Direktiva Sveta 2001/44/ES

z dne 15. junija 2001

o spremembah Direktive 76/308/EGS o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev, ki izhajajo iz poslovanja, ki so del sistema financiranja Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, ter iz prelevmanov in carin, glede davka na dodano vrednost in določenih trošarin

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti členov 93 in 94 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije [1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [3],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Obstoječo ureditev vzajemne pomoči za izterjavo, ki je določena v Direktivi 76/308/EGS [4], je treba spremeniti tako, da se odpravi grožnja finančnim interesom Skupnosti in državam članicam ter notranjemu trgu, ki jo predstavlja porast davčnih goljufij.

(2) V okviru notranjega trga je treba s pomočjo boljšega varovanja konkurenčnosti in fiskalne nevtralnosti notranjega trga zavarovati finančne interese Skupnosti in nacionalne finančne interese, ki jih vedno bolj ogrožajo davčne goljufije.

(3) Za boljše varovanje finančnih interesov držav članic in nepristranosti notranjega trga je treba v področje vzajemne pomoči, določeno v direktivi 76/308/EGS, vključiti terjatve glede določenih davkov na dohodek in kapital ter davkov od zavarovalnih premij.

(4) Da se omogoči bolj učinkovita in uspešna izterjava terjatev, na katere se nanaša zahtevek za izterjavo, je treba izvršilni naslov terjatve, načeloma obravnavati kot dokument države članice, kjer je sedež zaprošenega organa.

(5) Uporaba vzajemne pomoči za izterjavo ne more temeljiti, razen v izjemnih okoliščinah, na finančnih ugodnostih ali interesu za dosežene rezultate, države članice pa morajo biti sposobne sporazumeti se o ureditvi vračil, kadar izterjava predstavlja poseben problem.

(6) Ukrepe za izvajanje te direktive je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o postopkih za izvajanje pooblastil, prenesenih na Komisijo [5].

(7) Direktivo 76/308/EGS je torej treba ustrezno spremeniti—

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 76/308/EGS se spremeni, kot sledi:

1. Naslov se nadomesti z naslednjim:

"Direktiva Sveta 76/308/EGS z dne 15. marca 1976 o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev za določene prelevmane, carine, davke in druge ukrepe."

2. Člen 2 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 2

Ta direktiva se uporablja za terjatve v zvezi z:

(a) povračili, intervencijskimi in drugimi ukrepi, ki so v celoti ali delno del sistema financiranja Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), vključno z zneski, pobranimi v zvezi s temi ukrepi;

(b) prelevmani in drugimi dajatvami, predvidenimi v skupni organizaciji trga za področje sladkorja;

(c) uvoznimi dajatvami;

(d) izvoznimi dajatvami;

(e) davkom na dodano vrednost;

(f) trošarinami od:

- tobačnih izdelkov,

- alkohola in alkoholnih pijač,

- mineralnih olj;

(g) davki na dohodek in kapital;

(h) davki na zavarovalne premije;

(i) obrestmi, upravnimi kaznimi in pristojbinami ter stroški terjatev iz točk (a) do (h), z izključitvijo kakršnekoli sankcije kazenske narave, kakor jih opredeljuje veljavna zakonodaja države članice, v kateri ima sedež zaprošeni organ."

3. Členu 3 se dodajo naslednje alineje:

"— "uvozne dajatve" pomenijo carine in dajatve z enakovrednim učinkom za uvoz ter dajatve pri uvozu, določene s skupno kmetijsko politiko ali v posebnih postopkih, ki se uporabljajo za določeno blago, ki izhaja iz predelave kmetijskih proizvodov,

— "izvozne dajatve" pomenijo carine in dajatve z enakovrednim učinkom za izvoz ter izvozne dajatve, določene s skupno kmetijsko politiko ali v posebnih postopkih, ki se uporabljajo za določeno blago, ki izhaja iz predelave kmetijskih proizvodov,

— "davki na dohodek in kapital" pomenijo davke, naštete v členu 1(3) direktive 77/799/EGS [6], ki se bere skupaj s členom 1(4) te direktive,

