ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

V skladu z drugim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo za bonitetne agencije v tretji državi veljati pravno zavezujoča pravila, ki so enaka pravilom iz členov 6 do 12 Uredbe (ES) št. 1060/2009 in Priloge I k navedeni uredbi. Mehiški pravni in nadzorni okvir v zvezi s korporativnim upravljanjem od bonitetnih agencij zahteva, da imajo upravni odbor, ki ima največ 21 direktorjev, od katerih jih mora vsaj 25 % izpolnjevati zahteve glede neodvisnosti. Neodvisni direktorji so med drugim pristojni za razvoj politike in metodologij bonitetnega ocenjevanja, učinkovitost sistema notranjega nadzora ter nadzorovanje postopkov zagotavljanja skladnosti in upravljanja. Nasprotja interesov se morajo ugotavljati in upravljati, odgovorno osebo za zagotavljanje skladnosti pa je treba obvestiti, če je smiselno, o vseh potencialnih nasprotjih interesov, ki bi lahko vplivala na bonitetne ocene. Če bonitetna agencija ugotovi obstoj nasprotij interesov, ki bi lahko vplivala na bonitetne ocene, ne sme opravljati storitev. Mehiški pravni in nadzorni okvir vsebuje obsežne organizacijske zahteve glede vodenja evidenc in zaupnosti ter določa, da morajo bonitetne agencije biti v celoti odgovorne za vse dejavnosti, ki jih izvedejo zunanji izvajalci. Zunanje izvajalce storitev bonitetnih agencij prav tako nadzira CNBV. Bonitetne agencije morajo vzpostaviti formalno funkcijo pregleda za pregledovanje metodologij in modelov bonitetnega ocenjevanja, mehiški pravni in nadzorni okvir pa vsebuje vrsto različnih zahtev po razkritju v zvezi z bonitetnimi ocenami in dejavnostmi bonitetnega ocenjevanja. Zato se mehiški pravni in nadzorni okvir šteje za enakovrednega ureditvi, vzpostavljeni z Uredbo (ES) št. 1060/2009, v zvezi z obvladovanjem nasprotij interesov, organizacijskimi zahtevami, kakovostjo ocen in metodologijami ocenjevanja, obveznostjo razkritja bonitetnih ocen ter obveznostmi glede splošnih in rednih razkritij dejavnosti bonitetnega ocenjevanja. Tako zagotavlja ustrezno zaščito v smislu integritete, preglednosti, dobrega upravljanja bonitetnih agencij ter zanesljivosti dejavnosti bonitetnega ocenjevanja.
SKLEP SVETA (EU) 2019/1192

z dne 8. julija 2019

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Skupnem odboru EGP glede spremembe Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode (Proračunska vrstica 02 03 01 – Delovanje in razvoj notranjega trga blaga in storitev in proračunska vrstica 02 03 04 – Orodja za upravljanje notranjega trga)

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti člena 1(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je začel veljati 1. januarja 1994.

(2) V skladu s členom 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP med drugim odloči spremeniti Protokol 31 k Sporazumu EGP.

(3) Protokol 31 k Sporazumu EGP vsebuje določbe o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode.

(4) Primerno je, da pogodbenice Sporazuma EGP še naprej sodelujejo pri ukrepih Unije, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije, v zvezi z delovanjem in razvojem notranjega trga blaga in storitev ter v zvezi z orodji za upravljanje notranjega trga.

(5) Protokol 31 k Sporazumu EGP bi bilo zato treba spremeniti, da se to razširjeno sodelovanje omogoči od 1. januarja 2019.

(6) Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1 Stališče, ki se v imenu Unije zavzame v Skupnem odboru EGP glede predlagane spremembe Protokola 31 k Sporazumu EGP, o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode, temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora EGP, priloženem temu sklepu.

Člen 2 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 8. julija 2019 Za Svet Predsednica A.-K. PEKONEN

(1) UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

(2) UL L 1, 3.1.1994, str. 3.
(5)

Glede na to, da je Komisija predlagala izvedbo razvojnega in mednarodnega sodelovanja za obdobje 2021–2027 na nov način izvajanja, je Komisija zmanjšala svojo oceno plačil v okviru ERS in zato za 200 000 000 EUR znižala zgornjo mejo tega letnega zneska za leto 2020 –
(5)

