Uredba Sveta (ES) št. 2040/2000

z dne 26. septembra 2000

o proračunski disciplini

SVET EVROPSKE UNIJE JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti njenih členov 37, 279 in 308,

ob upoštevanju predloga Komisije [1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča [3],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) ker se je Evropski svet na sestanku v Berlinu 24. in 25. marca 1999 dogovoril, da je pri izdatkih Unije treba upoštevati tako nujnost proračunske discipline kot učinkovite porabe;

(2) ker so 6. maja 1999 Evropski parlament, Svet in Komisija sklenili medinstitucionalni sporazum o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka [4]; ker ta medinstitucionalni sporazum, katerega določbe se uporabljajo v celoti, poudarja, da proračunska disciplina zajema vse izdatke in je obvezujoča za vse institucije, vključene v njeno izvajanje; ker določa finančni okvir, katerega namen je zagotoviti, da se izdatki Evropske unije, razčlenjeni na širše kategorije, srednjeročno razvijajo skladno in v mejah lastnih sredstev;

(3) ker so se institucije dogovorile, da izračun kmetijske smernice ostane nespremenjen; ker pa je zaradi poenostavitve treba sprejeti novo referenčno osnovo, statistični koncepti pa morajo biti skladni s koncepti, predvidenimi za sprejetje prihodnjega sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti;

(4) ker Evropski svet sklenil, da bo kmetijska smernica od zdaj dalje pokrivala izdatke v okviru reformirane skupne kmetijske politike, novih kmetijskih razvojnih ukrepov, veterinarskih in fitopatoloških ukrepov, izdatke v zvezi s kmetijskim predpristopnim instrumentom in zneske, ki so na razpolago za pristop;

(5) ker je treba ohraniti mehanizme za zmanjšanje vrednosti zalog, oblikovanih med proračunskim letom;

(6) ker je Evropski svet na sestanku v Berlinu 24. in 25. marca 1999 ocenil, da bi se reforma skupne kmetijske politike lahko izvedla v finančnem okviru, ki ga je določil, ob upoštevanju dejanske porabe in s ciljem ohraniti realno raven kmetijskih izdatkov v obdobju 2000–2006; ker je zaprosil Komisijo in Svet, da si prizadevata za dodatne prihranke, da skupni izdatki, brez razvoja podeželja in veterinarskih ukrepov, v obdobju 2000–2006 ne bi presegli letnega povprečnega zneska, ki ga je določil; ker je glede na svoje odločitve ocenil, da zneski, ki naj bi se vključili v področje porabe 1 finančnega okvira, ne bi smeli preseči določene letne porabe, na katero so Evropski parlament, Svet in Komisija pristali z medinstitucionalnim sporazumom z dne 6. maja 1999;

(7) ker so v finančnem okviru, ki je sestavni del medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999, določene zgornje meje za programa "skupna kmetijska politika" in "razvoj podeželja in spremljajoči ukrepi"; ker obe veji proračunskega organa lahko na predlog Komisije spremenita te meje samo s skupnim sklepom v skladu z ustreznimi določbami medinstitucionalnega sporazuma;

(8) ker bi tako morala Komisija vsakič, ko Svet spremeni kmetijsko zakonodajo, in kadar meni, da je to potrebno, opozoriti Svet, če je to primerno, da obstaja precejšnje tveganje, da bi izdatki, ki po njenem mnenju izhajajo iz uporabe kmetijske zakonodaje, presegli zgornjo mejo za program 1 iz finančnega okvira;

(9) ker se takšni previsoki izdatki ne morejo upoštevati v predlogu za revizijo zgornjih meja za program 1a iz finančnega okvira, mora imeti Svet možnost, da kmetijsko zakonodajo prilagodi dovolj zgodaj, da zagotovi upoštevanje zgornje meje, kar pa ne vpliva na točko 19 medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999;

(10) ker proračunska disciplina zahteva, da so vsi predlagani oziroma sprejeti zakonodajni ukrepi, in zahtevane, odobrene ali izvršene pravice porabe v celotnem proračunskem postopku in pri izvrševanju proračuna skladne z zneski, določenimi v finančnem okviru za izdatke za skupno kmetijsko politiko, razen razvoja podeželja, ki pomenijo obvezne izdatke, in za izdatke za razvoj podeželja in spremljajoče ukrepe;

