ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3)

Izvajanje daljnosežnih strukturnih reform, ki uvajajo reforme v gospodarstvu ter spodbujajo konkurenčnost in potencial rasti, v euroobmočju še ni zadovoljivo. Obseg neravnotežij pred krizo, položaj v poslovnem ciklu in fiskalni manevrski prostor se v državah članicah znatno razlikujejo. Kljub izboljšanju na trgu dela in določenem napredku pri reformah za izboljšanje prožnosti trga dela, stopnja brezposelnosti ostaja visoka, tveganja za dolgoročno brezposelnost pa postajajo zakoreninjena, kar dodatno poslabšuje socialne razmere v najbolj ranljivih državah. Ponovno zunanje uravnoteženje je v teku, vendar je napredek asimetričen, veliki presežki na tekočem računu nekaterih držav članic pa so še vedno prisotni. Z daljnosežnimi strukturnimi reformami trga dela in proizvodnih trgov bi lahko spodbudili potrebno ekonomsko prilagoditev v euroobmočju in okrepili rast v državah, ki jih izvajajo. Reforme s povečanjem zaposlovanja in nižanjem cen za potrošnike spodbujajo tudi večjo socialno vključenost. Če se strukturne reforme izvajajo v vseh državah članicah, je to ugodno za euroobmočje kot celoto zaradi pozitivnih učinkov prelivanja prek trgovinskih in finančnih poti. S tem bi se prav tako spodbudile ustrezne politične odločitve v preostalem euroobmočju. Tematske razprave Euroskupine lahko pripomorejo k temu procesu z ocenjevanjem reform in določanjem referenčnih meril zanje ter njihovega vpliva na euroobmočje kot celoto. Pri tem se lahko črpa iz dobrih praks, dogovora o skupnih načelih za dobre reforme in medsebojnega pritiska. Zaradi procesa prilagajanja na nacionalni ravni, posledično pa tudi delovanja euroobmočja, je zlasti pomembno redno spremljanje napredka pri reformah v državah članicah s čezmernimi neravnotežji in neravnotežji, ki zahtevajo odločno ukrepanje.
Za Češko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V konvergenčnem programu za leto 2015 vlada načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj postopno izboljševal, in sicer na 1,9 % BDP v letu 2015 in nato na 0,6 % BDP v letu 2018. Vlada namerava izpolniti svoj srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, v letu 2018, po preračunanem strukturnem saldu (5) pa naj bi bil ta primanjkljaj dosežen do leta 2016. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP v letu 2015 dosegel skoraj 41 % in se nato postopoma zmanjšal na 40,2 % v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten in ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 naprej so dovolj natančno opredeljeni. Vendar obstaja tveganje, da bo vpliv načrtovanih ukrepov na strani prihodkov manjši, kot je bilo ocenjeno. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2015 se predvideva, da bo leta 2015 referenčna vrednost za odhodke upoštevana. V letu 2016 se pričakuje nekaj odstopanja, saj bo rast neto odhodkov presegla referenčno vrednost za 0,3 % BDP. Zato bodo v letu 2016 potrebni nadaljnji ukrepi.

Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da bo Češka na splošno usklajena z določbami Pakta za stabilnost in rast. Glavni elementi trenutnega fiskalnega okvira so vzpostavljeni. Vendar je obseg srednjeročnega proračunskega načrtovanja in numeričnega fiskalnega pravila omejen, njuno izvrševanje pa šibko. Osnutek reformnega svežnja je bil večkrat spremenjen in njegovo sprejetje večkrat odloženo, trenutno pa se načrtuje, da bo sprejet v letu 2015. Češka se še vedno sooča z izzivi v zvezi z dolgoročno fiskalno vzdržnostjo, ki so večinoma posledica predvidenih povečanj odhodkov za pokojnine in zdravstvo. Obeti za pokojninski sistem so se nekoliko izboljšali zaradi ugodnejših projekcij demografskih gibanj. Zakonsko določena upokojitvena starost naj bi se postopoma povišala, vendar so načrtovane srednjeročne spremembe prepočasne. Trenutno potekajo razprave o spremembah veljavnega sistema usklajevanja pokojnin, vendar niso bili sprejeti še nobeni ukrepi. Čeprav so bili sprejeti nekateri ukrepi za izboljšanje stroškovne učinkovitosti in upravljanja zdravstvenega sektorja, je bil na tem področju dosežen le omejen napredek. Kazalniki, ki se uporabljajo za merjenje uspešnosti bolnišničnega sektorja, kažejo, da se zdravljenje ne izvaja vedno stroškovno učinkovito, dodeljevanje sredstev pa ovirajo tekoče težave z uvedbo sistema povračil stroškov, ki jih imajo bolnišnice. Videti pa je tudi, da splošni zdravniki ne izpolnjujejo ustrezno svoje ključne vloge v primarnem zdravstvu. Pri javnem naročanju v zdravstvenem sektorju se zelo pogosto pojavljajo nepravilnosti, kar kaže na pomanjkljivo usmerjanje in nadzor.
SL Uradni list Evropske unije C 289/4

PRIPOROČILO SVETA

z dne 18. februarja 2014

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deseti ERS) za proračunsko leto 2012

2014/C 289/03

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kot je bil spremenjen s Sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (2),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-ES in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen deseti Evropski razvojni sklad (deseti ERS), in zlasti člena 11(8) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad (4), in zlasti členov 142 do 144 Uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi desetega ERS na dan 31. decembra 2012 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz 8., 9. in 10. evropskega razvojnega sklada (ERS) (5), za proračunsko leto 2012, skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 11(8) Notranjega sporazuma Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje desetega ERS.

(2) Komisija je dejavnosti desetega ERS v proračunskem letu 2012 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti desetega ERS za proračunsko leto 2012.

V Bruslju, 18. februarja 2014 Za Svet Predsednik G. STOURNARAS

(1) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2) UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

(3) UL L 247, 9.9.2006, str. 32.

(4) UL L 78, 19.3.2008, str. 1.

(5) UL C 331, 14.11.2013, str. 261.
Cilj proračunske strategije iz programa za stabilnost je doseči srednjeročni cilj glede strukturno uravnoteženega proračuna do leta 2016, hkrati pa spoštovati pravilo glede višine dolga v prehodnem obdobju 2013–2015. Program za stabilnost potrjuje srednjeročni cilj strukturno uravnoteženega proračuna, kar je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. (Ponovno izračunana) strukturna prilagoditev, načrtovana v programu za stabilnost, znaša 0,2 odstotne točke BDP v letu 2014 in 0,4 odstotne točke v letu 2015. V programu za stabilnost je navedeno, da to omejeno prilagoditev srednjeročnemu cilju upravičujejo težke gospodarske razmere in zahtevnost izvedbe ambicioznega programa strukturnih reform. Načrtovanih je več strukturnih reform, ki naj bi pozitivno vplivale na potencialno gospodarsko rast in naj bi v prihodnjih letih omogočile postopno zmanjšanje deleža javnega dolga v BDP. Strukturna prilagoditev, načrtovana v programu za stabilnost, bi Italiji omogočila, da bi v prehodnem obdobju 2013–2015 izpolnila merilo glede zmanjšanja dolga, delno z izvedbo ambicioznega načrta privatizacije, ki je načrtovana v obdobju 2014–2017 (v višini 0,7 odstotne točke BDP letno). Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu za stabilnost, vendar ni bil potrjen s strani neodvisnega organa, je rahlo optimističen, zlasti za zadnja leta programa za stabilnost.

