PRILOGA IV

AGREGATNI STATISTIČNI PODATKI CSEC

Uvod

Statistika izdaj vrednostnih papirjev na podlagi centralizirane baze vrednostnih papirjev (CSDB) (v nadaljnjem besedilu: CSEC) zagotavlja agregate stanj in tokov za izdaje vrednostnih papirjev s strani rezidentov držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja), in držav članic, katerih valuta ni euro (v nadaljnjem besedilu: države članice zunaj euroobmočja), v vseh valutah ter s strani rezidentov tujine v eurih, razčlenjeno po sektorju izdajatelja, vrsti instrumenta, vrsti obrestne mere, zapadlosti in valuti denominacije.

Nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), so odgovorne za preverjanje agregatnih statističnih podatkov CSEC v zvezi z izdajatelji, ki so rezidenti njihovih držav. ECB je odgovorna za preverjanje agregatnih statističnih podatkov CSEC v zvezi z izdajatelji, ki so rezidenti zunaj euroobmočja, razen če je NCB države članice, katere valuta ni euro (v nadaljnjem besedilu: NCB zunaj euroobmočja), sprejela odgovornost za preverjanje agregatnih statističnih podatkov CSEC v zvezi z izdajatelji, ki so rezidenti njene države članice.

Metodologija za pripravo agregatnih statističnih podatkov CSEC čim bolj upošteva mednarodne standarde, opredeljene v priročniku o statistiki vrednostnih papirjev (Handbook on Securities Statistics) Banke za mednarodne poravnave, Evropske centralne banke (ECB) in Mednarodnega denarnega sklada (1) ter v ESR 2010 (2). Izjemni primeri, v katerih metodologija odstopa od teh statističnih standardov, so posebej označeni. Podrobna pravila za izračun CSEC se opredelijo v priročniku za pripravo podatkov, ki ga odobri Odbor ESCB za statistiko in se objavi na spletni strani ECB.

1. Zajetje in razvrstitev

1.1 Rezidenčnost izdajatelja: Agregatni statistični podatki CSEC zajemajo izdaje s strani rezidentov držav članic euroobmočja in držav članic zunaj euroobmočja v vseh valutah ter rezidentov tujine v eurih. Izdaje s strani rezidentov držav članic euroobmočja in/ali držav članic zunaj euroobmočja so razčlenjene po državi izdajatelja in drugih merilih. Poleg tega agregati na ravni euroobmočja in Unije zajemajo tudi izdaje s strani nadnacionalnih institucij, za katere se šteje, da so rezidentke euroobmočja oziroma Unije kot celote.

1.2 Sektorji: Agregatni statistični podatki CSEC zajemajo izdaje s strani naslednjih sektorjev izdajateljev: — S1: celotno gospodarstvo (vsi sektorji skupaj) — S11: nefinančne družbe — S12: finančne družbe — S121: centralne banke — S122: institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke — S12M: finančne družbe razen institucij, ki sprejemajo vloge — S12P: finančne družbe razen institucij, ki sprejemajo vloge, zavarovalnih družb in pokojninskih skladov — S124: investicijski skladi razen skladov denarnega trga — S125: drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov — S125A: družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja — S125W: drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (brez družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja) — S126: izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti — S127: lastne finančne institucije in posojilodajalci — S12Q: zavarovalne družbe in pokojninski skladi — S13: država — S1311: centralna država (razen skladov socialne varnosti) — S13M: regionalna in lokalna država (razen skladov socialne varnosti) — S1314: skladi socialne varnosti — S1M: gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva

1.3 Vrsta instrumenta : Agregatni statistični podatki CSEC zajemajo izdaje dolžniških vrednostnih papirjev in delnic, ki kotirajo na borzi : Agregatni statistični podatki CSEC zajemajo izdaje dolžniških vrednostnih papirjev in delnic, ki kotirajo na borzi ( 3 ) . Izdaje delnic, ki ne kotirajo na borzi, drugega lastniškega kapitala, delnic/enot, ki jih izdajo skladi denarnega trga (SDT), in delnic/enot, ki jih izdajo investicijski skladi, ki niso SDT, so izključene. Izdaje dolžniških vrednostnih papirjev in delnic, ki kotirajo na borzi, vključujejo samo vrednostne papirje, identificirane z mednarodno identifikacijsko številko vrednostnega papirja (koda ISIN). Izdaje netržnih instrumentov, vključno s posojili, posli z vrednostnimi papirji kot del pogodb o začasni prodaji in naložbe države v kapital mednarodnih organizacij, ki so pravno ustanovljene kot delniške družbe, so izključeni.

