UREDBA (EU) 2018/1862 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 28. novembra 2018

o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, o spremembi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1986/2006 Evropskega parlamenta in Sveta in Sklepa Komisije 2010/261/EU

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (d) drugega pododstavka člena 82(1), člena 85(1), točke (a) člena 87(2) in točke (a) člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Schengenski informacijski sistem (SIS) je pomembno orodje za uporabo določb schengenskega pravnega reda, kakor je vključen v okvir Evropske unije. SIS sodi med glavne izravnalne ukrepe, ki prispevajo k ohranjanju visoke stopnje varnosti na območju svobode, varnosti in pravice Unije, saj podpira operativno sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi, zlasti mejno policijo, policijo, carinskimi organi, organi za priseljevanje ter organi, pristojnimi za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj oziroma izvrševanje kazenskih sankcij.

(2) SIS je bil prvotno vzpostavljen na podlagi določb naslova IV Konvencije z dne 19. junija 1990 o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (2) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o izvajanju Schengenskega sporazuma). Razvoj druge generacije SIS (SIS II) je bil zaupan Komisiji na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2424/2001 (3) in Sklepa Sveta 2001/886/PNZ (4). Pozneje je bil vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (5) in Sklepom Sveta 2007/533/PNZ (6). SIS II je nadomestil SIS, kakor je bil vzpostavljen s Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma.

(3) Tri leta po začetku delovanja SIS II je Komisija izvedla oceno sistema v skladu z Uredbo (ES) št. 1987/2006 ter Sklepom 2007/533/PNZ. Komisija je 21. decembra 2016 Evropskemu parlamentu in Svetu predložila Poročilo o oceni druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) v skladu s členi 24(5), 43(3) in 50(5) Uredbe (ES) št. 1987/2006 ter členoma 59(3) in 66(5) Sklepa 2007/533/PNZ in priloženi delovni dokument služb Komisije. Priporočila iz teh dokumentov bi bilo treba ustrezno upoštevati v tej uredbi.

(4) Ta uredba predstavlja pravno podlago za SIS glede zadev, ki spadajo v področje uporabe poglavij 4 in 5 naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Uredba (EU) 2018/1861 Evropskega parlamenta in Sveta (7) predstavlja pravno podlago za SIS glede zadev, ki spadajo na področje uporabe poglavja 2 naslova V tretjega dela PDEU.

(5) Dejstvo, da je pravna podlaga za SIS sestavljena iz ločenih instrumentov, ne vpliva na načelo, da SIS predstavlja enoten informacijski sistem, ki bi moral delovati kot tak. Zajemati bi moral enotno mrežo nacionalnih uradov z imenom uradi SIRENE za zagotavljanje izmenjave dopolnilnih informacij. Zato bi morale biti nekatere določbe teh instrumentov enake.

(6) Treba je opredeliti cilje SIS, nekatere elemente njegove tehnične zgradbe in njegovo financiranje, določiti pravila v zvezi z njegovim delovanjem od konca do konca in uporabo ter opredeliti pristojnosti. Prav tako je treba določiti kategorije podatkov, ki se vnesejo v sistem, namene, za katere je treba vnesti podatke in jih obdelati, ter merila za njihov vnos. Potrebna so tudi pravila za izbris razpisov ukrepov, organe, pooblaščene za dostop do podatkov, uporabo biometričnih podatkov ter za podrobnejšo določitev pravil o varstvu in obdelavi podatkov.

(7) Razpisi ukrepov v SIS vsebujejo le informacije, ki so potrebne za identifikacijo osebe ali predmeta in nadaljnje ukrepanje. Države članice bi morale zato po potrebi izmenjati dopolnilne informacije glede razpisov ukrepov.

(8) SIS vključuje centralni sistem (v nadaljnjem besedilu: centralni SIS) in nacionalne sisteme. Nacionalni sistemi lahko vsebujejo popolno ali delno kopijo podatkovne zbirke SIS, ki si jo lahko delita dve ali več držav članic. Glede na to, da je SIS najpomembnejši instrument za izmenjavo informacij v Evropi, s katerim se zagotavljata varnost in učinkovito upravljanje mej, je treba zagotoviti njegovo neprekinjeno delovanje na centralni in nacionalni ravni. Razpoložljivost SIS bi bilo treba pozorno spremljati na centralni ravni in ravni držav članic ter vsak primer nerazpoložljivosti končnim uporabnikom zabeležiti in sporočiti deležnikom na nacionalni ravni in ravni Unije. Vsaka država članica bi morala vzpostaviti rezervni sistem za svoj nacionalni sistem. Države članice bi morale tudi zagotoviti neprekinjeno povezljivost s centralnim SIS prek podvojenih ter fizično in geografsko ločenih povezovalnih točk. Centralni SIS in komunikacijsko infrastrukturo bi bilo treba upravljati tako, da se zagotovi njuno delovanje 24 ur na dan in 7 dni v tednu. Zato bi morala Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (v nadaljnjem besedilu: eu-LISA), ustanovljena na podlagi Uredbe (EU) 2018/1726 Evropskega parlamenta in Sveta (8), izvajati tehnične rešitve za izboljšanje neprekinjene razpoložljivosti SIS, in sicer na podlagi neodvisne ocene učinka ter analize stroškov in koristi.

(9) Treba je vzdrževati priročnik s podrobnimi pravili za izmenjavo dopolnilnih informacij v zvezi z ukrepi, ki se zahtevajo na podlagi razpisov ukrepov (v nadaljnjem besedilu: Priročnik SIRENE). Uradi SIRENE bi morali zagotoviti hitro in učinkovito izmenjavo takšnih informacij.

(10) Za zagotovitev učinkovite izmenjave dopolnilnih informacij, vključno z ukrepi, ki jih je treba sprejeti in so določeni v razpisih ukrepov, je primerno okrepiti delovanje uradov SIRENE z določitvijo zahtev glede razpoložljivih virov in usposabljanj uporabnikov ter časa za odziv na poizvedbe, ki jih prejmejo od drugih uradov SIRENE.

(11) Države članice bi morale zagotoviti, da ima osebje njihovega urada SIRENE jezikovno znanje ter poznavanje ustreznega prava in postopkovnih pravil, potrebnih za opravljanje njihovih nalog.

(12) Da bi lahko v celoti izkoristili funkcije SIS, bi morale države članice zagotoviti, da se končni uporabniki in osebje uradov SIRENE redno usposabljajo, vključno glede varnosti in varstva podatkov ter kakovosti podatkov. Uradi SIRENE bi morali biti udeleženi pri razvoju programov usposabljanja. Če je mogoče, bi morali uradi SIRENE vsaj enkrat letno zagotoviti tudi možnost izmenjave osebja z drugimi uradi SIRENE. Države članice se spodbuja, da sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi se preprečita izguba veščin in izkušenj, ki ju povzroča menjavanje osebja.

(13) Operativno upravljanje centralnih delov SIS izvaja eu-LISA. Da bi eu-LISA lahko zagotovila dovolj finančnih in kadrovskih virov za zajetje vseh vidikov operativnega upravljanja centralnega SIS in komunikacijske infrastrukture, bi bilo treba v tej uredbi podrobno določiti njene naloge, zlasti v zvezi s tehničnimi vidiki izmenjave dopolnilnih informacij.

(14) Brez poseganja v odgovornost držav članic za točnost podatkov, vnesenih v SIS, in vlogo uradov SIRENE kot koordinatorjev kakovosti bi morala biti eu-LISA pristojna za izboljšanje kakovosti podatkov z uvedbo centralnega orodja za spremljanje kakovosti podatkov ter bi morala redno pripraviti poročila za Komisijo in države članice. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o morebitnih težavah glede kakovosti podatkov. Za nadaljnje izboljšanje kakovosti podatkov v SIS bi morala eu-LISA usposabljanje o uporabi SIS ponuditi tudi nacionalnim organom za usposabljanje ter po možnosti tudi uradom SIRENE in končnim uporabnikom.

(15) Da bi se omogočilo boljše spremljanje uporabe SIS za analizo trendov v zvezi s kaznivimi dejanji, bi bilo treba eu-LISA omogočiti, da oblikuje najsodobnejše zmogljivosti za statistično poročanje državam članicam, Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Europolu, Eurojustu in Evropski agenciji za mejno in obalno stražo, ne da bi pri tem ogrožala celovitost podatkov. Zato bi bilo treba vzpostaviti centralno odložišče. Statistični podatki, shranjeni v odložišču ali od tam pridobljeni, ne bi smeli vsebovati nobenih osebnih podatkov. Države članice bi morale v okviru sodelovanja med nadzornimi organi in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s to uredbo sporočati statistične podatke glede uveljavljanja pravice do dostopa, popravka netočnih podatkov in izbrisa nezakonito shranjenih podatkov.

(16) V SIS bi bilo treba vključiti nove kategorije podatkov, da se končnim uporabnikom omogoči, da lahko brez izgubljanja časa sprejmejo informirane odločitve na podlagi razpisa ukrepa. Za olajšanje identifikacije in odkrivanja več identitet bi moral razpis ukrepa, kadar so takšne informacije na voljo, vključevati sklic na osebni identifikacijski dokument zadevnega posameznika ali njegovo številko in po možnosti barvno kopijo dokumenta.

(17) Pristojnim organom bi bilo treba omogočiti, da, kadar je to nujno potrebno, v SIS vnesejo specifične informacije, ki se nanašajo na kakršne koli posebne in objektivne telesne značilnosti osebe, ki se ne spreminjajo, kot so vtetovirana znamenja, znamenja ali brazgotine.

(18) Pri vnosu razpisa ukrepa bi bilo treba navesti vse relevantne podatke, če so na voljo, zlasti ime zadevnega posameznika, da bi kar se da zmanjšali tveganje napačnih zadetkov in nepotrebne operativne dejavnosti.

(19) SIS ne bi smel shranjevati podatkov, ki se uporabljajo za opravljanje poizvedb, razen za vodenje dnevnikov zaradi preverjanja zakonitosti poizvedb, spremljanja zakonitosti obdelave podatkov, notranjega spremljanja ter zagotavljanja pravilnega delovanja nacionalnega sistema kot tudi zaradi celovitosti in varnosti podatkov.

(20) SIS bi moral dovoljevati obdelavo biometričnih podatkov, da se pripomore k zanesljivi identifikaciji zadevnih posameznikov. Vsak vnos fotografij, podob obraza ali daktiloskopskih podatkov v SIS in vsaka uporaba takih podatkov bi morala biti omejena na to, kar je potrebno za doseganje zadanih ciljev, bi morala biti dovoljena v skladu s pravom Unije, bi morala spoštovati temeljne pravice, vključno z največjo koristjo otroka, in bi morala biti v skladu s pravom Unije o varstvu podatkov, vključno z veljavnimi določbami o varstvu podatkov iz te uredbe. V istem kontekstu bi moral SIS omogočati tudi obdelavo podatkov posameznikov, katerih identiteta je bila zlorabljena, da se preprečijo neprijetnosti zaradi napačne identifikacije, pri tem pa je treba upoštevati ustrezne zaščitne ukrepe, pridobiti soglasje zadevnih posameznikov za posamezne kategorije podatkov, zlasti za odtise dlani, in upoštevati strogo omejitev namenov, za katere se taki osebni podatki lahko zakonito obdelujejo.

(21) Države članice bi morale sprejeti potrebne tehnične ureditve, da vsakič, ko lahko končni uporabniki opravijo poizvedbo v nacionalni policijski podatkovni zbirki ali podatkovni zbirki priseljencev, hkrati poizvedbo opravijo tudi v SIS, ob upoštevanju načel iz člena 4 Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter člena 5 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (10). S tem bi se moralo zagotoviti, da SIS deluje kot glavni izravnalni ukrep na območju brez kontrole na notranjih mejah, ter bolje obravnavalo čezmejno razsežnost kriminalitete in mobilnost storilcev kaznivih dejanj.

(22) S to uredbo bi bilo treba določiti pogoje za uporabo daktiloskopskih podatkov, fotografij in podob obraza za namene identifikacije in preverjanja. Podobe obraza in fotografije za namene identifikacije bi bilo treba sprva uporabiti le v okviru pregledov na rednih mejnih prehodih. Takšna uporaba bi morala biti predmet poročila Komisije, ki potrjuje razpoložljivost, pripravljenost in zanesljivost tehnologije.

(23) Uvedba storitve avtomatizirane identifikacije prstnih odtisov v SIS dopolnjuje obstoječi prümski mehanizem o vzajemnem čezmejnem spletnem dostopu do določenih nacionalnih podatkovnih zbirk DNK in sistemov za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov, kot je določeno v sklepih Sveta 2008/615/PNZ (11) in 2008/616/PNZ (12). Poizvedba v SIS na podlagi daktiloskopskih podatkov omogoča aktivno iskanje storilca. Zato naj bi bilo mogoče daktiloskopske podatke neznanega storilca vnesti v SIS, pod pogojem, da je mogoče z zelo visoko stopnjo verjetnosti domnevati, da gre za daktiloskopske podatke storilca hudega kaznivega dejanja ali terorističnega dejanja. To zlasti velja za daktiloskopske podatke, najdene na orožju ali kakršnem koli predmetu, uporabljenem za izvršitev kaznivega dejanja. Veljati bi moralo, da sama prisotnost daktiloskopskih podatkov na kraju izvršitve kaznivega dejanja še ne pomeni, da je mogoče z zelo visoko stopnjo verjetnosti domnevati, da ti pripadajo storilcu. Razpis ukrepa bi bil treba vnesti le, kadar se nadalje zagotovi, da identitete osumljenca ni mogoče ugotoviti na podlagi podatkov iz katere koli druge ustrezne nacionalne podatkovne zbirke, podatkovne zbirke Unije ali mednarodne podatkovne zbirke. Če se pri iskanju na podlagi daktiloskopskih podatkov izkaže, da bi se podatki lahko ujemali, bi morala država članica ob sodelovanju strokovnjakov izvesti nadaljnja preverjanja, da se ugotovi, ali prstni odtisi, shranjeni v SIS, pripadajo osumljencu, ter ugotoviti identiteto osebe. Ti postopki bi se morali izvajati v skladu z nacionalnim pravom. Taka identifikacija bi lahko znatno prispevala k preiskavi kaznivega dejanja in omogočila prijetje, pod pogojem, da so izpolnjeni vsi pogoji zanj.

