ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije C 138/3

MNENJE KOMISIJE

z dne 21. junija 2007

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov zaradi spremembe dovoljenj za izpust plinastih in tekočih radioaktivnih snovi za razgradnjo INB 91 in spremembe nalog INB 141 pri jedrski elektrarni Creys-Malville v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(2007/C 138/03)

Evropska komisija je 6. septembra 2006 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom prejela od vlade Francije splošne podatke o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov zaradi spremembe dovoljenj za izpust plinastih in tekočih radioaktivnih snovi za razgradnjo INB 91 in spremembe nalog INB 141 pri jedrski elektrarni Creys-Malville.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih podatkov, ki jih je Komisija zahtevala 15. januarja 2007 in so jih francoski organi predložili 13. februarja 2007, ter po posvetovanju s skupino izvedencev, je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1) Razdalja med obratom in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Italije, je približno 96 km.

2) Ob upoštevanju novih dovoljenj za izpust, ki so bila zahtevana, med običajnim postopkom odvajanje tekočih in plinastih izpustov ne bo povzročilo izpostavljenosti, ki bi lahko vplivala na zdravje prebivalstva v drugih državah članicah.

3) Trdni radioaktivni odpadki, ki nastanejo pri postopkih, se shranijo na kraju samem ali prenesejo v obrate za ravnanje z odpadki v Franciji. Izvedenci priporočajo, naj pregledi običajnih odpadkov, ki se izvajajo kot previdnostni ukrep za potrditev odsotnosti kontaminacije, zagotovijo skladnost z merili za odpravo nadzora, ki jih določajo temeljni varnostni standardi (Direktiva Sveta 96/29/EURATOM).

4) V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kot navajajo splošni podatki, načrtovane spremembe ne bodo povzročile doz izpostavljenosti v drugih državah članicah, ki bi lahko vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v zvezi s spremembami dovoljenj za izpust plinastih in tekočih radioaktivnih snovi za razgradnjo INB 91 in spremembe nalog INB 141 pri jedrski elektrarni Creys-Malville, tako med običajnim postopkom kot v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kot navajajo splošni podatki, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
(4)

Srednjeročna proračunska strategija Irske temelji na ohranjanju proračunske vzdržnosti, kot to določa Pakt o stabilnosti in rasti. Napovedano je, da se bodo presežki ohranjali skozi vse programsko obdobje, spreminjali se bodo od predvidenega nominalnega presežka v višini 2,3 % BDP v letu 2006 do 1,2 % v letu 2007, nato pa bodo postopoma padli na vrednost 0,6 % v letu 2009; primarni presežek se bo prav tako zmanjšal z ocenjene vrednosti 3,3 % BDP v letu 2006 na 1,6 % BDP v letu 2009. Prepolovitev nominalnega presežka proračuna v letu 2007 je posledica višjega načrtovanega deleža odhodkov, do katerega je prišlo zlasti zaradi večjega števila socialnih transferjev; v letu 2008 in 2009 se bosta deleža prihodkov in odhodkov zmanjšala, čeprav slednji le zanemarljivo. V primerjavi z napovedmi iz zadnje posodobitve programa (do leta 2008) se bo predvideno močno povečanje salda za leto 2006 zaradi prihodkov, ki so višji od pričakovanih, nadaljevalo, čeprav v pojemajočem ritmu, naslednji dve leti, in sicer v smislu prihodkov ter nominalnega in primarnega presežka, medtem ko bo profil napovedanega deleža odhodkov ostal nespremenjen.
SL Uradni list Evropske unije C 120/3

Obvestila za objavo v Uradnem listu Evropske unije v skladu s točkama 8(b) in 8(d) Priloge IID k Uredbi (ES) št. 41/2007

(2007/C 120/02)

Omejitve ulova za pravo peščenko v coni ICES IIIa ter v vodah ES con ICES IIa in IV so začasno določene s Prilogo IA k Uredbi Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (1).

Na podlagi točke 8 Priloge IID k Uredbi (ES) št. 41/2007 Komisija revidira TAC in kvote za pravo peščenko za leto 2007 v zadevnih conah na podlagi mnenja Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) in Znanstvenega, tehničnega in ekonomskega odbora za ribištvo (STECF) o velikosti razreda peščenke v Severnem morju v letu 2006.

