2.01 Njive Zemljišča, ki se redno obdelujejo (orjejo ali drugače obdelujejo) in ki so praviloma v sistemu kolobarjenja. Kolobarjenje je metoda menjave enoletnih poljščin na njivi po načrtovanem vzorcu ali zaporedju v zaporednih pridelovalnih letih, tako da poljščine iste vrste ne rastejo na isti njivi brez prekinitve. Običajno se poljščine menjavajo letno, lahko pa so tudi večletne. Za razlikovanje med njivami ter trajnimi nasadi ali trajnim travinjem se uporablja prag petih let. Če se torej na parceli pet let ali več seje ali sadi ista poljščina, ne da bi se v tem času odstranila predhodna in zasadila nova, to zemljišče ne spada med njive.

2.01.01 Žita za pridelavo zrnja (vključno s semeni) Tu se zajamejo vse površine z žiti, ki se pospravljajo za suho zrnje, ne glede na uporabo (vključno z žiti za proizvodnjo obnovljive energije).

2.01.01.01 navadna pšenica in pira Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. in Triticum monococcum L.

2.01.01.02 pšenica durum Triticum durum Desf.

2.01.01.03 rž Secale cereale L., vključno z mešanicami rži in drugih žit, posejanimi jeseni (ržena mešanica).

2.01.01.04 ječmen Hordeum vulgare L.

2.01.01.05 oves Avena sativa L., vključno z mešanicami ovsa in drugih žit, posejanimi spomladi.

2.01.01.06 koruza v zrnju Koruza (Zea mays L.), ki se pospravlja za zrnje.

2.01.01.07 riž Oryza sativa L.

2.01.01.99 druga žita za pridelavo zrnja Žita, ki se sejejo kot čisti posevki ter žanjejo v suhem stanju za zrnje in ki niso zajeta na drugem mestu pod prejšnjimi postavkami.

2.01.02 Sušene stročnice in stročnice za pridelavo zrnja (vključno s semeni in mešanicami žit in stročnic) Posevki, ki se sejejo in pospravljajo predvsem zaradi njihove vsebnosti beljakovin. Tu se zajamejo vse površine s stročnicami in stročnicami za pridelavo zrnja, ne glede na uporabo (vključno z žiti za proizvodnjo obnovljive energije).

2.01.02.01 od tega grah, fižol in volčji bob Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp., ki se sejejo kot čisti posevki in pospravljajo za suho zrnje.

2.01.03 Krompir (vključno z zgodnjim in semenskim) Solanum tuberosum L.

2.01.04 Sladkorna pesa (brez semena) Beta vulgaris L., namenjena za industrijo sladkorja in proizvodnjo alkohola (vključno s proizvodnjo energije).

2.01.05 Krmne korenovke in kapusnice (brez semena) Krmna pesa (Beta vulgaris L.) in rastline družine Brassicae, ki so namenjene za krmo, ne glede na to, ali se za krmo namenijo koreni ali steblo, kot tudi druge rastline, ki se gojijo predvsem zaradi korenov za krmo in ki niso navedene drugje.

2.01.06 Industrijske rastline Poljščine, ki se običajno ne prodajajo neposredno za potrošnjo, ker jih je treba pred končno uporabo industrijsko predelati. Tu se zajamejo vse površine z industrijskimi rastlinami ne glede na uporabo (vključno s poljščinami za proizvodnjo obnovljive energije).

2.01.06.01 tobak Nicotiana tabacum L.

2.01.06.02 hmelj Humulus lupulus L.

2.01.06.03 bombaž Gossypium spp., namenjen za predivo in olje.

2.01.06.04 oljna ogrščica in oljna repica Brassica napus L. (partim) in Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs, ki se prideluje za proizvodnjo olja in pospravlja kot suho zrnje.

2.01.06.05 sončnice Helianthus annuus L., ki se pospravlja kot suho zrnje.

2.01.06.06 soja Glycine max L. Merril, ki se pospravlja kot suho zrnje.

