SL Uradni list Evropske unije L 234/10

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1499

z dne 3. septembra 2015

o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Belgija glede regije Flandrije na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 6058)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (1) in zlasti tretjega pododstavka točke 2 Priloge III k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Če se količina živinskega gnojila, ki ga namerava država članica letno vnesti na hektar, razlikuje od količine iz prvega stavka drugega pododstavka točke 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS in iz točke (a) navedenega pododstavka, mora biti ta količina določena tako, da ne posega v doseganje ciljev iz člena 1 navedene direktive, in upravičena glede na objektivna merila, kot so v tem primeru dolga rastna doba in posevki, ki sprejmejo veliko dušika.

(2) Komisija je 29. julija 2011 sprejela Izvedbeni sklep 2011/489/EU (2), ki Belgiji omogoča, da v regiji Flandrija pod določenimi pogoji dovoli uporabo do 250 kg dušika iz živinskega gnojila letno na hektar na poljinah, na katerih se gojijo trava in koruza, podsejana s travo, trava za košnjo, ki ji sledi koruza, in rž za žetev, ki ji sledi koruza, ter do 200 kg dušika iz živinskega gnojila letno na hektar na poljinah, na katerih se gojijo ozimna pšenica ali tritikala, ki ji sledi naknadni posevek, in sladkorna ali krmna pesa.

(3) Odstopanje, odobreno z Izvedbenim sklepom 2011/489/EU, je zadevalo približno 2 970 kmetov in 82 820 hektarjev površin ter je prenehalo veljati 31. decembra 2014.

(4) 7. aprila 2015 je Belgija Komisiji predložila zahtevek za podaljšanje veljavnosti odstopanja na podlagi tretjega pododstavka točke 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS v zvezi z regijo Flandrija.

(5) Zahtevano odstopanje zadeva namero Belgije, da na določenih kmetijskih gospodarstvih v Flandriji dovoli vnos do 250 kg dušika letno iz gnojila pašne živine in obdelanega prašičjega gnojila na hektar na poljinah, na katerih se gojijo trava, trava, pomešana z deteljo, koruza, podsejana s travo, in trava za košnjo ali rž za žetev, ki ji sledi koruza, ter do 200 kg dušika letno iz živinskega gnojila in obdelanega prašičjega gnojila na hektar na poljinah, na katerih se goji ozimna pšenica ali tritikala, ki ji sledijo naknadni posevki in pesa.

(6) Informacije, ki jih je zagotovila Belgija v okviru odstopanja, odobrenega z Izvedbenim sklepom 2011/489/EU, navajajo, da odstopanje ni povzročilo poslabšanja kakovosti vode. Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju Direktive 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov na podlagi poročil držav članic za obdobje 2008–2011 (3) kaže, da je v regiji Flandrija, kar zadeva podzemno vodo, povprečna koncentracija nitratov na približno 78 % postaj za spremljanje pod 50 mg/l, na 63 % postaj za spremljanje pa je povprečna koncentracija nitratov pod 25 mg/l. Podatki spremljanja kažejo padajoč trend koncentracije nitratov v podzemni vodi v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja (2004–2007). Kar zadeva površinsko vodo, so povprečne koncentracije nitratov na 93 % postaj za spremljanje pod 50 mg/l, na več kot 70 % postaj za spremljanje pa pod 25 mg/l. Večina točk za spremljanje v površinskih vodah kaže na padajoč trend koncentracije nitratov. V obdobju poročanja 2008–2011 je bilo okrog 80 % rek uvrščenih med evtrofne ali hipertrofne vode, prav tako vse somornice.

(7) Flandrija je določila naslednje cilje glede kakovosti vode, ki jih je treba doseči v akcijskem programu za obdobje 2015–2018. Za površinske vode bo treba doseči koncentracijo pod 50 mg nitratov na liter v 95 % merilnih mest kmetijske mreže za spremljanje; za plitve podtalne vode, ki se počasneje obnavljajo, bo treba povprečno koncentracijo nitratov zmanjšati za 20 % v primerjavi s povprečno ravnijo iz leta 2010, ki znaša 40 mg nitratov na liter; v enotnih hidrogeoloških conah, za katere so koncentracije nitratov v plitvih podtalnih vodah v povprečju višje od 50 mg na liter, bo treba povprečno koncentracijo zmanjšati za 5 mg na liter.