(11) ker obstaja možnost, da bodo kratkoročno potrebni prihranki, da bi zagotovili upoštevanje zgornjih meja, določenih za področje porabe 1; ker je zaradi upoštevanja načela varstva pravno upravičenega zaupanja na to možnost treba opozoriti zadevne stranke, da bi lahko prilagodile svoja zakonita pričakovanja,; ker je take ukrepe treba sprejeti dovolj zgodaj in ker se na vsakem od zadevnih področij lahko uporabljajo šele od začetka naslednjega tržnega leta;

(12) ker je zaradi potrebe po spoštovanju legitimnih pričakovanj zadevnih strank poleg tega treba dovolj zgodaj sprejeti take ukrepe, kot se izkažejo za potrebne, in v ta namen letno pregledati srednjeročno proračunsko situacijo glede na projekcije, ki se sproti prilagajajo;

(13) ker mora Komisija, če ti pregledi pokažejo, da obstaja precejšnje tveganje za prekoračitev zneskov na področju porabe 1 iz finančnega okvira, sprejeti ustrezne ukrepe za odpravo te situacije v okviru svojih upravljavskih pooblastil in, če ne more sprejeti zadostnih ukrepov, predlagati druge ukrepe Svetu, ki mora ukrepati do 1. julija, saj se tržno leto več organizacij skupnega trga začne s tem datumom; ker mora Komisija, če kasneje oceni, da še vedno obstaja precejšnje tveganje in ne more sprejeti zadostnih ukrepov v okviru svojih upravljavskih pooblastil, v najkrajšem času predlagati druge ukrepe Svetu, ki mora čim prej ukrepati;

(14) ker mora Komisija pri izvrševanju proračuna uvesti mesečni sistem za zgodnje opozarjanje in spremljanje za vsako poglavje, ki vključuje kmetijske izdatke, da, če obstaja tveganje prekoračitve zgornje meje za program 1a, lahko Komisija v najkrajšem času sprejme ustrezne ukrepe v okviru svojih upravljavskih pooblastil, in če se ti ukrepi izkažejo za nezadostne, predlaga druge ukrepe Svetu, ki mora čim prej ukrepati;

(15) ker bi moral menjalni tečaj, ki ga uporablja Komisija pri pripravi proračunskih dokumentov, ki jih predloži Svetu, čim bolj odražati zadnje informacije, pri čemer je treba upoštevati čas, ki ga Komisija potrebuje od priprave do predložitve teh dokumentov;

(16) ker je treba določbe o denarni rezervi uskladiti z medinstitucionalnim sporazumom z dne 6. maja 1999; ker bodo pri postopnem izvajanju reforme skupne kmetijske politike izdatki verjetno manj občutljivi na spremembe menjalnega tečaja med evrom in dolarjem in se tako lahko denarna rezerva postopoma odpravi;

(17) ker je treba predvideti možnost zmanjšanja ali začasne ustavitve mesečnih predplačil, kadar Komisija iz informacij, ki ji jih sporočijo države članice, ne more potrditi, da so bila veljavna pravila Skupnosti upoštevana, in kadar informacije kažejo na očitno zlorabo sredstev Skupnosti;

(18) ker so se institucije dogovorile, da je treba rezervo za posojila in jamstva za posojila državam nečlanicam in v teh državah vključiti v proračun v obliki začasnihodobritev porabe, tako da se lahko financira jamstveni sklad za zunanje ukrepe, določen z Uredbo (ES, Euratom) št. 2728/94 [5], in da se lahko pokrije kakršne koli terjatve iz jamstev, ki presegajo znesek, ki je na voljo v skladu;

(19) ker so se institucije dogovorile, da se rezerva vključi v proračun v obliki začasnih odobritev porabe, da se omogoči hiter odziv na zahteve za nujno pomoč državam nečlanicam zaradi nepredvidenih dogodkov, pri čemer se prednost daje humanitarnim operacijam;

(20) ker so se institucije dogovorile, da morajo biti pogoji za odpoklic in uporabo sredstev enaki kot za denarno rezervo, rezervo za jamstva za posojila in rezervo za nujno pomoč v skladu s podrobnimi pravili, ki so jih institucije določile v medinstitucionalnem sporazumu z dne 6. maja 1999;

(21) ker je zaradi jasnosti treba Sklep Sveta 94/729/ES z dne 31. oktobra 1994 o proračunski disciplini [6] razveljaviti in nadomestiti s to uredbo,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Proračunska disciplina velja za vse izdatke. Takšna disciplina se izvaja, kot je ustrezno, na podlagi Finančne uredbe, te uredbe in medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999.