V letu 2014 je predvideno odstopanje od poteka prilagoditve srednjeročnemu cilju; če bo do odstopanja prišlo tudi prihodnje leto, bo lahko ocenjeno kot znatno, med drugim zaradi odstopanja od referenčne vrednosti za odhodke. Poleg tega doseganje proračunskih ciljev ni v celoti podprto z dovolj podrobnimi ukrepi, zlasti za obdobje od leta 2015 dalje. Pomladanska napoved služb Komisije iz leta 2014 kaže, da merilo glede zmanjšanja dolga za leto 2014 ne bo izpolnjeno, saj je predvidena strukturna prilagoditev (v višini samo 0,1 odstotne točke BDP) manjša od zahtevane strukturne prilagoditve, ki znaša 0,7 odstotne točke BDP. Na podlagi ocene programa za stabilnost in napovedi Komisije v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da so tako v letu 2014 kot tudi v poznejših letih potrebna dodatna prizadevanja, da bi Italija izpolnila zahteve Pakta za stabilnost in rast.
(9)

Relativni pomen davkov, za katere velja, da manj škodujejo rasti, kot so davki na premoženje in okoljski davki, ostaja nizek. Davčni prihodki v veliki meri temeljijo na posrednih davkih in obdavčitvi dela, medtem ko delež, ki ga predstavljajo okoljski davki, ostaja nizek. Povečani prihodki od davkov, ki so ugodnejši za rast, bi se lahko uporabili za zmanjšanje davčnega bremena za zaposlene z nizkimi zaslužki, zlasti za nizkokvalificirane delavce. Delni pregled davčnega sistema je bil opravljen v začetku leta 2013 in vlada se je odločila, da bo prilagodila obdavčitev kapitala, dvignila prag za obdavčljivi dohodek, kar pomeni večjo progresivnost obdavčitve osebnih dohodkov v korist oseb z nizkimi dohodki, ter zvišala trošarine za tobak in alkohol. Na splošno pa bodo imeli ti ukrepi precej negativen vpliv na prihodke. Nadaljnji koraki za izboljšanje vzdržnosti javnih financ in okrepitev prihodkovne strani zato ostajajo ključnega pomena. Na podlagi priporočila za posamezne države za leto 2013 o okoljskih davkih niso bili sprejeti nobeni pomembni ukrepi. Pri krepitvi fiskalnega okvira je bil dosežen skromen napredek, saj zgornje meje za odhodke ostajajo premalo zavezujoče in zakonodajne spremembe še niso bile odobrene. Litva se še naprej spopada z izzivi glede izpolnjevanja davčnih obveznosti, zlasti pri boju proti goljufijam na področju DDV, med drugim s krepitvijo ukrepov za upravljanje tveganja. Izvaja se akcijski načrt za izpolnjevanje davčnih obveznosti za obdobje 2013–2014 in prve ocene kažejo nekaj pozitivnih učinkov. Leta 2013 je bil sprejet sveženj ukrepov za okrepitev izpolnjevanja davčnih obveznosti na področju DDV in trošarin. Za obdobje 2014–2015 se je začela izvajati nova ciljna strategija.
(13)

