PRILOGA

GLAVNE SPECIFIKACIJE TEHNIČNE DOKUMENTACIJE

Številka dokumentacije: PGI-BG-01867 – 7.1.2014

1. Geografska označba, ki se registrira

„Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“

2. Kategorija žgane pijače

Винена дестилатна спиртна напитка/žganje iz vina

3. Opis žgane pijače

3.1 Fizikalne, kemične in/ali organoleptične lastnosti

„Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ je žganje iz vina sijoče, bistre svetlorumene barve s prijetno in prevladujočo sadno aromo ter skladnega, blagega okusa z izrazitim grozdnim pookusom. Omejene izdaje pijače se starajo vsaj šest mesecev v hrastovih sodih s prostornino do 1 000 litrov. Stik s hrastovino pijači da izrazitejšo barvo in sladkobo, poudari blagost ter obogati aromo z opazno hrastovo noto in pridihom vanilje v zaključku.

Najnižja vsebnost alkohola v pijači je 40 vol. %.

3.2 Posebne značilnosti (v primerjavi z drugimi žganimi pijačami iz iste kategorije)

„Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ je žganje iz vina z najnižjo vsebnostjo alkohola 40 vol. %., z vsebnostjo hlapnih spojin 132–174 g/hl a.a., vključno s 6–24 g/hl a.a. estrov in 2–8 g/hl a.a. aldehidov, ter vsebnostjo metanola 0,07–0,140 g/l. Vrednosti za njegove fizikalno-kemične lastnosti presegajo najnižje vrednosti iz pravil o kategoriji žganj iz vina.

„Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ je žganje iz vina, pridobljeno iz belih in rdečih sort grozdja. Grozdje vstopa v postopek predelave v enosortnih serijah. Da se dobijo kakovostna bela vina za destilacijo, se grozdje obere, ko je tehnično zrelo, vendar preden postane prezrelo, ko je vsebnost sladkorja v grozdju 16–19 %, vsebnost vinske kisline pa višja, tj. vsaj 500 g/hl. Praksa je pokazala, da robustna bela vina z višjo vsebnostjo kisline dajejo nežne destilate z izrazito sadno aromo. Belo grozdje, ki raste na peščenih, kamnitih tleh, dobi močno izraženo sadno aromo, ki se z ustrezno predelavo prenese v vino in destilate.

Rdeče sorte grozdja se obirajo, ko je vsebnost sladkorja 18–20 % ali več, vsebnost vinske kisline pa vsaj 600 g/hl. Njihove primarne arome so bolj rastlinske, dajejo pa vina močnejšega okusa. Ko se destilirajo, dajejo destilate z močnim, skladnim okusom in izrazitim grozdnim pookusom, ki je značilen za žganje iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“.

Destilati z očitnim potencialom za staranje se starajo v hrastovih sodih, izdelanih iz lesa lokalnega stranškega hrasta (Quercus hartwissiana Stev.). Stik z lesom obogati barvo in v starani pijači povzroči nastanek prefinjenega okusa in nežne arome.

4. Geografska označba, ki se registrira (zadevno geografsko območje)

Geografsko območje, na katerem se proizvaja žganje iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“, zajema pokrajino Jambol in del sosednje pokrajine Burgas ter vključuje naslednje kraje (zemlišta):

— občina Jambol – en kraj: mesto Jambol;

— občina Straldža – sedem krajev: Straldža ter vasi Zimnica, Irečekovo, Kamenec, Lozenec, Nedjalsko in Parvenec;

— občina Tundža – dvanajst krajev: vasi Bezmer, Botevo, General Inzovo, General Toševo, Kalčevo, Kozarevo, Meden Kladenec, Pobeda, Roza, Tenevo, Hadži Dimitrovo in Čargan;

— občina Boljarovo – dva kraja: mesto Boljarovo in vas Stefan Karadžovo;

— občina Elhovo – pet krajev: mesto Elhovo ter vasi Granitovo, Malomirovo, Melnica in Malak Manastir;

— občina Kameno – en kraj: vas Trojanovo;

— občina Ajtos – en kraj: vas Topolnica;

— občina Sredec – en kraj: vas Zornica;

— občina Topolovgrad – en kraj: vas Orešnik.

