SL Uradni list Evropske unije L 177/7

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1230

z dne 31. maja 2017

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi o podrobnejši opredelitvi dodatnih objektivnih meril za uporabo ugodnejše stopnje likvidnostnih odlivov ali prilivov za čezmejne nečrpane okvirne kredite ali okvirne likvidnostne kredite znotraj skupine ali institucionalne sheme za zaščito vlog

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) in zlasti člena 422(10) in člena 425(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uporaba ugodnejše stopnje likvidnostnih odlivov ali prilivov za čezmejne nečrpane okvirne kredite ali okvirne likvidnostne kredite znotraj skupine ali institucionalne sheme za zaščito vlog, kot je določena v členih 29 in 34 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 (2), je omejena na primere, ko so vzpostavljeni potrebni zaščitni ukrepi in samo s predhodno odobritvijo pristojnih organov. Ti zaščitni ukrepi so določeni v členih 29(2) in 34(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 v obliki dodatnih objektivnih meril, ki morajo biti izpolnjena pri izvedbi teh poslov. Navedene zaščitne ukrepe bi bilo treba podrobneje opredeliti, da se jasno določijo pogoji za njihovo skladnost.

(2) Zagotoviti bi bilo treba, da uporaba takšnih ugodnejših stopenj ne ogroža likvidnostne stabilnosti ponudnika likvidnosti in da prejemniku likvidnosti učinkovito olajša doseganje skladnosti s količnikom likvidnostnega kritja. Profil nizkega likvidnostnega tveganja bi bilo treba dokazati s skladnostjo kreditne institucije s količnikom likvidnostnega kritja in drugimi nadzornimi zahtevami in ukrepi, povezanimi z likvidnostjo, ki se uporabljajo v skladu z oddelkoma III in IV poglavja 2 naslova VII Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), skupaj z oceno pristojnih organov na podlagi zadnjega procesa nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja, da likvidnostna pozicija institucije predstavlja nizko tveganje, kot objektivnimi referencami glede njenih likvidnostnih pozicij

(3) Učinkovitost likvidnostne podpore znotraj skupine ali institucionalne sheme za zaščito vlog na čezmejni osnovi bi bilo treba zajamčiti s stabilnim pogodbenim okvirom na podlagi pravnega mnenja, ki ga odobri upravljalni organ kreditne institucije. Minimalna preostala zapadlost kredita bi morala zagotavljati, da obveznost ni omejena na specifičen posel, ampak traja minimalno obdobje.

(4) Zagotoviti bi bilo treba, da lahko ponudnik likvidnosti prejemniku likvidnosti pravočasno zagotovi potrebno likvidnostno podporo, tudi v stresnih razmerah. V ta namen bi moral ponudnik likvidnosti spremljati likvidnostno pozicijo prejemnika likvidnosti, ponudnik in prejemnik likvidnosti pa bi morala v svojih kriznih načrtih financiranja obravnavati učinke uporabe ugodnejše stopnje odlivov ali prilivov.

(5) Cilj pogojev za skladnost z dodatnimi objektivnimi merili iz členov 29(2) in 34(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 bi moral biti zagotavljanje zadostne podlage, da je v stresnih razmerah znotraj skupine ali institucionalne sheme za zaščito vlog mogoče pričakovati višje čezmejne likvidnostne tokove od običajnih, pri čemer nista ovirani učinkovitost in uspešnost modela, v okviru katerega se likvidnost običajno centralno upravlja. Zadevni pristojni organi v specifičnih primerih neizpolnjevanja navedenih pogojev, namreč kadar ponudnik ali prejemnik likvidnosti ne dosega ali pričakuje, da ne bo dosegel količnika likvidnostnega kritja ali izpolnil nadzornih zahtev ali ukrepov, ki so povezani z likvidnostjo, ali kadar preostala zapadlost okvirnih likvidnostnih kreditov ali okvirnih kreditov ne dosega predpisanega minimuma ali kadar se za kredit izda obvestilo o preklicu, ocenijo, ali se lahko uporaba ugodnejše stopnje likvidnostnih odlivov ali prilivov nadaljuje, da bi se izognili nenačrtovanim posledicam, ki jih lahko ima samodejna prekinitev ugodnejše obravnave v smislu procikličnih učinkov in učinkov širitve okužbe.

(6) Podrobnejša opredelitev navedenih dodatnih objektivnih meril ne spremeni odgovornosti kreditnih institucij – v vlogi ponudnika ali prejemnika likvidnosti – da preudarno upravljajo svoje likvidnostno tveganje.

