IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 20. aprila 2018

o objavi enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

(Însurăţei (ZOP))

(2018/C 144/02)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 97(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Komisija je v skladu s členom 97(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 vlogo preučila in sklenila, da izpolnjuje pogoje iz členov od 93 do 96, člena 97(1) ter členov 100, 101 in 102 navedene uredbe.

SKLENILA:

Edini člen

Enotni dokument, pripravljen v skladu s členom 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013, in sklic na objavo specifikacije proizvoda za ime „Însurăţei“ (ZOP) sta v Prilogi k temu sklepu.

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 je objava tega sklepa podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zaščito imena iz prvega odstavka tega člena v dveh mesecih od dneva njegove objave v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

PRILOGA

ENOTNI DOKUMENT

„ÎNSURĂŢEI“

PDO-RO-N1588

Datum oddaje vloge: 29.12.2011

1. Ime za registracijo

Însurăţei

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Organoleptične lastnosti – bela vina

Bela vina so bistra, imajo kristalni sijaj, so zelenkastorumene do zlatorumene barve, imajo aromo, značilno za sorto, ter žameten in mehak okus. Ta vina so lahko od suha do sladka.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja skupna vsebnost kisline 4,5 grama na liter (izraženo kot vinska kislina) Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 1,08 Najvišja skupna vsebnost žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 220

Organoleptične lastnosti – vina rosé

Vina rosé so bistra, svetla, v različnih odtenkih rožnate barve (bledoroza, rožnate, barve lososa ali nežne pomarančne barve). So sveža, uravnotežena, imajo poudarjeno kislost in kompleksen okus z značilnimi sadnimi ali cvetličnimi aromami.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja skupna vsebnost kisline 4,5 grama na liter (izraženo kot vinska kislina) Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 1,08 Najvišja skupna vsebnost žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 220

Organoleptične lastnosti – rdeča vina

Rdeča vina imajo čist, sijoč videz, so rubinasto rdeče do intenzivno vijolične barve ter imajo rahlo taničen, vendar poln okus.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja skupna vsebnost kisline 4,5 grama na liter (izraženo kot vinska kislina) Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 1,20 Najvišja skupna vsebnost žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 170

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Značilnosti nasadov in prakse

Praksa pridelovanja

Gostota nasada: najmanj 4 100 rastlin/ha;

zelena trgatev – zmanjšanje števila grozdov, ko ti začnejo pridobivati barvo (na začetku zorenja), kadar potencialna proizvodnja presega najvišje omejitve, dovoljene v specifikacijah za vina z zaščiteno označbo porekla. Namakanje je dovoljeno samo v sušnih letih po uradnem obvestilu ONVPV (Državni urad za trto in vino), kadar se vsebnost vode v tleh na globini 0–100 cm zmanjša na 50 % AHI (interval aktivne vlažnosti), in sicer z uporabo primernih standardov za namakanje (400–600 m3/ha).

(b) Največji donosi

Băbească gri, Aligoté, Riesling de Rhin, Chardonnay 78 hektolitrov na hektar

Cabernet Sauvignon, Fetească neagră, Băbească neagră, Syrah 78 hektolitrov na hektar

Fetească albă, Fetească regală, Riesling italian, Pinot gris 91 hektolitrov na hektar

Băbească gri, Aligote, Riesling de Rhin, Chardonnay 12 000 kilogramov grozdja na hektar

Cabernet Sauvignon, Fetească neagră, Băbească neagră, Syrah 12 000 kilogramov grozdja na hektar

Fetească albă, Fetească regală, Riesling italian, Pinot gris 14 000 kilogramov grozdja na hektar

6. Razmejeno območje

Ozemlje, na katerem se prideluje grozdje (surovina) in proizvaja vino z zaščiteno označbo porekla „Însurăței“, zajema naslednje občine v okrožju Brăila:

občina Însurăței: vasi Lacu Rezii, Măru Roșu, Valea Călmățuiului;

občina Berteștii de Jos: vasi Berteștii de Jos in Spiru Haret;

občina Victoria: vas Victoria;

občina Bărăganul: vas Bărăganul.

