ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije C 347/3

MNENJE KOMISIJE

z dne 2. oktobra 2014

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz skladišča za institucionalne radioaktivne odpadke in zajet radioaktivni material, ki se nahaja v bližini nacionalnega skladišča za radioaktivne odpadke na Slovaškem

(Besedilo v slovaškem jeziku je edino verodostojno)

(2014/C 347/02)

Spodnja ocena je izvedena v skladu z določbami Pogodbe Euratom brez poseganja v kakršne koli dodatne ocene, ki se izvajajo v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, in obveznostmi, ki izhajajo iz nje in sekundarne zakonodaje (1).

Evropska komisija je v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom 24. marca 2014 od slovaške vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz skladišča za institucionalne radioaktivne odpadke in zajet radioaktivni material Mochovce.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki jih je Komisija zahtevala 29. aprila 2014 in so jih slovaški organi predložili 5. junija 2014, ter po posvetovanju s skupino izvedencev je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med skladiščem za institucionalne radioaktivne odpadke in zajet radioaktivni material ter najbližjo točko druge države članice, v tem primeru Madžarske, je približno 40 km.

2. Za skladišče ne bo potrebno dovoljenje za izpuste za tekoče in plinaste radioaktivne odpadke. Ob običajnih obratovalnih pogojih se ne bodo sproščali tekoči in plinasti radioaktivni odpadki, zato ni verjetno, da bo skladišče z zdravstvenega vidika povzročilo izpostavljenost prebivalstva druge države članice.

3. Sekundarni trdni radioaktivni odpadki bodo premeščeni v obrate za licencirano obdelavo ali odlaganje, ki se nahajajo na Slovaškem.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov, ki bi lahko sledili nesreči vrste in razsežnosti, predvidenih v splošnih podatkih, odmerek, ki bi mu lahko bilo izpostavljeno prebivalstvo druge države članice, ne bi dosegel ravni, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

Komisija zato meni, da ni verjetno, da bi izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki, nastalih v skladišču za institucionalne radioaktivne odpadke in zajet radioaktivni material v bližini nacionalnega skladišča za radioaktivne odpadke Mochovce na Slovaškem, med običajnim postopkom ali v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in take razsežnosti, kot je navedeno v splošnih podatkih, povzročilo radioaktivno kontaminacijo voda, prsti ali ozračja druge države članice, ki bi bila z zdravstvenega vidika pomembna.

V Bruslju, 2. oktobra 2014 Za Komisijo Günther OETTINGER Podpredsednik

(1) Na primer, v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije bi bilo treba okoljske vidike še dodatno oceniti. V zvezi s tem bi Komisija rada opozorila na določbe Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, Direktive 2001/42/ES o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje kot tudi določbe Direktive 92/43/EGS o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst ter Direktive 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike.
SL Uradni list Evropske unije C 51/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 20. februarja 2013

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz obrata za ravnanje s trdnimi odpadki in njihovo skladiščenje iz jedrske elektrarne Ignalina v Litvi

(Besedilo v litovskem jeziku je edino verodostojno)

2013/C 51/01

Spodnja ocena je izvedena v skladu z določbami Pogodbe Euratom brez poseganja v kakršne koli dodatne ocene, ki se izvajajo v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, in obveznostmi, ki izhajajo iz nje in sekundarne zakonodaje (1).

Evropska komisija je v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom 27. junija 2012 od litovske vlade prejela splošne podatke o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz obrata za ravnanje s trdnimi odpadki in njihovo skladiščenje.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki jih je Komisija zahtevala 16. julija 2012 in 9. septembra 2012 ter so jih litovski organi predložili 6. septembra 2012 in 13. novembra 2012, ter po posvetovanju s skupino izvedencev je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med jedrsko elektrarno in najbližjo mejo druge države članice, v tem primeru Latvije, je 9 km. Druga najbližja država članica je Poljska, oddaljena približno 250 km. Republika Belorusija, ki je sosednja država, je oddaljena 6 km.

2. Med običajnimi pogoji delovanja ni verjetno, da bi odvajanje tekočih in plinastih radioaktivnih izpustov povzročalo izpostavljenost prebivalstva v drugi državi članici ali sosednji tretji državi, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

3. Sekundarni trdni radioaktivni odpadki bodo premeščeni v ustrezne obrate za obdelavo ali odlaganje odpadkov v jedrski elektrarni Ignalina.