5. Metoda pridobivanja žgane pijače

Žganje iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ se proizvaja na navedenem geografskem območju iz naslednjih sort grozdja:

— bele sorte: rikat, bolgar, cherven misket, dimyat, chardonnay, ugni blanc, prosecco, sauvignon blanc in viognier;

— rdeče sorte: merlot, cabernet sauvignon, pamid, syrah in cabernet franc.

Grozdje se ob prevzemu razvrsti po teži, videzu, sorti in vsebnosti sladkorja. Uporablja se le grozdje najvišje kakovosti. Obira se ročno in daje v plastična vedra ali zaboje. Pri trgatvi ni dovoljeno uporabljati posod s prostornino nad 15 litri. Grozdje se do mesta predelave prevaža brez embalaže v izoliranih kovinskih posodah ustrezne oblike in prostornine. Najpogosteje se iz vsakega vozila ročno vzamejo sorazmerni vzorci, da se ocenijo videz, splošno stanje in sortna čistost, vsebnost sladkorja pa se izmeri s hidrometrom. Predelava se opravi v 12–24 urah po trgatvi. Grozdje se najprej zmečka, da se odstranijo peclji, in nato stisne. Grozdna pulpa se prestavi v posebne vrelne posode, kjer se po potrebi macerira, da se obogati z aromatičnimi snovmi, ekstrahiranimi iz grozdnih tropin. Samotok se odcedi, pulpa pa stisne. Čezmerno stiskanje ni dovoljeno. Strogo se upošteva zahteva, da se iz 100 kg grozdja lahko proizvede največ 75 litrov vina za proizvodnjo žganja iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“. Naslednji korak je alkoholno vrenje. Pri tem se uporabljajo čiste kulture vinskih kvasovk. Postopek je nadzorovan; najmanj dvakrat na 24 ur se iz vsake vrelne posode vzamejo vzorci, da se izmerita vsebnost sladkorja in temperatura ter spremljajo spremembe organoleptičnih lastnosti. Sekundarno alkoholno vrenje poteka v ojačanih jeklenih posodah, ki imajo različne prostornine. Vino se previdno dekantira. Destilacija se opravi takoj, ko se usedlina (droži) izloči. Za proizvodnjo žganja iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ se uporabljajo kotli za žganjekuho s kontinuirano destilacijo tipov K5 in DK-1. Gre za kotle bolgarske zasnove. Imajo naslednje značilnosti:

Vsak od kotlov ima kolono za destilacijo (frakcioniranje), deflegmatorje, kondenzator, hladilnik, zvonasti pokrov, vodoravni uparjalnik vina in regulator nivoja. Po vklopu sistema se kolona, deflegmatorji in uparjalnik vina segrejejo z dovajanjem pare. Ko začne destilirana voda teči iz hladilnika, se dovede vino, ki se bo destiliralo. Ko se vodni hlapi dvigajo, v protitoku pridejo v stik z vinom ter se obogatijo z etilnim alkoholom in hlapnimi snovmi. Vodni in alkoholni hlapi iz zgornjega dela destilacijske kolone pridejo do deflegmatorjev in kondenzatorja, kjer se vsebnost alkohola dvigne na 62–65 vol. %. Vinski destilat, pridobljen po ohladitvi, začne curljati skozi zvonasti pokrov, kjer se z alkoholometrom nenehno spremljata vsebnost alkohola in temperatura.

Destilati, ki ob tem nastanejo, se razvrstijo. Nato se shranijo brez stika z lesom v posode iz nerjavnega jekla ustrezne oblike in prostornine ali v posode iz armiranega betona. Organoleptični profili se določijo glede na grozdje, iz katerega izvirajo, in način njegove predelave. Bele sorte grozdja dajejo nežne, sijoče bistre destilate z izrazito, močno sadno aromo. Rdeče sorte grozdja se predelajo v sijoče bistre destilate z močnejšim okusom ter blagim in dolgotrajnim grozdnim pookusom. Pri proizvodnji nestaranega žganja iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ je mešanje destilatov ključen tehnični postopek za določanje značilnosti končnega proizvoda. Izkušeni proizvajalci uporabljajo preizkušene dobre proizvodne prakse ter destilate mešajo v ustreznih razmerjih, pri čemer dodajajo demineralizirano pitno vodo, da vsebnost alkohola znižajo na 40 vol. %.

