L 400/368 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 ODLOČBA SVETA 
z dne 19. decembra 2006 
o posebnem programu, 
ki ga bo s pomo čjo neposrednih ukrepov 
izvajalo Skupno raziskovalno središ če 
v okviru Sedmega okvirnega program a Evropske skupnosti za raziskave, 
tehnološki razvoj in predst avitvene dejavnosti (2007–2013) 
(2006/975/ES) 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 166(4) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta1, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora2, 
                                                 
1 Mnenje z dne 30. novembra 2006 (še ni bilo objavljeno v Uradnem listu).  
2 UL C 185, 8.8. 2006, str. 10. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/369 
 ob upoštevanju naslednjega: 
(1) V skladu s členom 166(3) Pogodbe se Sklep št. 967/ 2006/ES Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 20. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in  predstavitvene dejavnosti (2007–2013)
1 (v nadaljnjem 
besedilu "okvirni program") izvaja s posebnimi programi, v katerih so dolo čena podrobna 
pravila za njihovo izvajanje in trajanje  ter predvidena potrebna sredstva. 
(2) Skupno raziskovalno središ če (JRC) naj bi izvajalo tako imenovane neposredne 
raziskovalne in razvojne de javnosti v okviru posebnega programa JRC, s katerim se izvaja 
okvirni program ES. 
(3) Pri izvajanju svojih nalog bi moralo JRC uporabnikom zagotoviti znanstveno in tehni čno 
podporo pri oblikovanju politike EU, zagotovi ti podporo izvajanju in spremljanju 
obstoječih politik in se odzivati na nove politi čne zahteve. Da bi izpolnilo svojo nalogo, bi 
moralo JRC izvajati raziskave, ki so visoke  in evropsko primerljiv e kakovosti, ter hkrati 
ohraniti lastno raven znanstvene odli čnosti. 
(4) Neposredni ukrepi JRC bi se morali izvajati v okviru sedanjega posebnega programa. Pri 
izvajanju tega posebnega programa bi moral JRC v skladu s svojimi nalogami posve čati 
posebno pozornost podro čjem, ki so za Unijo klju čnega pomena: blaginja na znanju 
temelječe družbe, solidarnost, trajnost in odgovorno upravljanje virov, varnost in svoboda 
ter Evropa kot svetovni partner. 
                                                 
1 UL L 391, 30.12.2006, str. 19. 
L 400/370 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 (5) Sedanji posebni program naj bi se izvajal na prožen, u činkovit in pregleden na čin ter pri 
tem upošteval ustrezne potrebe uporabnikov JRC in politike Skupnosti ter zaš čito 
finančnih interesov Skupnosti. Razi skovalne dejavnosti, ki se iz vajajo v okviru programa, 
bi se morale po potrebi prilagoditi tem potrebam ter znanstvenemu in tehnološkemu 
razvoju, usmerjene pa bi naj bile k doseganju znanstvene odli čnosti. 
(6) Za raziskovalne in razvojne dejavnosti, ki se izvajajo v okv iru tega posebnega programa, bi 
morala veljati tudi pravila okvirnega programa za udeležbo po djetij, raziskovalnih središ č 
in univerz ter za razširjanje re zultatov raziskav (v nadaljnje m besedilu „pravila za udeležbo 
in razširjanje“), ki se nana šajo na neposredne ukrepe. 
(7) Za izvajanje tega programa je poleg sodelovanja v okviru Sporazuma o Evropskem 
gospodarskem prostoru ali prid ružitvenega sporazuma smotrno mednarodno sodelovanje s 
tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, zlasti na podlagi člena 170 Pogodbe. 
(8) V podporo širitvi in povezovanj u EU Skupno raziskovalno sredoš če spodbuja vklju čevanje 
organizacij in raziskov alcev iz novih držav članic v svoje dejavnosti, zlasti pri izvajanju 
znanstvenih in tehnoloških elementov pravnega reda Skupnosti, pa tudi ve čje sodelovanje z 
organizacijami in razisk ovalci iz držav kandidatk.  Predvideno je tudi postopno odpiranje k 
sosednjim državam, predvsem na podro čju prednostnih tem evropske politike sosedstva. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/371 
 (9) Raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo z notraj tega posebnega programa, bi morale 
upoštevati temeljna eti čna načela, vključno s tistimi, ki so izražena v Listini Evropske unije 
o temeljnih pravicah. 
(10) JRC bi moralo s konkuren čnimi dejavnostmi še naprej zagotavljati dodatne vire; ti 
vključujejo prispevek k posrednim ukrepom okvirneg a programa, delo tretjih oseb in v 
manjši meri izkoriš čanje intelektualne lastnine. 
(11) Pomembno je zagotoviti dobro finan čno upravljanje okvirnega programa, kar se da 
učinkovit in uporabnikom prijazen na čin za njegovo izvajanje ter obenem pravno varnost 
in dostopnost programa vsem udeležencem v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki se uporablja za splošni prora čun 
Evropskih skupnosti
1, in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 o dolo čitvi 
podrobnih pravil za izvajanje finan čne uredbe in vsemi prihodnjimi spremembami2. 
                                                 
1 UL L 248, 16.9.2002, str.1 
2 UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bi la spremenjena z Uredbo Komisije (ES, 
Euratom) št. 1261/2005 (UL L 201, 2.8.2005, str. 3). 
L 400/372 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 (12) Sprejeti bi bilo tr eba tudi ustrezne ukrepe – sorazmerne s finan čnimi interesi Evropskih 
skupnosti – za spremljanje u činkovitosti dodeljene finan čne podpore in u činkovitosti 
uporabe teh sredstev, da bi se prepre čile nepravilnosti in goljufije, storiti pa bi bilo treba 
tudi vse potrebno za povra čilo izgubljenih, nepravilno izpla čanih ali nepravilno porabljenih 
sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti,
1 Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 
z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpek cijah na kraju samem, ki jih opravlja 
Komisija za zaš čito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi 
nepravilnostmi2, in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. 
maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evr opski urad za boj proti goljufijam (OLAF)3. 
(13) Komisija bi morala pravo časno pripraviti neodvisno oceno v zvezi z dejavnostmi, ki se 
izvajajo v okviru tega programa. 
(14) O znanstveni in tehnološki vsebini tega pos ebnega programa se je Komisija posvetovala s 
svetom guvernerjev JRC – 
SPREJEL NASLEDNJO ODLO ČBO: 
                                                 
1 UL L 312, 23.12.1995, str. 1. 
2 UL L 292, 15.11.1996, str. 2. 
3 UL L 136, 31.5.1999, str. 1. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/373 
 Člen 1 
Za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 se sprejme posebni program, ki ga bo z 
neposrednimi ukrepi na podro čju raziskav, tehnološkega raz voja in predstavitvenih dejavnosti 
izvajalo Skupno raziskovalno središ če, v nadaljnjem besedilu "posebni program". 
Člen 2 
Posebni program dolo ča dejavnosti, ki jih S kupno raziskovalno središ če izvaja izven jedrskega 
področja, pri čemer zagotovi k uporabnikom usmerjeno znanstveno in tehni čno podporo pri 
oblikovanju politike Skupnosti, priskrbi podporo izvajanju in spremljanju obstoje čih politik, odziva 
pa se tudi na nove zahteve politike. 