— "davki na zavarovalne premije"

pomenijo:

v Avstriji: | (i)Versicherungssteuer(ii)Feuerschutzsteuer |

v Belgiji: | (i)Taxe annuelle sur les contrats d'assurance(ii)Jaarlijkse taks op de verzekeringscontracten |

v Nemčiji: | (i)Versicherungssteuer(ii)Feuerschutzsteuer |

na Danskem: | (i)Afgift af lystfartøjsforsikringer(ii)Afgift af ansvarsforsikringer for motorkrretrjer m.v.(iii)Stempelafgift af forsikringsprcmier |

v Španiji: | Impuesto sobre la prima de seguros |

v Grčiji: | (i)Φόρος κύκλου εργασιών (Φ.Κ.Ε)(ii)Τέλη Χαρτοσήμου |

v Franciji: | Taxe sur les conventions d'assurances |

na Finskem: | (i)Eräistä vakuutusmaksuista suoritettava vero/skatt pĺ vissa försäkringspremier(ii)Palosuojelumaksu/brandskyddsavgift |

v Italiji: | Imposte sulle assicurazioni private ed i contratti vitalizi di cui alla legge 29.10.1967 No 1216 |

na Irskem: | levy on insurance premiums |

v Luksemburgu: | (i)Impôt sur les assurances(ii)Impôt dans l'interêt du service d'incendie |

v Nizozemski: | Assurantiebelasting |

na Portugalskem: | Imposto de selo sobre os prémios de seguros |

na Švedskem: | jih ni |

v Združenem kraljestvu: | insurance premium tax (IPT). |

Ta direktiva se uporablja tudi za terjatve v zvezi z enakimi ali podobnimi davki, ki nadomeščajo ali zamenjujejo davke na zavarovalne premije iz šeste alinee. Pristojne oblasti držav članic se medsebojno in Komisijo obvestijo o datumih uveljavitve takih davkov."

4. V členu 4(2) se besede "ime in naslov" nadomestijo z: "ime, naslov in drugi ustrezni podatki v zvezi z identifikacijo, do katerih ima organ prosilec običajno dostop".

5. V členu 5(2) se besede "ime in naslov" nadomestijo z: "ime, naslov in drugi ustrezni podatki v zvezi z identifikacijo, do katerih ima organ prosilec običajno dostop".

6. Členi 7, 8, 9 in 10 se nadomestijo z naslednjim:

"Člen 7

1. Zahtevku za izterjavo terjatve, ki ga organ prosilec naslovi na zaprošeni organ, mora biti priložena uradna ali overjena kopija dokumenta za uveljavitev, ki jo izda država članica, v kateri ima organ prosilec sedež in, če je to potrebno, izvirnik ali overjena kopija drugih dokumentov, ki so potrebni za izterjavo.

2. Organ prosilec ne sme predložiti zahtevka za poravnavo, če:

(a) se terjatev in/ali izvršilni naslov izpodbija v državi članici, v kateri ima sedež, razen v primerih, ko se uporabi pododstavek člena 12(2),

(b) je v državi članici, v kateri ima sedež, začel ustrezne postopke za izterjavo, ki so mu na voljo na podlagi dokumenta iz odstavka 1, in na podlagi ukrepov ni prišlo do plačila terjatve v celoti.

3. Zahtevek za izterjavo vsebuje:

(a) ime, naslov in vse druge ustrezne podatke v zvezi z identifikacijo zadevne osebe in/ali tretje osebe, ki ima njegovo ali njeno premoženje sredstva;

(b) ime, naslov in vse druge ustrezne podatke v zvezi z identifikacijo organa prosilca;

(c) sklic na izvršilni naslov, ki ga izda država članica, v kateri ima organ prosilec sedež;

(d) vrsto in znesek terjatve, vključno z glavnico, obrestmi in drugimi kaznimi, globami in stroški, izraženimi v valutah držav članic, v katerih sta sedeža obeh organov;

(e) datum, ko je organ prosilec in/ali zaprošeni organ naslovniku izročil dokument;

(f) datum od katerega in obdobje, v katerem je izvršitev mogoča po veljavni zakonodaji države članice, v kateri je sedež organa prosilca;

(g) vse druge ustrezne podatke.