1.4 Vrsta obrestne mere : Agregatni statistični podatki CSEC zajemajo izdaje dolžniških vrednostnih papirjev vseh vrst obrestnih mer z naslednjimi razčlenitvami: — Fiksni kupon: dolžniški vrednostni papirji, pri katerih so na dan izdaje pogodbena nominalna kuponska plačila določena z vidika valute denominacije za ves čas trajanja dolžniškega vrednostnega papirja, odplačilo glavnice pa je določeno z vidika valute denominacije in časa. To vključuje dolžniške vrednostne papirje s postopoma naraščajočo obrestno mero, za katere so na dan izdaje vnaprej določeni različni kuponi za čas trajanja vrednostnega papirja. — Brez kupona: dolžniški vrednostni papirji z enkratnim plačilom, ki ne vključujejo kuponskih plačil, običajno prodani z diskontom. — Spremenljiva obrestna mera, vezana na inflacijo: dolžniški vrednostni papirji, pri katerih so kuponi ali plačila glavnice vezani na indekse cen. — Spremenljiva obrestna mera, vezana na obrestno mero: dolžniški vrednostni papirji, pri katerih so kuponi ali plačila glavnice vezani na referenčne obrestne mere ali donose obveznic. — Spremenljiva obrestna mera, vezana na ceno sredstev: dolžniški vrednostni papirji, pri katerih so kuponi ali plačila glavnice vezani na katera koli druga finančna sredstva, blago ali indekse, ki se razlikujejo od indeksov cen ali referenčnih obrestnih mer. To vključuje dolžniške vrednostne papirje, vezane na košarice vrednostnih papirjev, valute, poslovne dogodke, kot so neplačila izdajateljev, in druge vrste sredstev ali dogodkov. Dolžniški vrednostni papirji, ki vsebujejo spremenljivi kupon v kombinaciji s fiksnim kuponom, so razvrščeni v ustrezno kategorijo spremenljive obrestne mere.

1.5 Zapadlost : Agregatni statistični podatki CSEC zajemajo izdaje dolžniških vrednostnih papirjev vseh zapadlosti. Razčlenitev po zapadlosti za izdaje dolžniških vrednostnih papirjev razvršča dolžniške vrednostne papirje po prvotni zapadlosti in do določene mere po preostali zapadlosti.

1.6 Valuta denominacije : Agregatni statistični podatki CSEC zajemajo izdaje s strani rezidentov euroobmočja, razčlenjene na euro in „druge valute“, izdaje s strani rezidentov držav članic zunaj euroobmočja, razčlenjene na euro, „nacionalno valuto, ki ni euro“, in „druge valute“, ter izdaje s strani rezidentov tujine v eurih. V spodnji tabeli so povzete razčlenitve po valutah. Valuta denominacije Izdaje s strani rezidentov euroobmočja Izdaje s strani rezidentov držav članic zunaj euroobmočja Izdaje s strani rezidentov tujine v eurih ✓ ✓ ✓ v nacionalni valuti, ki ni euro ni relevantno ✓ v drugih valutah ✓ ✓

2. Koncepti stanj in tokov

Agregatni statistični podatki CSEC zagotavljajo informacije o stanjih in tokovih (tj. bruto izdajah, odkupih, prevrednotenjih in drugih spremembah obsega, vključno s prerazvrstitvami). Spodnja enačba prikazuje povezavo med stanji in tokovi:

stanja (t) = stanja (t–1) + bruto izdaje (t) – odkupi (t) + prevrednotenja (t) + druge spremembe obsega (t)

2.1 Stanja : agregatni statistični podatki CSEC o stanjih zajemajo stanja dolžniških vrednostnih papirjev in delnic, ki kotirajo na borzi, ki so neporavnana ob koncu referenčnega obdobja.