Socialni partnerji imajo ključno vlogo pri oblikovanju, izvajanju in spremljanju politik in programov usposabljanja. Cilj sodelovanja med socialnimi partnerji, ponudniki vseživljenjskega poklicnega usmerjanja in ustreznimi organi bi lahko bil zagotoviti pripravnikom usmerjene informacije o razpoložljivih poklicnih možnostih in potrebah po znanju in spretnostih na trgu dela ter o njihovih pravicah in odgovornostih. Poleg tega lahko socialni partnerji prispevajo k lažjemu izvajanju okvira za kakovost pripravništev, zlasti s pripravo in omogočanjem preprostih in izčrpnih vzorcev pogodb o pripravništvu, ki naj bi jih zlasti uporabljala mikropodjetja in bi bili prilagojeni njihovim posebnim namenom. Evropski socialni partnerji so v svojem okviru za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih julija 2013 opozorili, da Komisija namerava predstaviti predlog za priporočilo Sveta na tem področju, in napovedali podporo ukrepom držav članic, katerih cilj je izboljšati kakovost pripravništev.
Cilj proračunske strategije, opisane v konvergenčnem programu za leto 2014, je ohranjanje javnofinančnega primanjkljaja v programskem obdobju pod referenčno vrednostjo 3 % BDP, ki jo določa Pogodba. Konvergenčni program vsebuje srednjeročni cilj v višini 1 % BDP, kar je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Čeprav je proračunska strategija za leto 2014 skladna s Paktom za stabilnost in rast, zahtevana prilagoditev v strukturnem smislu v letu 2015 predvidoma ne bo dosežena, saj se bo preračunani strukturni saldo v skladu z napovedjo poslabšal za 0,6 odstotne točke. Poleg tega se glede na projekcije javni odhodki ne bodo povečevali tako, da bi bilo to v skladu z referenčno vrednostjo za odhodke. Preračunani strukturni saldo bo od zahtevane prilagoditvene poti predvidoma odstopal tudi v letih 2016 in 2017, saj naj bi v skladu s projekcijami znašal 1,6 % oziroma 1,9 % BDP. Na splošno se od leta 2015 pričakuje tveganje odstopanja od poteka prilagoditve srednjeročnemu cilju. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se delež dolga, ki je pod referenčno vrednostjo 60 % BDP, po projekcijah začasno znižal za 1,1 odstotne točke na 45 % BDP v letu 2014 in se nato povečal na 46 % BDP v letu 2015. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v konvergenčnem programu, je verjeten. Češko gospodarstvo naj bi v skladu s konvergenčnim programom v letu 2014 zraslo za 1,7 %, v letu 2015 pa za 2 %, medtem ko naj bi glede na napoved služb Komisije iz pomladi 2014 zraslo za 2 % oziroma 2,4 %. Glavna tveganja za proračunske napovedi izhajajo iz velike negotovosti glede prihodnjega razvoja javnih naložb in iz morebitnega enkratnega odhodka v zvezi z načrtovano najemno pogodbo za bojna letala s pričakovanim učinkom na povečanje primanjkljaja v višini 0,5 % BDP v letu 2015.

V skladu z napovedjo Komisije obstaja tveganje za znatno odstopanje od srednjeročnega cilja v letu 2015. Razlika glede na scenarij iz konvergenčnega programa je posledica različnih predpostavk o politikah in diskrecijskih ukrepih v letu 2015. Na podlagi ocene konvergenčnega programa in napovedi Komisije v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da se je primanjkljaj v letu 2013 trajnostno znižal pod 3 % BDP v skladu s priporočilom Sveta in da bo po pričakovanjih srednjeročni cilj leta 2014 izpolnjen, od leta 2015 dalje pa obstaja znatno tveganje odstopanja od njega.
(2)

V sodbi Gottardo (3) je Sodišče na podlagi načela iz člena 45 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) odločalo v zvezi z osebo s stalnim prebivališčem v Evropski uniji, ki je delala v Franciji, Italiji in Švici. Ta oseba ni izpolnjevala vseh pogojev za pridobitev pokojnine v Italiji in je zahtevala, da se zavarovalne dobe, dopolnjene v Švici in Italiji, seštejejo, kot določa dvostranska konvencija med Italijo in Švico v korist njunih državljanov.
2.

