Uredba Sveta (ES) št. 2094/2002

z dne 26. novembra 2002

o uvedbi dokončne izravnalne carine pri uvozu teksturirane preje iz poliestrskih filamentov (TPP) s poreklom iz Indije in o zaključku postopka v zvezi z uvozom TPP s poreklom iz Indonezije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti [1], in zlasti členov 14 in 15 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A. ZAČASNI UKREPI

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Uvoz iz Indije | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Tržni deleži | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Cene | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg proizvodnje | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Proizvodne zmogljivosti | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaloge | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg prodaje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Tržni deleži | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Povprečna prodajna cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(1) Z Uredbo Komisije (ES) št. 1411/2002 [2] (v nadaljnjem besedilu "začasna uredba") je bila uvedena začasna izravnalna carina pri uvozu teksturirane preje iz poliestrskih filamentov (v nadaljnjem besedilu "TPP"), ki se uvršča pod oznako KN 54023300 in je po poreklu iz Indije, v Skupnost. Višina subvencij, ugotovljena za Indonezijo, je bila neznatna, in zato za to državo ni bila uvedena začasna izravnalna carina.

(2) Hkrati je Komisija z Uredbo (ES) št. 1412/2002 [3] uvedla tudi začasno protidampinško carino pri uvozu TPP s poreklom iz Indije.

(3) Treba je spomniti, da je obdobje preiskave subvencioniranja in škode zajemalo obdobje od 1. oktobra 2000 do 30. septembra 2001 (v nadaljnjem besedilu "obdobje preiskave"). V začasni uredbi je bila ugotovljena napaka in potrdi se, da je, kakor je razvidno iz različnih preglednic spodaj, preučevanje gibanj, pomembnih za analizo škode, zajemalo obdobje od 1. januarja 1996 (in ne od 1. oktobra 1997, kakor je navedeno v začasni uredbi) do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu "obravnavano obdobje"). To obdobje je bilo izbrano z namenom analiziranja splošnega razvoja gospodarskega položaja industrije Skupnosti ob upoštevanju vpliva uvedbe protidampinških ukrepov proti Indoneziji, Maleziji, Tajvanu in Tajski leta 1996.

B. NADALJNJI POSTOPEK

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Uvoz iz Indije | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Tržni deleži | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Cene | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg proizvodnje | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Proizvodne zmogljivosti | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaloge | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg prodaje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Tržni deleži | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Povprečna prodajna cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(4) Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta uvedba začasnih ukrepov, so številne zainteresirane stranke predložile pisne pripombe. V skladu s členom 11(5) Uredbe (ES) št. 2026/97 (v nadaljnjem besedilu "osnovna uredba") je bila vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje, dana možnost, da jih Komisija zasliši.

(5) Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za dokončne ugotovitve.

(6) Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se namerava priporočiti uvedba dokončne izravnalne carine in dokončno pobiranje zneskov zavarovanja, danih v obliki začasne carine. Po tem razkritju jim je bil odobren tudi rok za predložitev stališč.

(7) Poleg preveritvenih obiskov, ki jih je Komisija že opravila v okviru začasne faze preiskave, se je po uvedbi začasnih ukrepov obiskalo tudi podjetje Unifi Textured yarns Ltd, proizvajalca TPP s sedežem na Irskem.

(8) Po preučitvi ustnih in pisnih argumentov, ki so jih predložile stranke, so bile začasne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.

C. OBRAVNAVANI IZDELEK IN ENAK IZDELEK

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Uvoz iz Indije | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Tržni deleži | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Cene | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg proizvodnje | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Proizvodne zmogljivosti | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaloge | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg prodaje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Tržni deleži | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Povprečna prodajna cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(9) Indijski proizvajalci izvozniki so trdili, da Komisija pri svoji analizi ni upoštevala, da v Skupnosti obstajajo trije različni tržni segmenti za TPP, kar po njihovem mnenju dokazujejo precejšnje razlike med povprečnimi prodajnimi cenami za TPP s poreklom iz Indije, TPP s poreklom iz ostalih tretjih držav ter TPP, ki ga proizvaja industrija Skupnosti. Po mnenju teh proizvajalcev izvoznikov to potrjuje dejstvo, da je bila povprečna cena industrije Skupnosti v obdobju preiskave več kot 50 % višja od cene uvoza iz Indije, kar domnevno kaže na to, da TPP, proizveden v Skupnosti, in TPP s poreklom iz Indije nista v vseh pogledih enaka.

(10) Treba je spomniti, da je bilo v začasni preiskavi ugotovljeno, da se različni tipi in kakovosti TPP bistveno ne razlikujejo v svojih osnovnih fizikalnih lastnostih in uporabi ter da je v teh okoliščinah za namene tega postopka vse tipe TPP treba šteti kot en sam izdelek. V okviru začasne preiskave je bilo tudi ugotovljeno, da ima TPP, ki se proizvaja v Indiji in izvaža v Skupnost, podobne osnovne fizikalne lastnosti in uporabo kot TPP, ki ga proizvajajo proizvajalci Skupnosti, zaradi česar ju je treba šteti za enak izdelek v smislu člena 1(5) osnovne uredbe. V zvezi s tem se razlike v prodajnih cenah same po sebi ne morejo šteti za merilo pri določanju enakega izdelka.

(11) Poleg tega glede argumenta o segmentaciji trga ni bil predložen oziroma najden noben dokaz za jasno ločevanje na podlagi objektivnih meril, ki bi lahko podprl sklep, da sta izdelek, uvožen iz Indije, in izdelek, ki ga proizvaja industrija Skupnosti, različna izdelka. Prodajna cena kot taka se še zlasti pri izvajanju dampinga in subvencioniranja ne šteje kot zadosten element za določitev tržnih segmentov. Ugotovljene razlike med tipi izdelka, kjer so vidiki določanja cen dejansko pomembni, so se upoštevale pri izračunih nelojalnega nižanja cen in stopnje odprave škode, kakor je razloženo v uvodni izjavi 46.

(12) Iz zgornjih razlogov je bil argument zavrnjen in potrdili so se sklepi, da je TPP treba šteti kot en sam izdelek ter da se pri celotni analizi izhaja iz te podlage.

(13) Ker ni bilo predloženih nobenih drugih pripomb, se potrdi opredelitev obravnavanega izdelka in enakega izdelka iz uvodnih izjav 14 do 16 začasne uredbe.

D. SUBVENCIJE

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Uvoz iz Indije | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Tržni deleži | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Cene | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg proizvodnje | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Proizvodne zmogljivosti | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaloge | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg prodaje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Tržni deleži | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Povprečna prodajna cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

I. INDIJA

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Uvoz iz Indije | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Tržni deleži | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Cene | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg proizvodnje | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Proizvodne zmogljivosti | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaloge | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg prodaje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Tržni deleži | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Povprečna prodajna cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

1. Vzorčenje

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Uvoz iz Indije | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Tržni deleži | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Cene | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg proizvodnje | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Proizvodne zmogljivosti | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaloge | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg prodaje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Tržni deleži | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Povprečna prodajna cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(14) Preiskava subvencioniranja v Indiji je bila izvedena v skladu s členom 27 osnovne uredbe. Po uvedbi začasne izravnalne carine niso bile prejete nobene pripombe glede vzorčenja indijskih proizvajalcev izvoznikov in se zato potrdijo sklepi iz uvodnih izjav 17 do 23 začasne uredbe.

2. Sheme "Duty Entitlement Passbook" (DEPB) na po-izvozni osnovi

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Uvoz iz Indije | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Tržni deleži | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Cene | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg proizvodnje | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Proizvodne zmogljivosti | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaloge | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg prodaje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Tržni deleži | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Povprečna prodajna cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(15) Po razkritju začasnih ugotovitev sta en indijski proizvajalec izvoznik in združenje, ki zastopa indijske proizvajalce, trdila, da je podjetje v obdobju preiskave prenehalo uporabljati dovoljenja DEPB in da se zato za to podjetje v zvezi s to shemo ne bi smeli uvesti izravnalni ukrepi.