(8) Da bi dosegla te cilje, je Flandrija uvedla okrepljen akcijski program za obdobje 2015–2018. Pregled politike bo izveden ob koncu zime 2016–2017 na podlagi tega, kateri nadaljnji okrepljen ukrep bo sprejet za zagotovitev, da se doseže določene cilje glede kakovosti vode. Zakonodaja o prenašanju Direktive 91/676/EGS za regijo Flandrija – „Odredba o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov“ (4) (v nadaljnjem besedilu: Odredba o gnojilih) – je bila spremenjena (5) v skladu z akcijskim programom za obdobje v letih 2015–2018 dne 12. junija 2015 in se uporablja v povezavi s tem sklepom.

(9) Odredba o gnojilih se uporablja na celotnem ozemlju regije Flandrija.

(10) Odredba o gnojilih vključuje omejitve vnosa dušika in fosforja.

(11) Spremni dokumenti, ki jih je predložila Belgija v zvezi z regijo Flandrija, kažejo, da je predlagana količina 250 oziroma 200 kg dušika iz živinskega gnojila letno na hektar upravičena na podlagi objektivnih meril, kot so dolga rastna doba in posevki, ki sprejmejo veliko dušika.

(12) Podatki, ki jih je predložila Belgija v zvezi z regijo Flandrija za obdobje 2008–2011, kažejo na porast števila prašičev za 4,4 % v primerjavi z obdobjem 2004–2007. Zadnje razpoložljive številke za leti 2012 in 2013 kažejo na zmerno povečanje števila prašičev, in sicer 2,6 %. Število perutnine se je zmanjšalo za 13,2 % od leta 2004 do leta 2008, nato pa je sledilo povišanje za 20,8 %. Število glav goveda je ostalo nespremenjeno. Da uporaba zahtevanega odstopanja ne bi povzročila povečane reje živine, bodo pristojni organi omejili število glav živine na posameznih kmetijah (pravice do emisije hranil) v regiji Flandrija v skladu z določbami iz Odredbe o gnojilih.

(13) Uporaba dušika iz živinskega gnoja je v obdobju 2008–2011 upadla za 15 % v primerjavi z obdobjem 2004–2007. Med izvajanjem tretjega akcijskega programa (2007–2010) je uporaba dušika iz živinskega gnoja obstala pri približno 101 000 ton na leto. Med izvajanjem četrtega akcijskega programa je bilo ugotovljeno nadaljnje upadanje uporabe dušika iz živinskih gnojil, pri čemer je bilo leta 2013 uporabljenih 94 500 ton. V obdobju poročanja 2008–2011 se je uporaba mineralnega dušika povečala za 4 % v primerjavi z obdobjem 2004–2007. Najnovejši razpoložljivi podatki za leti 2012 in 2013 kažejo, da se uporaba mineralnega dušika stabilizira pri 39 000 tonah.

(14) Po pregledu zahtevka se lahko sklene, da predlagani količini 250 in 200 kg dušika iz gnojila pašne živine in obdelanega prašičjega gnojila letno na hektar ne bosta vplivali na doseganje ciljev iz Direktive 91/676/EGS ob upoštevanju nekaterih strogih pogojev, ki se uporabljajo poleg okrepljenih ukrepov, sprejetih v akcijskem programu za obdobje 2015–2018.

(15) Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) določa celovit, čezmejni pristop za varstvo voda na vodnih območjih z namenom doseganja dobrega stanja evropskih voda do leta 2015. Zmanjšanje količine hranil je sestavni del navedenega cilja. Odobritev odstopanja v skladu s tem sklepom ne posega v določbe v skladu z Direktivo 2000/60/ES in ne izključuje možnosti, da bodo morda potrebni dodatni ukrepi za izpolnitev obveznosti, ki izhajajo iz nje.

(16) Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) določa splošna pravila za vzpostavitev infrastrukture za prostorske informacije v Uniji za namene okoljskih politik Unije ter politik ali dejavnosti, ki lahko vplivajo na okolje. Prostorske informacije, zbrane v okviru tega sklepa, bi morale biti, kjer je primerno, skladne z določbami iz navedene direktive. Da bi zmanjšala upravno breme in izboljšala skladnost podatkov, bi morala Belgija, kjer je primerno, pri zbiranju potrebnih podatkov v skladu s tem sklepom uporabiti informacije, pridobljene v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, vzpostavljenega na podlagi poglavja II naslova V Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

(17) Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za nitrate, ki je bil ustanovljen v skladu s členom 9 Direktive 91/676/EGS –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odstopanje, ki ga je zahtevala Belgija v imenu regije Flandrija za uporabo večje količine živinskega gnojila, kakor jo določa prvi stavek drugega pododstavka in točka (a) v okviru točke 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS se odobri ob upoštevanju pogojev iz členov 4 do 12.