4. V primeru nenačrtovanih radioaktivnih izpustov, ki bi lahko sledili nesreči vrste in razsežnosti, predvidene v splošnih podatkih, odmerki, ki bi jim lahko bilo izpostavljeno prebivalstvo druge države članice ali sosednje tretje države, ne bi dosegli ravni, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

Komisija zato meni, da ni verjetno, da bi izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki, nastalih v obratu za ravnanje s trdnimi odpadki in njihovo skladiščenje iz jedrske elektrarne Ignalina v Litvi, niti med običajnim postopkom niti v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in take razsežnosti, kot je navedeno v splošnih podatkih, povzročilo radioaktivno kontaminacijo vode, prsti ali ozračja druge države članice ali sosednje tretje države, ki bi bila z zdravstvenega vidika pomembna.

V Bruslju, 20. februarja 2013 Za Komisijo Günther OETTINGER Član Komisije

(1) Na primer, v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije bi bilo treba okoljske vidike še dodatno oceniti. V zvezi s tem bi Komisija rada opozorila na določbe Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, Direktive 2001/42/ES o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje kot tudi določbe Direktive 92/43/EGS o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst in Direktive 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike.
SL Uradni list Evropske unije C 373/3

MNENJE KOMISIJE

z dne 20. decembra 2011

o načrtu odlaganja radioaktivnih odpadkov iz odlagališča odpadkov z zelo nizko stopnjo radioaktivnosti poleg jedrske elektrarne Ignalina v Litvi v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v litovskem jeziku je edino verodostojno)

2011/C 373/02

Spodnja ocena je izvedena v skladu z določbami Pogodbe Euratom brez poseganja v kakršne koli dodatne ocene, ki se izvajajo v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, in obveznostmi, ki izhajajo iz nje in sekundarne zakonodaje.

Evropska komisija je 16. junija 2011 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od litovske vlade prejela splošne podatke o načrtu odlaganja radioaktivnih odpadkov iz odlagališča odpadkov z zelo nizko stopnjo radioaktivnosti poleg jedrske elektrarne Ignalina v Litvi.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki jih je Komisija zahtevala 6. julija 2011 in so jih litovski organi predložili 1. avgusta 2011, ter po posvetovanju s skupino izvedencev je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med obratom in najbližjo točko druge države članice, v tem primeru Latvije, je 8 km. Druga najbližja država članica je Poljska, oddaljena približno 250 km. Republika Belorusija, ki je sosednja država, je oddaljena 5 km.

2. Med obdobjem delovanja odlagališča: — bodo radioaktivni odpadki postavljeni v odlagališče brez namena, da bi se od tam odstranili, — odlagališče ne bo imelo dovoljenja za izpuste za tekoče in plinaste radioaktivne odpadke. V normalnih pogojih delovanja lahko iz odlagališča v zelo majhnih količinah uhajajo radioaktivni plini in radioaktivna izcedna voda, vendar nič od tega ne bo vplivalo na zdravje prebivalstva v drugi državi članici ali sosednji državi, — v primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov, ki bi lahko sledili nesrečam vrste in razsežnosti, predvidenih v splošnih podatkih, odmerki, ki bi jim lahko bilo izpostavljeno prebivalstvo druge države članice ali sosednje države, ne bi dosegli ravni, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

3. Po končnem zaprtju odlagališča:

Ukrepi, predvideni za dokončno zaprtje odlagališča, kakor so opisani v splošnih podatkih, zagotavljajo, da bodo zaključki iz točke 2 ostali veljavni v dolgoročnem obdobju.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki iz odlagališča odpadkov z zelo nizko stopnjo radioaktivnosti, ki se nahaja poleg jedrske elektrarne Ignalina v Litvi, med običajnim obratovanjem, po končnem zaprtju in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice ali sosednje države.
Pred kratkim so bile uvedene reforme za nadaljnje izboljšanje splošnega proračunskega okvira. Parlament je 9. februarja 2009 sprejel prvi večletni zakon o načrtovanju javnih financ, v katerem so določeni cilji glede odhodkov v vseh podsektorjih javne uprave. Prav tako določa načelo proračunske nevtralnosti za oblikovanje novih davčnih oprostitev, katerih skupni strošek mora biti v celoti izravnan. To načelo je obvezno in je bilo leta 2009 skoraj v celoti izpolnjeno, če ocenjujemo obdobje več let. Letni proračunski okvir v Franciji namreč vključuje pravila glede odhodkov, določena za podsektorje javne uprave. Prvo pravilo, t.i. „pravilo ničnega povišanja obsega odhodkov“, je določeno na centralni ravni države. Čeprav so v preteklosti spremembe v zvezi s področjem izvajanja pravila morda pripomogle k njegovemu spoštovanju, pa je bilo področje izvajanja pred kratkim razširjeno, s čimer naj bi dosegli boljši nadzor nad odhodki državnega proračuna, in pravilo je bilo pri tem upoštevano.