(16) Podjetje ni oporekalo ugotovitvam, da je uporabljalo shemo DEPB na po-izvozni osnovi v obdobju preiskave in da se ta shema v Indiji še vedno uporablja. Korist v okviru sheme DEPB se je izračunala na podlagi dobropisov, odobrenih v okviru dovoljenj, ki so se v obdobju preiskave bodisi izkoristila bodisi prenesla (prodala). Tako trditev, da je podjetje v obdobju preiskave prenehalo prejemati dovoljenja DEPB in je namesto tega uporabljalo drugo shemo, ni spremenila dejstva, da je podjetje v obdobju preiskave dovoljenja DEPB dejansko uporabljalo in prodajalo ter da je podjetje to shemo lahko uporabljalo in jo lahko še vedno uporablja. Zato je bilo ugotovljeno, da je podjetje v obdobju preiskave prejelo korist v okviru sheme DEPB in da ni razloga za domnevo, da podjetje v prihodnje ne bo več subvencionirano iz te sheme.

(17) Dva proizvajalca izvoznika sta trdila, da sta korist v okviru DEPB uporabila izključno za nabavo surovin za proizvodnjo zadevnega izdelka in da se ta korist zato ne bi smela šteti za subvencijo, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(18) Kakor je že navedeno v začasnih ugotovitvah, shema DEPB ni dopusten sistem odpusta/povračila v smislu prilog I, II in III osnovne uredbe. Izvoznik ni obvezan, da blago, uvoženo carin prosto, dejansko porabi za proizvodnjo zadevnega izdelka, in znesek dobropisa se ne izračuna na podlagi dejansko porabljenih vložkov. Blago, ki je uvoženo z uporabo takih dobropisov, se lahko proda na notranjem trgu ali se uporabi kako drugače. Poleg tega se lahko dovoljenja prosto prodajajo. Preiskava je pokazala, da sta ti podjetji v obdobju preiskave prodali več kot 90 % oziroma 60 % svojih dovoljenj DEPB. Zato se ugotovi, da se korist v okviru sheme DEPB za ta podjetja šteje za subvencijo, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(19) En proizvajalec izvoznik je trdil, da bi se kot korist, podeljena v okviru sheme DEPB na po-izvozni osnovi, moral upoštevati samo znesek dovoljenj DEPB, ki so bila odobrena za izvoz zadevnega izdelka, to je TPP.

(20) Ker se taka dovoljenja lahko uporabijo za vse vrste uvoza in se celo prenesejo, porazdelitev celotne koristi na različne izdelke ni bila mogoča. Dovoljenja, odobrena za izdelke, ki niso zadevni izdelki, se lahko uporabijo tudi za uvoz vložkov, ki se neposredno ali posredno uporabljajo za proizvodnjo TPP. Porazdelitev koristi v okviru sheme DEPB na po-izvozni osnovi na skupen izvozni promet v obdobju preiskave je zato treba potrditi (uvodni izjavi 40 in 41 začasne uredbe).

(21) En proizvajalec izvoznik je zahteval tudi vrsto popravkov za hipotetične stroške, kot so znižanje davka, obresti in tečajne izgube.

(22) V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe se od skupne višine subvencije lahko odštejejo samo stroški, ki jih je treba nositi, da se izpolnijo pogoji za odobritev subvencije ali da se pridobi subvencija. Zato se taki hipotetični stroški, ki jih je uveljavljal izvoznik, ne morejo upoštevati kakor odbitek od ugotovljenega zneska subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(23) S tem se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav 31 do 41 začasne uredbe.

3. Shema spodbujanja izvoza investicijskega blaga "Export Promotion Capital Goods" (EPCGS)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Uvoz iz Indije | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Tržni deleži | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Cene | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg proizvodnje | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Proizvodne zmogljivosti | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaloge | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg prodaje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Tržni deleži | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Povprečna prodajna cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(24) En proizvajalec izvoznik je trdil, da bi se morala korist v okviru EPCGS porazdeliti na skupen promet (izvoz in domači promet), ob upoštevanju, da se investicijsko blago, pridobljeno v okviru te sheme, uporablja tako za domačo kakor za izvozno proizvodnjo.

(25) Treba je navesti, da je EPCGS nedvomno subvencijska shema, ki je pravno odvisna od ustvarjenega izvoza v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe. Dovoljenje se ne izda brez obveze, da se bo blago izvozilo. Tej ugotovitvi se ni ugovarjalo.

(26) Zato je izvozno subvencijo, to je carino, ki je ni treba plačati za investicijsko blago, pridobljeno v okviru te sheme, treba porazdeliti na izvozni promet.

(27) Isti proizvajalec izvoznik je nadalje trdil, da bi se pri izračunu koristi v okviru EPCGS morale upoštevati samo naložbe, ki se uporabljajo pri proizvodnji zadevnega izdelka, to je TPP.

(28) Dovoljenja EPCGS so se temu proizvajalcu izvozniku odobrila ne samo za proizvodnjo zadevnega izdelka (TPP), temveč tudi drugih izdelkov, kot je preja iz orientiranih poliestrov (POP), ki je glavni vložek za proizvodnjo TPP. POP se je proizvajala v treh različnih enotah in se prodajala kot končni izdelek ali se uporabila za proizvodnjo različnih izdelkov.

(29) Na podlagi računovodskih evidenc podjetja ni bilo mogoče ugotoviti, katero investicijsko blago oziroma kakšen delež investicijskega blaga se je uporabil za proizvodnjo TPP. Iz tega razloga je bilo ugotovljeno, da je celotna korist v okviru vseh dovoljenj EPCGS v primerjavi s skupnim izvoznim prometom najustreznejši način za določitev višine subvencije.

(30) Zato se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav 42 do 49 začasne uredbe.

4. Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Uvoz iz Indije | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Tržni deleži | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Cene | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg proizvodnje | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Proizvodne zmogljivosti | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaloge | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg prodaje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Tržni deleži | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Povprečna prodajna cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(31) Po uvedbi začasne izravnalne carine je bila ugotovljena napaka pri izračunu skupnega zneska subvencije za sodelujoča podjetja, ki niso bila vključena v vzorec. Namesto stopnje subvencije 5 % ad valorem, ugotovljene v uvodni izjavi 69 začasne uredbe za sodelujoča podjetja, ki niso bila vključena v vzorec, bi morala biti zapisana stopnja 5,2 %.

(32) Združenje, ki zastopa indijske proizvajalce, je trdilo, da je bila dejanska tehtana povprečna stopnja subvencije treh podjetij v preiskavi pod pragom neznatnosti in da "bi bilo zato v skladu s sodno prakso ES postopek treba zaključiti".

(33) Kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 69 začasne uredbe, so se za vse proizvajalce izvoznike iz Indije ugotovile stopnje subvencije v višini med 1,0 % in 9,1 %. Samo v primeru enega podjetja je bila po rezultatih preiskave stopnja subvencije pod pragom neznatnosti 3 % za Indijo.

(34) Tehtana povprečna stopnja subvencije na ravni države, določena ob upoštevanju vseh stopenj subvencije, ugotovljenih v uvodni izjavi 69 začasne uredbe, znaša 3,9 % in je s tem nad pragom neznatnosti. Zato ni razloga za zaključek postopka proti Indiji.