Člen 2

Področje uporabe

Ta sklep se uporablja individualno za določene kmetijske poljine, na katerih se gojijo posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono ter za katere veljajo pogoji iz členov 4 do 7.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „kmetije“ pomenijo kmetijska gospodarstva, na katerih se redi živina ali ne;

(b) „poljina“ pomeni posamezno polje ali skupino polj, ki so enotna glede posevkov, tipa prsti in praks gnojenja;

(c) „travišče“ pomeni trajno ali začasno travišče (začasno travišče običajno leži manj kot štiri leta);

(d) „posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono“ lahko pomenijo kar koli od naslednjega: (i) travinja; (ii) travinja z manj kot 50 % detelje; (iii) koruzo, ki je pred ali po žetvi podsejana s travo, ki se pokosi in odstrani s polja ter ima vlogo naknadnega posevka; (iv) travo za košnjo ali rž za žetev, ki ji sledi koruza; (v) ozimno pšenico ali tritikalo, ki ji sledi naknadni posevek; (vi) sladkorno ali krmno peso;

(e) „pašna živina“ pomeni govedo (razen telet, rejenih za meso), ovce, koze in konje;

(f) „obdelava gnojila“ pomeni predelavo prašičjega gnojila na dve frakciji, in sicer na trdno in tekočo, ki se uporablja za izboljšanje rabe zemljišč ter povečanje izkoristka dušika in fosforja;

(g) „obdelano gnojilo“ pomeni tekočo frakcijo, ki nastane pri obdelavi gnojila;

(h) „odplaka z nizko vsebnostjo dušika in fosfata“ pomeni obdelano gnojilo z največjo vsebnostjo dušika 1 kg na tono odplake in z največjo vsebnostjo fosfata 1 kg na tono odplake;

(i) „profil tal“ pomeni plast, ki sega do 0,90 m pod ravnijo tal, razen če je povprečna najvišja raven podzemne vode plitvejša; v tem primeru ta plast sega v globino povprečne najvišje ravni podzemne vode.

Člen 4

Letni zahtevek in obveznosti

1. Kmetje, ki želijo koristiti odstopanje v skladu s tem sklepom, vsako leto vložijo zahtevek pri pristojnih organih do 15. februarja. Za leto 2015 je treba letni zahtevek vložiti do 31. julija.

2. Skupaj z letno vlogo iz odstavka 1 se kmetje pisno zavežejo, da bodo izpolnjevali pogoje iz členov 5, 6 in 7.

Člen 5

Obdelava gnojila

1. Pristojni organi zagotovijo, da se trdna frakcija, ki nastane z obdelavo gnojila, dostavi odobrenim obratom, kjer se reciklira, s čimer se zmanjšajo vonjave in druge emisije, izboljšajo agronomske in higienske lastnosti, olajša ravnanje z njo ter poveča izkoristek dušika in fosfata.

2. Kmetje, ki koristijo odstopanje in obdelujejo gnojilo, vsako leto predložijo pristojnim organom podatke o količini gnojila, ki je bilo poslano v obdelavo, količini in namembnem kraju trdne frakcije in obdelanega gnojila ter njuni vsebnosti dušika in fosforja.

3. Pristojni organi določijo in redno posodabljajo priznane metodologije za oceno sestave obdelanega gnojila, razlik v sestavi in učinkovitosti obdelave za vsako kmetijo, ki koristi posamezno odstopanje.

4. Pristojni organi zagotovijo, da se amonijak in druge emisije, ki nastanejo pri obdelavi gnojila, zberejo in obdelajo tako, da se zmanjša vpliv na okolje in obremenjevanje okolja za tiste obrate, ki povzročajo višje emisije, kot je priporočeno, in sicer s skladiščenjem in vnosom surovih živinskih gnojil v tla.

Pristojni organi zato zagotovijo, da se pripravi in redno posodablja popis obratov, ki zahtevajo obdelavo emisij.

