V tem besedilu, ki dopolnjuje Poslovnik Sodišča (1) , je opozorjeno na bistvene značilnosti postopka predhodnega odločanja in na elemente, ki jih morajo upoštevati nacionalna sodišča, preden pri Sodišču vložijo predlog za sprejetje predhodne odločbe, ter se z njim sodiščem posredujejo nekateri praktični napotki glede oblike in vsebine predloga za sprejetje predhodne odločbe. Ker se ta predlog, potem ko je preveden, vroči vsem zainteresiranim subjektom iz člena 23 Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije in ker se odločba Sodišča, s katero se postopek konča, objavi v vseh uradnih jezikih Evropske unije, je treba veliko pozornost nameniti predstavitvi predloga za sprejetje predhodne odločbe in zlasti varstvu osebnih podatkov fizičnih oseb, ki so v njem navedene.

PRIPOROČILA

nacionalnim sodiščem v zvezi z začetkom postopka predhodnega odločanja

(2018/C 257/01)

Uvod

Predhodno odločanje, ki je določeno v členu 19(3)(b) Pogodbe o Evropski uniji (v nadaljevanju: PEU) in členu 267 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljevanju: PDEU), je temeljni mehanizem prava Evropske unije. Njegov namen je zagotoviti enotno razlago in uporabo tega prava v Uniji tako, da se sodiščem držav članic da na voljo instrument, ki jim omogoča, da Sodišču Evropske unije (v nadaljevanju: Sodišče) v predhodno odločanje predložijo vprašanja glede razlage prava Unije ali veljavnosti aktov institucij, organov, uradov ali agencij Unije.

Postopek predhodnega odločanja temelji na tesnem sodelovanju med Sodiščem in sodišči držav članic. Za zagotovitev polne učinkovitosti tega postopka je treba opozoriti na njegove bistvene značilnosti in podati nekatera pojasnila za razjasnitev določb Poslovnika, zlasti kar zadeva avtorja predloga za sprejetje predhodne odločbe ter obseg, obliko in vsebino takega predloga. Ta pojasnila, ki se uporabljajo za vse predloge za sprejetje predhodne odločbe (I), so dopolnjena z določbami, ki se uporabljajo za predloge za sprejetje predhodne odločbe, ki terjajo posebno hitro obravnavo (II), in Prilogo, v kateri so povzeti bistveni elementi predloga za sprejetje predhodne odločbe.

I. Določbe, ki se uporabljajo za vse predloge za sprejetje predhodne odločbe

Avtor predloga za sprejetje predhodne odločbe

Sodišče izvaja pristojnost za predhodno odločanje o vprašanjih glede razlage ali veljavnosti prava Unije izključno na pobudo nacionalnih sodišč, ne glede na to, ali so stranke v sporu o glavni stvari izrazile željo, da se Sodišču predloži predlog za sprejetje predhodne odločbe. Ker nacionalno sodišče odloča o sporu in mora prevzeti odgovornost za sodno odločbo, ki jo bo izdalo, je namreč le to – in samo to – sodišče dolžno, da glede na posebnosti vsake zadeve presodi o potrebi po sprejetju predhodne odločbe, da bi lahko izdalo sodbo, in o upoštevnosti vprašanj, ki jih postavi Sodišču.

Sodišče pojem „sodišče“ razlaga kot samostojen pojem prava Unije, v zvezi s tem pa upošteva več dejavnikov, kot so zakonska podlaga predložitvenega organa, njegova stalnost, obveznost njegove sodne pristojnosti, kontradiktornost njegovega postopka, njegova uporaba pravnih pravil in njegova neodvisnost.

Predmet in obseg predloga za sprejetje predhodne odločbe

V zvezi s predlogi za sprejetje predhodne odločbe, ki se nanašajo na razlago Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, je treba spomniti, da se določbe Listine v skladu z njenim členom 51(1) uporabljajo za države članice samo, ko izvajajo pravo Unije. Čeprav so lahko primeri takega izvajanja raznoliki, je vendarle nujno, da iz predloga za sprejetje predhodne odločbe jasno in nedvoumno izhaja, da je treba v postopku v glavni stvari uporabiti pravilo prava Unije, ki ni Listina. Ker Sodišče ni pristojno za odločanje o predlogu za sprejetje predhodne odločbe, kadar nek pravni položaj ne spada na področje uporabe prava Unije, določbe Listine, na katere se morebiti sklicuje predložitveno sodišče, kot take ne morejo utemeljiti te pristojnosti.