Večina destilatov se hrani brez stika s hrastovino. Barvo nestarane pijače popravijo z dodajanjem karamela.

Kakovost tako pridobljenega proizvoda je vedno visoka, njegove organoleptične lastnosti pa ostajajo stabilne iz leta v leto (in od ene do druge trgatve); z drugimi besedami, žganje iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ je slamnato rumene barve, ima izrazito sadno aromo, blag in skladen okus ter izjemno prijeten grozdni pookus.

Destilati najvišje kakovosti s potrebnim potencialom se starajo vsaj šest mesecev v hrastovih sodih s prostornino do 1 000 litrov, ki imajo 3–4 cm debele doge. Sodi so izdelani iz lesa stranškega hrasta, ki je značilen za to območje.

Mešanje, redčenje in stekleničenje žganja iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ ni omejeno na opredeljeno geografsko območje, na katerem se proizvod pridobiva.

6. Povezava z geografskim okoljem ali poreklom

6.1 Podrobnosti o geografskem območju ali poreklu, ki so pomembne za povezavo

Na začetku 20. stoletja so vinogradništvo, vinarstvo in proizvodnja vin in žganj iz vina iz tradicionalnih obrti prerasli v pomembno gospodarsko panogo mlade bolgarske države. Žganje iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ se je na navedenem območju začelo proizvajati v številnih majhnih destilarnah v 30. letih prejšnjega stoletja.

Industrijska proizvodnja in trženje žganja iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ naj bi se zares začela v vinskih kleteh v Jambolu leta 1974. Bližnje zadruge so imele dovolj vinskih trt za zagotavljanje surovin, potrebnih za proizvodnjo ne le vina, temveč tudi žganja iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“.

Spremembam, ki so v Bolgariji pripeljale do vzpostavitve demokratičnega sistema (leta 1989), je sledila popolna vrnitev kmetijskih zemljišč. Tla in podnebne razmere na geografskem območju, kjer se proizvaja žganje iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“, so ugodni za vinogradništvo. Stari vinogradi so bili obnovljeni, zasajeni pa so bili tudi novi. Raznovrstnost sort vinske trte se je izboljšala. Zasajene so bile sorte, ki so na območju okoli Jambola nove, npr. prosecco, viognier, syrah in cabernet franc. Različne sorte imajo različne lastnosti. Ustrezna predelava zagotavlja bela in rdeča vina za destilacijo, ki imajo različen potencial ter k aromi in okusu prispevajo značilne lastnosti zadevne sorte grozdja. Pri uporabi uveljavljene tehnologije, ki se uporablja za pridobivanje te pijače, ima pomembno vlogo človeški dejavnik. Izkušeni proizvajalci destilirajo pijačo s kotli za žganjekuho s kontinuirano destilacijo tipov K5 in DK-1, dokler ne dobijo pijače z vsebnostjo alkohola 62–65 vol. %. S takšno destilacijo se zajame in v destilatih obdrži kar največ hlapnih snovi iz vina, ki dajejo sadno aromo, ter sestavin okusa vina. Mešanje primernih destilatov v ustreznih razmerjih zagotavlja končni proizvod, katerega kakovost je vedno enako visoka in ki ima stabilne organoleptične lastnosti.

Žganje iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ se trži z oglaševalskimi kampanjami, predstavitvami in degustacijami, ki jih organizirajo velike maloprodajne verige; predstavljeno je bilo na mednarodnih sejmih, razstavah in natečajih ter prejelo številne nagrade in priznanja. Žganje iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ je na mednarodni razstavi Vinaria v Plovdivu v preteklih letih prejelo številne nagrade, zlasti zlate medalje in priznanja.

6.2 Posebne značilnosti žgane pijače, ki se pripisujejo geografskemu območju

Vinogradi, v katerih se pridelujejo surovine za proizvodnjo žganja iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“, so v jugovzhodnem delu južnega (Trakijska nižina/Trakiyska Nizina) vinorodnega območja (občine Boljarovo, Elhovo, Straldža, Tundža, Jambol in Topolovgrad) ter zahodnem delu vzhodnega (črnomorskega/Chernomorski) vinorodnega območja (občine Ajtos, Kameno in Sredec). Geografsko območje vključuje podobmočje Tundža-Straldža in sega vse do severnih pobočij masivov Strandža in Sakar.