(35) Druge spremembe stopenj subvencije, ugotovljenih v uvodnih izjavah 68 in 69 začasne uredbe, niso bile potrebne. Ugotovitve se zato potrdijo na naslednji način:

Vrsta subvencije | EOU/EPZ | DEPB po izvozu | EPCGS | ITES | Vnaprejšnje dovoljenje | Skupaj |

IndoRama Synthetics Limited | | 2,9 % | 1,2 % | | | 4,1 % |

Reliance Industries Limited | | 0,4 % | | 0,6 % | | 1,0 % neznatno |

Welspun Syntex Limited | | 9,1 % | | | | 9,1 % |

Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili vključeni v vzorec | | | | | | 5,2 % |

Vsa preostala podjetja | | | | | | 9,1 % |

II. INDONEZIJA

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Uvoz iz Indije | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Tržni deleži | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Cene | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg proizvodnje | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Proizvodne zmogljivosti | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaloge | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg prodaje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Tržni deleži | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Povprečna prodajna cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(36) Po uvedbi začasnih ukrepov niso bile prejete nobene pripombe glede ugotovitve o neznatni stopnji subvencije za Indonezijo. Ugotovitve iz uvodnih izjav 70 do 74 začasne uredbe je zato treba potrditi in postopek proti Indoneziji zaključiti.

E. OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Uvoz iz Indije | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Tržni deleži | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Cene | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg proizvodnje | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Proizvodne zmogljivosti | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaloge | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg prodaje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Tržni deleži | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Povprečna prodajna cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(37) Kmalu po uvedbi začasnih ukrepov je Dupont SA, eden od sodelujočih proizvajalcev Skupnosti, ki je bil vključen v opredelitev industrije Skupnosti v začasni fazi preiskave, dokončno prenehal s proizvodnjo TPP v Skupnosti, domnevno zaradi poceni uvoza na trg Skupnosti. Ker se je proizvodnja dokončno prenehala, se ni več štelo za primerno, da se Dupont SA obravnava kot podjetje industrije Skupnosti. Zato se je za oblikovanje dokončnih ugotovitev preučilo, ali se kot industrija Skupnosti lahko opredelita oba preostala sodelujoča proizvajalca Skupnosti, namreč UNIFI Textured yarns Ltd in Sinterama Spa.

(38) Zato se je preverilo, ali ti dve podjetji še predstavljata večji delež industrije Skupnosti v smislu člena 10(8) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo, da skupna proizvodnja obeh preostalih sodelujočih proizvajalcev Skupnosti predstavlja 30 % skupne proizvodnje enakega izdelka v Skupnosti v obdobju preiskave. S tem njun delež presega prag 25 %, določen v navedenem členu. Zato ti dve podjetji predstavljata industrijo Skupnosti v smislu člena 9(1) osnovne uredbe.

(39) Indijski proizvajalci izvozniki so trdili, da se je pri začasni analizi škode upošteval položaj samo manjšega deleža proizvajalcev Skupnosti. Svojo trditev so oprli na dejstvo, da proizvajalci Skupnosti – pritožniki, ki so dejansko sodelovali v preiskavi, niso predstavljali večjega deleža proizvodnje Skupnosti.

(40) Ta argument ne drži in je bil zavrnjen, ker obe preostali podjetji predstavljata več kot 25 % skupne proizvodnje Skupnosti. Zato se potrdi, da ta dva sodelujoča proizvajalca Skupnosti predstavljata industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.

F. ŠKODA

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Uvoz iz Indije | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Tržni deleži | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Cene | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg proizvodnje | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Proizvodne zmogljivosti | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaloge | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg prodaje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Tržni deleži | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Povprečna prodajna cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

1. Poraba Skupnosti

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Uvoz iz Indije | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Tržni deleži | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Cene | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg proizvodnje | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Proizvodne zmogljivosti | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaloge | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg prodaje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Tržni deleži | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Povprečna prodajna cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(41) Ker niso bile predložene nobene nove informacije, se potrdijo začasne ugotovitve o porabi Skupnosti iz uvodnih izjav 84 do 85 začasne uredbe. V obravnavanem obdobju se je poraba Skupnosti gibala na naslednji način:

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Poraba Skupnosti | 285640 | 341660 | 369031 | 353376 | 360176 | 339352 |

1996 = 100 | 100 | 120 | 129 | 124 | 126 | 119 |

2. Subvencioniran uvoz iz Indije

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Uvoz iz Indije | 7583 | 16992 | 17210 | 7696 | 12886 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Tržni deleži | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Cene | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg proizvodnje | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Proizvodne zmogljivosti | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaloge | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg prodaje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Tržni deleži | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Povprečna prodajna cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(42) Absolutno se je obseg uvoza iz Indije v zadevnem obdobju povečal skoraj za trikrat, in sicer s 7583 ton v letu 1996 na 22683 ton v obdobju preiskave. Treba je navesti, da se je od leta 1999 do obdobja preiskave, to pomeni v obdobju, ko se je skupna poraba Skupnosti zmanjšala, obseg uvoza iz Indije skoraj podvojil.

(43) Delež uvoza iz Indije na trgu Skupnosti se je povečal z 2,7 % v letu 1996 na 6,7 % v obdobju preiskave. Medtem ko se je obseg uvoza iz Indije med letom 1999 ter obdobjem preiskave hitro povečeval in je njegov tržni delež zrasel s 3,3 % na 6,7 %, se je skupna poraba Skupnosti zmanjšala.

(44) Povprečna uvozna cena se je v obdobju od leta 1996 do leta 1997 najprej zviševala in se nato zniževala. Najnižjo raven je dosegla leta 1999.

(45) Ker niso bile predložene nobene pripombe v zvezi z obsegom in ceno uvoza iz Indije, se potrdijo začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 86 do 88 začasne uredbe.

(46) Zaradi prej navedenih sprememb v zvezi z opredelitvijo industrije Skupnosti so se na novo izračunale stopnje nelojalnega nižanja cen. Metodologija za izračun stopenj nelojalnega nižanja cen, opisana v uvodnih izjavah 89 in 92 začasne uredbe, pa je ostala nespremenjena. Treba je spomniti, da so se za analizo nelojalnega nižanja cen cene različnih tipov TPP s poreklom iz Indije primerjale s cenami podobnih tipov, ki jih proizvaja in prodaja industrija Skupnosti. S primerjavo splošnih povprečnih cen, kakor so jih predlagali indijski proizvajalci izvozniki, pa se ne bi upoštevali različni tipi proizvoda, kar bi dalo zavajajoče rezultate.

(47) Na podlagi tega so za proizvajalce izvoznike, ki so sodelovali v preiskavi, popravljene stopnje nelojalnega nižanja cen, izražene v odstotku cen industrije Skupnosti, znašale med 23 % in 28 %.

(48) Zaradi dejstva, da je bila za enega indijskega proizvajalca izvoznika ugotovljena stopnja subvencije pod pragom neznatnosti, je Komisija preučila, ali bi se zgornji sklepi bistveno spremenili, če se ta nesubvencionirani uvoz ne bi upošteval. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je bilo povečanje subvencioniranega uvoza iz Indije primerljivo tako absolutno kot relativno, to pomeni, da se je ta uvoz podvojil med letom 1996 in obdobjem preiskave ter se zlasti po padcu leta 1999 še enkrat podvojil med tem letom in obdobjem preiskave. Glede povprečne uvozne cene je bilo ugotovljeno, da so bile cene uvoza iz Indije kljub temu, da so se v obravnavanem obdobju zvišale, v obdobju preiskave še vedno bistveno nižje od cen industrije Skupnosti, in sicer za 23 % do 28 %. Zato se ugotovi, da tudi v primeru, da se uvoz podjetja, za katero je bila ugotovljena stopnja škode neznatna, pri zgornji analizi ne bi upošteval, to ne bi spremenilo sklepov analize.

3. Položaj industrije Skupnosti

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg proizvodnje | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Proizvodne zmogljivosti | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaloge | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg prodaje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Tržni deleži | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Povprečna prodajna cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(49) Po prej navedeni izključitvi enega sodelujočega proizvajalca Skupnosti iz opredelitve industrije Skupnosti so se ustrezno popravili kazalci škode, določeni v začasni uredbi. Spodnji podatki kažejo gibanje kazalcev škode za oba preostala sodelujoča proizvajalca Skupnosti v obravnavanem obdobju. Ker industrijo Skupnosti sestavljata samo dva proizvajalca Skupnosti, so iz razlogov zaupnosti podatki prikazani v obliki indeksov.