Cilji in splošne smernice navedenih dejavnosti so dolo čeni v Prilogi. 
Člen 3 
V skladu s Prilogo II okvirnega programa znaša znes ek, potreben za izvajanje posebnega programa, 
1 751 milijonov EUR. 
Člen 4 
1. Vse raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo  v okviru posebnega programa, se izvedejo v 
skladu s temeljnimi eti čnimi načeli. 
L 400/374 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 2. Naslednja podro čja raziskovanja se ne financ irajo v okviru tega programa: 
– raziskovalna dejavnost s ciljem kloniranja človeka za reproduktivne namene, 
– raziskovalne dejavnosti z nameno m spreminjanja genske dediš čine človeka, s 
katerimi bi takšne spremembe lahko postale dedne1, raziskovalne dejavnosti z 
namenom ustvarjanja človeških zarodkov izklju čno za raziskovalne namene ali za 
namen pridobivanja izvornih celic, vklju čno s prenosom jedra somatske celice. 
3. Raziskave človeških izvornih celic, tako odras lih kot zarodkov, se lahko financirajo, 
odvisno od vsebine znanstvenega predloga  in pravnega okvira zadevne države 
članice/zadevnih držav članic. 
Vsaka vloga za odobritev financiranja raziskav človeških izvornih celic na ustrezen na čin 
vključuje podrobnosti o izdaji dovoljenj in o na dzornih ukrepih, ki jih bodo sprejeli 
pristojni organi držav članic, ter podrobnosti o podani(h) eti čni odobritvi/odobritvah. 
Pri pridobivanju človeških izvornih celic veljajo za institucije, organizacije in raziskovalce 
stroga pravila glede izdaje dovoljenj in nadzora v skladu s pravnim okvirom zadevne 
države članice/zadevnih držav članic. 
                                                 
1 Financirajo se lahko raziskave v zvezi z zdra vljenjem rakastih obol enj na spolnih žlezah. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/375 
 4. Pred drugo fazo tega programa (2010–2013) se  ob upoštevanju najnovejših znanstvenih 
dognanj izvede pregled zgoraj navedenih podro čij raziskovanj. 
Člen 5 
1. Posebni program se izvaja z neposrednimi ukrepi, ki so dolo čeni v Prilogi III k okvirnemu 
programu. 
2. Za posebni program se uporablj ajo pravila za udeležbo in razšir janje, ki se nanašajo na 
neposredne ukrepe. 
Člen 6 
1. Komisija za izvajanje posebnega programa izdela ve čletni delovni program, v katerem 
natančno določi cilje ter znanstvene in tehnološke  prednostne naloge iz Priloge ter časovni 
razpored izvajanja. 
2. Ve čletni delovni program upošteva ustrezne raziskovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države 
članice, pridružene države ter evropske in mednarodne organi zacije. Po potrebi se program 
posodablja. 
L 400/376 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Člen 7 
Komisija pripravi neodvisno oceno de javnosti, ki se izvajajo na podro čjih posebnega programa, 
kakor jo dolo ča člen 7 okvirnega programa. 
Člen 8 
Ta odločba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Ta odločba je naslovljena na države članice. 
V Bruslju, 19. decembra 2006 
 Za Svet 
 Predsednik 
 J. KORKEAOJA 
 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/377 
 PRILOGA  
1. Cilj 
Zagotoviti k uporabnikom usmerj eno znanstveno in tehni čno podporo pri procesu oblikovanja 
politike Skupnosti, priskrbeti podporo izvajanju in spremljanju obstoje čih politik in odzivati se na 
nove zahteve politike. 
2. Pristop 
JRC bo v posebnem kontekstu rasti, trajnostnega razvoja in varnosti  z naslednjimi ukrepi okrepilo 
svojo usmerjenost k uporabnikom in svojo mo čno mrežo stikov z znanstveno skupnostjo: 
– prožen odziv na razvijajo če se potrebe in zahteve obli kovalcev evropske politike; 
– usmerjanje pozornosti na vprašanja, pov ezana z družbenimi problemi, ki imajo 
raziskovalno komponento in so pomembna na ravni Skupnosti; 
– razvoj partnerstev z raziskovanimi središ či, univerzami, industrijo, javnimi in 
regulativnimi organi v državah članicah ter s tretjimi državami in mednarodnimi organi; 
– krepitev pristojnosti in kapacitet JRC; 
L 400/378 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – JRC je svoja sredstva usmerilo v odzivanje na znanstvene in tehnološke  izzive, ki izhajajo 
iz kompleksnih in ve čplastnih vidikov vprašanj, povezanih s politiko Skupnosti. To je 
storilo z usmeritvijo svojih  dejavnosti na glavna podro čja politike in z ustvarjanjem 
sinergij z drugimi viri podpore na znanstvenem in tehnološkem podro čju, ki jih 
zagotavljajo države članice. To zmogljivost bo še naprej razvijalo, tudi s sodelovanjem z 
agencijami EU, drugimi institucijami EU, pre dvsem z Evropskim parlamentom, in organi 
držav članic. 
– povečanje preglednosti pri oblikovanj u prednostnih nalog na podro čju raziskav z javno 
dostopnimi kriteriji za prednostne naloge. 
Ključna značilnost tega posebnega programa je celosten  pristop k zagotavljanju znanstvene in 
tehnološke podpore politikam. Na razli čnih podro čjih je potreba po razumevanju interakcij med 
tehnološkimi spremembami, znanstvenim razvojem, inovacijami in konkuren čnostjo ter razli čnimi 
ureditvenimi in politi čnimi vidiki (npr. gospodarski instrumen ti, prostovoljni sistemi in prilagodljivi 
mehanizmi) res zelo velik a. Te cilje bo podprla mo čna raziskovalna osnova. S sodelovanjem pri 
neposrednih ukrepih okvirnega programa se bo poskušalo čim bolj izkoristiti dopolnjevanje z 
institucionalnim programom iz oddelka 3 v nadaljevanju. 
JRC bo okrepilo svoj položaj v Evropskem razi skovalnemu prostoru tako, da bo evropskim in 
neevropskim raziskovalcem, vklju čno z znanstveniki na za četku poklicne poti, olajšalo dostop do 
svojih sredstev in zmogljivosti, okrepilo, sodelovanje z drugimi javnimi in zasebnimi 
raziskovalnimi organizacijami, dosledno izboljšalo znanstveno kakovost lastnih dejavnosti in na 
bolj znanstven na čin prispevalo k usposabljanju, ki bo osta jalo pomembna prednostna naloga JRC. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/379 
 Ključna značilnost tega pristopa bo razširjanje znanja med razli čne zainteresirane strani, ki 
sodelujejo v tem procesu, hkrati pa  si je treba prizadevati za pove čanje vklju čenosti MSP v 
raziskovalne dejavnosti. Dejavnos ti bodo usmerjene tudi v podpor o izvajanju in spremljanju 
zakonodaje in razširjanje najboljš ih praks na ravni EU-25, držav kandidatk in sosednjih držav. 