Tla in podnebne razmere na geografskem območju, kjer se proizvaja žganje iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“, so dobri za vinogradništvo. Pokrajina je ravninski in hribovit svet s povprečno nadmorsko višino 190 m. Zaradi zemljepisne lege se tam prepleta več podnebnih vplivov, najmočnejši pa je vpliv prehodnega celinskega podnebja, ki je značilen za Zgornjo Trakijsko nižino. Vpliv Črnega in Sredozemskega morja je manj izražen. Glede na temperature, izmerjene na tem območju, gre za eno najtoplejših območij v Bolgariji. Povprečne temperature v januarju, ki je najhladnejši mesec, so med 0 in 1,5 °С. Povprečna januarska temperatura v Jambolu je 0,2 °С, v Elhovu pa 1,2 °С, kar ponazarja razliko med prehodnim celinskim in prehodnim sredozemskim podnebnim pasom v najhladnejšem mesecu. Celotno območje je južno od izoterme 0 °С, kar zagotavlja dolgo obdobje brez zmrzali in normalne vegetacijske razmere za rastline. Območje ima na leto 180–210 dni brez zmrzali. Od približno 10. aprila temperature v povprečju ostajajo nad 10 °С, kar je koristno za rast pridelka. Območje ima v povprečju 2 200–2 250 sončnih ur, temperaturna vsota med rastno dobo pa je približno 3 500–3 800 °С. Poletja so razmeroma vroča in kažejo značilnosti celinskega podnebja. Povprečna julijska temperatura na območju je 23 °С. Absolutna najvišja temperatura je 44,4 °С, povprečna najvišja temperatura pa 38–40 °С.

Jeseni so dolge in pogosto tople, povprečne temperature pa do obdobja med 25. oktobrom in 4. novembrom ostajajo nad 10 °С. Prva jesenska zmrzal se v povprečju pojavi med 23. in 29. oktobrom, najbolj zgodaj pa 30. septembra. Te kmetijske in podnebne razmere so koristne za gojenje trajnih nasadov, zlasti vinske trte. Relativna vlažnost se čez leto spreminja. Najnižja je julija in avgusta (60–64 %), najvišja pa decembra, januarja in februarja (80–92 %). Padavine so neenakomerno porazdeljene čez leto. Povprečna skupna letna količina padavin znaša od 530 do 700 mm.

Tla so zmerno do blago izpran črnični vertisol; ob reki Tundža in njenih pritokih so naplavinska travnata tla; v smeri jugovzhodno in severozahodno od Elhova prevladuje izpran vertisol (najtežja, s koloidi bogata glinasta tla v Bolgariji s precejšnjim horizontom humusa, kadar so mokra) skupaj z izpranimi rjavimi (oranžnorjavimi) gozdnimi tlemi, ki imajo na splošno manj humusa; v smeri proti jugu prevladujejo rjava (oranžnorjava) gozdna tla z rankerjem in litosolom, izprana rjava (oranžnorjava) gozdna tla in z minerali siromašen psevdopodzol.

Kombinacija reliefa, tal in podnebja ustvarja razmere za pridelavo kakovostnega grozdja. Človeški dejavnik ima ključno vlogo. Izkušeni proizvajalci grozdje spremenijo v vino dobre kakovosti. V tem postopku so združene večstoletne tradicije in najnaprednejše sodobne tehnologije. Vino se destilira v posebnih kotlih za žganjekuho s kontinuirano destilacijo tipov K5 in DK-1, ki so jih razvili bolgarski konstruktorji. Posebnost žganja iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ je, da se destilacija nadaljuje, dokler se ne pridobi vinski destilat z vsebnostjo alkohola do 62–65 vol. %. Dolgoletne izkušnje so pokazale, da se pri takšni vsebnosti alkohola v destilatu zajame največ aromatičnih snovi ter doseže bogat in uravnotežen okus.