I. Izdatki Oddelka za jamstva EKUJS

Člen 2

Vsako leto je treba upoštevati kmetijsko smernico, ki za vsako proračunsko leto pomeni zgornjo mejo izdatkov za kmetijstvo, opredeljenih v členu 4(1). Za vsako proračunsko leto Komisija predloži kmetijsko smernico hkrati s predlogom proračuna.

Člen 3

1. Referenčna osnova, iz katere se izračuna kmetijska smernica, znaša 36394 milijonov evrov za leto 1995, kar pomeni znesek, dobljen pri izračunu na podlagi prejšnje osnove za leto 1988.

2. Kmetijska smernica za dano leto je enaka referenčni osnovi, določeni v odstavku 1, in povečani za:

(a) osnovo, pomnoženo s produktom:

- 74 % stopnje povečanja BNP od leta 1995 (osnovno leto) do zadevnega leta in

- deflatorjem BNP, ki ga oceni Komisija za isto obdobje;

(b) projekcije izdatkov v zadevnem letu, ki so predvideni za sladkor iz afriških, karibskih in pacifiških držav, nadomestila za pomoč v hrani, plačila proizvajalcev za dajatve, določene v skupni tržni ureditvi za sladkor, in za vse druge prejemke, ki bodo nastali iz kmetijstva v prihodnje.

3. Za BNP velja statistična osnova, ki je določena v Direktivi Sveta št. 89/130/EGS, Euratom z dne 13. februarja 1989 o uskladitvi izračuna bruto nacionalnega proizvoda po tržnih cenah [7].

4. Za namene te uredbe se BNP opredeli kot bruto nacionalni prihodek za leto po tržnih cenah, kot določi Komisija na podlagi ESA 95 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti [8].

Člen 4

1. Kmetijska smernica zajema vsoto:

- zneskov iz naslovov 1 do 4 pododdelka B1 oddelka III proračuna po nomenklaturi, sprejeti za proračun za leto 2000,

- zneskov, določenih za kmetijski predpristopni instrument pod področjem porabe 7 iz finančnega okvira,

- zneskov za kmetijstvo, ki so v finančnem okviru predvideni za pristop.

2. Vsako leto naslova 1 in 2 pododdelka B1 proračuna vključujeta odobritve porabe, ki so potrebne za financiranje vseh stroškov v zvezi z zmanjšanjem vrednosti zalog, oblikovanih med proračunskim letom.

Člen 5

1. Vsi zakonodajni ukrepi, ki jih predlaga Komisija ali sprejme Svet ali Komisija v okviru skupne kmetijske politike, morajo upoštevati zneske, določene v finančnem okviru za program za izdatke za skupno kmetijsko politiko (program 1a) in za program za razvoj podeželja in spremljajoče ukrepe (program 1b).

2. Med proračunskim postopkom in pri izvrševanju proračuna morajo biti odobrena proračunska sredstva za izdatke skupne kmetijske politike v okviru zneska, določenega za program 1a, in odobrena proračunska sredstva za razvoj podeželja in spremljajoče ukrepe v okviru zneska, določenega za program 1b.

3. Evropski parlament, Svet in Komisija uporabljajo svoje pristojnosti tako, da se te letne zgornje meje izdatkov upoštevajo v vsakem proračunskem postopku in pri izvrševanju proračuna za zadevno leto.

4. Za zagotovitev upoštevanja zneskov, določenih za program 1a, se lahko Svet po postopku iz člena 37 Pogodbe pravočasno odloči prilagoditi stopnjo podpornih ukrepov, ki se uporabljajo od začetka naslednjega tržnega leta na vsakem od zadevnih področij.

