IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 16. junija 2017

o objavi vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije (Dealurile Zarandului (ZGO))

(2017/C 197/04)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 97(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Komisija je vlogo preučila in ugotovila, da so pogoji iz členov od 93 do 96, člena 97(1) ter členov 100, 101 in 102 Uredbe (EU) št. 1308/2013 izpolnjeni.

SKLENILA:

Edini člen

Vloga za spremembo specifikacije za ime „Dealurile Zarandului“ (ZGO) v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 je v Prilogi k temu sklepu.

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 je objava tega sklepa podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper spremembo specifikacije iz prvega odstavka tega člena v dveh mesecih od datuma njegove objave v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

PRILOGA

VLOGA ZA NOVO SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„DEALURILE ZARANDULUI“

PGI-RO-A0031-AM01

Datum predložitve: 28.5.2015

1. Predpisi, ki se uporabljajo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2. Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1 Sprememba razmejenega območja

Območje, ki je razmejeno za proizvodnjo vin z geografsko označbo „Dealurile Zarandului“ in se razteza čez okrožje Arad, se razširi na kraje Zăbrani, Neudorf, Frumuşeni, Cruceni, Fiscut, Firiteaz, Hunedoara Timişană, Dud in Agrişu Mare. Končno geografsko območje, za katero se zahteva zaščita vin z geografsko označbo, bodo zato sestavljali:

okrožje Arad, vinorodni okoliš Miniș-Măderat, ki vključuje naslednja vinorodna središča:

Miniș s kraji:

— mestna občina Lipova (kraja Lipova in Radna),

— Zăbrani (vasi Zăbrani in Neudorf),

— Frumușeni (vas Frumușeni),

— Păuliș (vasi Păuliș in Barațca),

— Ghioroc (vasi Miniș, Ghioroc in Cuvin),

— Covăsânț (vas Covăsânț);

Măderat s kraji:

— Șiria (vasi Șiria, Galșa in Mâsca),

— mestna občina Pâncota (kraj Pâncota in vas Măderat),

— Târnova (vasi Târnova, Dud, Agrişu Mare in Drauţ),

— mestna občina Ineu (kraj Ineu in vas Mocrea),

— Șilindia (vasi Șilindia, Satu Mic in Luguzău);

Dealul Viilors kraji:

— Șagu (vasi Șagu, Cruceni, Fiscut, Firiteaz in Hunedoara Timișană);

Dorobanți s kraji:

— Curtici (vas Dorobanți).

Bela vina, ki se proizvajajo v okolici krajev Lipova, Zăbrani in Neudorf, imajo mineralnost in okus, ki sta značilna za vina z južnega dela vinorodnega okoliša Miniș-Măderat. Zaradi obilnega pridelka imajo razmeroma visoko stopnjo kislosti, ki je ob prvem stiku nekoliko nižja, in dobro oblikovane primarne arome. Rdeča vina pa ohranijo posebno globino barve, ki je značilna za celotni vinorodni okoliš Miniș-Măderat, tj. vino je v osnovi temno, vendar bleščeče rubinasto rdeče z odtenki vijolične. Vina vsebujejo veliko ekstrakta. Po statističnih podatkih nacionalnega urada za vino in vinske proizvode (Oficiul Naţional al Viei şi Produselor Vitivinicole – ONVPV) za leta 2012, 2013 in 2014 lahko vsebnost suhega ekstrakta v belih vinih znaša do 19–20 g/l (sauvignon), v rdečih vinih pa do 27,55 g/l (cabernet sauvignon). Vina, proizvedena na severnem delu regije (Dud, Agrișu Mare, Luguzău), so bolj prefinjena in imajo zaradi enako visoke vsebnosti ekstrakta izrazitejšo kislost: vsebnost suhega ekstrakta v belih vinih (pinot gris in sauvignon) znaša do 19,44 g/l, v rdečih vinih (merlot) pa do 27,63 g/l.