2.2 Bruto izdaje: agregatni statistični podatki CSEC o bruto izdajah zajemajo nove izdaje dolžniških vrednostih papirjev in delnic, ki kotirajo na borzi, v referenčnem obdobju. Izdaje se nanašajo na položaj, ko izdajatelj imetnikom proda novo ustvarjene dolžniške vrednostne papirje ali delnice, ki kotirajo na borzi. Šteje se, da je vrednostni papir izdan, ko ga izdajatelj prenese na imetnika, običajno v zameno za valuto ali prenosljive vloge, ali ko je dejansko izdan, vendar ga je zadržal prvotni izdajatelj agregatni statistični podatki CSEC o bruto izdajah zajemajo nove izdaje dolžniških vrednostih papirjev in delnic, ki kotirajo na borzi, v referenčnem obdobju. Izdaje se nanašajo na položaj, ko izdajatelj imetnikom proda novo ustvarjene dolžniške vrednostne papirje ali delnice, ki kotirajo na borzi. Šteje se, da je vrednostni papir izdan, ko ga izdajatelj prenese na imetnika, običajno v zameno za valuto ali prenosljive vloge, ali ko je dejansko izdan, vendar ga je zadržal prvotni izdajatelj ( 4 ) . Poleg tega v primeru agregatov dolžniških vrednostnih papirjev po nominalni in tržni vrednosti bruto izdaje obsegajo tudi obračunane obresti. Bruto izdaje se ne beležijo v primeru, ko družba samo kotira na borzi vrednostnih papirjev in se ne pridobiva nov kapital ( 5 ) . Izdaje vrednostnih papirjev, ki jih je pozneje mogoče zamenjati v druge instrumente, je treba beležiti kot izdaje v kategoriji njihovega prvotnega instrumenta; ob zamenjavi se beležijo kot odkupljeni iz kategorije tega instrumenta, enak znesek pa se nato obravnava kot bruto izdaje v novi kategoriji.

2.3 Odkupi: agregatni statistični podatki CSEC o odkupih zajemajo umike dolžniških vrednostnih papirjev in delnic, ki kotirajo na borzi, v referenčnem obdobju. Odkupi vključujejo dolžniške vrednostne papirje, ki so dosegli svoj datum zapadlosti ali so bili predčasno odkupljeni, in delnice, ki kotirajo na borzi in so bile uradno umaknjene. Poleg tega v primeru agregatov dolžniških vrednostnih papirjev po nominalni in tržni vrednosti odkupi vključujejo tudi plačane kupone. Odkupi se ne beležijo v primeru, če gre samo za umik z borze vrednostnih papirjev agregatni statistični podatki CSEC o odkupih zajemajo umike dolžniških vrednostnih papirjev in delnic, ki kotirajo na borzi, v referenčnem obdobju. Odkupi vključujejo dolžniške vrednostne papirje, ki so dosegli svoj datum zapadlosti ali so bili predčasno odkupljeni, in delnice, ki kotirajo na borzi in so bile uradno umaknjene. Poleg tega v primeru agregatov dolžniških vrednostnih papirjev po nominalni in tržni vrednosti odkupi vključujejo tudi plačane kupone. Odkupi se ne beležijo v primeru, če gre samo za umik z borze vrednostnih papirjev ( 6 )

2.4 Prevrednotenja: agregatni statistični podatki CSEC o prevrednotenjih zajemajo prevrednotenja dolžniških vrednostnih papirjev in delnic, ki kotirajo na borzi, ki se obračunajo v referenčnem obdobju. Do prevrednotenj lahko pride zaradi gibanja cen in deviznih tečajev na trgu.

2.5 Druge spremembe obsega: agregatni statistični podatki CSEC o drugih spremembah obsega zajemajo druge spremembe obsega dolžniških vrednostnih papirjev in delnic, ki kotirajo na borzi, zaradi sprememb količine ali fizičnih značilnosti vrednostnih papirjev ali sprememb v razvrstitvi vrednostnih papirjev. Spremembe v razvrstitvi obsegajo spremembe institucionalnega sektorja izdajatelja, spremembe referenčnega področja, na katerem ima izdajatelj sedež, spremembe strukture institucionalnih enot in spremembe v razvrstitvi sredstev. Druge spremembe obsega se izpeljejo kot ostanek iz enačbe stanj in tokov. Podrobna pravila za izračun stanj in tokov se opredelijo v priročniku za pripravo podatkov, ki ga odobri Odbor ESCB za statistiko in se objavi na spletni strani ECB.