Člen 6

1. Komisija preuči srednjeročno proračunsko situacijo pri določanju predhodnega predloga proračuna za vsako leto. Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, skupaj s predhodnim predlogom proračuna za proračunsko leto N, projekcijo po področjih za proračunska leta N–1, N in N+1. Hkrati predloži analizo razlik med prvotnimi projekcijami in dejanskimi izdatki za proračunski leti N–2 in N–3 ter sprejetih ukrepov za izboljšanje kakovosti projekcij.

2. Če se pri določitvi predloga proračuna za proračunsko leto N izkaže, da bodo zneski za programa 1a ali 1b iz finančnega okvira za proračunsko leto N lahko prekoračeni, Komisija sprejme ustrezne ukrepe za odpravo te situacije v okviru svojih upravljavskih pristojnosti.

3. Če ne more sprejeti zadostnih ukrepov, Komisija Svetu predlaga druge ukrepe za zagotovitev upoštevanja zneskov iz člena 5(2), če je to primerno ob določanju stopnje podpornih ukrepov. Svet sprejme sklep o potrebnih ukrepih v skladu s postopkom in pod pogoji iz člena 5(4) do 1. julija proračunskega leta N–1. Evropski parlament poda svoje mnenje pravočasno, da ga Svet lahko upošteva in ukrepa v določenem roku.

4. Če Komisija kasneje oceni, da obstaja tveganje prekoračitve zneskov za programa 1a ali 1b iz finančnega okvira za proračunski leti N ali N+1, in če ne more sprejeti zadostnih ukrepov za odpravo te situacije v okviru svojih upravljavskih pristojnosti, Svetu predlaga druge ukrepe za zagotovitev upoštevanja zneskov iz člena 5(2). Svet sprejme sklep o potrebnih ukrepih za proračunsko leto N v skladu s postopkom in pod pogoji, določenimi v členu 5(4), v dveh mesecih po prejemu predloga Komisije. Evropski parlament poda svoje mnenje pravočasno, da ga lahko Svet upošteva in ukrepa v določenem roku.

Člen 7

1. Za zagotovitev, da se zgornje meje za programa 1a in 1b iz finančnega okvira ne prekoračijo, Komisija uvede sistem za mesečno zgodnje opozarjanje in spremljanje za vsako poglavje, ki vključuje izdatke iz naslovov 1 do 4 pododdelka B1 proračuna.

2. V ta namen Komisija pred začetkom vsakega proračunskega leta opredeli profil mesečnih izdatkov za vsako proračunsko poglavje na podlagi, kjer je to ustrezno, povprečnih mesečnih izdatkov za tri predhodna leta.

3. Za spremljanje izdatkov iz naslova 4 pododdelka B1 Komisija tudi izvaja nadzor, da zagotovi upoštevanje zneska iz člena 5(2), kot določa Uredba Komisije (ES) št. 1750/1999 z dne 23. julija 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 o podpori razvoja podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) [9].

4. Poročilo o izdatkih, ki ga države članice vsak mesec pošljejo Komisiji v skladu s členom 3(3) Uredbe Komisije (ES) št. 296/96 [10], pošlje Komisija v vednost Evropskemu parlamentu in Svetu.

Komisija pošilja Evropskemu parlamentu in Svetu mesečna poročila o razvoju dejanskih izdatkov za posamezne razreze, vključno z oceno predvidenega izvrševanja porabe za proračunsko leto, praviloma v 30 dneh po prejemu informacije.

5. Če iz pregleda ugotovi, da obstaja tveganje za prekoračitev zgornje meje za program 1a za leto N, Komisija sprejme ustrezne ukrepe za odpravo te situacije v okviru svojih upravljavskih pristojnosti. Če se ti ukrepi izkažejo za nezadostne, Komisija Svetu predlaga druge ukrepe za zagotovitev upoštevanja zneskov iz člena 5(2). Svet sprejme sklep o potrebnih ukrepih v skladu s postopkom in pod pogoji, določenimi v členu 5(4), v dveh mesecih po prejemu predloga Komisije. Evropski parlament poda svoje mnenje pravočasno, da ga lahko Svet upošteva in ukrepa v določenem roku.

Člen 8

1. Ko Komisija sprejme predhodni predlog proračuna ali pismo o spremembah k predhodnemu predlogu proračuna za kmetijske izdatke, za pripravo ocene proračunov za naslove 1 do 3 pododdelka B1 uporabi povprečni tržni tečaj med evrom in dolarjem za zadnje trimesečje, ki se konča vsaj 20 dni pred tem, ko Komisija sprejme proračunski dokument.

