SL Uradni list Evropske unije L 87/229

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/583

z dne 14. julija 2016

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o trgih finančnih instrumentov v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi o zahtevah glede preglednosti za mesta trgovanja in investicijska podjetja v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) in zlasti členov 1(8), 9(5), 11(4), 21(5) in 22(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Visoka stopnja preglednosti je bistvena za zagotavljanje, da so vlagatelji ustrezno obveščeni o resnični ravni dejanskih in potencialnih poslov z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti ne glede na to, ali se navedeni posli izvajajo na reguliranih trgih, v večstranskih sistemih trgovanja, organiziranih sistemih trgovanja, prek sistematičnih internalizatorjev ali zunaj teh sistemov. Ta visoka stopnja preglednosti bi morala zagotoviti enake konkurenčne pogoje med mesti trgovanja, tako da razdrobljenost likvidnosti ne vpliva negativno na postopek oblikovanja cen posameznih finančnih instrumentov in da zato ne pride do oškodovanja vlagateljev.

(2) Hkrati je bistveno priznati, da lahko obstajajo okoliščine, v katerih bi bilo treba zagotoviti izvzetja iz obveznosti glede preglednosti pred trgovanjem ali odlog obveznosti glede preglednosti po trgovanju, da bi se izognili poslabšanju likvidnosti kot nenačrtovani posledici obveznosti razkrivanja poslov in s tem objavi tveganosti pozicij. Zato je primerno določiti natančne okoliščine, v katerih se lahko odobrijo opustitve v okviru preglednosti pred trgovanjem in odlogi v okviru preglednosti po trgovanju.

(3) Določbe te uredbe so tesno povezane, saj obravnavajo določitev zahtev glede preglednosti pred trgovanjem in po njem, ki se uporabljajo za trgovanje z nelastniškimi finančnimi instrumenti. Za zagotovitev skladnosti navedenih določb, ki bi morale začeti veljati hkrati, in da se deležnikom ter zlasti subjektom, za katere veljajo obveznosti, omogoči celovit pregled nad določbami, je treba te regulativne tehnične standarde vključiti v eno uredbo.

(4) Kadar pristojni organi odobrijo opustitve v zvezi z zahtevami glede preglednosti pred trgovanjem ali dovolijo odlog obveznosti glede preglednosti po trgovanju, bi bilo treba vse regulirane trge, večstranske sisteme trgovanja, organizirane sisteme trgovanja in investicijska podjetja, ki trgujejo zunaj mest trgovanja, obravnavati enako in nediskriminatorno.

(5) Primerno je pojasniti omejeno število strokovnih izrazov. Te strokovne opredelitve pojmov so nujne za zagotovitev enotne uporabe določb iz te uredbe v Uniji in tako prispevajo k določitvi enotnega pravilnika za finančne trge Unije. Navedene opredelitve pojmov služijo le za namen določitve obveznosti glede preglednosti za nelastniške finančne instrumente in bi morale biti strogo omejene na razumevanje te uredbe.

(6) Instrumenti na blago, s katerimi se trguje na borzi (Exchange Traded Commodities, ETC), in zapisi, s katerimi se trguje na borzi (Exchange Traded Notes, ETN,) za katere velja ta uredba, se zaradi svoje pravne strukture štejejo kot dolžniški instrumenti. Ker pa se z njimi trguje podobno kot z investicijskimi skladi, s katerimi se trguje na borzi, bi bilo zanje treba uporabiti podoben sistem preglednosti kot za investicijske sklade, s katerimi se trguje na borzi.

(7) V skladu z Uredbo (EU) št. 600/2014 bi se morala vrsta instrumentov šteti za primerne za opustitev preglednosti pred trgovanjem za instrumente, za katere likviden trg ne obstaja. Ta zahteva bi se morala uporabljati tudi za izvedene finančne instrumente, za katere ne velja obveznost trgovanja, ter za obveznice, izvedene finančne instrumente, strukturirane finančne produkte in pravice do emisije, ki niso likvidni.

(8) Mesto trgovanja, ki upravlja sistem zahtevkov za ponudbe, bi moralo objaviti zavezujoče nakupne in prodajne cene ali navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati, ter globino, povezano z navedenimi cenami, najpozneje takrat, ko lahko subjekt, ki je podal zahtevek, izvrši posel v skladu s pravili sistema. Tako se zagotovi, da člani ali udeleženci, ki prvi zagotovijo svoje ponudbe subjektu, ki je podal zahtevek, niso v slabšem položaju.

(9) Večina likvidnih kritih obveznic je hipotekarnih obveznic, izdanih za zagotovitev posojil za financiranje nakupov stanovanjskih nepremičnin posameznikov in s povprečno vrednostjo, ki je neposredno povezana z vrednostjo posojila. Ponudniki likvidnosti na trgih kritih obveznic zagotavljajo, da je trgovanje profesionalnih vlagateljev v velikih obsegih usklajeno s trgovanjem lastnikov stanovanjskih nepremičnin, ki je po obsegu manjše. Da bi preprečili motnje tega delovanja in povezane škodljive posledice za lastnike stanovanjskih nepremičnin, bi moral biti obseg, značilen za finančni instrument, nad katerim lahko ponudniki likvidnosti izkoristijo opustitev preglednosti pred trgovanjem, določen pri velikosti posla, pod katero je 40 odstotkov poslov, saj naj bi ta velikost poslov odražala povprečno ceno stanovanjske nepremičnine.

(10) Informacije, za katere se zahteva, da so na voljo kar se da blizu realnemu času, bi bilo treba dati na voljo takoj, ko je to tehnično izvedljivo ob upoštevanju razumne mere učinkovitosti in izdatkov za sisteme s strani zadevnega upravljavca trga, sistema odobrenih objav (APA) ali investicijskega podjetja. Informacije bi morale biti objavljene blizu predpisanega skrajnega roka samo v izjemnih primerih, kadar sistemi, ki so na voljo, ne omogočajo objave v krajšem roku.

(11) Investicijska podjetja bi morala prek APA objaviti podatke o poslih, izvršenih zunaj mesta trgovanja. Ta uredba bi morala določiti način, na katerega investicijska podjetja svoje posle poročajo APA in bi se morala uporabljati skupaj z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/571 (2).

(12) Možnost določitve uporabe obveznosti o razkritju po trgovanju za posle, ki se izvršijo med dvema investicijskima podjetjema, vključno s sistematičnimi internalizatorji, z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisije in izvedenimi finančnimi instrumenti, ki jih določajo drugačni dejavniki kot trenutno tržno vrednotenje, na primer prenos finančnega instrumenta kot zavarovanja, je določena v Uredbi (EU) št. 600/2014. Takšni posli ne prispevajo k postopku oblikovanja cen ali tveganju manj jasne slike za vlagatelje oziroma ne preprečujejo najboljše izvršitve, zato ta uredba določa posle, ki jih določajo drugačni dejavniki kot trenutno tržno vrednotenje, ki se ne bi smeli objaviti.

(13) Investicijska podjetja za svoj račun ali za račun strank pogosto opravljajo posle z izvedenimi finančnimi instrumenti in drugimi finančnimi instrumenti ali sredstvi, ki jih sestavlja več povezanih poslov, ki so medsebojno odvisni. Takšni paketni posli investicijskim podjetjem in njihovim strankam omogočajo boljše obvladovanje tveganj, saj cena vsakega elementa paketnega posla odraža skupni profil tveganja paketa, ne pa prevladujoče tržne cene posameznih elementov. Paketni posli so lahko različnih oblik, npr. zamenjava za fizična sredstva, trgovalne strategije, izvršene na mestih trgovanja, ali posebej prilagojeni paketni posli, in pomembno je, da se te posebnosti upoštevajo pri prilagajanju veljavnega sistema preglednosti. Zato je za namene te uredbe ustrezno določiti pogoje za uporabo odloga pri preglednosti po trgovanju za paketne posle. Takšne ureditve ne bi smele biti na voljo za posle, izvedene v okviru običajnega poslovanja, ki varujejo finančne instrumente pred tveganji.

(14) Zamenjave za fizična sredstva so sestavni del finančnih trgov in udeležencem na trgu omogočajo, da organizirajo in izvršijo posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, ki so neposredno povezani s poslom na trgu fizičnega sredstva, ki predstavlja osnovo. Se pogosto uporabljajo in vključujejo veliko akterjev, kot so kmetje, pridelovalci, proizvajalci in obdelovalci blaga. Do posla zamenjave za fizična sredstva običajno pride, kadar želi prodajalec fizičnega sredstva zapreti svojo ustrezno pozicijo varovanja pred tveganjem v pogodbi na izvedene finančne instrumente s kupcem fizičnega sredstva, pri čemer tudi kupec poseduje ustrezno varovanje pred tveganjem v isti pogodbi na izvedene finančne instrumente. Ti posli tako olajšajo učinkovito poravnavo pozicij varovanja pred tveganjem, ki niso več potrebne.

(15) V zvezi s posli, ki se izvršijo zunaj pravil mesta trgovanja, je bistveno pojasniti, katero investicijsko podjetje mora javno objaviti posel v primerih, ko sta obe stranki v poslu investicijski podjetji s sedežem v Uniji, da se zagotovi objava poslov brez podvajanja. Zato bi moralo biti za objavo posla vedno odgovorno investicijsko podjetje, ki prodaja, razen če je ena od nasprotnih strank sistematični internalizator in je podjetje, ki kupuje.

(16) Kadar je le ena od nasprotnih strank sistematični internalizator v danem finančnem instrumentu in je tudi podjetje, ki kupuje ta instrument, bi morala ta biti odgovorna za objavo posla, saj bi to od nje pričakovale njene stranke in je primernejša stranka za izpolnjevanje polja v poročilu z navedbo svojega statusa sistematičnega internalizatorja. Za zagotavljanje, da se posel objavi samo enkrat, bi moral sistematični internalizator drugo stranko obvestiti, da bo javno objavil posel.

(17) Pomembno je, da se ohranijo trenutni standardi za objavo poslov, izvedenih v obliki trgovanja pred poravnavo, da se prepreči objava posamičnih poslov kot več poslov in da se zagotovi pravna varnost v zvezi s tem, katero investicijsko podjetje je odgovorno za objavo posla. Zato bi se morala ujemajoče se posla, evidentirana ob istem času in po isti ceni, ki vključujeta eno stranko, objaviti kot en sam posel.

(18) Uredba (EU) št. 600/2014 pristojnim organom omogoča, da zahtevajo objavo dodatnih podatkov pri objavi informacij, za katere velja odlog, ali da dovolijo odlog za podaljšano obdobje. Da bi prispevali k enotni uporabi teh določb po Uniji, je nujno določiti pogoje in merila, pod katerimi lahko pristojni organi dovolijo dodatne odloge.

(19) Trgovanje s številnimi nelastniškimi finančnimi instrumenti, zlasti z izvedenimi finančnimi instrumenti, je občasno, spremenljivo in podvrženo spremembam v vzorcih trgovanja. Statična določitev finančnih instrumentov, za katere likviden trg ne obstaja, in statična določitev različnih pragov za prilagoditev obveznosti glede preglednosti pred trgovanjem in po njem, ki ne omogoča prilagajanja statusa likvidnosti in pragov spremembam vzorcev trgovanja, zato ne bi bili smiselni. Zato je primerno določiti metodologijo in parametre, ki so potrebni za izvedbo ocene likvidnosti in izračun pragov za uporabo opustitev pri preglednosti pred trgovanjem in odlogov pri preglednosti po trgovanju v rednih intervalih.

(20) Da bi zagotovili dosledno uporabo opustitev pri preglednosti pred trgovanjem in odlogov pri preglednosti po trgovanju, je treba oblikovati enotna pravila glede vsebine in pogostosti podatkov, ki jih pristojni organi lahko zahtevajo od mest trgovanja, APA in ponudnikov stalnih informacij (CTP) za namene preglednosti. Prav tako je treba določiti metodologijo za izračun posameznih pragov in oblikovati enotna pravila v zvezi z objavo informacij po Uniji. Pravila o specifični metodologiji in podatkih, potrebnih za izračune za namene določitve sistema preglednosti, ki se uporablja za nelastniške finančne instrumente, bi bilo treba uporabljati skupaj z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/577 (3), ki bolj splošno določa skupne elemente v zvezi z vsebino in pogostostjo zahtevkov za podatke, naslovljenih na mesta trgovanja, sisteme odobrenih objav in ponudnike stalnih informacij, za izračune za preglednost in druge namene.

(21) Za obveznice, ki niso ETC in ETN, bi se morali posli pod 100 000 EUR izključiti iz izračunov pragov za preglednost pred trgovanjem in po njem, saj se zanje šteje, da gre za obseg, v katerem poslujejo neprofesionalni vlagatelji. Za navedene posle majhnega obsega bi vedno moral veljati novi sistem preglednosti in vsak prag, ki privede do opustitve ali odloga pri preglednosti, bi moral biti postavljen nad to ravnjo.

(22) Namen izvzetja iz obveznosti glede preglednosti iz Uredbe (EU) št. 600/2014 je zagotoviti, da učinkovitosti operacij, ki jih Eurosistem izvaja v okviru temeljnih nalog, določenih v Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi o Evropski Uniji (v nadaljnjem besedilu: statut), in v skladu z enakovrednimi nacionalnimi določbami za članice Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) v državah članicah, katerih valuta ni euro, ki temelji na pravočasnih in zaupnih poslih, ne ogroža razkrivanje informacij o takšnih poslih. Za centralne banke je ključno, da lahko nadzirajo, ali, kdaj in kako se razkrijejo informacije o njihovih ukrepih, da lahko zagotovijo čim večje načrtovane učinke in omejijo morebitne nenačrtovane učinke na trg. Zato bi se morala za članice ESCB in njihove zadevne nasprotne stranke zagotoviti pravna varnost glede obsega izvzetja iz zahtev glede preglednosti.