(7) Cilj podrobnejše opredelitve navedenih dodatnih meril bi moral biti tudi pristojnim organom zagotoviti dovolj orodij, da določijo uporabo ugodnejše stopnje odlivov ali prilivov.

(8) Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski bančni organ.

(9) Evropski bančni organ je izvedel odprta javna posvetovanja o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analiziral potencialne povezane stroške in koristi v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter zaprosil za mnenje interesne skupine za bančništvo, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba podrobneje opredeljuje dodatna objektivna merila iz člena 29(2) in 34(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 za namene uporabe opustitve, določene v navedenih členih.

Člen 2

Profil nizkega likvidnostnega tveganja ponudnika in prejemnika likvidnosti

1. Profil nizkega likvidnostnega tveganja iz točke (a) člena 29(2) in točke (a) člena 34(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 izpolnjuje naslednja pogoja:

(a) ponudnik in prejemnik likvidnosti dosegata zahtevano raven količnika likvidnostnega tveganja iz členov 4 in 38 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 ter izpolnjujeta vse nadzorne zahteve ali ukrepe, povezane z likvidnostjo, ki se uporabljajo v skladu z oddelkoma III in IV poglavja 2 naslova VII Direktive 2013/36/EU, in sicer neprekinjeno in vsaj 12 mesecev pred dovoljenjem za uporabo ugodnejše stopnje odlivov ali prilivov za čezmejne nečrpane okvirne kredite ali okvirne likvidnostne kredite v skladu s členoma 29(1) in 34(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61;

(b) likvidnostne pozicije ponudnika in prejemnika likvidnosti predstavljajo nizko tveganje glede na zadnji proces nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja, izveden v skladu z oddelkom III poglavja 2 naslova VII Direktive 2013/36/EU.

Za namene določanja, ali je pogoj iz točke (a) tega odstavka izpolnjen, se zahtevana raven količnika likvidnostnega kritja izračuna ob predpostavki, da se je v dvanajstmesečnem obdobju iz navedene točke uporabljala ugodnejša stopnja likvidnostnih odlivov in prilivov.

2. Kadar je ponudnik ali prejemnik likvidnosti pridobil dovoljenje zadevnih pristojnih organov za opustitev pogoja iz točke (d) člena 29(1) in točke (d) člena 34(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 ter ponudnik ali prejemnik likvidnosti ne dosega ali se pričakuje, da ne bo dosegel zahtevane ravni količnika likvidnostnega kritja iz členov 4 in 38 navedene delegirane uredbe ali izpolnil nadzorniških zahtev ali ukrepov, povezanih z likvidnostjo, ki se uporabljajo v skladu z oddelkoma III in IV poglavja 2 naslova VII Direktive 2013/36/EU, takoj obvesti zadevne pristojne organe in vključi opis učinkov, ki jih bo takšno nedoseganje ravni količnika likvidnostnega tveganja ali neizpolnjevanje nadzorniških zahtev ali ukrepov, povezanih z likvidnostjo, imelo na ustrezno ugodnejšo stopnjo odlivov ali prilivov, ki se uporablja za njegovo nasprotno stranko.

3. Kadar je ponudnik ali prejemnik likvidnosti pridobil dovoljenje zadevnih pristojnih organov za opustitev pogoja iz točke (d) člena 29(1) in točke (d) člena 34(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 ter ponudnik ali prejemnik likvidnosti ne dosega ali se pričakuje, da ne bo dosegel zahtevane ravni količnika likvidnostnega kritja iz navedene delegirane uredbe, se obvestilo iz odstavka 2 vključi v takojšnje uradno obvestilo in načrt o ponovni vzpostaviti skladnosti, ki se zahteva na podlagi člen 414 Uredbe (EU) št. 575/2013.

4. V primerih iz odstavkov 2 in 3 zadevni pristojni organi v skladu s postopkom iz točke (b) člena 20(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 določijo, ali se ugodnejše stopnje odlivov in prilivov še naprej uporabljajo.