3. Statistična obravnava posebnih kategorij instrumentov

Pri pripravi agregatnih statističnih podatkov CSEC je treba uporabiti naslednjo obravnavo posebnih kategorij instrumentov:

Potrdila o lastništvu: da bi se izognili dvojnemu štetju, je treba izdaje potrdil o lastništvu izključiti iz agregatnih statističnih podatkov CSEC.

Izdaje z več kodami ISIN: da bi se izognili dvojnemu štetju, je treba izdaje, ki so identificirane z več kodami ISIN (npr. ker so različni deli vrednostnega papirja izdani v skladu z različnimi regulativnimi pravili ali deponirani pri različnih depotnih družbah), vključiti v agregatne statistične podatke CSEC samo, če zadevna stanja še niso zajeta z drugo kodo ISIN.

Ločeni dolžniški vrednostni papirji: da bi se izognili dvojnemu štetju, je treba izdaje ločenih dolžniških vrednostnih papirjev vključiti v agregatne statistične podatke CSEC samo, če zadevna stanja še niso zajeta z zadevnim prvotnim dolžniškim vrednostnim papirjem.

Imetja lastnih vrednostnih papirjev: agregatne statistične podatke CSEC je treba pripraviti na bruto osnovi in morajo zajemati imetja lastnih vrednostnih papirjev, kar vključuje (i) vrednostne papirje, prodane na trgu in odkupljene s strani izdajatelja, ter (ii) vrednostne papirji, ki so bili dejansko izdani, vendar jih je zadržal izdajatelj (7).

4. Vrednotenje

Agregatni statistični podatki CSEC za dolžniške vrednostne papirje in delnice, ki kotirajo na borzi, se pripravljajo po tržni vrednosti. Samo za dolžniške vrednostne papirje se agregatni statistični podatki CSEC pripravljajo tudi po imenski vrednosti in za stanja dolžniških vrednostnih papirjev po nominalni vrednosti. V spodnji tabeli so povzete metode vrednotenja, uporabljene za pripravo agregatnih statističnih podatkov CSEC:

Vrsta instrumenta Stanja in tokovi po tržni vrednosti Stanja in tokovi po imenski vrednosti Stanja po nominalni vrednosti Dolžniški vrednostni papirji ✓ ✓ ✓ Delnice, ki kotirajo na borzi ✓ ni relevantno ni relevantno

5. Pregled razčlenitev

Za izdaje vsake posamezne države članice euroobmočja in euroobmočja kot celote se agregatni statistični podatki CSEC merijo v eurih in pripravijo v skladu z razčlenitvami, opredeljenimi v naslednjih tabelah. Šifre sektorjev, uporabljene v tabelah, imajo pomen, ki je opredeljen v oddelku 1 „Zajetje in razvrstitev“.

Tabela A1

Hierarhija dolžniških vrednostnih papirjev 1 – glavne razčlenitve po zapadlosti in vrsti obrestne mere za posamezne države članice euroobmočja in euroobmočje kot celoto

Tabela A2

Hierarhija dolžniških vrednostnih papirjev 2 – podrobne razčlenitve po vrsti obrestne mere za posamezne države članice euroobmočja in euroobmočje kot celoto

Tabela A3

Hierarhija dolžniških vrednostnih papirjev 3 – podrobne razčlenitve po prvotni zapadlosti za posamezne države članice euroobmočja in euroobmočje kot celoto

Tabela A4

Hierarhija dolžniških vrednostnih papirjev 4 – podrobne razčlenitve po preostali zapadlosti za posamezne države članice euroobmočja in euroobmočje kot celoto

Tabela A5

Razčlenitve delnic, ki kotirajo na borzi, za posamezne države članice euroobmočja in euroobmočje kot celoto

Za izdaje dolžniških vrednostnih papirjev tujine zunaj euroobmočja je treba agregatne statistične podatke CSEC meriti v eurih in pripraviti v skladu z razčlenitvami, opredeljenimi v naslednjih tabelah. Šifre sektorjev, uporabljene v tabelah, imajo pomen, ki je opredeljen v oddelku 1 „Zajetje in razvrstitev“.