Če ICES in STECF ocenita, da je velikost razreda prave peščenke v Severnem morju v letu 2006 večja od 150 000 milijonov primerkov v starosti 1, se TAC (v 1000 t) določi v skladu z enačbo TAC2007 = – 597 + (4 073*N1), kot določa točka 8(b) Priloge IID k Uredbi (ES) št. 41/2007.

16 maja 2007 je Komisija prejela znanstveno mnenje ICES in STECF, ki ocenjujeta, da je razred prave peščenke v letu 2006 večji od 150 000 milijonov primerkov v starosti 1. TAC za pravo peščenko v conah ICES IIIa in IV ter v vodah ES coni ICES IIa zato znaša 170 000 ton.

Uredba Komisije o prepovedi ribolova na pravo peščenko v coni ICES IIIa in v vodah Skupnosti v conah ICES IIa in IV se bo čim prej sprejela. Na podlagi točke 8(d) Priloge IID k Uredbi (ES) št. 41/2007 se Uredba Komisije o reviziji TAC in kvot za pravo peščenko v coni ICES IIIa ter v vodah ES con ICES IIa in IV uporablja od dne objave obvestila Komisije v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 15, 20.1.2007, str. 1.
(3)

Svet je 21. januarja 2003 odločil, da ima Nemčija čezmerni primanjkljaj, in na podlagi člena 104(7) priporočil, naj se čezmerni primanjkljaj zmanjša do leta 2004. Komisija je v svojem Sporočilu Svetu iz decembra 2004 o „položaju Nemčije in Francije glede obveznosti na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem po sodbi Sodišča Evropskih skupnosti“ sklenila, da je treba leto 2005 obravnavati kot ustrezni rok za zmanjšanje. Svet je januarja 2005 soglašal s tem stališčem. Svet se je 14. marca 2006 odločil, da Nemčijo pozove v skladu s členom 104(9), naj sprejme ukrepe za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja do leta 2007. Svet je v svojem mnenju z dne 17. februarja 2005 o dopolnjenem programu stabilnosti iz decembra 2004, ki obravnava obdobje 2004–2008, pozval Nemčijo: naj stori, kar je potrebno, da zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v letu 2005; izvrši prilagoditev proračuna v letih po letu 2005 in stori vse potrebno v strukturnem smislu, da doseže proračunski položaj blizu ravnovesja do konca obdobja, ki ga obravnava program; ter nadaljuje s strukturnimi reformami za izboljšanje dolgoročne trajnosti javnih financ, še zlasti kar zadeva sistem zdravstvenega varstva.
(4)

Obstajajo tveganja, da bi bil lahko proračunski rezultat slabši od predvidenega v programu. Zlasti glede leta 2005, ko je malo prostora za odstopanja, bi lahko gospodarska rast, nižja od predvidene, majhna odstopanja od načrtovane konsolidacije proračuna za več kot 2 % BDP, tveganja, povezana z nekaterimi enkratnimi ukrepi, in možna sprememba statusa družbe ANAS, odgovorne za vzdrževanj cest, privedli do tveganja prekoračitve referenčne vrednosti 3 % BDP. Za leto 2006 in kasnejša leta, ob upoštevanju izkušenj iz preteklosti, ne more biti izključena možnost podcenjevanja proračunske prilagoditve, potrebne za doseganje ciljev, predstavljenih v programu. Glede na to oceno tveganja je videti, da proračunska naravnanost v programu ne zagotavlja zadostne varnostne rezerve za preprečitev prekoračitve praga primanjkljaja 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih vsaj do leta 2006. Prav tako ne zadostuje, da bi zagotovila uresničitev srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti, ki je doseči proračunski položaj blizu ravnovesja do konca programskega obdobja.
(1)

Dne 8. marca 2005 je Svet preučil posodobljeni konvergenčni program Latvije, ki zajema obdobje od 2004 do 2007. Program na splošno ustreza zahtevam po podatkih iz spremenjenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Vendar je treba izboljšati razvrščanje podatkov o sestavi javnofinančnih prihodkov in izdatkov po ESR95. V skladu s tem se Latvija poziva, naj doseže skladnost z zahtevami iz kodeksa ravnanja.
SL Uradni list Evropske unije C 190/6

MNENJE KOMISIJE

z dne 3. avgusta 2005

o spremenjenem načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov v objektu TU5 na lokaciji COGEMA v Pierrelatte v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(2005/C 190/04)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

Evropska komisija je v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom 13. decembra 2004 prejela od francoske vlade splošne podatke v zvezi s spremenjenim načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov v objektu TU5 na lokaciji COGEMA v Pierrelatte.