2.01.06.07 laneno seme (oljni lan) Linum usitatissimum L., sorte, ki se pridelujejo predvsem za proizvodnjo olja in pospravljajo kot suho zrnje.

2.01.06.08 druge oljnice Drugi posevki, ki se pridelujejo predvsem zaradi njihove vsebnosti olja ter pospravljajo kot suho zrnje in ki niso navedeni drugje.

2.01.06.09 lan Linum usitatissimum L., sorte, ki se gojijo predvsem za proizvodnjo vlaknin.

2.01.06.10 konoplja Cannabis sativa L.

2.01.06.11 ostale vlaknene rastline Druge rastline, ki se gojijo predvsem zaradi njihove vsebnosti vlaknin in ki niso navedene na drugem mestu.

2.01.06.12 dišavnice, zdravilne rastline in začimbnice Rastline ali deli rastlin za uporabo v farmaciji, za izdelavo parfumov ali človeško prehrano. Začimbnice se od zelenjave razlikujejo po tem, da se uporabljajo v majhnih količinah ter dajejo hrani okus in niso njena glavna sestavina.

2.01.06.99 druge industrijske rastline, ki niso navedene drugje Druge industrijske rastline, ki niso navedene drugje. Zajete so površine s poljščinami, ki se uporabljajo samo za proizvodnjo obnovljive energije.

2.01.07 Sveže zelenjadnice, melone in jagode, od tega:

2.01.07.01 na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi) Sveže zelenjadnice, melone in jagode na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi

2.01.07.01.01 na odprtem na njivah Sveže zelenjadnice, melone in jagode, gojene na njivah v kolobarjenju z drugimi poljščinami.

2.01.07.01.02 tržna pridelava na vrtovih Sveže zelenjadnice, melone in jagode, gojene na njivah v kolobarjenju z drugimi vrtninami.

2.01.07.02 v steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi) Poljščine, ki so celotno obdobje svoje rasti ali pretežni del tega obdobja zavarovane v rastlinjakih ali pod fiksno ali premično visoko zaščito (steklo, trda ali mehka plastika).

2.01.08 Cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic)

2.01.08.01 na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi) Cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic), na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi)

2.01.08.02 v steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi) Cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic), ki so celotno obdobje svoje rasti ali pretežni del tega obdobja zavarovane v rastlinjakih ali pod fiksno ali prenosno visoko zaščito (stekleno ali trdo ali mehko plastiko).

2.01.09 Rastline, ki se spravljajo zelene Vse „zelene“ poljščine, namenjene v glavnem krmi, ki se gojijo v kolobarjenju z drugimi poljščinami in zavzemajo isto površino manj kot pet let (enoletne ali večletne krmne poljščine). Zajete so zelene poljščine za proizvodnjo obnovljive energije. Vključene so tudi poljščine, ki jih gospodarstvo ne porabi, temveč proda bodisi za neposredno uporabo na drugih kmetijskih gospodarstvih bodisi industriji.

2.01.09.01 začasno travinje Travinje za pašo, seno ali silažo, ki je del normalnega kolobarjenja, ki ostane na zemljišču vsaj eno pridelovalno leto ter manj kot pet let in ki se seje kot trave ali travne mešanice. Te površine se pred novo setvijo ali saditvijo preorjejo ali drugače obdelajo ali pa se rastline uničijo na drug način, na primer s herbicidi. Sem spadajo mešanice pretežno iz trav in drugih krmnih rastlin (praviloma stročnic), ki se popasejo, pospravijo zelene ali kot seno.

2.01.09.02 druge rastline, ki se spravljajo zelene Druge eno- ali večletne (manj kot petletne) krmne poljščine

2.01.09.02.01 silažna koruza Vse oblike koruze (Zea mays L.), ki se goji predvsem za silažo in ne za zrnje (celi storži, deli cele rastline ali cela rastlina). Sem so vključeni zelena koruza za neposredno krmo (brez silaže) in celi storži (zrna, stržen in ličje), ki se pospravljajo za krmo ali silažo ter za proizvodnjo obnovljive energije.