2. Ko Komisija sprejme spremembe ali dopolnitve predhodnega predloga proračuna ali pismo o spremembah, če se ti dokumenti nanašajo na proračunska sredstva iz naslovov 1 do 3 pododdelka B1 proračuna, uporablja:

- tržni menjalni tečaj med evrom in dolarjem, zabeležen od 1. avgusta predhodnega proračunskega lega do konca zadnjega trimesečja, ki se konča vsaj 20 dni pred tem, ko Komisija sprejme proračunski dokument, in najkasneje 31. julija tekočega proračunskega leta,

- kot projekcijo za preostanek leta povprečni tečaj v zadnjem trimesečju, ki se konča vsaj 20 dni pred tem, ko Komisija sprejme proračunski dokument.

Člen 9

1. Znesek 500 milijonov evrov se vključi v rezervo v splošnem proračunu Evropske unije pod nazivom "denarna rezerva" kot rezervacija za pokrivanje sprememb zaradi nihanja menjalnega tečaja med evrom in dolarjem glede na tečaj iz člena 10, ki se uporablja za proračun.

2. Za proračunsko leto 2002 se denarna rezerva zmanjša na 250 milijonov evrov. Denarna rezerva se odpravi s proračunskim letom 2003.

3. Teh proračunskih sredstev kmetijska smernica ne zajema in ne spadajo pod program 1a iz finančnega okvira.

Člen 10

Najkasneje konec oktobra vsako leto Komisija poroča organom pristojnim za proračun o vplivu nihanj povprečnega menjalnega tečaja med evrom in dolarjem na izdatke iz naslovov 1 do 3 pododdelka B1 proračuna.

Člen 11

1. Prihranki ali dodatni stroški zaradi nihanja tečaja med evrom in dolarjem se obravnavajo simetrično. Kadar se dolar okrepi nasproti evru v primerjavi s tečajem, uporabljenim za proračun, se prihranki v Oddelku za jamstva v višini do 500 milijonov evrov v letu 2000 in 2001 in do 250 milijonov evrov v letu 2002 prenesejo na denarno rezervo. Kadar zaradi padca tečaja dolarja nasproti evru v primerjavi z menjalnim tečajem, uporabljenim za proračun, nastanejo dodatni proračunski stroški, se črpa denarna rezerva in prenosi se izvršijo na proračunske postavke Oddelka za jamstva EKUJS, na katere je vplival padec dolarja. Po potrebi se ti prenosi predlagajo hkrati s poročilom iz člena 10.

2. Obstaja tudi nevtralni razpon v višini 200 milijonov evrov. Če so prihranki ali dodatni stroški, ki nastanejo zaradi nihanj iz odstavka 1, nižji od tega zneska, prenosi v denarno rezervo ali iz nje niso potrebni. Prihranki ali dodatni stroški nad tem zneskom se plačajo v denarno rezervo ali pokrivajo iz nje. Nevtralni razpon se po letu 2002 zmanjša na 100 milijonov evrov.

Člen 12

1. Sredstva se vzamejo iz rezerve samo, če dodatnih stroškov ni mogoče pokrivati iz proračunskih sredstev, namenjenih za pokrivanje porabe, ki se nanaša na program 1a iz finančnega okvira za zadevno leto.

2. Potrebna lastna sredstva se odpokličejo za financiranje ustreznih izdatkov v skladu s Sklepom Sveta 94/728/ES, Euratom z dne 31. oktobra 1994 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti [11] in določbami, sprejetimi na njegovi podlagi.

3. Kakršnikoli prihranki v Oddelku za jamstva EKUJS, preneseni na denarno rezervo v skladu s členom 11(1) in ki ostanejo v denarni rezervi ob koncu proračunskega leta, se stornirajo in vnesejo kot prihodkovna postavka v proračun za prihodnje leto z amandmajem k predlogu proračuna za naslednje leto.

Člen 13

Členi 9 do 12 se uporabljajo samo do vključno proračunskega leta 2002.

Člen 14

1. Plačilo mesečnih predplačil iz Oddelka za jamstva EKUJS Komisija izvede na podlagi informacij, ki jih dajo države članice glede izdatkov v posameznem poglavju.