Na podlagi splošnih podatkov in dodatnih informacij, ki jih je 3. marca 2005 zahtevala Komisija in so jih francoski organi predložili 5. aprila 2005, ter po posvetovanju s skupino izvedencev, je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med elektrarno in najbližjim mestom na ozemlju druge države članice, v tem primeru Italije, je približno 175 km.

2. Med spremembami objekta TU5, ki jih opisujejo splošni podatki, je navedeno, da objekt predeluje uranilov nitrat z lokacije COGEMA v Marcoule in s tem povzroča odvajanje 3H in 14C v plinastih in tekočih izpustih.

3. Med običajnim obratovanjem plinasti in tekoči izpusti iz spremenjenega obrata TU %, vključno s 3H in 14C, ne bodo povzročili izpostavljenosti prebivalstva v drugi državi članici, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov tekočih radioaktivnih snovi zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, načrtovana sprememba ne bo imela vpliva, ki bi bil pomemben z zdravstvenega vidika prebivalstva druge države članice.

Komisija zato meni, da izvajanje spremenjenega načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki v objektu TU5 na lokaciji COGEMA v Pierrelatte v Franciji med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, zemlje ali ozračja druge države članice, ki bi bilo pomembno z zdravstvenega vidika.
To priporočilo temelji na pravu Unije v zvezi s preglednimi in predvidljivimi delovnimi pogoji, kot je Direktiva 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), Direktiva (EU) 2019/1152 Evropskega parlamenta in Sveta (8) in Direktiva (EU) 2022/2041 Evropskega parlamenta in Sveta (9), v zvezi z usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja kot je Direktiva (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta (10) ter v zvezi z zdravjem in varnostjo pri delu kot je Direktiva Sveta 89/391/EGS (11), Direktiva Sveta 89/656/EGS (12), Direktiva Sveta 90/269/EGS (13), Direktiva Sveta 98/24/ES (14),

Direktiva 2000/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), Direktiva 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16), Direktiva 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17) in Direktiva 2013/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta (18), ki se uporabljajo na področju dolgotrajne oskrbe in se nanjo nanašajo.
Približno 70 % bruto domače porabe energije v Belgiji zajema uvoz fosilnih goriv. Po podatkih za leto 2020 je odvisnost od uvoza fosilnih goriv iz Rusije pri surovi nafti 30-odstotna (delež celotnega uvoza), kar je višje od povprečja EU27 (26 %), sorazmerno nižja pa je pri zemeljskem plinu (7 % v primerjavi s 44 % za Unijo) in premogu (39 % v primerjavi s 54 %) (22). Deleža nafte (39 % bruto domače porabe) in zemeljskega plina (30 %) v mešanici energetskih virov sta nad povprečjem Unije, ki znaša 33 % oziroma 24 %, medtem ko je delež premoga (5 %) nižji glede na povprečje Unije (11 %). Delež jedrske energije v mešanici energetskih virov znaša 16 % bruto domače porabe. Energija iz obnovljivih virov je leta 2020 predstavljala le 13 % končne porabe energije. Belgija bo morala sprejeti pomembne dodatne ukrepe za pospešitev razvoja obnovljivih virov energije, da bi do leta 2050 dosegla napredek pri doseganju podnebne nevtralnosti in zmanjšala svojo odvisnost od uvoženih fosilnih goriv. Razvoj projektov vetrne energije na kopnem in s tem povezano širitev električnega omrežja pa močno ovirajo dolge zamude pri izdajanju gradbenih dovoljenj, zlasti zaradi številnih, ponavljajočih se in dolgotrajnih pritožbenih postopkov. Uskladitev med vsemi ravnmi upravljanja (zveznimi, regionalnimi in lokalnimi) glede potrebnih ciljev in strategije za doseganje belgijskih ciljev glede obnovljivih virov energije bi zagotovila jasnejši okvir za vlagatelje in zmanjšala število pritožb ter pospešila uvajanje obnovljivih virov energije in s tem povezano krepitev omrežja. Poleg tega bi se lahko izdajanje dovoljenj olajšalo z okrepitvijo zmogljivosti pritožbenih organov in sprejetjem nadaljnjih ukrepov za skrajšanje trajanja pritožbenih postopkov in verjetnosti zaporednih pritožb, s sproščanjem omejitev v okolici letališč, radarjev in vojaških območij ter s posodobitvijo zahtev glede najmanjše razdalje (za vetrne turbine). Uvedba prostorskega načrtovanja, ki upošteva potencial območij glede virov, in večja udeležba občin v projektih za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov bi lahko povečali sprejemljivost med lokalnimi prebivalci.