(24) Moralo bi biti dovoljeno, da se s popolnimi ali nepopolnimi nizi prstnih odtisov ali odtisov dlani, najdenimi na kraju izvršitve kaznivega dejanja, opravljajo poizvedbe v daktiloskopskih podatkih, shranjenih v SIS, če se da z visoko stopnjo verjetnosti ugotoviti, da pripadajo storilcu hudega ali terorističnega kaznivega dejanja, pod pogojem, da se sočasno opravi tudi poizvedba v ustrezni nacionalni zbirki podatkov za prstne odtise. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti vzpostavitvi standardov kakovosti za shranjevanje biometričnih podatkov, vključno z latentnimi daktiloskopskimi podatki.

(25) Kadar identitete osebe ni mogoče preveriti na noben drug način, bi bilo treba za poskus identifikacije uporabiti daktiloskopske podatke. V vseh primerih bi moralo biti dovoljeno, da se oseba identificira z uporabo daktiloskopskih podatkov.

(26) V jasno opredeljenih primerih, kadar daktiloskopski podatki niso na voljo, bi moralo biti možno, da se razpisu ukrepa doda profil DNK. Do tega profila DNK bi morali imeti dostop le pooblaščeni uporabniki. Profili DNK bi morali olajšati identifikacijo pogrešanih oseb, ki jih je treba zaščititi in zlasti pogrešanih otrok, pri čemer se za identifikacijo med drugim dovoli uporaba profilov DNK neposrednih prednikov, potomcev ali sorojencev. Podatki DNK bi morali vsebovati le minimalne informacije, potrebne za identifikacijo pogrešanih oseb.

(27) Profile DNK bi bilo treba pridobiti iz SIS le, kadar je identifikacija potrebna in sorazmerna za namene iz te uredbe. Profili DNK se ne bi smeli pridobiti in obdelovati za druge namene razen tistih, za katere so bili vneseni v SIS. Morala bi veljati pravila o varstvu podatkov in varnosti iz te uredbe. Pri uporabi profilov DNK bi bilo treba po potrebi sprejeti dodatne zaščitne ukrepe, da se prepreči vsakršno tveganje napačnih zadetkov, vdorov v računalniški sistem in nepooblaščene izmenjave s tretjimi stranmi.

(28) SIS bi moral vsebovati razpise ukrepov za osebe, za katere se zahteva prijetje zaradi predaje ali izročitve. Poleg razpisov ukrepov je primerno zagotoviti tudi, da se prek uradov SIRENE izmenjujejo dopolnilne informacije, potrebne v postopkih predaje in izročitve. V SIS bi bilo treba obdelati zlasti podatke iz člena 8 Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ (13). Iz operativnih razlogov je primerno, da država članica izdajateljica po predhodni odobritvi sodnih organov začasno onemogoči dostop do obstoječega razpisa ukrepa za prijetje, kadar se intenzivno in aktivno išče oseba, za katero je razpisan evropski nalog za prijetje, ter kadar lahko končni uporabniki, ki niso vključeni v zadevno iskalno operacijo, ogrozijo njen uspeh. Začasna nedostopnost takih razpisov ukrepov lahko načeloma traja največ 48 ur.

(29) Omogočiti bi bilo treba, da se v SIS lahko doda prevod dodatnih podatkov, vnesenih zaradi predaje na podlagi evropskega naloga za prijetje in zaradi izročitve.

(30) SIS bi moral vsebovati razpise ukrepov za pogrešane osebe ali ranljive osebe, ki jim je treba preprečiti potovanje, da se jim zagotovi zaščita ali da se preprečijo grožnje javni varnosti ali javnemu redu. V primeru otrok bi moralo pri teh razpisih ukrepov in ustreznih postopkih veljati načelo največje koristi otroka v skladu s členom 24 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in členom 3 Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989. Ukrepe in odločitve po razpisu ukrepa za otroka, ki jih sprejmejo pristojni organi, vključno s sodnimi organi, je treba sprejeti v sodelovanju z organi za zaščito otrok. Kadar je to ustrezno, bi bilo o tem treba obvestiti nacionalno telefonsko številko za pogrešane otroke.

(31) Razpisi ukrepov za pogrešane osebe, ki jih je treba zaščititi, se vnesejo na zahtevo pristojnega organa. Za vse otroke, ki so izginili iz sprejemnih objektov držav članic, bi bilo treba v SIS vnesti razpise ukrepov za pogrešane osebe.

(32) Razpise ukrepov za otroke, za katere obstaja tveganje, da jih ugrabi kateri od staršev, bi bilo treba v SIS vnesti na zahtevo pristojnih organov, vključno s sodnimi organi, ki so v skladu z nacionalnim pravom pristojni za spore v zvezi s starševsko odgovornostjo. Razpise ukrepov za otroke, za katere obstaja tveganje, da jih ugrabi kateri od staršev, bi bilo treba vnesti v SIS samo, kadar je takšna nevarnost konkretna in očitna ter samo v omejenih okoliščinah. Zato je potrebno zagotoviti stroge in ustrezne zaščitne ukrepe. Pri presoji, ali obstaja konkretno in očitno tveganje, da bi bil otrok nemudoma in nezakonito odpeljan iz države članice, bi morali pristojni organ upoštevati otrokove osebne okoliščine in okolje, ki mu je izpostavljen.

(33) Ta uredba bi morala vzpostaviti nove kategorije razpisov ukrepov za določene kategorije ranljivih oseb, ki jim je treba preprečiti potovanje. Osebe, ki zaradi svoje starosti, invalidnosti ali družinskih okoliščin potrebujejo varstvo, bi bilo treba šteti za ranljive.

(34) Razpise ukrepov za otroke, ki jim je treba zaradi njihove lastne zaščite preprečiti potovanje, bi bilo treba vnesti v SIS, če obstaja konkretno in očitno tveganje, da bodo odpeljani z ozemlja države članice ali da ga bodo zapustili. Takšne razpise ukrepov bi bilo treba vnesti, če bi bili otroci zaradi potovanja tvegali, da postanejo žrtve trgovine z ljudmi ali prisilnih porok, pohabljanja ženskih spolnih organov ali drugih oblik nasilja na podlagi spola, da bi postali žrtve terorističnih kaznivih dejanj oziroma da bi sodelovali v njih, da bi bili rekrutirani ali vključeni v oborožene skupine ali bili prisiljeni, da aktivno sodelujejo v spopadih.

(35) Razpise ukrepov za ranljive odrasle osebe, ki jim je treba zaradi njihove lastne zaščite preprečiti potovanje, bi bilo treba vnesti, če bi zaradi potovanja tvegali, da postanejo žrtve trgovine z ljudmi ali nasilja na podlagi spola.

(36) Da bi zagotovili stroge in ustrezne zaščitne ukrepe, bi bilo treba razpise ukrepov za otroke ali druge ranljive osebe, ki jim je treba preprečiti potovanje, kadar je v skladu z nacionalnim pravom to potrebno, vnesti v SIS na podlagi odločitve sodnega organa ali odločitve pristojnega organa, potrjenega s strani sodnega organa.

(37) Treba bi bilo uvesti nov ukrep, da se omogoči ustavitev in zaslišanje osebe, da država članica izdajateljica pridobi podrobne informacije. Ta ukrep bi se moral uporabiti v primerih, kadar je oseba na podlagi jasnih indicev osumljena, da namerava izvršiti ali da je izvršila katero koli kaznivo dejanje iz člena 2(1) in (2) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ, kadar so nadaljnje informacije potrebne za izvršitev zaporne kazni ali ukrepa odvzema prostosti zoper osebo, ki je bila obsojena za katero koli kaznivo dejanje iz člena 2(1) in (2) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ, ali kadar obstaja razlog za sum, da bo zagrešila katero koli od teh dejanj. Hkrati ta ukrep, ki bi ga bilo treba uvesti, ne bi smel posegati v obstoječe mehanizme medsebojne pravne pomoči. Zagotoviti bi moral zadostne informacije, da se sprejme odločitev o nadaljnjih ukrepih. Ta novi ukrep ne bi smel privesti do preiskave osebe ali njenega prijetja. Procesne pravice osumljenih in obtoženih oseb v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom pa bi se morale ohraniti, vključno z njihovo pravico do dostopa do odvetnika v skladu z Direktivo 2013/48/EU Evropskega parlamenta in Sveta (14).

(38) V primeru razpisov ukrepov za predmete zaradi zasega ali za zagotovitev dokazov v kazenskem postopku bi bilo treba zadevne predmete zaseči v skladu z nacionalnim pravom, da se ugotovi, ali in v skladu s katerimi pogoji se predmet zaseže, zlasti če je v lasti njegovega zakonitega lastnika.

(39) SIS bi moral vsebovati nove kategorije predmetov velike vrednosti, kot so izdelki informacijske tehnologije, ki se lahko identificirajo in poiščejo na podlagi identifikacijske številke.

(40) Kar zadeva razpise ukrepov, vnesene v SIS, o dokumentih zaradi zasega ali zagotovitve dokazov v kazenskih postopkih, bi bilo treba izraz „lažni“ razumeti tako, da se nanaša tako na ponarejene kot na predrugačene dokumente.

(41) Državam članicam bi bilo treba omogočiti, da k razpisu ukrepa dodajo označitev, kar pomeni, da na svojem ozemlju ne bodo izvedle ukrepa, ki ga zahteva razpis ukrepa. Pri vnosu razpisov za prijetje zaradi predaje, se ne bi smelo nobene določbe iz te uredbe razlagati tako, da odstopa od določb iz Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ ali preprečuje njihovo uporabo. Odločitev, da se razpisu ukrepa zaradi neizvršitve evropskega naloga za prijetje doda označitev, bi morala temeljiti samo na razlogih za zavrnitev iz navedenega okvirnega sklepa.

(42) Kadar se doda označitev in je bilo ugotovljeno, kje se nahaja oziroma se je nahajala oseba, za katero se zahteva prijetje zaradi predaje, bi bilo treba informacijo, kje se oseba nahaja oziroma se je nahajala, zmeraj sporočiti sodnemu organu izdajatelju, ki se lahko odloči, da pristojnemu sodnemu organu posreduje evropski nalog za prijetje v skladu z določbami Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ.

(43) Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da vzpostavijo povezave med razpisi ukrepov v SIS. Vzpostavitev povezav med dvema ali več razpisi ukrepov ne bi smela vplivati na ukrep, ki ga je treba sprejeti, roke za preverjanje razpisov ukrepov ali pravice dostopa do razpisov ukrepov.

(44) Razpisi ukrepov bi se morali hraniti v SIS le toliko časa, kolikor je to potrebno za izpolnitev specifičnega namena, za katerega so bili vneseni. Roki za preverjanje za različne kategorije razpisov ukrepov bi morali ustrezati njihovemu namenu. Razpise ukrepov za predmete, ki so vezani na razpis ukrepa za osebo, bi bilo treba hraniti samo tako dolgo, dokler se hrani razpis ukrepa za to osebo. Odločitve o nadaljnji ohranitvi razpisov ukrepov za osebe bi morale temeljiti na celoviti posamični oceni. Države članice bi morale v predpisanem roku za preverjanje preveriti razpise ukrepov za osebe in predmete ter hraniti statistične podatke o številu razpisov ukrepov, katerih obdobje hrambe je bilo podaljšano.

(45) Za vnašanje razpisa ukrepa v SIS in podaljševanje obdobja izteka veljavnosti razpisa ukrepa v SIS bi morala veljati zahteva sorazmernosti, na podlagi katere se preuči, ali je konkretna zadeva primerna, relevantna in dovolj pomembna, da se v SIS vnese razpis ukrepa. V primeru terorističnih kaznivih dejanj bi bilo treba zadevo obravnavati kot primerno, relevantno in dovolj pomembno, da se v SIS vnese razpis ukrepa. Državam članicam bi bilo treba zaradi javne ali nacionalne varnosti dovoliti, da razpisa ukrepov izjemoma ne vnesejo v SIS, kadar je verjetno, da bi to oviralo uradne ali zakonite poizvedbe, preiskave ali postopke.

(46) Treba je določiti pravila v zvezi z izbrisom razpisov ukrepov. Razpis ukrepa bi bilo treba hraniti le toliko časa, kolikor je to potrebno za dosego namena, zaradi katerega je bil vnesen. Ob upoštevanju različnih praks držav članic v zvezi z opredelitvijo trenutka, ko razpis ukrepa doseže svoj namen, je primerno določiti podrobna merila za vsako kategorijo razpisov ukrepov in tako opredeliti, kdaj bi ga bilo treba izbrisati.