Nacionalni cilj v zvezi s porabo za zdravstveno zavarovanje (Objectif National des Dépenses d’Assurance Maladie), določen leta 1997, je pripomogel k nadzoru porabe v zdravstvu, čeprav cilji glede porabe pogosto niso bili doseženi. Odhodke lokalnih organov pa poleg tega omejuje tudi „zlato pravilo“ s pravno podlago, ki organom preprečuje, da bi povečevali dolgove za financiranje operativnih odhodkov, ter pravilo, ki določa, da povečanje sredstev na centralni ravni države ne sme vplivati na stopnjo inflacije. Vendar so bili cilji iz programa za stabilnost le redkokdaj uresničeni. Vlada načrtuje nadaljnjo reformo fiskalnega okvira. Na konferenci o javnih financah, ki je bila organizirana 28. januarja 2010, se je razpravljalo o poslabšanju francoskih javnih financ in načinu izvedbe konsolidacije proračuna. Ustanovljenih je bilo več delovnih skupin, da bi predlagale nove reforme, ki naj bi jih predstavili aprila in bi bile namenjene nadaljnjemu zmanjševanju porabe v zdravstvu ali boljšemu nadzoru lokalnih odhodkov. Ustanovljena je bila delovna skupina za pripravo pravil glede uravnoteženega proračuna. Program prav tako določa, da bodo aprila predstavljeni novi ukrepi za zmanjšanje porabe na centralni ravni države. Konsolidacijska strategija iz programa se zanaša tudi na izboljšanje proračunskega okvira, ki naj bi temeljilo na predlogih teh delovnih skupin.
(2)

Gospodarska uspešnost Združenega kraljestva se je med gospodarsko in finančno krizo, ki se je po več letih močne rasti začela leta 2007, poslabšala za skupno približno 6 %, v zadnji četrtini leta 2009 pa se je začelo stanje nekoliko izboljševati. Kriza je sledila obdobju, v katerem sta sektor gospodinjstev in finančni sektor vse bolj izkoriščala vzvode, kar je delno zaostrilo krizo ter s čimer je prišlo do velike in trajne odvisnosti od neto pritoka kapitala. Banka Anglije (Bank of England) se je na razvijajočo se krizo odzvala z agresivnim programom zniževanja obrestnih mer, likvidnostno podporo bančnemu sektorju in od marca 2009 z ukrepi za povečevanje količine denarja v obtoku. Tudi vlada je posredovala v veliki meri, da bi stabilizirala finančni sistem, med drugim z velikimi kapitalskimi vložki, jamstvi za vloge in zavarovanjem odgovornosti. V skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva je vlada izvedla obsežno fiskalno spodbudo, ki je v povezavi z delovanjem avtomatskih stabilizatorjev in učinki padca cen premoženja na prihodek prispevala k velikemu poslabšanju javnih financ. Vzdržnost javnih financ Združenega kraljestva je bila dodatno oslabljena zaradi dejstva, da je pri primarnem saldu že v obdobju pred krizo obstajal znaten strukturni primanjkljaj, tako da se je javnofinančni nominalni primanjkljaj ob izbruhu krize hitro povečal nad referenčno vrednost 3 % BDP. Zato je bil 8. julija 2008 proti Združenemu kraljestvu sprožen postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, 2. decembra 2009 pa je Svet v skladu s členom 126(7) Pogodbe o delovanju evropske unije izdal nova priporočila za odpravo primanjkljaja do leta 2014/2015. Največji izzivi gospodarstva Združenega kraljestva v prihodnjih letih so: stabilizirati javne finance ob tekočih prizadevanjih sektorja gospodinjstev za zmanjšanje zadolženosti, doseči ustrezne ravni zagotavljanja posojil s strani še vedno šibkega finančnega sistema, v katerem so številni posojilodajalci omejili zmožnost dajanja posojil, in podpreti preusmeritev proizvodnje k bolj tržljivim proizvodom ter tako trajno izboljšati zunanji saldo.
SL Uradni list Evropske unije C 319/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 23. novembra 2010

o načrtu za spremembo odlaganja radioaktivnih odpadkov iz obrata za predelovanje Comurhex II, ki se nahaja v Malvésiju v Franciji, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