JRC se bo odzvalo na poziv k "boljši ureditvi" nove Lizbonske agende s podporo predhodnemu in 
tudi naknadnemu vrednotenju in ocenam politik e ter pri tem podprlo z dokazi podprte politi čne 
pobude Komisije. Poleg tega bodo zahteve, nastale pr i izvajanju in spremlja nju politike, vodile k 
vzpostavitvi podpornih dejavnosti, ki ustrezajo sv ojemu namenu in so zasnovane na raziskavah. 
Na nove izzive v zvezi z naraš čajočo potrebo po odzivanju na kr ize, izredne dogodke in pere če 
politične zahteve se bo odgovorilo z izgradnjo zm ogljivosti in infrastruktur na dolo čenih podro čjih, 
da bi zagotovili zadostno podporo na ravni EU. 
L 400/380 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 V času trajanja Sedmega okvirnega programa se  bo JRC v okviru politik Skupnosti na podro čju 
zunanjih odnosov in varnosti soo čil z novimi zahtevami. Ta podro čja dela bodo podprta z internimi 
in varnimi informacijskimi sistemi/sistemi za analize, ki bodo zagotovi li hiter odziv. V okviru 
sedanjega programa se bo še napr ej razvijala tudi svetovna in mednarodna razsežnost delovanja 
JRC. 
Poseben del sredstev JRC je namenjen predhodn im raziskavam, da bi razvili novo znanje in 
spretnosti. Sredstva se vlagajo v predhodne raziskave kot "izhodiš čni kapital", ki bo morda kasneje 
doprinesel prakti čne koristi in, če bodo raziskave us pešne, srednjero čno ali dolgoro čno prispeval k 
dejavnostim JRC. 
JRC na zahtevo v okviru podpore, ki jo nudi temats kim politikam, pripravi posebne projekte, ki 
prispevajo k boljšemu izkoriš čanju (vklju čno z razširjanjem, kadar je to mogo če) ustreznih 
rezultatov raziskav na ravni EU. Na ta na čin povečuje koristi družbe znanja. Kjerkoli in kadarkoli je 
to ustrezno, bi bilo treba razisk ave, ki jih izvaja JRC, usklad iti z raziskavami v okviru naslova 
"Teme" v programu "Sodelovanje", da bi  se izognili prekrivanju in podvajanju. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/381 
 3. Dejavnosti 
3.1. Politi čna tema 1: Blaginja v družbi, bogati z znanjem 
3.1.1. Agenda 1.1 Konkuren čnost in inovacije 
Z ustvarjanjem in razširjanjem mednarodno pr iznanih referenc in spodbujanjem enotnega 
evropskega merskega sistema se bo spodbujalo konkuren čnost, preglednost notranjega trga in 
trgovino v EU. K primerljivosti merilnih rezultatov bodo prispevala orodja za zagotavljanje kakovosti, kot so referen čni materiali, referen čne meritve, validirane metode in podatki na ve č 
področjih, povezanih s politiko, kot so: 
– varnost kemikalij in proizvodov, vklju čno s kozmetiko, in sicer z razvojem referen čnega 
sistema za integrirano ocenjevanje nevar nosti kemikalij ter znanstveno in tehnološko 
podporo zakonodaji na podro čju kemikalij, kar zajema podporo (usposabljanje) pri pripravi 
Evropske agencije za kemikalije (ECA); 
– alternativne metode preskusov (ne na živalih)  in inteligentne st rategije preskušanja; 
– varnost, kakovost in avtenti čnost živil; varnost krme; biotehnologija; 
– energija ( čistejši in obnovljivi viri energije in energetski nosilci); 
– varnost in zaš čita državljanov; 
– okolje in zdravje. 
L 400/382 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 To referen čno delo bo potekalo v tesnem sodelovanju z institucijami držav članic, mednarodnimi 
organi za standardizacijo (ISO, CEN, Codex Alimentarius, AOAC), regulativnimi organi in 
industrijo. JRC bo ostalo referen čni laboratorij Skupnosti (CRL) na podro čjih gensko spremenjenih 
živil in krme, materialov, namenjenih za stik z ži vili, in krmnih dodatkov, poleg tega pa bo prevzelo 
vlogo CRL tudi na širšem podro čju svojih pristojnosti. 
JRC bo nadaljevalo z razvojem naprednega ekonometri čnega modeliranja in tehnik za analize 
občutljivosti na ve č področjih politike, pri makroekonom skem modeliranju, kratkoro čnih analizah 
finančnih in poslovnih ciklusov ter razvoju in  ocenjevanju sestavljenih kazalnikov. 
JRC bo nadaljevalo tudi z uporabo orodij finan čne ekonometrije in statistike na podro čju finančnih 
storitev (na primer poravnav in obra čunov in ban čnih direktiv). Še naprej bo sodelovalo pri 
številnih pobudah z zagotavljanjem podpore pre dhodnemu in naknadnemu vrednotenju (vklju čno s 
presojo vplivov) z razvojem posebnih kazalnikov in izvajanjem analiz. 
JRC bo pove čalo podporo razvoju politik Skupnosti na podro čju mednarodne trgovine, pri čemer bo 
posebno pozornost posvetilo vplivu trgovinske politike na trajnostni razvoj in konkuren čnost. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/383 
 Lizbonska agenda za rast in nova delovna me sta bo podprta z neposredno kvantitativno družbeno-
ekonomsko analizo – tudi v povezavi z na čelom "boljše ureditve" – na ve č področjih politike, kot so 
makroekonomska stabilnost in rast, finan čne storitve, vidiki konkuren čnosti, vseživljenjsko u čenje 
in človeški kapital kot ena izmed razsežnosti Lizbonske strategije, kmetijstvo, podnebne 
spremembe, trajnostna energija in prometni si stemi. JRC bo prispevalo k boljšemu razumevanju 
razmerja med zagotavljanjem izobrazbe in potrebami  družbe znanja, širjenja znanja, dejavnikov, ki 
vplivajo na enake možnos ti v izobraževanju, in na čina, kako dose či učinkovito uporabo 
izobraževalnih virov. 
Pri konkuren čnosti in okoljskih ciljih so v središ ču ekološko u činkovite tehnologije, ki se bodo še 
naprej dolo čale in ocenjevale s strani Ev ropskega urada za celovito prepre čevanje in nadzorovanje 
onesnaževanja ter v okviru prispevka k izvajanju in spremljanju Akcijskega na črta za okoljske 
tehnologije. Preu čili se bodo pogoji, pod katerimi se te tehnologije razvijajo, da bi se dolo čilo ovire 
za njihovo razširjanje, ocenilo ci ljne zmogljivosti in uporabo te r analiziralo ukrepe za povišanje 
stopnje njihove uporabe. 
Konkuren čnost bodo podpirale tudi naslednje dejavnosti: 
– podpora vzpostavitvi in ohranit vi evropskih standardov, kot so Eurocodes, Euronorms, 
standarda IEC in ISO ter evropski referen čni materiali; 
– razvoj standardov za okoljske in varnostne sisteme nadzorovanja te r usklajen dostop do 
podatkov v okviru INSPIRE (infrastruktura za pr ostorske informacije v Evropi) in GMES 
(globalno nadzorovanje okolja in varnosti); 
L 400/384 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – krepitev evropske infrastrukture za meritve z medlaboratorijskimi primerjavami v podporo 
postopkom akreditacije/certificiranja. 