Tabela A6

Hierarhija dolžniških vrednostnih papirjev 1 – glavne razčlenitve po zapadlosti in vrsti obrestne mere za tujino zunaj euroobmočja

Tabela A7

Hierarhija dolžniških vrednostnih papirjev 2 – podrobne razčlenitve po vrsti obrestne mere za tujino zunaj euroobmočja

Tabela A8

Hierarhija dolžniških vrednostnih papirjev 3 – podrobne razčlenitve po prvotni zapadlosti za tujino zunaj euroobmočja

Tabela A9

Hierarhija dolžniških vrednostnih papirjev 4 – podrobne razčlenitve po preostali zapadlosti za tujino zunaj euroobmočja

6. Postopek priprave agregatnih statističnih podatkov CSEC

Agregatni statistični podatki CSEC se zbirajo centralno in samodejno na podlagi podatkov po posameznih postavkah, vključenih v CSDB. S postopkom priprave se pridobijo agregati na najnižji ravni, navedeni v tabelah A1 do A9 (polja, označena s črko „L“ ali „L*“). Vsi drugi agregati, opredeljeni v tabelah A1 do A9, se pridobijo z nadaljnjim združevanjem teh agregatov na najnižji ravni.

7. Preverjanje in upravljanje kakovosti podatkov pri agregatnih statističnih podatkih CSEC

ECB si bo po najboljših močeh prizadevala, da bo agregatne statistične podatke CSEC pripravljala in dajala na voljo dnevno, da se omogoči redno preverjanje agregatov.

Preverjanje začetnih in rednih agregatov

ECB in NCB morajo v skladu s časovnim razporedom v tabeli 2 v Prilogi II k tej smernici preveriti začetne in redne agregatne statistične podatke CSEC do konca sedmega delovnega dne v koledarskem mesecu, ki sledi referenčnemu mesecu tekočega cikla priprave, da se zagotovi, da so preverjeni vsi sklopi prednostnih serij CSEC.

ECB in NCB si morajo po najboljših močeh prizadevati, da preverijo začetne agregatne statistične podatke CSEC na podlagi informacij, ki so jim takoj na voljo, in morajo pregledati zadevne agregate z vidika verodostojnosti. Začetni agregatni statistični podatki CSEC morajo biti v objavljenih podatkih označeni kot „začasne vrednosti“.

ECB in NCB morajo temeljito preveriti redne agregatne statistične podatke CSEC na podlagi vseh trenutno razpoložljivih informacij, vključno z drugimi referenčnimi podatki, ki so na voljo zunaj CSDB. Redni agregatni statistični podatki CSEC morajo biti v objavljenih podatkih označeni kot „normalne vrednosti“.

Prednostno razvrščanje preverjanja

Da se zagotovi učinkovit potek preverjanja in prepreči podvajanje preverjanja, se mora preverjanje agregatnih statističnih podatkov CSEC osredotočiti na „prednostne serije CSEC“, tj. na najpomembnejše agregatne statistične podatke CSEC na najnižji ravni. S preverjanjem prednostnih serij se bo zagotovilo, da se prav tako preverijo vsi agregati na višji ravni, ki temeljijo na teh serijah, in v veliki meri tudi povezani prekrivajoči se agregati.

Prednostne serije CSEC predstavljajo najpomembnejše agregatne statistične podatke CSEC za državo, merjeno za dolžniške vrednostne papirje glede na njihova stanja, izražena kot delež stanj v agregatih CSEC celotnega gospodarstva, in za delnice, ki kotirajo na borzi, glede na njihovo tržno kapitalizacijo, izraženo kot delež tržne kapitalizacije v agregatih CSEC celotnega gospodarstva. Prednostne serije so opredeljene kot tisti agregatni statistični podatki CSEC na najnižji ravni za stanja po tržni vrednosti, ki so potrebni, da se doseže prag upravljanja kakovosti podatkov v okviru cilja 2 za zadevno državo.