Člani upravnega odbora, ki so jih predlagale Belgija, Bolgarija, Danska, Nemčija, Estonija, Grčija, Ciper, Latvija, Litva, Malta, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška in Združeno kraljestvo, so bili imenovani za obdobje do 31. maja 2019. Zato bi bilo treba člane upravnega odbora iz teh držav članic predlagati in imenovati za obdobje od 1. junija 2019 do 31. maja 2023.
C 195/4

SKLEP SVETA

z dne 6. junija 2019

o imenovanju članov in namestnikov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Grčijo, Francijo in Luksemburg, ki zastopajo vlado

(2019/C 195/03)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/126 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 (1) in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju seznamov predlogov za imenovanje, ki so jih vlade držav članic ter organizacije delavcev in delodajalcev predložile Svetu,

ob upoštevanju seznamov članov in namestnikov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Svet je s Sklepom z dne 9. aprila 2019 (2) imenoval člane in namestnike upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za obdobje od 1. aprila 2019 do 31. marca 2023.

(2) Grška, francoska in luksemburška vlada so predlagale dodatne kandidate za več prostih mest, ki jih je treba zapolniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1 Za obdobje, ki se izteče 31. marca 2023, se za člane in namestnike upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu imenujejo: I. PREDSTAVNIKI VLAD Država Člani Namestniki Grčija Ioannis KONSTANTAKOPOULOS Georgios GOURZOULIDIS Francija Lucie MEDIAVILLA Amel HAFID Luksemburg Marco BOLY Patrice FURLANI

Člen 2 Svet bo še nepredlagane člane in namestnike imenoval pozneje.

Člen 3 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 6. junija 2019 Za Svet Predsednica A. BIRCHALL

(1) UL L 30, 31.1.2019, str. 58.

(2) Sklep Sveta z dne 9. aprila 2019 o imenovanju članov in namestnikov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) (UL C 135, 11.4.2019, str. 7).
(3)

V Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je določeno, da mora Unija zagotoviti, da so ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva okoljsko dolgoročno trajnostne in upravljane na način, ki je skladen s cilji doseganja gospodarskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja in prispevanja k zanesljivi preskrbi s hrano. Prav tako je določeno, da mora Unija uporabiti previdnostni pristop k upravljanju ribištva in zagotoviti, da se izkoriščanje morskih bioloških virov izvaja na način, ki dovoljuje obnavljanje in ohranjanje populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. Določeno je tudi, da mora Unija na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja sprejeti upravljalne in ohranitvene ukrepe, podpirati razvoj znanstvenega znanja in mnenja, postopoma odpraviti zavržke in spodbujati ribolovne metode, ki prispevajo k bolj selektivnemu ribolovu, preprečevanju in zmanjševanju neželenega ulova v čim večji meri ter ribolovu z majhnim vplivom na morski ekosistem in ribolovne vire. Poleg tega je v Uredbi (EU) št. 1380/2013 izrecno določeno, da mora Unija navedene cilje in načela uporabiti pri vodenju zunanjih odnosov na področju ribištva.
(1)

Skupni znesek letnih nadomestil za nadzor, ki se zaračuna v skladu s členom 9(2) Uredbe (EU) št. 1163/2014 (ECB/2014/41), mora kriti izdatke Evropske centralne banke (ECB) v zvezi z nadzorniškimi nalogami v zadevnem obdobju zaračunavanja nadomestila, vendar pa teh izdatkov ne sme preseči. Navedeni izdatki obsegajo stroške, ki so neposredno povezani z nadzorniškimi nalogami ECB, kot so neposredni nadzor nad pomembnimi subjekti, pregled nad nadzorom nad manj pomembnimi subjekti ter opravljanje horizontalnih nalog in specializiranih storitev. Vključujejo tudi stroške, ki so posredno povezani z nadzorniškimi nalogami ECB, kot so storitve, ki jih opravljajo podporna poslovna področja ECB, kar vključuje upravljanje prostorov in človeških virov, administrativne storitve, proračun in kontroling, računovodske, pravne, komunikacijske in prevajalske storitve, notranjo revizijo ter storitve na področju statistike in informacijske tehnologije.
(5)

Člena 3 in 4 Sklepa 2010/417/ES vsebujeta določbe o odločanju in zastopanju v različnih zadevah, določenih v Sporazumu. Glede na sodbo Sodišča Evropske unije z dne 28. aprila 2015 v zadevi C-28/12 bi bilo treba navedene določbe prenehati uporabljati. Ob upoštevanju pogodb nove določbe o navedenih zadevah ter določbe o obveznostih držav članic glede obveščanja, kot so tiste iz člena 5 Sklepa 2010/417/ES, niso potrebne. Posledično bi se morali členi 3, 4 in 5 Sklepa 2010/417/ES prenehati uporabljati na dan začetka veljavnosti tega sklepa –
SKLEP SVETA (EU) 2019/573

z dne 8. aprila 2019

o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Tretjega dodatnega protokola k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu in političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 91, člena 100(2), členov 207 in 211, v povezavi s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu Republike Hrvaške in zlasti člena 6(2) Akta,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Sporazum o gospodarskem partnerstvu in političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: Globalni sporazum) je bil podpisan 8. decembra 1997, veljati pa je začel 1. oktobra 2000.