4. Zahtevek za izterjavo vključuje tudi izjavo organa prosilca, s katero potrjuje, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2.

5. Takoj, ko organ prosilec izve za kakršnekoli pomembne podatke v zvezi z zadevo, na katero se nanaša zahtevek za izterjavo, o tem obvesti zaprošeni organ.

Člen 8

1. Izvršilni naslov se neposredno prizna in samodejno upošteva kot izvršilni naslov terjatve države članice, v kateri je sedež zaprošenega organa.

2. Ne glede na prvi odstavek se izvršilni naslov, če je to ustrezno in v skladu z določbami, veljavnimi v državi članici, v kateri ima zaprošeni organ sedež, lahko sprejme kot, prizna za, dopolni z ali nadomesti z izvršilnim naslovom na ozemlju te države članice.

Države članice si prizadevajo, da v treh mesecih po datumu prejema zahtevka za izterjavo dokončajo tako sprejetje, priznanje, dopolnitev ali zamenjavo, razen v primerih, ko se uporabi tretji pododstavek. Zahtevek ne sme biti zavrnjen, če je izvršilni naslov pravilno pripravljen. Zaprošeni organ obvesti organ, ki predloži zahtevek, o razlogih za podaljšanje tri mesečnega roka.

Če je vzrok za spor v zvezi s terjatvijo in/ali izvršilnim naslovom, ki ga izda organ prosilec, katerakoli od teh formalnosti, se uporabi člen 12.

Člen 9

1. Terjatve se izterjajo v valuti države članice, v kateri ima zaprošeni organ sedež. Celotni znesek terjatve, ki ga poravna zaprošeni organ, nakaže organu prosilcu.

2. Zaprošeni organ lahko, kadar to dovoljujejo zakoni in drugi predpisi države članice v kateri ima sedež, po posvetovanju z organom prosilcem dolžniku odobri rok za plačilo ali dovoli plačilo na obroke. Vse obresti, ki jih zaprošeni organ zaračuna za čas podaljšanja roka za plačilo, se prav tako nakažejo v državo članico, v kateri ima organ prosilec sedež.

Od datuma, ko je izvršilni naslov za izterjavo terjatve neposredno priznan ali sprejet, priznan, dopolnjen ali nadomeščen v skladu s členom 8, se zaračunajo obresti za zamudo pri plačilu po določbah zakonov in drugih predpisov, veljavnih v državi članici, v kateri je sedež zaprošenega organa in se prav tako nakažejo v državo članico, v kateri ima sedež organ prosilec.

Člen 10

Ne glede na člen 6(2) ni nujno, da se terjatve, ki so predmet izterjave, obravnavajo ugodneje kot podobne terjatve iz države članice, v kateri ima sedež zaprošeni organ."

7. Člen 12(2) se spremeni, kot sledi:

(a) Prvemu stavku se doda naslednji: "razen če organ prosilec zahteva drugače v skladu z drugim pododstavkom";

(b) doda se naslednji pododstavek, in sicer:

"Ne glede na prvi pododstavek odstavka 2 organ prosilec v skladu z zakoni in drugimi predpisi, veljavnimi v državi članici, v kateri ima sedež, lahko zahteva od zaprošenega organa, da poravna izpodbijano terjatev, v kolikor ustrezni zakoni in drugi predpisi, veljavni v državi članici, v kateri ima sedež zaprošeni organ, dovoljujejo tak postopek. Če je izid izpodbijanja v korist dolžnika, mora organ prosilec vrniti vse poravnane zneske, skupaj z ustreznim nadomestilom v skladu z zakonodajo, veljavno v državi članici, v kateri ima zaprošeni organ sedež."

