SL Uradni list Evropske unije C 320/3

MNENJE SVETA

z dne 5. julija 2004

o konvergenčnem programu Estonije, 2004–2008

(2004/C 320/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1), zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije (2),

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

Svet je 5. julija 2004 preučil konvergenčni program Estonije, ki zajema obdobje od leta 2004 do 2008. Program se v veliki meri sklada z zahtevami po podatkih iz pregledanega in popravljenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“.

Proračunska strategija, ki je podlaga za program, stremi k vzdrževanju zdravih javnih financ, kot je opredeljeno s stanjem uravnoteženega proračuna ali proračunskega presežka. V ta namen, po presežku za 2,6 % BDP leta 2003, program cilja na majhen presežek 0,7 % v letu 2004 in uravnotežene proračune od leta 2005 dalje, hkrati s postopnim zmanjševanjem deležev prihodkov in odhodkov, ki bo nastopilo po dvigu obeh deležev leta 2004 zaradi pristopa k EU. Tudi javna naročila investicijskega značaja naj bi po pričakovanjih ostala visoka, po napovedih Komisije 4,5 % BDP v 2004 in 4,3 % BDP leta 2005. Program vključuje zlasti reforme, katerih cilj je zmanjšanje neposrednih davkov, v kombinaciji s povečanjem transfernih izdatkov in davčnih olajšav. Te reforme naj bi se po napovedih financirale z močno rastjo, izboljšanim pobiranjem davkov, s prihranki pri odhodkih in spremembami strukture izdatkov ter višjimi DDV-jem in prihodki od trošarin. Delež javnega dolga, ki je leta 2003 predstavljal 5,8 % BDP, je zelo nizek in bo po napovedih še upadel na 3,2 % BDP do leta 2008.

Na temelju trenutno dostopnih informacij se zdi, da makroekonomski scenarij, ki je podlaga za program, odraža verodostojna predvidevanja rasti BDP med 5 in 6 % v času trajanja programa. Glavna vira rasti naj bi bila domače povpraševanje (okoli 7 % na leto) in pospešena rast izvoza (do 10 % na leto). Napoved rasti zasebne potrošnje se giblje med 5 in 6 % na leto. Investicije naj bi se še naprej krepile, od 7 do 9 % na leto, čeprav se ne bodo več povzpele nad 10 %, kakor se je dogajalo v zadnjih letih. Napoved inflacije, ki naj bi se zvišala na raven okoli 3 %, začenši z letom 2004, po rekordno nizki stopnji 1,3 % leta 2003, se prav tako zdi realistična. Sedanji visoki primanjkljaj na tekočem računu (13,7 % BDP v letu 2003; 12,6 % glede na pregledane in popravljene podatke) se bo po napovedih znižal na okoli 8 % BDP do leta 2008, kar pa bo še vedno visoka stopnja.

Tveganja v zvezi s proračunskimi napovedmi se zdijo v veliki meri uravnotežena. Po eni strani se Estonija ponaša s preudarnimi napovedmi in je v zadnjih nekaj letih večkrat presegla proračunske cilje. Po drugi strani se ne more spregledati nepričakovanega izpada prihodkov zaradi načrtovanega znižanja davkov ali neugodnih vplivov zunanjih šokov na rast. Zato se zdi proračunska usmeritev iz programa zadostna za vzdrževanje srednjeročnega cilja uravnoteženega proračunskega stanja iz Pakta za stabilnost in rast; omogočila naj bi tudi zadostno varnostno rezervo proti preseganju praga primanjkljaja 3 % BDP v okviru običajnih makroekonomskih nihanj. Vendar bo po obdobju velike rasti, kot predvideva program, sledilo hitro zmanjševanje presežkov od leta 2004 dalje, kar bo po vsej verjetnosti vodilo k drugačni prociklični proračunski usmeritvi. Ker bo velik primanjkljaj na zunanjem računu ostal glavno makroekonomsko neravnovesje v Estoniji v obdobju, ki ga zajema program, sta za zagotavljanje trajnega popravka zunanjega neravnovesja še bolj pomembna stroga proračunska disciplina in pazljivo spremljanje rasti posojil.

Estonski delež primanjkljaja v BDP je z manj kot 6 % med najnižjimi v EU in bo po pričakovanjih v času trajanja programa upadel še za 2,6 odstotnih točk. Glede na nedavno revizijo državnih računov, ki bo trajno povečala stopnje BDP in s tem imenovalec razmerja, bo sedanja težnja po vsej verjetnosti še bolj ugodna od napovedane.

Estonija ima dobre možnosti, da bo uspešno rešila problem proračunskih izdatkov, povezanih s staranjem prebivalstva. Nizka stopnja javnega dolga, znatne državne denarne rezerve in srednjeročna proračunska strategija, ki se v celoti sklada s ciljem uravnoteženega proračunskega stanja ali proračunskega presežka, naj bi skupaj z reformami pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva, katerih namen je ublažitev proračunskih pritiskov, dolgoročno zagotovile, da bodo javne finance ostale na vzdržni osnovi.

Ključne napovedi iz konvergenčnega programa Estonije

2003 2004 2005 2006 2007 2008 Realna rast BDP (%) (3) 4,7 5,3 5,8 5,6 5,9 5,8 Rast zaposlenosti (%) 1,5 0,9 0,7 0,3 0,2 0,2 HICP inflacija (%) 1,3 3,1 3,0 2,8 2,8 2,8 Dejanski javnofinančni saldo (% BDP) (3) 2,6 0,7 0,0 0,0 0,0 0,0 Stanje javnega bruto dolga (% BDP) (3) 5,8 5,4 5,1 4,7 3,4 3,2

(1) UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, ki se omenjajo v tem besedilu, se nahajajo na spletni strani

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2) UL C […] […], str. […]

(3) Ti deleži ne upoštevajo revizije državnih računov z dne 20. maja 2004, ki je statistično vodila do trajnega povečanja stopnje BDP. Številke za leto 2003 bodo popravljene takole: realna rast BDP 5,1 %, dejanski javnofinančni saldo 2,4 % BDP, stanje javnega bruto dolga 5,3 % BDP.