Proizvodnja, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg proizvodnje | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Proizvodne zmogljivosti | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaloge | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg prodaje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Tržni deleži | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Povprečna prodajna cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(50) Obseg proizvodnje industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju povečal za 18 %. Treba je navesti, da je bila rast največja med letoma 1996 in 1998. Po tem je obseg proizvodnje nihal in v obdobju preiskave dosegel raven, primerljivo z ravnijo iz leta 1998.

(51) Proizvodne zmogljivosti so se izračunale na podlagi teoretične maksimalne urne proizvodnje na inštaliranih strojih, pomnožene s številom teoretičnih letnih obratovalnih ur ter ob upoštevanju prekinitev proizvodnje zaradi vzdrževanja in podobnih del.

(52) Povečanje proizvodnih zmogljivosti je potekalo v dveh fazah. Prvo povečanje je bilo med letoma 1996 in 1998, in sicer za 16 %. Treba je navesti, da se je v tem obdobju proizvodnja industrije Skupnosti povečala v podobnem obsegu, kar je zagotovilo nespremenjeno in visoko izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti. Drugo povečanje je bilo med letom 1999 in koncem obdobja preiskave, ko so se proizvodne zmogljivosti povečale za okrog 14 %. Ker je proizvodnja v tem obdobju ostala razmeroma nespremenjena, se je stopnja izkoriščenosti proizvodnih zmogljivosti temu primerno znižala.

Zaloge (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaloge | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg prodaje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Tržni deleži | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Povprečna prodajna cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(53) Zmanjšanje zalog v obdobju od leta 1996 do leta 1999 je mogoče pojasniti z znatnim povečanjem obsega prodaje v primerjavi z obsegom proizvodnje v istem obdobju. Po tem so se zaloge povečale, ker je obseg prodaje znatno upadel, medtem ko se je proizvodnja nekoliko povečala.

Obseg prodaje, tržni delež in rast (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg prodaje | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Tržni deleži | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Povprečna prodajna cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(54) Obseg prodaje industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju povečal za 6 %. Najvišjo raven je dosegel leta 1998 (povečanje za 21 % v primerjavi z letom 1996) in se v naslednjem obdobju zmanjšal za 13 %.

(55) Med letoma 1996 in 1998 se je obseg prodaje industrije Skupnosti povečal manj izrazito kot skupna poraba v Skupnosti. Padec obsega prodaje je bil zato bolj izrazit kot padec povpraševanja po TPP v Skupnosti, zabeležen med letom 1998 in obdobjem preiskave. To pa pojasnjuje, zakaj se je tržni delež industrije Skupnosti nenehno krčil.

(56) Indijski proizvajalci izvozniki so trdili, da bi morala Komisija upoštevati gibanje tržnega deleža vseh proizvajalcev Skupnosti v obravnavanem obdobju in ne samo gibanja tržnega deleža industrije Skupnosti. Kajti tako bi se pokazalo, da se je tržni delež skupno povečal.

(57) Treba je navesti, da v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe opredelitev "škoda" pomeni znatno škodo, povzročeno industriji Skupnosti. Zato je ugotavljanje škode omejeno na splošen gospodarski položaj sodelujočih proizvajalcev Skupnosti, ki v skladu z uvodno izjavo 40 predstavljata industrijo Skupnosti. Poleg tega je iz preglednice iz uvodne izjave 86 razvidno, da se je tržni delež drugih proizvajalcev Skupnosti v obravnavanem obdobju prav tako občutno zmanjšal. Vloga drugih proizvajalcev Skupnosti se je dejansko ocenila tudi v povezavi z vprašanjem vzročne zveze. Argument je bil zato zavrnjen.

Prodajne cene (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Povprečna prodajna cena | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(58) Povprečna prodajna cena industrije Skupnosti je med letoma 1996 in 1998 ostala nespremenjena ter se v naslednjem obdobju znižala za 5 %. Treba je spomniti, da so bile s tako primerjavo cen za primerljive tipe izdelka, ki so se prodajali na trgu Skupnosti v obdobju preiskave, ugotovljene stopnje nelojalnega nižanja cen med 23 % in 25 %.

Donosnost (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donosnost | 100 | 125 | 106 | 40 | – 223 | – 254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(59) Donosnost industrije Skupnosti, izražena v donosnosti neto prodaje na trgu Skupnosti, se je v obravnavanem obdobju drastično poslabšala, in sicer s pozitivne donosnosti v letu 1996 na precejšnjo negativno donosnost v obdobju preiskave.

Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Naložbe | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(60) Med letoma 1996 in 1998 je industrija Skupnosti izvedla obsežne naložbe, ki so bile neposredno povezane s povečanjem proizvodnih zmogljivosti. V primerjavi s temi leti so bile naložbe v obdobju preiskave izredno majhne.

(61) Na začetku obravnavanega obdobja industrija Skupnosti ni imela resnejših težav pri zbiranju kapitala bodisi iz zunanjih virov financiranja bodisi pri matičnih podjetjih. V nasprotju s tem pa je bila zmožnost zbiranja kapitala v obdobju preiskave zaradi visokih izgub v tem obdobju resno ogrožena.

Donosnost naložb (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Donos na aktivo | 100 | 170 | 130 | 25 | – 5 | – 45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(62) Donos na neto aktivo (ki izraža donosnost kot odstotek skupne aktive industrije Skupnosti) se je v tem primeru štel za ustrezen kazalec.

(63) Gibanje donosa na neto aktivo je bilo skladno s podatki o donosnosti in je pokazalo nedvomno poslabšanje finančnega položaja industrije Skupnosti, še zlasti po letu 1998.

(64) Indijski proizvajalci izvozniki so sklicujoč se na gibanje cen TPP in glavnih surovin, ki se uporabljajo pri proizvodnji TPP (namreč POP), podvomili o višini donosa na neto aktivo. Trdili so, da se je povprečna prodajna cena za TPP zvišala bolj kot nabavna cena za POP, zaradi česar bi se to moralo odraziti tudi v pozitivnem gibanju donosa na neto aktivo.

(65) Prvič, treba je navesti, da sta se povprečni ceni za TPP in POP v obdobju od leta 1999 do obdobja preiskave gibali podobno. Drugič, upoštevati je treba tudi druge stroškovne dejavnike, to je druge materiale, uporabljene pri proizvodnji, in proizvodne stroške. Vsi ti dejavniki so se preverili ter upoštevali pri ugotavljanju donosnosti in donosnosti naložb v zadevnem obdobju. V tem okviru je treba upoštevati tudi gibanje vrednosti aktive. Argument je bil zato zavrnjen.

Denarni tok (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Denarni tok | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(66) Podatki o denarnem toku so potrdili poslabšanje finančnega položaja industrije Skupnosti. Denarni tok je sicer ostal pozitiven v celotnem obravnavanem obdobju in je najvišjo raven dosegel leta 1999. Ta velik priliv denarnih sredstev v letu 1999 je predvsem posledica velikega števila prodajnih transakcij, ki so se vknjižile za leto 1998 in dejansko plačale šele leta 1999.

Zaposlenost, plače in produktivnost (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Zaposleni | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Plače | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Produktivnost | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(67) Število zaposlenih se je v obravnavanem obdobju povečalo za 23 %. Stroški dela so se v istem obdobju zvišali za 45 %.

(68) Produktivnost se je v zadevnem obdobju zmanjšala za 5 %.

Okrevanje od preteklega dampinga

(69) Med letoma 1996 in 1998 je industrija Skupnosti beležila zadovoljive poslovne rezultate, ki kažejo na to, da si je vsaj delno opomogla od vpliva dampinškega uvoza s poreklom iz tretjih držav, za katerega so bili leta 1996 uvedeni protidampinški ukrepi. Nato je med letom 1999 in obdobjem preiskave položaj industrije Skupnosti zaradi povečanja subvencioniranega uvoza iz Indije ponovno postal skrb zbujajoč.