Destilati, pridobljeni iz belih in rdečih sort grozdja, ki so se starali na opredeljenem geografskem območju pijače, imajo medsebojno uravnotežene organoleptične lastnosti. Destilati, pridobljeni iz belih sort grozdja, imajo izrazito sadno aromo, tisti, ki so pridobljeni iz rdečih sort grozdja, pa značilen grozdni okus. Z mešanjem destilatov se dobi proizvod visoke kakovosti s stabilnimi organoleptičnimi lastnostmi: svetlorumeno barvo, prevladujočo sadno aromo ter skladnim, blagim okusom z izrazitim grozdnim pookusom.

Destilati z najboljšimi lastnostmi in potencialom za staranje vsaj šest mesecev se starajo v hrastovih sodih, izdelanih iz lesa stranškega hrasta (Quercus hartwissiana Stev.). Stranški hrast (Quercus hartwissiana Stev.) je listavec, ki lahko zraste do 25 metrov visoko. Gre za reliktno vrsto, ki je obstajala že pred zadnjo ledeno dobo pred 1,5 milijona let. V Evropi je njena razširjenost omejena na masiv Strandža. Pogosto jo najdemo v gručah ali posamezno na pobočjih, obrnjenih proti severu, ter v nižje ležečih in vlažnih predelih, pogosto ob rekah in potokih. Vrsta je zavarovana in navedena v bolgarskem zakonu o biotski raznovrstnosti. Generacije sodarjev so ohranile tradicijo dela s tem edinstvenim materialom. Les tega drevesa, za katerega pravijo, da ima „korenine v kamnu“, ima sicer porozno zgradbo, vendar so pore zelo majhne. Pri daljšem stiku z destilati prihaja do izhlapevanja alkohola in ekstrakcije dragocenih sestavin iz lesa.

Omejene izdaje pijače se dajo na trg po tem, ko so bile vsaj šest mesecev v stiku s hrastovino. Značilnosti staranega žganja iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ so: izrazito rumena barva, prevladujoča sadna aroma z opaznimi hrastovimi notami in pridihom vanilje v zaključku, skladen okus, ki je izrazito blag in sladek, ter dolgotrajen in blag pookus.

7. Določbe Evropske unije ali nacionalne/regionalne določbe

Nacionalna zakonodaja nima dodatnih posebnih določb glede žganja iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“. Za proizvodnjo in trženje žganja iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ veljajo splošne zahteve, ki se uporabljajo za kategorijo „žganj iz vina“ ter so navedene v bolgarskem zakonu o vinu in žganih pijačah (ZVSN), ki je bil objavljen v uradnem listu št. 45/2012 in velja od 16. septembra 2012.

Žganje iz vina, ki je žganje iz grozdnih tropin z geografsko označbo „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“, je bilo odobreno z odredbo ministra za gospodarstvo in energetiko št. T-RD-27-20 z dne 27. novembra 2013, ki je bila objavljena na spletnem mestu ministrstva za gospodarstvo: http://www.mi.government.bg/bg/library/zapowed-za-utvarjdavane-na-vinena-destilatna-spirtna-napitka-grozdova-rakiya-s-geografsko-ukazanie-ya-65-c28-m361-1.htm.

Žganje iz vina z geografsko označbo „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ organoleptično ocenjuje regionalna komisija pokuševalcev, ki deluje v okviru regionalne zbornice Jugovzhodne Trakije (Yugoiztochna Trakiyska) za trto in vino s sedežem v Slivnu.

8. Vlagatelj

— Država članica, tretja država ali pravna/fizična oseba: Република България, Министерство на икономиката / Bolgarija, Ministrstvo za gospodarstvo.

— Polni naslov (ulica in hišna številka, kraj in poštna številka, država): София 1052, ул. „Славянска“ № 8, Република България / Slavjanska ul. 8, 1052 Sofija, Bolgarija.

— Pravni status (pri pravnih osebah):

9. Dodatek h geografski označbi

10. Posebna pravila označevanja

Za žganje iz vina „Ямболска гроздова ракия/Гроздова ракия от Ямбол/Yambolska grozdova rakya/Grozdova rakya ot Yambol“ ni posebnih obveznih pravil o označevanju, razen horizontalnih.