2.01.09.02.02 stročnice Stročnice, ki se gojijo in pospravljajo zelene kot cele rastline predvsem za krmo. Vključene so mešanice s prevladujočim deležem (običajno > 80 %) krmnih stročnic in trav, ki se pospravljajo zelene ali kot seno.

2.01.09.02.99 druge rastline, ki se spravljajo zelene in ki niso navedene drugje Druge poljščine, namenjene predvsem za krmo, ki se spravljajo zelene in niso navedene drugje.

2.01.10 Seme in sadike na njivah Površine za pridelavo semen in sadik za prodajo, razen semen in sadik žit, riža, stročnic, krompirja in semenskih oljnic.

2.01.11 Druge poljščine Poljščine, ki niso zajete drugje

2.01.12 Praha Vsa obdelovalna zemljišča, vključena v kolobarjenje, obdelana ali ne, ki v pridelovalnem letu niso namenjena pridelavi pridelka. Bistvena značilnost prahe je, da tla mirujejo običajno celo pridelovalno leto, da si opomorejo. Praha je lahko: 1. zemljišče brez kakršnih koli poljščin; 2. zemljišče z naključnim rastjem, ki se lahko uporabi za krmo ali podor; 3. zemljišče, ki je zasejano izključno za pridelavo zelenega gnojila (zelena praha). Vključena so vsa obdelovalna zemljišča, ki se v skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (5) ali, kjer je primerno, najnovejšo zakonodajo ohranjajo po načelu dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja, ne glede na to ali so vključena v kolobarjenje ali ne.

2.01.12.01 praha brez kakršnih koli subvencij Praha, za katero se ne plačuje nobena finančna pomoč ali subvencije.

2.01.12.02 praha, upravičena do subvencij, brez gospodarske rabe Praha, za katero je gospodarstvo upravičeno prejeti finančno pomoč.

2.02 Vrtovi Površine za gojenje kmetijskih pridelkov za lastno porabo gospodarja in njegovega gospodinjstva, običajno ločena od preostalega kmetijskega zemljišča, prepoznavne kot vrtovi. Samo občasni presežki pridelkov s teh površin se prodajo izven gospodarstva. Vse površine, s katerih se pridelki redno prodajajo na trgu, spadajo pod druge postavke, tudi če del pridelkov použijeta gospodar in njegovo gospodinjstvo.

2.03 Trajno travinje Zemljišča, ki se trajno (pet let ali več) uporabljajo za pridelavo zelene krme bodisi z obdelavo (setev) bodisi na naraven način (samozasejane površine) in ki niso v sistemu kolobarjenja kmetijskega gospodarstva. Zemljišča se lahko uporabljajo za pašo ali se kosijo za silažo, seno ali proizvodnjo obnovljive energije.

2.03.01 pašniki in travniki, brez ekstenzivnih pašnikov Trajna paša na zemlji dobre ali srednje kakovosti. Te površine se lahko običajno uporabljajo za intenzivno pašo.

2.03.02 ekstenzivni pašniki Trajno travinje z nizkim pridelkom, praviloma na zemlji slabe kakovosti, na primer v hribovitem svetu ali na visoki nadmorski višini, ki se običajno ne izboljšuje z gnojili, obdelovanjem, posevki ali osuševanjem. Te površine se običajno lahko uporabljajo samo za ekstenzivno pašo in se običajno ne kosijo ali se kosijo na ekstenziven način; niso primerne za veliko gostoto živali.

2.03.03 trajno travinje, ki se ne uporablja več v proizvodne namene in ni več upravičeno do subvencij Zemljišča trajnega travinja, ki se ne uporabljajo več za proizvodnjo, ki se v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 ali, kjer je primerno, najnovejšo zakonodajo ohranjajo po načelu dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja in so upravičena do finančne podpore.