Z odstopanjem od tega se proizvodnja vina, ki se proizvede iz grozdja, pridelanega na razmejenem območju za proizvodnjo vina s kontrolirano označbo porekla „Însurăței“ in ki lahko nosi to označbo, lahko izvaja:

— na istem vinorodnem območju,

— na sosednjem vinorodnem območju,

— na območju, ki se nahaja v isti upravni enoti, ali

— na območju, ki se nahaja v sosednji upravni enoti.

7. Glavne sorte vinske trte

Băbească gri G, Pinot gris G, Fetească neagră N, Băbească neagră N, Cabernet Sauvignon N, Aligote B, Fetească regală B, Fetească albă B, Chardonnay B, Syrah N, Riesling italian B, Riesling de Rhin B

8. Opis povezave

Povezava z geografskim območjem

Vzročna medsebojna povezava

Vpliv Donave skupaj s podnebnimi dejavniki, značilnimi za območje (zlasti mase suhega zraka, ki prihajajo v stik z reliefnimi oblikami, s čimer se ohranja velika razlika med zimskimi in poletnimi temperaturami), in vrsta tal, zaradi katere ima krajina posebne značilnosti, vplivajo na sestavo in strukturo vin ter jim dajejo sadežen in svež okus zaradi visoke kislosti ter visoke ravni aromatičnih snovi in antocianinov.

Peščena tla prispevajo k proizvodnji uravnoteženih in harmoničnih vin z intenzivno barvo in trajno aromo, ki se lahko uživajo mlada ali starana.

Območje je blizu gozdov, kar ima ključno vlogo pri razvoju intenzivne rdeče barve vin, saj ta bližina gozdov ustvarja posebno mikroklimo, ki je zlasti ugodna za kopičenje antocianinov in arome zrelih rdečih sadežev, ki jo iz grozdja spretno pridobijo enologi in je prisotna v vsakem kozarcu, ki ga zaužijejo potrošniki.

Podatki o proizvodu

Podnebni in talni dejavniki so glavni dejavniki, ki določajo vinorodno območje, saj je njihov vpliv na kakovost pridobljenega vina odločilen. Vinom, ki izvirajo iz vinograda Însurăței, dajejo posebne lastnosti sorta, tla, mikroklima, pridelovalec in vinar, zanje pa je značilna sadna in sveža aroma ter nekoliko večja kislost. Ponavadi so to žlahtna vina z zelo bogato aromo, ki je značilna za sorto.

Pedoklimatske značilnosti območja Însurăței dajejo belim vinom bistrost, kristalni sijaj, zelenkastorumeno do zlatorumeno barvo, aromo, značilno za sorto, ter žameten in mehak okus. Ta vina so lahko od suha do sladka.

Rdeča vina imajo čist, sijoč videz, so rubinasto rdeče do intenzivno vijolične barve ter imajo rahlo taničen, vendar poln okus.

Vina rosé so bistra, svetla, v različnih odtenkih rožnate barve (bledoroza, rožnate, barve lososa ali nežne pomarančne barve). So sveža, uravnotežena, imajo poudarjeno kislost in kompleksen okus z značilnimi sadnimi ali cvetličnimi aromami.

V zadnjih letih so proizvajalci tehniko proizvodnje vina prilagodili tako, da se kolikor je mogoče ohranijo značilnosti vinorodnega območja Însurăței, zlasti pri sortah, kot je Babească neagra, za katero je bilo ugotovljeno, da na tem območju razvije zadovoljivo vsebnost antocianinov.

Gojenje trte v vinogradu Însurăței sega daleč v preteklost, ko so vinogradniki veliko pozornosti posvetili obdelavi trte, gojenju sort, praksi gojenja trte in praksi. Domačini in prebivalci okoliških krajev so skupaj delali v vinogradu Însurăței in živeli z njim. Te skupine so med sabo stalno tekmovale, katera bo imela najlepši nasad, katera bo vzgojila najbolj žlahtne sorte in katera bo proizvedla najboljše vino.