(23) Ena od glavnih odgovornosti ESCB v skladu s Pogodbo in statutom ter enakovrednimi nacionalnimi določbami za članice ESCB v državah članicah, katerih valuta ni euro, je izvajanje politike deviznih poslov, ki vključuje hranjenje in upravljanje deviznih rezerv za zagotavljanje, da so, kadar je to potrebno, na voljo zadostni likvidni viri za izvajanje njegovih operacij politike deviznih poslov. Uporaba zahtev glede preglednosti pri upravljanju deviznih rezerv lahko ima za posledico nenačrtovane signale trgu, ki bi lahko negativno vplivali na politiko deviznih poslov Eurosistema in članic ESCB v državah članicah, katerih valuta ni euro. Podobni pomisleki lahko veljajo tudi za operacije upravljanja deviznih rezerv v okviru izvajanja monetarne politike in politike finančne stabilnosti v posameznih primerih.

(24) Izvzetje iz obveznosti glede preglednosti za posle, pri katerih je nasprotna stranka članica ESCB, ne bi smelo veljati za posle, ki jih članice ESCB sklenejo v okviru izvajanja svojih investicijskih dejavnosti. To bi moralo vključevati dejavnosti, opravljene za upravne namene ali za zaposlene v članici ESCB, vključno s posli, opravljenimi v njihovi vlogi upravljavca pokojninskega sistema, v skladu s členom 24 statuta.

(25) Začasna opustitev obveznosti glede preglednosti bi se lahko uvedla samo v izjemnih razmerah, ki pomenijo bistveno zmanjšanje likvidnosti v razredu finančnih instrumentov na podlagi objektivnih in merljivih dejavnikov. Treba je razlikovati med razredi, za katere je bilo na začetku določeno, da imajo likviden trg ali da ga nimajo, saj lahko v razredu, ki je že določen kot nelikviden, prej pride do nadaljnjega bistvenega zmanjšanja v relativnem smislu. Zato bi bilo treba začasno opustitev zahtev glede preglednosti pri instrumentih, za katere se določi, da nimajo likvidnega trga, uvesti samo, če je prišlo do zmanjšanja za višji relativni prag.

(26) Sistem preglednosti pred trgovanjem in po njem, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 600/2014, bi bilo treba ustrezno prilagoditi glede na trg in enotno uporabljati po vsej Uniji. Zato je nujno določiti potrebne izračune, ki jih je treba opraviti, vključno z obdobji in metodami izračuna. Da bi preprečili učinke izkrivljanja trga, bi morala obdobja izračunov iz te uredbe zagotavljati, da se zadevni pragovi sistema posodabljajo v ustreznih intervalih, da odražajo tržne razmere. Primerno je tudi zagotoviti centralizirano objavo rezultatov izračunov, tako da so na voljo vsem udeležencem na finančnem trgu in pristojnim organom v Uniji na enem mestu in na uporabnikom prijazen način. Zato bi morali pristojni organi ESMA obvestiti o rezultatih svojih izračunov, ESMA pa bi te izračune morala objaviti na svojem spletnem mestu.

(27) Da bi zagotovili nemoteno izvajanje novih zahtev glede preglednosti, je primerno, da se določbe o preglednosti uvedejo postopno. Prag likvidnosti „povprečno dnevno število poslov“, ki se uporabi za določitev obveznic, za katere obstaja likviden trg, bi bilo treba postopno prilagoditi.

(28) ESMA bi morala do 30. julija v letu po začetku uporabe Uredbe (EU) št. 600/2014 enkrat na leto Komisiji predložiti oceno praga likvidnosti, na podlagi katerega se določijo obveznosti glede preglednosti pred trgovanjem v skladu s členoma 8 in 9 Uredbe (EU) št. 600/2014, ter po potrebi predložiti revidiran regulativni tehnični standard za sprejetje praga likvidnosti.

(29) Podobno bi bilo treba postopno prilagajati percentile poslov, uporabljene za določitev obsega, značilnega za finančni instrument, ki omogoča opustitev obveznosti glede preglednosti pred trgovanjem za nelastniške instrumente.

(30) ESMA bi zato morala enkrat na leto Komisiji predložiti oceno pragov za opustitev in po potrebi predložiti revidiran regulativni standard za prilagoditev pragov za opustitev za nelastniške instrumente.

(31) Za izračune za preglednost so potrebni referenčni podatki za določitev podrazreda sredstev, v katerega spada vsak finančni inštrument. Zato je treba od mest trgovanja zahtevati, da poleg podatkov, ki se zahtevajo z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/585 (4), zagotovijo dodatne referenčne podatke.

(32) Pri določitvi finančnih instrumentov, ki nimajo likvidnega trga, v zvezi z valutnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, je bila potrebna kvalitativna ocena zaradi pomanjkanja podatkov, potrebnih za celovito kvantitativno analizo celotnega trga. Posledično bi se za valutne izvedene finančne instrumente za namene te uredbe moralo šteti, da nimajo likvidnega trga, dokler ne bodo na voljo bolj kakovostni podatki.

(33) Da bi se nova pravila o preglednosti lahko začela uspešno uporabljati, bi morali udeleženci na trgu dovolj zgodaj pred datumom začetka uporabe Uredbe (EU) št. 600/2014 zagotoviti podatke za izračun in objavo finančnih instrumentov, za katere ni likvidnega trga, in velika naročila ali naročila, ki so večja od obsega, značilnega za finančni instrument.

(34) Zaradi usklajenosti in za zagotovitev nemotenega delovanja finančnih trgov se morajo ta uredba in določbe Uredbe (EU) št. 600/2014 uporabljati od istega dne. Vendar bi se morale za zagotovitev učinkovitega delovanja nove regulativne ureditve za preglednost nekatere določbe te uredbe uporabljati od datuma začetka njene veljavnosti.

(35) Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je ESMA predložila Komisiji.

(36) ESMA je o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, opravila javna posvetovanja, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „paketni posel“ pomeni eno od naslednjega: (a) posel s pogodbo na izvedene finančne instrumente ali druge finančne instrumente, pogojen s hkratno izročitvijo posla z enakovredno količino ustreznega fizičnega sredstva (zamenjava za fizično sredstvo); (b) posel, ki zajema izvršitev dveh ali več sestavljenih poslov s finančnimi instrumenti in: (i) ki se izvrši med dvema ali več nasprotnimi strankami; (ii) pri katerem vsaka sestavina posla pomeni znatno ekonomsko ali finančno tveganje, ki je povezano z vsemi drugimi sestavinami; (iii) pri katerem se izvršitev vsake sestavine opravi hkrati z izvršitvijo vseh drugih sestavin in je tudi vezana nanje.

2. „trgovalni sistem na podlagi zahtevkov za ponudbe“ pomeni trgovalni sistem, ki izpolnjuje naslednje pogoje: (a) ponudba ali ponudbe člana ali udeleženca se podajo v odziv na zahtevek za ponudbo, ki ga odda eden ali več drugih članov ali udeležencev; (b) ponudbo lahko izvrši izključno član ali udeleženec, ki je zahteval ponudbo; (c) član ali udeleženec na trgu, ki je zahteval ponudbo, lahko sklene posel s sprejetjem ponudbe ali ponudb, ki so mu bile podane na zahtevo.

3. „sistem za glasovno trgovanje“ pomeni trgovalni sistem, pri katerem se posli med člani dogovorijo z glasovnim pogajanjem.

POGLAVJE II

PREGLEDNOST PRED POSLOVANJEM ZA REGULIRANE TRGE, VEČSTRANSKE SISTEME TRGOVANJA IN ORGANIZIRANE SISTEME TRGOVANJA

Člen 2

Obveznosti glede preglednosti pred trgovanjem

(člen 8(1) in (2) Uredbe (EU) št. 600/2014)

Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, objavijo razpon ponujenih nakupnih in prodajnih cen in globino trgovskih interesov pri navedenih cenah, v skladu z vrsto trgovalnega sistema, ki ga upravljajo, in zahtevami po informacijah iz Priloge I.

Člen 3

Velika naročila

(člen 9(1)(a) Uredbe (EU) št. 600/2014)

Naročilo je veliko v primerjavi z običajnim tržnim obsegom, kadar je ob vnosu ali po vsaki spremembi naročila enako ali večje kot najmanjši obseg naročila, ki se določi v skladu z metodologijo iz člena 13.

Člen 4

Vrsta in najmanjši obseg naročil, ki so v sistemu za upravljanje naročil

(člen 9(1)(a) Uredbe (EU) št. 600/2014)

1. Vrsta naročila, ki je v sistemu za upravljanje naročil mesta trgovanja do svojega razkritja, za katerega se lahko opustijo obveznosti glede preglednosti pred trgovanjem, je naročilo, ki:

(a) bo razkrito v knjigi naročil, ki jo vodi mesto trgovanja, in je odvisno od objektivnih pogojev, ki so predhodno opredeljeni v protokolu sistema;

(b) ne sovpliva na druge trgovske interese pred razkritjem v knjigi naročil, ki jo vodi mesto trgovanja;

(c) po razkritju v knjigi naročil sovpliva na druga naročila v skladu s pravili, ki se ob razkritju uporabljajo za naročila navedene vrste.

2. Najmanjši obseg naročil, ki so v sistemu za upravljanje naročil mesta trgovanja do svojega razkritja, za katera se lahko opustijo obveznosti glede preglednosti pred trgovanjem, je ob vnosu in po vsaki spremembi naslednji:

(a) pri naročilu s skrito količino znaša 10 000 EUR ali več;

(b) pri vseh drugih naročilih je obseg enak najmanjši količini, s katero se lahko trguje, ki jo vnaprej določi upravljavec sistema v skladu s svojimi pravili in protokoli.

3. Naročilo s skrito količino (reserve order) iz odstavka 2(a) se šteje za limitirano naročilo, ki ga sestavljata razkrito naročilo, ki se nanaša na del količine, in nerazkrito naročilo, ki se nanaša na preostalo količino, pri čemer se nerazkrita količina lahko izvrši šele po vnosu v knjigo naročil kot novo razkrito naročilo.

Člen 5

Obseg, značilen za finančni instrument

(člena 8(4) in 9(1)(b) Uredbe (EU) št. 600/2014)

1. Navedba interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati, je večja od obsega, značilnega za finančni instrument, kadar je ob vnosu ali po vsaki spremembi enaka ali večja od najmanjšega obsega navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati, ki se določi v skladu z metodologijo iz člena 13.

2. Okvirne cene pred trgovanjem za navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati, ki so večje od obsega, značilnega za finančni instrument, določenega v skladu z odstavkom 1, in manjše od zadevnega velikega obsega, določenega v skladu s členom 3, se štejejo kot cene, ki so blizu ceni trgovskih interesov, kadar mesto trgovanja objavi kar koli od naslednjega:

(a) najboljšo razpoložljivo ceno;

(b) enostavno povprečje cen;

(c) povprečno ceno, tehtano glede na obseg, ceno, čas ali število navedb interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati.

3. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, pri vnašanju in posodabljanju okvirnih cen pred trgovanjem objavijo metodologijo za izračun cen pred trgovanjem in čas objave.

Člen 6

Razredi finančnih instrumentov, za katere likviden trg ne obstaja

(člen 9(1)(c) Uredbe (EU) št. 600/2014)

Za finančni instrument ali razred finančnih instrumentov se šteje, da nima likvidnega trga, če je tako določeno v skladu z metodologijo iz člena 13.

POGLAVJE III

PREGLEDNOST PO TRGOVANJU ZA MESTA TRGOVANJA IN INVESTICIJSKA PODJETJA, KI TRGUJEJO ZUNAJ MESTA TRGOVANJA

Člen 7

Obveznosti glede preglednosti po trgovanju

(člen 10(1) ter člen 21(1) in (5) Uredbe (EU) št. 600/2014)

1. Investicijska podjetja, ki trgujejo zunaj pravil mesta trgovanja, ter upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, s sklicem na vsak posel objavijo podatke iz tabel 1 in 2 Priloge II in uporabijo posamezne relevantne oznake iz tabele 3 Priloge II.

2. Če se predhodno objavljeno poročilo o trgovanju prekliče, investicijska podjetja, ki trgujejo zunaj mesta trgovanja, ter upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, objavijo novo poročilo o trgovanju, ki vsebuje vse podatke iz izvirnega poročila o trgovanju in oznako o preklicu iz tabele 3 Priloge II.

3. Če se predhodno objavljeno poročilo o trgovanju spremeni, investicijska podjetja, ki trgujejo zunaj mesta trgovanja, ter upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, objavijo naslednje informacije:

(a) novo poročilo o trgovanju, ki vsebuje vse podatke izvirnega poročila o trgovanju in oznako o preklicu iz tabele 3 Priloge II;

(b) novo poročilo o trgovanju, ki vsebuje vse podrobnosti izvirnega poročila o trgovanju z vsemi potrebnimi popravljenimi podatki in oznako o spremembi iz tabele 3 Priloge II.

4. Informacije pred trgovanjem se objavijo kar se da blizu realnemu času, kot je tehnično izvedljivo in v vsakem primeru:

(a) v prvih treh letih uporabe Uredbe (EU) št. 600/2014 v 15 minutah po izvršitvi zadevnega posla;

(b) nato v 5 minutah po izvršitvi zadevnega posla.

5. Če se posel med dvema investicijskima podjetjema sklene zunaj pravil mesta trgovanja za svoj račun ali v imenu strank, posel prek APA objavi le investicijsko podjetje, ki prodaja zadevni finančni instrument.

6. Z odstopanjem od odstavka 5, če je le eno investicijsko podjetje, ki je stranka v poslu z zadevnim finančnim instrumentom, sistematični internalizator in deluje kot podjetje, ki kupuje, posel prek APA objavi le navedeno podjetje, pri tem pa prodajalca obvesti o svojem dejanju.

7. Investicijski podjetji sprejmeta vse razumne ukrepe, da zagotovita, da se posel objavi kot en posel. Zato se ujemajoča se posla, evidentirana ob istem času in po isti ceni, ki vključujeta eno stranko, štejeta za en posel.

