8.

Priloga III se spremeni: (a) V točki 5c, 5c.1, 5c.2 in 5c.3 se „Severno morje, Skargerrak in vzhodni Rokavski preliv“ nadomesti z „vzhodni Rokavski preliv“. (b) Vstavi se točka 5e: „5e. Prepoved ribolova v realnem času v Severnem morju in Skagerraku 5e.1. V tej točki: (a) so nedorasli organizmi: — vrste trske, manjše od 35 cm, — vrste vahnje, manjše od 30 cm, — vrste saja, manjše od 35 cm, — vrste mola, manjše od 27 cm; (b) je sprožitveni prag 15 % teže nedoraslih organizmov glede na skupno količino vseh štirih vrst iz odstavka (a). Če pa količina trske v vzorcu preseže 75 % skupne količine vseh štirih vrst, je sprožitveni prag 10 %. 5e.2. Države članice opredelijo območja, na katerih obstaja nevarnost, da bi ulov nedoraslih organizmov presegal sprožitveni prag. 5e.3. Države članice opravljajo na območjih iz 5e.2 inšpekcijske preglede, da bi ocenile, ali odstotek nedoraslih organizmov presega sprožitveni prag, med drugim tudi z načrti skupne uporabe. Države članice v ta namen: (a) vzamejo in analizirajo vzorec trske, vahnje, saja in mola iz izvleka v skladu z določbami iz Dodatka 7 te priloge; (b) vsak vzorec dokumentirajo, tako da pripravijo poročilo o vzorčenju, kot je določeno v Dodatku 8 te priloge, in ga pošljejo obalni državi. Države članice lahko povabijo druge države, ki opravljajo inšpekcijske preglede na zadevnem območju, naj v njihovem imenu opravijo vzorčenje. 5e.4. Zadevna obalna država članica na svoji spletni strani nemudoma objavi mesto, na katerem je bil vzorec iz točke 5e.3(a) vzet, čas odvzema vzorca in količino nedoraslih organizmov kot odstotek skupnega ulova trske, vahnje, saje ali mola (po teži). Odstotek se objavi tako za posamezno vrsto kot skupaj za vse štiri vrste. 5e.5. Če odstotek nedoraslih organizmov v vzorcu iz točke 5e.3(a) presega sprožitveni prag, zadevna obalna država članica prepove ribolov na tem območju z vso opremo, razen s pelagično vlečno mrežo, zapornimi plavaricami, visečimi mrežami, z vrvicami s svetlečimi vabami za ribolov sleda, skuše in šura, ter z vršami in strgačami za pokrovače in zabodnimi mrežami. Kriteriji za zaprto območje so naslednji: — območje ima 4, 5 ali 6 skupnih točk, — središče ribolovne ali ribolovnih dejavnosti z vzorci nad sprožitvenim pragom je enako središču zaprtega območja, — če se območje zapre na podlagi enega vzorca in leži zunaj voda do 12 milj od osnovnih črt pod suverenostjo ali jurisdikcijo zadevne države članice, meri to zaprto območje 50 kvadratnih milj, — v Skagerraku so istočasno zaprta največ tri območja. 5e.6. Prepoved iz točke 5e.5: — začne veljati 12 ur po odločitvi zadevne države članice in — se uporablja 21 dni, potem pa samodejno preneha veljati ob polnoči (UTC). 5e.7. Če odstotek malenkost presega sprožitveni prag, izvlek pa zaradi svoje skupne količine, sestave ulova ali porazdelitve po velikosti ne more veljati za reprezentativnega, lahko obalna država članica z odstopanjem od točke 5e.5 pred sprejetjem odločitve v skladu s točko 5e.5 v 48 urah od trenutka, ko je bil vzet prvotni vzorec, pridobi dodatne informacije, med drugim tudi z inšpekcijskimi pregledi ostalih izvlekov. 5e.8. Če območje, ki naj bi se zaprlo, vključuje območja pod jurisdikcijo ali suverenostjo različnih držav članic ali tretjih držav, država članica, ki je ugotovila, da je sprožitveni prag presežen, zadevne sosednje države članice in tretje države nemudoma obvesti o svojih ugotovitvah in prepovedi v skladu s točko 5e.5. Sosednje države članice nemudoma zaprejo svoje del območja. 