Člen 6

Uporaba živinskega gnoja in drugih gnojil

1. V skladu s pogoji iz odstavkov 2 do 12 količina gnojila pašne živine, obdelanega gnojila ter odplak z nizko vsebnostjo dušika in fosfata, ki se vsako leto vnesejo na poljine, za katere velja odstopanje, vključno z gnojilom, ki ga vnesejo same živali, ne presega spodnjih vrednosti:

(a) 250 kg dušika letno na hektar na poljinah, na katerih se gojijo: (i) trava in koruza, podsejana s travo; (ii) trava za košnjo, ki ji sledi koruza; (iii) rž za žetev, ki ji sledi koruza; (iv) travinja z manj kot 50 % detelje;

(b) 200 kg dušika letno na hektar na poljinah, na katerih se gojijo: (i) ozimna pšenica, ki ji sledi naknadni posevek; (ii) tritikala, ki ji sledi naknadni posevek; (iii) sladkorna ali krmna pesa.

2. Obdelano gnojilo, ki ne velja za odplako z nizko vsebnostjo dušika in fosfata, se lahko vnese samo na poljine, za katere velja odstopanje, če ima razmerje med dušikom in fosforjem (N/P2O5) najmanj 3,3.

3. Vnos odplake z nizko vsebnostjo dušika in fosfata je omejen na največ 15 ton na hektar.

4. Skupni vnos dušika in fosfata ustreza potrebam zadevnega posevka po hranilih ter upošteva količino dušika v tleh in povečano vsebnost dušika v gnojilu zaradi obdelave. V nobenem primeru ne sme za vse posevke skupaj presegati standardov največjega dovoljenega vnosa fosforja in dušika, ki so določeni v delovnem programu.

5. Fosfat iz kemičnih gnojil se ne uporablja na poljinah, za katere velja odstopanje.

6. Za vsako kmetijo je treba voditi načrt gnojenja za celotno površino, v katerem je opisano kolobarjenje in načrtovani vnos živinskega gnojila ter dušikovih in fosfatnih gnojil. Pripravljen mora biti vsako koledarsko leto najpozneje do 15. februarja.

Načrt gnojenja vključuje naslednje:

(a) število glav živine ter opis sistema namestitve in sistema za skladiščenje, vključno z velikostjo prostora, ki je na razpolago za skladiščenje gnoja;

(b) izračun dušika iz gnoja (z odštevkom izgub pri namestitvi in skladiščenju) in fosforja, ki se proizvedeta na kmetiji;

(c) opis obdelave gnojila in pričakovanih lastnosti obdelanega gnojila;

(d) količino, vrsto in lastnosti gnojila, dostavljenega zunaj kmetije ali na kmetiji;

(e) kolobarjenje s posevki in površino poljin s posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono ter poljin z drugimi posevki;

(f) predvidene potrebe posevka po dušiku in fosforju na posameznih poljinah;

(g) izračun vnosa dušika in fosforja z gnojem na posameznih poljinah;

(h) izračun vnosa dušika in fosforja s kemičnimi in drugimi gnojili na posameznih poljinah;

(i) izračune, na podlagi katerih je možna ocena, ali so izpolnjeni standardi za vnos dušika in fosforja.

Načrte gnojenja je treba revidirati najpozneje sedem dni po vsaki spremembi kmetijske prakse, da se zagotovi skladnost med načrti in dejansko kmetijsko prakso.

7. Vsaka kmetija pripravi bilanco gnojenja; bilanca gnojenja se predloži pristojnemu organu za vsako koledarsko leto, in sicer do 15. marca naslednjega koledarskega leta.

8. Bilanca gnojenja vključuje:

(a) velikost posejanih površin;

(b) število glav in vrsto živine;

(c) količino gnoja, ki ga proizvede posamezna žival;

(d) količino gnojil, ki izvirajo od drugod;

(e) količino gnoja, ki se dostavi drugam, skupaj s podatkom, komu se dostavi.

9. Rezultati analize dušika in fosforja v tleh so na voljo za vsako kmetijo, za katero je odobreno odstopanje.

Vzorčenje in analiza za fosfor in dušik se izvedeta najpozneje do 31. maja in vsaj enkrat na štiri leta za vsako območje kmetije, ki je enotno glede na kolobarjenje posevkov in lastnosti tal.

Zahteva se vsaj ena analiza na 5 hektarjev kmetijskih površin.