V opisu vin, ki se proizvajajo v krajih, na katere se razširi območje, so pojasnjene njihove analitske in organoleptične posebnosti. Primerjalna analiza vin zadnjih štirih letnikov trgatve, pridelanih iz več sort, gojenih na starem območju in v nedavno vključenih krajih, kaže, da naravni delež alkohola v vinu mustoasă de Măderat znaša 11,76–12,30 %, skupna vsebnost vinske kisline znaša 6,0 g/l, skupni suhi ekstrakt pa 18,15–19,85 g/l; naravni delež alkohola v vinu riesling italian znaša 10,60–12,35 %, skupna vsebnost vinske kisline 5,20–6,30 g/l, skupni suhi ekstrakt pa 17,20–21,10 g/l; naravni delež alkohola v vinu merlot znaša 12,50–13,00 %, skupna vsebnost vinske kisline 6,10–6,50 g/l, skupni suhi ekstrakt pa 24,65–27,55 g/l; naravni delež alkohola v vinu cabernet sauvignon znaša 12,20–12,60 %, skupna vsebnost vinske kisline 4,70–6,69 g/l, skupni suhi ekstrakt pa 20,63–24,75 g/l. Ugotovljeno je bilo, da imajo bele sorte, gojene v krajih Lipova, Radna, Zăbrani, Neudorf, Păuliş in Baraţca, zelo podobno svežino in sadnost. Za bele sorte vinske trte iz nasadov v krajih Şagu, Cruceni, Fiscut, Firiteaz, Hunedoara Timişană in Frumuşeni je bilo ugotovljeno, da imajo zelo podobne sekundarne okuse. Zaradi rjavega černozjoma vsebujejo vina, pridobljena v krajih Şilindia, Satu Mic, Luguzău, Dud in Agrişu Mare, veliko ekstrakta ter imajo polno telo in poln okus. Ni naključje, da trte na tem območju gojijo že od davnih časov.

Zaradi spleta slabega razumevanja evropske politike o zaščiti območij, razmejenih za geografsko označbo, in dejstva, da je bilo ob pridružitvi Romunije Evropski uniji premalo združenj vinarjev, nekateri kraji s starodavnimi tradicijami proizvajanja vin posebne kakovosti niso bili vključeni v območje Dealurile Zarandului.

ENOTNI DOKUMEN

1. Ime za registracijo

Dealurile Zarandului

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vina

4. Opis vin

Analitske in organoleptične lastnosti

— Skupni in dejanski delež alkohola: najmanj 10 vol. %

— Skupna vsebnost kisline (vinska kislina): najmanj 4,5 g/l

— Vsebnost hlapnih kislin (ocetna kislina): največ 1,2 g/l

— Nereducirajoči suhi ekstrakt: najmanj 17 g/l

— Skupna vsebnost žveplovega dioksida: največ 300 mg/l

— Vsebnost prostega žveplovega dioksida: največ 60 mg/l

1. Muscat Ottonel:

— Videz: bister, svetel

— Barva: slamnato ali intenzivno rumena, odvisno od kakovosti grozdja ob trgatvi

— Aroma: nežni cvetlični pridihi, značilna muškatna aroma pri pridelkih na severnem delu vinorodnega okoliša

— Okus: značilni okus po muškatu s prijetnim žametnim pridihom. Kislost je treba uravnavati.

2. Traminer roz:

— Videz: bister

— Barva: rumenkasto zelena

— Aroma: aroma cvetnih listov vrtnice, zlasti pri pridelkih v okolici kraja Păuliş

— Okus: poseben okus po sveže pokošeni travi

3. Sauvignon:

— Videz: bister, prijeten

— Barva: bledo rumena z zelenkastimi odtenki

— Aroma: aroma cvetov trte

— Okus: saden, prijetno kisel, usklajen

4. Pinot Gris:

— Videz: bister

— Barva: zelenkasto bela z rahlo rumenkastimi odtenki

— Aroma: aroma poletnih jabolk

— Okus: poln, s priokusom po skorji pečenega kruha

5. Feteasca regala:

— Videz: bister

— Barva: zelenkasto rumena

— Aroma: kiselkasta aroma poletnih jabolk, ki kaže na visoko vsebnost mineralov v skeletnih tleh

— Okus: poln in dobro oblikovan, uteleša posebnost severnega dela vinorodnega okoliša

6. Feteasca alba:

— Videz: bister

— Barva: zelenkasto rumena

— Aroma: jabolka in cvetovi trte

— Okus: prijeten, dobro oblikovan, značilen

7. Riesling italian:

— Videz: bister

— Barva: zelenkasto bela

— Aroma: nima posebne primarne arome

— Okus: poln okus po vinu, zelo svež, prijetno kisel

8. Riesling de Rhin:

— Videz: bister

— Barva: značilna zelenkasto bela

— Aroma: nima izrazite primarne arome

— Okus: okus po vinu, svež, prijetno kisel

9. Chardonnay:

— Videz: bister, prosojen

— Barva: zlato rumena

— Aroma: aroma cvetov akacije in pokošene trave

— Okus: prijeten, cvetličen, z nežno kislostjo

10. Mustoasă de Măderat:

— Videz: bister, prijeten

— Barva: zelenkasto rumena, podobna barvi rezine limone, ki kaže na rahlo kisel okus