JRC bo zagotovilo tudi znanstveno/tehni čno podporo razvoju postopkov o cenjevanja tveganja in 
upravljanja kot orodja za postopke odlo čanja na evropski ravni. 
3.1.2. Agenda 1.2 Evropski raziskovalni prostor JRC bo neposredno prispevalo k Evropskemu razis kovalnemu prostoru z razš irjanjem znanstvenih 
mrež, usposabljanjem in mobilnostjo raziskoval cev, dostopom do raziskovaln ih infrastruktur in 
skupnim raziskovanjem. Po potrebi bo sodelovalo  pri evropskih tehnoloških platformah, skupnih 
tehnoloških pobudah in ukrepih iz člena 169. Posebna pozornost bo posve čena vključevanju 
partnerjev iz novih držav članic in držav kandidatk. 
JRC bo zagotovilo podporo z doka zi podprti politiki na podro čju raziskav na ravni Skupnosti in 
držav članic. 
To strateško podporo oblikovanju politike na podro čju raziskav bodo dopolnile tehnološke presoje 
prednostnih nalog na podro čju raziskav na posameznih tematskih podro čjih. 
Na evropski ravni se bo spodbujalo tudi konsolidacijo, razvoj in razš irjanje metod za znanstveno in 
tehnološko na črtovanje. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/385 
 3.1.3. Agenda 1.3 Energija in promet 
JRC bo svoje dejavnosti na podro čju energije posvetilo gladkemu  prehodu na vire in nosilce 
energije, ki proizvedejo manj ogljika,  ter obnovljive vire in nosilce (vklju čno z vodikom), 
povečanju učinkovitosti energetskih sistem ov in izboljšanju varnosti in zanesljivosti oskrbe z 
energijo. Cilji JRC na podro čju energije so: 
– vzpostaviti referen čni sistem za trajnostno energijo za zagotavljanje znanstvenega in 
tehnološkega strokovnega znanja o tehnoloških inovacijah in razvoj u (vsi energetski viri in 
učinkovitost kon čne rabe energije) potr ebam politik Skupnosti; 
– delovati kot referen čno središče za predhodno preverjanje u činkovitosti in certificiranje 
izbranih tehnologij (tj. čistejša fosilna goriva, biomasa, fotovoltaika, gorivne celice in 
vodik); 
– zagotoviti informacije o zaneslji vosti oskrbe z energijo v Ev ropi in o razpoložljivosti 
obnovljivih virov energije. Poleg tega bo J RC spodbujalo na dejstvih zasnovano razpravo 
in utemeljeno sprejemanje odlo čitev glede nabora energets kih virov, da se zadovoljijo 
evropske potrebe po energiji. 
JRC bo prispevalo k razvoju traj nostnega prometa v Evropi, pri čemer se bo osredoto čilo na: 
– okolje – z raziskavami na podro čju nadzora emisij in s tem povezanih vplivov na 
ekosisteme; možnost zmanjšanja emisij z nastajajo čimi tehnologijami v okviru razli čnih 
načrtov politik; 
L 400/386 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – tehnično-ekonomsko razsežnost – z raziskavami ocene zunanjih u činkov, izboljšanih goriv 
in motorjev, alternativnih konceptov vozil ter u činka inovacij na konkuren čnost in 
gospodarsko rast, pa tudi s presojo možnih politik na podro čju prometa; 
– socialno razsežnost – z dejavnostmi, ki vklju čujejo raziskave na podro čju prostorskega 
načrtovanja, urbanega na črtovanja, vplivov na zdravje in ozaveš čanje javnosti. Pozornost 
bo usmerjena tudi v varnost in zanesljivost zra čnega, kopenskega in pomorskega prometa. 
Energija in promet sta sektorja , ki najbolj prispevata k onesnaže nosti, ki vpliva na kakovost zraka. 
JRC bo podpiralo tematsko strategi jo EU o onesnaževanju zraka " Čist zrak za Evropo" (CAFE), pri 
čemer bo posebno pozornost posvetilo opredel itvi in porazdelitvi emisij iz razli čnih virov v podporo 
razvoju strategij za zmanjševanje emisij. Uvedlo se bo usklajevanje/normalizacija referen čnih 
preskusov in metodologij za merjenje emisij. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/387 
 3.1.4. Agenda 1.4 Informacijska družba 
JRC bo s prihodnjimi analizami in strategijami, povezanimi z družbo znanja, podprlo pripravo 
politik in instrumentov na podro čju tehnologije informacijske dr užbe, ki prispevajo h konkuren čni 
evropske družbe znanja. Pozornost bo namenjena rasti, solidarnosti, vklju čenosti in trajnosti. JRC 
bo prispevalo tudi k izvajanju politik Skupnosti, ki so tesno po vezane s tehnološkim razvojem 
informacijske družbe ali imajo od njega velik e koristi. To obsega aplikacije na podro čju e-
poslovanja, e-zdravja, osebne varnosti, doma čega okolja, e-u čenja, e-uprave in okolja, pa tudi 
določitev potenciala za razvoj pri uresni čevanju splošnih evropski h strategij za rast, vklju čenost in 
kakovost življenja ter IKT za krepitev zaupanja. 
JRC bo na podro čju tehnologije informacijske družbe usme rjeno k "zbliževanju", da bi ocenilo 
možni vpliv na družbo v smislu konkuren čnosti, zasebnosti, lastništ va in socialne vklju čenosti. Na 
področju zdravja (biosenzorji, nanotehnologija in kogn itivne znanosti), varnosti (senzorji, javna 
varnost in osebna integriteta) in okolja (sprem ljanje tehnologij in trajnostno okoljsko ravnanje) bo 
razvijalo konvergentne aplikacije. 
L 400/388 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 3.1.5. Agenda 1.5 Znanosti o življenju in biotehnologija 
Znanosti o življenju in biotehnologija so pomembne za mnoga podro čja politike, kjer lahko mo čno 
prispevajo k ciljem Skupnosti. Ta po tencial je zelo razviden na podro čju zdravja, kmetijstva, 
prehrane, okolja in v drugih se ktorjih, kjer se aplik acije hitro razvijajo. Za zagotovitev referen čnih 
materialov in validiranih metod sta potrebna dostop do široke pa lete naprednih biotehnoloških 
instrumentov in nadzor nad njimi. JRC bo v okviru sodelovanja s pr istojnimi nacionalnimi 
organizacijami ob upoštevanju zakonskega in ured itvenega okvira še naprej razvijalo svoje 
pristojnosti na tem podro čju. 
JRC bo v podporo prihodnji zakonodaji še posebej iz vajalo študije o družbeno-ekonomskem vplivu 
izbranih aplikacij na podro čju biotehnologije in znanosti o življe nju. Z integriranimi prizadevanji na 
področju nano-biotehnologije, fizike, bi ologije in kemije, usmerjenimi v tehnike za odkrivanje, bo 
JRC prispevalo k razvoju novih strategij in tehnol ogij za spremljanje okolja in zdravja, (ekološke) 
toksikološke študije, nadzor  in varnost prehranske verige živil in krmil. 
