OKVIRNI SKLEP SVETA 2006/960/PNZ

z dne 18. decembra 2006

o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 30(1)(a) in(b) in 34(2)(b) Pogodbe,

ob upoštevanju pobude Kraljevine Švedske,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

Ta cilj je treba doseči s preprečevanjem kaznivih dejanj in bojem proti njih prek tesnejšega sodelovanja med organi kazenskega pregona v državah članicah ob hkratnem spoštovanju načel in pravil v zvezi s človekovimi pravicami, temeljnimi svoboščinami in pravno državo, na katerih temelji Unija in so skupna državam članicam.

Pravočasen dostop do točnih in najnovejših informacij in obveščevalnih podatkov je ključni element, ki organom kazenskega pregona omogoča uspešno odkrivanje, preprečevanje in preiskovanje kaznivega dejanja ali kriminalne dejavnosti, zlasti na območju, na katerem je bil odpravljen nadzor notranjih meja. Ker se dejavnosti kriminalcev izvajajo tajno, jih je treba nadzirati, z njimi povezane informacije pa je treba še posebej hitro izmenjati.

Pomembno je, da se možnosti organov kazenskega pregona, da od drugih držav članic pridobijo informacije in obveščevalne podatke o hudih kaznivih dejanjih in terorističnih dejanjih, obravnavajo na horizontalnem nivoju in ne na ravni razlik glede vrste kaznivih dejanj ali delitve pristojnosti med organi kazenskega pregona in sodnimi organi.

Učinkovito in hitro izmenjavo informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona trenutno resno ovirajo uradni postopki, upravne strukture in pravne ovire v zakonodajah držav članic; takšne razmere so za državljane Evropske unije nesprejemljive, in za to zahtevajo večjo varnost in učinkovitejši kazenski pregon ob hkratnem varovanju človekovih pravic.

Nujno je, da lahko organi kazenskega pregona zaprosijo za informacije in obveščevalne podatke in te pridobijo od drugih držav članic v različnih fazah preiskave, od faze zbiranja obveščevalnih podatkov o kaznivem dejanju do faze preiskave kaznivega dejanja. Sistemi držav članic so si v tem pogledu različni, toda namen tega okvirnega sklepa ni spreminjati teh sistemov. Njegov namen je, da glede določenih vrst informacij in obveščevalnih podatkov znotraj Unije zagotovi hitro izmenjavo nekaterih informacij, ki so bistvenega pomena za organe kazenskega pregona.

Odsotnost skupnega pravnega okvira za učinkovito in hitro izmenjavo informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic je pomanjkljivost, ki jo bo treba odpraviti; Svet Evropske unije zato meni, da je treba sprejeti pravno zavezujoč instrument o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov. Ta okvirni sklep ne bi smel vplivati na obstoječe ali prihodnje instrumente, ki omogočajo razširitev ciljev tega okvirnega sklepa ali ki poenostavljajo postopke za izmenjavo informacij in obveščevalnih podatkov, kot je Konvencija z dne 18. decembra 1997, pripravljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pomoči in sodelovanju med carinskimi upravami (1) .

Skupni interes držav članic v boju proti čezmejnemu kriminalu mora vzpostaviti ustrezno ravnovesje med hitrim in učinkovitim sodelovanjem pri kazenskem pregonu ter dogovorjenimi načeli in pravili o varstvu podatkov, temeljnih svoboščinah, človekovih pravicah in osebnih svoboščinah.

Za Islandijo in Norveško ta okvirni sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, ki spadajo v področje iz člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (2) . Postopki iz tega sporazuma so bili upoštevani pri tem okvirnem sklepu.

Kar zadeva Švico, predstavlja ta okvirni sklep razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, podpisanega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo v zvezi s pridružitvijo Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo v področje iz člena 1(H) Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 4(1) Sklepa Sveta 2004/860/ES z dne 25. oktobra 2004 o podpisu v imenu Evropske Skupnosti in začasni uporabi nekaterih določb navedenega Sporazuma (3) , in s členom 4(1) Sklepa Sveta 2004/849/ES z dne 25. oktobra 2004 o podpisu v imenu Evropske unije in o začasni uporabi nekaterih določb navedenega Sporazuma (4) .