8. Informacije o paketnem poslu se dajo na voljo v zvezi z vsako sestavino kar se da blizu realnega časa, kot je tehnično možno, ob upoštevanju potrebe po dodelitvi cen posameznim finančnim instrumentom, in vključujejo oznako paketnega posla ali oznako zamenjave za fizična sredstva iz tabele 3 Priloge II. Kadar je paketni posel primeren za odlog objave v skladu s členom 8, se informacije o vseh sestavinah dajo na voljo po poteku obdobja odloga za posel.

Člen 8

Odlog objave poslov

(člen 11(1) in (3) ter člen 21(4) Uredbe (EU) št. 600/2014)

1. Kadar pristojni organ odobri odlog objave za podatke o poslu v skladu s členom 11(1) Uredbe (EU) št. 600/2014, investicijska podjetja, ki trgujejo zunaj mesta trgovanja, in upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, objavijo vsak posel najpozneje do 19:00 po lokalnem času na drugi delovni dan po datumu posla pod pogojem, da je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

(a) posel je velik v primerjavi z običajnim tržnim obsegom, kot je določen v členu 9;

(b) gre za posel s finančnim instrumentom ali razredom finančnih instrumentov, za katere se šteje, da zanje likviden trg ne obstaja, kot je določeno v skladu z metodologijo iz člena 13;

(c) posel se izvrši med investicijskim podjetjem, ki posluje za svoj račun, vendar ne v obliki trgovanja s hkratnim nakupom in prodajo, kot je določeno v členu 4(1)(38) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6), in drugo nasprotno stranko, in je večji od obsega, značilnega za finančni instrument, kot je določeno v členu 10;

(d) posel je paketni posel, ki izpolnjuje enega od naslednjih meril: (i) ena ali več njegovih sestavin so posli s finančnimi instrumenti, ki nimajo likvidnega trga; (ii) ena ali več njegovih sestavin so posli s finančnimi instrumenti, ki so veliki v primerjavi z običajnim tržnim obsegom, kot je določen v členu 9; (iii) posel se izvrši med investicijskim podjetjem, ki posluje za svoj račun, vendar ne v obliki trgovanja s hkratnim nakupom in prodajo, kot je določeno v členu 4(1)(38) Direktive 2014/65/EU, in drugo nasprotno stranko, in ena ali več njegovih sestavin so posli s finančnimi instrumenti, ki so večji od obsega, značilnega za finančni instrument, kot je določen v členu 10.

2. Ko rok odloga iz odstavka 1 poteče, se objavijo vsi podatki o poslu, razen kadar se odobri podaljšano obdobje odloga ali odlog za nedoločen čas v skladu s členom 11.

3. Če se posel med dvema investicijskima podjetjema za njun račun ali v imenu strank izvrši zunaj pravil mesta trgovanja, je zadevni pristojni organ za namen določitve veljavne ureditve odloga pristojni organ investicijskega podjetja, ki je odgovorno za objavo posla prek APA v skladu z odstavki 5, 6 in 7 člena 7.

Člen 9

Veliki posli

(člen 11(1)(a) Uredbe (EU) št. 600/2014)

Posel se šteje za velikega v primerjavi z običajnim tržnim obsegom, kadar je enak ali večji od najmanjšega obsega posla, ki se izračuna v skladu z metodologijo iz člena 13.

Člen 10

Obseg, značilen za finančni instrument

(člen 11(1)(c) Uredbe (EU) št. 600/2014)

Posel se šteje za večjega od obsega, značilnega za finančni instrument, kadar je enak ali večji od najmanjšega obsega posla, ki se izračuna v skladu z metodologijo iz člena 13.

Člen 11

Zahteve o preglednosti skupaj z odlogom objave po presoji pristojnih organov

(člen 11(3) Uredbe (EU) št. 600/2014)

1. Kadar pristojni organi izvajajo svoja pooblastila skupaj s pooblastilom za odlog objave v skladu s členom 11(3) Uredbe (EU) št. 600/2014, velja naslednje:

(a) kadar se uporablja člen 11(3)(a) Uredbe (EU) št. 600/2014, pristojni organi zahtevajo, da se v celotnem obdobju odloga, kot je določeno v členu 8, objavi ena od naslednjih informacij: (i) vsi podatki o poslu, določeni v tabelah 1 in 2 Priloge II, razen podatkov o obsegu; (ii) posli v dnevno agregatni obliki za vsaj 5 poslov, izvršenih na isti dan, se objavijo na naslednji delovni dan pred 9:00 po lokalnem času;

(b) kadar se uporablja člen 11(3)(b) Uredbe (EU) št. 600/2014, pristojni organi dovolijo opustitev objave obsega posameznega posla v času podaljšanega trajanja odloga, ki traja štiri tedne;

(c) v zvezi z nelastniškimi instrumenti, ki niso državni vrednostni papirji, in kadar se uporablja člen 11(3)(c) Uredbe (EU) št. 600/2014, pristojni organi v času podaljšanega trajanja odloga za obdobje, ki traja štiri tedne, dovolijo objavo več poslov, izvršenih v enem koledarskem tednu, v agregatni obliki, in sicer naslednji torek pred 9:00 po lokalnem času;

(d) v zvezi z državnimi dolžniškimi instrumenti in kadar se uporablja člen 11(3)(d) Uredbe (EU) št. 600/2014, pristojni organi za nedoločen čas odobrijo objavo več poslov, izvršenih v enem koledarskem tednu, v agregatni obliki naslednji torek pred 9:00 po lokalnem času.

2. Ko podaljšano obdobje odloga iz odstavka 1(b) poteče, veljajo naslednje zahteve:

(a) za vse instrumente, ki niso državni vrednostni papirji se vsi podatki o posameznih poslih objavijo naslednji delovni dan pred 9:00 po lokalnem času;

(b) za državne dolžniške instrumente, pri katerih se pristojni organi odločijo, da ne bodo zaporedno uporabili možnosti iz člena 11(3)(b) in (d) Uredbe (EU) št. 600/2014 v skladu z drugim pododstavkom člena 11(3) Uredbe (EU) št. 600/2014, se vsi podatki o posameznih poslih objavijo naslednji delovni dan pred 9:00 po lokalnem času;

(c) za državne dolžniške instrumente, pri katerih pristojni organi zaporedno uporabijo možnosti iz člena 11(3)(b) in (d) Uredbe (EU) št. 600/2014 v skladu z drugim pododstavkom člena 11(3) Uredbe (EU) št. 600/2014, se objavi več poslov, izvršenih v istem koledarskem tednu, v agregatni obliki v torek po poteku podaljšanega štiritedenskega obdobja odloga, ki se šteje od zadnjega dneva koledarskega tedna, pred 9:00 po lokalnem času.

3. Za vse instrumente, ki niso državni vrednostni papirji, se vsi podatki o posameznih poslih objavijo štiri tedne po objavi združenih podatkov v skladu s členom 1(c) pred 9:00 po lokalnem času.

4. Združeni dnevni ali tedenski podatki iz odstavkov 1 in 2 vsebujejo naslednje informacije o obveznicah, strukturiranih finančnih produktih, izvedenih finančnih instrumentih in pravicah do emisije za vsak dan ali teden zadevnega koledarskega obdobja:

(a) tehtano povprečno ceno;

(b) celotni obseg trgovanja iz tabele 4 Priloge II;

(c) skupno število poslov.

5. Posli se združujejo glede na kodo ISIN. Če koda ISIN ni na voljo, se posli združijo na ravni razreda finančnih instrumentov, za katere se uporablja preskus likvidnosti iz člena 13.

6. Kadar dan v tednu, predviden za objavo iz točk (c) in (d) odstavka 1 in odstavkov 2 in 3, ni delovni dan, se objava izvede naslednji delovni dan pred 9:00 po lokalnem času.

Člen 12

Uporaba preglednosti po trgovanju za nekatere vrste poslov, izvršene zunaj mesta trgovanja

(člen 21(1) Uredbe (EU) št. 600/2014)

Obveznost objave obsega in cene poslov ter časa njihove sklenitve, kot je določena v členu 21(1) Uredbe (EU) št. 600/2014, ne velja za:

(a) posle iz člena 2(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/590 (7);

(b) posle, ki jih izvrši družba za upravljanje, kot je opredeljena v členu 2(1)(b) Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), ali upravitelj alternativnih investicijskih skladov, kot je opredeljen v členu 4(1)(b) Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9), ki prenese dejansko lastništvo finančnih instrumentov z enega kolektivnega naložbenega podjema na drugega, investicijsko podjetje pa ni stranka v poslu;

(c) „preneseni posel“ (give-up transaction) ali „posredovani posel“ (give-in transaction), ki je posel, pri katerem investicijsko podjetje posreduje posel stranke drugemu investicijskemu podjetju ali ga od njega prejme za namene obdelave po trgovanju;

(d) prenose finančnih instrumentov, kot so zavarovanja v dvostranskih poslih ali v okviru zahtev CNS po kritju ali zavarovanju ali kot del procesa upravljanja primera neizpolnjevanja obveznosti CNS.

POGLAVJE IV

SKUPNE DOLOČBE ZA PREGLEDNOST PRED TRGOVANJEM IN PO NJEM

Člen 13

Metodologija za izvedbo izračunov za preglednost

(člen 9(1) in (2), člen 11(1) ter člen 22(1) Uredbe (EU) št. 600/2014)

1. Za določitev finančnih instrumentov ali razredov finančnih instrumentov, za katere likviden trg ne obstaja, za namene člena 6 in točke (b) odstavka 1 člena 8, se uporabijo naslednje metodologije za razrede sredstev:

(a) Statično določanje likvidnosti za: (i) razred sredstev „listinjeni izvedeni finančni instrumenti“, kot so opredeljeni v tabeli 4.1 Priloge III; (ii) naslednje podrazrede sredstev lastniških izvedenih finančnih instrumentov: „opcije na delniške indekse“, „standardizirane/nestandardizirane terminske pogodbe na delniške indekse“, „delniške opcije“, „standardizirane/nestandardizirane terminske pogodbe na delnice“, „opcije na dividende iz delnic“, „standardizirane/nestandardizirane pogodbe na dividende iz delnic“, „opcije na indekse dividend“, „standardizirane/nestandardizirane terminske pogodbe na indekse dividend“, „opcije na indekse volatilnosti“, „standardizirane/nestandardizirane terminske pogodbe na indekse volatilnosti“, „opcije na investicijske sklade, s katerimi se trguje na borzi“, „standardizirane/nestandardizirane terminske pogodbe na investicijske sklade, s katerimi se trguje na borzi“, in „drugi lastniški izvedeni instrumenti“, kot so opredeljeni v tabeli 6.1 Priloge III; (iii) razred sredstev „valutni izvedeni finančni instrumenti“, kot so opredeljeni v tabeli 8.1 Priloge III; (iv) podrazrede sredstev „drugi obrestni finančni instrumenti“, „drugi izvedeni finančni instrumenti na blago“, „drugi izvedeni finančni instrumenti C10“, „druge pogodbe na razliko“, „druge pravice do emisije“ in „drugi izvedeni finančni instrumenti na pravice do emisije“, kot so opredeljeni v tabelah 5.1, 7.1, 9.1, 10.1, 11.1, 12.1 in 13.1 Priloge III.

(b) Redna ocena na podlagi kvantitativnih in, kjer je ustrezno, kvalitativnih meril za likvidnost za: (i) vse vrste obveznic, razen ETC in ETN, kot so opredeljene v tabeli 2.1 Priloge III in podrobneje določene v členu 17(1); (ii) obveznice vrste ETC in ETN, kot so opredeljene v tabeli 2.4 Priloge III; (iii) razred sredstev „obrestni izvedeni finančni instrumenti“, razen podrazreda sredstev „drugi obrestni izvedeni instrumenti“, kot so opredeljeni v tabeli 5.1 Priloge III; (iv) naslednje podrazrede sredstev lastniških izvedenih finančnih instrumentov: „zamenjave“ in „portfeljske zamenjave“, kot so opredeljene v tabeli 6.1 Priloge III; (v) razred sredstev „izvedeni finančni instrumenti na blago“, razen podrazreda sredstev „drugi izvedeni finančni instrumenti na blago“, kot so opredeljeni v tabeli 7.1 Priloge III; (vi) naslednje podrazrede sredstev kreditnih izvedenih finančnih instrumentov: „indeksi kreditnih zamenjav“ in „kreditne izmenjave za eno samo izpostavljenost“, kot so opredeljeni v tabeli 9.1 Priloge III; (vii) razred sredstev „izvedeni finančni instrumenti C10“, razen podrazreda sredstev „drugi izvedeni finančni instrumenti C10“, kot so opredeljeni v tabeli 10.1 Priloge III; (viii) naslednje podrazrede sredstev pogodb na razliko: „valutne finančne pogodbe na razliko“ in „blagovne finančne pogodbe na razliko“, kot so opredeljene v tabeli 11.1 Priloge III; (ix) razred sredstev „pravice do emisije“, razen podrazreda sredstev „druge pravice do emisije“, kot so opredeljene v tabeli 12.1 Priloge III; (x) razred sredstev „izvedeni finančni instrumenti na pravice do emisije“, razen podrazreda sredstev „drugi izvedeni finančni instrumenti na pravice do emisije“, kot so opredeljeni v tabeli 13.1 Priloge III.

(c) Redna ocena na podlagi kvalitativnih meril likvidnosti za: (i) naslednje podrazrede sredstev kreditnih izvedenih finančnih instrumentov: „opcije na indeks kreditnih zamenjav“ in „opcije na kreditne zamenjave z eno samo izpostavljenostjo“, kot so opredeljene v tabeli 9.1 Priloge III; (ii) naslednje podrazrede sredstev pogodb na razliko: „finančne pogodbe na razliko za lastniške vrednostne papirje“, „finančne pogodbe na razliko za obveznice“, „finančne pogodbe na razliko za standardizirane/nestandardizirane terminske pogodbe na lastniške vrednostne papirje“ in „finančne pogodbe na razliko za opcije na lastniške vrednostne papirje“, kot so opredeljene v tabeli 11.1 Priloge III.