2.04 Trajni nasadi Poljščine, ki se ne gojijo v kolobarjenju (z izjemo trajnih travnikov in pašnikov) in ki zavzemajo tla skozi daljše obdobje ter dajejo pridelek več let.

2.04.01 Sadovnjaki in nasadi jagodičja Površine z drevjem, grmovjem in trajnim jagodičjem, razen jagod, za pridelavo sadja. Sadovnjaki so lahko povezanega tipa z minimalnim razmikom med drevesi ali nepovezanega tipa z velikim razmikom.

2.04.01.01 Sadne vrste, od tega:

2.04.01.01.01 sadje v zmernih podnebnih območjih Nasadi sadnega drevja, ki se tradicionalno sadijo v zmernih podnebnih območjih za pridelavo sadja.

2.04.01.01.02 sadje v subtropskih podnebnih območjih Nasadi sadnega drevja, ki se tradicionalno sadijo v subtropskih podnebnih območjih za pridelavo sadja.

2.04.01.02 Jagodičje Nasadi jagodičja, ki se tradicionalno sadi v zmernih in subtropskih podnebnih območjih za pridelavo jagodičja.

2.04.01.03 Lupinasto sadje Nasadi lupinarjev, ki se tradicionalno sadijo v zmernih in subtropskih podnebnih območjih.

2.04.02 Nasadi citrusov Nasadi vrst Citrus spp.

2.04.03 Nasadi oljk Nasadi Olea europea L.

2.04.03.01 oljke, običajno za pridelavo namiznih oljk Nasadi sort, ki se običajno gojijo za pridelavo namiznih oljk.

2.04.03.02 oljke, običajno za pridelavo olja Nasadi sort, ki se običajno gojijo za proizvodnjo oljčnega olja.

2.04.04 Vinogradi, katerih pridelek je običajno namenjen za: Nasadi Vitis vinifera L.

2.04.04.01 kakovostno vino Sorte grozdja, ki se običajno gojijo za proizvodnjo vina z označbo porekla, ki izpolnjujejo pogoje (i) Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 (6) ali, kjer je primerno, najnovejše zakonodaje in (ii) ustreznih nacionalnih predpisov. Sorte grozdja, ki se običajno gojijo za proizvodnjo vina z geografsko označbo, ki izpolnjujejo pogoje (i) Uredbe (ES) št. 479/2008 ali, kjer je primerno, najnovejše zakonodaje in (ii) ustreznih nacionalnih predpisov.

2.04.04.02 druga vina Sorte grozdja, ki se običajno pridelujejo za proizvodnjo vin brez označbe porekla in brez geografske označbe.

2.04.04.03 namizno grozdje Sorte grozdja, ki se običajno gojijo za pridelavo svežega grozdja.

2.04.04.04 rozine Sorte grozdja, ki se običajno gojijo za pridelavo rozin.

2.04.05 Trsnice in drevesnice Površine mladih olesenelih (lesnatih) rastlin na prostem, ki se gojijo za razsaditev: (a) trsnice in nasadi matičnjakov; (b) drevesnice za sadno drevje in jagodičevje; (c) drevesnice okrasnih rastlin; (d) gozdne drevesnice za prodajo sadik (brez gozdnih drevesnic v gozdu za lastne potrebe gospodarstva); (e) drevje in grmovje za zasaditev v vrtovih, parkih, ob cestah in na brežinah (na primer živa meja, vrtnice in drugo okrasno grmičevje, okrasni iglavci), vedno vključno z njihovimi podlagami in sadikami.

2.04.06 Drugi trajni nasadi Trajni nasadi na prostem razen tistih, ki so vključeni v prejšnje postavke, ter zlasti nasadi rastlin, ki se uporabljajo za spletanje ali pletenje in običajno režejo vsako leto,

2.04.06.01 od tega božičnih drevesc (2) Drevesa, zasajena v komercialne namene kot božična drevesca na kmetijskem zemljišču v uporabi.