Aktivnosti se bodo razvijale med drugim na naslednjih podro čjih: 
1) Biotehnologija in zdravstveni vidiki: 
– zagotovitev sredstev za zagotavljanje  kakovosti pri genskem testiranju; 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/389 
 – študije diagnosti čnih aplikacij, ki temeljijo na genomu, in razvoj zdravil (npr. 
farmakogenomika); 
– razvijanje in potrjevanje naprednih metod za izboljšanje, zmanjšanje in nadomestitev 
poskusov na živalih pri testiranju biotehnoloških zdravil in za dolo čanje toksi čnosti 
kemikalij z in vitro celi čnimi kulturami, visoko zahtevnimi tehnikami in 
toksikogenomiko; 
– določitev in ocena novih bioinformacijskih metodologij v podporo t. i. "-omika" 
pristopom, z vklju čitvijo fizioloških odzivov, ki  so odvisni od odpornosti in 
življenjskega sloga posameznika; 
– razvoj metodološkega okvira za pravil no upoštevanje dejavnikov, ki vplivajo na 
tveganje, pri ocenjevanju tveganja za človeško zdravje; 
– ocena vpliva nanotehnologij, vklju čno z nano-toksikologijo, na okolje in zdravje. 
2) Biotehnologija in kme tijstvo, prehrana in krma: 
– prihodnje študije razvijajo čih se biotehnoloških aplikac ij pri proizvodnji živil (npr. 
funkcionalna živila, klonirane rejne živali in pridelki "m olekularnega kmetovanja"); 
– odkrivanje gensko spremenjenih organizmov, dolo čitev in koli činska opredelitev 
(vključuje potrjevanje zahtevnih metod prev erjanja in orodja za zagotavljanje 
kakovosti pri gensko spremenjenih orga nizmih naslednjih generacij); 
L 400/390 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – študije o soobstoju transgenih/netransgeni h rastlin; študije o gospodarskih vidikih 
transgenih rastlin. 
3.2. Politi čna tema 2: Solidarnost in odgovorno upravljanje virov 
3.2.1. Agenda 2.1 Razvoj podeželja, kmetijstvo in ribištvo 
JRC bo z raziskavami podpiralo evropske politike za razvoj podeželja, kmetijstvo in ribištvo, ki 
zajemajo vse tri razsežnosti trajnosti: 
– Vidiki proizvodnje: podpora iz vajanju, nadzoru in sprem ljanju SKP (sheme enotnih 
plačil, navzkrižna skladnost in kme tijski svetovalni sistemi), vklju čno z integriranim 
administrativnim in kontrolnim sistemom za obdelovalne površine in  registri trajnih 
nasadov, ter priprava katastra  ruralnih/urbanih podro čij za podporo trgu in 
investicijam (z uporabo tehnik za ugotavlja nje položaja/navigac ijo); predvidevanje 
količine pridelka na podlagi modelov simulacije rasti, postopkov za dolo čanje 
prostorskih vzorcev, daljinskega zaznava nja in kmetijsko-fenološke mreže; podpora 
izvajanju sistema zavarovanja za kmet e v EU; podpora metodološkim vidikom 
novega kmetijskega statisti čnega sistema EU (vklju čno z LUCAS). 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/391 
 – Okoljski vidiki: ocena posledic dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev ter študije 
vplivov in u činkovitosti kmetijsko-okoljskih ukrepov glede na stanje tal in vode, 
biološko raznovrstnost in evropske p okrajine; analiza povezav med kmetijsko 
politiko, politiko razvoja podeželja in regiona lnimi politikami ter njihovih vplivov na 
spremembe rabe zemljiš č v Evropi z razvojem kazalni kov in prostorskih modelov; 
Razvoj spodbujevalnih ukrepov za nizke vl ožke, ekološko kmetovanje in rodovitnost 
zemlje. podpora razvoju usmerjenih ozemeljs kih strategij za izvajanje programov 
razvoja podeželja; ocena vpliva podnebnih sprememb na kmetijstvo glede na ukrepe za prilagoditev; prispevek k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov (GHG) s pomočjo posebnih energetskih rastlin in z energetsko predelavo kmetijskih 
odpadkov. 
– Vidiki proizvajalcev/potrošnikov: strateške analize politik na podro čjih, kot so: vpliv 
reforme SKP na trajnost sistemov kmetova nja; odzivnost kmetijstva na potrebe 
potrošnikov: opredelitev živil in nadzor na d njimi, vpliv zagotavljanja kakovosti in 
shem certificiranja znotraj dobavnih verig ter odzivnost na okoljske standarde in 
standarde dobrega po čutja živali; napovedi in analize vpliva politike glavnih 
kmetijskih proizvodov glede na proizvodnjo, sv etovni trg, cene, prihodke in blaginjo 
potrošnikov; vpliv sprememb trgovinske politike in svetovnih blagovnih borz; 
kmetijske politike v okviru razvoja podeželja v povezavi z drugimi politikami. Posebna pozornost bo posve čena vplivu reforme SKP v novih držav članicah in 
državah kandidatkah ter analizi vplivov/u činkov politik za razvoj podeželja. 
L 400/392 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Cilji skupne ribiške politike se bodo dose galali z izboljšanjem kakovosti in pravo časnosti 
znanstvenih podatkov in z razvojem postopkov za oceno gospodarskega in družbenega 
vpliva možnosti upravljanja. Za ugotavljanje kršitev se bodo uporabljale nove tehnologije, 
vključno z določanjem izvora rib na podlagi analize DNK. Pozornost bo posve čena 
tehnikam, ki spodbujajo vklju čenost zainteresiranih strani. V skladu z nastajajo čo 
pomorsko politiko Skupnosti se bodo storitve, razvite za ribištvo – npr. spremljanje plovil 
z daljinskim zaznavanjem in elektronsko poro čanje – razširile tudi na podro čje 
identifikacije trgovskih plovil. Pr esodil se bo vpliv razvoja rasto čega sektorja ribogojstva, 
vključno z okoljskimi in socialno-ekonomskimi pogoji. 
3.2.2. Agenda 2.2 Naravni viri JRC sodeluje pri pripravah celostnega pristopa za spremljanje sprememb ter analizo vplivov in 
pritiskov na naravne vire, da bi se razvili integr irani koncepti trajnostnega razvoja. Kot dopolnilo 
Agende 2.1 bodo te raziskave tesno usklajene s se dmimi tematskimi okoljskimi strategijami EU. 
Pozornost bo posvetilo skupni uporabi okoljskih in formacij in pomagalo pri razvoju storitev 
globalnega nadzorovanja okolja in varnosti ( GMES) s pomembno vlogo v njihovih raziskovalnih 
dejavnostih. Izvajanje bo potekalo skladno z na čeli sistema INSPIRE. 