Potencial strešne sončne energije (za majhne in velike naprave) bi bilo mogoče bolje izkoristiti s sprejetjem okvirnih pogojev, ki so predvidljivi in zadostni za spodbujanje samoporabe, delitve energije in prilagajanja odjema. Za prilagoditev na povečano raven spremenljivih virov energije v elektroenergetskem omrežju bi bilo treba omrežje okrepiti in narediti pametnejše. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost.
Od leta 2015 je napredek pri zmanjševanju neto emisij toplogrednih plinov večinoma zastal. Slovaško gospodarstvo je zelo energijsko intenzivno, deloma zaradi odvisnosti obsežnega industrijskega sektorja od uvoza fosilnih goriv. Po podatkih za leto 2020 je Slovaška še posebej odvisna od Rusije za zemeljski plin in surovo nafto (85 % oziroma 100 % v primerjavi s povprečjem Unije v višini 44 % oziroma 26 %). Vendar je odvisnost od Rusije za črni premog manjša od povprečja Unije (35 % v primerjavi s 54 %) (18). Deleža zemeljskega plina in trdnih fosilnih goriv v mešanici energijskih virov sta nekoliko nad povprečjem Unije (24,9 % oziroma 14 % v primerjavi s 24,4 % oziroma 10,8 %), medtem ko je delež nafte pod njim (21,9 % v primerjavi z 32,7 %). Delež jedrske energije v mešanici energijskih virov je leta 2020 znašal 24,6 % (v primerjavi s povprečjem Unije v višini 13,1 %). Hitrejše uvajanje obnovljivih virov energije bi pripomoglo k zmanjšanju odvisnosti Slovaške od uvoza fosilnih goriv iz Rusije in ublažitvi tveganja energetske revščine ob naraščajočih cenah energije. V okviru načrta za okrevanje in odpornost se v letu 2022 načrtujejo nadaljnje reforme na področju zasnove trga in podpora za obnovljive vire energije. Uvajanje obnovljivih virov energije je mogoče še pospešiti s povišanjem pragov za izvzetja pri gradbenih dovoljenjih za obnovljive vire energije majhnega obsega, racionalizacijo upravnih postopkov in postopkov za izdajo dovoljenj prek sistema „vse na enem mestu“, znižanjem pristojbin za priključitev na omrežje in izboljšanjem dostopa do razpoložljivih zmogljivosti omrežja. Slovaška je aprila 2021 odpravila moratorij na priključitev novih obnovljivih virov energije na omrežje. Vendar je treba še vedno uvesti v prihodnost usmerjen mehanizem, ki bo zagotavljal pregledne in zanesljive informacije o zmogljivosti za priključitev novih nestalnih obnovljivih virov energije na omrežje. Da bi se Slovaška prilagodila vse večjem obsegu električne energije iz obnovljivih virov, bi morala posodobiti prenosna in distribucijska omrežja, zgraditi nove objekte za shranjevanje energije in dokončati regulativni okvir za obnovljivi vodik.