(d) Redna ocena na podlagi metodologije dveh preskusov za strukturirane finančne produkte, kot je opredeljena v tabeli 3.1 Priloge III.

2. Za določanje obsega, značilnega za finančni instrument, iz člena 5 in naročil, ki so velika v primerjavi z običajnim tržnim obsegom, iz člena 3 se uporabijo naslednje metodologije:

(a) vrednost praga za: (i) obveznice vrste ETC in ETN, kot so opredeljene v tabeli 2.5 Priloge III; (ii) razred sredstev „listinjeni izvedeni finančni instrumenti“, kot so opredeljeni v tabeli 4.2 Priloge III; (iii) vse podrazrede lastniških izvedenih finančnih instrumentov, kot so opredeljeni v tabeli 6.2 in 6.3 Priloge III; (iv) vse podrazrede valutnih izvedenih finančnih instrumentov, kot so opredeljeni v tabeli 8.2 Priloge III; (v) vse podrazrede, za katere se šteje, da nimajo likvidnega trga, za razrede sredstev „obrestni izvedeni finančni instrumenti“, „izvedeni finančni instrumenti na blago“, „kreditni izvedeni finančni instrumenti“, „izvedeni finančni instrumenti C10“ in „pogodbe za razliko“, kot so opredeljeni v tabelah 5.3, 7.3, 9.3, 10.3 in 11.3 Priloge III; (vi) vse podrazrede sredstev, za katere se šteje, da nimajo likvidnega trga, za razrede sredstev „pravice do emisije“ in „izvedeni finančni instrumenti na pravice do emisije“, kot so opredeljeni v tabelah 12.3 in 13.3 Priloge III; (vii) vse strukturirane finančne produkte, ki niso prestali preskusa 1 iz odstavka 1(d), kot so opredeljeni v tabeli 3.2. Priloge III; (viii) vse strukturirane finančne produkte, za katere se šteje, da nimajo likvidnega trga, če so prestali samo preskus 1 iz odstavka 1(d), kot so opredeljeni v tabeli 3.3 Priloge III;

(b) velikost posla, ki je pod odstotkom poslov, ki ustrezajo percentilu poslov, kot je podrobneje določen v členu 17(3), ali spodnji prag, odvisno od tega, katera vrednost je višja, za: (i) vse vrste obveznic, razen ETC in ETN, kot so opredeljene v tabeli 2.3 Priloge III; (ii) vse podrazrede, ki imajo likviden trg, za razrede sredstev „obrestni izvedeni finančni instrumenti“, „izvedeni finančni instrumenti na blago“, „kreditni izvedeni finančni instrumenti“, „izvedeni finančni instrumenti C10“ in „pogodbe za razliko“, kot so opredeljeni v tabelah 5.2, 7.2, 9.2, 10.2 in 11.2 Priloge III; (iii) vse podrazrede sredstev, ki imajo likviden trg, za razrede sredstev „pravice do emisije“ in „izvedeni finančni instrumenti na pravice do emisije“, kot so opredeljeni v tabelah 12.2 in 13.2 Priloge III; (iv) vse strukturirane finančne produkte, za katere se šteje, da imajo likviden trg, če so prestali preskus 1 in preskus 2 iz odstavka (1)(d), kot so opredeljeni v tabeli 3.3 Priloge III;

3. Za določitev obsega, značilnega za finančni instrument, iz člena 8(1)(c) in poslov, ki so veliki v primerjavi z običajnim tržnim obsegom, iz člena 8(1)(a) se uporabijo naslednje metodologije:

(a) vrednost praga za: (i) obveznice vrste ETC in ETN, kot so opredeljene v tabeli 2.5 Priloge III; (ii) razred sredstev „listinjeni izvedeni finančni instrumenti“, kot so opredeljeni v tabeli 4.2 Priloge III; (iii) vse podrazrede lastniških izvedenih finančnih instrumentov, kot so opredeljeni v tabeli 6.2 in 6.3 Priloge III; (iv) vse podrazrede valutnih izvedenih finančnih instrumentov, kot so opredeljeni v tabeli 8.2 Priloge III; (v) vse podrazrede, za katere se šteje, da nimajo likvidnega trga, za razrede sredstev „obrestni izvedeni finančni instrumenti“, „izvedeni finančni instrumenti na blago“, „kreditni izvedeni finančni instrumenti“, „izvedeni finančni instrumenti C10“ in „pogodbe za razliko“, kot so opredeljeni v tabelah 5.3, 7.3, 9.3, 10.3 in 11.3 Priloge III; (vi) vse podrazrede sredstev, za katere se šteje, da nimajo likvidnega trga, za razred sredstev „pravice do emisije“ in „izvedeni finančni instrumenti na pravice do emisije“, kot so opredeljeni v tabelah 12.3 in 13.3 Priloge III; (vii) vse strukturirane finančne produkte, ki niso prestali preskusa 1 iz odstavka 1(d), kot so opredeljeni v tabeli 3.2. Priloge III; (viii) vse strukturirane finančne produkte, za katere se šteje, da nimajo likvidnega trga, če so prestali samo preskus 1 iz odstavka 1(d), kot so opredeljeni v tabeli 3.3 Priloge III;

(b) velikost poslov, pod katero se nahaja odstotek poslov, ki ustrezajo percentilu poslov za vsako vrsto obveznic razen ETC in ETN, kot so opredeljeni v tabeli 2.3 Priloge III;

(c) velikost poslov, pod katero se nahaja odstotek poslov, ki ustrezajo percentilu poslov, velikost poslov, pod katero se nahaja odstotek obsega, ki ustreza percentilu obsega, ali spodnji prag za vsako podkategorijo, za katero se šteje, da ima likviden trg, odvisno od tega, katera vrednost je višja, za razrede sredstev „obrestni izvedeni finančni instrumenti“, „izvedeni finančni instrumenti na blago“, „kreditni izvedeni finančni instrumenti“, „izvedeni finančni instrumenti C10“ in „finančne pogodbe na razliko“, kot je določeno v tabelah 5.2, 7.2, 9.2, 10.2 in 11.2 Priloge III;

(d) velikost poslov, pod katero se nahaja odstotek poslov, ki ustrezajo percentilu poslov, ali spodnji prag, odvisno od tega, katera vrednost je višja, za: (i) vse podrazrede sredstev, za katere se šteje, da imajo likviden trg, za razrede sredstev „pravice do emisije“ in „izvedeni finančni instrumenti na pravice do emisije“, kot so opredeljeni v tabelah 12.2 in 13.2 Priloge III; (ii) vse strukturirane finančne produkte, za katere se šteje, da zanje obstaja likviden trg, če so prestali preskus 1 in preskus 2 iz odstavka 1(d), kot so opredeljeni v tabeli 3.3 Priloge III;

4. Za namene odstavka 3(c) se obseg trgovanja ne upošteva, kadar je velikost posla, ki ustreza percentilu obsega za določitev poslov, ki so veliki v primerjavi z običajnim tržnim obsegom, višja od 97,5 percentila poslov; obseg, značilen za finančni instrument, iz člena 8(1)(c) in velikost poslov, ki so veliki v primerjavi z običajnim tržnim obsegom, iz člena 8(1)(a) pa se določita kot velikost posla, pod katero se nahaja odstotek poslov, ki ustrezajo percentilu poslov, ali spodnji prag, odvisno od tega, katera vrednost je višja.

5. V skladu z delegiranima uredbama (EU) 2017/590 in (EU) 2017/577 pristojni organi od mest trgovanja, APA in CTP dnevno zbirajo podatke, ki so potrebni za izvedbo izračunov za določitev:

(a) finančnih instrumentov in razredov finančnih instrumentov, ki nimajo likvidnega trga, kot je določeno v odstavku 1;

(b) velikosti, ki so velike v primerjavi z običajnim tržnim obsegom, in obsega, značilnega za finančni instrument, kot je določeno v odstavkih 2 in 3.

6. Pristojni organi, ki opravijo izračune za razred finančnih instrumentov, vzpostavijo medsebojne dogovore o sodelovanju, da zagotovijo združevanje podatkov, ki so potrebni za izračune, po vsej Uniji.

7. Za namene odstavka 1(b) in (d), odstavka 2(b) in odstavka 3(b), (c) in (d) pristojni organi upoštevajo posle, izvršene v Uniji med 1. januarjem in 31. decembrom preteklega leta.

8. Velikost posla za namene odstavka 2(b) in odstavka 3(b), (c) in (d) se določi v skladu z merami obsega, kot so opredeljene v tabeli 4 Priloge II. Kadar je velikost posla, opredeljena za namene odstavkov 2 in 3, izražena z denarno vrednostjo in finančni instrument ni denominiran v eurih, se velikost posla spremeni v valuto, v kateri je navedeni finančni instrument denominiran, pri čemer se uporabi referenčni menjalni tečaj eura Evropske centralne banke na dan 31. decembra predhodnega leta.

9. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, lahko pretvorijo velikosti poslov, določene v skladu z odstavki 2 in 3, v ustrezno število enot, kot je vnaprej določilo navedeno mesto trgovanja za posamezne podkategorije ali podrazrede sredstev. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, vzdržujejo takšne velikosti poslov do uporabe rezultatov naslednjih izračunov, opravljenih v skladu z odstavkom 17.

10. Iz izračunov iz odstavka 2(b)(i) in odstavka 3(b) so izključeni posli, ki so enaki ali manjši od 100 000 EUR.

11. Za namene denominacij iz odstavkov 2 in 3 se točka (b) odstavka 2 in točke (b), (c) in (d) odstavka 3 ne uporabljajo, kadar je število poslov, ki se upoštevajo v izračunu, nižje od 1 000, v tem primeru se uporabijo naslednji pragovi:

(a) 100 000 EUR za vse vrste obveznic, razen ETC in ETN;

(b) vrednosti pragov, opredeljene v odstavku 2(a) in odstavku 3(a), za vse finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a) tega odstavka.

12. Razen kadar se nanašajo na pravice do emisije ali izvedene finančne instrumente nanje, se izračuni iz odstavka 2(b) in odstavka 3(b), (c) in (d) zaokrožijo na najbližjih:

(a) 100 000, kadar je vrednost praga nižja od 1 milijona;

(b) 500 000, kadar je vrednost praga enaka ali višja od 1 milijona, a nižja od 10 milijonov;

(c) 5 milijonov, kadar je vrednost praga enaka ali višja od 10 milijonov, a nižja od 100 milijonov;

(d) 25 milijonov, kadar je vrednost praga enaka ali višja od 100 milijonov.

13. Za namene odstavka 1 se kvantitativna merila likvidnosti, določena za vsak razred sredstev v Prilogi III, določijo v skladu z oddelkom 1 Priloge III.

14. Za lastniške izvedene finančne instrumente, ki so uvrščeni v trgovanje ali s katerimi se je prvič trgovalo na mestu trgovanja, ki ne spadajo v podkategorijo, za katero so se objavili obseg, značilen za finančni instrument, iz člena 5 in člena 8(1)(c) ter velikost naročil in obseg poslov, ki so veliki v primerjavi z običajnim tržnim obsegom, iz člena 3 in člena 8(1)(a), in ki spadajo v enega od podrazredov sredstev iz odstavka 1(a)(ii), so obseg, značilen za finančni instrument, ter velikost naročil in obseg poslov, ki so veliki v primerjavi z običajnim tržnim obsegom, tisti obsegi in velikosti, ki se uporabljajo za najnižji interval povprečnega dnevnega nominalnega zneska (ADNA) za podrazred sredstev, v katerega spada lastniški izvedeni finančni instrument.

15. Za finančne instrumente, ki so uvrščeni v trgovanje ali s katerimi se je prvič trgovalo na mestu trgovanja, ki ne spadajo v nobeno podkategorijo, za katero so se objavili obseg, značilen za finančni instrument, iz člena 5 in člena 8(1)(c) ter velikost naročil in obseg poslov, ki so veliki v primerjavi z običajnim tržnim obsegom, iz člena 3 in člena 8(1)(a), se do uporabe rezultatov izračunov, opravljenih v skladu z odstavkom 17, šteje, da nimajo likvidnega trga. Relevantni obseg, značilen za finančni instrument, iz člena 5 in člena 8(1)(c) ter velikost naročil in obseg poslov, ki so veliki v primerjavi z običajnim tržnim obsegom, iz člena 3 in člena 8(1)(a) bi morali biti obseg in velikost podkategorij, za katere se določi, da nimajo likvidnega trga, ki pripadajo istemu podrazredu sredstev.

16. Mesta trgovanja pristojnim organom po koncu trgovalnega dne, vendar pred koncem dneva, predložijo podatke iz Priloge IV za izvedbo izračunov iz odstavka 5, kadar je finančni instrument uvrščen v trgovanje ali pa se je z njim prvič trgovalo na navedenem mestu trgovanja oziroma kadar so se podatki, predloženi v preteklosti, spremenili.

17. Pristojni organi zagotovijo objavo rezultatov izračunov iz odstavka 5 za vsak finančni instrument in razred finančnih instrumentov do 30. aprila v letu po začetku uporabe Uredbe (EU) št. 600/2014 in do 30. aprila vsako naslednje leto. Rezultati izračunov veljajo od 1. junija vsako leto po objavi.

18. Za namene izračunov iz odstavka 1(b)(i) in z odstopanjem od odstavkov 7, 15 in 17 pristojni organi v zvezi z obveznicami, razen ETC in ETN, zagotovijo četrtletno objavo izračunov iz odstavka 5(a), na prvi dan v februarju, maju, avgustu in novembru po začetku uporabe Uredbe (EU) št. 600/2014 in na prvi dan v februarju, maju, avgustu in novembru vsako naslednje leto. Izračuni vključujejo posle, izvršene v Uniji v preteklem koledarskem četrtletju, in veljajo za trimesečno obdobje, ki se začne šestnajsti dan v februarju, maju, avgustu in novembru vsako leto.

