(4)

člen 5 se nadomesti z naslednjim: „Člen 5 Delovanje namenskih mrež in dejavnosti povezovanja 1. Center z zagotavljanjem usklajevanja ter posredovanjem znanstvenega in tehničnega strokovnega znanja Komisiji in državam članicam ter s pomočjo delovanja namenskih mrež podpira in stalno razvija dejavnosti povezovanja pristojnih organov. 2. Center zagotavlja celostno delovanje mreže za epidemiološko spremljanje iz člena 13(1) Uredbe (EU) 2022/2371, spremljanje okoljskih nevarnosti, povezanih z zdravjem, iz člena 2(1), točka (c), navedene uredbe, in celostno delovanje mreže referenčnih laboratorijev EU iz člena 15 navedene uredbe. Zlasti: (a) zagotavlja stalno razvijanje avtomatizirane digitalne platforme in aplikacije, vključno z digitalno platformo za spremljanje, vzpostavljeno na podlagi člena 14 Uredbe (EU) 2022/2371, nad katerimi ima nadzor človek, podpira epidemiološko spremljanje na ravni Unije, ter državam članicam z znanstvenimi in tehničnimi podatki in nasveti pomaga vzpostaviti integrirane sisteme za spremljanje, ki omogočajo spremljanje pripravljenosti v realnem času, kadar je to ustrezno in izvedljivo, ter izkoriščajo prednosti obstoječih vesoljskih infrastruktur in storitev Unije; (b) zagotavlja kakovost s spremljanjem in vrednotenjem dejavnosti epidemiološkega spremljanja, ki jih izvajajo namenske mreže za spremljanje, da se zagotovi optimalno delovanje, vključno z razvijanjem standardov za spremljanje ter spremljanjem popolnosti podatkov in kazalniki; (c) vzdržuje baze podatkov za epidemiološko spremljanje, se usklajuje z gostitelji drugih ustreznih baz podatkov ter si prizadeva za harmonizirane pristope k zbiranju in modeliranju podatkov, da zagotovi primerljive podatke na ravni Unije; center pri opravljanju te naloge poskrbi, da so tveganja, ki se lahko pojavijo s prenosom netočnih, nepopolnih ali dvoumnih podatkov iz ene zbirke podatkov v drugo, čim manjša ter vzpostavi zanesljive postopke za preverjanje kakovosti podatkov; (d) rezultate analize podatkov sporoča Komisiji, OZV in državam članicam, zagotovi, da lahko države članice dostopajo do zbirk podatkov in jih lahko uporabljajo, kar pomaga nacionalnemu oblikovanju politik ter dvostranskemu in večstranskemu sodelovanju med državami članicami, ter državam članicam predlaga sporočila za obveščanje javnosti; (e) v sodelovanju s pristojnimi organi spodbuja in podpira harmonizirane in poenostavljene operativne metodologije za epidemiološko spremljanje; (f) v tesnem sodelovanju z državami članicami zagotavlja interoperabilnost avtomatiziranih aplikacij in drugih digitalnih orodij, ki podpirajo čezmejne javnozdravstvene dejavnosti, tudi aplikacije za iskanje stikov in opozarjanje, ki so razvite na ravni Unije ali nacionalni ravni; (g) zagotavlja interoperabilnost digitalnih platform za spremljanje in digitalnih infrastruktur, ki omogočajo uporabo zdravstvenih podatkov v zdravstvu, raziskavah, pri oblikovanju politik in za regulativne namene, ter uporablja druge ustrezne podatke, na primer okoljske dejavnike ali pojave, ki bi lahko resno vplivali na zdravje na ravni Unije ali čezmejni medregionalni ravni, ali na primer socialno-ekonomske dejavnike tveganja, če je to koristno za uspešnejše uresničevanje ciljev centra. Digitalne platforme in aplikacije iz drugega pododstavka, točka (a), se izvajajo z najsodobnejšimi tehnologijami za boljše varovanje zasebnosti. 3. Center s pomočjo delovanja mreže za epidemiološko spremljanje: (a) na podlagi dogovorjenih kazalnikov spremlja trende v zvezi z nalezljivimi boleznimi skozi čas ter v državah članicah in tretjih državah v sodelovanju s SZO in poroča o njih, da se oceni obstoječe stanje in olajša ustrezno ukrepanje na podlagi dokazov, vključno z določitvijo specifikacij za usklajeno zbiranje podatkov iz držav članic; (b) odkriva in spremlja resne čezmejne grožnje za zdravje iz člena 2(1), točki (a)(i) in (a)(ii), Uredbe (EU) 2022/2371 ter poroča o njih, vključno z grožnjami za snovi človeškega izvora, ali v primeru grožnje iz člena 2(1), točka (d), navedene uredbe glede na vir, čas, prebivalstvo in kraj, da se utemelji ukrepanje za javno zdravje; (c) podpira nacionalne referenčne laboratorije iz člena 15 Uredbe (EU) 2022/2371 pri izvajanju shem zunanjega nadzora kakovosti, vključno