Dodatne naložbe v geotermalno energijo, trajnostne biometanske postaje in na obnovljivem vodiku temelječe rešitve, ki upoštevajo ustrezna merila glede trajnostnosti, bi prispevale k obravnavanju visoke domače porabe zemeljskega plina. Obstajajo tudi možnosti za povečanje energijske učinkovitosti sistemov daljinskega ogrevanja in hitro uvedbo obnovljivih virov toplote, ki bi nadomestili zemeljski plin. Prizadevanja za razogljičenje je mogoče izboljšati tudi na regionalni ravni, in sicer z ustanovitvijo regionalnih centrov za trajnostno energijo.
4.

Sporočilo Komisije o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (1) poziva k nemotenemu in ambicioznemu nadnacionalnemu sodelovanju med visokošolskimi zavodi, lažjemu izvajanju skupnih diplom in proučitvi izvedljivosti pravnega statuta za zavezništva, kot so Evropske univerze. Resolucija Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (2) spodbuja tesnejše sodelovanje, združevanje znanja in virov ter ustvarjanje več priložnosti za mobilnost študentov, akademikov in raziskovalcev, tudi z dejansko uresničitvijo pobude „Evropske univerze“ in pobude za evropsko študentsko izkaznico. Svet je v sklepih o pobudi o evropskih univerzah – povezovanje visokega šolstva, raziskav, inovacij in družbe: utiranje poti novi razsežnosti v evropskem visokošolskem izobraževanju (3) pozval države članice, naj odpravijo ovire za združljivejše sisteme visokošolskega izobraževanja in preučijo izvedljivost skupnih evropskih diplom. V sklepih z naslovom „Poglobitev evropskega raziskovalnega prostora: zagotavljanje privlačne in trajnostne poklicne poti in delovnih pogojev za raziskovalce ter uresničevanje kroženja možganov“ (4) je pozval Komisijo, naj podpira države članice pri oblikovanju ukrepov politik za nemoteno in ambiciozno nadnacionalno sodelovanje med visokošolskimi ustanovami v Evropi, zlasti na področju akademskih poklicnih poti in raziskovalnih poklicnih poti. Sporočilo Komisije z naslovom „Novi ERP za raziskave in inovacije“ (5) ter Priporočilo Sveta o Paktu za raziskave in inovacije v Evropi (6) pozivata h globljemu sodelovanju in priznavata potencial pobud, kot je pobuda „Evropske univerze“, za preoblikovanje visokega šolstva. Sporočilo Komisije o programu znanj in spretnosti za Evropo (7) prav tako poziva k odpravi ovir za učinkovito in poglobljeno transnacionalno sodelovanje.
(d)

Poklicne poti in mobilnost raziskovalcev ter sistema ocenjevanja in nagrajevanja raziskav: nameniti večjo pozornost poklicnim potem raziskovalcev na splošno, še posebej na začetku in sredini poklicne poti, tudi specifičnim oviram, s katerimi se v tem obdobju srečujejo ženske, poskrbeti, da bodo njihove poklicne poti privlačnejše, ter jim zagotoviti usposabljanje, znanje in spretnosti, ki jih potrebujejo, da bi bili kos spreminjajočim se poklicnim nalogam po vsej Uniji, vključno z vodenjem in poučevanjem; nadgrajevati ključne programe, kot so ukrepi Marie-Skłodowske-Curie, in zagotavljati skladnost z njimi. To bo doseženo z ustvarjanjem stabilnih, privlačnih, vključujočih, spodbudnih in preglednih delovnih razmer in zaposlitvenih pogojev, pa tudi z zagotavljanjem jasnih in bolj raznolikih poklicnih poti ter kariernega svetovanja za ozaveščeno odločanje glede poklicne poti. Obravnavati neuravnoteženo kroženje raziskovalcev v Uniji ter med sektorji in javnimi upravami, hkrati pa preprečevati beg nadarjenih in povečati privlačnost za nadarjene s celega sveta. Nadalje razvijati sedanje sisteme za ocenjevanje raziskav, raziskovalcev, skupin in institucij, da se nagradijo kakovost, učinek, prakse odprte znanosti, vodenje in povezanost z družbo ter sodelovanje z industrijo in drugimi sektorji dejavnosti, vključno z neodvisnimi znanstvenimi mnenji za oblikovalce politik, ki se opirajo na dokaze; upoštevati široko paleto raziskovalnih rezultatov in dejavnosti, vključno s poučevanjem v visokem šolstvu, ter omogočiti raznolike poklicne poti. Pri sistemih nagrajevanja naj se ustrezna pozornost nameni zagotavljanju preglednosti, odprtosti in uspešnosti ter izogibanju pristranskosti, diskriminaciji in nepravičnemu obravnavanju. To bi bilo treba uveljaviti in redno spremljati s pomočjo ustreznih kazalnikov in opazovalne skupine za raziskovalne poklicne poti;
Podobno kot v pristopu, uporabljenem pri oceni osnutkov proračunskih načrtov za leto 2021, so bili začasni izredni ukrepi izključeni iz agregata odhodkov. Ti začasni izredni ukrepi, povezani s krizo, podpirajo zdravstvene sisteme ter delavcem in podjetjem zagotavljajo nadomestilo za izgubo dohodka zaradi omejitev gibanja in motenj v dobavni verigi, njihova odprava s strani javnih organov pa je odvisna od ponovne normalizacije razmer na področju javnega zdravja in v gospodarstvu. Za oceno splošne fiskalne naravnanosti bi bilo treba na tej stopnji v zadevni znesek agregata odhodkov vključiti znatne prenose iz proračuna Unije (npr. iz Mehanizma za okrevanje in odpornost). Splošna fiskalna naravnanost se zato izmeri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih izrednih ukrepov, povezanih s krizo), vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru Mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije.