(47) Celovitost podatkov SIS je ključnega pomena. Zato bi bilo treba zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe za obdelavo podatkov SIS na centralni in nacionalni ravni, da se zagotovi varnost podatkov od konca do konca. Organe, ki sodelujejo pri obdelavi podatkov, bi morale zavezovati varnostne zahteve te uredbe in zanje bi moral veljati enoten postopek poročanja o incidentih. Njihovo osebje bi moralo biti ustrezno usposobljeno in obveščeno o morebitnih kršitvah in kaznih v tej zvezi.

(48) Podatki, obdelani v SIS, in povezane dopolnilne informacije, ki se izmenjujejo na podlagi te uredbe, se ne bi smeli posredovati ali dajati na voljo tretjim državam ali mednarodnim organizacijam.

(49) Primerno je, da se dostop do SIS dodeli službam, pristojnim za registracijo vozil, plovil in zrakoplovov, s čimer se jim omogoči, da preverijo, ali se zadevno prevozno sredstvo v državah članicah že išče zaradi zasega. Primerno je tudi, da se dostop do SIS dodeli službam, pristojnim za registracijo strelnega orožja, s čimer se jim omogoči, da preverijo, ali se zadevno strelno orožje v državah članicah že išče zaradi zasega oziroma ali je bil vnesen razpis ukrepa za osebo, ki zaprosi za registracijo.

(50) Neposreden dostop do SIS bi bilo treba zagotoviti le pristojnim vladnim službam. Ta dostop bi moral biti omejen na razpise ukrepov, ki se nanašajo na zadevna prevozna sredstva, njihove registracijske dokumente ali registrsko številko oziroma na strelno orožje in osebe, ki zaprosijo za registracijo. Te službe bi morale vsak zadetek v SIS sporočiti policiji, ki bi morala nadalje ukrepati v skladu z določenim razpisom ukrepa v SIS in prek uradov SIRENE o zadetku uradno obvestiti državo članico izdajateljico.

(51) Brez poseganja v podrobnejša pravila iz te uredbe bi bilo treba za obdelavo osebnih podatkov, vključno z zbiranjem in sporočanjem osebnih podatkov, ki jih pristojni nacionalni organi obdelujejo na podlagi te uredbe za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali preganjanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, uporabljati nacionalni zakoni, predpisi in upravne določbe, sprejeti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680. Za dostop do podatkov, vnesenih v SIS, in pravico do opravljanja poizvedb v teh podatkih s strani pristojnih nacionalnih organov, ki so pristojni za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali preganjanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj ali izvrševanje kazenskih sankcij, bi morale veljati vse zadevne določbe iz te uredbe in Direktive (EU) 2016/680, kot so bile prenesene v nacionalno zakonodajo, zlasti glede spremljanja s strani nadzornih organov iz Direktive (EU) 2016/680.

(52) Brez poseganja v podrobnejša pravila glede obdelave osebnih podatkov iz te uredbe bi bilo treba za obdelavo osebnih podatkov, ki jo na podlagi te uredbe izvajajo države članice, uporabljati Uredbo (EU) 2016/679, razen če to obdelavo izvajajo pristojni nacionalni organi za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali preganjanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj.

(53) Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (15) bi se morala uporabljati za obdelavo osebnih podatkov s strani institucij in organov Unije, kadar izvajajo svoje pristojnosti v okviru te uredbe.

(54) Za obdelavo osebnih podatkov s strani Europola na podlagi te uredbe, bi se morala uporabljati Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (16).

(55) V primerih, ko poizvedbe, ki jih v SIS opravijo nacionalni člani Eurojusta in njihovi pomočniki, razkrijejo, da je ena od držav članic vnesla razpis ukrepa, Eurojust ne more izvesti zahtevanega ukrepa. Zato bi moral o tem obvestiti zadevno državo članico, da bi lahko ustrezno ukrepala v zadevi.

(56) Pri uporabi SIS bi morali pristojni organi zagotoviti spoštovanje dostojanstva in integritete oseb, katerih podatki se obdelujejo. Obdelava osebnih podatkov za namene te uredbe ne sme povzročiti diskriminacije oseb na kakršni koli podlagi, na primer zaradi spola, rase ali etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

(57) Kar zadeva zaupnost, bi se morale za uradnike in druge uslužbence, katerih delo je povezano s SIS, uporabljati ustrezne določbe Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Unije iz Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (17) (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi).

(58) Države članice in eu-LISA bi morale imeti varnostne načrte za omogočanje lažjega izvajanja varnostnih obveznosti ter bi morale medsebojno sodelovati z namenom obravnave vprašanj glede varnosti iz skupnega zornega kota.

(59) Neodvisni nacionalni nadzorni organi iz Uredbe (EU) 2016/679 in Direktive (EU) 2016/680 (v nadaljnjem besedilu: nadzorni organi), bi morali spremljati zakonitost obdelovanja osebnih podatkov na podlagi te uredbe, vključno prek izmenjave dopolnilnih podatkov. Nadzorni organi bi morali prejeti zadostna sredstva za izvajanje te naloge. Treba bi bilo določiti pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do dostopa do podatkov, popravkov in izbrisa njihovih osebnih podatkov, ki so shranjeni v SIS, vsa naknadna pravna sredstva pred nacionalnimi sodišči ter vzajemno priznavanje sodb. Primerno je tudi, da se od držav članic zahtevajo letni statistični podatki.

(60) Nadzorni organi bi morali zagotoviti, da se vsaj vsaka štiri leta izvede revizija postopkov obdelave podatkov v nacionalnih sistemih v njihovi državi članici v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi. Revizijo bi morali izvesti nadzorni organi oziroma bi morali nadzorni organi revizijo naročiti neposredno pri neodvisnem revizorju za varstvo podatkov. Neodvisni revizor bi moral ostati pod nadzorom in odgovornostjo zadevnih nadzornih organov, ki bi zato morali sami naročiti revizijo in jasno opredeliti namen, področje uporabe in metodologijo za revizijo ter zagotoviti usmerjanje in nadzor revizije ter končnih rezultatov.

(61) Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral spremljati dejavnosti institucij in organov Unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov na podlagi te uredbe. Evropski nadzornik za varstvo podatkov in nadzorni organi bi morali medsebojno sodelovati pri spremljanju SIS.

(62) Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov bi bilo treba dodeliti dovolj virov za izpolnjevanje nalog, ki so mu zaupane na podlagi te uredbe, vključno s pomočjo oseb s strokovnim znanjem na področju biometričnih podatkov.

(63) V Uredbi (EU) 2016/794 je določeno, da Europol podpira in krepi ukrepe pristojnih nacionalnih organov ter njihovo vzajemno sodelovanje v boju proti terorizmu in hudim kaznivim dejanjem ter zagotavlja analize in ocene ogroženosti. Z razširitvijo pravic Europola do dostopa do razpisov ukrepov za pogrešane osebe v SIS bi se morala še bolj povečati zmogljivost Europola, da nacionalnim organom za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in organom kazenskega pregona zagotovi celovite operativne in analitične produkte v zvezi s trgovino z ljudmi in spolnim izkoriščanjem otrok, tudi prek spleta. To bi prispevalo k boljšemu preprečevanju teh kaznivih dejanj, zaščiti potencialnih žrtev in preiskavam storilcev. Europolov Evropski center za boj proti kibernetski kriminaliteti bi prav tako imel koristi od Europolovega dostopa do razpisov ukrepov za pogrešane osebe, vključno s primeri potujočih storilcev kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost ter primeri spolne zlorabe otrok na spletu, pri katerih storilci pogosto trdijo, da imajo dostop do otrok, ki so bili prijavljeni kot pogrešani, ali da tak dostop lahko pridobijo.

(64) Za premostitev vrzeli pri izmenjavi informacij o terorizmu, zlasti o tujih terorističnih borcih – pri čemer je spremljanje njihovega gibanja bistvenega pomena –, se države članice spodbuja, da z Europolom izmenjujejo informacije v zvezi z dejavnostmi, povezanimi s terorizmom. Ta izmenjava informacij bi morala potekati prek izmenjave dopolnilnih informacij o zadevnih razpisih ukrepov z Europolom. V ta namen bi moral Europol vzpostaviti povezavo s komunikacijsko infrastrukturo.

(65) Treba je določiti tudi jasna pravila za Europol o obdelavi in prenosu podatkov SIS, da se mu omogoči kar najbolj celovita uporaba SIS ob upoštevanju skladnosti s standardi varstva podatkov, kot so določeni v tej uredbi in Uredbi (EU) 2016/794. V primerih, ko poizvedbe, ki jih v SIS opravi Europol, razkrijejo obstoj razpisa ukrepa, ki ga je vnesla država članica, Europol ne more izvesti zahtevanega ukrepa. Zato bi moral prek izmenjave dopolnilnih informacij z ustreznim uradom SIRENE o tem obvestiti zadevno državo članico in ji omogočiti, da lahko nadalje ukrepa.

(66) Uredba (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta (18) za namene navedene uredbe določa, da mora država članica gostiteljica članom skupin iz točke 8 člena 2 navedene uredbe, napotenim s strani Evropske agencije za mejno in obalno stražo, dovoliti vpogled v podatkovne zbirke Unije, kadar je to potrebno za izpolnjevanje operativnih ciljev, določenih v operativnem načrtu o mejni kontroli, varovanju meje in vračanju. Druge zadevne agencije Unije, zlasti Evropski azilni podporni urad in Europol, lahko v okviru podpornih skupin za upravljanje migracij napotijo tudi strokovnjake, ki niso člani osebja teh agencij Unije. Cilj napotitve skupin iz točk 8 in 9 člena 2 navedene uredbe je zagotoviti tehnične in operativne okrepitve za države članice, ki zanje zaprosijo, zlasti tiste, zlasti za tiste, ki se soočajo z nesorazmernimi migracijskimi izzivi. Da bi skupine iz točk 8 in 9 člena 2 navedene uredbe izpolnile svoje naloge, jim je treba zagotoviti dostop do SIS prek tehničnega vmesnika Evropske agencije za mejno in obalno stražo, s katerim se povežejo s centralnim SIS. V primerih, ko poizvedbe v SIS, ki jih opravijo skupine iz točk 8 in 9 člena 2 Uredbe (EU) 2016/1624 ali skupine osebja, razkrijejo obstoj razpisa ukrepa, ki ga je vnesla država članica, član skupine ali osebja ne more izvesti zahtevanega ukrepa, razen če nima za to pooblastila države članice gostiteljice. Zato bi moral o tem obvestiti državo članico gostiteljico in ji omogočiti, da nadalje ukrepa. Država članica gostiteljica bi morala o zadetku prek izmenjave dopolnilnih informacij uradno obvestiti državo članico izdajateljico.

(67) Določeni vidiki SIS ne morejo biti izčrpno zajeti v tej uredbi zaradi njihove tehnične, izredno podrobne in pogosto spremenljive narave. Taki vidiki na primer vključujejo tehnična pravila o vnosu podatkov, posodabljanju, izbrisu podatkov in opravljanjem poizvedb v njih ter o kakovosti podatkov, in pravila v zvezi z biometričnimi podatki, pravila o skladnosti in prednostni obravnavi razpisov ukrepov, o povezavah med razpisi ukrepov, določanju obdobja izteka veljavnosti razpisa ukrepa v okviru najdaljšega obdobja ter o izmenjavi dopolnilnih informacij. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s temi vidiki. Pri tehničnih pravilih za poizvedbe po razpisih ukrepov bi bilo treba upoštevati nemoteno delovanje nacionalnih aplikacij.

(68) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (19). Postopek za sprejetje izvedbenih aktov na podlagi te uredbe in Uredbe (EU) 2018/1861 bi moral biti enak.

(69) Za zagotovitev preglednosti bi morala eu-LISA dve leti po začetku dejavnosti v SIS v skladu s to uredbo pripraviti poročilo o tehničnem delovanju centralnega SIS in komunikacijske infrastrukture, tudi glede njihove varnosti, ter o dvostranski in večstranski izmenjavi dopolnilnih informacij. Komisija bi morala vsake štiri leta podati celovito oceno.

(70) Za zagotovitev nemotenega delovanja SIS bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z novimi podkategorijami predmetov, iskanih v okviru razpisov ukrepov za predmete zaradi zasega ali za uporabo kot dokazov v kazenskih postopkih, ter določitvijo okoliščin, v katerih se fotografije in podobe obraza lahko uporabljajo za identifikacijo oseb tudi v primerih, ki ne zadevajo pregledov na rednih mejnih prehodih. Predvsem je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (20). Da bi zlasti zagotovili enakopravno sodelovanje pri pripravi delegiranih aktov, Evropski parlament in Svet prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

(71) Ker ciljev te uredbe, in sicer vzpostavitve in ureditve informacijskega sistema Unije ter izmenjave povezanih dopolnilnih informacij, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njihove narave lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

(72) Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Ta uredba zlasti v celoti spoštuje varstvo osebnih podatkov v skladu s členom 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter si prizadeva zagotoviti varno okolje za vse osebe, ki prebivajo na ozemlju Unije, in posebno zaščito otrok, ki bi lahko bili žrtve trgovine z ljudmi ali ugrabitve. V primerih v zvezi z otroki bi moralo biti načelo največje koristi otroka glavno vodilo.

(73) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo.

(74) Združeno kraljestvo sodeluje pri tej uredbi v skladu s členom 5(1) Protokola št. 19 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen PEU in PDEU, in členom 8(2) Sklepa Sveta 2000/365/ES (21).

(75) Irska sodeluje pri tej uredbi v skladu s členom 5(1) Protokola št. 19, ki je priložen PEU in PDEU, in členom 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES (22).

(76) Ta uredba za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (23), ki spadajo na področje iz točke (G) člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (24).

(77) Ta uredba za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, podpisanega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (25), ki spadajo na področje iz točke (G) člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/149/ PNZ (26).