— Aroma: aroma nezrelih zelenih jabolk s pridihom cvetov trte, zlasti na območjih, kjer je pridelek manjši, kot je običajno za to sorto

— Okus: svež, osvežilen, živahen zaradi velike kislosti, zlasti na območjih, kjer se proizvede veliko grozdja

11. Furmint:

— Videz: bister

— Barva: zelenkasto bela z bledo rumenimi odtenki

— Aroma: primarna aroma tropskega sadja

— Okus: prijeten, kot okus sočnega tropskega sadja, edinstven

12. Furmint de Miniş:

— Videz: bister

— Barva: zelenkasto bela s citronasto rumenimi odtenki

— Aroma: aroma tropskega sadja

— Okus: prijeten, svež, spominja na sočno tropsko sadje, značilen

13. Cabernet sauvignon:

— Videz: bister

— Barva: intenzivna rubinasto rdeča z močnimi modrikastimi odtenki, če je vino pridelano iz grozdja, pridelanega na območju med krajema Covăsânţ in Lipova, kjer so ugodne razmere za rdeče sorte

— Aroma: izrazita aroma divjega rastlinja in trave

— Okus: ko je vino mlado, je njegov okus preveč grob, taničen in spominja na okus pecljev, vino pa celo ni pitno; v sodih mora zoreti vsaj dve leti. Z zorenjem se okus izboljša ter postane prijetno žameten, zaokrožen in nežen. Ker je vino v primerjavi z drugimi virnorodnimi okoliši bolj kislo in vsebuje veliko ekstrakta, ima daljši rok trajanja in dolgo ohrani svežino.

14. Merlot:

— Videz: bister

— Barva: rubinasto rdeča, svetla, s staranjem pa se pojavijo odtenki barve žgane gline

— Aroma: prijetna aroma gozdnih sadežev in divjih malin, z zorenjem pa dobi pridih hrasta in vanilje

— Okus: trpkost je zmernejša kot pri cabernet sauvignonu; ima žametno teksturo, ki je značilna za to sorto, z zorenjem pa dobi privlačno cvetico

15. Pinot noir:

— Videz: bister

— Barva: temno češnjevo rdeča, svetla

— Aroma: s staranjem vina se spreminja iz arome češnje v aromo jagode

— Okus: žameten, nežen, kompleksen in prefinjen okus, ki se ne spreminja, zlasti na južnem delu vinorodnega okoliša

16. Fetească neagră:

— Videz: bister

— Barva: intenzivna granatno rdeča

— Aroma: kompleksna, izvirna aroma s pristno cvetlično noto

— Okus: dobro oblikovan, prijeten, dovolj polnega telesa, piten in privlačen

17. Burgund Mare

— Videz: bister

— Barva: intenzivna granatno rdeča z odtenki vijolične, pridelek z območja med krajema Covăsânţ in Lipova pa ima standardno barvo

— Aroma: aroma zrelih gozdnih sadežev, kot so robidnice in borovnice

— Okus: uravnotežen, usklajen, neagresiven

18. Syrah:

— Videz: bister

— Barva: svetlo rdeča

— Aroma: cvetlični vonj z zelo intenzivnimi aromami začimb

— Okus: usklajen, s pridihom fig in nežno trpkostjo

19. Novac:

— Videz: bister, prosojen

— Barva: intenzivna rubinasto rdeča z vijoličnimi odtenki

— Aroma: vonj po borovnicah in začimbne arome črnega popra

— Okus: lepo povezani tanini, usklajen okus s prijetno kislostjo

20. Portugais bleu:

— Videz: bister

— Barva: intenzivna opečnato rdeča

— Aroma: vonj po rdečem sadju, kosmuljah in rdečem ribezu

— Okus: gladek, nekoliko taničen okus s prijetno kislostjo; ta sorta, ki se trga prva, ohrani svoj posebni značaj zlasti na območju, ki je značilno za rdeče sorte

21. Sangiovese

— Videz: bister

— Barva: češnjevo rdeča

— Aroma: vonj po zrelem jagodičju in grozdju, dobro oblikovana aroma pri pridelkih s severnega dela vinorodnega okoliša

— Okus: taničen, živahen, okus s prijetno kislostjo, lahek

22. Cadarcă:

— Videz: bister

— Barva: svetlo rdeča

— Aroma: aroma gozdnih sadežev

— Okus: žameten, rahlo kisel okus z nežno trpkostjo

Splošne analitske lastnosti

Najmanjši dejanski delež alkohola (v vol. %) 10 Najnižja skupna vsebnost kisline 4,5 g na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v gramih na liter) 1,2 Najvišja skupna vsebnost žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 300