8. V členu 14 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

"Zaprošeni organ ni dolžan:

(a) nuditi pomoči iz členov 6 do 13, če bi zaradi položaja dolžnika izterjava terjatve povzročila resne ekonomske ali socialne težave v državi članici, v kateri ima ta organ sedež, v kolikor zakoni in drugi predpisi, veljavni v državi članici, v kateri ima sedež zaprošeni organ, dovoljujejo tak postopek za podobne domače terjatve;

(b) nuditi pomoči iz členov 4 do 13, če se prvotni zahtevek po členih 4, 5 ali 6 nanaša na terjatve, stare več kot pet let, šteto od trenutka, ko v skladu z zakoni in drugimi predpisi, veljavnimi v državi članici, v kateri ima sedež organ prosilec, začne veljati dokument za uveljavitev terjatve, do datuma zahtevka. Vendar pa v primerih, ko se terjatev ali dokument izpodbijata, rok začne teči od trenutka, ko država prosilka ugotovi, da terjatve ali izvršilnega naslova, ki omogoča izterjavo, ni več mogoče izpodbijati."

9. V členu 17 se besede "in ustreznimi dokumenti" nadomestijo z: "izvršilnim naslovom in drugimi ustreznimi dokumenti".

10. Člen 18 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 18

1. Zaprošeni organ od zadevne osebe pobere in obdrži vse stroške, ki jih ima zaradi izterjave, v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki se v državi članici, v kateri ima sedež, uporabljajo za podobne terjatve.

2. Države članice se odpovejo vsem medsebojnim terjatvam za povračilo stroškov vzajemne pomoči, na podlagi te direktive.

3. Kjer izterjava povzroči posebno težavo, zelo velike stroške ali je povezana z bojem proti organiziranemu kriminalu, se organ prosilec in zaprošeni organ lahko sporazumeta o posebni ureditvi povračil za omenjene zadeve.

4. Država članica, v kateri ima organ prosilec sedež, je dolžna državi članici, v kateri ima sedež zaprošeni organ, plačati vse stroške in izgubo, nastalo zaradi ukrepov, za katere se ugotovi, da so neutemeljeni bodisi zaradi vsebine terjatve ali veljavnosti dokumenta, ki ga je izdal organ prosilec."

11. Člen 20 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 20

1. Komisiji pomaga Odbor za izterjavo (v nadaljnjem besedilu "Odbor"), sestavljen iz predstavnikov držav članic, ki mu predseduje predstavnik Komisije.

2. Ob sklicevanju na ta odstavek se uporabita člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Rok, določen v členu 5(6) sklepa 1999/468/ES, je tri mesece.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik."

12. Člen 22 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 22

Podrobna pravila za izvajanje členov 4(2) in (4), 5(2) in (3) in členov 7, 8, 9, 11, 12(1) in (2), 14, 18(3) in 25 ter za določitev komuniciranja med državami članicami, pravil za konverzijo, prenos poravnanih zneskov in določitev najnižjega zneska terjatev, za katere se lahko zaprosi za pomoč, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 20(2)."

13. Členu 25 se doda naslednji odstavek:

"Vsaka država članica letno obvesti Komisijo o številu poslanih in prejetih zahtevkov za podatke, izročitev in izterjavo, ki jih pošlje ali prejme vsako leto, o znesku terjatev in o povrnjenih zneskih. Komisija vsaki dve leti poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te ureditve in doseženih rezultatih."

Člen 2

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najkasneje do 30. junija 2002. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Ko države članice sprejmejo te predpise, se morajo sklicevati na to direktivo ali pa se nanjo sklicujejo ob uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva, skupaj s tabelo, iz katere je razvidno, kako se določbe te direktive skladajo s sprejetimi nacionalnimi določbami.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Göteborgu, 15. junija 2001

Za Svet

Predsednik

B. Ringholm

[1] UL C 269, 28.8.1998, str. 16 inUL C 179, 24.6.1999, str. 6.

[2] UL C 150, 28.5.1999, str. 621 in mnenje, dano 16. 5. 2001 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

[3] UL C 101, 12.4.1999, str. 26.

[4] UL L 73, 19.3.1976, str. 18. Direktiva nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 1994.

[5] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[6] Direktiva Sveta 77/799/EGS z dne 19. decembra 1977 o vzajemni pomoči pristojnih oblasti držav članic na področju neposrednega obdavčenja (UL L 336, 27.12.1977, str. 15). Direktiva nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 1994.

--------------------------------------------------