19. Za obveznice, razen ETC in ETN, ki so uvrščene v trgovanje ali s katerimi se je prvič trgovalo na mestu trgovanja v prvih dveh mesecih četrtletja, se do uporabe rezultatov izračuna za koledarsko četrtletje šteje, da imajo likviden trg, kot je določeno v tabeli 2.2 Priloge III.

20. Za obveznice, razen ETC in ETN, ki so uvrščene v trgovanje ali s katerimi se je prvič trgovalo na mestu trgovanja v zadnjem mesecu četrtletja, se do uporabe rezultatov izračuna za naslednje koledarsko četrtletje šteje, da imajo likviden trg, kot je določeno v tabeli 2.2 Priloge III.

Člen 14

Posli, za katere velja izvzetje iz člena 1(6) Uredbe (EU) št. 600/2014

(člen 1(6) Uredbe (EU) št. 600/2014)

Za posel se šteje, da ga je članica Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) sklenila v okviru izvajanja monetarne politike, politike deviznih poslov in politike za finančno stabilnost, kadar posel izpolnjuje naslednje zahteve:

(a) posel se izvede v okviru monetarne politike, vključno z operacijami, izvedenimi v skladu s členoma 18 in 20 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, ali operacijami, izvedenimi v skladu z enakovrednimi nacionalnimi določbami za članice ESCB v državah članicah, katerih valuta ni euro;

(b) posel je devizni posel, vključno z operacijami za hranjenje in upravljanje uradnih deviznih rezerv držav članic ali storitvami upravljanja rezerv, ki jih članica ESCB zagotavlja centralnim bankam v drugih državah, na katere se je razširilo izvzetje v skladu s členom 1(9) Uredbe (EU) št. 600/2014;

(c) posel se izvede za namene politike za finančno stabilnost.

Člen 15

Posli, za katere izvzetje iz člena 1(6) Uredbe (EU) št. 600/2014 ne velja

(člen 1(7) Uredbe (EU) št. 600/2014)

Člen 1(6) Uredbe (EU) št. 600/2014 ne velja za naslednje vrste poslov, ki jih sklene članica ESCB v okviru izvajanja investicijskih dejavnosti, če niso povezane z izvajanjem ene od nalog navedene članice iz člena 14:

(a) posli, sklenjeni za upravljanje lastnega kapitala;

(b) posli, sklenjeni za upravne namene ali za zaposlene v članici ESCB, ki vključujejo posle, opravljene v vlogi upravljavca pokojninskega sistema za svoje zaposlene;

(c) posli, sklenjeni za naložbeni portfelj v skladu z obveznostmi po nacionalnem pravu.

Člen 16

Začasna opustitev obveznosti glede preglednosti

(člen 9(5)(a) Uredbe (EU) št. 600/2014)

1. Za finančne instrumente, za katere v skladu z metodologijo iz člena 13 obstaja likviden trg, lahko pristojni organ začasno opusti obveznosti glede preglednosti iz členov 8 in 10 Uredbe (EU) št. 600/2014, kadar za razred obveznic, strukturiranih finančnih produktov, pravic do emisije ali izvedenih finančnih instrumentov skupni obseg, kot je opredeljen v tabeli 4 Priloge II, izračunan za predhodnih 30 koledarskih dni, predstavlja manj kot 40 % povprečnega mesečnega obsega, izračunanega za 12 polnih koledarskih mesecev pred navedenimi 30 koledarskimi dnevi.

2. Za finančne instrumente, za katere likviden trg v skladu z metodologijo iz člena 13 ne obstaja, lahko pristojni organ začasno opusti obveznosti glede preglednosti iz členov 8 in 10 Uredbe (EU) št. 600/2014, kadar za razred obveznic, strukturiranih finančnih produktov, pravic do emisije ali izvedenih finančnih instrumentov skupni obseg, kot je opredeljen v tabeli 4 Priloge II, izračunan za predhodnih 30 koledarskih dni, predstavlja manj kot 20 % povprečnega mesečnega obsega, izračunanega za 12 polnih koledarskih mesecev pred navedenimi 30 koledarskimi dnevi.

3. Pristojni organi pri izvajanju izračunov iz odstavkov 1 in 2 upoštevajo posle, izvršene na vseh mestih v Uniji za zadevne razrede obveznic, strukturiranih finančnih produktov, pravic do emisije ali izvedenih finančnih instrumentov. Izračuni se izvedejo na ravni razreda finančnih instrumentov, za katerega se opravi preskus likvidnosti iz člena 13.

4. Preden se pristojni organi odločijo začasno opustiti obveznosti glede preglednosti, zagotovijo, da bistveno zmanjšanje likvidnosti na vseh mestih trgovanja ni posledica sezonskih učinkov zadevnega razreda finančnih instrumentov na likvidnost.

Člen 17

Določbe za oceno likvidnosti obveznic in za določitev pragov pred trgovanjem za velikost, značilno za finančni instrument, na podlagi percentilov poslov

1. Za določitev obveznic, za katere likviden trg za namene člena 6 in v skladu z metodologijo iz člena 13(1)(b) ne obstaja, se uporabi pristop za merilo likvidnosti „povprečno dnevno število poslov“, pri čemer se uporabi „povprečno dnevno število poslov“, ki ustreza stopnji S1 (15 dnevnih poslov).

2. Za podjetniške obveznice in krite obveznice, ki so uvrščene v trgovanje ali s katerimi se je prvič trgovalo na mestu trgovanja, se šteje, da imajo likviden trg, in sicer do uporabe rezultatov prve četrtletne določitve likvidnosti, kot je določeno v členu 13(18), kadar:

(a) velikost izdaje preseže 1 000 000 000 v stopnjah S1 in S2, kot je določeno v skladu z odstavkom 6;

(b) velikost izdaje preseže 500 000 000 v stopnjah S3 in S4, kot je določeno v skladu z odstavkom 6.

3. Za določitev obsega, značilnega za finančni instrument, za namene člena 5 in v skladu z metodologijo iz člena 13(2)(b) se uporabi pristop za percentil poslov, ki se mora uporabiti, pri čemer se upošteva percentil poslov, ki ustreza stopnji S1 (30. percentil).

4. ESMA do 30. julija v letu po datumu začetka uporabe Uredbe (EU) št. 600/2014 in do 30. julija vsako naslednje leto Komisiji predloži oceno delovanja pragov za merilo likvidnosti „povprečno dnevno število poslov“ za obveznice ter percentilov poslov, ki določajo obseg, značilen za finančni instrument, iz odstavka 8. Obveznost predložitve ocene delovanja pragov za merilo likvidnosti za obveznice preneha, ko je dosežena stopnja S4 zaporedja v odstavku 6. Obveznost predložitve ocene percentilov poslov preneha, ko je dosežena stopnja S4 zaporedja v odstavku 8.

5. V oceni iz odstavka 4 se upoštevajo:

(a) razvoj obsegov trgovanja z nelastniškimi finančnimi instrumenti, ki so zajeti v obveznosti glede preglednosti v skladu s členoma 8 in 9 Uredbe (EU) št. 600/2014;

(b) vpliv percentilnih pragov, ki se uporabijo za določitev obsega, značilnega za finančni instrument, na ponudnike likvidnosti in

(c) drugi zadevni dejavniki.

6. ESMA na podlagi ocene, opravljene v skladu z odstavkoma 4 in 5, Komisiji predloži spremenjeno različico regulativnega tehničnega standarda, s katero prilagodi prag za merilo likvidnosti „povprečno dnevno število poslov“ za obveznice v skladu z naslednjim zaporedjem:

(a) S2 (10 dnevnih poslov) do 30. julija v letu po datumu začetka uporabe Uredbe (EU) št. 600/2014;

(b) S3 (7 dnevnih poslov) do 30. julija leto po tem in

(c) S4 (2 dnevna posla) do 30. julija leto po tem.

7. Če ESMA ne predloži spremenjenega regulativnega tehničnega standarda, s katerim prilagodi prag naslednji stopnji v skladu z zaporedjem iz odstavka 6, v svoji oceni, opravljeni v skladu z odstavkoma 4 in 5, pojasni, zakaj prilagoditev praga na ustrezno naslednjo stopnjo ni upravičena. V tem primeru se premik na naslednjo stopnjo preloži za eno leto.

8. ESMA na podlagi ocene, opravljene v skladu z odstavkoma 4 in 5, Komisiji predloži spremenjeno različico regulativnega tehničnega standarda, s katero prilagodi prag za percentile poslov v skladu z naslednjim zaporedjem:

(a) S2 (40. percentil) do 30. julija v letu po datumu začetka uporabe Uredbe (EU) št. 600/2014;

(b) S3 (50. percentil) do 30. julija leto po tem in

(c) S4 (60. percentil) do 30. julija leto po tem.

9. Če ESMA ne predloži spremenjenega regulativnega tehničnega standarda, s katerim prilagodi prag naslednji stopnji v skladu z zaporedjem iz odstavka 8, v svoji oceni, opravljeni v skladu z odstavkoma 4 in 5, pojasni, zakaj prilagoditev praga na ustrezno naslednjo stopnjo ni upravičena. V tem primeru se premik na naslednjo stopnjo preloži za eno leto.

Člen 18

Prehodne določbe

1. Pristojni organi najpozneje šest mesecev pred datumom uporabe Uredbe (EU) št. 600/2014 zberejo potrebne podatke, izračunajo in zagotovijo objavo podatkov iz člena 13(5).

2. Za namene odstavka 1:

(a) izračuni temeljijo na šestmesečnem referenčnem obdobju, ki se začne 18 mesecev pred datumom začetka uporabe Uredbe (EU) št. 600/2014;

(b) rezultati izračunov, zajeti v prvi objavi, se uporabljajo, dokler ne začnejo veljati rezultati prvih rednih izračunov iz člena 13(17).

3. Z odstopanjem od odstavka 1 pristojni organi za vse obveznice, razen ETC in ETN, po najboljših močeh zagotovijo objavo rezultatov izračunov za preglednost, določenih v odstavku 1(b)(i) člena 13, najpozneje prvi dan meseca pred datumom začetka uporabe Uredbe (EU) št. 600/2014 na podlagi trimesečnega referenčnega obdobja, ki se začne na prvi dan petega meseca pred datumom začetka uporabe Uredbe (EU) št. 600/2014.

4. Pristojni organi, upravljavci trga in investicijska podjetja, vključno z investicijskimi podjetji, ki upravljajo mesto trgovanja, uporabljajo informacije, objavljene v skladu z odstavkom 3, dokler ne začnejo veljati rezultati prvih rednih izračunov iz člena 13(18).

5. Za obveznice, razen ETC in ETN, ki so uvrščene v trgovanje ali s katerimi se je prvič trgovalo na mestu trgovanja v trimesečnem obdobju pred datumom začetka uporabe Uredbe (EU) št. 600/2014, se šteje, da nimajo likvidnega trga, kot je določeno v tabeli 2.2 Priloge III, dokler ne začnejo veljati rezultati prvih rednih izračunov iz člena 13(18).

Člen 19

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 3. januarja 2018. Izjema je člen 18, ki se uporablja od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 14. julija 2016 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 173, 12.6.2014, str. 84.

(2) Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/571 z dne 2. junija 2016 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi o dovoljenju, organizacijskih zahtevah in objavi poslov za izvajalce storitev sporočanja podatkov (glej str. 126 tega Uradnega lista).

(3) Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/577 z dne 13. junija 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o trgih finančnih instrumentov v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za mehanizem največjega obsega in zagotavljanje informacij za izračune za preglednost in druge namene (glej str. 174 tega Uradnega lista).

(4) Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/585 z dne 14. julija 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za standarde podatkov in oblike referenčnih podatkov o finančnih instrumentih ter tehnične ukrepe v zvezi z ureditvami, ki jih vzpostavijo Evropski organ za vrednostne papirje in trge ter pristojni organi (glej str. 368 tega Uradnega lista).

(5) Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

(6) Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

(7) Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/590 z dne 28. julija 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za sporočanje poslov pristojnim organom (glej str. 449 tega Uradnega lista).

(8) Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32).

(9) Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).