Bolj natan čno bodo dejavnosti osredoto čene na naslednja podro čja: 
– upravljanje z vodo v skladu z okvirno dire ktivo o vodah in pomorsko politiko s 
posvečanjem pozornosti ekološki kakovosti celinski h in obalnih voda v Evropi, ciklusom 
onesnaževalcev, usklajenim meritvam kemi čnih in bioloških onesnaževalcev, 
dinamičnemu modeliranju in vseevrops kim informacijskim sistemom; 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/393 
 – pobude za zaš čito tal, ki so dolo čene v okvirni direktivi o tleh, s poudarkom na 
racionalizaciji pretoka  informacij o tleh v Evropi, opred elitvi skupnih meril in metod za 
razmejevanje tveganih podro čij glede nevarnosti za tla in pristopih za spremljanje tal; 
– analiza življenjskega cikla za sledenje virom od pridobivanja, preko upor abe in recikliranja 
do končnega odlaganja materialov; trajnostna proizvodnja in poraba naravnih virov in 
materialov ter vpliv na okolje in  trajnost proizvodov pri razli čnih scenarijih glede 
tehnologije in politike; 
– gozdarstvo; vzpostavil se bo sistem za spremljanje gozdov v Skupnosti, kjer se bodo 
zbirale informacije o gozdnih požarih, gozdni h ekoloških razmerah in gozdnih virih; 
dejavnosti bodo vklju čevale indikatorje biološke raznov rstnosti gozda, orodja za analizo 
posledic požarov, analizo medsebojnih vplivov med gozdnimi požari, tlemi in podnebnimi 
spremembami ter vklju čevanje informacij, povezanih z gozdnimi viri, ki so dostopni v 
državah članicah; 
– zagotovitev neprekinjene tehni čne podpore za razvoj sistema INSPIRE: prispevek k 
skupnemu okoljskemu informacijskemu sistemu v EU (v tesnem sodelovanju z Evropsko agencijo za okolje in Statisti čnim uradom Evropskih skupnosti); 
– ocena vpliva strukturnih in kohezijskih pr ogramov ter podpora opredelitvi in vrednotenju 
regionalnih politik Skupnosti s pomo čjo teritorialnih indikatorjev  na regionalni in urbani 
ravni. 
L 400/394 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 3.2.3. Agenda 2.3 Okolje in zdravje 
Povezava med okoljem in zdra vjem predstavlja novo težiš če pozornosti na evr opski ravni. JRC bo k 
temu nastajajo čemu podro čju politike prispevalo z naslednjimi dejavnostmi: 
– razvoj in potrjevanje metod za spremljanje možnosti za izpostavljenost in vrednotenje 
izpostavljenosti: zrak v okolju (kakovost zraka) , zrak v zaprtih prostorih (produkti, dim), 
pitna voda in živila (vklju čno z materiali, namenjenimi za stik  z živili, in onesnaževalci v 
prehranski verigi); prispevek k razv oju koncepta popolne izpostavljenosti človeka je 
predviden zlasti na podro čju kemikalij; 
– ocena učinkov na zdravje z eksperimentalnim  delom, biološkim monitoringom, 
toksikogenomi čnimi analizami, ra čunalniškimi tehnikami in analiti čnimi orodji; 
– izkoriščanje znanja, pridobljenega pr i ukrepih iz zgornjih dveh to čk, da bi prispevali k 
prihodnjemu razvoju integriranega sistema za okolje in zdravje, v skladu s politi čnim 
okvirjem glede informacij o okolju in zdravj u, ki se razvija v okviru akcijskega na črta EU. 
3.2.4. Agenda 2.4 Podnebne spremembe Osrednji cilj Kjotskega protokola je zmanjšanje  emisij toplogrednih p linov. Ocena možnosti za 
zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (ukrepi za ublažitev) v skupnem okviru je zato klju čna točka 
agende JRC. Prizadevalo si bo za oceno kakovosti , verifikacijo in analizo emisij toplogrednih 
plinov, zlasti v težavnejših sektorjih, kot st a kmetijstvo in gozdarstvo. Podobni ukrepi bodo 
usmerjeni k vprašanju preverjanja v okviru trgovanja z ogljikom. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/395 
 Prilagoditev podnebnim spremembam je postala nujno potrebna, zato bo JRC nadaljevalo z 
zbiranjem in ocenjevanjem podat kov o okoljskih vplivih na razli čne občutljive sektorje evropskega 
gospodarstva. Sem spadajo kmetijstvo, gozdarstvo, vodni viri in naravna tveganja. Pri oceni 
nevarnosti, povezanih s podnebnimi spremembami, bo poudarek na pogostosti poplav, suš, gozdnih 
požarov, neviht, poslabšanju kakovos ti zraka ter obalnih in morskih procesih na evropski ravni. 
Potrebno je ustrezno znanje o pokazateljih in vplivih podnebnih sprememb po vsem svetu. Še 
naprej se bodo razvijale tehni ke za globalno spremljanje, da se bodo ocenile spremembe v 
atmosferi, oceanih in ze meljski biosferi, ki povzro čajo podnebne spremembe ali pa nastanejo kot 
njihove posledice. Te dejavnosti so del evropskega  prispevka h globalnim sistemom opazovanja, ki 
jih formalno podpira Okvirna konferenca ZN o sp remembi podnebja (prispevek h globalnim 
sistemom za opazovanje podnebja). Podobne dejavnosti bodo posve čene preverjanju trgovanja z 
ogljikom v okviru prilagodljivih mehanizmov Kjotskega protokola (Skupno izvajanje in 
Mehanizem čistega razvoja) in prihodnjih ureditev po letu 2012. JRC bo sodelovalo v tretji fazi 
programa TREES (okoljsko opazovanje tropskih ekosis temov s sateliti) in tako posodobilo prejšnje 
ocene svetovne pokritosti z gozdovi. 
JRC bo sodelovalo z drugimi središ či za modeliranje v Evropi, da bi razvilo kompromisne pristope 
ter analize stroškov in ko risti. Posebnega pomena za Sedmi okvi rni program je analiza možnosti za 
obdobje po Kjotskem protokolu, ki bo vodila k odprtim razpravam o vklju čitvi podnebnih politik v 
druge sektorske politike. 
L 400/396 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 3.3. Politi čna tema 3: Svoboda, varnost in pravica 
3.3.1. Agenda 3.1 Notranja varnost 
JRC bo nudilo znanstveno in tehnološko podporo politikam Skupnosti v povezavi z oblikovanjem 
območja svobode, varnosti in  pravice ter na podro čju carin, in sicer predvsem s svojimi 
raziskovalnimi dejavnostmi. Poudarek bo na uporab i informacijskih tehnologij in analize sistemov 
za zaščito proti kriminalu in goljufijam, ti hotapljenju in nezakoniti trgovini; za zaš čito državljanov 
in infrastruktur, ki so odlo čilnega pomena pri boju pr oti terorizmu; ter za obvladovanje migracij in 
nadzor meja. Zagotovljena bo tudi tehni čna podpora integriranemu nadzoru meja (npr. 
interoperabilnost). 