5e.9. Obalna država članica nemudoma ravna, kakor sledi: (a) na svoji spletni strani objavi podrobnosti prepovedi v skladu s točko 5e.5; (b) kolikor je to mogoče, obvesti plovila v bližini območja ter (c) obvesti Komisijo in centre za spremljanje ribištva (v smislu člena 3 Uredbe (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil (17) drugih držav članic in tretjih držav, katerih plovila lovijo na tem območju, po elektronski pošti o prepovedi iz točke 5e.5. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi centri za spremljanje ribištva obvestijo plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo in jih zadeva prepoved. 5e.10. Zadevna obalna država članica Komisiji na zahtevo predloži podrobna poročila o vzorčenju in utemeljitev odločitve, sprejete v skladu s točko 5e.5. Če Komisija meni, da ta odločitev ni dovolj utemeljena, lahko od države članice zahteva, da jo takoj prekliče ali spremeni. (c) Na koncu točke 6.6 se doda naslednji odstavek: „To odstopanje se ne uporablja na območju, omejenem z loksodromami, ki se združujejo v naslednjih položajih, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84: 59° 05′ S, 06° 45′ Z 59° 30′ S, 06° 00′ Z 59° 40′ S, 05° 00′ Z 60° 00′ S, 04° 00′ Z 59° 30′ S, 04° 00′ Z 59° 05′ S, 06° 45′ Z.“ (d) Vstavi se naslednja točka 9a: „9a. Posebni ukrepi za ribolov rdečega okuna v Irmingerskem morju in vodah, ki nanj mejijo 9a.1 Ukrepi iz te točke 9a se uporabljajo za ribolov rdečega okuna (Sebastes spp.) v mednarodnih vodah cone ICES V in vodah ES con ICES XII in XIV, omejenih z naslednjimi koordinatami (v nadaljnjem besedilu: ohranitveno območje rdečega okuna): Točka št. Zemljepisna širina S Zemljepisna dolžina Z 1 64° 45 28° 30 2 62° 50 25° 45 3 61° 55 26° 45 4 61° 00 26° 30 5 59° 00 30° 00 6 59° 00 34° 00 7 61° 30 34° 00 8 62° 50 36° 00 9 64° 45 28° 30 9a.2 Poleg podatkov, ki se zahtevajo po členu 5(1) Uredbe (ES) št. 2791/1999, poveljniki ribiških plovil v ladijske dnevnike zabeležijo vsak vstop in izstop iz ohranitvenega območja rdečega okuna in skupne ulove, obdržane na krovu. V zabeležki je območje opredeljeno s posebno kodo ‚RCA‘. 9a.3 Poveljniki ribiških plovil, ki izvajajo ribolov v ohranitvenem območju rdečega okuna, pošiljajo dnevna poročila o količini ulova, določena v členu 6(1)(a) Uredbe (ES) št. 2791/1999, potem ko so ribolovne dejavnosti zadevnega koledarskega dne zaključene. V poročilu so navedeni ulovi na krovu, ki so bili ulovljeni od zadnjega poročila o ulovih. 9a.4 Poleg podatkov, ki se zahtevajo po členu 6(1)(a) Uredbe (ES) št. 2791/1999, poveljniki ribiških plovil pred vsakim vstopom in izstopom iz ohranitvenega območja rdečega okuna sporočijo ulov na krovu, ki je bil ulovljen od zadnjega poročila o ulovih. 9a.5 Poročila iz točk 9a.3 in 9a.4 se sestavijo v skladu s Prilogo I k Uredbi (ES) št. 1085/2000. V poročilih o ulovu znotraj ohranitvenega območja rdečega okuna se za zadevno območje uporabi koda ‚RCA‘. 9a.6 Ne glede na člen 39a te uredbe sta oznaka ali pečat, ki označujeta rdečega okuna, ulovljenega v ohranitvenem območju rdečega okuna, opremljena s posebno kodo ‚RCA‘. 