Dejanske stopnje subvencije

(70) Dokončne stopnje subvencije so nedvomno precejšnje. Zaradi obsega in cene subvencioniranega uvoza se vpliv teh stopenj subvencije ne more šteti kot zanemarljiv.

4. Sklep o škodi

(71) Potrdi se začasni sklep, da je bila industriji Skupnosti v obdobju preiskave povzročena znatna škoda v smislu člena 8 osnovne uredbe. Skrb zbujajoč položaj industrije Skupnosti je nastopil šele po letu 1998. Tako se je med letoma 1996 in 1998 obseg proizvodnje industrije Skupnosti povečal za 17 %, stopnja izkoriščenosti proizvodnih zmogljivosti je bila visoka, obseg prodaje se je prav tako povečal (+ 21 %), prodajne cene so ostale nespremenjene in industrija je bila (glede donosnosti neto prometa, donosa na skupno aktivo in denarnega toka) še donosna. Zato je bila industrija Skupnosti v tem obdobju sposobna povečati svoje naložbe, pri čemer je bil položaj glede števila zaposlenih in denarnega toka še naprej ugoden. To pozitivno gibanje je mogoče pripisati pozitivnim učinkom dveh dejavnikov, in sicer uvedbi protidampinških ukrepov proti Indoneziji, Tajski, Tajvanu in Maleziji, s katerimi so bili na trgu Skupnosti ponovno vzpostavljeni pošteni tržni pogoji, ter povečanju porabe TPP v Skupnosti.

(72) Po letu 1998 se je položaj industrije Skupnosti začel bistveno slabšati. Pri nespremenjenem obsegu proizvodnje se je izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti znižala za sedem odstotnih točk, obseg prodaje se je zmanjšal za 13 %, medtem ko so se prodajne cene znižale za 5 %. Industrija Skupnosti je začela beležiti velike izgube in je morala poleg tega zmanjšati svoje naložbe.

(73) Indijski proizvajalec izvoznik je trdil, da so se nekateri od zgornjih kazalcev škode v obravnavanem obdobju gibali pozitivno in torej niso kazali na škodo.

(74) Najprej je treba navesti, da v skladu s členom 8(5) osnovne uredbe noben od gospodarskih dejavnikov, navedenih v tem členu, ni nujno odločujoč glede vprašanja, ali je bila industriji Skupnosti povzročena znatna škoda. Res je sicer, da se je gospodarski položaj industrije Skupnosti med letoma 1996 in 1998 izboljšal, vendar pa je veliko bolj pomembno to, da je iz podatkov in zgornjih sklepov nedvomno razvidno, da se je po letu 1998 položaj industrije Skupnosti močno poslabšal in da je bila industriji Skupnosti v obdobju preiskave povzročena znatna škoda. Argument je bil zato zavrnjen in potrdi se zgornji sklep, da je bila industriji Skupnosti povzročena znatna škoda.

G. VZROČNA ZVEZA

1. Uvod

(75) V skladu s členom 8(6) osnovne uredbe se je ponovno preučilo, ali je bil vzrok znatne škode, povzročene industriji Skupnosti, kakor je opredeljena v uvodni izjavi 40, subvencioniran uvoz iz Indije. V skladu s členom 8(7) osnovne uredbe je Komisija ponovno preučila tudi druge znane dejavnike, ki bi industriji Skupnosti lahko povzročili škodo, da bi zagotovila, da se morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, pomotoma ne pripiše subvencioniranemu uvozu.

2. Učinki subvencioniranega uvoza

(76) Med letom 1996 in obdobjem preiskave se je obseg uvoza TPP s poreklom iz Indije povečal za trikrat, to je s 7583 ton na 22683 ton. To povečanje obsega uvoza je potekalo v dveh fazah: v prvi fazi med letoma 1996 in 1998 se je uvoz povečal za 138 %, v drugi fazi med letom 1999 in obdobjem preiskave pa za 92 %, z 11824 ton na 22683 ton, kar je enako porastu za okrog 10800 ton. Treba je navesti, da je do prvega povečanja prišlo v času, ko je trg Skupnosti še rasel, medtem ko je do drugega povečanja prišlo, ko je poraba Skupnosti že bistveno nazadovala (– 14000 ton). V istem obdobju, to je od leta 1999 do obdobja preiskave, se je obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal za okrog 13 %.

(77) Enako gibanje je opaziti tudi glede tržnega deleža. Tržni delež uvoza iz Indije se je z 2,7 % v letu 1996 povečal na 6,7 % v obdobju preiskave. Tudi ta porast je potekal v dveh fazah: med letoma 1996 in 1998 z 2,7 % na 4,9 % ter med letom 1999 in obdobjem preiskave s 3,3 % na 6,7 %.

(78) Leta 1999 so cene uvoza iz Indije znašale v povprečju le še 1,4 EUR za tono, kar pomeni znižanje cene za okrog 17 % v primerjavi s predhodnim letom in znižanje za okrog 26 % v primerjavi z letom 1996. S to politiko nizkih cen so lahko indijski izvozniki povečali obseg svoje prodaje in v letu 2000 ter obdobju preiskave ponovno pridobili izgubljene tržne deleže. Cene so potem zopet dosegle raven iz leta 1998, vendar so bile v povprečju še vedno nižje od cen v letih 1996 in 1997.

(79) Treba je spomniti, da so se za obdobje preiskave ugotovile znatne stopnje nelojalnega nižanja cen, ki so znašale med 23 % in 28 %. To jasno kaže na močan pritisk na cene, ki ga je izvajal uvoz iz Indije v obdobju preiskave. Pri tržnem deležu 6,7 % v obdobju preiskave ima tako visoko nelojalno nižanje cen nedvomno zelo negativen vpliv na ta transparentni trg Skupnosti, kjer vladajo nizke cene, ter na izdelek, ki je izredno občutljiv na ceno.

(80) Istočasno je industrija Skupnosti utrpela padec svojega tržnega deleža za okrog eno odstotno točko med letom 1996 in 1998 ter še za eno odstotno točko med letom 1999 in obdobjem preiskave. Pri tem padcu je treba upoštevati gibanje cen industrije Skupnosti. Leta 1999 je bila industrija Skupnosti prisiljena znižati svoje cene za 7 % v primerjavi z letom 1998, da bi obdržala svoj položaj na trgu. Treba je spomniti, da so se istega leta cene uvoza iz Indije znižale za 17 %. Po tem so cene industrije Skupnosti ostale razmeroma stabilne, vendar niso bile dovolj visoke, da bi zagotovile pozitiven finančni položaj. V nasprotju z indijskimi izvozniki industrija Skupnosti od leta 2000 do obdobja preiskave ni mogla zvišati svoje povprečne prodajne cene na trgu Skupnosti.

(81) V obdobju od leta 1996 do leta 1998 se je industrija Skupnosti kljub naraščajočemu uvozu iz Indije lahko ugodno razvijala, saj so bili z uvedbo protidampinških carin pri uvozu TPP s poreklom iz različnih držav (glej spodaj) na rastočem trgu Skupnosti ponovno vzpostavljeni pošteni tržni pogoji. Od leta 1999 dalje pa se je finančni položaj industrije Skupnosti bistveno poslabšal. Kakor je že razloženo zgoraj, so obseg prodaje in prodajne cene začeli padati, kar je zelo negativno vplivalo na donosnost, donosnost naložb in denarni tok. To gibanje je časovno sovpadlo z obdobjem, ko so se cene uvoza iz Indije bistveno znižale in se je obseg uvoza začel znatno povečevati; med letom 1999 in obdobjem preiskave se je obseg uvoza iz Indije podvojil.

3. Učinki vseh ostalih znanih dejavnikov

Uvoz s poreklom iz ostalih tretjih držav

(82) Ker nobena zainteresirana stranka ni predložila dodatnih informacij ali pripomb, se potrdi sklep iz uvodne izjave 121 začasne uredbe, da je uvoz s poreklom iz Indonezije in Tajvana verjetno tudi prispeval k škodi, povzročeni industriji Skupnosti v obdobju preiskave.