SPREJEL NASLEDNJI OKVIRNI SKLEP:

NASLOV I

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE POJMOV

4. Ta okvirni sklep držav članic ne zavezuje, da zagotovijo informacije in obveščevalne podatke, ki naj bi bili uporabljeni kot dokaz pred sodnimi organi, niti jim ne daje pravice do uporabe teh informacij ali obveščevalnih podatkov v ta namen. Kadar država članica pridobi informacije ali obveščevalne podatke v skladu s tem okvirnim sklepom in jih želi uporabiti kot dokaz pred sodnimi organi, mora pridobiti soglasje države članice, ki je te informacije ali obveščevalne podatke priskrbela, če tako zahteva nacionalna zakonodaja države članice, ki je priskrbela informacije ali obveščevalne podatke, in sicer z uporabo instrumentov o pravosodnem sodelovanju, ki veljajo med državama članicama. Soglasje ni potrebno, če je država članica, od katere so se zahtevale informacije ali obveščevalni podatki, že dala soglasje za uporabo informacij ali obveščevalnih podatkov kot dokaza ob njihovem posredovanju.

3. Ta okvirni sklep zajema vse informacije in/ali obveščevalne podatke, kakor so opredeljeni v členu 2(d). Držav članic ne zavezuje, da zbirajo in shranjujejo informacije in obveščevalne podatke z namenom njihovega posredovanja pristojnim organom kazenskega pregona drugih držav članic.

„operacija zbiranja obveščevalnih podatkov o kaznivem dejanju“: pomeni stopnjo v postopku, ki še ni dosegla stopnje preiskave kaznivega dejanja, znotraj katere pristojni organ kazenskega pregona, ki je po nacionalni zakonodaji pristojen za zbiranje, obdelovanje in analizo informacij o kaznivih dejanjih in kriminalnih dejavnostih, ugotavlja, ali so bila storjena oziroma bi lahko bila v prihodnosti storjena konkretna kazniva dejanja;

„pristojni organ kazenskega pregona“ pomeni državno policijo, carino ali drug organ, ki mu nacionalna zakonodaja daje pooblastila za odkrivanje, preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj ali kriminalnih dejavnosti ter za izvajanje pooblastil in uporabo prisilnih ukrepov v okviru takšnih dejavnosti. Agencije ali enote, ki se ukvarjajo posebej z vprašanji državne varnosti, niso zajete v pojem pristojnega organa kazenskega pregona. Vsaka država članica do 18 decembra 2007 v izjavi, deponirani pri generalnem sekretariatu Sveta, navede, kateri organi so zajeti s pojmom „pristojni organ kazenskega pregona“. Takšna izjava se lahko kadar koli spremeni;

NASLOV II

IZMENJAVA INFORMACIJ IN OBVEŠČEVALNIH PODATKOV

4. Če lahko zaprošeni pristojni organ kazenskega pregona v skladu z nacionalno zakonodajo zaprošene države članice do zahtevanih informacij ali obveščevalnih podatkov dostopa zgolj na podlagi soglasja ali odobritve sodnega organa, mora zaprošeni pristojni organ kazenskega pregona zaprositi pristojni sodni organ za soglasje ali dovoljenje za dostop do zahtevanih informacij in njihovo izmenjavo. Pristojni sodni organ zaprošene države članice brez poseganja v člen 10(1) in (2) pri odločitvi uporabi enaka pravila kot v povsem interni zadevi.

3. Države članice zagotovijo, da se pri zagotavljanju informacij in obveščevalnih podatkov pristojnim organom kazenskega pregona drugih držav članic uporabljajo pogoji, ki niso strožji od pogojev, ki se za zagotavljanje in zahtevanje informacij in obveščevalnih podatkov uporabljajo na nacionalni ravni. Država članica zlasti izmenjave informacij ali obveščevalnih podatkov med svojim pristojnim organom kazenskega pregona in pristojnim organom kazenskega pregona druge države članice, do katerih lahko zaprošeni pristojni organ kazenskega pregona v okviru internega postopka dostopa brez sodnega soglasja ali odobritve, ne pogojuje s takšnim soglasjem ali odobritvijo.

3. Države članice zagotovijo, da bi bilo za primere, ki niso nujni, treba odgovoriti na zaprosila za informacije in obveščevalne podatke v zvezi s kaznivimi dejanji iz člena 2(2) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ, v enem tednu, če so zahtevane informacije ali obveščevalni podatki na voljo v zbirki podatkov, do katere organ kazenskega pregona neposredno dostopa. Če zaprošeni pristojni organ kazenskega pregona v roku enega tedna ne more zagotoviti odgovora, to utemelji s pomočjo obrazca iz Priloge A.

2. Če zaprošeni pristojni organ kazenskega pregona v roku osmih ur ne more zagotoviti odgovora, to utemelji s pomočjo obrazca iz Priloge A. Če bi zagotovitev informacij ali obveščevalnih podatkov, za katere se zaprosi v roku osmih ur, nesorazmerno obremenilo zaprošeni organ kazenskega pregona, lahko ta zagotovitev informacij ali obveščevalnih podatkov odloži. V tem primeru zaprošeni organ kazenskega pregona o tej odložitvi nemudoma obvesti organ kazenskega pregona, ki zanje zaprosi, ter čim prej zagotovi zahtevane informacije ali obveščevalne podatke, vendar najkasneje v treh dneh. Uporaba določb po tem odstavku se pregleda do 19 decembra 2009.