9a.7 Kupci ali imetniki rib zagotovijo, da se vsaka količina rdečega okuna, ulovljenega v ohranitvenem območju rdečega okuna, ki je prvič iztovorjena v pristanišču Skupnosti ali pretovorjena, ob iztovarjanju ali pretovarjanju stehta. 9a.8 Prepovedana je uporaba vlečnih mrež z mrežnimi očesi, manjšimi od 100 mm. 9a.9 Za rdečega okuna, ulovljenega v ohranitvenem območju rdečega okuna, se za ribe brez drobovja in glave, vključno z japonskim načinom razreza, uporablja pretvorbeni faktor 1,70.“ (e) Točka 15.1 se nadomesti z naslednjim: „15.1. Prepovedan je ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami in mirujočim orodjem, vključno z zabodnimi mrežami in parangali, na območjih, omejenih z loksodromami, ki se združujejo v naslednjih položajih, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84: Del Reykjaneškega hrbta: — 55° 04,5327′ S, 36° 49,0135′ Z — 55° 05,4804′ S, 35° 58,9784′ Z — 54° 58,9914′ S, 34° 41,3634′ Z — 54° 41,1841′ S, 34° 00,0514′ Z — 54° 00,0′ S, 34° 00,0′ Z — 53° 54,6406′ S, 34° 49,9842′ Z — 53° 58,9668′ S, 36° 39,1260′ Z — 55° 04,5327′ S, 36° 49,0135′ Z; Območje severnega Srednjeatlantskega hrbta: — 59° 45′ S, 33° 30′ Z — 57° 30′ S, 27° 30′ Z — 56° 45′ S, 28° 30′ Z — 59° 15′ S, 34° 30′ Z — 59° 45′ S, 33° 30′ Z; Območje srednjega Srednjeatlantskega hrbta (Charlie-Gibbs Fracture zone and Subpolar Frontal Region): — 53° 30′ S, 38° 00′ Z — 53° 30′ S, 36° 49′ Z — 55° 04,5327′ S, 36° 49′ Z — 54° 58,9914′ S, 34° 41,3634′ Z — 54° 41,1841′ S, 34° 00′ Z — 53° 30′ S, 34° 00′ Z — 53° 30′ S, 30° 00′ Z — 51° 30′S, 28° 00′Z — 49° 00′ S, 26° 30′ Z — 49° 00′ S, 30° 30′ Z — 51° 30′ S, 32° 00′ Z — 51° 30′S, 38° 00′ Z — 53° 30′ N, 38° 00′ Z Območje južnega Srednjeatlantskega hrbta: — 44° 30′ S, 30° 30′ Z — 44° 30′S, 27° 00′ Z — 43° 15′ S, 27° 15′ Z — 43° 15′ S, 31° 00′ Z — 44° 30′ S, 30° 30′ Z; Altair Seamounts: — 45° 00′ S, 34° 35′ Z — 45° 00′ S, 33° 45′ Z — 44° 25′ S, 33° 45′ Z — 44° 25′ S, 34° 35′ Z — 45° 00′ S, 34° 35′ Z; Antialtair Seamounts: — 43° 45′ S, 22° 50′ Z — 43° 45′ S, 22° 05′ Z — 43° 25′ S, 22° 05′ Z — 43° 25′ S, 22° 50′ Z — 43° 45′ S, 22° 50′ Z; Hatton Bank: — 59° 26′ S, 14° 30′ Z — 59° 12′ S, 15° 08′ Z — 59° 01′ S, 17° 00′ Z — 58° 50′ S, 17° 38′ Z — 58° 30′ S, 17° 52′ Z — 58° 30′ S, 18° 22′ Z — 58° 03′ S, 18° 22′ Z — 58° 03′ S, 17° 30′ Z — 57° 55′ S, 17° 30′ Z — 57° 45′ S, 19° 15′ Z — 58° 30′ S, 18° 45′ Z — 58° 47′ S, 18° 37′ Z — 59° 05′ S, 17° 32′ Z — 59° 16′ S, 17° 20′ Z — 59° 22′ S, 16° 50′ Z — 59° 21′ S, 15° 40′ Z; North West Rockall: — 57° 00′ S, 14° 53′ Z — 57° 37′ S, 14° 42′ Z — 57° 55′ S, 14° 24′ Z — 58° 15′ S, 13° 50′ Z — 57° 57′ S, 13° 09′ Z — 57° 50′ S, 13° 14′ Z — 57° 57′ S, 13° 45′ Z — 57° 49′ S, 14° 06′ Z — 57° 29′ S, 14° 19′ Z — 57° 22′ S, 14° 19′ Z — 57° 00′ S, 14° 34′ Z — 56° 56′ S, 14° 36′ Z — 56° 56′ S, 14° 51′ Z — 57° 00′ S, 14° 53′ Z; South-West Rockall (Empress of Britain Bank) — 56° 24′ S, 15° 37′ Z — 56° 21′ S, 14° 58′ Z — 56° 04′ S, 15° 10′ Z — 55° 51′ S, 15° 37′ Z — 56° 10′ S, 15° 52′ Z — 56° 24′ S, 15° 37′ Z; Logachev Mound: — 55° 17′ S, 16° 10′ Z — 55° 33′ S, 16° 16′ Z — 55° 50′ S, 15° 15′ Z — 55° 58′ S, 15° 05′ Z — 55° 54′ S, 14° 55′ Z — 55° 45′ S, 15° 12′ Z — 55° 34′ S, 15° 07′ Z — 55° 17′ S, 16° 10′ Z; West Rockall Mound: — 57° 20′ S, 16° 30′ Z — 57° 05′ S, 15° 58′ Z — 56° 21′ S, 17° 17′ Z — 56° 40′ S, 17° 50′ Z — 57° 20′ S, 16° 30′ Z.