Za dolžniške vrednostne papirje agregatni statistični podatki CSEC zajemajo štiri prekrivajoče se hierarhije, kakor so opredeljene v tabelah A1 do A4 in A6 do A9. Da bi se izognili podvajanju dela, opredelitev prednostnih serij CSEC za dolžniške vrednostne papirje temelji na agregatih na najnižji ravni „kratkoročna ob prvotni zapadlosti“ in „dolgoročna ob prvotni zapadlosti“ za „fiksni kupon“ in „brez kupona“, kakor je opredeljeno v tabelah A1 in A6, ter na agregatih na najnižji ravni „spremenljiva obrestna mera, vezana na inflacijo“, „spremenljiva obrestna mera, vezana na obrestno mero“ in „spremenljiva obrestna mera, vezana na ceno sredstev“, kakor je opredeljeno v tabelah A2 in A7. To zagotavlja podrobno preverjanje razčlenitev po vrstah instrumentov in preverjanje razčlenitev po zapadlosti na visoki ravni (tj. kratkoročna v primerjavi z dolgoročno ob prvotni zapadlosti).

Za delnice, ki kotirajo na borzi, opredelitev prednostnih serij CSEC temelji na agregatih na najnižji ravni, opredeljenih v tabeli A5.

Agregatne statistične podatke CSEC je treba preveriti na ravni „sklopov serij“, ki jih sestavljajo povezani agregati za tri metode vrednotenja (tj. tržna, nominalna in imenska vrednost) in pet vrst serij (tj. stanja, bruto izdaje, odkupi, prevrednotenja in druge spremembe obsega), ki si delijo preostale razčlenitve. To pomeni, da mora preverjanje prednostnih serij CSEC vedno zajemati celoten sklop serij, povezanih z ustrezno prednostno serijo CSEC („sklopi prednostnih serij CSEC“) za stanja po tržni vrednosti.

Če sklopi prednostnih serij CSEC po preverjanju, vendar pred rokom za preverjanje, kakor je opredeljen v časovnem razporedu iz tabele 2 v Prilogi II k tej smernici, kažejo znatno spremembo skupnih stanj ali tržne kapitalizacije, mora CSDB te sklope serij označiti in te sklope serij je treba ponovno preveriti.

Upravljanje kakovosti podatkov pri agregatnih statističnih podatkih CSEC

ECB in NCB morajo pri preverjanju in potrjevanju prednostnih serij CSEC pregledati časovne vrste povezanih sklopov serij z vidika naslednjih možnih težav s kakovostjo podatkov:

— osamelci, tj. vrednosti, ki se znatno razlikujejo od drugih vrednosti v zadevni časovni vrsti;

— nedoslednosti med stanji in tokovi, tj. referenčna obdobja, v katerih tekoča stanja niso enaka vsoti prejšnjih stanj plus bruto izdaje minus odkupi plus prevrednotenja, ki so lahko posledica drugih sprememb obsega ali težav s kakovostjo podatkov.

Če ECB in NCB med preverjanjem začetnih in rednih agregatnih statističnih podatkov CSEC ugotovijo pomembne težave s kakovostjo statističnih podatkov, morajo te težave kmalu popraviti v osnovnih podatkih CSDB po posameznih postavkah, vendar najpozneje do roka, določenega v časovnem razporedu iz tabele 2 v Priloge II k tej smernici. Popravki osnovnih podatkov po posameznih postavkah se bodo upoštevali v agregatnih statističnih podatkih CSEC, ki se pripravijo med obdelavo čez noč za naslednji dan.

(1) Dostopno na spletni strani Mednarodnega denarnega sklada na naslovu www.imf.org.

(2) Kakor je določeno z Uredbo (EU) št. 549/2013.

(3) Kategoriji F.3 in F.511 v ESR 2010.

(4) Šteje se, da so vrednostni papirji dejansko izdani (tudi če prej niso bili prodani drugemu subjektu), ko: (i) se beležijo v računovodski bilanci izdajatelja ali (ii) jih izdajatelj uporablja ali so mu na voljo za uporabo za tržne operacije.

(5) Nasprotno ESR 2010 (5.150) teoretično omogoča beleženje takih transakcij, saj določa: „Kotacija na borzi se prikaže kot izdaja delnic, ki kotirajo na borzi, in kot odkup delnic, ki ne kotirajo na borzi [...], kjer je to primerno.“

(6) Nasprotno ESR 2010 (5.150) teoretično omogoča beleženje takih transakcij, saj določa, da: „[…] se umik z borze prikaže kot odkup delnic, ki kotirajo na borzi, in izdaja delnic, ki ne kotirajo na borzi, kjer je to primerno.“

(7) Glej opombo 4.