Poleg splošne fiskalne naravnanosti je namen analize tudi oceniti, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna in ali njena struktura prispeva k trajnostnemu okrevanju v skladu z zelenim in digitalnim prehodom. Zato je posebna pozornost namenjena razvoju nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov in naložb.
(2)

Nadaljnje izboljšanje zbliževanja, odpornosti ter trajnostne in vključujoče rasti. Ublažitev tveganja nadaljnjega poglabljanja razlik ter izboljšanje ekonomske in socialne odpornosti v euroobmočju z nadaljnjim reševanjem strukturnih izzivov, izvajanjem reform, ki krepijo produktivnost in zaposlenost, zagotavljajo nemoteno prerazporeditev virov ter izboljšujejo delovanje trgov in javne uprave, s povečanjem ravni javnih naložb in s spodbujanjem zasebnih naložb, da se podpre pravično in vključujoče okrevanje skladno z zelenim in digitalnim prehodom. Nadalje povezovanje enotnega trg blaga in storitev, vključno z digitalnim enotnim trgom, z odpravo nepotrebnih omejitev, izboljšanjem nadzora trga in zagotavljanjem zadostnih upravnih zmogljivosti. Zagotavljanje učinkovite aktivne politike trga dela in podpore poklicnim prehodom, zlasti v smeri zelenega in digitalnega gospodarstva. Spodbujanje bi morale poštenih delovnih pogojev, obravnavanje problema segmentacije trga dela in okrepitve vključenosti. Zagotavljanje dejanske vključenosti socialnih partnerjev v oblikovanje politik ter okrepitve socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj. Okrepitev vključujočega sistema izobraževanja in usposabljanja ter naložb v znanje in spretnosti, da se odpravi njihovo pomanjkanje. V sklopu Sveta na ravni vključujočega okvira OECD za preprečevanje zmanjševanja davčne osnove in preusmerjanja dobička nadaljevanje dela v zvezi z globalno sporazumno rešitvijo za obravnavo davčnih izzivov, ki izhajajo iz digitalizacije gospodarstva, pri čemer se pričakuje, da bo dogovor na tem forumu dosežen do sredine leta 2021. Sodelovanje pri ustreznem pripravljalnem delu za nadaljnje ukrepanje, da bi se lahko odzvali na navedene davčne izzive digitalnega gospodarstva, tudi če do sredine leta 2021 mednarodno soglasje še ne bo doseženo. Dosego dodatnega napredka v boju proti agresivnemu davčnemu načrtovanju, zmanjšanje davčnega primeža in podporo preusmeritvi na oblikovanje cen ogljika in okoljsko obdavčitev.