“ (f) Vstavi se naslednja točka 19a: „19a Pogoji za plovila tretjih držav, ki lovijo skušo v vodah ES Za plovila tretjih držav, ki nameravajo loviti skušo v vodah ES, se uporabljajo naslednje določbe: (a) Plovila lahko začnejo svoje ribolovno potovanje šele potem, ko prejmejo dovoljenje pristojnega organa zadevne obalne države članice. Plovila vstopijo v vode ES šele s prehodom enega od naslednjih nadzornih območij: — pravokotnik ICES 48 E2 v razdelku VIa, — pravokotnik ICES 50 F1 v razdelku IVa, — pravokotnik ICES 46 F1 v razdelku IVa. Poveljnik plovila pri vstopu v vode ES obvesti center za spremljanje ribištva Velike Britanije v Edinburgu vsaj štiri ure pred vstopom na eno od zgoraj navedenih nadzornih območij, in sicer po elektronski pošti na naslov: ukfcc@scotland.gsi.gov.uk ali po telefonu (+ 44 131 271 9700). V obvestilu je navedeno ime, mednarodni radijski klicni znak ter črke in številke pristanišča (PLN) plovila, skupna količina po vrstah na krovu in nadzorno območje, skozi katero bo plovilo vstopilo v vode ES. Plovilo ne začne loviti, dokler ne prejme potrdila o prejetju obvestila in navodil poveljniku, ali se bo plovilo inšpekcijsko pregledalo. Vsako potrdilo ima enotno številko dovoljenja, ki jo mora poveljnik obdržati do konca ribolovnega potovanja. (b) Plovila, ki vstopijo v vode ES brez ulova na krovu, so izvzeta iz zahtev iz odstavka (a). (c) Ribolovno potovanje se šteje za končano, ko plovilo zapusti vode ES ali vstopi v pristanišče Skupnosti, kjer se njegov ulov v celoti iztovori. Plovila zapustijo vode ES šele s prehodom enega od nadzornih območij. Poveljnik plovila pri izstopu iz voda ES obvesti center za spremljanje ribištva v Edinburgu vsaj dve uri pred vstopom na eno od navedenih nadzornih območij, in sicer po elektronski pošti ali telefonu, kot je določeno v odstavku (a). V obvestilu je navedeno ime, mednarodni radijski klicni znak ter črke in številke pristanišča (PLN) plovila, skupna količina po vrstah na krovu in nadzorno območje, skozi katero namerava plovilo pluti. Plovilo ne zapusti nadzornega območja, dokler ne prejme potrdila o prejetju obvestila in navodil poveljniku, ali se bo plovilo inšpekcijsko pregledalo. Vsako potrdilo ima enotno številko dovoljenja, ki jo mora poveljnik obdržati, dokler plovilo ne zapusti voda ES.“ (d) V Prilogi III se dodata naslednja dodatka: „Dodatek 7 k Prilogi III Metodologija vzorčenja Vzorci se vzamejo in izmerijo v skladu z naslednjimi določbami: — Vzorci bi se morali vzeti in izmeriti v tesnem sodelovanju s poveljnikom ribiškega plovila in posadko. Treba bi jih bilo spodbuditi k sodelovanju v postopku. Poleg tega bi jih bilo treba spodbuditi, da sporočijo vse informacije, ki bi lahko bile pomembne za omejitev zaprtega območja. — Oceni se skupni ulov v izvleku. — Vzorec se vzame, če se oceni, da je v izvleku najmanj 300 kg trske, vahnje, saja in mola. — Najmanjša velikost vzorca je 200 kg trske, vahnje, saja in mola. — Vzorec je treba vzeti tako, da odraža sestavo ulova glede na štiri vrste. — Vzorec se po potrebi glede na količino ulova vzame na začetku ulova, med njim in na koncu ulova. — Količina nedoraslih organizmov se izračuna kot odstotek po vrsti in skupaj za vse štiri vrste. — Poročilo o vzorčenju se pravilno izpolni takoj po izmeritvi vzorca. Nato se pošlje obalni državi.“ „Dodatek 8 k Prilogi III