Nazadnje, Sodišče pri izdaji odločbe sicer nujno upošteva pravni in dejanski okvir spora o glavni stvari, kakor ga je predložitveno sodišče opredelilo v predlogu za sprejetje predhodne odločbe, vendar pa prava Unije sámo za ta spor ne uporabi. Kadar odloči o razlagi ali veljavnosti prava Unije, si Sodišče prizadeva dati koristen odgovor za rešitev spora o glavni stvari, vendar je predložitveno sodišče tisto, ki mora na podlagi tega odgovora izpeljati ustrezne sklepe in pri tem, če je potrebno, ne uporabiti nacionalnega pravila, ki je bilo razglašeno za neskladno s pravom Unije.

Primeren čas za vložitev predloga za sprejetje predhodne odločbe

Ker pa bo ta predlog podlaga za postopek pred Sodiščem in mora to imeti na voljo vse podatke, na podlagi katerih lahko preizkusi svojo pristojnost, da odgovori na postavljena vprašanja, in če je ta pristojnost podana, nanje koristno odgovori, je nujno, da se odločitev o vložitvi predloga za sprejetje predhodne odločbe sprejme v tisti fazi postopka, v kateri predložitveno sodišče lahko dovolj natančno opredeli pravni in dejanski okvir postopka v glavni stvari, in pravna vprašanja, ki jih postavlja. Za učinkovito izvajanje sodne oblasti je prav tako zaželeno, da se predlog vloži po kontradiktorni obravnavi.

Oblika in vsebina predloga za sprejetje predhodne odločbe

Predlog za sprejetje predhodne odločbe je lahko v kakršni koli obliki, ki jo dovoljuje nacionalno procesno pravo, vendar je treba upoštevati, da bo ta predlog podlaga za postopek pred Sodiščem in da se vroči vsem zainteresiranim subjektom iz člena 23 Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije (v nadaljevanju: Statut), med drugim vsem državam članicam, da se pridobijo njihova morebitna stališča. Ker je treba predlog za sprejetje predhodne odločbe posledično prevesti v vse uradne jezike Evropske unije, mora predložitveno sodišče predlog napisati preprosto, jasno in natančno, brez odvečnih elementov. Glede na izkušnje približno deset strani pogosto zadostuje za ustrezno predstavitev pravnega in dejanskega okvira predloga za sprejetje predhodne odločbe.

razloge, ki so predložitvenemu sodišču vzbudili dvom glede razlage ali veljavnosti nekaterih določb prava Unije, in pojasnitev zveze, ki po mnenju predložitvenega sodišča obstaja med temi določbami in nacionalno zakonodajo, ki jo je treba uporabiti v sporu o glavni stvari.

Za lažje branje predloga za sprejetje predhodne odločbe je pomembno, da ga Sodišče prejme natipkanega in da so strani in odstavki predložitvene odločbe oštevilčeni.

Predlog za sprejetje predhodne odločbe mora biti datiran in podpisan ter se nato sodnemu tajništvu Sodišča posreduje po elektronski poti (DDP-GreffeCour@curia.europa.eu) ali po pošti (Sodno tajništvo Sodišča, Rue du Fort Niedergrünewald, L-2925 Luxembourg). Če se posreduje po elektronski poti, je treba izvirnik predloga za sprejetje predhodne odločbe, če je mogoče, posredovati skupaj z elektronsko pošiljko besedila tega predloga v obliki, ki jo je mogoče urejati (s programi za urejanje besedila, kot so „Word“, „Open Office“ ali „LibreOffice“), da se Sodišču olajša obravnavanje predloga in predvsem prevod tega predloga v vse uradne jezike Evropske unije.

Da se zagotovi optimalno varstvo osebnih podatkov v okviru obravnavanja zadeve s strani Sodišča, vročitve predloga zainteresiranim subjektom iz člena 23 Statuta in poznejšega posredovanja končne odločbe v vseh uradnih jezikih Unije, mora predložitveno sodišče, ki edino v celoti pozna spis, ki je predložen Sodišču, v svojem predlogu za sprejetje predhodne odločbe sámo opraviti anonimizacijo imen fizičnih oseb, ki so v njem navedene ali ki jih spor o glavni stvari zadeva, in prikriti podatke, na podlagi katerih bi jih bilo mogoče identificirati. Zaradi naraščajoče uporabe nove informacijske tehnologije, zlasti iskalnikov, anonimizacija, opravljena po vložitvi predloga za sprejetje predhodne odločbe in a fortiori po njegovi vročitvi zainteresiranim subjektom iz člena 23 Statuta ter po objavi obvestila o obravnavani zadevi v Uradnem listu Evropske unije , v veliki meri izgubi svojo praktično vrednost.

Medsebojni učinki postopka predhodnega odločanja in nacionalnega postopka

Čeprav Sodišče načeloma odloča o predlogu za sprejetje predhodne odločbe, dokler ta ni umaknjen, je kljub temu treba upoštevati vlogo, ki jo ima Sodišče v postopku predhodnega odločanja, in sicer da prispeva k učinkovitemu izvajanju sodne oblasti v državah članicah, ne pa da izdaja posvetovalna mnenja o splošnih ali hipotetičnih vprašanjih. Ker v postopku predhodnega odločanja velja domneva, da spor dejansko poteka pred predložitvenim sodiščem, mora slednje obvestiti Sodišče o vseh procesnih vprašanjih, ki bi lahko vplivala na postopek, ki poteka pred njim, zlasti pa o umiku, mirni rešitvi spora ali drugi okoliščini, na podlagi katere se je postopek v glavni stvari končal. To sodišče mora Sodišče obvestiti tudi o morebitnem sprejetju odločbe, izdane v okviru pravnega sredstva, vloženega zoper predložitveno odločbo, in o posledicah te odločbe na predlog za sprejetje predhodne odločbe.

Za učinkovit potek postopka predhodnega odločanja pred Sodiščem in za ohranitev njegovega polnega učinka je vendarle pomembno, da se take informacije čim prej sporočijo Sodišču. Nacionalna sodišča se še opozarja, da umik predloga za sprejetje predhodne odločbe lahko vpliva na reševanje podobnih zadev (ali vrste podobnih zadev) s strani predložitvenega sodišča. Kadar je izid več zadev, ki se obravnavajo pred tem sodiščem, odvisen od odgovora Sodišča na vprašanja predložitvenega sodišča, je lahko primerno, da predložitveno sodišče v predlogu za sprejetje predhodne odločbe te zadeve združi, da Sodišču omogoči, da kljub morebitnemu končanju enega ali več postopkov odgovori na postavljena vprašanja.

Stroški in brezplačna pravna pomoč

Postopek predhodnega odločanja pred Sodiščem je brezplačen in to ne odloča o stroških strank v postopku, ki poteka pred predložitvenim sodiščem; za odločitev o tem je pristojno to sodišče.

Korespondenca med Sodiščem in nacionalnim sodiščem

Sodno tajništvo Sodišča ves čas postopka ostane v stiku s predložitvenim sodiščem, ki mu pošilja prepis vseh procesnih aktov in po potrebi zahtev za podrobnejše navedbe ali pojasnila, za katera meni, da so potrebna za koristen odgovor na vprašanja, ki jih je postavilo to sodišče.

Sodno tajništvo po koncu postopka odločbo Sodišča pošlje predložitvenemu sodišču in ga pozove, naj Sodišče obvesti o tem, kako je uporabilo njegovo odločbo v postopku v glavni stvari, in mu sporoči svojo končno odločitev v navedenem postopku.

II. Določbe, ki se uporabljajo za predloge za sprejetje predhodne odločbe, ki terjajo posebno hitro obravnavo

Pod pogoji iz člena 23a Statuta in členov od 105 do 114 Poslovnika se lahko predlog za sprejetje predhodne odločbe v nekaterih okoliščinah obravnava po hitrem ali nujnem postopku. O uporabi teh postopkov odloči Sodišče na ustrezno obrazložen predlog predložitvenega sodišča, v katerem so navedene pravne in dejanske okoliščine, ki upravičujejo uporabo tega(teh) postopka(-ov), ali izjemoma po uradni dolžnosti, kadar je to potrebno zaradi narave ali okoliščin zadeve.

Pogoji za uporabo hitrega in nujnega postopka predhodnega odločanja

To velja še toliko bolj glede nujnega postopka predhodnega odločanja iz člena 107 Poslovnika. Ta postopek, ki se uporablja le na področjih iz naslova V tretjega dela PDEU v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice, namreč zadevnim udeležencem postavlja še večje omejitve, ker omejuje število strank, ki lahko predložijo pisna stališča, in ker v izjemno nujnih primerih omogoča, da se pisni del postopka pred Sodiščem povsem opusti. Uporaba tega postopka se tako lahko predlaga le v okoliščinah, v katerih je absolutno nujno, da Sodišče o vprašanjih, ki jih je predložilo predložitveno sodišče, odloči zelo hitro.

Čeprav na tem mestu takih okoliščin ni mogoče taksativno našteti, zlasti zaradi raznolikosti pravil prava Unije, ki urejajo območje svobode, varnosti in pravice, in zaradi razvoja teh pravil, lahko nacionalno sodišče predlaga nujni postopek predhodnega odločanja recimo v primeru iz člena 267, četrti odstavek, PDEU, glede osebe, ki je priprta ali ji je odvzeta prostost, če je odgovor na postavljeno vprašanje odločilen za presojo pravnega položaja te osebe, ali v sporu glede roditeljske pravice ali varstva in vzgoje majhnih otrok, kadar je pristojnost sodišča, ki mu je zadeva predložena na podlagi prava Unije, odvisna od odgovora na vprašanje za predhodno odločanje.

Predlog za uporabo hitrega ali nujnega postopka predhodnega odločanja

Da bi Sodišče lahko hitro odločilo, ali je treba uporabiti hitri ali nujni postopek predhodnega odločanja, je treba v predlogu natančno navesti pravne in dejanske okoliščine, ki izkazujejo nujnost, in zlasti tveganje v primeru uporabe običajnega postopka za odločanje o predlogu za sprejetje predhodne odločbe. Predložitveno sodišče mora čim bolj jedrnato navesti tudi svoje stališče glede odgovorov na postavljena vprašanja. Taka navedba namreč omogoča hitrejši potek postopka, saj stranke v sporu o glavni stvari in drugi udeleženci v postopku lažje oblikujejo stališče.

Korespondenca med Sodiščem, predložitvenim sodiščem in strankami v sporu o glavni stvari

Sodišče, ki predlaga uporabo hitrega ali nujnega postopka predhodnega odločanja, je pozvano, naj po elektronski pošti (DDP-GreffeCour@curia.europa.eu) posreduje ta predlog in predložitveno odločbo skupaj z besedilom te odločbe v obliki, ki jo je mogoče urejati (s programi za urejanje besedila, kot so „Word“, „Open Office“ ali „LibreOffice“).

Za lažje poznejše komuniciranje Sodišča s predložitvenim sodiščem in strankami v sporu o glavni stvari je predložitveno sodišče tudi pozvano, naj navede elektronski naslov in eventualno številko telefaksa sodišča, ki ju Sodišče lahko uporabi, ter elektronske naslove in eventualno številke telefaksa zastopnikov zadevnih strank.

(1) UL L 265, 29.9.2012, str. 1.

PRILOGA

Bistveni elementi predloga za sprejetje predhodne odločbe

1. Predložitveno sodišče

Predlog za sprejetje predhodne odločbe mora vsebovati natančno navedbo predložitvenega sodišča in morebitni senat ali sestavo, ki vlaga predlog, ter popolne podatke tega sodišča, da se olajšajo poznejši stiki med njim in Sodiščem.

2. Stranke v sporu o glavni stvari in njihovi zastopniki

Navedbi predložitvenega sodišča sledi navedba strank v sporu o glavni stvari in morebitnih oseb, ki jih zastopajo pred sodiščem. Kadar je to potrebno zaradi varstva osebnih podatkov, predložitveno sodišče opravi anonimizacijo predloga za sprejetje predhodne odločbe ter za to prikrije imena fizičnih oseb, ki so v njem navedene ali ki jih spor o glavni stvari zadeva, in vse podatke, na podlagi katerih bi jih bilo mogoče identificirati.

Predložitveno sodišče Sodišču posreduje dve različici predloga za sprejetje predhodne odločbe, če jih ima, in sicer različico tega predloga z imeni, ki vsebuje imena in popolne podatke o strankah v sporu o glavni stvari, in anonimizirano različico tega predloga. Zadnjenavedena različica bo po prevodu v vse uradne jezike Unije vročena vsem zainteresiranim subjektom iz člena 23 Statuta ter bo podlaga za posredovanje in poznejše objave v zadevi.