(83) Na tem zelo transparentnem trgu večji uvoz poceni TPP s poreklom iz katere koli države industriji Skupnosti utegne povzročiti škodo, ki se lahko šteje za znatno. Če pa bi se vpliv uvoza s poreklom iz Indije opredelil s številkami in primerjal z vplivom uvoza iz Indonezije in Tajske, bi bilo treba upoštevati, da se je uvoz iz Indije v obdobju od leta 1999 do obdobja preiskave bistveno povečal tako absolutno kot relativno ter da je bila povprečna cena uvoza iz Indije v obdobju preiskave v povprečju nižja od cen uvoza iz Indonezije in Tajvana, saj so za ta uvoz delno veljale protidampinške carine. V teh okoliščinah se lahko ugotovi, da vpliv uvoza iz Indije zagotovo nima nič manjše teže kot vpliv uvoza iz Indonezije in Tajvana ter da zato dejansko obstaja pomembna vzročna zveza med uvozom iz Indije in skrb zbujajočim položajem industrije Skupnosti.

(84) Ker glede uvoza iz preostalih tretjih držav niso bile predložene nobene pripombe, se potrdi tudi začasni sklep, da se ta uvoz ne more šteti za vzrok škode, povzročene industriji Skupnosti.

Nesubvencioniran uvoz

(85) Zaradi dejstva, da je bila za enega indijskega proizvajalca izvoznika ugotovljena stopnja subvencije pod pragom neznatnosti, je Komisija preučila, ali je tudi ta uvoz prispeval k škodi, povzročeni industriji Skupnosti. V vzporednem protidampinškem postopku v zvezi z uvozom TPP s poreklom iz Indije je bilo dokončno ugotovljeno (sklic na dokončno protidampinško uredbo), da je uvoz, med drugim, tega specifičnega indijskega proizvajalca dampinški in da je s tem industriji Skupnosti povzročena škoda. Vendar to ne spremeni zaključka, da je subvencioniran uvoz iz Indije povzročil škodo industriji Skupnosti.

Drugi proizvajalci Skupnosti

(86) Spodnja preglednica, ki temelji na informacijah, prejetih od nekaterih podjetij, in informacijah iz pritožbe, prikazuje gibanje obsega prodaje in tržnega deleža drugih proizvajalcev Skupnosti.

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | Obdobje preiskave |

Obseg prodaje (v tonah) | 134366 | 144831 | 150544 | 136097 | 142797 | 131924 |

Tržni delež | 47,0 % | 42,4 % | 40,8 % | 38,5 % | 39,6 % | 38,9 % |

(87) Iz zgornjih podatkov je razvidno, da se je obseg prodaje TPP drugih proizvajalcev Skupnosti v obdobju od leta 1996 do obdobja preiskave bistveno zmanjšal tako absolutno kot relativno. Poleg tega je treba spomniti, da se je velik delež teh drugih proizvajalcev Skupnosti prišteval k skupini proizvajalcev Skupnosti, ki so vložili prvotno pritožbo. Zaradi pomanjkanja ustreznih sredstev ta podjetja niso mogla v celoti sodelovati v tej preiskavi, so pa v celoti podprla postopek in v celoti ali delno sodelovala v drugih podobnih nedavnih postopkih.

(88) Na podlagi zgoraj navedenega se ugotovi, da drugi proizvajalci Skupnosti niso prispevali k škodi, povzročeni industriji Skupnosti v obdobju preiskave.

Naložbe industrije Skupnosti

(89) Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da so velike naložbe industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju tudi povzročile poslabšanje njenega finančnega položaja.

(90) Kakor je pojasnjeno zgoraj, so bile naložbe industrije Skupnosti namenjene povečanju njenih proizvodnih zmogljivosti. Prvo povečanje proizvodnih zmogljivosti je bilo v času, ko je poraba industrije Skupnosti rasla, to je med letoma 1996 in 1998. Industrija Skupnosti je zato povečala obseg svoje proizvodnje in je lahko na rastočem trgu Skupnosti dosegla tudi večji obseg prodaje. Zaradi pozitivnega razvoja je industrija Skupnosti svoje proizvodne zmogljivosti drugič povečala med letom 1999 in obdobjem preiskave. To povečanje je znašalo okrog 10000 ton. Vendar industrija Skupnosti tokrat obsega svoje proizvodnje in prodaje ni mogla ustrezno povečati, da bi izrabila svoje novo inštalirane proizvodne zmogljivosti, zaradi česar se je stopnja izkoriščenosti proizvodnih zmogljivosti bistveno znižala. Ker je industrija TPP kapitalsko intenzivna gospodarska panoga s temu ustrezno visokimi fiksnimi stroški, je padec obsega proizvodnje in prodaje v obdobju od leta 1999 do obdobja preiskave neposredno negativno vplival na finančni položaj industrije Skupnosti. Treba je navesti, da je v tem času cena glavne surovine ostala nespremenjena.

(91) Povečanje proizvodnih zmogljivosti v obdobju od leta 1999 do obdobja preiskave je dejansko negativno vplivalo na finančni položaj industrije Skupnosti. Do tega negativnega vpliva je prišlo, ker je povečanje proizvodnih zmogljivosti časovno sovpadlo s padcem obsega proizvodnje in prodaje industrije Skupnosti. Vendar pa je bil padec prodaje posledica pritiska, ki ga je na trgu Skupnosti izvajal uvoz TPP iz Indije. Čeprav se je poraba Skupnosti v obdobju od leta 1999 do obdobja preiskave zmanjšala za okrog 14000 ton, se je obseg uvoza TPP iz Indije zaradi agresivne cenovne politike v istem obdobju povečal za okrog 10000 ton. Cene TPP, uvoženega iz Indije, so bile v obdobju preiskave bistveno nižje od cen industrije Skupnosti, poleg tega pa se je zadevni uvoz povečal v takem obsegu, da industrija Skupnosti ni mogla povečati obsega svoje prodaje in proizvodnje oziroma vsaj omejiti njunega padanja ter posledično omejiti negativnih posledic inštaliranih presežnih zmogljivosti.

(92) Tudi če so stroški, povezani z naložbami, in posledično povečanje inštaliranih proizvodnih zmogljivosti, negativno vplivali na finančni položaj industrije Skupnosti v obdobju od leta 1999 do obdobja preiskave, je treba upoštevati, da je bil ta vpliv še povečan zaradi dejstva, da je bila industrija Skupnosti prisiljena zmanjšati obseg svoje prodaje in proizvodnje ter znižati prodajne cene. To pa je bilo spet posledica pritiska nizkih cen uvoza iz Indije, katerega obseg se je več kot podvojil v istem obdobju, v katerem se je skupna poraba Skupnosti zmanjšala.

(93) Zato je jasno, da bi industrija Skupnosti brez subvencioniranega uvoza iz Indije lahko svoje prodajne cene obdržala na ravni iz leta 1998 ter povečala obseg svoje proizvodnje in prodaje. To bi privedlo tudi do ekonomije obsega in v poštenih tržnih pogojih bi industrija Skupnosti lahko absorbirala večino, če ne celo vseh dodatnih fiksnih stroškov, povezanih z njenimi naložbami.

Padec povpraševanja

(94) Medtem ko se je poraba Skupnosti v obravnavanem obdobju na splošno povečala, se je v obdobju od leta 1999 do obdobja preiskave zmanjšala. Čeprav je ta padajoči trend časovno sovpadel s padcem obsega prodaje industrije Skupnosti, je treba kot prvo navesti, da se je obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal sorazmerno bolj kot poraba Skupnosti. Drugič, uvoz s poreklom iz Indije se je v istem obdobju več kot podvojil. Tudi če ni mogoče izključiti, da je ta padec povpraševanja škodljivo vplival na položaj industrije Skupnosti, je treba ta učinek v primerjavi z učinki subvencioniranega uvoza šteti za manj pomemben.