PRILOGA I Opis vrste sistema ter povezane informacije, ki jih je treba objaviti v skladu s členom 2 Informacije, ki jih je treba objaviti v skladu s členom 2 Vrsta sistema Opis sistema Informacije, ki jih je treba objaviti Trgovalni sistem za avtomatsko povezovanje naročil Sistem, ki s pomočjo knjige naročil in algoritma trgovanja brez človeškega posredovanja neprekinjeno povezuje naročila za prodajo z naročili za nakup na podlagi najboljše razpoložljive cene. Za vsak finančni instrument skupno število naročil in obseg, ki ga predstavljajo na vsaki cenovni ravni, za vsaj pet najboljših nakupnih in prodajnih cen. Trgovalni sistem na podlagi ponudb Sistem, pri katerem se posli sklepajo na podlagi zavezujočih ponudb, ki se neprekinjeno dajejo na razpolago udeležencem, kar od vzdrževalcev trga zahteva, da ohranjajo ponudbe v taki velikosti, ki zagotavlja ravnotežje med potrebami članov in udeležencev po trgovanju s komercialnimi količinami in tveganjem, ki se mu izpostavlja vzdrževalec trga. Za vsak finančni instrument najboljša nakupna in prodajna cena vsakega vzdrževalca trga za navedeni instrument skupaj z obsegi, povezanimi s temi cenami. Javno objavljene ponudbe so tiste, ki predstavljajo zavezujoče zaveze za nakup in prodajo finančnih instrumentov in ki prikazujejo ceno in količino finančnih instrumentov, pri kateri so registrirani vzdrževalci trga pripravljeni kupiti ali prodati. V izjemnih tržnih pogojih se lahko za omejen čas dovolijo okvirne ali enosmerne cene. Trgovalni sistem na podlagi rednih avkcij Sistem, ki povezuje naročila na podlagi rednih avkcij in algoritma trgovanja brez človeškega posredovanja. Za vsak finančni instrument cena, po kateri bi avkcijski trgovalni sistem najbolje izpolnil zahteve svojega trgovalnega algoritma, in obseg, ki bi ga lahko po tej ceni potencialno izvršili udeleženci v tem sistemu. Trgovalni sistem na podlagi zahtevkov za ponudbe Trgovalni sistem, pri katerem se ponudba ali ponudbe podajo v odziv na zahtevek za ponudbo, ki ga odda eden ali več drugih članov ali udeležencev. Ponudbo lahko izvrši izključno član ali udeleženec mesta trgovanja, ki je podal zahtevek. Član ali udeleženec mesta trgovanja, ki je zahteval ponudbo, lahko sklene posel s sprejetjem ponudbe ali ponudb, ki so mu bile podane na zahtevo. Ponudbe in povezani obsegi katerega koli člana ali udeleženca, ki bi v primeru sprejetja privedli do posla v skladu s pravili sistema. Vse oddane ponudbe v odziv na zahtevek za ponudbo se lahko objavijo hkrati, vendar najpozneje takrat, ko postanejo izvršljive. Sistem za glasovno trgovanje Trgovalni sistem, pri katerem se posli med člani dogovorijo z glasovnim pogajanjem. Nakupne in prodajne ponudbe in povezani obsegi katerega koli člana ali udeleženca, ki bi v primeru sprejetja privedli do posla v skladu s pravili sistema. Trgovalni sistem, ki ni zajet v prvih petih vrsticah Hibridni sistem, ki spada v dve ali več od prvih petih vrstic, ali sistem, pri katerem je postopek določanja cene drugačen od načina, ki se uporablja za vrste sistemov iz prvih petih vrstic. Zadostne informacije o ravni naročil ali ponudb in trgovskega interesa; zlasti pet najboljših prodajnih in nakupnih cen in/ali dvosmernih ponudb vsakega vzdrževalca trga za navedeni instrument, če lastnosti mehanizma oblikovanja cen to dovoljujejo.

PRILOGA II Podrobnosti o poslih, ki se morajo objaviti Tabela 1 Tabela z oblikami zapisa podatkov za tabelo 2 OBLIKA ZAPISA VRSTA PODATKOV OPREDELITEV {ALPHANUM-n} Do n alfanumeričnih znakov Polje za prosto besedilo. {CURRENCYCODE_3} 3 alfanumerični znaki Tričrkovna koda valute, kot je opredeljena s kodo valute po ISO 4217. {DATE_TIME_FORMAT} Oblika datuma in ure po ISO 8601 Datum in ura v naslednji obliki: LLLL-MM-DDThh:mm:ss.ddddddZ. Pri tem velja: — „LLLL“ je leto, — „MM“ je mesec, — „DD“ je dan, — „T“ pomeni, da je treba uporabiti črko „T“, — „hh“ je ura, — „mm“ so minute, — „ss.dddddd“ je sekunda in del sekunde, — Z je čas UTC. Datum in ura se poročata v UTC. {DECIMAL-n/m} Decimalno število s skupno do n števkami, od katerih je do m števk lahko decimalk. Numerično polje za pozitivne in negativne vrednosti: — decimalno ločilo je „.“ (pika), — negativne vrednosti imajo predznak „–“ (minus). Kjer je ustrezno, se vrednosti zaokrožijo in se ne skrajšajo. {ISIN} 12 alfanumeričnih znakov Koda ISIN, kot je opredeljena v standardu ISO 6166. {MIC} 4 alfanumerični znaki Identifikator trga, kot je opredeljen v standardu ISO 10383.

Tabela 2 Seznam podatkov, potrebnih za namene preglednosti po trgovanju Podatek Finančni instrumenti Opis/podatki, ki se morajo objaviti Vrsta mesta izvršitve/objave Oblika zapisa podatkov, ki se uporabi, kot je opredeljena v tabeli 1 Datum in ura trgovanja Za vse finančne instrumente Datum in ura, ko se je izvršil posel. Za posle, izvršene na mestu trgovanja, je raven podrobnosti skladna z zahtevami iz člena 3 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/574 (1). Za posle, ki se ne izvršijo na mestu trgovanja, sta to datum in ura, ko se stranki dogovorita o vsebini naslednjih polj: količina, cena, valute (v poljih 31, 34 in 40, kot je določeno v tabeli 2 Priloge I k Delegirani uredbi (EU) 2017/590, identifikacijska koda instrumenta, razvrstitev instrumenta in koda instrumenta, ki predstavlja osnovo, kjer je relevantno. Za posle, ki se ne izvršijo na mestu trgovanja, je sporočeni čas posla natančen vsaj do najbližje sekunde. Če je posel izvršen na podlagi naročila, ki ga je podjetje, ki ga izvrši, v imenu stranke posredovalo tretji osebi, pri čemer pogoji za prenos iz člena 5 Delegirane uredbe (EU) 2017/590 niso bili izpolnjeni, je to datum in ura posla in ne datum in ura posredovanja naročila. Regulirani trg (RM), večstranski sistem trgovanja (MTF), organiziran sistem trgovanja (OTF) sistem odobrenih objav (APA) ponudnik stalnih informacij (CTP) {DATE_TIME_FORMAT} Vrsta identifikacijske kode instrumenta Za vse finančne instrumente Vrsta kode, ki se uporablja za identifikacijo finančnega instrumenta RM, MTF, OTF APA CTP „ISIN“ = koda ISIN, kadar je na voljo „OTHR“ = drug identifikator Identifikacijska koda instrumenta Za vse finančne instrumente Koda, ki se uporablja za identifikacijo finančnega instrumenta RM, MTF, OTF APA CTP {ISIN} Če identifikacijska koda instrumenta ni ISIN, identifikator, ki izvedeni finančni instrument identificira na podlagi polj 3 do 5, 7 in 8 ter 12 do 42, kot so določena v Prilogi IV, ter polj 13 in 24 do 48, kot so določena v Prilogi k Delegirani uredbi (EU) 2017/585, kot tudi skupine izvedenih finančnih instrumentov, kot je določeno v Prilogi III. Cena Za vse finančne instrumente Cena posla pri trgovanju, ki izključuje, kjer je relevantno, provizijo in natekle obresti. V primeru opcijskih pogodb je to premija pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu na posamezno osnovo oziroma indeksno točko. V primeru stav na tečaj osnovnega finančnega instrumenta (spread bet) je to referenčna cena instrumenta, ki je osnova. Za kreditne zamenjave (CDS) je to kupon v bazičnih točkah. Če je cena sporočena v denarnem znesku, se navede v enotah glavne valute. Če cena trenutno ni na voljo, ampak je še v pričakovanju (price pending), se navede vrednost „PNDG“. Če podatek o ceni ni relevanten, se polje pusti prazno. Informacija, sporočena v tem polju, je skladna z vrednostjo, navedeno v polju „Količina“. RM, MTF, OTF APA CTP {DECIMAL-18/13}, če je cena izražena kot denarna vrednost {DECIMAL-11/10}, če je cena izražena kot odstotek ali donos „PNDG“, če cena ni na voljo {DECIMAL-18/17}, če je cena izražena v bazičnih točkah Mesto izvršitve Za vse finančne instrumente Navedba mesta, kjer je bil izvršen posel. Uporabite kodo MIC segmenta po ISO 10383 za posle, izvršene na mestu trgovanja. Če koda MIC segmenta ne obstaja, se uporabi koda MIC upravljavca. Kodo MIC „XOFF“ uporabite za finančne instrumente, uvrščene v trgovanje ali s katerimi se trguje na mestu trgovanja, kadar se posel s takim finančnim instrumentom ne izvrši na mestu trgovanja, prek sistematičnega internalizatorja ali na organizirani trgovalni platformi zunaj Unije. Kodo SINT uporabite za finančni instrument, predložen v trgovanje ali s katerim se trguje na mestu trgovanja, kadar se posel s takim finančnim instrumentom izvrši prek sistematičnega internalizatorja. RM, MTF, OTF APA CTP {MIC} – mesta trgovanja „SINT“ – sistematični internalizator Oblika zapisa cene Za vse finančne instrumente Navedba, ali je cena izražena kot denarna vrednost, v odstotkih ali kot donos. RM, MTF, OTF APA CTP „MONE“ – denarna vrednost „PERC“ – odstotek „YIEL“ – donos „BAPO“ – bazične točke Valuta cene Za vse finančne instrumente Valuta, v kateri je izražena cena (relevantno, če je cena izražena kot denarna vrednost). RM, MTF, OTF APA CTP {CURRENCYCODE_3} Merska enota za količino Za izvedene finančne instrumente na blago, izvedene finančne instrumente na pravice do emisije in pravice do emisije, razen v primerih, opisanih v točkah (a) in (b) člena 11(1) te uredbe. Navedba merske enote, v kateri je izražena količina. RM, MTF, OTF APA CTP „TOCD“ – tone ekvivalenta ogljikovega dioksida ali {ALPHANUM-25} za drugo Količina v merski enoti Za izvedene finančne instrumente na blago, izvedene finančne instrumente na pravice do emisije in pravice do emisije, razen v primerih, opisanih v točkah (a) in (b) člena 11(1) te uredbe. Enakovreden znesek blaga ali pravice do emisije, s katerima se trguje, izražen v merski enoti. RM, MTF, OTF APA CTP {DECIMAL-18/17} Količina Za vse finančne instrumente razen v primerih, opisanih v točkah (a) in (b) člena 11(1) te uredbe. Število enot finančnega instrumenta ali število pogodb o izvedenih finančnih instrumentih v poslu. RM, MTF, OTF APA CTP {DECIMAL-18/17} Nominalni znesek Za vse finančne instrumente razen v primerih, opisanih v točkah (a) in (b) člena 11(1) te uredbe. Nominalni znesek oz. vrednost Za stave na tečaj osnovnega finančnega instrumenta (spread bet) je nominalna vrednost denarni znesek, ki se stavi na spremembo v točkah pri finančnem instrumentu, ki predstavlja osnovo. Za kreditne zamenjave je to nominalni znesek, za katerega je kupljena ali prodana zaščita. Informacija, sporočena v tem polju, je skladna z vrednostjo, navedeno v polju „Cena“. RM, MTF, OTF APA CTP {DECIMAL-18/5} Nominalna valuta Za vse finančne instrumente razen v primerih, opisanih v točkah (a) in (b) člena 11(1) te uredbe. Valuta, v kateri je izražena nominalna vrednost. RM, MTF, OTF APA CTP {CURRENCYCODE_3} Vrsta Samo za pravice do emisije in izvedene finančne instrumente na pravice do emisije To polje se uporablja samo za pravice do emisije in izvedene finančne instrumente na pravice do emisije. RM, MTF, OTF APA CTP „EUAE“ – evropska pravica do emisije (EUA) „CERE“ – enota potrjenega zmanjšanja emisij (CER) „ERUE“ – enota zmanjšanja emisij (ERU) „EUAA“ – evropska pravica za letalstvo (EUAA) „OTHR“ – drugo (samo za izvedene finančne instrumente) Datum in ura objave Za vse finančne instrumente Datum in ura, ko je mesto trgovanja ali APA objavilo posel. Za posle, izvršene na mestu trgovanja, je raven podrobnosti skladna z zahtevami iz člena 2 Delegirane uredbe (EU) 2017/574. Za posle, ki se ne izvršijo na mestu trgovanja, je sporočeni čas posla natančen vsaj do najbližje sekunde. RM, MTF, OTF APA CTP {DATE_TIME_FORMAT} Mesto objave Za vse finančne instrumente Koda, ki se uporablja za identifikacijo mesta trgovanja in APA, ki objavi posel. CTP Mesto trgovanja: {MIC} APA: {MIC}, če je na voljo. Sicer se objavi 4-mestna koda, kot je objavljena na seznamu izvajalcev storitev sporočanja podatkov na spletni strani ESMA. Identifikacijska koda posla Za vse finančne instrumente Alfanumerična koda, ki jo poslu dodelijo mesta trgovanja (v skladu s členom 12 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/580 (2) o hranjenju pomembnih podatkov o naročilih za finančne instrumente v skladu s členom 25 MiFIR) in APA ter ki se uporablja pri vsakem naknadnem sklicevanju na ta konkreten posel. Identifikacijska koda posla je edinstvena, dosledna in ostane nespremenjena za kode MIC segmenta po ISO 10383 in po trgovalnih dneh. Če mesto trgovanja ne uporablja kod MIC segmenta, mora biti identifikacijska koda posla edinstvena, dosledna in nespremenjena za kode MIC upravljavca po trgovalnih dneh. Če APA ne uporablja kode MIC, se uporabi edinstvena, dosledna in nespremenjena 4-mestna koda za identifikacijo APA po trgovalnih dneh. Komponente identifikacijske kode posla ne razkrivajo identitete nasprotnih strank v poslu, za katerega se hrani koda. RM, MTF, OTF APA CTP {ALPHANUMERICAL-52} Za posel se bo opravil kliring Za izvedene finančne instrumente Koda, ki navaja, ali se bo za posel opravil kliring. RM, MTF, OTF APA CTP „true“ – za posel se bo opravil kliring „false“ – za posel se ne bo opravil kliring