Dejavnosti bodo vklju čevale podporo naslednjim ukrepom: 
– zmogljivosti za odkrivanje in nadz orovanje goljufij v okviru prora čuna Skupnosti in 
nepravilne porabe sredstev s pomo čjo avtomati čnega pridobivanja informacij in uporabe 
naprednih analiti čnih tehnik na obsežnih podatkovnih bazah; 
– ocena groženj in ranljivosti infrastruktur odlo čilnega pomena v okviru klju čnih sektorjev 
na ravni Unije (npr. info rmacijski sistemi, finan čni sistemi, industrijski obrati, javne 
zgradbe, prometni sistemi in infrastr ukture, komunikacijska omrežja, finan čne mreže, 
navigacijski sistemi, in frastrukture za elektri čno energijo in plin/nafto, sistemi za 
distribucijo živil, itd.); 
– preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje tveganja v zv ezi z dogodki, ki jih povzro čijo 
namerni posegi v infrastrukturo (sabotaža industrijskih objektov, eksplozije, tr čenja, 
biološke in kemi čne snovi, napad na prehranske sisteme); 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/397 
 – varnost meja in upravljanje z njimi s pomo čjo standardov in testiranja za biometri čne 
senzorje, nadzornih sistemov za odkrivanje n ezakonite trgovine, nadzorovanja migracijskih 
tokov; 
– zbiranje informacij na podro čju prevoza blaga po zraku, morju in cestah z uporabo 
različnih sledilnih tehnologij; 
– krizni center EU (ARGUS) in mehani zmi odzivanja v kriznih situacijah. 
3.3.2. Agenda 3.2 Nesre če in odziv nanje 
V zvezi z naravnimi in tehnološkimi nesre čami bo JRC spodbujal boljšo usposobljenost za 
razumevanje in spoprijemanje z ranljivostmi, tveganji, zgodnjim obveš čanjem, sistemi za 
opozarjanje, spremljanje in oceno škode, preven tivnimi ukrepi in ukrepi za ublažitev. Zlasti bo 
prispevalo k izboljšanju odzivne sposobnosti in kriznega upravljanja v Skupnosti v smislu hitrega 
ukrepanja, spremljanja, ocene škode ( npr. v okviru mehanizma Skupnosti na podro čju civilne 
zaščite in pomo či iz Solidarnostnega sklada). 
Urad za nevarnosti ve čjih nesreč bo prispeval k obvladovanju var nosti s spremljanjem nesre č in 
izrednih dogodkov ter s pri tem pridobljenimi izkušnjam i, zlasti v zvezi z obrat i iz direktive Seveso 
II. 
V zvezi z naravnimi nesre čami se bo JRC usmerilo v razvoj sistemov za zgodnje obveš čanje in 
opozarjanje s pomo čjo modelov, tehnologij za opazovanje Zem lje in merilnih omrežij za razli čne 
razmere v Evropi, vklju čno s poplavami, sušami, razlitji nafte,  potresi, gozdnimi požari, snežnimi 
plazovi, zemeljskimi plazovi in nevihtami. Na obmo čju Sredozemlja/ Črnega morja ter obalnih 
delov Atlantskega oceana se bo preu čilo tveganje ve čkratnih nesre č. Nadaljevalo se bo poro čanje in 
učenje na podlagi naravnih nesre č. Dejavnosti v okviru te agende  se bodo izvajale tudi v podporo 
razvoju storitev GMES, povezanih s kriznimi in izrednimi razmerami. 
L 400/398 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 3.3.3. Agenda 3.3 Varnost in kakovost živil in krme 
Dejavnosti bodo v skladu s konceptom "od vilic do vil". JRC bo zagotovilo potrditev metod in 
usklajenih postopkov za široko paleto živil in krme. Prav tako bo okrepilo svojo sposobnost 
obvladovanja kriz na podro čju prehrane in krme s pomo čjo svojega strokovnega znanja pri analizi 
živil in krme in po potrebi z vpeljavo novih podro čij. Pozornost bo posve čena tesnemu sodelovanju 
z Evropsko agencijo za varnost hrane. 
Ukrepi bodo pokrivali naslednja posebna podro čja: 
– potrjevanje molekularne biologi je in sklopljenih tehnik za na dzor živil in krme, npr. na 
področju alergenov, funkcionalnih in ekološko pridelanih živil; 
– področja, povezana s prehrano in zdravjem, kjer se v prihodnosti pri čakuje nova 
zakonodaja (npr. mikrobiologija, funkcionalna in ekološko pridelana živila, alergeni, 
zdravstvene zahteve pri etiketiranju); 
– področja, povezana z varnostjo krme, za katera  že obstaja zakonodaja (npr. dovoljenja za 
krmne dodatke); 
– mikrobiologija na podro čju prehrane in krme, potrjev anje biomolekularnih metod za 
odkrivanje mikroorganizmov, zlasti patogenov v živilih in vodi; 
– potrjevanje analitskih metod za odkrivanje prepovedanih snovi, kontaminantov, krmnih 
dodatkov in živalskih belja kovin, za ugotavljanje skladnosti z direktivami o ozna čevanju 
ter za dolo čanje porekla (npr. izotopne metode); 
– elektronska sledljivost skozi celotno prehransko verige krmil in živil. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/399 
 3.4. Politi čna tema 4: Evropa kot svetovni partner 
JRC bo podpiralo odlo čanje Skupnosti v okviru instrumentov zunanje politike (razvojno 
sodelovanje, trgovina in instrumenti za odz iv v kriznih situacijah in mirno prepre čevanje konflikotv, 
vključno z instrumenti za stabil nost in humanitarno pomo č). 
3.4.1. Agenda 4.1 Globalna varnost JRC bo v okviru svojih raziskav pove čalo podporo programom Skupnosti za obnovo in 
humanitarno pomo č s pomočjo novih tehnologij (vklju čno z vesoljskimi tehnologijami in 
geoprostorsko analizo, omrež no inteligenco, informacijskimi sistemi v realnem času), ki se bodo 
lahko uporabile na razli čnih ravneh posredovanja ( od pripravljenosti do hitr ega odziva in ukrepov 
na terenu), da bi obravnavali prepoznavanje po zabljenih kriz, zgodnje opozar janje na potencialne 
krize, oceno humanitarnih  potreb in nudenje pomo či, celovito ukrepanje v kriznih situacijah in 
oceno škode po krizi. Zagotovljena bo tudi podpora mednarodni humanitarni pomo či, in sicer z 
razširitvijo funkcionalnosti svetovne ga sistema za opozarjanje na nesre če in odziv nanje, da bi lahko 
v tesnem sodelovanju z agencijami ZN (zlasti njihovim Uradom za usklajevanje humanitarnih 
dejavnosti) pokrivali širok sp ekter humanitarnih nesre č. 
JRC bo vzpostavilo svetovno geoprostorsko podatkovno bazo in prispevalo k storitvam (hitro 
kartiranje), ki podpirajo krizno upravljanje in varnost; prispevalo bo tudi k interoperabilnosti 
sistemov in standardov za podporo izmenjavi podatkov med sistemi, zlasti s situacijskim centrom 
Sveta in Satelitskim centrom EU. Te dejavnosti po tekajo v okviru razvoj a prihodnjih pilotnih 
storitev GMES. 