V skladu s kazalniki iz Priloge spodbuja uvedbo in delovanje okvira za spremljanje zdravju koristnih telesnih dejavnosti, zasnovanega na obstoječih oblikah spremljanja in zbiranja podatkov na tem področju, pri čemer se kar najbolj uporabljajo obstoječe informacije in podatki, in sicer prek: (a) zagotavljanja usmerjene podpore nacionalnim informacijskim točkam glede zdravju koristnih telesnih dejavnosti in, kjer je primerno, drugim predstavnikom ustreznih javnih organov z namenom izgradnje zmogljivosti in usposabljanja – tudi zaradi postopka zbiranja podatkov –, in sicer ob pomoči znanstvenih strokovnjakov; (b) preverjanja možnosti uporabe podatkov, zbranih skladno s tem okvirom za spremljanje, za morebitno oblikovanje evropske statistike o stopnjah telesne dejavnosti vsaka tri leta; (c) podpiranja SZO pri nadaljnjem razvoju vidikov telesne dejavnosti v evropski podatkovni bazi SZO o prehrani, debelosti in telesni dejavnosti (NOPA), in sicer s prilagoditvijo baze podatkov okviru za spremljanje v Prilogi; (d) podpiranja SZO in tesnega sodelovanja s to organizacijo pri pripravi in izdaji pregledov zdravju koristnih telesnih dejavnosti in analiz njihovih trendov po posameznih državah.
(12)

Za Dansko je izobraževanje upravičeno jasna prednostna naloga. Vseeno pa so potrebna nadaljnja prizadevanja za izboljšanje kakovosti in stroškovne učinkovitosti sistemov izobraževanja in usposabljanja, tudi z izvedbo začetih reform. Predlagana reforma sistema primarnega in nižjega sekundarnega izobraževanja je korak v pravo smer in pričakovati je, da bo imela pozitiven vpliv na stroškovno učinkovitost šolskega sistema in na kakovost izobraževanja, vključno z izboljšanjem dosežkov učencev. Kar zadeva poklicno usposabljanje, je vlada leta 2012 sprejela ukrepe za izboljšanje kakovosti poklicnega usposabljanja mladih in zagotovitev potrebnih zasebnih vajeništev. Za iskanje trajne rešitve za zagotovitev potrebnih vajeništev ter izboljšanje kakovosti sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja je bil ustanovljen odbor, sestavljen iz predstavnikov vlade, občin, regij in socialnih partnerjev. Trajne in ambiciozne rešitve za zagotovitev pomanjkanja vajeništev in proti visokemu deležu tistih, ki v sistemu poklicnega izobraževanja za mlade zgodaj opustijo šolanje, bi Dansko bolje pripravile na prihodnje povpraševanje po spretnostih na trgu dela in izboljšale produktivnost.
(7)

Države se v konvencijah o dvojnem obdavčevanju pogosto obvežejo, da ne bodo obdavčile nekaterih postavk dohodkov. Pri tem ni nujno, da upoštevajo, ali so takšne postavke obdavčene v drugi podpisnici konvencije in ali zato obstaja tveganje za dvojno neobdavčenje. Takšno tveganje lahko obstaja tudi, če države članice enostransko oprostijo davka postavke tujih dohodkov, ne glede na to, ali so obdavčeni v državi vira. V tem priporočilu je treba obravnavati oba primera.
Svet je na podlagi ocene konvergenčnega programa 2012 v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 mnenja, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v tem programu, verjeten. Na splošno je v skladu s pomladansko napovedjo služb Komisije iz leta 2012 za leti 2012 in 2013. Namen proračunske strategije, opisane v konvergenčnem programu, je odpraviti čezmerni primanjkljaj do leta 2012, kakor priporoča Svet, in potem napredovati v smeri doseganja srednjeročnega proračunskega cilja. Konvergenčni program potrjuje prejšnji srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni splošni javnofinančni presežek v višini 0,5 % BDP, ki ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast ter določa konsolidacijo v višini vsaj 1 odstotne točke na leto, s čimer naj bi bil dosežen uravnotežen proračun do leta 2015. Medtem ko so proračunski načrti v skladu s pravočasnim odpravljanjem čezmernega primanjkljaja, naj bi bila povprečna letna fiskalna prilagoditev v obdobju 2010–2012 na podlagi (preračunanega) strukturnega proračunskega salda (5) po pričakovanjih nižja od 2,25 % BDP, kar zahteva Svet v priporočilu z dne 16. februarja 2010. Načrtovano letno približevanje srednjeročnemu proračunskemu cilju v letih po odpravi čezmernega primanjkljaja je nekoliko višje od 0,5 % BDP v strukturnem smislu, kar je referenčna vrednost iz Pakta za stabilnost in rast.

Ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov je načrtovana stopnja rasti javnofinančnih odhodkov skladna z referenčno vrednostjo za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast za leti 2013 in 2014, vendar ne za leto 2015. V skladu s spomladansko napovedjo služb Komisije iz leta 2012 se predvideva, da bo splošen javni dolg v obdobju konvergenčnega programa ostal pod 60 % BDP, pri čemer naj bi se v letu 2013 povečal na skoraj 41 % BDP, medtem ko naj bi se v skladu s cilji iz konvergenčnega programa do leta 2015 zmanjšal na približno 35 %. Reforma načrtovanja in izvajanja proračuna napreduje, vendar mora vlada še odobriti predlagano zakonodajo. Ta zakonodaja bi izboljšala odgovornost znotraj fiskalnega okvira, in sicer z ustanovitvijo neodvisnega organa, in poostrila pravila glede državnih rezerv.
(10)

Svet je na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1466/97 mnenja, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v tem programu, verjeten za obdobje 2012–2013, pričakovana rast BDP iz tega programa pa je v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2012. Projekcije so realistične tudi za leti 2014 in 2015, saj predvidevajo, da bo rast BDP občutno nižja kot pred krizo in nižja kot v letih okrevanja 2010–2011. Glavni proračunski cilj programa za stabilnost je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj z omejitvijo odhodkov in povečanjem prihodkov. Ker je državni proračun glavni vir splošnega javnofinančnega primanjkljaja, bo zmanjšanje tega pripomoglo k njegovemu uravnoteženju. Srednjeročni proračunski cilj presežka v višini 0,5 % BDP v strukturnem smislu ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Na podlagi (preračunanega) strukturnega proračunskega salda (5) je Finska v letu 2011 dosegla srednjeročni proračunski cilj, v obdobju 2012–2015 pa se bo rahlo oddaljila od njega. Ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov stopnja rasti javnofinančnih odhodkov ustreza referenčni vrednosti za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast za vsa leta, razen 2015. Namen programa za stabilnost sta uravnoteženje splošnega državnega proračuna do leta 2015 in doseganje presežkov po letu 2016. Delež javnega dolga je precej pod 60 % BDP in bo v skladu s programom za stabilnost najvišji leta 2014, in sicer skoraj 52 % BDP, nato pa se bo začel zmanjševati. Na področju javnih financ Finske je še vedno prisotna precejšnja vrzel v vzdržnosti, ki izhaja zlasti iz hitrega povečevanja koeficienta starostne odvisnosti zaradi staranja prebivalstva. Vrzel v vzdržnosti javnih financ je treba stalno spremljati in ustrezno prilagoditi ukrepe. Fiskalni okvir Finske je omejen z večletnimi zgornjimi mejami odhodkov, vendar se te trenutno ne uporabljajo za občinski sektor.
SL Uradni list Evropske unije L 255/12

PRIPOROČILO SVETA

z dne 15. februarja 2011

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deseti ERS) za proračunsko leto 2009

(2011/644/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kakor je bil spremenjen s Sporazumom podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (2),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP–ES in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen deseti Evropski razvojni sklad (deseti ERS), zlasti člena 11(8) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad (4), zlasti členov 142 do 144 Uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi desetega ERS na dan 31. decembra 2009 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2009 z odgovori Komisije (5),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje desetega ERS v skladu s členom 11(8) Notranjega sporazuma.

(2) Komisija je dejavnosti desetega ERS v proračunskem letu 2009 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti desetega ERS za proračunsko leto 2009.

V Bruslju, 15. februarja 2011 Za Svet Predsednik MATOLCSY Gy.

(1) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2) UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

(3) UL L 247, 9.9.2006, str. 32.

(4) UL L 78, 19.3.2008, str. 1.

(5) UL C 303, 9.11.2010, str. 243.