Tabela 3 Seznam oznak za potrebe preglednosti po trgovanju Oznaka Naziv oznake Vrsta mesta izvršitve/objave Opis „BENC“ Oznaka referenčnega posla (Benchmark transaction) RM, MTF, OTF APA CTP Vse vrste poslov s povprečno ceno, tehtano glede na obseg, ter vsi drugi posli, pri katerih se cena izračuna v več časovnih točkah glede na dano referenčno merilo. „ACTX“ Oznaka navzkrižnega posla (Agency cross transaction) APA CTP Posli, pri katerih je investicijsko podjetje povezalo naročili dveh strank, pri čemer sta se nakup in prodaja izvedla kot en posel, obseg in cena pa sta bila enaka. „NPFT“ Oznaka posla, ki ne prispeva k oblikovanju cene (Non-price forming transaction) RM, MTF, OTF CTP Vse vrste poslov, ki navedeni v členu 12 te uredbe in ki ne prispevajo k oblikovanju cene. „LRGS“ Oznaka velikega posla z odlogom objave (Post-trade LIS transaction) RM, MTF, OTF APA CTP Posli, ki se izvršijo na podlagi odloga objave po trgovanju zaradi velikosti. „ILQD“ Oznaka posla z nelikvidnimi instrumenti (Illiquid instrument transaction) RM, MTF, OTF APA CTP Posli, izvršeni na podlagi odloga objave za instrumente, za katere ne obstaja likviden trg. „SIZE“ Oznaka poslov z odlogom objave zaradi značilnega obsega (Post-trade SSTI transaction) RM, MTF, OTF APA CTP Posli, izvršeni na podlagi odloga objave po trgovanju zaradi značilnega obsega instrumenta. „TPAC“ Oznaka paketnega posla (Package transaction) RM, MTF, OTF APA CTP Paketni posli, ki ne vključujejo zamenjave za fizična sredstva, kot je opredeljeno v členu 1. „XFPH“ Oznaka posla zamenjave za fizična sredstva (Exchange for physicals transaction) RM, MTF, OTF APA CTP Zamenjava za fizična sredstva, kot je opredeljena v členu 1. „CANC“ Oznaka o preklicu RM, MTF, OTF APA CTP Kadar se prej objavljen posel prekliče. „AMND“ Oznaka o spremembi RM, MTF, OTF APA CTP Kadar se prej objavljen posel spremeni. DODATNE OZNAKE ZA ODLOG člen 11(1)(a)(i) „LMTF“ Oznaka o omejenih podrobnostih RM, MTF, OTF APA CTP Prvo poročilo z objavo omejenih podrobnosti v skladu s členom 11(1)(a)(i). „FULF“ Oznaka o popolnih podrobnostih Posel, za katerega so bile prej objavljene omejene podrobnosti v skladu s členom 11(1)(a)(i). člen 11(1)(a)(ii) „DATF“ Oznaka o dnevnih poslih v agregatni obliki RM, MTF, OTF APA CTP Objava dnevnih poslov v agregatni obliki v skladu s členom 11(1)(a)(ii). „FULA“ Oznaka o popolnih podrobnostih RM, MTF, OTF APA CTP Posamezni posli, za katere so bile prej objavljene podrobnosti v agregatni obliki v skladu s členom 11(1)(a)(ii). člen 11(1)(b) „VOLO“ Oznaka o neobjavljenem obsegu RM, MTF, OTF APA CTP Posel, za katerega se objavijo omejene podrobnosti v skladu s členom 11(1)(b). „FULV“ Oznaka o popolnih podrobnostih RM, MTF, OTF APA CTP Posel, za katerega so bile prej objavljene omejene podrobnosti v skladu s členom 11(1)(b). člen 11(1)(c) „FWAF“ Oznaka objave poslov v agregatni obliki v obdobju štirih tednov RM, MTF, OTF APA CTP Objava poslov v agregatni obliki v skladu s členom 11(1)(c). „FULJ“ Oznaka o popolnih podrobnostih RM, MTF, OTF APA CTP Posamezni posli, za katere se je prej lahko uporabljalo objavljanje podrobnosti v agregatni obliki v skladu s členom 11(1)(c). člen 11(1)(d) „IDAF“ Oznaka o združevanju za nedoločen čas RM, MTF, OTF APA CTP Posli, za katere je bilo dovoljeno objavljanje več poslov skupaj v agregatni obliki za nedoločen čas v skladu s členom 11(1)(d). Zaporedna uporaba člena 11(1)(b) in člena 11(2)(c) za državne dolžniške instrumente. „VOLW“ Oznaka o neobjavljenem obsegu RM, MTF, OTF APA CTP Posel, za katerega se objavijo omejene podrobnosti v skladu s členom 11(1)(b) in za katerega bo objava več poslov skupaj v agregatni obliki za nedoločen čas zaporedoma dovoljena v skladu s členom 11(2)(c). „COAF“ Oznaka o zaporednem dovoljenju za združevanje (po opustitvi objave obsega za državne dolžniške instrumente) RM, MTF, OTF APA CTP Posli, za katere so se prej objavile omejene podrobnosti v skladu s členom 11(1)(b) in za katere je bila objava več poslov skupaj v agregatni obliki za nedoločen čas zaporedoma dovoljena v skladu s členom 11(2)(c).

Tabela 4 Mere obsega Vrsta instrumenta Obseg Vse obveznice razen instrumentov na blago in zapisov, s katerimi se trguje na borzi (Exchange Traded Commodities – ETC, Exchange Traded Notes – ETN), ter strukturiranih finančnih produktov Skupna nominalna vrednost dolžniških instrumentov, s katerimi se trguje Dolžniški vrednostni papirji vrste ETC in ETN Število trgovanih enot (3) Listinjeni izvedeni finančni instrumenti Število trgovanih enot (3) Obrestni izvedeni finančni instrumenti Nominalni znesek trgovanih pogodb Valutni izvedeni finančni instrumenti Nominalni znesek trgovanih pogodb Lastniški izvedeni finančni instrumenti Nominalni znesek trgovanih pogodb Izvedeni finančni instrumenti na blago Nominalni znesek trgovanih pogodb Kreditni izvedeni finančni instrumenti Nominalni znesek trgovanih pogodb Finančne pogodbe na razliko Nominalni znesek trgovanih pogodb Izvedeni finančni instrumenti C10 Nominalni znesek trgovanih pogodb Izvedeni finančni instrumenti na pravice do emisije Tone ekvivalenta ogljikovega dioksida Pravice do emisije Tone ekvivalenta ogljikovega dioksida (1) Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/574 z dne 7. junija 2016 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za stopnjo natančnosti poslovnih ur (glej str. 148 tega Uradnega lista). (2) Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/580 z dne 24. junija 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede hranjenja pomembnih podatkov o naročilih za finančne instrumente (glej str. 193 tega Uradnega lista). (3) Cena na enoto.

PRILOGA III Ocena likvidnosti, pragovi za velike posle in značilen obseg za nelastniške finančne instrumente 1. Navodila za namene te priloge 1. Sklic na „razred sredstev“ pomeni sklic na naslednje razrede finančnih instrumentov: obveznice, strukturirani finančni produkti, listinjeni izvedeni finančni instrumenti, obrestni izvedeni finančni instrumenti, lastniški izvedeni finančni instrumenti, izvedeni finančni instrumenti na blago, valutni izvedeni finančni instrumenti, kreditni izvedeni finančni instrumenti, izvedeni finančni instrumenti C10, finančne pogodbe na razliko, pravice do emisije in izvedeni finančni instrumenti na pravice do emisije. 2. Sklic na „podrazred sredstev“ pomeni sklic na razred sredstev, ki je podrobneje razčlenjen na podlagi vrste pogodbe in/ali vrste osnove. 3. Sklic na „podkategorijo“ pomeni sklic na podrazred sredstev, ki je podrobneje razčlenjen na podlagi dodatnih kvalitativnih meril za razčlenitev, kot je določeno v tabelah 2.1 do 13.3 te priloge. 4. „Povprečen dnevni promet (Average Daily Turnover – ADT)“ pomeni skupni promet za specifičen finančni instrument, ki se določi glede na mero obsega iz tabele 4 Priloge II, izvršen v obdobju, določenem v členu 13(7), deljen s številom trgovalnih dni v navedenem obdobju ali, če je relevantno, v tistem delu leta, v katerem je bil finančni instrument uvrščen v trgovanje oziroma se je z njim trgovalo na mestu trgovanja in v katerem se trgovanje z njim ni začasno ustavilo. 5. „Povprečen dnevni nominalni znesek (Average Daily Notional Amount – ADNA)“ pomeni skupni nominalni znesek za specifičen finančni instrument, ki se določi glede na mero obsega iz tabele 4 Priloge II, izvršen v obdobju, določenem v členu 13(18) za vse obveznice razen ETC in ETN in v členu 13(7) za vse druge finančne instrumente, deljen s številom trgovalnih dni v navedenem obdobju ali, če je relevantno, v tistem delu leta, v katerem je bil finančni instrument uvrščen v trgovanje oziroma se je z njim trgovalo na mestu trgovanja in v katerem se trgovanje z njim ni začasno ustavilo. 6. „Odstotek dnevov trgovanja v obravnavanem obdobju“ pomeni število dni v obdobju, določenem v členu 13(18) za vse obveznice razen ETC in ETN in v členu 13(7) za strukturirane finančne instrumente, na katere je bil izvršen vsaj en posel z navedenim finančnim instrumentom, deljeno s številom trgovalnih dni v navedenem obdobju ali, če je relevantno, v tistem delu leta, v katerem je bil finančni instrument uvrščen v trgovanje oziroma se je z njim trgovalo na mestu trgovanja in v katerem se trgovanje z njim ni začasno ustavilo. 7. „Povprečno dnevno število poslov“ pomeni skupno število poslov, izvršenih s specifičnim finančnim instrumentom, izvršenih v obdobju, določenem v členu 13(18) za vse obveznice razen ETC in ETN in v členu 13(7) za vse druge finančne instrumente, deljeno s številom trgovalnih dni v navedenem obdobju ali, če je relevantno, v tistem delu leta, v katerem je bil finančni instrument uvrščen v trgovanje oziroma se je z njim trgovalo na mestu trgovanja in v katerem se trgovanje z njim ni začasno ustavilo. 8. „Standardizirana terminska pogodba“ pomeni pogodbo za nakup ali prodajo blaga ali finančnega instrumenta na določen datum v prihodnosti po ceni, dogovorjeni ob sklenitvi pogodbe med kupcem in prodajalcem. Vsaka standardizirana terminska pogodba vsebuje standardne pogoje, ki navajajo najmanjšo količino in kakovost pri nakupu ali prodaji, najmanjši znesek, za katerega se lahko spremeni cena, postopke izročitve, datum zapadlosti in druge značilnosti v zvezi s pogodbo. 9. „Opcija“ pomeni pogodbo, ki daje imetniku pravico, ne pa obveze, da kupi (nakupna opcija) ali proda (prodajna opcija) določen finančni instrument ali blago po vnaprej določeni ceni, tj. izvršilni ceni, na ali do določenega datuma v prihodnosti, tj. datuma izvršitve. 10. „Zamenjava“ pomeni pogodbo, pri kateri se dve stranki dogovorita, da bosta zamenjali denarne tokove iz enega finančnega instrumenta za denarne tokove iz drugega finančnega instrumenta na določen datum v prihodnosti. 11. „Portfeljska zamenjava“ pomeni pogodbo, na podlagi katere lahko končni uporabniki trgujejo z več zamenjavami. 12. „Nestandardizirana terminska pogodba“ pomeni zasebno pogodbo med dvema strankama za nakup ali prodajo blaga ali finančnega instrumenta na določen datum v prihodnosti po ceni, dogovorjeni ob sklenitvi pogodbe med kupcem in prodajalcem. 13. „Opcija na zamenjavo“ pomeni pogodbo, ki daje imetniku pravico, ne pa obveze, da sklene zamenjavo na ali do določenega datuma v prihodnosti oz. datuma izvršitve. 14. „Standardizirana terminska pogodba na zamenjavo“ pomeni standardizirano terminsko pogodbo, ki imetnika obvezuje, da sklene zamenjavo na določen datum v prihodnosti ali do njega. 15. „Nestandardizirana terminska pogodba na zamenjavo“ pomeni nestandardizirano terminsko pogodbo, ki imetnika obvezuje, da sklene zamenjavo na določen datum v prihodnosti ali do njega. 2. Obveznice Tabela 2.1 Obveznice (vse vrste obveznic razen ETC in ETN) – razredi, za katere ne obstaja likviden trg Razred sredstev – Obveznice (vse vrste obveznic razen ETC in ETN) Za posamezni finančni instrument se določi, da nima likvidnega trga v skladu s členom 6 in členom 8(1)(b), če ne dosega enega ali vseh naslednjih pragov kvantitativnih meril za likvidnost na kumulativni podlagi Povprečen dnevni nominalni znesek [kvantitativno merilo za likvidnost 1] Povprečno dnevno število poslov [kvantitativno merilo za likvidnost 2] Odstotek dnevov trgovanja v obravnavanem obdobju [kvantitativno merilo za likvidnost 3] 100 000 EUR S1 S2 S3 S4 80 % 15 10 7 2

Tabela 2.2 Obveznice (vse vrste obveznic razen ETC in ETN) – razredi, za katere ne obstaja likviden trg Razred sredstev – Obveznice (vse vrste obveznic razen ETC in ETN) Za posamezno obveznico se določi, da nima likvidnega trga v skladu s členom 13(18), če je zanjo značilna specifična kombinacija vrste obveznice in velikosti izdaje iz posameznih vrstic spodnje tabele. Vrsta obveznice Velikost izdaje Državna obveznica pomeni obveznico, ki jo izda državni izdajatelj, ki je eno od naslednjega: (a) Unija; (b) država članica, vključno z vladnim oddelkom, agencijo ali pravnim subjektom s posebnim namenom (special purpose vehicle) v državi članici; (c) suveren subjekt, ki ni naveden v točkah (a) in (b). manj kot (v EUR) 1 000 000 000 Druga javna obveznica pomeni obveznico, ki jo izda kateri koli od naslednjih javnih izdajateljev: (a) v primeru zvezne države članice ena od zveznih enot; (b) pravni subjekt s posebnim namenom za več držav članic; (c) mednarodna finančna institucija, ki sta jo ustanovili dve ali več držav članic in ima namen zagotoviti financiranje in finančno pomoč za svoje članice, ki imajo resne finančne težave ali jim te grozijo; (d) Evropska investicijska banka; (e) javni subjekt, ki ni izdajatelj državnih obveznic, kot je navedeno v prejšnji vrstici. manj kot (v EUR) 500 000 000 Zamenljiva obveznica pomeni instrument, ki ga sestavlja obveznica ali listinjen dolžniški instrument z vgrajenim izvedenim finančnim instrumentom, kot je opcija za nakup lastniškega instrumenta, ki predstavlja osnovo. manj kot (v EUR) 500 000 000 Krita obveznica pomeni obveznice iz člena 52(4) Direktive 2009/65/ES. v stopnjah S1 in S2 v stopnjah S3 in S4 manj kot (v EUR) 1 000 000 000 manj kot (v EUR) 500 000 000 Podjetniška obveznica pomeni obveznico, ki jo izda evropska delniška družba (Societas Europaea), ustanovljena v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2157/2001 (1), ali vrsta podjetja, navedena v členu 1 Direktive 2009/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), oziroma enakovredno podjetje iz tretje države. v stopnjah S1 in S2 v stopnjah S3 in S4 manj kot (v EUR) 1 000 000 000 manj kot (v EUR) 500 000 000 Vrsta obveznice Za namene določanja finančnih instrumentov, za katere se v skladu s členom 13(18) šteje, da nimajo likvidnega trga, se uporabi naslednja metodologija Druga obveznica za obveznico, ki ne spada v nobeno vrsto zgoraj navedenih obveznic, se šteje, da nima likvidnega trga.

