Sklep Sveta

z dne 22. decembra 2003

o spremembi tretjega pododstavka (Osnovna merila za preveritev vloge) dela V Skupnih konzularnih navodil

(2004/14/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 789/2001 z dne 24. aprila 2001, s katero se Svetu pridržijo izvedbena pooblastila v zvezi z nekaterimi podrobnejšimi predpisi in praktičnimi postopki preverjanja prošenj za vizume [1],

ob upoštevanju pobude Italijanske republike,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski sveti v Tampereju, Laekenu, Sevilli in Solunu so pozvali države članice, da naprej razvijajo svojo skupno vizumsko politiko in pospešijo lokalno konzularno sodelovanje med njihovimi predstavništvi in tretjimi državami.

(2) Analiza podatkov v zvezi z nezakonitim priseljevanjem je pokazala, da se vizumi za kratkoročno bivanje (turizem, podjetništvo, študij, delovni ali družinski obiski) najpogosteje uporabljajo za redni vstop na ozemlje držav pogodbenic Schengenske konvencije in se nato po izteku veljavnosti vizuma osebe zatečejo v ilegalo.

(3) Za presojo obstoja nevarnosti nezakonitega priseljevanja se zdi nujno še naprej pospeševati lokalno konzularno sodelovanje glede določitve, katere dopolnilne in/ali dodatne dokumente je treba zahtevati za izdajo vizumov, in sprejeti skupne mehanizme za bolj učinkovito odkrivanje lažnih ali ponarejenih dokumentov.

(4) Med različnimi dejavniki, na katerih mora temeljiti presoja nevarnosti nezakonitega priseljevanja je bistvenega pomena izid pogovora na diplomatsko-konzularnem predstavništvu, ki ga mora opraviti prosilec za vizum.

(5) Diplomatsko-konzularna predstavništva naj bi zato bila sposobna bolj učinkovito izvajati pooblastila, ki jih imajo za presojo nevarnosti nezakonitega priseljevanja.

(6) V skladu s členi 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ni udeležena pri sprejetju tega sklepa in zato ta zanjo ni zavezujoč, niti ga ni obvezana uporabljati. Ker ta sklep nadgrajuje schengenski pravni red po določbah naslova IV, dela tri Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, se Danska v skladu s členom 5 omenjenega Protokola v šestih mesecih po tem, ko Svet sprejme ta sklep, odloči, ali ga bo prenesla v svojo notranjo zakonodajo ali ne.

(7) Glede Islandije in Norveške ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda [2], ki sodi na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES [3] o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo tega sporazuma.

(8) Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Združeno Kraljestvo ne sodeluje, v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 19. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda [4]; Združeno Kraljestvo zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa in torej ta zanj ni zavezujoč, niti ga ni obvezano uporabljati.

(9) Ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda [5]. Irska torej ni udeležena pri sprejetju tega sklepa in zato ta zanjo ni zavezujoč, niti ga ni obvezana uporabljati.

(10) Ta sklep je akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oz. je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003 –

SKLENIL:

Člen 1

Tretji pododstavek (Osnovna merila za preveritev vloge) dela V Skupnih konzularnih navodil se nadomesti z naslednjim:

"Za presojo, ali obstaja nevarnost protipravnega priseljevanja, prevzame polno odgovornost diplomatsko-konzularno predstavništvo. Namen preverjanja vlog za izdajo vizuma je, da se ugotovi, ali se prosilec namerava priseliti na ozemlje držav članic in se tam naseliti na podlagi vizuma, ki je bil izdan iz turističnih, študijskih, poslovnih ali družinskih razlogov, ki jih je prosilec navedel kot lažni razlog. Zato je pri obravnavanju treba posvetiti posebno pozornost "rizičnim kategorijam", kakršne so brezposelne osebe, osebe brez stalnih dohodkov itn. Iz istega namena je bistvenega pomena pogovor s prosilcem za vizum, v katerem se ugotovi namen potovanja. Če je potrebno, se lahko zahteva tudi dodatne podporne dokumente, dogovorjene v okviru lokalnega konzularnega sodelovanja. Diplomatsko-konzularno predstavništvo se mora posluževati tudi lokalnega konzularnega sodelovanja, da poveča svojo sposobnost odkrivanja lažnih ali ponarejenih dokumentov, predloženih skupaj z vlogami za izdajo vizuma. Če obstaja kakršen koli dvom glede verodostojnosti predloženih dokumentov in dodatne dokumentacije, vključno z dvomom glede verodostojnosti njihove vsebine ali o zanesljivosti navedb, zbranih med pogovorom, diplomatsko-konzularno predstavništvo vizuma ne izda."

Člen 2

Ta sklep se uporablja od dne objave v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.

V Bruslju, 22. decembra 2003

Za Svet

Predsednik

A. Matteoli

[1] UL L 116, 26.4.2001, str. 2.

[2] UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

[3] UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

[4] UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

[5] UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

--------------------------------------------------