(78) Ta uredba za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (27), ki spadajo na področje iz točke (G) člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/349/EU (28).

(79) Ta uredba za Bolgarijo in Romunijo predstavlja akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je z njim kako drugače povezan v smislu člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 ter bi ga bilo treba brati v povezavi s sklepoma Sveta 2010/365/EU (29) in (EU) 2018/934 (30).

(80) Ta uredba za Hrvaško predstavlja akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011 ter bi ga bilo treba brati v povezavi s Sklepom Sveta (EU) 2017/733 (31).

(81) Ta uredba za Ciper predstavlja akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003.

(82) Ta uredba bi se morala na Irskem začeti uporabljati na datume, določene v skladu s postopki iz ustreznih instrumentov o uporabi schengenskega pravnega reda v tej državi.

(83) Ta uredba uvaja vrsto izboljšav v SIS, kar bo povečalo njeno učinkovitost, okrepilo varstvo podatkov in razširilo pravice dostopa. Pri nekaterih od teh izboljšav ni potreben zapleten tehnični razvoj, pri drugih pa so potrebne tehnične spremembe različnega obsega. Da bi omogočili izboljšave sistema, na podlagi katerih bi bil ta čim prej na voljo končnim uporabnikom, ta uredba vnaša spremembe v Sklep 2007/533/PNZ v več fazah. Več izboljšav sistema bi bilo treba začeti uporabljati, takoj ko začne veljati ta uredba, druge pa eno ali dve leti po začetku njene veljavnosti. Ta uredba bi se morala začeti v celoti uporabljati tri leta po začetku veljavnosti. Da ne bi prihajalo do zamud pri njeni uporabi, bi bilo treba pozorno spremljati njeno postopno izvajanje.

(84) Uredbo (ES) št. 1986/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (32), Sklep 2007/533/PNZ in Sklep Komisije 2010/261/EU (33) bi bilo treba razveljaviti z učinkom od datuma začetka popolne uporabe te uredbe.

(85) Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (34), ki je mnenje podal 3. maja 2017 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1 Splošni namen SIS Namen SIS je zagotoviti visoko stopnjo varnosti na območju svobode, varnosti in pravice Unije, vključno z vzdrževanjem javnega reda in varnosti ter zaščito varnosti na ozemlju držav članic, ter zagotoviti uporabo določb iz poglavja 4 in poglavja 5 naslova V tretjega dela PDEU v zvezi z gibanjem oseb na njihovem ozemlju, in sicer s pomočjo informacij, ki se sporočajo prek tega sistema.

Člen 2 Predmet urejanja 1. Ta uredba določa pogoje in postopke za vnos in obdelavo razpisov ukrepov v SIS za osebe in predmete ter za izmenjavo dopolnilnih informacij in dodatnih podatkov za namene policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. 2. Ta uredba vsebuje tudi določbe o tehnični zgradbi SIS, pristojnostih držav članic in Agencije Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (v nadaljnjem besedilu: eu-LISA), obdelavi podatkov, pravicah zadevnih oseb in odškodninski odgovornosti.

Člen 3 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „razpis ukrepa“ pomeni niz podatkov, vnesenih v SIS, ki pristojnim organom omogoča identifikacijo osebe ali predmeta za namene sprejetja posebnega ukrepa; (2) „dopolnilne informacije“ pomeni informacije, ki niso del podatkov v razpisu ukrepa, shranjenih v SIS, so pa povezane z razpisi ukrepov v SIS in se izmenjajo prek uradov SIRENE: (a) ob vnosu razpisa ukrepa, da se države članice lahko medsebojno posvetujejo ali obvestijo; (b) ob zadetku, da se lahko sprejme ustrezen ukrep; (c) ko zahtevanega ukrepa ni mogoče sprejeti; (d) ko gre za kakovost podatkov SIS; (e) ko gre za skladnost in prednostno obravnavo razpisov ukrepov; (f) ko gre za pravice dostopa; (3) „dodatni podatki“ pomeni podatke, shranjene v SIS in povezane z razpisi ukrepov v SIS, ki morajo biti takoj na voljo pristojnim organom, kadar se osebe, za katere so bili podatki vneseni v SIS, izsledijo na podlagi opravljene poizvedbe v SIS; (4) „osebni podatki“ pomeni osebne podatke, kot so opredeljeni v točki 1 člena 4 Uredbe (EU) 2016/679; (5) „obdelava osebnih podatkov“ pomeni vsako dejanje ali niz dejanj, ki se izvaja v zvezi z osebnimi podatki ali nizi osebnih podatkov z avtomatiziranimi sredstvi ali brez njih, kot je zbiranje, beleženje, zapisovanje dnevnikov, urejanje, strukturiranje, shranjevanje, prilagajanje ali spreminjanje, priklice, vpogled, uporaba, razkritje s posredovanjem, razširjanjem ali drugačno omogočanje dostopa, prilagajanje ali kombiniranje, omejevanje, izbris ali uničenje; (6) „ujemanje“ pomeni zaporedje naslednjih korakov: (a) končni uporabnik je opravil poizvedbo v SIS; (b) ta poizvedba je razkrila razpis ukrepa, ki ga je v SIS vnesla druga država članica, ter (c) podatki o razpisu ukrepa v SIS se ujemajo z iskalnimi podatki; (7) „zadetek“ pomeni vsako ujemanje, pri katerem so izpolnjena naslednja merila: (a) potrdil ga je: (i) končni uporabnik ali (ii) pristojni organ v skladu z nacionalnimi postopki, kadar je zadevno ujemanje temeljilo na primerjavi biometričnih podatkov, in (b) zahtevajo se nadaljnji ukrepi; (8) „označitev“ pomeni začasno odložitev veljavnosti razpisa ukrepa na nacionalni ravni, ki se lahko doda razpisom ukrepov za prijetje, razpisom ukrepov za pogrešane in ranljive osebe ter razpisom ukrepov za prikrito, poizvedovalno ali namensko kontrolo; (9) „država članica izdajateljica“ pomeni državo članico, ki je vnesla razpis ukrepa v SIS; (10) „država članica izvršiteljica“ pomeni državo članico, ki na podlagi zadetka sprejme ali je sprejela zahtevane ukrepe; (11) „končni uporabnik“ pomeni člana osebja pristojnega organa, pooblaščenega za opravljanje poizvedb neposredno v CS-SIS, N.SIS ali v njuni tehnični kopiji; (12) „biometrični podatki“ pomeni osebne podatke, pridobljene s posebno tehnično obdelavo, v zvezi s fizičnimi ali fiziološkimi značilnostmi posameznika, ki omogočajo ali potrjujejo edinstveno identifikacijo tega posameznika, kot so fotografije, podobe obraza, daktiloskopski podatki in profil DNK; (13) „daktiloskopski podatki“ pomeni podatke o prstnih odtisih in odtisih dlani, ki zaradi svojih edinstvenih značilnosti in vsebovanih referenčnih točk omogočajo točno in jasno preveritev identitete osebe; (14) „podoba obraza“ pomeni digitalne slike obraza ustrezne ločljivosti in kakovosti, ki se uporabljajo pri avtomatiziranem ugotavljanju ujemanja biometričnih podatkov; (15) „profil DNK“ pomeni črkovno ali številčno kodo, ki predstavlja niz razločevalnih značilnosti nekodirajočega dela analiziranega vzorca človeške DNK, in sicer posebno molekularno strukturo različnih področij DNK (lokusov); (16) „teroristično kaznivo dejanje“ pomeni kaznivo dejanje po nacionalnem pravu, ki je določeno v členih 3 do 14 Direktive (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta (35) ali je enakovredno kateremu od teh kaznivih dejanj za države članice, ki jih navedena direktiva ne zavezuje; (17) „grožnja javnemu zdravju“ pomeni grožnjo javnemu zdravju, kot je opredeljena v točki 21 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta (36).

Člen 4 Tehnična zgradba in delovanje SIS 1. SIS je sestavljen iz: (a) centralnega sistema (v nadaljnjem besedilu: centralni SIS), ki je sestavljen iz: (i) tehničnega podpornega dela (CS-SIS), ki vsebuje podatkovno zbirko (v nadaljnjem besedilu: podatkovna zbirka SIS) in vključuje rezervni sistem CS-SIS; (ii) enotnega nacionalnega vmesnika (NI-SIS); (b) nacionalnega sistema (N.SIS) v vsaki državi članici, ki je sestavljen iz nacionalnih podatkovnih sistemov, ki komunicirajo s centralnim SIS, vključno z vsaj enim nacionalnim ali deljenim rezervnim N.SIS, in (c) komunikacijske infrastrukture med CS-SIS, rezervnim CS-SIS in NI-SIS (v nadaljnjem besedilu: komunikacijska infrastruktura), ki zagotavlja šifrirano navidezno omrežje, namenjeno podatkom SIS in izmenjavi podatkov med uradi SIRENE iz člena 7(2). N.SIS iz točke (b) lahko vsebuje podatkovno zbirko (v nadaljnjem besedilu: nacionalna kopija), ki vsebuje popolno ali delno kopijo podatkovne zbirke SIS. Dve ali več držav članic lahko v enem od svojih N.SIS vzpostavijo skupno kopijo, ki jo lahko ti državi oziroma države članice uporabljajo skupaj. Takšna skupna kopija se šteje za nacionalno kopijo vsake izmed teh držav članic. Skupni rezervni N.SIS iz točke (b) lahko skupaj uporabljata dve ali več držav članic. V takšnih primerih šteje skupni rezervni N.SIS kot rezervni N.SIS vsake izmed teh držav članic. N.SIS in njegov rezervni sistem se lahko uporabljata sočasno, da se končnim uporabnikom zagotovi neprekinjena razpoložljivost. Države članice, ki nameravajo vzpostaviti skupno kopijo ali skupen rezervni N.SIS za skupno uporabo, se dogovorijo o svojih odgovornostih v pisni obliki. O takšni ureditvi uradno obvestijo Komisijo. Komunikacijska infrastruktura nudi podporo in prispeva k zagotavljanju neprekinjene razpoložljivosti SIS. Zajema redundantne in ločene poti za povezave med CS-SIS in rezervnim CS-SIS, pa tudi redundantne in ločene poti za povezave med posameznimi nacionalnimi omrežnimi dostopnimi točkami SIS ter CS-SIS in rezervnim CS-SIS. 2. Države članice vnašajo, posodabljajo, brišejo podatke SIS in v njih opravljajo poizvedbe prek svojih N.SIS. Države članice, ki uporabljajo delno ali popolno nacionalno kopijo oziroma delno ali popolno skupno kopijo, dajo to kopijo na razpolago za namen avtomatiziranega opravljanja poizvedb na ozemlju vsake izmed teh držav članic. Delna nacionalna ali skupna kopija vsebuje vsaj podatke, navedene v točkah (a) do (v) člena 20 (3). Podatkovnih zbirk v N.SIS drugih držav članic ni mogoče preiskovati, razen v primeru skupnih kopij. 3. CS-SIS izvaja tehnični nadzor in upravljanje ter vsebuje rezervni CS-SIS, ki je zmožen zagotoviti vse funkcije glavnega CS-SIS v primeru okvare tega sistema. CS-SIS in rezervni CS-SIS se nahajata na dveh tehničnih lokacijah eu-LISA. 4. eu-LISA izvaja tehnične rešitve za izboljšanje neprekinjene razpoložljivosti SIS prek sočasnega delovanja CS-SIS in rezervnega CS-SIS, pod pogojem, da je z rezervnim CS-SIS možno zagotavljati delovanje SIS tudi v primeru okvare CS-SIS, ali prek podvajanja sistema ali njegovih komponent. Neglede na postopkovne zahteve iz člena 10 Uredbe (EU) 2018/1726 eu-LISA najpozneje 28. decembra 2019 opravi študijo možnosti za tehnične rešitve, ki vsebuje neodvisno oceno učinka in analizo stroškov in koristi. 5. eu-LISA lahko po potrebi v izjemnih okoliščinah začasno pripravi dodatno kopijo podatkovne zbirke SIS. 6. CS-SIS zagotavlja storitve, ki so potrebne za vnos in obdelavo podatkov SIS, vključno z opravljanjem poizvedb v podatkovni zbirki SIS. Za države članice, ki uporabljajo nacionalno ali skupno kopijo, CS-SIS zagotavlja: (a) spletno posodabljanje za nacionalne kopije; (b) sinhronizacijo in usklajenost nacionalnih kopij in podatkovne zbirke SIS ter (c) postopek za zagon in obnovitev nacionalnih kopij; 7. CS-SIS zagotavlja neprekinjeno razpoložljivost.

Člen 5 Stroški 1. Stroški delovanja, vzdrževanja in nadaljnjega razvoja centralnega SIS in komunikacijske infrastrukture bremenijo splošni proračun Unije. Ti stroški zajemajo delo v zvezi s CS-SIS, da se zagotavljajo storitve iz člena 4(6). 2. Stroške vzpostavitve, delovanja, vzdrževanja in nadaljnjega razvoja vsakega N.SIS krije zadevna država članica.

POGLAVJE II

Pristojnosti držav članic

Člen 6 Nacionalni sistemi Vsaka država članica je odgovorna za vzpostavitev, delovanje, vzdrževanje in nadaljnji razvoj svojega N.SIS ter njegovo povezavo z NI-SIS. Vsaka država članica je odgovorna za zagotavljanje neprekinjene razpoložljivosti podatkov SIS končnim uporabnikom. Vsaka država članica posreduje svoje razpise ukrepov prek N.SIS.