2010/C 319/01

Evropska komisija je v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom 11. maja 2010 od francoske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za spremembo odlaganja radioaktivnih odpadkov iz obrata za predelovanje Comurhex II v Malvésiju.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih podatkov, ki jih je Komisija zahtevala 8. junija 2010 in so jih francoski organi predložili 29. julija 2010, ter po posvetovanju s skupino izvedencev je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med obratom in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Španije, znaša 80 km. Naslednja najbližja država članica je Italija, ki je oddaljena približno 340 kilometrov.

2. V normalnih obratovalnih razmerah odvajanje tekočih in plinastih izpustov ne bo povzročilo izpostavljenosti, ki bi lahko ogrozila zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

3. Trdi radioaktivni odpadki se začasno skladiščijo na mestu samem, dokler ne bodo prepeljani v odobrene centre za predelavo in odlagališča v Franciji.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov po morebitni nesreči take vrste in razsežnosti, kot se obravnava v splošnih podatkih, količine, ki preidejo v drugo državo članico, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za spremembo odlaganja radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki, nastalih v obratu za predelovanje ComurheX II, ki se nahaja v Malvésiju v Franciji, med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
SL Uradni list Evropske unije C 275/2

MNENJE KOMISIJE

z dne 12. novembra 2009

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih pri razgradnji jedrske elektrarne Chooz-A v Franciji, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

2009/C 275/02

Evropska komisija je 5. junija 2009 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od francoske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih pri razgradnji jedrske elektrarne Chooz-A.

Na podlagi teh podatkov in po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med jedrsko elektrarno in najbližjo mejo z drugo državo članico, tj. Belgijo, je 3 kilometre. Luksemburg je naslednja najbližja država članica na razdalji 70 km. Nemčija in Nizozemska sta na razdalji 95 oziroma 97 km.

2. Med običajnim postopkom razgradnje tekočinski in plinski izpusti ne bodo povzročili izpostavljenosti, ki bi lahko ogrozila zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

3. Trdni radioaktivni odpadki se začasno skladiščijo na mestu samem, dokler ne bodo prepeljani v odobrene centre za predelavo in odlagališča v Franciji. Ni načrtov za izvoz radioaktivnih odpadkov iz Francije.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov po morebitni nesreči take vrste in razsežnosti, kot se obravnava v splošnih podatkih, količine, ki preidejo v drugo državo članico niso takšne, da bi vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki, nastalih pri razgradnji jedrske elektrarne Chooz-A v Franciji, med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
(4)

Javnofinančni presežek se je po ocenah zmanjšal s 3,4 % BDP leta 2007 na 1 % leta 2008, strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov iz programa) pa s 3,5 % BDP na 0,75 % BDP. Te spremembe so predvsem posledica izpadov prihodkov zaradi zmanjšane dejavnosti v nepremičninskem sektorju in v manjši meri zaradi prekoračitve odhodkov. Zlasti subvencije in drugi odhodki so povzročili povečanje odhodkov, in sicer tako subvencije kot drugi odhodki za približno 0,5 odstotne točke BDP. Od tega znašajo povečani odhodki zaradi suše in s tem povezani stroški za zagotavljanje oskrbe z vodo ter nadomestila za kmete 0,75 odstotne točke BDP. Odhodki so se dodatno povečali tudi zaradi socialnih transferjev in drugih ukrepov za socialno kohezijo (za upokojence, invalidne osebe in druge prejemnike socialne pomoči), in sicer za skoraj 0,5 odstotne točke BDP. Presežek v letu 2008 je bil kljub temu večji od ciljne vrednosti 0,5 % BDP iz programa za stabilnost iz leta 2007. Razlog za to so bili nepričakovano višji prihodki, nižja plačila obresti in pozitivni bazni učinek iz leta 2007, ko se je končni proračunski presežek povišal na 3,4 % BDP, medtem ko naj bi po napovedih znašal 1,5 %. Čeprav je na veliko znižanje strukturnega salda vplivala izguba prihodkov zaradi učinkov sestave rasti, je bila fiskalna politika na splošno prociklična glede na obdobje ugodnih gospodarskih razmer.
(2)

Po mnogih letih razmeroma močne gospodarske rasti se je švedsko gospodarstvo leta 2008 občutno upočasnilo kot posledica svetovne recesije, zaradi katere se je zmanjšalo zunanje povpraševanje. Domače povpraševanje je do poletja ostalo na dokaj visoki ravni, vendar je od takrat znatno upadlo, ker se je zaupanje podjetij in potrošnikov hkrati z glavnimi borznimi indeksi močno zmanjšalo. Recesija je v zadnjih mesecih leta 2008 postala še hujša in brezposelnost je začela naraščati. Švedska je deloma zaradi na splošno precej ugodnih makroekonomskih razmer v obdobje recesije vstopila z razmeroma trdnimi javnimi financami;zato lahko omogoči neomejeno delovanje avtomatskih stabilizatorjev in sprejme diskrecijske spodbujevalne ukrepe, ne da bi pri tem ogrozila dolgoročno fiskalno vzdržnost. Ker so švedske javne finance že od nekdaj razmeroma občutljive na ciklične spremembe in dogodke na trgu dela, bo v prihodnjih letih glavni izziv ponovno doseči polno zaposlenost, da pričakovano hitro naraščanje brezposelnosti ne bi trajno negativno vplivalo na javne finance. Da ne bi prišlo do zvišanja inflacije, je Riksbank po večkratnem zvišanju obrestne mere do septembra 2008 ublažila denarno politiko z zaporednimi znižanji obrestne mere (od 4,75 % na sedanji 1,00 %). Nominalni efektivni menjalni tečaj krone je v letu 2008 izgubil približno 10 % vrednosti.
1.

Razdalja med elektrarno in najbližjo točko sosednje države, tj. Jersey (Kanalski otoki, pod suverenostjo Združenega kraljestva), je približno 360 km. Razdalja do najbližje države članice je približno 400 km za Španijo in približno 470 km za Združeno kraljestvo in Belgijo.
(5)

Načrtuje se, da bo v celotnem programskem obdobju strukturni saldo, izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, znašal okoli 2 % BDP ali več, se rahlo poslabšal v letu 2007 in nekoliko izraziteje izboljšal v letu 2008. Srednjeročni cilj za proračunski položaj, kakor ga določa program, je do leta 2010 doseči strukturni saldo med 0,5 % in 1,5 % BDP, ki naj bi se v veliki meri ohranil v celotnem programskem obdobju. Srednjeročni cilj naj bi zagotavljal finančno vzdržnost in ostaja glede na predhodno posodobitev nespremenjen, če upoštevamo izključitev drugega stebra pokojninskega sistema iz novega programa (vključen v predhodne programe Danske) v skladu z odločitvijo Eurostata z dne 2. marca 2004 (2). Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 0,5 % BDP), bi morala biti z njegovo izpolnitvijo zagotovljena varnostna rezerva za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in bistveno presega najnižje merilo glede deleža dolga in dolgoročne povprečne potencialne rasti.
(3)

Sedanja dopolnitev programa stabilnosti temelji na predpostavki o uravnoteženem proračunu v letu 2006. Zdi se, da so to predpostavko najnovejši podatki na splošno potrdili, pri čemer je napoved služb Komisije iz jeseni predvidela primanjkljaj v višini 0,2 % BDP. Medtem ko so bili ciklični pogoji v letu 2006 znatno boljši od pogojev, predvidenih v prejšnji dopolnitvi, in so se odhodki na splošno izvršili tako, kot je bilo predvideno, pa so bili prihodki nižji od pričakovanih (zlasti zaradi podcenjevanja učinka zadnje faze reforme neposrednih davkov iz leta 2001, katere namen je bilo znižati davčno obremenitev). Primanjkljaj so delno ublažili dejstvo, da so bili načrtovani enkratni ukrepi učinkovitejši, kot je bilo pričakovano, in nekateri dodatni enkratni ukrepi omejenega obsega. Zato se je strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) leta 2006 znatno poslabšal, zlasti zaradi ukrepov za zmanjšanje prihodkov.