5. Postopki proizvodnje vina

a) Osnovni enološki postopki

Enološki postopki

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Naravni delež alkohola se lahko dopolni le pod zakonsko določenimi pogoji. Skupni naravni delež alkohola, izražen v volumenskih odstotkih, se lahko poveča le:

a) pri svežem grozdju, delno prevretem grozdnem moštu ali mladem vinu, ki je še v vrenju, z dodajanjem zgoščenega grozdnega mošta ali rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta;

b) pri grozdnem moštu z dodajanjem zgoščenega grozdnega mošta ali rektificiranega zgoščenega grozdnega mošta ali z delnim zgoščevanjem, vključno z reverzno osmozo.

Dodajanje saharoze pri proizvodnji vin z geografsko označbo „Dealurile Zarandului“ ni dovoljeno.

b) Največji donosi

Proizvodnja grozdja: sorte fetească regală, mustoasă de Măderat, portugais bleu in sangiovese:

15 000 kg grozdja na hektar

Proizvodnja grozdja: sorte furmint, furmint de Miniş, riesling de Rhin, riesling italian, merlot, fetească neagră in novac:

12 500 hl na hektar

Proizvodnja grozdja: sorte burgund mare, cadarcă in fetească albă:

12 500 hl na hektar

Proizvodnja grozdja: sorte muscat ottonel, pinot gris, chardonnay, sauvignon, traminer roz, cabernet sauvignon, pinot noir in syrah:

10 000 hl na hektar

Proizvodnja vina, bela vina:

95 hl na hektar

Proizvodnja vina, rdeča vina, rosé in aromatizirana vina:

85 hl na hektar

6. Razmejeno območje

Okrožje Arad, vinorodni okoliš Miniș-Măderat, središča:

Miniș s kraji:

— mestna občina Lipova (Lipova in Radna),

— Zăbrani (vasi Zăbrani in Neudorf),

— Frumușeni (vas Frumușeni),

— Păuliș (vasi Păuliș in Barațca),

— Ghioroc (vasi Miniș, Ghioroc in Cuvin),

— Covăsânț (vas Covăsânț);

Măderat s kraji:

— Șiria (vasi Șiria, Galșa in Mâsca),

— mestna občina Pâncota (Pâncota in vas Măderat),

— Târnova (vasi Târnova, Dud, Agrişu Mare in Drauţ),

— mestna občina Ineu (Ineu in vas Mocrea),

— Șilindia (vasi Șilindia, Satu Mic in Luguzău);

Dealul Viilor s kraji:

— Șagu (vasi Șagu, Cruceni, Fiscut, Firiteaz in Hunedoara Timișană);

Dorobanți s kraji:

— Curtici (vas Dorobanți).

7. Glavne sorte vinske trte

Cadarcă N

Burgund mare N

Pinot Gris G

Fetească neagră N

Muscat Ottonel B

Cabernet sauvignon N

Sauvignon B

Merlot N

Fetească regală B

Fetească albă B

Furmint de Miniş B

Furmint B

Chardonnay B

Novac N

Mustoasă de Măderat B

Syrah N

Sangiovese N

Traminer roz Rs

Riesling italian B

Riesling de Rhin B

Portugais bleu N

Pinot Noir N

8. Opis povezave

Povezava z razmejenim območjem

Vznožje gorovja Zarand, za katero so značilna skeletna tla, bogata z železom in mikroelementi, pomeni poseben naravni dejavnik. Doline med hribi ustvarjajo različne krajevne podnebne razmere, ki se razlikujejo med posameznimi vinogradi na tem območju, ki so si podobni po geoklimatski legi in gojeni sorti.

Vinogradi so usmerjeni predvsem proti jugu, nekateri pa izjemoma proti jugozahodu in jugovzhodu. Zato se posamezni vinogradi na isti zemljepisni širini in dolžini, v katerih se gojijo iste sorte grozdja, medsebojno razlikujejo po značilnostih krajevnega podnebja. Strma terasasta pobočja, na katerih se goji trta, ustavljajo in omejujejo moč vetra in hladnih zračnih tokov. V mirnem vremenu se pobočja segrejejo, kar omogoča nežno kroženje zraka, ki je ugodno za fiziološke procese v trtah in spodbuja kakovost grozdnih jagod. Pobočja preprečujejo zastajanje odvečne vode, s čimer prispevajo k segrevanju tal in preprečevanju pojava sive plesni.