L 400/400 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 JRC bo zagotovilo znanstveno in tehnološko pod poro v povezavi z izvajanjem ukrepov v okviru 
predvidenega instrumenta za stabilnost, pri čemer bo obravnavalo čezmejne izzive ter vprašanja 
dolgoročne svetovne stabilnosti in varnosti. JRC se  bo posvetilo vprašanju širjenja orožja za 
množično uničevanje ter blaga in te hnologij z dvojno rabo, vklju čno z nadzorom izvoza, nadzorom 
meja, zaščito dobavne verige in izdelovanjem drža vnih profilov. Sistemi, ki se bodo nadalje 
razvijali v ta namen, vklju čujejo sisteme razvrš čanja za nadzor izvoza, sisteme, zasnovane na 
obveščanju, skladiš čenje podatkov in ve čjezikovna orodja za iskanje podatkov po spletu. 
Predvideva se mo čna povezava z ustreznimi dejavnostmi JRC v okviru posebnega programa 
Euratoma. 
Osrednjega pomena pri tem prist opu so tehnike za analizo podat kov, pridobljenih pri daljinskem 
zaznavanju, ter sistemi za integrac ijo in analizo podatkov iz ve č virov (vklju čno z opazovanjem 
Zemlje in odprtimi viri); uporabili se bodo za podporo izvajanju dejavnosti na podro čju zunanje 
politike Skupnosti, kot so tiste, ki zadevajo pr oces Kimberley, in mehanizmom za spremljanje 
nezakonite trgovine, vklju čno z lesom in predmeti z dvojno ra bo. Te dejavnosti bodo prispevale k 
svetovni razsežnosti pobude GMES. 
3.4.2. Agenda 4.2 Razvojno sodelovanje Ustanovil se bo observatorij za trajno stni razvoj in okolje, sprva v af riških, karibskih in pacifiških 
državah. Tri podro čja v okviru osrednje dejavnosti obser vatorija, tj. zbir anja podatkov in 
komunikacijskega sistema, bodo okoljska diagnostika in državni profili, ob likovanje scenarijev ter 
interakcije med razli čnimi politikami. Analize trendov bodo podprte z dolgoro čnimi opazovanji 
virov in okoljskih parametrov (npr . v zvezi s pokritostjo zemljiš č, pokritostjo z gozdovi, požari, 
biološko raznovrstnostjo, obalnimi obmo čji, ranljivostjo podnebja itd.). Pri razvoju bosta tesno 
vključena pobuda GMES in program za spremljanje okolja in trajnostnega razvoja v Afriki. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/401 
 Globalno spremljanje pridelkov, ki bo potekalo v okviru dejavnosti observatorija, se bo razvilo v 
kontekstu zagotavljanja hrane in pob ude Skupnosti za izkoreninjenje revš čine in trajnostni razvoj. 
Raziskovalno delo bo osredoto čeno na nove metode za ocenjevanj e preskrbe s hrano in potreb po 
hrani, informacijske sisteme za zagotavljanje hrane in oceno ranljivosti. 
Končni proizvodi bodo "usmerjeni k strankam", kar v tem primeru pomeni, da bodo zasnovani na 
tak način, da bodo ustrezali potrebam držav v razvoj u in da jih bodo te države lahko uporabile. 
Okrepilo se bo sodelovanje z glavnimi akte rji (UNEP, FAO, EUMETSAT, WFP, ESA GMES-
GMFS). 
Etični vidiki 
Med izvajanjem tega posebnega programa in razis kovalnih dejavnosti, ki iz njega izhajajo, je treba 
spoštovati temeljna eti čna načela. Sem med drugim sodijo na čela iz Listine EU o temeljnih 
pravicah, vklju čno z naslednjimi: varstvo človekovega dostojanstva in življenja, varstvo osebnih 
podatkov in zasebnosti kot tudi ži vali in okolja v skladu s prav om Skupnosti in najnovejšimi 
različicami ustreznih mednarodnih konvencij in kodeksov ravnanja, npr. Helsinško deklaracijo, 
Konvencijo Sveta Evrope o človekovih pravicah in biomedicin i, podpisano v Oviedu 4. aprila 1997, 
in njenimi dodatnimi protokoli, Konvencijo ZN  o otrokovih pravicah, Splošno deklaracijo o 
človeškem genomu in človekovih pravicah, ki jo je sprejel Unesco, Konvencijo ZN o biološkem in 
toksičnem orožju (BTWC), Mednarodno pogodbo o rast linskih genskih virih za prehrano in 
kmetijstvo ter ustreznimi resolucijami Sv etovne zdravstvene organizacije (WHO). 
L 400/402 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Prav tako se bodo upoštevala mnenja Evr opske skupine svetovalcev glede eti čnih posledic 
biotehnologije (1991–1997) in mnenja Evropske skupine za etiko v znanos ti in novih tehnologijah 
(od 1998). 
V skladu z na čelom subsidiarnosti in zaradi raznolikosti v Evropi obstoje čih pristopov morajo 
udeleženci v raziskovalnih projektih spošt ovati trenutno zakonodajo, predpise ter eti čna merila v 
državah, kjer potekajo raziskave. V vsakem primer u se uporabljajo nacionalni predpisi in nobena 
raziskava, ki je prepovedana v kateri koli posamezni državi članici ali drugi državi, se ne bo 
podpirala s financiranjem Skupnosti, ki se bo izvajalo v tej državi članici ali državi. 
Po potrebi morajo izvajalci ra ziskovalnih projektov pridobiti odobr itev ustreznih nacionalnih ali 
lokalnih odborov za etiko še pred za četkom izvajanja dejavnosti RTR. Komisija bo sistemati čno 
izvedla tudi pregled izpolnjevanja eti čnih meril pri predlogih, ki obravnavajo eti čno občutljiva 
vprašanja, ali kadar eti čni vidiki niso bili ustrezno obravnavani. V posebnih primerih se lahko 
pregled izpolnjevana eti čnih meril izvede med izvajanjem projekta. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/403 
 Protokol o zaš čiti in dobrem po čutju živali, ki je priložen Pogodbi, zahteva, da Skupnost pri 
oblikovanju in izvajanju svojih politik, vklju čno z raziskavami, v celoti upošteva zahteve po 
dobrem po čutju živali. Direktiva Sveta 86/609/EGS  z dne 24. novembra 1986 o približevanju 
zakonov in drugih predpisov držav članic o varstvu živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge 
znanstvene namene1, zahteva, da morajo biti vsi poskusi na črtovani tako, da se izognemo 
povzročanju stisk in nepotrebnih bole čin ter trpljenja poskusnim živalim, z uporabo najmanjšega 
števila živali, uporabo živali z najnižjo mero nevrofiziološke ob čutljivosti ter povzro čanjem 
najmanjše možne bole čine, trpljenja, stiske  ali trajnih poškodb. Spre minjanje genske dediš čine 
živali in kloniranje živali je dovolje no zgolj v primerih, ko so cilji eti čno utemeljeni, pogoji 
zagotavljajo dobro po čutje živali in se spoštujejo na čela biološke raznolikosti. 
Med izvajanjem tega programa bo Komisija redn o spremljala najnovejša znanstvena dognanja ter 
nacionalne in mednarodne predpise, tako da  bo lahko upoštevala kakršen koli razvoj dogodkov. 
 
                                                 
1 UL L 358, 18.12. 1986, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/65/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 230, 16.9. 2003, str. 32).