Člen 3

Pravno zavezujoči dogovori in zaveze med subjekti v skupini v zvezi z nečrpanimi okvirnimi krediti ali okvirnimi likvidnostnimi krediti

1. Pravno zavezujoči dogovori in zaveze iz točke (b) člena 29(2) in točke (b) člena 34(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a) okvirni kredit ali okvirni likvidnostni kredit je zavezujoč kredit, ki je pravno in praktično na voljo ves čas v času trajanja okvirnega kredita, tudi v stresnem obdobju in na čezmejni osnovi. Namenjen je izrecno uporabi ugodnejše stopnje odlivov ali prilivov, določenih v členih 29 in 34 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 in je na voljo na zahtevo. Kreditne institucije so v ta namen opravile dovolj natančen pravni pregled, podprt s pisnim in utemeljenim pravnim mnenjem, ki so ga odobrili njihovi upravljalni organi in ki potrjuje pravno veljavnost in izvršljivost dogovora ali zaveze o okvirnem kreditu ali okvirnem likvidnostnem kreditu v vseh zadevnih jurisdikcijah;

(b) določitev valute zavezujočega okvirnega kredita ali okvirnega likvidnostnega kredita je skladna z razporeditvijo po valuti neto likvidnostnih odlivih prejemnika likvidnosti, ki niso povezani s kreditno linijo;

(c) znesek in stroški odobrenega okvirnega kredita ali okvirnega likvidnostnega kredita so jasno navedeni v zadevni pogodbi;

(d) dogovori in zaveze ne vsebujejo klavzul, ki bi ponudniku likvidnosti dovoljevale: (i) da zahteva izpolnitev kakršnih koli pogojev pred zagotovitvijo likvidnosti; (ii) da odstopi od svojih obveznosti v zvezi z izpolnitvijo navedenih dogovorov in zavez; (iii) da spremeni pogoje dogovorov in zavez brez predhodne odobritve zadevnih pristojnih organov;

(e) okvirni kredit ali okvirni likvidnostni kredit ima vedno preostalo zapadlosti več kot šest mesecev. Če okvirni kredit ali okvirni likvidnostni kredit nima datuma zapadlosti, ima minimalni šestmesečni odpovedni rok za preklic.

2. Pravni pregled iz točke (a) odstavka 1 se redno posodablja, da odraža spremembe zakonodaje vseh zadevnih jurisdikcij. Pristojne organe se obvesti o rezultatih navedenih pravnih pregledov.

3. Znesek okvirnega kredita ali okvirnega likvidnostnega kredita iz točke (c) odstavka 1 se ne spremeni brez predhodne odobritve zadevnih pristojnih organov.

4. Če preostala zapadlost iz točke (e) odstavka 1 pade pod šest mesecev ali če se predloži obvestilo o odpovedi okvirnega kredita ali okvirnega likvidnostnega kredita, kreditna institucija takoj obvesti zadevne pristojne organe. Navedeni organi v skladu s postopkom iz točke (b) člena 20(1) Uredbe Komisije (EU) št. 575/2013 določijo, ali se ugodnejše stopnje odlivov ali prilivov še naprej uporabljajo.

Člen 4

Upoštevanje profila likvidnostnega tveganja prejemnika likvidnosti pri upravljanju likvidnostnega tveganja ponudnika likvidnosti

Profil likvidnostnega tveganja prejemnika likvidnosti se upošteva pri upravljanju likvidnostnega tveganja ponudnika likvidnosti, kot je navedeno v točki (c) člena 29(2) in točki (c) člena 34(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) ponudnik likvidnosti dnevno spremlja in nadzoruje likvidnostno pozicijo prejemnika. V primeru korespondenčnega bančništva se spremljanje in nadzor likvidnostne pozicije prejemnika lahko omeji na stanje vostro računov prejemnika likvidnosti;

(b) ponudnik in prejemnik likvidnosti v svojih kriznih načrtih financiranja v celoti upoštevata in vanje vključita učinke ugodnejše stopnje odlivov ali prilivov ter tudi morebitne ovire za prenos takšne likvidnosti in ocenita čas, potreben za takšen prenos. Ponudnik likvidnosti v te namene zadevnim pristojnim organom dokaže, da se lahko razumno pričakuje, da bo še naprej zagotavljal likvidnostni kredit prejemniku likvidnosti tudi v stresnih razmerah, ne da bi to bistveno negativno vplivalo na njegovo likvidnostno pozicijo. Ponudnik likvidnosti v svojem kriznem načrtu financiranja zagotovi, da se ne zanaša na likvidnost, ki je potrebna za spoštovanje zavezujočega okvirnega kredita ali okvirnega likvidnostnega kredita prejemnika likvidnosti;

(c) ponudnik likvidnosti v svojem kriznem načrtu financiranja upošteva ugodnejšo stopnjo odlivov ali prilivov za zagotavljanje svoje zmožnosti, da zagotovi potrebno likvidnost, ko je to potrebno.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 31. maja 2017 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 321, 27.6.2013, str. 1.

(2) Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/61 z dne 10. oktobra 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevo glede likvidnostnega kritja za kreditne institucije (UL L 11, 17.1.2015, str. 1).

(3) Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

(4) Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).