10. Koncentracija nitratov v profilu tal se izmeri vsako leto jeseni in najpozneje 15. novembra na vsaj 6 % vseh poljin, za katere velja odstopanje, in 1 % drugih poljin, ki jih uporabljajo kmetije, ki koristijo odstopanje tako, da je vključenih vsaj 85 % teh kmetij. Na vsaka 2 hektara kmetijskega zemljišča se zahtevajo vsaj trije vzorci treh različnih plasti znotraj profila tal.

11. Gnojilo, obdelano gnojilo ali odplake z nizko vsebnostjo dušika in fosfata s skupno vsebnostjo dušika, višjo od 0,60 kg dušika na tono, kemična in ostala gnojila se ne trosijo na poljine, za katere velja odstopanje, med 1. septembrom in 15. februarjem naslednjega leta.

12. Vsaj dve tretjini dušika iz gnojila, razen dušika iz gnojila pašne živine, se vsako leto uporabita pred 1. junijem.

Člen 7

Upravljanje zemljišč

Kmetje, za katere je odobreno individualno odstopanje, izvajajo naslednje ukrepe:

(a) travišča se orjejo spomladi za vse tipe tal razen glinenih tal;

(b) travišča na glinenih tleh se orjejo pred 15. septembrom;

(c) na poljinah, za katere velja odstopanje, kolobarjenje ne vključuje stročnic ali drugih rastlin, ki vežejo atmosferski dušik. To pa ne velja za deteljo v travinju z manj kot 50 % detelje;

(d) posevki z visoko porabo dušika se posejejo v 2 tednih po oranju trave in gnojila se ne vnašajo v letu oranja trajnih travišč;

(e) naknadni posevki se posejejo v 2 tednih po žetvi ozimne pšenice in najpozneje 10. septembra;

(f) naknadni posevki se ne orjejo pred 15. februarjem, s čimer se zagotovi trajna pokritost obdelovalnih površin z rastlinami, in sicer za pokrivanje podtalnih jesenskih izgub nitratov in omejevanje zimskih izgub.

Člen 8

Drugi ukrepi

Pristojni organi zagotovijo, da so odstopanja, odobrena za vnos obdelanega gnojila, združljiva z zmogljivostjo odobrenih obratov za obdelavo gnojila in predelavo trdne frakcije.

To odstopanje se uporablja brez poseganja v ukrepe, ki morajo biti v skladu z ostalo okoljsko zakonodajo Unije.

Člen 9

Ukrepi v zvezi s proizvodnjo in prevozom gnojila

1. Pristojni organi zagotovijo upoštevanje omejitve števila glav živine na posameznih kmetijah (pravice do emisije hranil) v regiji Flandrija v skladu z določbami iz Odredbe o gnojilih.

2. Pristojni organi zagotovijo, da se prevoz gnojila s strani akreditiranih prevoznikov beleži s sistemom geografskega določanja položaja za vse prevoze.

3. Pristojni organi zagotovijo, da se pred vsakim prevozom oceni sestava gnojila v zvezi s koncentracijo dušika in fosforja. Pooblaščeni laboratoriji opravijo analizo vzorcev gnojila ter sporočijo rezultate pristojnim organom in kmetu, ki prejme gnojilo.

4. Pristojni organi zagotovijo, da je med prevozom na voljo dokument, v katerem sta navedeni količina gnojila, ki se prevaža, in njegova vsebnost dušika in fosforja.

Člen 10

Spremljanje

1. Pristojni organ zagotovi, da se oblikujejo in vsako leto posodobijo zemljevidi, ki za vsako občino prikazujejo delež kmetij, število poljin, delež živine, delež kmetijskih površin in lokalno rabo zemljišč, ki so vključeni v posamezna odstopanja.

Podatke o kolobarjenju in kmetijskih praksah, ki so vključeni v posamezna odstopanja, pristojni organi vsako leto zberejo in posodobijo.

2. V skladu s členom 10(2) Odločbe Komisije 2008/64/ES (9) se vzpostavi mreža za spremljanje vzorčenja površinskih voda in plitvih podtalnih voda, da se oceni vpliv odstopanja na kakovost vode. Mreža za spremljanje bo vključevala meritve nitratov in fosfatov za reke, ki se izlivajo v Severno morje. V obdobju uporabe tega sklepa se število prvotnih krajev spremljanja ne zmanjša in njihova lokacija ne spremeni.