1. Države članice zagotovijo ustrezne postopke, da se lahko najpozneje v osmih urah odzovejo na nujna zaprosila za informacije in obveščevalne podatke v zvezi s kaznivimi dejanji iz člena 2(2) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ, kadar so zahtevane informacije ali obveščevalni podatki na voljo v zbirki podatkov, do katere lahko organ kazenskega pregona neposredno dostopa.

1. Za informacije in obveščevalne podatke se lahko zaprosi za namene odkrivanja, preprečevanja ali preiskovanja kaznivega dejanja, kadar obstajajo dejanski razlogi za domnevo, da druga država članica razpolaga z ustreznimi informacijami in obveščevalnimi podatki. Ti dejanski razlogi se navedejo v zaprosilu, v katerem je pojasnjen namen zaprosila za informacije in obveščevalne podatke ter povezava med tem namenom in osebo, na katero se te informacije in obveščevalni podatki nanašajo.

1. Izmenjava informacij in obveščevalnih podatkov po tem okvirnem sklepu lahko poteka na obstoječe načine za mednarodno sodelovanje na področju kazenskega pregona. Jezik, v katerem se napiše zaprosilo in izmenjujejo informacije, je jezik, ki se uporablja pri zadevnem načinu komunikacije. Države članice v izjavi, ki jo podajo v skladu s členom 2(a), generalnemu sekretariatu Sveta posredujejo tudi podatke o točkah za stike, na katere se lahko v nujnih primerih pošljejo zaprosila. Ti podatki se lahko kadar koli spremenijo. Generalni sekretariat Sveta državam članicam in Komisiji pošlje prejete izjave.

1. Brez poseganja v člen 10 pristojni organi kazenskega pregona zadevnim pristojnim organom kazenskega pregona drugih držav članic brez predhodnega zaprosila posredujejo informacije in obveščevalne podatke v primerih, kadar obstajajo dejanski razlogi za domnevo, da bi informacije in obveščevalni podatki lahko pomagali pri odkrivanju, preprečevanju ali preiskovanju kaznivih dejanj iz člena 2(2) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ. Načine tovrstne izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov na lastno pobudo urejajo nacionalne zakonodaje držav članic, ki posredujejo informacije.

Člen 8

Varstvo podatkov

1. Vsaka država članica zagotovi, da se uveljavljena pravila o varstvu podatkov, ki veljajo pri uporabi komunikacijskih načinov iz člena 6(1), uporabljajo tudi v postopku izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov iz tega okvirnega sklepa.

2. Uporabo informacij in obveščevalnih podatkov, ki so bili v skladu s tem okvirnim sklepom izmenjani neposredno ali na dvostranski ravni, urejajo nacionalne določbe o varstvu podatkov države članice prejemnice, v kateri informacije in obveščevalne podatke urejajo enaka pravila o varstvu podatkov, kot če bi se zbrali v tej isti državi članici prejemnici. Osebni podatki, uporabljeni pri izvajanju tega okvirnega sklepa, so varovani v skladu z načeli Konvencije Sveta Evrope z dne 28. januarja 1981 o varstvu posameznikov glede avtomatske obdelave osebnih podatkov in, za tiste države članice, ki so to ratificirale, v skladu z Dodatnim protokolom z dne 8. novembra 2001 k tej konvenciji v zvezi z nadzornimi organi in čezmejnim prenosom podatkov. Organi kazenskega pregona morajo pri obdelavi osebnih podatkov, pridobljenih v skladu s tem okvirnim sklepom, upoštevati načela Priporočila Sveta Evrope št. R(87)15 o uporabi osebnih podatkov na policijskem področju.

3. Informacije in obveščevalne podatke, zagotovljene na podlagi tega okvirnega sklepa, lahko pristojni organi kazenskega pregona države članice, ki jih je pridobila, uporabijo zgolj za namene, za katere so bili ti posredovani v skladu s tem okvirnim sklepom, ali za preprečevanje neposredne in resne grožnje javni varnosti; obdelava v druge namene se dovoli samo s predhodnim pooblastilom države članice, ki jih sporoča, pri čemer se upošteva nacionalna zakonodaja države članice, ki prejme informacije ali obveščevalne podatke. Pooblastilo se lahko podeli le, če to dovoljuje nacionalna zakonodaja države članice, ki sporoča informacije in obveščevalne podatke.