Svetovna gospodarska recesija

(95) Indijski proizvajalci izvozniki so trdili, da je bila škoda, povzročena industriji Skupnosti, posledica svetovne gospodarske recesije od konca leta 2000, in da bi bilo to pri analizi vzroka škode treba upoštevati ter opredeliti s številkami.

(96) Najprej je treba navesti, da je iz zgornje analize razvidno, da se je gospodarski položaj industrije Skupnosti začel slabšati pred koncem leta 2000. Drugič, pri svetovni gospodarski recesiji bi se pričakovalo, da bo podobno prizadela vse gospodarske subjekte v Skupnosti. Vendar je v času slabe situacije na trgu indijskim proizvajalcem izvoznikom uspelo bistveno povečati obseg svoje prodaje v Skupnosti. Kakor je že razloženo zgoraj, se je obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal sorazmerno bolj kot poraba Skupnosti. Poleg tega se je vpliv svetovne recesije že upošteval pri zgornjih ugotovitvah o padcu povpraševanja.

(97) Čeprav ni mogoče izključiti, da je svetovna gospodarska recesija tudi vplivala na položaj industrije Skupnosti, se na podlagi zgoraj navedenega ugotovi, da je ta vpliv manj pomemben v primerjavi s pritiskom na cene, ki ga je izvajal subvencioniran uvoz.

Ustvarjen izvoz industrije Skupnosti

(98) Indijski proizvajalci izvozniki so trdili, da je izguba tržnega deleža industrije Skupnosti posledica dejstva, da se je usmerila predvsem na izvozno prodajo in manj na domačo prodajo. Povečanje obsega izvoza industrije Skupnosti kaže, da je ta konkurenčna na trgih, kjer vladajo pošteni tržni pogoji. Treba je spomniti tudi, da se je obseg izvoza v obravnavanem obdobju sicer povečal za štirikrat, vendar je ostal manj pomemben v primerjavi s skupno prodajo industrije Skupnosti. Nenazadnje je treba navesti, da se je donosnost industrije Skupnosti ugotovila izključno na podlagi njene prodaje na trgu Skupnosti. Ker v zvezi s temi naslovi niso bile predložene nobene druge pripombe, se potrdijo sklepi iz uvodnih izjav 126 do 127 začasne uredbe.

Cena surovine

(99) V zvezi s tem niso bile prejete nobene pripombe in se zato potrdijo zaključki iz uvodnih izjav 123 do 125 začasne uredbe, da cena surovine industrije Skupnosti ne more biti vzrok za škodo, povzročeno industriji Skupnosti.

Drugi argumenti zainteresiranih strank

(100) Indijski proizvajalci izvozniki so trdili, da je zmanjšanje obsega proizvodnje v obdobju preiskave treba pripisati načrtnemu zaprtju obrata enega od obeh proizvajalcev Skupnosti, ki predstavljata industrijo Skupnosti. Vendar je preiskava pokazala, da se v obdobju preiskave ni zaprl noben obrat. Zadevni proizvajalec je potrdil, da ni zaprl nobenega obrata, in trdil, da je bilo zmanjšanje obsega njegove proizvodnje v obdobju preiskave posledica učinkov povečanja poceni TPP na trgu Skupnosti. Argument je bil zato zavrnjen.

4. Sklep o vzročni zvezi

(101) S tem se potrjuje, da je subvencioniran uvoz zlasti v obdobju od leta 1999 do obdobja preiskave škodljivo vplival na industrijo Skupnosti, katere položaj je zaznamovan predvsem s padanjem obsega prodaje, nizkimi prodajnimi cenami, izgubo tržnega deleža in bistvenim poslabšanjem finančnega položaja, predvsem donosnosti in donosnosti naložb. V istem obdobju pa se je obseg uvoza iz Indije bistveno povečal tako absolutno kot relativno, pri čemer so bile cene uvoza iz Indije bistveno nižje od cen industrije Skupnosti.

(102) Preučili so se naslednji drugi znani dejavniki: uvoz s poreklom iz drugih tretjih držav, prodaja drugih proizvajalcev Skupnosti, naložbe industrije Skupnosti, padec povpraševanja, svetovna gospodarska recesija, cena surovine in ustvarjen izvoz industrije Skupnosti. Ugotovljeno je bilo, da so nekateri od teh dejavnikov tudi škodljivo vplivali na položaj industrije Skupnosti. Učinki teh dejavnikov so še povečali zelo negativne učinke nenadnega povečanja uvoza s poreklom iz Indije na položaj industrije Skupnosti, ki je že sam po sebi industriji Skupnosti povzročil znatno škodo.

(103) Na podlagi zgornje analize, v kateri so bili učinki vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Skupnosti jasno razmejeni med seboj in od škodljivih učinkov subvencioniranega uvoza, ter po tem, ko se je zagotovilo, da se škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki, ni pripisala subvencioniranemu uvozu, se potrdi, da učinki teh drugih dejavnikov ne spremenijo dejstva, da dejansko obstaja pomembna vzročna zveza med subvencioniranim uvozom in znatno škodo, povzročeno industriji SkuPNOSTI.

H. INTERES SKUPNOSTI

(104) Zaradi dogodkov, do katerih je prišlo po oblikovanju začasnih ugotovitev, to je zaprtje obrata podjetja Dupont SA, se je ponovno preučilo, ali kljub sklepom o škodljivem subvencioniranju obstajajo utemeljeni razlogi za sklep, da uvedba dokončnih izravnalnih ukrepov ni v interesu Skupnosti.

1. Industrija Skupnosti in drugi proizvajalci Skupnosti

(105) Kakor je pojasnjeno v začasni uredbi, ni razloga, da bi se dvomilo o sposobnosti preživetja in konkurenčnosti industrije Skupnosti v normalnih tržnih pogojih. Dejstva pa so pokazala, da je obstoj industrije Skupnosti brez poštenih tržnih pogojev resno ogrožen. Dejansko je zaradi nelojalnega trgovanja na trgu Skupnosti že prišlo do zaprtja obrata podjetja Dupont SA, ker podjetje ni bilo sposobno vzdržati trenutnega pritiska na trgu. Če ukrepi ne bi bili uvedeni, ni mogoče izključiti, da razvoj drugih proizvajalcev Skupnosti ne bi šel po isti poti.

(106) Treba je spomniti, da so kljub temu, da sta v preiskavi lahko sodelovala samo dva proizvajalca Skupnosti, postopek v celoti podprli proizvajalci Skupnosti, ki predstavljajo okrog 75 % proizvodnje Skupnosti. Kakor je razloženo zgoraj, so drugi proizvajalci Skupnosti na trgu Skupnosti prav tako utrpeli izgubo tržnih deležev in obsega prodaje.

(107) Zato se potrdijo začasni sklepi, da je uvedba ukrepov v interesu industrije Skupnosti in drugih proizvajalcev Skupnosti.

2. Uvozniki

(108) V okviru začasne faze preiskave ni bil prejet noben odgovor od uvoznikov ali trgovcev. V začasni uredbi je bilo ugotovljeno, da uvedba ukrepov ne bo bistveno vplivala na njihov položaj.

(109) Ker zainteresirane stranke po uvedbi začasnih ukrepov niso predložile nobenih drugih pripomb, se zgornji sklepi potrdijo.

3. Dobavitelji surovin

(110) Ker niso bile predložene nobene pripombe, se potrdi začasni zaključek, da je uvedba ukrepov v interesu industrije na začetku proizvodne verige.

4. Uporabniki

(111) V začasni fazi preiskave je sodeloval samo en uporabnik. Ker po uvedbi začasnih ukrepov niso bile predložene nobene pripombe oziroma ni bilo odziva, se potrdi sklep, da uvedba ukrepov ne bo škodila sposobnosti preživetja in konkurenčnosti uporabnikov.