3. Na kmetijskih površinah s peščenimi prstmi je spremljanje poostreno.

4. Vzdržujejo se mesta za spremljanje, ki vključujejo vsaj 150 kmetij in ki so določena v skladu z Odločbo 2008/64/ES, da se zagotovijo podatki o koncentraciji dušika in fosforja v talni vodi, mineralnem dušiku v profilu tal ter s tem povezanih izgubah dušika in fosforja skozi korenine v podzemno vodo ter o izgubah dušika in fosforja s površinskim in podzemnim odtekanjem, v skladu s pogoji odstopanja in neodstopanja.

Mesta za spremljanje vključujejo glavne tipe prsti (glinasto, ilovnato, peščeno in aluvialno prst), glavne prakse gnojenja in glavne vrste posevkov.

Sestava mreže za spremljanje se v času uporabe tega sklepa ne sme spreminjati.

5. Raziskave in stalne analize hranil zagotavljajo podatke o lokalni rabi zemljišč, kolobarjenju posevkov in kmetijskih praksah na kmetijah, za katere je odobreno individualno odstopanje.

Ti podatki se lahko uporabijo za modelno zasnovane izračune obsega spiranja nitratov in izgub fosforja na poljih, na katerih se vnaša do 250 kg ali do 200 kg dušika iz gnoja pašne živine in obdelanega prašičjega gnojila na hektar letno.

6. Mreža za spremljanje, vključno s plitvo podtalnico, talno vodo, odpadnimi vodami in potoki na kmetijah, ki jih ta mreža za spremljanje pokriva, je vir podatkov o koncentraciji dušika in fosforja v vodi, ki izteka iz območja korenin in se izliva v podtalnico in sistem talnih voda.

Člen 11

Preverjanje

1. Vsi zahtevki za odstopanje so predmet upravnega nadzora pristojnih organov. Če navedeni nadzor pokaže, da pogoji iz členov 5, 6 in 7 niso izpolnjeni, se o tem obvesti vlagatelja. V tem primeru zahtevek velja za zavrnjenega.

2. Pristojni organi vzpostavijo program poljskih pregledov na podlagi analize tveganja, rezultatov nadzora iz prejšnjih let in rezultatov splošnega naključnega nadzora uporabe zakonodaje o izvajanju Direktive 91/676/EGS.

Pregledi na kraju samem zajemajo vsaj 7 % kmetij, ki koristijo posamezno odstopanje, z upoštevanjem pogojev iz členov 5, 6 in 7. Kadar preverjanje razkrije neizpolnjevanje pogojev, se kmeta o tem obvesti. V tem primeru zahtevek za odstopanje za naslednje leto velja za zavrnjenega.

3. Rezultati meritev iz člena 6(9) se preverijo. Če preverjanje pokaže neizpolnjevanje zahtev, vključno s tem, da je bila osnovna mejna vrednost, kot je določena v Odredbi o gnojilih, presežena, se o tem obvesti kmeta in zahtevek za odstopanje za naslednje leto za poljino ali poljine se zavrne.

4. Pristojni organi zagotovijo preglede na kraju samem za vsaj 2 % dejavnosti prevoza gnojila na podlagi ocene tveganja in rezultatov upravnega nadzora iz odstavka 1.

Nadzor vključuje preverjanje izpolnjevanja obveznosti glede akreditacije, oceno spremnih dokumentov, preverjanje izvora gnojila ter namembnega kraja in vzorčenja prevažanega gnojila.

Kjer je to primerno, se lahko vzorčenje gnojila izvede med natovarjanjem, po potrebi z uporabo samodejnih naprav za vzorčenje gnojila, ki so nameščene na vozilih.

Vzorci gnojila se analizirajo v laboratorijih, ki jih pooblastijo pristojni organi, rezultati analize pa se sporočijo kmetu, ki dobavlja gnojilo, in kmetu, ki ga prejme.

5. Pristojnim organom se dodelijo potrebna pooblastila in sredstva za preverjanje skladnosti z odstopanjem, ki se odobri v skladu s tem sklepom.