Povezava z geografskim območjem

Uporaba posebnih okolju prijaznih tehnik ekološkega kmetovanja pripomore k ohranjanju ravnovesja pri rastlinskih in živalskih vrstah. S temi tehnikami se povečuje število žuželk, ki se prehranjujejo z ličinkami škodljivcev (križastim grozdnim sukačem), s čimer se omeji njihov razvoj in posledično stopnja škode, ki jo ti povzročijo na rastlinah.

Da bi se dosegla največja možna kakovost, so bile vinogradniške in vinarske tehnike izpopolnjene na naslednje načine:

— z določitvijo optimalnega časa za obiranje grozdja, ki sovpada z največjo koncentracijo snovi (arome, antocianini, sladkorji), da se pridobijo kakovostna vina z značilnostmi območja,

— z uporabo suhega ledu med obiranjem grozdja, da se ohranijo naravne arome, ki so se nakopičile v kožici,

— s hranjenjem mošta v daljšemu stiku s trdnimi delci (tropinami), da se učinkoviteje pridobijo barvilne snovi, zlasti pri bolj bledih sortah, kakršna je Băbeasca neagra,

— z uporabo hrastovih sodov za fermentacijo, zlasti za sortna vina, kakršno je Chardonnay, in nato staranjem v steklenicah,

— z uporabo vinarskih materialov, odobrenih za proizvodnjo ekološkega vina, za predelavo grozdja.

Tla, na katerih raste trta, so večinoma pokrita s travo za stabilizacijo vrhnje plasti tal. Tla so obogatena z organskimi snovmi, ki izhajajo iz rastlinskih odpadkov, puščenih na tleh. Poleg tega, ker je zemlja peščena, vegetacija preprečuje dviganje prahu v zrak in njegovo nabiranje na grozdih. Zato so se izgube med postopkom proizvodnje vina, katerih velik odstotek je bil posledica odlaganja peska na dnu vinskih vsebnikov, bistveno zmanjšale. Poleg tega se je odstranil „zemeljski“ okus vina, ki mu ga je dajal prah, ki se je odlagal na površini kožice grozdov, s čimer so se izjemno izboljšale organoleptične lastnosti končnega proizvoda.

Vsebnost antocianinov v kožicah grozdnih jagod je zelo pomembna za obarvanje in je ključni dejavnik zlasti pri vizualni oceni kakovosti rdečega vina. Antocianini spadajo v razred flavonoidov in v človeškem telesu delujejo kot močni antioksidanti, ki varujejo pred rakom in srčno-žilnimi boleznimi, saj preprečujejo absorpcijo holesterola in znižujejo povišan krvni tlak, ter pred boleznimi, povezanimi s starostjo.

Kakovostna vina se pridobivajo zaradi načina, kako enologi uskladijo določene značilnosti vinograda in sort vinske trte z vinarskimi tehnikami, ter zaradi posebnih metod za stabilizacijo in polnjenje vin, zaradi katerih imajo vina svoje posebne značilnosti.

Kakovost vin odraža kakovost surovine (grozdja) in uporabljeno tehnologijo; kakovostno vino je mogoče proizvesti le iz zdravega, popolnoma zrelega grozdja, tako v smislu vsebnosti sladkorja kot tudi vsebnosti fenolov.

9. Bistveni dodatni pogoji

Pravni okvir pogojev trženja

Zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja

Dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja

Vina z zaščiteno označbo porekla „Însurăței“ se lahko končnemu uporabniku prodajajo le kot ustekleničeno vino, kot „ekološko vino“ ali „vino, proizvedeno iz ekološkega grozdja“, v skladu s to specifikacijo in z Uredbo Komisije (ES) št. 889/2008 (1), kakor je bila spremenjena.

10. Povezava na specifikacijo proizvoda

http://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_insuratei_modif_conf_notificarii_com_din_05.12.2016_0.pdf

(1) Uredba Komisije (ES) št. 889/2008 z dne 5. septembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov glede ekološke pridelave, označevanja in nadzora (UL L 250, 18.9.2008, str. 1).