2. Če poročila o izdatkih ali informacije, ki jih dajo države članice, Komisiji ne omogočajo, da bi ugotovila, ali je odobritev sredstev v skladu z ustreznimi pravili Skupnosti, Komisija zahteva od države članice, da pošlje dodatne informacije v roku, ki ga določi glede na resnost problema in ki običajno ne sme biti krajši od trideset dni.

3. Če meni, da je odgovor nezadosten, ali da kaže na očitno nespoštovanje pravil in očitno zlorabo sredstev Skupnosti, Komisija lahko zniža ali začasno ustavi plačevanje mesečnih predplačil državam članicam.

4. Takšna znižanja ali začasne ustavitve plačevanja ne vplivajo na sklepe, ki se sprejmejo v zvezi s potrditvijo obračuna.

5. Komisija pred sprejetjem sklepa obvesti zadevno državo članico. Država članica svoje stališče sporoči v dveh tednih. Sklep Komisije, ki mora navajati razloge, na katerih temelji, se sprejme po posvetovanju z odborom EKUJS in mora biti v skladu z načelom sorazmernosti.

II. Rezerve za zunanje ukrepe

1. Rezerva v zvezi s posojili in jamstvi za posojila

Člen 15

1. Vsako leto se v splošni proračun Evropske unije vključi rezerva kot rezervacija za pokrivanje:

(a) potreb jamstvenega sklada za zunanje ukrepe;

(b) po potrebi aktiviranih jamstev, ki presegajo znesek, ki je na razpolago v skladu, tako da ti zneski lahko bremenijo proračun.

2. Znesek te rezerve je enak kot v finančnem okviru, ki je del medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999. Za uporabo te rezerve velja ureditev, ki je določena v medinstitucionalnem sporazumu.

2. Rezerva za nujno pomoč

Člen 16

1. Rezerva za nujno pomoč državam nečlanicam se vsako leto vključi v splošni proračun Evropske unije kot rezervacija. Namen te rezerve je omogočiti hiter odziv na posamezne zahteve po nujni pomoči držav nečlanic zaradi nepredvidenih dogodkov, pri čemer se daje prednost humanitarnim operacijam.

2. Znesek te rezerve je enak kot znesek, sprejet v finančnem okviru iz medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999. Podrobna pravila za uporabo te rezerve se določijo v omenjenem medinstitucionalnem sporazumu.

3. Skupne določbe

Člen 17

Rezerve se uporabijo s prenosom na ustrezna proračunska področja porabe v skladu z določbami Finančne uredbe.

Člen 18

Lastna sredstva, potrebna za financiranje rezerv, se iz držav članic ne odpokličejo, dokler rezerve niso uporabljene v skladu s členom 17. Potrebna lastna sredstva se dajo na razpolago Komisiji kot določa Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa 94/728/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti [12].

III. Končne določbe

Člen 19

Sklep 94/729/ES se razveljavi.

Člen 20

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Uporablja se od 1. oktobra 2000.

Ta uredba je v celoti obvezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. september 2000

Za Svet

Predsednik

C. Tasca

[1] OJ C 21 E, 25.1.2000, str. 37.

[2] OJ C 189, 7.7.2000, str. 80.

[3] OJ C 334, 23.11.1999, str. 1.

[4] OJ C 172, 18.6.1999, str. 1.

[5] OJ L 293, 12.11.1994, str. 1. Uredba, kot je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1149/1999 (OJ L 139, 2.6.1999, str. 1.)

[6] OJ L 293, 12.11.1994, str. 14.

[7] OJ L 49, 21.2.1989, str. 26.

[8] OJ L 310, 30.11.1996, str. 1.

[9] OJ L 214, 13.8.1999, str. 31.

[10] Uredba Komisije (ES) št. 296/96 z dne 16. februarja 1996 o podatkih, ki jih pošiljajo države članice, in mesečnem knjiženju izdatkov, ki se financirajo iz Oddelka za jamstva Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), in o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2776/88. OJ L 39, 17.2.1996, str. 5.

[11] OJ L 293, 12.11.1994, str. 9.

[12] OJ L 130, 31.5.2000, str. 1.

--------------------------------------------------