3. Predmet spora o glavni stvari in upoštevna dejstva

Predložitveno sodišče mora jedrnato opisati predmet spora o glavni stvari in upoštevna dejstva, kakor jih je ugotovilo ali sprejelo to sodišče.

4. Upoštevne pravne določbe

V predlogu za sprejetje predhodne odločbe je treba natančno navesti nacionalne določbe, ki se uporabljajo za dejansko stanje spora o glavni stvari, vključno z morebitnimi upoštevnimi sodnimi odločbami, in določbe prava Unije, katerih razlaga se predlaga ali veljavnost se izpodbija. Te navedbe morajo biti popolne in morajo vsebovati naslov, natančna sklicevanja na zadevne določbe in podrobnosti o njihovi objavi. Če je le mogoče, naj citiranja nacionalne ali evropske sodne prakse vključujejo tudi številko ECLI („European Case Law Identifier“) zadevne odločbe.

5. Obrazložitev predloga za sprejetje predhodne odločbe

O predlogu za sprejetje predhodne odločbe lahko Sodišče odloči le, če je v postopku v glavni stvari treba uporabiti pravo Unije. Predložitveno sodišče mora zato navesti razloge, ki so mu vzbudili dvom glede razlage ali veljavnosti določb prava Unije, in pojasniti zvezo, ki po njegovem mnenju obstaja med temi določbami in nacionalno zakonodajo, ki jo je treba uporabiti v postopku v glavni stvari. Predložitveno sodišče lahko na tem mestu navede trditve strank v zvezi s tem, če meni, da bi to bilo koristno za razumevanje zadeve.

6. Vprašanja za predhodno odločanje

Predložitveno sodišče jasno in ločeno navede vprašanja, ki jih predloži Sodišču v predhodno odločanje. Ta vprašanja morajo biti sama po sebi razumljiva, ne da bi bilo treba iskati pojasnila v obrazložitvi predloga za sprejetje predhodne odločbe.

Če je to mogoče, naj predložitveno sodišče jedrnato navede tudi svoje stališče glede odgovorov na postavljena vprašanja za predhodno odločanje.

7. Morebitna nujnost posebne obravnave

Nazadnje, če predložitveno sodišče meni, da predlog, ki ga predloži Sodišču, terja posebno obravnavo, tako glede nujnosti ohranitve anonimnosti oseb, ki jih zadeva spor o glavni stvari, kot glede morebitne hitrosti, s katero mora Sodišče obravnavati predlog, je treba razloge za tako obravnavanje podrobno opisati v predlogu za sprejetje predhodne odločbe in po potrebi v spremnem dopisu k predlogu.

Formalni vidiki predloga za sprejetje predhodne odločbe

Predloge za sprejetje predhodne odločbe je treba predložiti v taki obliki, ki olajšuje njihovo poznejšo elektronsko obdelavo na Sodišču in ki med drugim omogoča njihovo preslikavo in optično prepoznavo znakov. Za to je treba upoštevati naslednje:

— predlogi so natipkani na brezčrtnem belem papirju formata A4,

— besedilo mora biti v tipu pisave, ki se običajno uporablja (kot na primer: Times New Roman, Courier ali Arial) in velikosti najmanj 12 točk v besedilu in 10 točk za morebitne opombe, z medvrstičnim razmikom 1,5, z robovi najmanj 2,5 cm vodoravno in navpično (zgoraj, spodaj, levo in desno na strani), in

— vse strani predloga in vsi odstavki, ki jih vsebuje, so oštevilčeni z zaporednimi naraščajočimi številkami.

Predlog za sprejetje predhodne odločbe mora biti datiran in podpisan. Sodišču se posreduje po elektronski poti (DDP-GreffeCour@curia.europa.eu) ali s priporočeno pošiljko sodnemu tajništvu Sodišča (Rue du Fort Niedergrünewald, L-2925 Luxembourg) skupaj s spisom zadeve iz postopka v glavni stvari. Če se posreduje po elektronski poti, je treba izvirnik predloga za sprejetje predhodne odločbe posredovati skupaj z elektronsko pošiljko besedila tega predloga v obliki, ki jo je mogoče urejati (s programi za urejanje besedila, kot so „Word“, „Open Office“ ali „LibreOffice“).

V primeru predloga za uporabo hitrega ali nujnega postopka je priporočeno, da se izvirnik predloga za sprejetje predhodne odločbe in njegova različica, ki jo je mogoče urejati, raje posredujeta po elektronski poti.