Tabela 2.3 Obveznice (vse vrste obveznic razen ETC in ETN) – pragovi za opustitve in odloge za značilen obseg instrumenta (SSTI) in velike posle (LIS) pri preglednosti pred trgovanjem in po njem Razred sredstev – Obveznice (vse vrste obveznic razen ETC in ETN) Vrsta obveznice Posli, ki se upoštevajo pri izračunu pragov po vrstah obveznic Percentili, ki se uporabljajo za izračun pragov za opustitve in odloge za značilen obseg instrumenta (SSTI) in velike posle (LIS) pri preglednosti pred trgovanjem in po njem za vsako vrsto obveznice SSTI, pred trgovanjem LIS, pred trgovanjem SSTI, po trgovanju LIS, po trgovanju Posli – percentil spodnji prag Posli – percentil spodnji prag Posli – percentil Posli – percentil Državna obveznica posli, izvršeni z državnimi obveznicami, po izključitvi poslov, določenih v členu 13(10) S1 S2 S3 S4 300 000 EUR 70 300 000 EUR 80 90 30 40 50 60 Druga javna obveznica posli, izvršeni z drugimi javnimi obveznicami, po izključitvi poslov, določenih v členu 13(10) S1 S2 S3 S4 300 000 EUR 70 300 000 EUR 80 90 30 40 50 60 Zamenljiva obveznica posli, izvršeni z zamenljivimi obveznicami, po izključitvi poslov, določenih v členu 13(10) S1 S2 S3 S4 200 000 EUR 70 200 000 EUR 80 90 30 40 50 60 Krita obveznica posli, izvršeni s kritimi obveznicami, po izključitvi poslov, določenih v členu 13(10) S1 S2 S3 S4 300 000 EUR 70 300 000 EUR 80 90 30 40 40 40 Podjetniška obveznica posli, izvršeni s podjetniškimi obveznicami, po izključitvi poslov, določenih v členu 13(10) S1 S2 S3 S4 200 000 EUR 70 200 000 EUR 80 90 30 40 50 60 Druge obveznice posli, izvršeni z drugimi obveznicami, po izključitvi poslov, določenih v členu 13(10) S1 S2 S3 S4 200 000 EUR 70 200 000 EUR 80 90 30 40 50 60

Tabela 2.4 Obveznice (vrste ETC in ETN) – razredi, ki nimajo likvidnega trga Razred sredstev – Obveznice (vrste ETC in ETN) Vrsta obveznice Za posamezni finančni instrument se določi, da nima likvidnega trga v skladu s členom 6 in členom 8(1)(b), če ne dosega enega ali vseh naslednjih pragov kvantitativnih meril za likvidnost Povprečni dnevni promet (ADT) [kvantitativno merilo za likvidnost 1] Povprečno dnevno število poslov [kvantitativno merilo za likvidnost 2] Instrumenti na blago, s katerimi se trguje na borzi (Exchange Traded Commodities, ETC) dolžniški instrument, ki se izda na podlagi neposredne naložbe izdajatelja v blago ali izvedene finančne instrumente na blago. Cena ETC je neposredno ali posredno vezana na uspešnost sredstva, ki predstavlja osnovo. ETC pasivno sledi uspešnosti blaga ali indeksa na blago, na katerega se nanaša. 500 000 EUR 10 Zapisi, s katerimi se trguje na borzi (Exchange Traded Notes, ETN) dolžniški instrument, ki se izda na podlagi neposredne naložbe izdajatelja v osnovo ali izvedene finančne instrumente, ki predstavljajo osnovo. Cena ETN je neposredno ali posredno vezana na uspešnost sredstva, ki predstavlja osnovo. ETN pasivno sledi uspešnosti osnove, na katero se nanaša. 500 000 EUR 10

Tabela 2.5 Obveznice (vrste ETC in ETN) – pragovi za opustitve in odloge za značilen obseg instrumenta (SSTI) in velike posle (LIS) pri preglednosti pred trgovanjem in po njem Razred sredstev – Obveznice (vrste ETC in ETN) Pragovi za opustitve in odloge za značilen obseg instrumenta (SSTI) in velike posle (LIS) pri preglednosti pred trgovanjem in po njem za vsak posamezen instrument, ki ima likviden trg Vrsta obveznice SSTI, pred trgovanjem LIS, pred trgovanjem SSTI, po trgovanju LIS, po trgovanju Vrednost praga Vrednost praga Vrednost praga Vrednost praga ETC 1 000 000 EUR 1 000 000 EUR 50 000 000 EUR 50 000 000 EUR ETN 1 000 000 EUR 1 000 000 EUR 50 000 000 EUR 50 000 000 EUR Pragovi za opustitve in odloge za značilen obseg instrumenta (SSTI) in velike posle (LIS) pri preglednosti pred trgovanjem in po njem za vsak posamezen instrument, ki nima likvidnega trga Vrsta obveznice SSTI, pred trgovanjem LIS, pred trgovanjem SSTI, po trgovanju LIS, po trgovanju Vrednost praga Vrednost praga Vrednost praga Vrednost praga ETC 900 000 EUR 900 000 EUR 45 000 000 EUR 45 000 000 EUR ETN 900 000 EUR 900 000 EUR 45 000 000 EUR 45 000 000 EUR 3. Strukturirani finančni produkti (SFP) Tabela 3.1 SFP – razredi, ki nimajo likvidnega trga Razred sredstev – Strukturirani finančni produkti (SFP) Preskus 1 – Ocena razreda sredstev SFP Ocena razreda sredstev SFP za namene določitve finančnih sredstev, za katera se v skladu s členom 6 in členom 8(1)(b) šteje, da nimajo likvidnega trga Posli, ki se upoštevajo pri izračunu vrednosti v zvezi s kvantitativnimi merili za likvidnost za namene ocene razreda sredstev SFP Razred sredstev SFP se oceni z uporabo naslednjih pragov kvantitativnih meril za likvidnost Povprečen dnevni nominalni znesek (ADNA) [kvantitativno merilo za likvidnost 1] Povprečno dnevno število poslov [kvantitativno merilo za likvidnost 2] Posli, izvršeni z vsemi SFP 300 000 000 EUR 500 Preskus 2 – SFP, ki nimajo likvidnega trga Če sta obe vrednosti v zvezi s kvantitativnima meriloma za likvidnost nad kvantitativnimi pragovi za likvidnost, določenimi za namene ocene razreda sredstev SFP, je bil preskus 1 uspešno opravljen in izvede se preskus 2. Za posamezni finančni instrument se določi, da nima likvidnega trga v skladu s členom 6 in členom 8(1)(b), če ne dosega enega ali vseh naslednjih pragov kvantitativnih meril za likvidnost Povprečen dnevni nominalni znesek (ADNA) [kvantitativno merilo za likvidnost 1] Povprečno dnevno število poslov [kvantitativno merilo za likvidnost 2] Odstotek dnevov trgovanja v obravnavanem obdobju [kvantitativno merilo za likvidnost 3] 100 000 EUR 2 80 %

Tabela 3.2 SFP – pragovi za opustitve in odloge za značilen obseg instrumenta (SSTI) in velike posle (LIS) pri preglednosti pred trgovanjem in po njem, če preskus 1 ni bil uspešno opravljen Razred sredstev – Strukturirani finančni produkti (SFP) Pragovi za opustitve in odloge za značilen obseg instrumenta (SSTI) in velike posle (LIS) pri preglednosti pred trgovanjem in po njem za vse SFP, če preskus 1 ni bil uspešno opravljen SSTI, pred trgovanjem LIS, pred trgovanjem SSTI, po trgovanju LIS, po trgovanju Vrednost praga Vrednost praga Vrednost praga Vrednost praga 100 000 EUR 250 000 EUR 500 000 EUR 1 000 000 EUR Tabela 3.3 SFP – pragovi za opustitve in odloge za značilen obseg instrumenta (SSTI) in velike posle (LIS) pri preglednosti pred trgovanjem in po njem, če je bil preskus 1 uspešno opravljen Razred sredstev – Strukturirani finančni produkti (SFP) Posli, ki se upoštevajo pri izračunu pragov Percentili in spodnji pragovi, ki se morajo uporabiti za izračun pragov za opustitve in odloge za značilen obseg instrumenta (SSTI) in velike posle (LIS) pri preglednosti pred trgovanjem in po njem za SFP, ki imajo likviden trg, če je bil preskus 1 uspešno opravljen SSTI, pred trgovanjem LIS, pred trgovanjem SSTI, po trgovanju LIS, po trgovanju Posli – percentil Spodnji prag Posli – percentil Spodnji prag Posli – percentil Spodnji prag Posli – percentil Spodnji prag Posli, izvršeni z vsemi SFP, ki imajo likviden trg S1 S2 S3 S4 100 000 EUR 70 250 000 EUR 80 500 000 EUR 90 1 000 000 EUR 30 40 50 60

Pragovi za opustitve in odloge za značilen obseg instrumenta (SSTI) in velike posle (LIS) pri preglednosti pred trgovanjem in po njem za SFP, ki nimajo likvidnega trga, če je bil preskus 1 uspešno opravljen SSTI, pred trgovanjem LIS, pred trgovanjem SSTI, po trgovanju LIS, po trgovanju Vrednost praga Vrednost praga Vrednost praga Vrednost praga 100 000 EUR 250 000 EUR 500 000 EUR 1 000 000 EUR 4. Listinjeni izvedeni finančni instrumenti Tabela 4.1 Listinjeni izvedeni finančni instrumenti – razredi, ki nimajo likvidnega trga Razred sredstev – Listinjeni izvedeni finančni instrumenti pomeni prenosljiv vrednostni papir, kot je opredeljen v členu 4(1)(44)(c) Direktive 2014/65/EU, ki se razlikuje od strukturiranih finančnih produktov in mora vključevati vsaj: (a) navadne krite nakupne bone (plain vanilla covered warrants), ki so vrednostni papirji, ki dajejo imetniku pravico, ne pa obveze, da na datum izteka ali do njega kupi (proda) določeno količino sredstva, ki predstavlja osnovo, po vnaprej določeni izvršilni ceni ali, če je bila dogovorjena denarna poravnava, za plačilo pozitivne razlike med trenutno tržno ceno (izvršilno ceno) in izvršilno ceno (trenutno tržno ceno); (b) potrdila s finančnim vzvodom (leverage certificates), ki so potrdila, ki sledijo uspešnosti sredstva, ki predstavlja osnovo, z učinkom finančnega vzvoda; (c) eksotične krite nakupne bone (exotic covered warrants), ki so kriti nakupni boni, katerih glavna sestavina je kombinacija opcij; (d) prenosljive pravice; (e) naložbene certifikate (investment certificates), ki so certifikati, ki sledijo uspešnosti sredstva, ki predstavlja osnovo, brez učinka finančnega vzvoda. Za namene določanja razredov finančnih instrumentov, za katere se v skladu s členom 6 in členom 8(1)(b) šteje, da nimajo likvidnega trga, se uporabi naslednja metodologija za vse listinjene izvedene finančne instrumente se šteje, da imajo likviden trg Tabela 4.2 Listinjeni izvedeni finančni instrumenti – pragovi za opustitve in odloge za značilen obseg instrumenta (SSTI) in velike posle (LIS) pri preglednosti pred trgovanjem in po njem Razred sredstev – Listinjeni izvedeni finančni instrumenti Pragovi za opustitve in odloge za značilen obseg instrumenta (SSTI) in velike posle (LIS) pri preglednosti pred trgovanjem in po njem SSTI, pred trgovanjem LIS, pred trgovanjem SSTI, po trgovanju LIS, po trgovanju Vrednost praga Vrednost praga Vrednost praga Vrednost praga 50 000 EUR 60 000 EUR 90 000 EUR 100 000 EUR 5. Obrestni izvedeni finančni instrumenti Tabela 5.1 Obrestni izvedeni finančni instrumenti – razredi, ki nimajo likvidnega trga Razred sredstev – Obrestni izvedeni finančni instrumenti vsaka pogodba, kot je opredeljena v oddelku C(4) Priloge I k Direktivi 2014/65/EU, pri kateri je končna osnova obrestna mera, obveznica, kredit, kakršna koli košarica, portfelj ali indeks, ki vključuje obrestno mero, obveznico, kredit, ali kateri koli drug produkt, ki se navezuje na obnašanje obrestne mere, obveznice, posojila. Podrazred sredstev Za namene določanja razredov finančnih instrumentov, za katere se v skladu s členom 6 in členom 8(1)(b) šteje, da nimajo likvidnega trga, se vsak podrazred sredstev dodatno razčleni na podkategorije, kot so opredeljene spodaj Za posamezno podkategorijo se določi, da nima likvidnega trga v skladu s členom 6 in členom 8(1)(b), če ne dosega enega ali vseh naslednjih pragov kvantitativnih meril