5. Sklep

(112) Neuvedba izravnalnih ukrepov bi resno ogrozila obstoj industrije Skupnosti in drugih proizvajalcev Skupnosti. Ta sklep je še podkrepljen z dejstvom, da je moral nedavno en proizvajalec Skupnosti zaradi nelojalnih tržnih pogojev na trgu Skupnosti že zapreti svoj obrat v Skupnosti.

(113) Če dokončni ukrepi ne bi bili uvedeni, se bo nenehno padanje donosnosti industrije Skupnosti, zabeleženo v obravnavanem obdobju, še zaostrilo, kar lahko pomeni tudi nadaljnja zapiranja obratov TPP v Skupnosti.

(114) Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija ugotovila, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi dokončnih izravnalnih ukrepov.

I. DOKONČEN POTEK UKREPOV

(115) Na podlagi sklepov o subvencijah, škodi, vzročni zvezi in interesu Skupnosti je treba sprejeti dokončne izravnalne ukrepe, da se prepreči nadaljnja škoda, ki jo subvencioniran uvoz iz Indije povzroča industriji Skupnosti.

1. Stopnja odprave škode

(116) Za namen določitve višine ukrepov, ki naj bi se dokončno uvedli, se potrdi, da je treba cene subvencioniranega uvoza zvišati na neškodljivo raven.

(117) Indijski proizvajalci izvozniki so trdili, da je raven dobička, uporabljena pri izračunu neškodljive cene, izbrana samovoljno, ker temelji na najvišji stopnji dobička, zabeleženi v obravnavanem obdobju.

(118) Treba je spomniti, da mora raven dobička, ki se uporabi pri izračunu neškodljive cene, ustrezati ravni, za katero se lahko upravičeno pričakuje, da bi jo industrija Skupnosti dosegla, če škodljivega dampinga ne bi bilo. Leto 1998 se je štelo kot ustrezno referenčno leto, saj se je izhajalo iz dejstva, da v tem letu uvoz iz Indije še ni izvajal pritiska na cene industrije Skupnosti in da je bil uvoz iz držav, za katere so veljali ukrepi, že na ravni, primerljivi z ravnijo iz obdobja preiskave. Dejstvo, da je bilo enega proizvajalca Skupnosti treba izključiti iz opredelitve industrije Skupnosti in da je bilo zato za obravnavano obdobje treba izračunati nove podatke o donosnosti, ne spremeni začasnih ugotovitev, da lahko taka industrija upravičeno pričakuje, da bo v poštenih tržnih pogojih in brez subvencioniranega uvoza dosegla raven dobička 8 %.

(119) Na podlagi prej navedenega se potrdi metodologija za določitev stopnje odprave škode iz uvodnih izjav 155 do 157 začasne uredbe.

(120) Kakor je že pojasnjeno v zvezi s stopnjami nelojalnega nižanja cen, so se pregledale in spremenile tudi stopnje škode.

2. Oblika in višina carine

(121) Ker je bilo ugotovljeno, da so bile stopnje subvencije nižje od stopenj odprave škode, je treba stopnje dokončne izravnalne carine v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe določiti v višini ugotovljenih stopenj subvencije.

Indo Rama Synthetics Limited | 4,1 %, |

Reliance Industries Limited | 0 %, |

Welspun Syntex Limited | 9,1 %, |

sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili vključeni v vzorec | 5,2 %, |

vsa preostala podjetja | 9,1 %. |

(122) Stopnje izravnalne carine, navedene v tej uredbi za individualna podjetja, so bile določene na podlagi ugotovitev v okviru te preiskave. S tem odražajo položaj teh podjetij med to preiskavo. V nasprotju s carino na ravni države za "vsa preostala podjetja" veljajo te stopnje carine izključno za uvoz izdelkov, ki so po poreklu iz zadevne države in ki jih proizvajajo poimensko navedene pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih proizvajajo druga podjetja, ki v izvedbenem delu te uredbe niso navedena s svojim imenom in naslovom, vključno s pravnimi osebami, povezanimi s poimensko navedenimi podjetji, te stopnje carine ne veljajo in zanje velja stopnja carine za "vsa preostala podjetja".

(123) Kakršna koli zahteva za uporabo teh za individualno podjetje določenih stopenj izravnalne carine (npr. zaradi spremembe imena podjetja ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se mora nemudoma vložiti pri Komisiji [4], skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o spremembi dejavnosti podjetja na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezanimi s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Komisija bo po posvetovanju s Svetovalnim odborom Uredbo po potrebi ustrezno spremenila in dopolnila seznam podjetij, za katera veljajo individualne stopnje carine.

J. POBIRANJE ZAČASNIH CARIN

(124) Glede na višino subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ugotovljenih za proizvajalce izvoznike, in glede na obseg škode, povzročene industriji Skupnosti, se šteje za potrebno, da se zneski zavarovanja, dani v obliki začasne izravnalne carine v okviru Uredbe (ES) št. 1411/2002, dokončno poberejo v višini uvedenih dokončnih carin ali v višini začasnih carin, če so bile slednje nižje –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se dokončna izravnalna carina pri uvozu teksturirane preje iz poliestrskih filamentov (TPP), ki se uvršča pod oznako KN 54023300 in je po poreklu iz Indije.

2. Za izdelke, ki jih proizvajajo v nadaljevanju navedena podjetja, veljajo naslednje stopnje dokončne izravnalne carine na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno:

Podjetje | Stopnja dajatve (%) | Dodatna oznaka TARIC |

Chhabria Polyester Corporation Mehta House, 1st Floor, 91, Bombay Samachar Marg, Mumbai 400 023, India | 5,2 % | A 388 |

Indo Rama Synthetics Limited 51-A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001, Distt. Dhar, Madhya Pradesh, India | 4,1 % | A 389 |

Microsynth Fabrics Limited 6, Jai Tirath Mansion, Barrack Road, Behind Metro Cinema, Mumbai 400 020, India | 5,2 % | A 390 |

Modern Petrofils NH No 8, Baman Gam, Taluka: Karjan, Distt: Baroda 391 210, India | 5,2 % | A 391 |

Nova Petrochemicals Limited 402, Trividh Chambers, Ring Road, Surat, India | 5,2 % | A 392 |

Parasrampuria Industries Limited 208, Nariman Point, Mumbai 400 021, India | 5,2 % | A 393 |

Reliance Industries Limited Maker Chambers IV, Nariman Point, Mumbai, 400 021, India | 0,0 % | A 394 |

Sarla Polyester Limited 304, Arcadia, 195 Nariman Point, Mumbai 400 021, India | 5,2 % | A 395 |

Supertex Industries Limited Balkrishna Krupa, 2nd Floor, 45/49, Babu Genu Road, Princess Street, Mumbai 400 002, India | 5,2 % | A 396 |

Welspun Syntex Limited Kamani Wadi, 1st Floor, 542, Jaganath Shankar Sheth Road, Chira Bazar, Mumbai 400 002, India | 9,1 % | A 397 |

Vsa preostala podjetja | 9,1 % | A 999 |

3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne carinske določbe.

Člen 2

Zneski zavarovanja, dani kot začasna izravnalna carina pri uvozu TPP s poreklom iz Indije v skladu z Uredbo (ES) št. 1411/2002, se dokončno poberejo v višini dokončne carine ali v višini začasne carine, če je bila slednja nižja. Zneski zavarovanja, ki presegajo dokončno izravnalno dajatev, se sprostijo.

Člen 3

Protisubvencijski postopek v zvezi z uvozom TPP s poreklom iz Indonezije se zaključi.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. novembra 2002

Za Svet

Predsednik

B. Bendtsen

[1] UL L 288, 21.10.1997, str. 1. Uredba, kakor je nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1973/2002 (UL L 305, 7.11.2002, str. 4).

[2] UL L 205, 2.8.2002, str. 26.

[3] UL L 205, 2.8.2002, str. 50.

[4] Evropska komisija – J-79 5/17 – B-1049 Bruselj.

--------------------------------------------------