Zaradi mikroklime s sredozemskimi vplivi so pomladi mokre in se začnejo zgodaj, jeseni pa so dolge, tople in suhe. Ekoklimatski podatki: povprečna letna temperatura: 11,2 °C, skupna letna količina padavin: 644 mm, vsota aktivnih temperatur: 3 291 °C, vsota sončnih ur: 1 490, vsota aktivnih padavin: 365 mm. Desetletno povprečje relativne vlažnosti znaša približno 75 %. Vina, proizvedena iz grozdja, gojenega na skeletnih tleh, ki so bogata z železom, imajo svetlo rdečo barvo z globokimi rubinastimi odtenki ter so zelo bogata in izrazita.

Organoleptična ocena vin, proizvedenih ob vznožju gorovja Zarand, razkriva visoko intenzivnost barve pri rdečih sortah, in sicer imajo mlada vina močne modrikaste odtenke, ki se z zorenjem vina spreminjajo v opečnato rdečo. Mlado vino ima trpek taničen okus, ki s staranjem postaja uravnotežen, čvrst, prijeten, polnega telesa in žameten.

Bela vina, ki se proizvajajo v okolici krajev Lipova, Zăbrani in Neudorf, imajo mineralnost in okus, ki sta značilna za vina z južnega dela vinorodnega okoliša Miniș-Măderat. Zaradi obilnega pridelka imajo razmeroma visoko stopnjo kislosti, ki je ob prvem stiku nekoliko nižja, in dobro oblikovane primarne arome. Rdeča vina pa ohranijo posebno globino barve, ki je značilna za celotni vinorodni okoliš Miniș-Măderat, tj. vino je v osnovi temno, vendar bleščeče rubinasto rdeče z odtenki vijolične. Vina vsebujejo veliko ekstrakta. Po statističnih podatkih nacionalnega urada za vino in vinske proizvode (Oficiul Naţional al Viei şi Produselor Vitivinicole – ONVPV) za leta 2012, 2013 in 2014 lahko vsebnost suhega ekstrakta v belih vinih znaša do 19–20 g/l (sauvignon), v rdečih vinih pa do 27,55 g/l (cabernet sauvignon). Vina, proizvedena na severnem delu regije (Dud, Agrișu Mare, Luguzău), so bolj prefinjena in imajo zaradi enako visoke vsebnosti ekstrakta izrazitejšo kislost: vsebnost suhega ekstrakta v belih vinih (pinot gris in sauvignon) znaša do 19,44 g/l, rdečih vinih (merlot) pa do 27,63 g/l.

V opisu vin, ki se proizvajajo v krajih, na katere se razširi območje, so pojasnjene njihove analitske in organoleptične posebnosti. Primerjalna analiza vin zadnjih štirih letnikov trgatve, pridelanih iz več sort, gojenih na starem območju in v nedavno vključenih krajih, kaže, da naravni delež alkohola v vinu mustoasă de Măderat znaša 11,76–12,30 %, skupna vsebnost vinske kisline znaša 6,0 g/l, skupni suhi ekstrakt pa 18,15–19,85 g/l; naravni delež alkohola v vinu riesling italian znaša 10,60–12,35 %, skupna vsebnost vinske kisline 5,20–6,30 g/l, skupni suhi ekstrakt pa 17,20–21,10 g/l; naravni delež alkohola v vinu merlot znaša 12,50–13,00 %, skupna vsebnost vinske kisline 6,10–6,50 g/l, skupni suhi ekstrakt pa 24,65–27,55 g/l; naravni delež alkohola v vinu cabernet sauvignon pa znaša 12,20–12,60 %, skupna vsebnost vinske kisline 4,70–6,69 g/l, skupni suhi ekstrakt pa 20,63–24,75 g/l. Ugotovljeno je bilo, da imajo bele sorte, gojene v krajih Lipova, Radna, Zăbrani, Neudorf, Păuliş in Baraţca, zelo podobno svežino in sadnost. Za bele sorte vinske trte iz nasadov v krajih Şagu, Cruceni, Fiscut, Firiteaz, Hunedoara Timişană in Frumuşeni je bilo ugotovljeno, da imajo zelo podobne sekundarne okuse. Zaradi rjavega černozjoma vina, pridobljena v krajih Şilindia, Satu Mic, Luguzău, Dud in Agrişu Mare, vsebujejo veliko ekstrakta ter imajo polno telo in poln okus. Ni naključje, da trte na tem območju gojijo že od davnih časov.

9. Bistveni dodatni pogoji

Pravni okvir:

V nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

Dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

Ni dodatnih določb

10. Povezava na specifikacijo proizvoda

http://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_ig_dealurile_zarandului_modif_cf_notif_133_2016_accept_changes_18032016.pdf