Člen 12

Poročanje

1. Pristojni organi vsako leto do 30. junija predložijo poročilo, ki vključuje naslednje podatke:

(a) zemljevide, ki prikazujejo delež kmetij, delež živine, delež kmetijskih površin in lokalno rabe zemljišč ter podatke o kolobarjenju in kmetijskih praksah na kmetijah, za katere je dovoljeno odstopanje, iz člena 10(1) tega sklepa;

(b) rezultate spremljanja vode, vključno z informacijo o smernicah o kakovosti vode za podzemne vode, površinske vode in vode, ki se izlivajo v Severno morje, ter vpliv odstopanja na kakovost vode iz člena 10(2);

(c) oceno ostankov nitratov v profilu tal jeseni za poljine, za katere velja odstopanje, in primerjavo s podatki in trendi o ostankih nitratov na poljinah, za katere ne velja odstopanje, za enaka kolobarjenja. Poljine, za katere ne velja odstopanje, vključujejo poljine, za katere ne velja odstopanje, na kmetijah, ki koristijo odstopanje, in poljine na preostalih kmetijah;

(d) podatke o koncentraciji dušika in fosforja v vodi, ki izteka iz območja korenin in se izliva v podtalnico in sistem talnih voda, kot je navedeno v členu 10(6), in rezultate poostrenega spremljanja kakovosti vode na kmetijskih površinah s peščenimi tlemi, kot je navedeno v členu 10(3);

(e) rezultate raziskav v zvezi z lokalno rabo zemljišča, kolobarjenjem in kmetijskimi praksami ter rezultate modelno zasnovanih izračunov obsega izgub dušika in fosforja na kmetijah, za katere je odobreno individualno odstopanje, kot je navedeno v členu 10(5);

(f) ocenjevanje izvajanja pogojev odstopanja na podlagi nadzora na ravni kmetij in poljin ter nadzora nad prevozom gnojila in podatki, ki temeljijo na rezultatih upravnih pregledov in pregledov na kraju samem, o kmetijah, ki se ne držijo določb;

(g) podatke o obdelavi gnojila, vključno z dodatno predelavo in uporabo trdnih frakcij, ter podrobne podatke o značilnostih sistemov obdelave, njihovi učinkovitosti in sestavi obdelanega gnojila;

(h) podatke o številu kmetij, ki koristijo odstopanje, in poljin, za katere velja odstopanje, na katere se vnašajo obdelana gnojila in odplake z nizko vsebnostjo dušika in fosfata ter o njihovih obsegih;

(i) metodologije za oceno sestave obdelanega gnojila, razlik v sestavi in učinkovitosti obdelave za vsako kmetijo, za katero je odobreno individualno odstopanje, iz člena 5(3);

(j) popis obratov za obdelavo gnojila iz člena 5(4);

(k) povzetek in oceno podatkov, dobljenih na krajih spremljanja, iz člena 10(4);

(l) podatke o gnojenju na vseh kmetijah, za katere je odobreno posamezno odstopanje, vključno z informacijami o pridelkih in tipih tal;

(m) podatke o spreminjanju števila glav živine za vsako kategorijo živine v regiji Flandrija in na kmetijah, za katere je dovoljeno individualno odstopanje.

Prostorske informacije, vsebovane v poročilu, izpolnjujejo, kjer je primerno, določbe iz Direktive 2007/2/ES. Belgija pri zbiranju potrebnih podatkov uporablja, kadar je to ustrezno, informacije, pridobljene v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, vzpostavljenega na podlagi poglavja II naslova V Uredbe (EU) št. 1306/2013.

Člen 13

Obdobje uporabe

Ta sklep preneha veljati 31. decembra 2018.

Člen 14

Naslovnik

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo.

V Bruslju, 3. septembra 2015 Za Komisijo Karmenu VELLA Član Komisije

(1) UL L 375, 31.12.1991, str. 1.

(2) Izvedbeni sklep Komisije 2011/489/EU z dne 29. julija 2011 o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Belgija na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov in ki se nanaša na regijo Flandrija (UL L 200, 3.8.2011, str. 23).

(3) Štiriletno poročilo v okviru direktive o nitratih (91/676/EGS) v Flamski regiji, K. Desimpelaere, E. Lesage – Vlaamse Landmaatschappij, R. Eppinger, H. Maeckelberghe, K. Van Hoof – Vlaamse Milieumaatschappij, junij 2012.

(4) Belgisch Staatsblad z dne 29. decembra 2006, str. 76368.

(5) Belgisch Staatsblad z dne 29. julija 2015, str. 47994.

(6) Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

(7) Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o infrastrukturi za prostorske informacije v Evropi (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

(8) Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

(9) Odločba Komisije 2008/64/ES z dne 21. decembra 2007 o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Belgija glede regije Flandrije na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 16, 19.1.2008, str. 28).