2.04.07 Trajni nasadi v steklenjakih

2.05 Druga zemljišča „Druga zemljišča“ vključujejo kmetijske površine izven uporabe (kmetijska zemljišča, ki se iz gospodarskih, socialnih ali drugih razlogov ne obdelujejo več in ki niso v sistemu kolobarjenja), gozdna zemljišča kot tudi zemljišča, ki jih zavzemajo stavbe, dvorišča, poti, ribniki, kamnolomi, nerodovitna zemljišča, skalovje itd.

2.05.01 Kmetijska zemljišča, ki niso v uporabi Površine, ki so se prej uporabljale kot kmetijske površine, v referenčnem letu raziskovanja pa se iz gospodarskih, socialnih ali drugih razlogov ne obdelujejo več in niso v sistemu kolobarjenja, tj. niso predvidene za nobeno kmetijsko rabo. Ta zemljišča se lahko z uporabo sredstev, ki so običajno na razpolago na kmetijskem gospodarstvu, vrnejo v obdelavo.

2.05.02 Gozdna zemljišča Površine, ki so pokrite z drevjem ali gozdnim grmičevjem, vključno z nasadi topola v gozdu ali zunaj njega in gozdnimi drevesnicami v gozdu za lastne potrebe gospodarstva kot tudi gozdni objekti (gozdne poti, skladišča za shranjevanje lesa itd.).

2.05.02.01 od tega panjevci s kratko obhodnjo Gozdna zemljišča, ki se upravljajo za gojenje gozdnih rastlin, kjer je obhodnja 20 let ali manj. Obhodnja je obdobje od prvega sejanja/saditve dreves do spravila končnega pridelka, pri čemer spravilo ne vključuje običajnih ukrepov upravljanja, kot je izsekovanje.

2.05.03 Druga zemljišča (zemljišča, ki jih zavzemajo stavbe, kmečka dvorišča, steze, ribniki, kamnolomi, nerodovitna zemljišča, skale, itd.) Vsi tisti deli celotnega zemljišča, ki pripadajo kmetijskemu gospodarstvu in ki ne sestavljajo niti kmetijskega zemljišča v uporabi niti kmetijskega zemljišča, ki ni v uporabi, niti gozdnega zemljišča.

2.06 Gobe, namakana zemljišča, energetske rastline in gensko spremenjene poljščine

2.06.01 Gobe Gojene gobe, gojene v stavbah, ki so bile posebej postavljene ali prilagojene za gojenje gob, pa tudi v podzemnih prostorih, jamah in kleteh.

2.06.02 Namakane površine

2.06.02.01 skupna površina zemljišč, ki jih lahko namakamo Največja kmetijska površina v uporabi, ki bi jo bilo v referenčnem letu mogoče namakati z uporabo opreme in količin vode, ki sta običajno na razpolago na gospodarstvu.

2.06.02.02 skupno obdelovalno zemljišče, namakano najmanj enkrat v zadnjih 12 mesecih Zemljišče s kmetijskimi rastlinami, ki je bilo dejansko namakano vsaj enkrat v zadnjih 12 mesecih pred referenčnim datumom raziskovanja.

2.06.03 Energetske rastline (za proizvodnjo biogoriv ali drugih obnovljivih virov energije) Površina za pridelavo energetskih rastlin, za katere se prejema podpora iz naslednjih programov v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003: — posebna pomoč za energetske rastline (člen 88), — plačila, povezana s pravico do plačila zaradi opuščanja, če pridelava poteka na površini v prahi (člen 55 ali 56), Druge površine, ki se uporabljajo za pridelavo energetskih rastlin (zlasti pri plačilih, povezanih z „običajno“ pravico v skladu s shemo enotnih plačil ali shema poenostavljenega plačila na površino) niso vključene.

2.06.03.01 od tega na površini v prahi Površina, ki se uporablja za pridelavo energetskih rastlin, za katere se prejema plačilo, povezano s pravico do plačila zaradi opuščanja, če pridelava poteka na površini v prahi (Uredba (ES) št. 1782/2003, člen 55 ali 56).