(2) V skladu s členom 6(2) Akta o pristopu Republike Hrvaške se pristop Republike Hrvaške h Globalnemu sporazumu odobri s protokolom h Globalnemu sporazumu, sklenjenim med Svetom, ki odloča soglasno v imenu držav članic, in Združenimi mehiškimi državami.

(3) Svet je 14. septembra 2012 pooblastil Komisijo, da z Združenimi mehiškimi državami začne pogajanja o sklenitvi Tretjega dodatnega protokola h Globalnemu sporazumu zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol). Pogajanja so bila uspešno zaključena in Protokol je bil podpisan v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2018/2024 (3) z dne 27. novembra 2018.

(4) Protokol bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1 Tretji dodatni protokol k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu in političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji se odobri v imenu Unije in njenih držav članic (4).

Člen 2 Predsednik Sveta v imenu Unije in njenih držav članic poda uradno obvestilo iz člena 5(2) Protokola (5).

Člen 3 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 8. aprila 2019 Za Svet Predsednica F. MOGHERINI

(1) Odobritev z dne 12. februarja 2019 (še ni objavljena v Uradnem listu).

(2) UL L 276, 28.10.2000, str. 45.

(3) Sklep Sveta (EU) 2018/2024 z dne 22. maja 2018 o podpisu, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, in začasni uporabi Tretjega dodatnega protokola k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu in političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (UL L 325, 20.12.2018, str. 1).

(4) Besedilo Protokola je bilo objavljeno v UL L 325, 20.12.2018, str. 3, skupaj s sklepom o podpisu.

(5) Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Protokola.
(6)

Komisija je pooblaščena, da pripravi predloge pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb v zvezi z naslednjimi zadevami: — na podlagi členov 53(1) in 62 PDEU v zvezi z usklajevanjem zakonov in drugih predpisov v državah članicah, ki se nanašajo na začetek in opravljanje dejavnosti samozaposlenih oseb, — na podlagi člena 113 PDEU v zvezi z določbami za uskladitev zakonodaje glede prometnih davkov, trošarin in drugih oblik posrednega obdavčenja v obsegu, v kakršnem je takšna uskladitev potrebna za vzpostavitev in delovanje notranjega trga in preprečevanje izkrivljanja konkurence, — na podlagi člena 114 PDEU v zvezi s približevanjem določb zakonov in drugih predpisov v državah članicah, katerih predmet je vzpostavitev in delovanje notranjega trga, — na podlagi člena 115 PDEU v zvezi s približevanjem določb zakonov in drugih predpisov držav članic, ki neposredno vplivajo na vzpostavitev ali delovanje notranjega trga, — na podlagi člena 126(14) PDEU v zvezi z nadaljnjimi določbami, katerih cilj je izogibanje čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju, kot so opredeljene v Protokolu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, — na podlagi člena 164 PDEU v zvezi s sprejetjem izvedbenih uredb, ki se nanašajo na Evropski socialni sklad, — na podlagi člena 175(3) PDEU – na področju posebnih dejavnosti zunaj strukturnih skladov in za spodbujanje vsesplošnega skladnega razvoja Unije – v zvezi z razvijanjem in izvajanjem dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v smislu člena 174 PDEU, — na podlagi člena 177 PDEU v zvezi z določbami, kateri cilj je opredeliti naloge, prednostne cilje in organizacijo strukturnih skladov, kar lahko vključuje tudi združevanje skladov, — na podlagi člena 178 PDEU v zvezi s sprejetjem izvedbenih uredb, ki se nanašajo na Evropski sklad za regionalni razvoj, — na podlagi člena 338 PDEU v zvezi z ukrepi za pripravo statistike, kadar je to potrebno za izvajanje dejavnosti Unije.
(3)