Člen 7 Urad N.SIS in urad SIRENE 1. Vsaka država članica imenuje organ (v nadaljnjem besedilu: urad N.SIS), ki je primarno odgovoren za njen N.SIS. Ta organ je odgovoren za nemoteno delovanje in varnost N.SIS, pristojnim organom zagotavlja dostop do SIS in sprejema potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Odgovoren je za zagotovitev, da se vse funkcije SIS ustrezno dajo na voljo končnim uporabnikom. 2. Vsaka država članica določi nacionalni organ, ki deluje 24 ur na dan 7 dni v tednu in ki zagotavlja izmenjavo in razpoložljivost vseh dopolnilnih informacij (v nadaljnjem besedilu: urad SIRENE) v skladu s Priročnikom SIRENE. Vsak urad SIRENE je enotna kontaktna točka v državah članicah za izmenjavo dopolnilnih informacij v zvezi z razpisi ukrepov ter omogoča sprejemanje zahtevanih ukrepov, ko so razpisi ukrepov za osebe ali predmete vneseni v SIS in se te osebe ali predmeti ob iskanju najdejo med zadetki. Vsak urad SIRENE ima v skladu z nacionalnim pravom enostaven neposreden ali posreden dostop do vseh zadevnih nacionalnih informacij, vključno z nacionalnimi zbirkami podatkov in vsemi informacijami o razpisih ukrepov svoje države članice, ter do strokovnih nasvetov, da se lahko na zahteve po dopolnilnih informacijah odzove hitro in v rokih, ki so določeni v členu 8. Uradi SIRENE usklajujejo tudi preverjanje kakovosti informacij, vnesenih v SIS. V te namene imajo dostop do podatkov, obdelanih v SIS. 3. Države članice obvestijo eu-LISA o podrobnostih o svojem uradu N.SIS in svojem uradu SIRENE. eu-LISA objavi seznam uradov N.SIS in uradov SIRENE skupaj s seznamom iz člena 56(7).

Člen 8 Izmenjava dopolnilnih informacij 1. Dopolnilne informacije se izmenjujejo prek komunikacijske infrastrukture v skladu z določbami Priročnika SIRENE. Države članice omogočijo potrebne tehnične in človeške vire za zagotavljanje stalne razpoložljivosti ter pravočasne in učinkovite izmenjave dopolnilnih informacij. Če komunikacijska infrastruktura ni na voljo, države članice uporabijo druga ustrezno zavarovana tehnična sredstva za izmenjavo dopolnilnih informacij. Seznam ustrezno zavarovanih tehničnih sredstev se vključi v Priročnik SIRENE. 2. Dopolnilne informacije se uporabijo le za namene, za katere so bile posredovane v skladu s členom 64, razen če se pridobi predhodno soglasje države članice izdajateljice za drugačno uporabo. 3. Uradi SIRENE svoje naloge opravljajo hitro in učinkovito, zlasti tako, da na zahtevo za dopolnilne informacije odgovorijo čim prej, vendar najpozneje v 12 urah po prejetju zahteve. V primeru razpisov ukrepov v zvezi s terorističnimi kaznivimi dejanji, razpisov ukrepov za osebe, za katere se zahteva prijetje zaradi predaje ali izročitve, in v primerih razpisov ukrepov za otroke iz točke (c) člena 32(1) uradi SIRENE ukrepajo takoj. V obrazcih SIRENE imajo zahteve za dopolnilne informacije, ki jih je treba najhitreje prednostno obravnavati, oznako „URGENT“ (nujno) in navedbo razloga za nujno obravnavo. 4. Komisija sprejme izvedbene akte za določitev podrobnih pravil za naloge uradov SIRENE na podlagi te uredbe in za izmenjavo dopolnilnih informacij v obliki priročnika z naslovom „Priročnik SIRENE“. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 76(2).

Člen 9 Tehnična in funkcionalna skladnost 1. Za zagotovitev hitrega in učinkovitega prenosa podatkov vsaka država članica pri vzpostavljanju svojega N.SIS upošteva skupne standarde, protokole in tehnične postopke, ki so bili vzpostavljeni za zagotovitev skladnosti njihovega N.SIS s centralnim SIS. 2. Če država članica uporablja nacionalno kopijo, z uporabo storitev, ki jih zagotavlja CS-SIS, in samodejnih posodobitev iz člena 4(6) zagotovi, da so podatki, shranjeni v nacionalni kopiji, identični in skladni s podatkovno zbirko SIS in da poizvedba v njeni nacionalni kopiji da enakovredne rezultate kot poizvedba v podatkovni zbirki SIS. 3. Končni uporabniki prejmejo podatke, potrebne za opravljanje nalog, zlasti, in kadar je to potrebno, vse razpoložljive podatke, ki omogočajo identifikacijo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in sprejetje zahtevanih ukrepov. 4. Države članice in eu-LISA izvajajo redne preskuse za preverjanje tehnične skladnosti nacionalnih kopij iz odstavka 2. Rezultati teh preskusov se upoštevajo v okviru mehanizma, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) št. 1053/2013 (37). 5. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi in oblikuje skupne standarde, protokole in tehnične postopke iz odstavka 1 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 76(2).

Člen 10 Varnost – države članice 1. Vsaka država članica v zvezi s svojim N.SIS sprejme potrebne ukrepe, vključno z varnostnim načrtom, načrtom za neprekinjeno delovanje in načrtom za vnovično vzpostavitev delovanja po nepredvidljivih dogodkih, za: (a) fizično zaščito podatkov, vključno z izdelavo načrtov ukrepov za zaščito ključne infrastrukture ob nepredvidljivih dogodkih; (b) preprečitev dostopa nepooblaščenim osebam do objektov in opreme za obdelavo podatkov, ki se uporabljajo za obdelavo osebnih podatkov (nadzor dostopa do objektov in opreme); (c) preprečitev nepooblaščenega branja, kopiranja, spreminjanja ali odstranjevanja nosilcev podatkov (nadzor nosilcev podatkov); (d) preprečitev nepooblaščenega vnosa podatkov in nepooblaščenega preverjanja, spreminjanja ali brisanja shranjenih osebnih podatkov (nadzor shranjevanja); (e) preprečitev, da bi nepooblaščene osebe prek opreme za prenos podatkov uporabljale sisteme za avtomatizirano obdelavo podatkov (nadzor uporabnikov); (f) preprečitev nepooblaščene obdelave podatkov v SIS in kakršnega koli nepooblaščenega spreminjanja ali izbrisa podatkov, obdelanih v SIS (nadzor vnosa podatkov); (g) zagotovitev, da imajo osebe, pooblaščene za uporabo sistema za avtomatsko obdelavo podatkov, dostop samo do podatkov, ki jih zajema njihovo pooblastilo za dostop, in sicer na podlagi individualnih in nezamenljivih uporabniških identifikatorjev ter zaupnega načina dostopa (nadzor dostopa); (h) zagotovitev, da bodo vsi organi s pravico do dostopa do SIS ali objektov in opreme za obdelavo podatkov vzpostavili profile z opisi funkcij in pristojnosti oseb, ki imajo pravico do dostopa, vnašanja, posodabljanja, brisanja in opravljanja poizvedb v podatkih, ter jih na zahtevo brez odlašanja dali na voljo nadzornim organom iz člena 69(1) (profili zaposlenih); (i) zagotovitev, da se lahko preveri in ugotovi, katerim organom se lahko prek opreme za prenos podatkov pošiljajo osebni podatki (nadzor prenosa); (j) zagotovitev, da se lahko naknadno preveri in ugotovi, kateri osebni podatki so bili vneseni v sisteme za avtomatizirano obdelavo podatkov ter kdaj in s kakšnim namenom so bili podatki vneseni in kdo jih je vnesel (nadzor vnosa); (k) preprečitev nepooblaščenega branja, kopiranja, spreminjanja ali brisanja osebnih podatkov med prenosom osebnih podatkov ali med pošiljanjem nosilcev podatkov, zlasti z ustreznimi metodami šifriranja (nadzor pošiljanja); (l) spremljanje učinkovitosti varnostnih ukrepov iz tega odstavka in vzpostavitev potrebnih organizacijskih ukrepov v zvezi z notranjim spremljanjem, da se zagotovi skladnosti s to uredbo (notranja revizija); (m) zagotovitev, da je mogoče nameščeni sistem v primeru prekinitve ponovno vzpostaviti v normalno delovanje (obnova), ter (n) zagotovitev, da funkcije SIS pravilno delujejo, da se napake sporočijo (zanesljivost) in da osebni podatki, shranjeni v SIS, ne morejo postati neuporabni zaradi okvare sistema (celovitost). 2. Kar zadeva varnost v zvez z obdelavo in izmenjavo dopolnilnih informacij, države članice sprejmejo ukrepe, enakovredne tistim iz odstavka 1, vključno z zavarovanjem prostorov uradov SIRENE. 3. Kar zadeva varnost v zvezi z obdelavo podatkov SIS s strani organov iz člena 44, države članice sprejmejo ukrepe, enakovredne tistim iz odstavka 1 tega člena. 4. Ukrepi iz odstavkov 1, 2 in 3 so lahko del splošnega varnostnega pristopa in načrta na nacionalni ravni ter vključujejo več informacijskih sistemov. V takih primerih morajo biti zahteve, določene v tem členu, in njihova uporaba v zvezi s SIS jasno prepoznavne in upoštevane v tem načrtu.

Člen 11 Zaupnost – države članice 1. Vsaka država članica uporablja svoja pravila o poslovni skrivnosti ali druge enakovredne obveznosti glede zaupnosti za vse osebe in organe, ki delajo s podatki SIS in dopolnilnimi informacijami, v skladu s svojim nacionalnim pravom. Ta obveza velja tudi po tem, ko te osebe zapustijo delovno mesto ali prekinejo delovno razmerje, oziroma po prenehanju dejavnosti teh organov. 2. Kadar država članica pri kakršnih koli nalogah, povezanih s SIS, sodeluje z zunanjimi izvajalci, pozorno spremlja dejavnosti izvajalca, da zagotovi skladnost z vsemi določbami te uredbe, zlasti glede varnosti, zaupnosti in varstva podatkov. 3. Operativno upravljanje N.SIS ali kakršnih koli tehničnih kopij se ne sme zaupati zasebnim podjetjem ali zasebnim organizacijam.

Člen 12 Vodenje dnevnikov na nacionalni ravni 1. Države članice zagotovijo, da se zaradi preverjanja zakonitosti poizvedb, spremljanja zakonitosti obdelave podatkov, notranjega spremljanja, zagotavljanja pravilnega delovanja N.SIS, kot tudi zaradi celovitosti in varnosti podatkov vsak dostop do osebnih podatkov in izmenjava teh podatkov v okviru CS-SIS zabeleži v njihovem N.SIS. Ta zahteva ne velja za samodejne postopke iz točk (a), (b) in (c) člena 4(6). 2. Dnevniki morajo vsebovati zlasti zgodovino razpisa ukrepa, datum in čas obdelave podatkov, podatke, ki so bili uporabljeni za opravljanje poizvedbe, sklic na obdelane podatke ter individualne in edinstvene uporabniške identifikatorje pristojnega organa in osebe, ki podatke obdeluje. 3. Če se poizvedba opravi na podlagi daktiloskopskih podatkov ali podobe obraza v skladu s členom 43, morajo dnevniki z odstopanjem od odstavka 2 tega člena vsebovati vrsto podatkov, uporabljenih za poizvedbo, namesto dejanskih podatkov. 4. Dnevniki se lahko uporabljajo samo za namene iz odstavka 1 in se izbrišejo tri leta po njihovem nastanku. Dnevniki, ki vsebujejo zgodovino razpisov ukrepov, se izbrišejo tri leta po izbrisu razpisov ukrepov. 5. Dnevniki se lahko hranijo dlje kot za obdobja iz odstavka 4, če so potrebni za spremljanje postopkov, ki že potekajo. 6. Pristojni nacionalni organi, odgovorni za preverjanje zakonitosti poizvedb, spremljanje zakonitosti obdelave podatkov, notranje spremljanje in zagotavljanje pravilnega delovanja N.SIS ter celovitosti in varnosti podatkov, imajo v okviru svojih pristojnosti in na zahtevo dostop do teh dnevnikov, da lahko opravljajo svoje dolžnosti. 7. Kadar države članice v skladu z nacionalnim pravom opravijo avtomatizirane poizvedbe na podlagi prepoznanih registrskih tablic motornih vozil z uporabo sistemov avtomatskega prepoznavanja registrskih tablic, vzdržujejo dnevnik te poizvedbe v skladu z nacionalnim pravom. Če je potrebno, se lahko opravi celovita poizvedba v SIS, da se preveri, ali obstaja zadetek. Za vse celovite poizvedbe se uporabljajo odstavki 1 do 6. 8. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi vsebino dnevnika iz odstavka 7 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 76(2).

Člen 13 Notranje spremljanje Države članice zagotovijo, da vsak organ s pravico dostopa do podatkov SIS sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev skladnosti s to uredbo, in po potrebi sodeluje z nadzornim organom.

Člen 14 Usposabljanje osebja 1. Preden osebje organov, ki ima pravico dostopa do SIS, prejme pooblastilo za obdelavo podatkov, shranjenih v SIS, in redno po odobritvi dostopa do podatkov SIS, opravi ustrezno usposabljanje o varnosti podatkov, temeljnih pravicah, vključno z varstvom podatkov, ter o pravilih in postopkih za obdelavo podatkov, določenih v Priročniku SIRENE. Osebje se obvesti o vseh relevantnih določbah v zvezi s kaznivimi dejanji in kaznimi, vključno s tistimi, ki so določene v členu 73. 2. Države članice imajo nacionalne programe usposabljanja za SIS, ki vključujejo usposabljanje končnih uporabnikov ter osebja uradov SIRENE. Ta program usposabljanja je lahko del splošnega programa usposabljanja na nacionalni ravni, ki zajema usposabljanje na drugih ustreznih področjih. 3. Skupni tečaji usposabljanja se organizirajo na ravni Unije vsaj enkrat letno, da se okrepi sodelovanje med uradi SIRENE.

POGLAVJE III

Pristojnosti eu-LISA

Člen 15 Operativno upravljanje 1. eu-LISA je pristojna za operativno upravljanje centralnega SIS. eu-LISA v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da se za centralni SIS pod pogojem analize stroškov in koristi zmeraj uporablja najboljša razpoložljiva tehnologija. 2. eu-LISA je prav tako pristojna za naslednje naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo: (a) nadzor; (b) varnost; (c) usklajevanje odnosov med državami članicami in ponudnikom; (d) naloge v zvezi z izvrševanjem proračuna; (e) nabavo in posodabljanje ter (f) pogodbena vprašanja. 3. eu-LISA je pristojna tudi za naslednje naloge v zvezi z uradi SIRENE in komunikacijo med temi uradi: (a) usklajevanje, upravljanje in podpiranje testiranja; (b) vzdrževanje in posodabljanje tehničnih specifikacij za izmenjavo dopolnilnih informacij med uradi SIRENE in komunikacijske infrastrukture ter (c) upravljanje učinka tehničnih sprememb, kadar vplivajo na SIS in na izmenjavo dopolnilnih informacij med uradi SIRENE. 4. eu-LISA razvije in vzdržuje mehanizem in postopke za preverjanje kakovosti podatkov v CS-SIS. Glede tega državam članicam predloži redna poročila. eu-LISA Komisiji predloži redno poročilo o morebitnih težavah in zadevnih državah članicah. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži redno poročilo o morebitnih težavah glede kakovosti podatkov. 5. eu-LISA izvaja tudi naloge, povezane z zagotavljanjem usposabljanja o tehnični uporabi SIS in o ukrepih za izboljšanje kakovosti podatkov SIS. 6. Operativno upravljanje centralnega SIS obsega vse naloge, ki so potrebne, da centralni SIS deluje v skladu s to uredbo 24 ur na dan 7 dni v tednu, zlasti vzdrževalna dela in tehnični razvoj, potreben za nemoteno delovanje sistema. Te naloge vključujejo tudi usklajevanje, upravljanje in podpiranje testiranja centralnega SIS in N.SIS, ki zagotavljajo, da centralni SIS in N.SIS delujejo v skladu z zahtevami za tehnično in funkcionalno skladnost iz člena 9. 7. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi tehnične zahteve za komunikacijsko infrastrukturo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 76(2).

Člen 16 Varnost – eu-LISA 1. eu-LISA sprejme potrebne ukrepe, vključno z varnostnim načrtom, načrtom za neprekinjeno delovanje in načrtom za vnovično vzpostavitev delovanja po nepredvidljivih dogodkih za centralni SIS in komunikacijsko infrastrukturo, za: (a) fizično zaščito podatkov, vključno z izdelavo načrtov ukrepov za zaščito ključne infrastrukture ob nepredvidljivih dogodkih; (b) preprečitev dostopa nepooblaščenim osebam do objektov in opreme za obdelavo podatkov, ki se uporabljajo za obdelavo osebnih podatkov (nadzor dostopa do objektov in opreme); (c) preprečitev nepooblaščenega branja, kopiranja, spreminjanja ali odstranjevanja nosilcev podatkov (nadzor nosilcev podatkov); (d) preprečitev nepooblaščenega vnosa podatkov in nedovoljenega preverjanja, spreminjanja ali brisanja shranjenih osebnih podatkov (nadzor shranjevanja); (e) preprečitev, da bi nepooblaščene osebe prek opreme za prenos podatkov uporabljale sisteme za samodejno obdelavo podatkov (nadzor uporabnikov); (f) preprečitev nepooblaščene obdelave podatkov v SIS in kakršnega koli nepooblaščenega spreminjanja ali izbrisa podatkov, obdelanih v SIS (nadzor vnosa podatkov); (g) zagotovitev, da imajo osebe, pooblaščene za uporabo sistema za samodejno obdelavo podatkov, dostop samo do podatkov, ki jih zajema njihovo pooblastilo za dostop, in sicer na podlagi individualnih in nezamenljivih uporabniških identifikatorjev ter zaupnega načina dostopa (nadzor dostopa); (h) vzpostavitev profilov z opisi funkcij in pristojnosti oseb, ki imajo pooblastilo za dostop do podatkov ali objektov in opreme za obdelavo podatkov, pri čemer te profile na zahtevo brez odlašanja zagotovi Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (profili zaposlenih); (i) zagotovitev, da se lahko preveri in ugotovi, katerim organom se lahko prek opreme za prenos podatkov pošiljajo osebni podatki (nadzor prenosa); (j) zagotovitev, da se lahko naknadno preveri in ugotovi, kateri osebni podatki so bili vneseni v sisteme za samodejno obdelavo podatkov ter kdaj in kdo jih je vnesel (nadzor vnosa); (k) preprečitev nepooblaščenega branja, kopiranja, spreminjanja ali brisanja osebnih podatkov med prenosom osebnih podatkov ali med pošiljanjem nosilcev podatkov, zlasti z ustreznimi metodami šifriranja (nadzor pošiljanja); (l) spremljanje učinkovitosti varnostnih ukrepov iz tega odstavka in sprejetje potrebnih organizacijskih ukrepov v zvezi z notranjim spremljanjem, da se zagotovi skladnost s to uredbo (notranja revizija); (m) zagotovitev, da je mogoče nameščeni sistem v primeru prekinitve delovanja ponovno vzpostaviti v normalno delovanje (obnova); (n) zagotovitev, da funkcije SIS pravilno delujejo, da se napake sporočijo (zanesljivost) in da osebni podatki, shranjeni v SIS, ne morejo postati neuporabni zaradi okvare sistema (celovitost) ter (o) zagotovitev varnosti njegovih tehničnih lokacij. 2. Kar zadeva varnost v zvezi z obdelavo in izmenjavo dopolnilnih informacij prek komunikacijske infrastrukture, eu-LISA sprejme ukrepe, enakovredne tistim iz odstavka 1.

Člen 17 Zaupnost – eu-LISA 1. Brez poseganja v člen 17 Kadrovskih predpisov eu-LISA za vse osebje, ki dela s podatki SIS, uporablja ustrezna pravila glede poslovne skrivnosti ali druge enakovredne obveze glede zaupnosti, ki ustrezajo standardu, primerljivemu s tistimi iz člena 11 te uredbe. Ta obveznost velja tudi po tem, ko te osebe zapustijo delovno mesto ali prekinejo delovno razmerje, oziroma po prenehanju njihovih dejavnosti. 2. Kar zadeva zaupnost v zvezi z izmenjavo dopolnilnih informacij prek komunikacijske infrastrukture, eu-LISA sprejme ukrepe, enakovredne tistim iz odstavka 1. 3. Kadar eu-LISA pri kakršnih koli nalogah, povezanih s SIS, sodeluje z zunanjimi izvajalci, pozorno spremlja dejavnosti izvajalca, da zagotovi skladnost z vsemi določbami te uredbe, zlasti glede varnosti, zaupnosti in varstva podatkov. 4. Operativno upravljanje CS-SIS se ne sme zaupati zasebnim podjetjem ali zasebnim organizacijam.

Člen 18 Vodenje dnevnikov na centralni ravni 1. eu-LISA zagotovi, da se vsak dostop do osebnih podatkov ali izmenjava teh podatkov v okviru CS-SIS zabeleži za namene, navedene v členu 12(1). 2. Dnevniki morajo vsebovati zlasti zgodovino razpisa ukrepa, datum in čas obdelave podatkov, podatke, ki so bili uporabljeni za opravljanje poizvedbe, sklic na obdelane podatke ter individualne in edinstvene uporabniške identifikatorje pristojnega organa, ki podatke obdeluje. 3. Če se poizvedba opravi na podlagi daktiloskopskih podatkov ali podobe obraza v skladu s členom 43, morajo dnevniki z odstopanjem od odstavka 2 tega člena vsebovati vrsto podatkov, uporabljenih za poizvedbo, namesto dejanskih podatkov. 4. Dnevniki se lahko uporabljajo samo za namene iz odstavka 1 in se izbrišejo tri leta po njihovem nastanku. Dnevniki, ki vsebujejo zgodovino razpisov ukrepov, se izbrišejo tri leta po izbrisu razpisov ukrepov. 5. Dnevniki se lahko hranijo dlje kot za obdobje iz odstavka 4, če so potrebni za postopke spremljanja, ki že potekajo. 6. Za namene notranjega spremljanja in zagotavljanja pravilnega delovanja CS-SIS ter celovitosti in varnosti podatkov, ima eu-LISA v mejah svojih pristojnosti dostop do dnevnikov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov ima v okviru svojih pristojnosti in na zahtevo dostop do teh dnevnikov, da lahko opravlja svoje naloge.

POGLAVJE IV

Obveščanje javnosti

Člen 19 Kampanje obveščanja o SIS Ob začetku uporabe te uredbe Komisija v sodelovanju z nadzornimi organi in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov izvede kampanjo obveščanja javnosti o ciljih SIS, podatkih, shranjenih v SIS, organih z dostopom do SIS in pravicah posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Komisija v sodelovanju z nadzornimi organi in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov redno izvaja tovrstne kampanje. Komisija vzdržuje spletno mesto, na voljo javnosti za vse relevantne informacije v zvezi s SIS. Države članice v sodelovanju s svojimi nadzornimi organi pripravijo in izvajajo ustrezne politike, potrebne za splošno obveščanje državljanov in prebivalcev o SIS.

POGLAVJE V

Kategorije podatkov in označitve

Člen 20 Kategorije podatkov 1. Brez poseganja v člen 8(1) ali v določbe te uredbe, ki urejajo shranjevanje dodatnih podatkov, SIS vsebuje samo tiste kategorije podatkov, ki jih zagotovi vsaka država članica, kot se zahteva za namene iz členov 26, 32, 34, 36, 38 in 40. 2. Kategorije podatkov so: (a) podatki o osebah, za kater je bil vnesen razpis ukrepa; (b) podatki o predmetih iz členov 26, 32, 34, 36 in 38. 3. Vsak razpis ukrepa v SIS, ki vključuje podatke o osebah, vsebuje samo naslednje podatke: (a) priimke; (b) imena; (c) imena in priimke ob rojstvu; (d) prej uporabljana imena in priimke ter privzeta imena; (e) morebitne objektivne fizične posebnosti, ki se ne spreminjajo; (f) kraj rojstva; (g) datum rojstva; (h) spol; (i) vsa državljanstva; (j) ali je zadevna oseba: (i) oborožena; (ii) nasilna; (iii) pobegnila ali na begu; (iv) v nevarnosti, da stori samomor; (v) oseba, ki predstavlja grožnjo javnemu zdravju, ali (vi) vpletena v katero koli dejavnost iz členov 3 do 14 Direktive (EU) 2017/541; (k) razlog za razpis ukrepa; (l) organ, ki je vpisal razpis ukrepa; (m) sklic na odločitev, ki je privedla do razpisa ukrepa; (n) ukrep, ki ga je treba sprejeti v primeru zadetka; (o) povezave z drugimi razpisi ukrepov na podlagi člena 63; (p) vrsto kaznivega dejanja; (q) nacionalno identifikacijsko številko osebe iz nacionalnega registra; (r) kategorizacijo zadeve, za razpise ukrepov iz člena 32(1); (s) vrsto identifikacijskih dokumentov osebe; (t) državo izdajateljico identifikacijskih dokumentov osebe; (u) številko(-e) identifikacijskih dokumentov osebe; (v) datum izdaje identifikacijskih dokumentov osebe; (w) fotografije in podobe obraza; (x) v skladu s členom 42(3), ustrezni profili DNK; (y) daktiloskopske podatke; (z) kopijo identifikacijskih dokumentov, po možnosti barvno. 4. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi in oblikuje tehnična pravila za vnašanje, posodabljanje, brisanje in opravljanje poizvedb v podatkih iz odstavkov 2 in 3 tega člena ter skupne standarde iz odstavka 5 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 76(2). 5. Tehnična pravila so podobna pravilom za opravljanje poizvedb v CS-SIS, nacionalnih ali skupnih kopijah in tehničnih kopijah, narejenih v skladu s členom 56(2). Temeljijo na skupnih standardih.

Člen 21 Sorazmernost 1. Preden država članica vnese razpis ukrepa in ko podaljša obdobje veljavnosti razpisa ukrepa, določi, ali je zadeva primerna, relevantna in dovolj pomembna, da zahteva razpis ukrepa v SIS. 2. Kadar se oseba ali predmet išče na podlagi razpisa ukrepa v zvezi s terorističnim kaznivim dejanjem, se šteje, da je zadeva primerna, relevantna in dovolj pomembna, da zahteva razpis ukrepa v SIS. Države članice lahko zaradi javne ali nacionalne varnosti razpisa ukrepov izjemoma ne vnesejo, kadar je verjetno, da bo oviral uradne ali zakonite poizvedbe, preiskave ali postopke.

Člen 22 Zahteve za vnos razpisa ukrepa 1. Za vnos razpisa ukrepa v SIS je treba vnesti vsaj podatke iz točk (a), (g), (k) in (n) člena 20(3), razen v situacijah iz člena 40. Če so na voljo, se v SIS vnesejo tudi drugi podatki iz navedenega odstavka. 2. Podatki iz točke (e) člena 20(3) te uredbe se vnesejo le, ko je to nujno potrebno za identifikacijo zadevne osebe. Kadar so taki podatki vneseni, države članice zagotovijo skladnost s členom 10 Direktive (EU) 2016/680.

Člen 23 Združljivost razpisov ukrepov 1. Preden država članica vnese razpis ukrepa, preveri, ali je bil za zadevno osebo ali predmet že vnesen razpis ukrepa v SIS. Da bi preverili, ali je za določeno osebo že vnesen razpis ukrepa, se opravi tudi preverjanje daktiloskopskih podatkov, če so takšni podatki na voljo. 2. V SIS se vnese samo en razpis ukrepa za vsako osebo in za vsak predmet na državo članico. Po potrebi druge države članice v skladu z odstavkom 3 vnesejo nove razpise ukrepov za isto osebo ali isti predmet. 3. Kadar je za osebo ali predmet že vnesen razpis ukrepa v SIS, država članica, ki želi vnesti nov razpis ukrepa, preveri, da sta razpisa ukrepov združljiva. Če sta združljiva, država članica lahko vnese nov razpis ukrepa. Če sta razpisa nezdružljiva, se ustrezna urada SIRENE zadevnih držav članic posvetujeta prek izmenjave dopolnilnih informacij, da bi dosegla dogovor. Pravila o združljivosti razpisov ukrepov se določijo v Priročniku SIRENE. Odstopanja od pravil o združljivosti so mogoča po posvetovanju držav članic, če gre za zaščito temeljnih nacionalnih interesov. 4. V primeru zadetkov v zvezi z več razpisi ukrepov za isto osebo ali predmet, država članica izvršiteljica upošteva prednostna pravila za razpise ukrepov iz Priročnika SIRENE. Če so različne države članice za osebo vnesle več razpisov ukrepov, se razpisi ukrepov za prijetje, vneseni v skladu s členom 26, izvedejo prednostno v skladu s členom 25.

Člen 24 Splošne določbe o označitvi 1. Kadar država članica meni, da izvršitev razpisanega ukrepa, vnesenega v skladu s členom 26, 32 ali 36, ni v skladu z njenim nacionalnim pravom, njenimi mednarodnimi obveznostmi ali temeljnimi državnimi interesi, lahko zahteva, da se razpisu ukrepa doda označitev, ki pomeni, da ukrep, predlagan v razpisu, na njenem ozemlju ne bo izveden. Označitev doda urad SIRENE države članice izdajateljice. 2. Da bi države članice lahko zahtevale, da se označitev doda razpisu ukrepa, vnesenem v skladu s členom 26, so vse države članice prek izmenjave dopolnilnih informacij samodejno obveščene o vsakem novem tovrstnem razpisu ukrepa. 3. Če v posebej nujnih in resnih primerih država članica izdajateljica zahteva izvršitev ukrepa, država članica izvršiteljica preuči, ali lahko dovoli izbris označitve, dodane na njeno zahtevo. Če država članica izvršiteljica to lahko stori, sprejme potrebne ukrepe za takojšnjo izvršitev ukrepa.

Člen 25 Označitev razpisov ukrepov za prijetje zaradi predaje 1. Kadar se uporablja Okvirni sklep 2002/584/PNZ, država članica od države članice izdajateljice zahteva, da se razpisu ukrepa za prijetje zaradi predaje naknadno doda označitev, ki preprečuje prijetje, kadar je pristojni sodni organ po nacionalnem pravu zavrnil izvršitev evropskega naloga za prijetje iz razlogov za neizvršitev in kadar je bilo zahtevano, da se doda označitev. Država članica lahko tudi zahteva, da se razpisu ukrepa doda označitev, če njen pristojni sodni organ med postopkom predaje izpusti osebo za katero je bil izdan razpis ukrepa. 2. Vendar lahko na zahtevo sodnega organa, pristojnega po nacionalnem pravu, na osnovi splošnega navodila ali za posamezne primere, država članica od države članice izdajateljice tudi zahteva, da se razpisu ukrepa za prijetje zaradi predaje doda označitev, če je očitno, da bo treba izvršitev evropskega naloga za prijetje zavrniti.

POGLAVJE VI

Razpisi ukrepov za osebe, za katere se zahteva prijetje zaradi predaje ali izročitve

Člen 26 Cilji in pogoji za vnos razpisov ukrepov 1. Razpisi ukrepov za osebe, za katere se zahteva prijetje zaradi predaje na podlagi evropskega naloga za prijetje, ali razpisi ukrepov za osebe, za katere se zahteva prijetje zaradi izročitve, se vnesejo na zahtevo sodnega organa države članice izdajateljice. 2. Razpisi ukrepov za prijetje zaradi predaje se prav tako vnesejo na podlagi nalogov za prijetje, izdanih v skladu s sporazumi, sklenjenimi med Unijo in tretjimi državami na podlagi Pogodb za namen predaje oseb na podlagi naloga za prijetje, ki določajo posredovanje takega naloga za prijetje prek SIS. 3. V tej uredbi se vsako sklicevanje na določbe Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ razume tudi kot sklicevanje na ustrezne določbe sporazumov, sklenjenih med Unijo in tretjimi državami na podlagi Pogodb za namen predaje oseb na podlagi naloga za prijetje, ki določajo posredovanje takega naloga za prijetje prek SIS. 4. Država članica izdajateljica lahko v primeru operacije, ki še poteka, končnim uporabnikom v državah članicah, vključenih v operacijo, začasno onemogoči poizvedbo o obstoječem razpisu ukrepa za prijetje, vnesenega v skladu s tem členom. V takih primerih je razpis ukrepa dostopen le uradom SIRENE. Države članice onemogočijo dostop do razpisa ukrepa le, če: (a) namena operacije ni mogoče doseči z drugimi ukrepi; (b) pristojni sodni organ države članice izdajateljice izda predhodno dovoljenje in (c) so bile vse države članice, vključene v operacijo, obveščene prek izmenjave dopolnilnih informacij. Funkcija iz prvega pododstavka se uporablja največ 48 ur. Vendar se lahko to obdobje večkrat podaljša za nadaljnjih 48 ur, če za to obstaja operativna potreba. Države članice hranijo statistične podatke o številu razpisov ukrepov za katere se uporabi ta funkcija. 5. Kadar obstajajo jasni indici, da so predmeti iz točk (a), (b), (c), (e), (g), (h), (j) in (k) člena 38(2) povezani z osebo, za katero velja razpis ukrepa na podlagi odstavkov 1 in 2 tega člena, se lahko vnesejo razpisi ukrepov za navedene predmete, da se ta oseba izsledi. V takih primerih se razpis ukrepa za osebo in razpis ukrepa za predmet povežeta v skladu s členom 63. 6. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi in oblikuje pravila za vnašanje, posodabljanje, brisanje in opravljanje poizvedb v podatkih iz odstavka 5 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 76(2).

Člen 27 Dodatni podatki o osebah, za katere se zahteva prijetje zaradi predaje 1. V primeru osebe, za katero se zahteva prijetje zaradi predaje na podlagi evropskega naloga za prijetje, država članica izdajateljica v SIS vnese kopijo izvirnika evropskega naloga za prijetje. Država članica lahko v razpis ukrepa za prijetje zaradi predaje vnese kopijo več evropskih nalogov za prijetje. 2. Država članica izdajateljica lahko vnese kopijo prevoda evropskega naloga za prijetje v enem ali več uradnih jezikih institucij Unije.

Člen 28 Dopolnilne informacije o osebah, za katere se zahteva prijetje zaradi predaje Država članica izdajateljica razpisa ukrepa za prijetje zaradi predaje, drugim državam članicam prek izmenjave dopolnilnih informacij posreduje podatke iz člena 8(1) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ.

Člen 29 Dopolnilne informacije o osebah, za katere se zahteva prijetje zaradi izročitve 1. Država članica izdajateljica razpisa ukrepa zaradi izročitve, vsem drugim državam članicam prek izmenjave dopolnilnih informacij posreduje naslednje podatke: (a) ime organa, ki je zaprosil za prijetje; (b) ali obstaja nalog za prijetje ali dokument z enakim pravnim učinkom ali izvršljiva sodba; (c) vrsto in pravno kvalifikacijo kaznivega dejanja; (d) opis okoliščin storitve kaznivega dejanja, vključno s časom, krajem in stopnjo krivde osebe, za katero je bil vnesen razpis ukrepa; (e) če je mogoče, posledice kaznivega dejanja in (f) kateri koli drug podatek, uporaben ali potreben za izvršitev razpisa ukrepa. 2. Podatki iz odstavka 1 tega člena se ne posredujejo, kadar so že bili posredovani podatki iz člena 27 ali 28 in se ti štejejo kot zadostni, da lahko država članica izvršiteljica izvrši razpis ukrepa.

Člen 30 Preoblikovanje ukrepov v zvezi z razpisi ukrepov za prijetje zaradi predaje ali izročitve Kadar prijetje ni mogoče, ker ga je država članica, ki je bila zanj zaprošena, zavrnila v skladu s postopki za označitev iz člena 24 ali 25 ali ker v primeru razpisa ukrepa za prijetje zaradi izročitve preiskava ni bila zaključena, država članica, ki je za prijetje zaprošena, ukrepa v zvezi z razpisom ukrepa tako, da sporoči kraj, kjer se zadevna oseba nahaja oziroma se je nahajala.

Člen 31 Izvršitev ukrepa na podlagi razpisa ukrepa za prijetje zaradi predaje ali izročitve 1. Razpis ukrepa, vnesen v SIS v skladu s členom 26, in dodatni podatki iz člena 27 skupaj predstavljajo in imajo isti učinek kot evropski nalog za prijetje, izdan v skladu z Okvirnim sklepom 2002/584/PNZ, kadar se uporablja navedeni okvirni sklep. 2. Kadar se Okvirni sklep 2002/584/PNZ ne uporablja, ima razpis ukrepa, vnesen v SIS v skladu s členoma 26 in 29, enako pravno veljavo kot prošnja za začasen pripor iz člena 16 Evropske konvencije o izročitvi z dne 13. decembra 1957 ali člena 15 Beneluške pogodbe o izročitvi in medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah z dne 27. junija 1962.

POGLAVJE VII

Razpisi ukrepov za pogrešane osebe ali ranljive osebe, ki jim je treba preprečiti potovanje

Člen 32 Cilji in pogoji za vnos razpisov ukrepov 1. V SIS se na zahtevo pristojnega organa države članice izdajateljic vnesejo razpisi ukrepov za naslednje kategorije oseb: (a) pogrešane osebe, ki jih je treba zaščititi: (i) zaradi njihove lastne zaščite; (ii) da se prepreči grožnja javnemu redu ali javni varnosti; (b) pogrešane osebe, ki jih ni treba zaščititi; (c) otroci, pri katerih obstaja tveganje, da jih ugrabi kateri od staršev, družinskih članov ali skrbnikov in ki jim je treba preprečiti potovanje; (d) otroci, ki jim je treba preprečiti potovanje, ker obstaja konkretno in očitno tveganje, da bodo odpeljani z ozemlja države članice ali ga bodo zapustili, in (i) postali žrtve trgovine z ljudmi ali prisilnih porok, pohabljanja ženskih spolnih organov ali drugih oblik nasilja na podlagi spola; (ii) postali žrtve terorističnih kaznivih dejanj ali v njih sodelovali ali (iii) bodo rekrutirani ali vpoklicani v oborožene skupine ali prisiljeni, da aktivno sodelujejo v spopadih; (e) ranljive odrasle osebe, ki jim je treba preprečiti potovanje zaradi njihove lastne zaščite, ker obstaja konkretno in očitno tveganje, da bodo odpeljane z ozemlja države članice ali ga bodo zapustile in postale žrtve trgovine z ljudmi ali nasilja na podlagi spola. 2. Točka (a) odstavka 1 se uporablja zlasti za otroke in osebe, ki morajo biti na podlagi odločitve pristojnega organa nameščene v ustrezno ustanovo. 3. Razpis ukrepa za otroka iz točke (c) odstavka 1 se vnese na podlagi odločitve pristojnih organov, vključno s sodnimi organi držav članic, ki imajo pristojnost v zadevah v zvezi s starševsko odgovornostjo, kadar obstaja konkretno in očitno tveganje, da bi bil otrok nezakonito in nemudoma odpeljan iz države članice, v kateri se nahajajo pristojni organi. 4. Razpis ukrepa za osebe iz točk (d) in (e) odstavka 1 se vnese na podlagi odločitve pristojnih organov, vključno s sodnimi organi. 5. Država članica izdajateljica redno preverja potrebo po ohranitvi razpisov ukrepov iz točk (c), (d) in (e) odstavka 1 tega člena v skladu s členom 53(4). 6. Država članica izdajateljica zagotovi vse naslednje: (a) da je iz podatkov, ki jih vnese v SIS, razvidno, v katero od kategorij iz odstavka 1 sodi oseba, na katero se nanaša razpis ukrepa. (b) da je iz podatkov, ki jih vnese v SIS, razvidno, za katero vrsto primera gre, kadar je vrsta primera znana, ter (c) da ima njihov urad SIRENE, kar zadeva razpise ukrepov, vnesene v skladu s točkami (c), (d) in (e) odstavka 1, na voljo vse zadevne informacije, ko se ustvari razpis ukrepa. 7. Štiri mesece preden otrok, za katerega je bil izdan razpis ukrepa na podlagi tega člena, postane polnoleten v skladu z nacionalnim pravom države članice izdajateljice, CS-SIS slednjo samodejno obvesti, da je treba posodobiti razlog za razpis ukrepa in ukrep, ki ga je treba sprejeti, ali pa izbrisati razpis ukrepa. 8. Kadar obstajajo jasni indici, da so predmeti iz točk (a), (b), (c), (e), (g), (h) in (k) člena 38(2) povezani z osebo, za katero velja razpis ukrepa na podlagi odstavka 1 tega člena, se lahko vnesejo razpisi ukrepov za te predmete, da se ta oseba izsledi. V takih primerih se razpis ukrepa za osebo in razpis ukrepa za predmet povežeta v skladu s členom 63. 9. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi in oblikuje pravila za kategorizacijo posameznih vrst primerov in vnašanje podatkov iz odstavka 6. Vrste primerov pogrešanih otrok vključujejo vsaj pobegle otroke, otroke brez spremstva v okviru migracij in otroke, za katere obstaja tveganje, da jih ugrabi kateri od staršev. Komisija sprejme tudi izvedbene akte, s katerimi določi in oblikuje tehnična pravila za vnašanje, posodabljanje, brisanje in opravljanje poizvedb v podatkih iz odstavka 8. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 76(2).

Člen 33 Izvršitev ukrepa na podlagi razpisa ukrepa 1. V primeru izsleditve osebe iz člena 32 pristojni organi države članice izvršiteljice ob upoštevanju zahtev iz odstavka 4 državi članici izdajateljici sporočijo kraj, kjer se oseba nahaja oziroma se je nahajala. 2. V primeru oseb, ki jih je treba zaščititi, iz točk (a), (c), (d) in (e) člena 32(1) se država članica izvršiteljica prek izmenjave dopolnilnih informacij takoj posvetuje s svojimi pristojnimi organi in pristojnimi organi države članice izdajateljice, da se lahko brez odlašanja doseže dogovor o ukrepih, ki jih je treba sprejeti. Pristojni organi v državi članici izvršiteljici lahko v skladu z nacionalnim pravom osebe odpeljejo na varno, da se prepreči njihova nadaljnja pot. 3. V primeru otrok se vsaka odločitev o sprejetju ukrepov ali odločitev o selitvi otroka na varno iz odstavka 2 sprejme v skladu z največjo koristjo otroka. Take odločitve se sprejmejo takoj in najpozneje v 12 urah po tem, ko je bil otrok najden, po potrebi v posvetovanju z ustreznimi organi za zaščito otrok. 4. Podatki o polnoletni pogrešani osebi, ki je bila izsledena, se lahko sporočijo samo s privolitvijo zadevne osebe, razen kadar gre za sporočanje med pristojnimi organi. Vendar lahko pristojni organi osebi, ki je osebo prijavila kot pogrešano, sporočijo, da je bil razpis ukrepa izbrisan, ker je bila oseba izsledena.

POGLAVJE VIII

Razpisi ukrepov za osebe, iskane zaradi sodelovanja v sodnem postopku

Člen 34 Cilji in pogoji za vnos razpisov ukrepov 1. Za namene sporočanja kraja prebivanja ali stalnega prebivališča osebe, na zahtevo pristojnega organa, države članice v SIS vnesejo razpise ukrepov za: (a) priče; (b) osebe, ki jim je bil vročen poziv za zglasitev pred sodnimi organi v zvezi s kazenskim postopkom zaradi dejanj, zaradi katerih so preganjane, ali o osebe, ki se iščejo, da se jim nalog vroči; (c) osebe, ki jim je treba vročiti kazensko sodbo ali druge dokumente v zvezi s kazenskim postopkom zaradi dejanj, zaradi katerih so preganjane; (d) osebe, ki jim je treba vročiti poziv za nastop prestajanja zaporne kazni. 2. Kadar obstajajo jasni indici, da so predmeti iz točk (a), (b), (c), (e), (g), (h) in (k) člena 38(2) povezani z osebo, za katero velja razpis ukrepa na podlagi odstavka 1 tega člena, se lahko vnesejo razpisi ukrepov za te predmete, da se ta oseba izsledi. V takšnih primerih se razpis ukrepa za osebo in razpis ukrepa za predmet povežeta v skladu s členom 63. 3. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi in oblikuje tehnična pravila, potrebna za vnašanje, posodabljanje, brisanje in opravljanje poizvedb v podatkih iz odstavka 2 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 76(2).

Člen 35 Izvršitev ukrepa na podlagi razpisa ukrepa Zahtevani podatki se državi članici izdajateljici sporočijo prek izmenjave dopolnilnih informacij.

POGLAVJE IX

Razpisi ukrepov za osebe in predmete zaradi prikrite kontrole, poizvedovalne kontrole ali namenske kontrole

Člen 36 Cilji in pogoji za vnos razpisov ukrepov 1. Razpisi ukrepov za osebe, predmete iz točk (a), (b), (c), (e), (g), (h), (j), (k) in (l) člena 38(2) ter negotovinska plačilna sredstva se za namene prikrite, poizvedovalne ali namenske kontrole v skladu s členom 37(3), (4) in (5) vnesejo v skladu z nacionalnim pravom države članice izdajateljice. 2. Ob vnosu razpisov ukrepov za namene prikrite, poizvedovalne ali namenske kontrole in kadar informacije, ki jih želi pridobiti država članica izdajateljica, presegajo podatke iz točk (a) do (h) člena 37(1), država članica izdajateljica razpisu ukrepa doda vse informacije, ki jih išče. Če se te informacije nanašajo na posebne vrste osebnih podatkov iz člena 10 Direktive (EU) 2016/680, se zanje zaprosi le, če so nujno potrebne za specifični namen razpisa ukrepa in za kaznivo dejanje, za katero je bil razpis ukrepa vnesen. 3. Razpisi ukrepov za osebe zaradi prikrite, poizvedovalne ali namenske kontrole se lahko vnesejo za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali pregona kaznivih dejanj, izvrševanja kazenske sodbe in preprečevanja ogrožanja javne varnosti v eni ali več izmed naslednjih okoliščin: (a) kadar obstajajo jasni indici, da oseba namerava izvršiti ali izvršuje katero koli kaznivo dejanje iz člena 2(1) in (2) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ; (b) kadar so podatki iz člena 37(1) potrebni za izvršitev zaporne kazni ali ukrepa odvzema prostosti za osebo, obsojeno za katero koli kaznivo dejanje iz člena 2(1) in (2) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ; (c) kadar je na podlagi celovite ocene osebe, zlasti na podlagi njenih preteklih storjenih kaznivih dejanj, mogoče domnevati, da bi lahko ta oseba storila kazniva dejanja iz člena 2(1) in 2(2) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ tudi v bodoče. 4. Poleg tega se lahko na zahtevo organov, pristojnih za nacionalno varnost, v skladu z nacionalnim pravom vnesejo razpisi ukrepov za osebe zaradi prikrite, poizvedovalne ali namenske kontrole, kadar obstajajo konkretni indici, da so informacije iz člena 37(1) potrebni za preprečitev resne grožnje, ki jo predstavlja zadevna oseba, ali drugih resnih groženj za notranjo ali zunanjo nacionalno varnost. Država članica, ki vnese razpis ukrepa v skladu s tem odstavkom, o takem razpisu ukrepa obvesti druge države članice. Vsaka država članica določi, katerim organom se te informacije posredujejo. Informacije se posredujejo prek uradov SIRENE. 5. Kadar obstajajo jasni indici, da so predmeti iz točk (a), (b), (c), (e), (g), (h), (j), (k) in (l) člena 38(2) ali negotovinska plačilna sredstva povezani s hudimi kaznivimi dejanji iz odstavka 3 tega člena ali resnimi grožnjami iz odstavka 4 tega člena, se lahko vnesejo razpisi ukrepov za te predmete in povežejo z razpisi ukrepov, vnesenimi v skladu z odstavkoma 3 in 4 tega člena. 6. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi in oblikuje tehnična pravila za vnašanje, posodabljanje, brisanje in opravljanje poizvedb v podatkih iz odstavka 5 tega člena ter dodatnih informacijah iz odstavka 2 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 76(2).

Člen 37 Izvršitev ukrepa na podlagi razpisa ukrepa 1. Za namene prikrite, poizvedovalne ali namenske kontrole država članica izvršiteljica v celoti ali delno zbere in državi članici izdajateljici posreduje naslednje informacije: (a) dejstvo, da je bila izsledena oseba, za katero je bil izdan razpis ukrepa, oziroma da so bili izsledeni predmeti iz točk (a), (b), (c), (e), (g), (h), (j), (k) in (l) člena 38(2) ali negotovinska plačilna sredstva, za katere je bil izdan razpis ukrepa; (b) kraj, čas in razlog kontrole; (c) pot in namembni kraj potovanja; (d) osebe, ki spremljajo osebe, na katere se nanaša razpis ukrepa, ali potniki v vozilu, na plovilu ali zrakoplovu ali osebe, ki spremljajo imetnika praznega uradnega dokumenta ali izdanega identifikacijskega dokumenta, za katere se lahko utemeljeno domneva, da so povezani z osebo, na katero se nanaša razpis ukrepa; (e) vsaka razkrita identiteta in vsak osebni opis osebe, ki uporablja prazni uradni dokument ali izdani identifikacijski dokument, na katerega se nanaša razpis ukrepa; (f) uporabljeni predmeti iz točk (a), (b), (c), (e), (g), (h), (j), (k) in (l) člena 38(2) ali negotovinska plačilna sredstva; (g) predmeti, ki jih ima oseba s seboj, vključno s potovalnimi dokumenti; (h) okoliščine, v katerih so bili izsledeni oseba ali predmeti iz točk (a), (b), (c), (e), (g), (h), (j), (k) in (l) člena 38(2) ali negotovinska plačilna sredstva; (i) vse druge informacije, ki jih želi država članica izdajateljica pridobiti v skladu s členom 36(2). Če se informacije iz točke (i) prvega pododstavka tega odstavka nanašajo na posebne vrste osebnih podatkov iz člena 10 Direktive (EU) 2016/680, se obdelajo v skladu s pogoji iz navedenega člena in le, če dopolnjujejo druge osebne podatke, ki se obdelujejo za isti namen. 2. Država članica izvršiteljica informacije iz odstavka 1 posreduje prek izmenjave dopolnilnih informacij. 3. Prikrita kontrola zajema prikrito zbiranje čim več informacij iz odstavka 1 med rutinskimi dejavnostmi, ki jih izvajajo pristojni nacionalni organi države članice izvršiteljice. Zbiranje teh informacij ne sme ogroziti prikrite narave kontrol, oseba, za katero je bil izdan razpis ukrepa, pa se nikakor ne sme seznaniti z obstojem razpisa ukrepa. 4. Poizvedovalna kontrola zajema razgovor z osebo, tudi na podlagi informacij ali specifičnih vprašanj, ki jih je država članica izdajateljica dodala razpisu ukrepa v skladu s členom 36(2). Razgovor se opravi v skladu z nacionalnim pravom države članice izvršiteljice. 5. Pri izvajanju namenskih kontrol se lahko zaradi namenov iz člena 36 opravi preiskava oseb, vozil, plovil, zrakoplovov, zabojnikov in predmetov, ki jih ima oseba s seboj. Preiskave se izvedejo v skladu z nacionalnim pravom države članice izvršiteljice. 6. Kadar po nacionalnem pravu države članice izvršiteljice namenske kontrole niso dovoljene, se ta ukrep za zadevno državo članico nadomesti s poizvedovalno kontrolo. Kadar po nacionalnem pravu države članice izvršiteljice poizvedovalne kontrole niso dovoljene, se ta ukrep za zadevno državo članico nadomesti s prikrito kontrolo. Kadar se uporablja Direktiva 2013/48/EU, države članice zagotovijo, da se v skladu s pogoji iz navedene direktive spoštuje pravica osumljenih in obtoženih oseb do dostopa do odvetnika. 7. Odstavek 6 ne posega v obveznost držav članic, da končnim uporabnikom dajo na voljo informacije, za katere se zaprosi v skladu s členom 36(2).

POGLAVJE X

Razpisi ukrepov za predmete zaradi zasega ali za zagotovitev dokazov v kazenskih postopkih

Člen 38 Cilji in pogoji za vnos razpisov ukrepov 1. Države članice vnesejo v SIS razpise ukrepov za predmete, iskane zaradi zasega ali za uporabo kot dokaz v kazenskih postopkih. 2. Razpisi ukrepov se vnesejo po naslednjih kategorijah zlahka prepoznavnih predmetov: (a) motorna vozila ne glede na pogon; (b) priklopniki z lastno težo nad 750 kg; (c) stanovanjske prikolice; (d) industrijska oprema; (e) plovila; (f) motorji plovil; (g) zabojniki; (h) zrakoplovi; (i) motorji zrakoplovov; (j) strelno orožje; (k) prazni uradni dokumenti, ki so bili ukradeni, odtujeni ali izgubljeni oziroma ki naj bi bili taki dokumenti, vendar so lažni; (l) izdani identifikacijski dokumenti, kot so potni listi, osebne izkaznice, dovoljenja za prebivanje, potovalni dokumenti in vozniška dovoljenja, ki so bili ukradeni, odtujeni, izgubljeni ali razveljavljeni oziroma ki naj bi bili taki dokumenti, vendar so lažni; (m) potrdila o registraciji vozil in registrske tablice vozil, ki so bili ukradeni, odtujeni, izgubljeni ali razveljavljeni oziroma ki naj bi bili taki dokumenti al