s shemami preskušanja strokovne usposobljenosti; (d) prispeva k vrednotenju in spremljanju programov za preprečevanje in obvladovanje nalezljivih bolezni, da se zagotovijo dokazi za znanstveno utemeljena priporočila za okrepitev in izboljšanje teh programov na ravni Unije in nacionalni ravni; (e) na podlagi kazalnikov pripravljenosti iz člena 5b(2), točka (b), spremlja in ocenjuje zmogljivost zdravstvenih sistemov za diagnosticiranje, preprečevanje in zdravljenje težkih nalezljivih bolezni, ter odpornost nacionalnih zdravstvenih sistemov, če pride do večjega izbruha bolezni; (f) določa ogrožene skupine prebivalstva, za katere so potrebni ciljno usmerjeni ukrepi za preprečevanje in odzivanje, ter podpira države članice pri zagotavljanju, da so ti ukrepi ciljno usmerjeni tudi na invalide; (g) prispeva k oceni bremena nalezljivih bolezni, kot so glede razširjenosti bolezni, kliničnih zapletov, hospitalizacije in umrljivosti, med drugim z uporabo drugih vrst podatkov, podatkov, razčlenjenih po starosti spolu, invalidnosti in drugih elementih, če so na voljo; (h) izvaja epidemiološko modeliranje, predvidevanje in pripravo scenarijev za odzivanje ter usklajuje ta prizadevanja, da se izmenjujejo najboljše prakse, izboljšuje zmogljivost modeliranja po vsej Uniji in zagotavlja mednarodno sodelovanje ter (i) določa dejavnike tveganja za prenos bolezni in z njimi povezano breme bolezni, opravi analizo soodvisnosti med prenosom bolezni na eni strani ter socialnimi, gospodarskimi, podnebnimi in okoljskimi dejavniki tveganja na drugi strani v skladu s pristopom „eno zdravje“ za zoonoze, bolezni, ki se prenašajo s hrano in vodo, ter druge zadevne bolezni in posebna zdravstvena vprašanja, ter določa najbolj ogrožene skupine prebivalstva, vključno s soodvisnostjo med pojavnostjo in resnostjo bolezni ter družbenimi in okoljskimi dejavniki, ter raziskovalna prednostna področja in potrebe. 4. Vsaka država članica imenuje usklajevalni pristojni organ ter tudi nacionalnega koordinatorja, nacionalne kontaktne točke in operativne kontaktne točke, kot je ustrezno, za naloge na področju javnega zdravja, vključno z epidemiološkim spremljanjem, in za različne skupine bolezni in posamezne bolezni, ter za zagotavljanje podpore pri pripravljenosti in odzivanju. Nacionalne kontaktne točke tvorijo mreže, ki centru dajejo znanstvene in tehnične nasvete. Nacionalne kontaktne točke in operativne kontaktne točke, ki so imenovane za sodelovanje s centrom glede posameznih bolezni, tvorijo mreže za posamezne bolezni ali posamezne skupine bolezni, ki so zadolžene tudi za pošiljanje nacionalnih podatkov o spremljanju ter predložitev predlogov za preprečevanje in obvladovanje nalezljivih bolezni centru. Države članice obvestijo center in druge države članice o imenovanjih iz tega odstavka ter o vseh njihovih spremembah. 5. Center sodeluje s pristojnimi organi, zlasti pri pripravljalnih delih za izdelavo znanstvenih mnenj, znanstveni in tehnični pomoči, zbiranju primerljivih podatkov v enotni obliki za njihovo lažje združevanje in prepoznavanju nastajajočih groženj za zdravje. 6. Center zagotovi delovanje in usklajevanje mreže referenčnih laboratorijev EU iz člena 15 Uredbe (EU) 2022/2371 za namene diagnosticiranja, odkrivanja, prepoznavanja, genetskega sekvenciranja in opredeljevanja povzročiteljev okužb, ki lahko ogrozijo javno zdravje. 7. Center zagotavlja znanstveno in tehnično pomoč državam članicam pri razvoju njihovih zmogljivosti za odkrivanje in sekvenciranje, zlasti državam članicam, ki nimajo zadostnih zmogljivosti. 8. Center s spodbujanjem sodelovanja med strokovnjaki in referenčnimi laboratoriji pospešuje razvoj zadostne zmogljivosti v Uniji za diagnosticiranje, odkrivanje, prepoznavanje in opredeljevanje povzročiteljev okužb, ki lahko ogrozijo javno zdravje. Center vzdržuje in razširja to sodelovanje in podpira izvajanje shem za zagotavljanje kakovosti. 9. Center zagotovi delovanje in usklajevanje mreže služb držav članic, ki podpirajo uporabo snovi človeškega izvora, s čimer pomaga zagotavljati, da so te snovi mikrobiološko varne, s spremljanjem, ocenjevanjem in prispevanjem k obravnavanju zadevnih izbruhov bolezni, ki lahko resno čezmejno ogrozijo zdravje, in zaščititi paciente, ki te snovi potrebujejo.“;