Mandati omogočajo revizijo harmoniziranih standardov, pripravljenih na njihovi podlagi. CEN je zaradi upoštevanja tehničnega razvoja in zahtev Uredbe (EU) št. 305/2011 revidiral več navedenih harmoniziranih standardov. Zlasti je revidiral harmonizirane standarde za naslednje proizvode: sistemi za odkrivanje in javljanje požara ter alarmiranje, vlaknato-cementne strešne plošče in fazonski kosi, steklo v stavbah in vlaknato-cementne ravne plošče.
Člen 1

1. Kadar je med Unijo in tretjo državo ali mednarodno organizacijo v veljavi sporazum o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov (v nadaljnjem besedilu: sporazum o varnosti podatkov) ter v skladu s Sklepom 2013/488/EU, je generalni sekretar Sveta pooblaščen, da v skladu z načelom soglasja organa izvora tej tretji državi ali mednarodni organizaciji posreduje tajne podatke EU, ki spadajo v področje uporabe sporazuma o varnosti podatkov, do stopnje, ki jo določi Varnostni odbor Sveta na podlagi odstavka 11 Priloge VI k Sklepu 2013/488/EU. Odločitev o posredovanju tajnih podatkov EU tretji državi ali mednarodni organizaciji v skladu s sporazumom o varnosti podatkov sprejme generalni sekretar za vsak primer posebej.
SKLEP SVETA (EU) 2019/222

z dne 20. decembra 2018

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Skupnem odboru, ustanovljenem z Začasnim evro-mediteranskim pridružitvenim sporazumom o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) za Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze na drugi strani, o podaljšanju akcijskega načrta EU in Palestinske oblasti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Začasni evro-mediteranski pridružitveni sporazum o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) za Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Začasni pridružitveni sporazum) je bil podpisan 24. februarja 1997 in je začel veljati 1. julija 1997.

(2) Pogodbenici se strinjata, da sedanji akcijski načrt EU in Palestinske oblasti še naprej odraža privilegirano partnerstvo med EU in Palestinsko oblastjo ter podpira izvajanje Začasnega pridružitvenega sporazuma.

(3) V skladu s členom 63 Začasnega pridružitvenega sporazuma lahko Skupni odbor sprejema sklepe in daje ustrezna priporočila.

(4) Skupni odbor sprejme priporočilo o podaljšanju akcijskega načrta EU in Palestinske oblasti za tri leta s pisnim postopkom.

(5) Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zavzame v Skupnem odboru, saj bo priporočilo imelo pravne učinke.

(6) Podaljšanje akcijskega načrta EU in Palestinske oblasti za tri leta bo pogodbenicama omogočilo, da nadaljujeta sodelovanje v prihodnjih letih, vključno z možnim pogajanjem glede prednostnih nalog partnerstva –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1 Stališče, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Začasnega evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Palestinsko osvobodilno organizacijo za Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze na drugi strani, o podaljšanju akcijskega načrta EU in Palestinske oblasti, temelji na osnutku priporočila Skupnega odbora, priloženem temu sklepu.

Člen 2 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 20. decembra 2018 Za Svet Predsednica E. KÖSTINGER

(1) UL L 187, 16.7.1997, str. 3.
Evropska unija brez odlašanja objavi in posodobi imena in naslove pooblaščenih proizvajalcev na seznamu z naslovom „Third countries' competent bodies, designated laboratories and authorised wine producers and processors for drawing up VI-1 documents for wine imports into the EU“ (Pristojni organi, določeni laboratoriji in pooblaščeni proizvajalci in predelovalci vina iz tretjih držav za pripravo dokumentov VI-1 za uvoz vina v EU), ki je na voljo na uradnem spletišču Evropske komisije:

ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/wine/lists/06.pdf
(4)

Vendar obstajajo precejšnje vrzeli v znanju o njeni naravi in diagnosticiranju. Zlasti ta napredek še ni privedel do jasnejše geografske razmejitve njene prisotnosti v večini držav in do izboljšanja metod za njeno diagnosticiranje niti do morebitnih ukrepov, ki bi jih bilo treba uporabiti za zmanjšanje tveganja njenega širjenja prek pošiljk, s katerimi se trguje.
(1)

Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. Michiel SCHEFFER, Theo BOVENS, John JORRITSMA in Cees LOGGEN so 18. septembra 2015 s Sklepom Sveta (EU) 2015/1573 (4) kot člani zamenjali Hester MAIJ, Berta GIJSBERTSA, Ralpha DE VRIESA in Boteja WILPSTRO. Poleg tega so Erik LIEVERS, Mariëtte PENNARTS-POUW, Michiel RIJSBERMAN in Ard VAN DER TUUK kot nadomestni člani zamenjali Elviro SWEET, Annemieke TRAAG, Thea BOVENSA in Hansa KONSTA. Tjisse STELPSTRA je 18. julija 2016 s Sklepom Sveta (EU) 2016/1205 (5) kot nadomestni član zamenjal Arda VAN DER TUUKA. Klaas KIELSTRA je 7. oktobra 2016 s Sklepom Sveta (EU) 2016/1816 (6) kot član zamenjal Johna JORRITSMO. Annemieke TRAAG je 25. septembra 2017 s Sklepom Sveta (EU) 2017/1765 (7) kot članica zamenjala Michiela SCHEFFERJA, Michiel SCHEFFER pa je kot nadomestni član zamenjal Erika LIEVERSA.
(1)

Vstavi se naslednji člen: „Člen 2a 1. Svet in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik) lahko obdelujeta osebne podatke, da lahko opravljata svoje naloge na podlagi tega sklepa, zlasti: (a) kar zadeva Svet, za pripravo sprememb in spreminjanje Priloge; (b) kar zadeva visokega predstavnika, za pripravo sprememb Priloge. 2. Svet in visoki predstavnik lahko po potrebi obdelujeta ustrezne podatke v zvezi s kaznivimi dejanji, ki jih storijo fizične osebe s seznama, s kazenskimi obsodbami teh oseb ali z varnostnimi ukrepi v zvezi s takimi osebami samo, kolikor je taka obdelava potrebna za pripravo Priloge. 3. Za namene tega sklepa sta Svet in visoki predstavnik določena za „upravljavca“ v smislu točke 8 člena 3 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), da se zagotovi, da lahko zadevne fizične osebe uveljavljajo svoje pravice na podlagi Uredbe (EU) 2018/1725. (*1) Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).“."
(4)

V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. Danska zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki je ne zavezuje in se zanjo ne uporablja, ter ne sodeluje pri financiranju te operacije –
(6)

Zato se uvoz mesnih proizvodov in obdelanih želodcev, mehurjev in črev, ki so sestavljeni iz mesa domačih ali divjih prašičev s poreklom iz Srbije ali jih vsebujejo, lahko odobri le, če so navedeni mesni proizvodi in obdelani želodci, mehurji in čreva obdelani vsaj s posebno obdelavo „C“ iz dela 4 Priloge II k Odločbi 2007/777/ES, ki zahteva, da mora med obdelavo mesnega izdelka in obdelanih želodcev, mehurjev in črev vse meso in/ali želodci, mehurji in čreva doseči temperaturo najmanj 80 oC. Namesto tega bi se lahko uporabila strožja posebna obdelava „B“ iz dela 4, ki zahteva obdelavo v hermetično zaprti posodi do vrednosti F0 tri ali več.
6.

v Prilogi I se v oddelku 3 šesti odstavek nadomesti z naslednjim: „Naj spodbujevalno prilagoditev obrestne mere, merjeno kot delež povprečne razlike med najvišjo možno obrestno mero ( ) in najnižjo možno obrestno mero ( ), označuje iri; naj obrestno mero, ki se uporabi za operacijo CUODR-III k in ki je izražena kot letna obrestna mera v odstotkih, označuje rk ; iri in rk se določita tako: (a) Če udeleženec na dan 31. marca 2021 ne preseže referenčnega stanja primernih posojil, je obrestna mera, ki se uporabi za vse zneske, ki si jih je udeleženec izposodil v operacijah CUODR-III, enaka povprečni obrestni meri v operacijah glavnega refinanciranja v življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III, torej: če EX ≤ 0, potem iri = 0 % in (b) Če udeleženec na dan 31. marca 2021 preseže referenčno stanje primernih posojil za najmanj 2,5 %, je obrestna mera, ki se uporabi za vse zneske, ki si jih je udeleženec izposodil v operacijah CUODR-III, enaka povprečni obrestni meri mejnega depozita, ki velja v življenjski dobi ustrezne operacije CUODR-III, torej: če EX ≥ 2,5, potem iri = 100 % in (c) Če udeleženec na dan 31. marca 2021 preseže referenčno stanje primernih posojil, vendar za manj kot 2,5 %, se obrestna mera, ki se uporabi za vse zneske, ki si jih je udeleženec izposodil v operacijah CUODR-III, linearno poveča v odvisnosti od tega, za koliko odstotkov udeleženec preseže svoje referenčno stanje primernih posojil, torej: če 0 < EX < 2,5, potem in “.
(4)

V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo –