IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/802

z dne 20. maja 2022

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Brazilije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), ter zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Začetek

(1) Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 24. septembra 2021 na podlagi člena 5 Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK ali Kitajska) in Brazilije (v nadaljnjem besedilu skupaj: zadevni državi). Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

(2) Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe z dne 13. avgusta 2021, ki jo je vložilo združenje evropskih jeklarjev (v nadaljnjem besedilu: Eurofer ali pritožnik). Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi njega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave.

(3) Pritožba je bila vložena v imenu naslednjih proizvajalcev Unije: ArcelorMittal Atlantique et Lorraine (Francija), ArcelorMittal Etxebarri S.A. (Španija) in ThyssenKrupp Rasselstein GmbH (Nemčija), ki domnevno predstavljajo 100 % industrije Unije. Med preiskavo je Komisija ugotovila, da je v Uniji še en proizvajalec izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla, in sicer družba Acciaierie d'Italia. Glede na to, da so pritožniki kljub temu predstavljali [85–95] % proizvodnje in prodaje industrije Unije, se je v skladu s členom 5(4) osnovne uredbe štelo, da je pritožbo vložila industrija Unije.

1.2 Zainteresirane strani

(4) Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave izrecno obvestila pritožnika, znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike ter organe LRK in Brazilije, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju.

1.3 Pripombe glede začetka preiskave

(5) Zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo pripombe glede začetka preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

(6) Kitajsko združenje železarjev in jeklarjev (China Iron and Steel Association, CISA) je pripombe predložilo po začetku postopka, in sicer 5. novembra 2021. Poleg tega je združenje CISA skupaj z družbama Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., China in GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd. zahtevalo zaslišanje pred službami Komisije. Te zahteve so vložili v predpisanih rokih, zaslišanje pa je potekalo 24. januarja 2022.

(7) V predložitvi in med zaslišanjem so med drugim trdili, da se pritožba preveč opira na zaupne informacije, zlasti v zvezi z uporabljenimi stroški, in da nezaupna različica zato ni omogočala pravilnega razumevanja dokazov, na katerih temelji pritožba.

(8) Komisija je menila, da je nezaupna različica pritožbe, ki je bila zainteresiranim stranem na voljo za pregled v spisu, vsebovala vse bistvene dokaze in nezaupne povzetke zaupnih podatkov, ki omogočajo zainteresiranim stranem, da ustrezno uveljavljajo pravico do obrambe. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

1.4 Vzorčenje

(9) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.4.1 Vzorčenje proizvajalcev Unije

(10) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Vendar se je zaradi majhnega števila proizvajalcev v Uniji Komisija odločila, da bo vprašalnike poslala vsem takrat znanim proizvajalcem Unije.

(11) K izpolnitvi vprašalnika za proizvajalce Unije so bili pozvani in v raziskavi so sodelovali naslednji proizvajalci Unije: — ArcelorMittal Atlantique et Lorraine, Francija, — ArcelorMittal Etxebarri S.A., Španija, — ThyssenKrupp Rasselstein GmbH, Nemčija.

(12) Kot je pojasnjeno v zgornji uvodni izjavi 3, je bila Komisija med preiskavo seznanjena z obstojem tretjega proizvajalca Unije. Glede na to, da so sodelujoči proizvajalci Unije predstavljali [85–95] % celotne proizvodnje in prodaje izdelka v preiskavi v obdobju preiskave, je Komisija 16. marca 2022 izdala obvestilo k spisu, s katerim je zainteresirane strani obvestila, da se je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe odločila, da bo preiskavo omejila na te proizvajalce, in jih pozvala, naj predložijo pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb.

1.4.2 Vzorčenje uvoznikov

(13) Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, navedene v obvestilu o začetku.

(14) Te informacije je predložil le en nepovezani uvoznik, zato vzorčenje nepovezanih uvoznikov ni bilo potrebno. Vendar se je ta nepovezani uvoznik odločil, da ne bo predložil izpolnjenega vprašalnika. Zato v tej preiskavi ni sodeloval noben nepovezani uvoznik.

1.4.3 Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK in Braziliji

(15) Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike iz LRK in Brazilije pozvala, naj zagotovijo informacije, navedene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavništvo LRK pri Evropski uniji in predstavništvo Brazilije pri Evropski uniji pozvala, naj opredelita morebitne druge proizvajalce, ki bi bili morda zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali z njimi vzpostavita stik.

(16) Kar zadeva LRK, so zahtevane informacije predložili in se strinjali z vključitvijo v vzorec štirje proizvajalci izvozniki. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec dveh proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Glede vzorca Komisija ni prejela nobene pripombe.

(17) Kar zadeva Brazilijo, je zahtevane informacije predložil in se strinjal z vključitvijo v vzorec le en proizvajalec izvoznik, ki je predstavljal skoraj celoten uvoz iz Brazilije. Komisija se je zato odločila, da vzorčenje ni potrebno.

1.5 Individualna preiskava

(18) Proizvajalec izvoznik iz Kitajske (GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd.) je zahteval individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe in v roku vrnil vprašalnik. Komisija je menila, da bi bila proučitev tega zahtevka v začasni fazi preiskave preveč obremenjujoča, zlasti ker je bilo treba na daljavo organizirati navzkrižna preverjanja za dve državi in ker je imel eden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov več odvisnih družb v Evropski uniji. Zato se bo o tem, ali bo odobrila individualno preiskavo, odločila v zaključni fazi preiskave.

1.6 Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

(19) Komisija je vladi Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada) poslala vprašalnik o obstoju znatnih izkrivljanj v LRK v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe.

(20) Poleg tega je pritožnik v pritožbi za izdelek v preiskavi predložil zadostne dokaze o izkrivljanju cen surovin na Kitajskem. Kot je bilo napovedano v obvestilu o začetku, je preiskava tako zajemala ta izkrivljanja cen surovin, da bi se ugotovilo, ali naj se za Kitajsko uporabijo določbe člena 7(2a) in (2b) osnovne uredbe. Komisija je zato kitajski vladi poslala dodatni vprašalnik v zvezi s tem.

(21) Komisija je vprašalnike poslala trem proizvajalcem Unije, pritožniku, enemu nepovezanemu uvozniku, znanim uporabnikom in trem proizvajalcem izvoznikom iz zadevnih držav. Isti vprašalniki so bili na dan začetka preiskave na voljo tudi na spletu (3).

(22) Zaradi izbruha COVID-19 in omejitev gibanja v številnih državah članicah in tretjih državah Komisija ni mogla izvesti preveritvenih obiskov v skladu s členom 16 osnovne uredbe. Namesto tega je na daljavo navzkrižno preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasne ugotovitve, v skladu z Obvestilom o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (4).

(23) Komisija je na daljavo izvedla navzkrižna preverjanja naslednjih družb/strani: (a) proizvajalci Unije: — ArcelorMittal Atlantique et Lorraine, Francija, — ArcelorMittal Etxebarri S.A., Španija, — ThyssenKrupp Rasselstein GmbH, Nemčija, (b) proizvajalci izvozniki: v LRK: — Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Kitajska (v nadaljnjem besedilu: Baosteel), — Handan Jintai Packing Material Co., Ltd, Kitajska (v nadaljnjem besedilu: Jintai), v Braziliji: — Companhia Siderúrgica Nacional, Brazilija (CSN).

1.7 Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

(24) Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. julija 2020 do 30. junija 2021 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2018 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1 Zadevni izdelek

(25) Zadevni izdelek so ploščati valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla, platirani ali prevlečeni s kromovimi oksidi ali s kromom in kromovimi oksidi s poreklom iz LRK in Brazilije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN 7210 50 00 in 7212 50 20 (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).

(26) Izdelki iz elektrolitsko kromiranega jekla se uporabljajo za različne namene, običajno za potrošniško in industrijsko embalažo. Najpogosteje se uporabljajo za pakiranje živil, na primer v pokrovih in dnu pločevink, navojnih pokrovčkih in pokrovih za kozarce, ušescih na pločevinkah itd. Druge vrste uporabe vključujejo zunanje dele za gospodinjske aparate, škatlice za fotografske filme, zaščitni material za zaščito optičnih vlaken ali druge električne in elektronske dele.

2.2 Podobni izdelek

(27) Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter so namenjeni enaki osnovni uporabi: — zadevni izdelek, — izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK in Brazilije, ter — izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

(28) Komisija se je v tej fazi odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3 Registracija

(29) Komisija bi morala na podlagi člena 14(5a) osnovne uredbe registrirati uvoz, ki je predmet protidampinške preiskave, v obdobju predhodnega razkritja, razen če ima dovolj dokazov v smislu člena 5, da zahteve iz točke (c) ali (d) člena 10(4) niso izpolnjene.

(30) Kot je navedeno v členu 10(4), točka (d), osnovne uredbe, je ena od teh zahtev, da poleg ravni uvoza, ki je povzročal škodo v obdobju preiskave, obstaja nadaljnja znatna rast uvoza. Kot je razvidno iz preglednice 1, se je uvoz izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla s poreklom iz zadevnih držav štiri mesece po začetku zmanjšal za 8 % v primerjavi z obdobjem preiskave, tj. od 1. julija 2020 do 30. junija 2021.

(31) Vsi podatki so predstavljeni v indeksirani obliki ali kot razponi za zaščito zaupnih podatkov, ki so jih predložili trije vzorčeni proizvajalci Unije, od katerih dva pripadata isti skupini. Preglednica 1 Obdobje preiskave Mesečno povprečje v obdobju preiskave Oktober 2021–januar 2022 Mesečno povprečje od oktobra 2021 do januarja 2022 Uvoz iz Brazilije v EU [13 000 –16 000 ] [1 200 –1 300 ] [8 000 –9 000 ] [2 000 –3 000 ] Uvoz iz Kitajske v EU [64 000 –75 000 ] [5 500 –6 500 ] [15 000 –18 000 ] [4 000 –5 000 ] Uvoz iz zadevnih držav v EU [77 000 –91 000 ] [6 500 –7 500 ] [23 000 –27 000 ] [6 000 –7 000 ] Vir: Podatki Eurostata in podatkovna zbirka Surveillance.

(32) Ker v spisu ni bilo znakov, da je uvoz izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla, kot so opredeljeni v zgornji uvodni izjavi 25, odvisen od sezonskih nihanj, Komisija ni menila, da je treba primerjati tudi ravni uvoza od oktobra 2021 do januarja 2022 z ravnjo uvoza v istih mesecih prejšnjega leta. Podatki o uvozu po začetku so se primerjali z mesečnim povprečnim uvozom iz zadevnih držav v štirih mesecih v obdobju preiskave.

(33) Zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi 140 v nadaljevanju, se je Komisija odločila, da bo za namene analize, opisane v zgornjih uvodnih izjavah, kumulirala uvoz iz zadevnih držav. Kot je razvidno iz zgornje preglednice, se kumulirani uvoz iz zadevnih držav po obdobju preiskave ni dodatno znatno povečal.

(34) Komisija je zato ugotovila, da zahteve za registracijo iz člena 14(5a) osnovne uredbe niso bile izpolnjene.

3. DAMPING

3.1 Ljudska republika Kitajska

3.1.1 Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

(35) Glede na razpoložljive dokaze na začetku preiskave, ki so kazali na obstoj znatnega izkrivljanja v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe v zvezi z LRK, je Komisija menila, da bi bilo primerno začeti preiskavo ob upoštevanju člena 2(6a) osnovne uredbe.

(36) Da bi Komisija zbrala potrebne podatke za morebitno uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je v obvestilu o začetku vse proizvajalce izvoznike iz LRK pozvala, naj predložijo informacije o vložkih, uporabljenih za proizvodnjo izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla. Ustrezne informacije sta predložila dva proizvajalca izvoznika.

(37) Poleg tega je Komisija poslala vprašalnik kitajski vladi. Poleg tega je v točki 5.3.2 obvestila o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe v 37 dneh od datuma objave obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije. Kitajska vlada ni poslala izpolnjenega vprašalnika niti ni Komisija v roku prejela nobenih informacij o uporabi člena 2(6a) osnovne uredbe.

(38) Komisija je v obvestilu o začetku navedla tudi, da bo glede na razpoložljive dokaze morda morala izbrati primerno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, da bi lahko določila normalno vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti.

(39) Komisija je 12. novembra 2021 z obvestilom k spisu (v nadaljnjem besedilu: prvo obvestilo) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti. V navedenem obvestilu je navedla seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so surovine, delo in energija, ki se uporabljajo pri proizvodnji izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla. Poleg tega je na podlagi meril, ki vplivajo na izbor neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, kot možne primerne reprezentativne države opredelila Brazilijo, Kolumbijo, Mehiko, Tajsko in Turčijo. Komisija je pripombe o prvem obvestilu prejela od združenja CISA in družbe Baosteel. V teh pripombah je bilo potrjeno, da sta Brazilija oziroma Turčija možni primerni reprezentativni državi.

(40) Komisija je 6. januarja 2022 z drugim obvestilom k spisu (v nadaljnjem besedilu: drugo obvestilo) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti, pri čemer je kot reprezentativno državo izbrala Brazilijo. Zainteresirane strani je obvestila tudi, da bo prodajne, splošne in administrativne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) ter dobiček določila na podlagi takoj dostopnih informacij za družbo CSN, edinega znanega proizvajalca izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla v Braziliji.

(41) Komisija je pripombe o drugem obvestilu prejela od združenja CISA in družbe Baosteel. Oba sta izrazila nestrinjanje, da bi se brazilske domače cene vroče in hladno valjanega jekla lahko izbrale kot reprezentativne cene, saj so bile neobičajno visoke. Ta trditev je obravnavana v uvodnih izjavah 91 in 92.

3.1.2 Normalna vrednost

(42) V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“.

(43) Vendar je v členu 2(6a), točka (a), osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se [...] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti,“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za administrativne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“.

(44) Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je na podlagi razpoložljivih dokazov primerna uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe.

3.1.3 Obstoj znatnega izkrivljanja

(45) Komisija je v nedavnih preiskavah glede jeklarskega sektorja v LRK (5), pri čemer je jeklo glavni dejavnik proizvodnje izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla, ugotovila, da so bila prisotna znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. Komisija je v tej preiskavi sklenila, da je na podlagi razpoložljivih dokazov primerna tudi uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe.

(46) Komisija je v navedenih preiskavah ugotovila znatno poseganje države v LRK, kar povzroča izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja sredstev v skladu s tržnimi načeli (6). Komisija je sklenila zlasti, da kitajska vlada v jeklarskem sektorju, iz katerega izhaja glavna surovina za proizvodnjo izdelka v preiskavi, ohranja znatno stopnjo lastništva v smislu člena 2(6a), točka (b), prva alinea, osnovne uredbe (7) ter da ji prisotnost v podjetjih v smislu člena 2(6a), točka (b), druga alinea, osnovne uredbe (8) omogoča, da vpliva na cene in stroške. Komisija je ugotovila še, da imajo prisotnost države na finančnih trgih in njeno poseganje vanje ter zagotavljanje surovin in vložkov še dodatni učinek izkrivljanja na trgu. Sistem načrtovanja v LRK na splošno dejansko prispeva k temu, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je kitajska vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (9). Komisija je sklenila tudi, da kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne deluje pravilno v smislu člena 2(6a), točka (b), četrta alinea, osnovne uredbe, kar povzroča izkrivljanja zlasti pri ohranjanju plačilno nesposobnih podjetij in dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK (10). Ugotovila je tudi izkrivljanje stroškov plač v sektorju aluminija v smislu člena 2(6a), točka (b), peta alinea, osnovne uredbe (11) in izkrivljanje na finančnih trgih v smislu člena 2(6a), točka (b), šesta alinea, osnovne uredbe, zlasti glede dostopa gospodarskih subjektov do kapitala v LRK (12).

(47) Pritožba v tej zadevi se je nanašala na poročilo, zlasti na ugotovitve v zvezi z jeklarskim sektorjem na splošno, na veliko število podjetij v državni lasti v jeklarskem sektorju, smernice za razvoj industrije s strani države (na primer odločitev Kitajske, da do leta 2025 konsolidira jeklarsko industrijo), prisotnost celic KKP v podjetjih, ki proizvajajo jeklo, ter na različne dokumente o načrtovanju in smernice v zvezi z jeklarskim sektorjem. Poleg tega so bila v pritožbi navedena specifična izkrivljanja pri surovinah, ki se uporabljajo za proizvodnjo izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla: vroče valjanem ploščatem jeklu, kromu, železovi rudi in koksu. Navedena sklicevanja so v zvezi z vroče valjanim ploščatim jeklom vključevala ugotovitve nedavne protisubvencijske preiskave v zvezi s tem sektorjem (13) in ugotovitve iz ministrskega poročila skupine G20 v okviru svetovnega foruma o presežni jeklarski zmogljivosti. Glede kroma je bilo v pritožbi navedeno, da je krom, ki je naveden kot „strateški“ element, urejen s 13. petletnim načrtom (2016–2020) za mineralne vire. Poleg tega je v pritožbi pojasnjeno, da so v Katalogu blaga, za katero Ministrstvo za trgovino Ljudske republike Kitajske (MOFCOM) izda izvozna dovoljenja, na seznamu izdelkov, za katere veljajo izvozna dovoljenja, navedeni ferokrom, surov krom, krom v prahu, odpadni krom ter drugi krom in njegovi izdelki. Poleg tega je pritožba vključevala informacije o izvoznih dajatvah za krom, železovo rudo in koks, ki izkrivljajoče vplivajo na cene.

(48) Komisija je v tej preiskavi proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstaja znatno izkrivljanje v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v spisu, vključno z dokazi v poročilu, ki temeljijo na javno dostopnih virih. Ta analiza je zajemala pregled znatnih poseganj države v gospodarstvo LRK na splošno ter posebne razmere na trgu v zadevnem sektorju, vključno z izdelkom v preiskavi. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, relevantnih za potrditev obstoja znatnih izkrivljanj v LRK.

(49) Zlasti v jeklarskem sektorju, iz katerega izhaja glavna surovina za proizvodnjo izdelka v preiskavi, kitajska vlada ohranja znatno stopnjo lastništva. Številni največji proizvajalci jekla so v državni lasti. Vzorčeni proizvajalec izvoznik Baosteel je na primer pomembno kitajsko podjetje v državni lasti, ki se ukvarja s proizvodnjo jekla in je del nedavno konsolidirane družbe China Baowu Steel Group Co. Ltd. (prej Baosteel Group and Wuhan Iron & Steel), ki je v 100-odstotni končni lasti zvezne komisije SASAC (14). Družba Baowu ima trenutno v lasti tudi 62,7 % delnic v drugih velikih jeklarskih podjetjih v državni lasti Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (v nadaljnjem besedilu: Tisco), zaradi česar je zvezna komisija SASAC njen večinski delničar, kar je posledica neodplačnega prenosa 51-odstotnega deleža v družbi Tisco, ki ga je avgusta 2020 komisija SASAC province Shanxi prenesla družbi Baowu (15). Nominalni števili podjetij v državni lasti in zasebnih podjetij sta skoraj enaki, med petimi kitajskimi proizvajalci jekla, ki so uvrščeni med deset vodilnih proizvajalcev jekla na svetu, pa so štiri podjetja v državni lasti (16). Čeprav je deset vodilnih proizvajalcev leta 2016 predstavljalo samo okrog 36 % celotne industrijske proizvodnje, je kitajska vlada istega leta določila cilj, da do leta 2025 konsolidira 60 % do 70 % proizvodnje jekla v približno desetih velikih podjetjih (17). To namero je ponovila aprila 2019, ko je napovedala objavo smernic o konsolidaciji jeklarske industrije (18). Posledica take konsolidacije so lahko prisilne združitve dobičkonosnih zasebnih družb z neuspešnimi podjetji v državni lasti (19).

(50) Poleg tega je veliko največjih proizvajalcev v jeklarskem sektorju izrecno navedenih v načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020. Družba Tisco na svojem spletnem mestu na primer navaja, da je „velikan na področju železa in jekla“, ki se je „razvil v izjemno obsežen kompleks železa in jekla, ki je povezan z rudarjenjem železa ter proizvodnjo, predelavo, dobavo in trgovanjem železa in jekla“ (20).

(51) Kar zadeva možnost kitajske vlade, da s prisotnostjo države v podjetjih vpliva na cene in stroške v smislu člena 2(6a), točka (b), druga alinea, osnovne uredbe, je bil v preiskavi ugotovljen obstoj osebnih povezav med proizvajalci zadevnega izdelka, in KKP, na primer člani KKP med višjimi vodstvenimi delavci ali člani odbora direktorjev v glavnih proizvajalcih izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla, in sicer družbah Baosteel in Jintai. Obstoj osebnih povezav s KKP med vodstvom je mogoče ugotoviti tudi v zvezi z združenjem CISA (izvršni predsednik je hkrati tudi partijski sekretar). Za ponazoritev s konkretnim primerom: predsednik odbora direktorjev družbe Baowu je hkrati sekretar partijskega odbora, generalni direktor pa je namestnik sekretarja partijskega odbora (21). Podobno predsednik odbora direktorjev družbe Baosteel zaseda položaj sekretarja partijskega odbora, izvršni direktor pa je namestnik sekretarja partijskega odbora (22). To velja tudi za zasebna podjetja. V družbi Jintai je predsednik uprave hkrati član ljudskega kongresa province Hebei. Na splošno, glede na splošno veljavnost zakonodaje o prisotnosti KKP v družbah je mogoče z gotovostjo trditi, da je sposobnost kitajske vlade, da s prisotnostjo države v družbah vpliva na cene in stroške, znatna v jeklarskem sektorju na splošno ter konkretno za proizvajalce izvoznike iz te preiskave.

(52) Za javna in zasebna podjetja v sektorju izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla veljajo politični nadzor in navodila. Naslednji primeri ponazarjajo zgoraj opisano gibanje krepitve poseganja kitajske vlade v sektor izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla. Veliko proizvajalcev izdelka v preiskavi na svojih spletnih mestih izrecno poudarja dejavnosti za krepitev partije, ima člane partije v svojih upravah in poudarja svojo pripadnost KKP. Preiskava je razkrila dejavnosti za krepitev partije v družbi Baosteel. Na uradnem spletnem mestu je navedeno, da skupina China Baowu Group (23) (holding družbe Baosteel) zajema 301 odbor KKP in 85 437 članov KKP. Poleg tega ta skupina v zvezi z dejavnostmi za krepitev KKP v podjetju navaja naslednje: „Okrepiti vključevanje vodilne vloge partije z boljšim upravljanjem podjetij, izboljšati sodoben poslovni sistem. Skupina China Baowu v celoti izvaja zahteve iz „mnenj o krepitvi vodilne vloge partije pri izboljšanju korporativnega upravljanja centralnih podjetij [...]. S spremenjenim in izboljšanim sistemom odločanja o pomembnih zadevah so se dodatno izboljšali pristojnost odločanja partijskega odbora, odbora direktorjev, vodstvenih delavcev in drugih organov upravljanja, odločanje o zadevah in oblike odločanja, ki jih je odobril odbor direktorjev [...]. [...] Skupina Baowu spoštuje in izvaja sočasno načrtovanje krepitve partije in reforme podjetja, sočasno ustanavljanje partijskih organizacij in operativnih subjektov, sočasno razporejanje oseb, odgovornih za partijske organizacije, in osebja, pristojnega za partijske zadeve“. (24) Družba Baosteel opisuje dejavnosti za krepitev KKP, kot sledi: „Strogo in v celoti prevzeti glavno odgovornost pri upravljanju partije, voditi ideološko in politično delo podjetja, delo združene fronte, izgradnjo duhovne civilizacije in poslovne kulture ter delo množic, kot so sindikati in zveza mladih komunistov, voditi izgradnjo poštene vlade v slogu partije, podpreti disciplinske odbore, da bi učinkovito izvrševali svoje nadzorne naloge.“ (25)

(53) Poleg tega so v sektorju izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla uvedene politike, ki diskriminirajo v korist domačih proizvajalcev ali kako drugače vplivajo na trg v smislu člena 2(6a), točka (b), tretja alinea, osnovne uredbe.

(54) Kitajska vlada šteje jeklarstvo, iz katerega izhaja glavna sestavina za proizvodnjo izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla, za ključno industrijo (26). To je potrjeno v številnih načrtih, smernicah in drugih dokumentih, osredotočenih na jeklo, ki se izdajajo na nacionalni, regionalni in občinski ravni, na primer v načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarske industrije za obdobje 2016–2020. V njem je navedeno, da je jeklarstvo „pomemben, temeljni sektor kitajskega gospodarstva, nacionalni temelj“ (27). Glavne naloge in cilji, določeni v tem načrtu, zajemajo vse vidike razvoja industrije (28).

(55) 13. petletni načrt za gospodarski in družbeni razvoj (29) predvideva podporo za družbe, ki proizvajajo vrhunske vrste jeklenih izdelkov (30). Osredotočen je tudi na doseganje kakovosti, vzdržljivosti in zanesljivosti izdelkov s podporo družbam, ki uporabljajo tehnologije, povezane s proizvodnjo čistega jekla, natančnim valjanjem in izboljšanjem kakovosti (31).

(56) V „katalogu s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2019)“ (32), odobrenem z odlokom nacionalne komisije za razvoj in reforme Ljudske republike Kitajske št. 29 z dne 27. avgusta 2019, ki je začel veljati 1. januarja 2020 (v nadaljnjem besedilu: katalog), je jeklarstvo navedeno kot spodbujana industrija.

(57) Kitajska vlada nadalje usmerja razvoj sektorja v skladu z raznovrstnimi orodji in smernicami politike, ki so med drugim povezani s sestavo in prestrukturiranjem trga, surovinami, naložbami, zmanjšanjem zmogljivosti, obsegom izdelkov, premestitvijo, nadgradnjo itd. S temi in drugimi sredstvi kitajska vlada usmerja in nadzira skoraj vse vidike razvoja in delovanja sektorja (33). Sedanja težava presežne zmogljivosti je verjetno najbolj jasen prikaz posledic politik kitajske vlade in izkrivljanja, ki izhaja iz tega.

(58) Skratka, kitajska vlada je sprejela ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte spodbuja k izpolnjevanju ciljev javne politike v podporo spodbujanim industrijam, vključno s proizvodnjo jekla kot glavne surovine za proizvodnjo izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla. Taki ukrepi preprečujejo nemoteno delovanje tržnih sil.

(59) V tej preiskavi ni bilo razkritih nobenih dokazov, da diskriminatorna uporaba ali neustrezno izvrševanje zakonodaje o stečaju in lastnini v skladu s členom 2(6a), točka (b), četrta alinea, osnovne uredbe v sektorju izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla iz zgornje uvodne izjave 46 ne bi vplivalo na proizvajalce izdelka v preiskavi.

(60) Na sektor izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla vplivajo tudi izkrivljanja stroškov plač v smislu člena 2(6a), točka (b), peta alinea, osnovne uredbe, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi 46. Navedena izkrivljanja prizadenejo sektor neposredno (pri proizvodnji izdelka v preiskavi ali glavnih vložkov) in posredno (pri dostopu do kapitala ali vložkov družb, za katere velja isti sistem delovnega prava v LRK) (34).

(61) Poleg tega v tej preiskavi ni bil predložen noben dokaz, da poseganje države v finančni sistem v smislu člena 2(6a), točka (b), šesta alinea, osnovne uredbe ne vpliva na sektor izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla, kot je prav tako navedeno v zgornji uvodni izjavi 46. Zato znatno poseganje države v finančni sistem močno vpliva na tržne razmere na vseh ravneh. Poleg tega je preiskava pokazala, da sta imela oba vzorčena proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave znatne zneske neodplačanih posojil od kitajskih posojilodajalcev.

(62) Med preiskavo je bilo dejansko ugotovljeno, da imajo proizvajalci izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla koristi od dodatne državne podpore. Ena od vzorčenih družb, tj. Jintai, je na primer na seznamu visokotehnoloških podjetij province Hebei za leto 2020 (drugi sklop). Konkretno je to četrta družba na seznamu (35), kar pomeni, da je deležna posebne obravnave in podpore vlade. Poleg tega je bilo v 13. petletni načrt province Hebei za obdobje 2016–2020 vključenih več določb za podporo jeklarskemu sektorju: „Spodbujanje razvojnih in inovacijskih stebrov: [družba Hebei] ustanovi številna inovativna vodilna podjetja v industriji, [družba Hebei] se osredotoči na sto vodilnih podjetij in čim bolj izkoristi njihovo inovativno gonilno silo v konkurenčnih industrijah, podpre njihova prizadevanja za povečanje vložkov za raziskave in razvoj [...]. [Družba Hebei] podpira vodilna podjetja v panogah, kot so jeklarska industrija, industrija opreme, industrija gradbenih materialov, farmacevtska industrija, kemijska industrija, prehranska industrija.“ V 14. petletnem načrtu za obdobje 2021–2025 (družba Jintai Packaging je v provinci Hebei) je navedeno: „Krepitev vodilnega položaja konkurenčnih industrij: jeklarska industrija: [...] spodbujati preoblikovanje in posodobitev jeklarn na glavnem mestnem območju. [...] okrepiti mednarodno sodelovanje na področju proizvodnih zmogljivosti, osredotočiti se na izgradnjo visokokakovostnih grozdov jeklarske industrije v mestih Tangshan in Handan.“ Poleg tega 14. petletni načrt province Hebei o strateških in nastajajočih industrijah za obdobje 2021–2025 vključuje tudi določbe v podporo jeklarstvu: „Odločno razvijati napredne jeklene materiale za visokokakovostne izdelke, kot so jeklo za osnovne dele, jeklo za orodja in kalupe, visokozmogljivo jeklo za pomorski inženiring, jeklo za ležaje, napredno cevovodno jeklo, kovinski prah za aditivno proizvodnjo.“

(63) Komisija je nazadnje opozorila, da so za proizvodnjo izdelka v preiskavi potrebni številni vložki poleg jekla. Ko proizvajalci izdelka v preiskavi kupijo ali naročijo te vložke, vključno z jeklom, so cene, ki jih plačajo (in ki so evidentirane kot stroški proizvajalcev), izpostavljene istim zgoraj navedenim sistemskim izkrivljanjem. Dobavitelji vložkov na primer zaposlujejo delovno silo, ki je izpostavljena zgoraj navedenim izkrivljanjem, lahko si izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju/pri dodeljevanju kapitala, poleg tega zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih.

(64) Posledica tega je, da domače prodajne cene izdelka v preiskavi niso primerne za uporabo v smislu člena 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, na oblikovanje cen vseh stroškov vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.) pa podobno vpliva znatno poseganje države, kot je opisano v delih A in B poročila. Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je sam po sebi proizveden v LRK, z združevanjem številnih proizvodnih dejavnikov izpostavljen znatnim izkrivljanjem. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje.

(65) Združenje CISA je v svojih pripombah na prvo obvestilo predložilo več pripomb, ki jih je v svoji predložitvi podprla in potrdila tudi družba Baosteel. Najprej, trdilo je, da protidampinški sporazum STO ne priznava pojma znatnega izkrivljanja v svojem členu 2.2, ki omogoča zgolj računsko določitev normalne vrednosti, če ni prodaje v okviru redne trgovine. Ugotovilo je, da v tem členu niso omenjena znatna izkrivljanja, ki bi omogočila konstruiranje normalne vrednosti. Drugič, trdilo je, da bi bilo treba vsako konstruirano vrednost izračunati v skladu s členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO ter razlago pritožbenega organa STO v zadevi EU – Biodiesel in odbora STO v zadevi EU – metodologije prilagajanja stroškov II (Rusija) (DS494), v katerih nista omenjena niti pojem znatnih izkrivljanj niti možnost neupoštevanja podatkov družbe izvoznice.

(66) Komisija je menila, da so določbe člena 2(6a) v celoti skladne z zavezami Evropske unije v okviru STO in sodno prakso, ki jo navaja združenje CISA. Prvič, članicam STO ni treba uporabljati natančnih pogojev sporazumov STO v svoji izvedbeni zakonodaji. Zato dejstvo, da pojem „znatna izkrivljanja“ kot tak ni vključen v protidampinški sporazum STO, ne omejuje uporabe navedenega izraza v Uniji. Poleg tega še meni, da v skladu s sklepom panela za reševanje sporov in Pritožbenega organa v zadevi EU – biodizel (DS473) določbe osnovne uredbe, ki se na splošno uporabljajo za vse članice STO, kot je člen 2(5), drugi pododstavek, dovoljujejo uporabo podatkov iz tretje države, ki so ustrezno prilagojeni, če je taka prilagoditev potrebna in utemeljena. Zaradi obstoja znatnih izkrivljanj stroški in cene v državi izvoznici niso primerni za konstruiranje normalne vrednosti. V teh okoliščinah člen 2(6a) predvideva konstruiranje stroškov proizvodnje in prodaje na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, vključno s tistimi v primerni reprezentativni državi s stopnjo razvitosti, ki je podobna stopnji v državi izvoznici. Zato je Komisija to trditev zavrnila.

(67) V zvezi z zadevo EU – metodologije prilagajanja stroškov II (Rusija) (DS494) Komisija opozarja, da sta se EU in Ruska federacija pritožili na ugotovitve odbora, ki niso dokončne in zato v skladu s stalno prakso STO nimajo pravnega statusa v sistemu STO, saj niso bile potrjene s sklepom članic STO v okviru Organa za reševanje sporov. V poročilu odbora je v tem sporu v vsakem primeru izrecno navedeno, da določbe člena 2(6a) osnovne uredbe ne spadajo v okvir spora. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

(68) Drugič, združenje CISA je trdilo, da ni dokazov v zvezi z „znatnimi izkrivljanji“ v povezavi s kitajsko industrijo izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla. Menilo je, da poročilo o Kitajski, na katerega se je oprla Komisija, ne izpolnjuje standardov nepristranskih in objektivnih dokazov ter dokazov zadostne dokazne vrednosti. Trdilo je še, da poročila o Kitajski ni mogoče uporabljati za obdobje preiskave, tj. od julija 2020 do junija 2021, saj je bilo objavljeno leta 2017. Nazadnje, ugotovilo je, da v poročilu o Kitajski ni obravnavana kitajska industrija izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla kot taka, temveč le kitajska jeklarska industrija na splošno.

(69) Komisija je navedla, da je poročilo o Kitajski celovit dokument, ki temelji na obsežnih objektivnih dokazih, vključno z zakonodajo, predpisi in drugimi uradnimi dokumenti o politiki, ki jih je objavila kitajska vlada, poročilih tretjih strani, ki so jih pripravile mednarodne organizacije, akademskih študijah in člankih strokovnjakov ter drugih zanesljivih neodvisnih virih. Od decembra 2017 je bilo javno dostopno, tako da je imela vsaka zainteresirana stran dovolj priložnosti za njegovo izpodbijanje, dopolnitev ali predložitev pripomb v zvezi z njim in dokazi, na katerih temelji, vendar niti kitajska vlada niti druge strani niso predložile argumentov ali dokazov, s katerimi bi izpodbijale vire, vključene v poročilo o Kitajski. Kar zadeva trditev, da je poročilo zastarelo, je Komisija podobno ugotovila zlasti, da so bili glavni dokumenti politike in dokazi v poročilu, vključno z ustreznimi petletnimi načrti in zakonodajo, ki se uporablja za izdelek v preiskavi, v obdobju preiskave še vedno ustrezni in da niti kitajska gospodarska zbornica za kovine, rude in kemikalije (CCCMC) niti druge stranke niso dokazale, da ni več tako. Kitajska je nove petletne načrte začela objavljati šele v letu 2021, pri čemer je bilo veliko teh načrtov objavljenih šele v drugi polovici leta, torej po obdobju preiskave. To je dodatno potrdila raziskava posameznih primerov, ki jo je izvedla Komisija, kot je povzeto zgoraj.

(70) V zvezi s trditvijo, da poročilo o Kitajski ne vključuje posebnega poglavja o izdelkih iz elektrolitsko kromiranega jekla, je Komisija ugotovila, da obstoj znatnega izkrivljanja, na podlagi katerega se uporablja člen 2(6a) osnovne uredbe, ni povezan z obstojem posebnega sektorskega poglavja, ki bi zajemalo zadevni izdelek. V poročilu so opisane različne vrste izkrivljanj v LRK, ki so medsektorske narave in se uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu ter vplivajo na cene in/ali surovine ter stroške proizvodnje zadevnega izdelka. Poleg tega poročilo ni edini vir dokazov, ki jih je Komisija uporabila za svoje ugotovitve, saj so v tem oddelku te uredbe obravnavani dodatni nedavni dokazi o izkrivljanjih v zvezi z jeklarskim sektorjem, vključno s proizvodnjo izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla, surovinami, ki se uporabljajo za proizvodnjo izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla, ter proizvajalci izvozniki izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla, ki so zajeti v tej preiskavi. Zato so bile te trditve zavrnjene.

(71) Tretjič, združenje CISA je pripomnilo, da bi bilo treba v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe oceno glede obstoja znatnih izkrivljanj izvesti ločeno za vsakega proizvajalca izvoznika. Zato je morala Komisija analizirati položaj vsakega vzorčenega kitajskega proizvajalca in za vsakega od njih odločiti, ali je kateri od dejavnikov stroškov proizvodnje in prodaje izkrivljen. Združenje CISA je trdilo, da ugotovitve „na ravni države“ ali „celotne industrije“ ne bi smele biti dovoljene, ter da bi bilo treba zato, ker je bilo v tej zadevi opravljeno vzorčenje, ugotoviti vsaj izkrivljanja za vse vzorčene proizvajalce posebej in vsak proizvodni dejavnik, ki so ga ti uporabljali, posebej.

(72) Komisija je ugotovila, da se je obstoj znatnega izkrivljanja, zaradi katerih bi bilo treba uporabiti člen 2(6a) osnovne uredbe, določil za celotno državo. Kljub temu je Komisija, kot je razvidno iz tega oddelka, analizirala tudi poseben položaj proizvajalcev izvoznikov in ugotovila, da so ta znatna izkrivljanja dejansko vplivala na vsakega od vzorčenih proizvajalcev. Poleg tega člen 2(6a) osnovne uredbe določa, da se domači stroški vsakega proizvajalca lahko uporabijo, če se ugotovi, da nanje ne vplivajo znatna izkrivljanja, vendar v tej preiskavi ni bilo tako. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

(73) Združenje CISA je v odgovoru na drugo obvestilo o proizvodnih dejavnikih ponovilo pripombe, ki jih je podalo ob objavi prvega obvestila o proizvodnih dejavnikih. Poleg tega je dodalo, da v preiskavi ne bi smel biti vnaprej določen pojem znatnih izkrivljanj. Trdilo je, da Komisija ne bi smela začeti postopka na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe, preden je dejansko potrdila obstoj znatnega izkrivljanja. Zato po njegovih navedbah Komisija ne bi smela sprejeti ukrepov, kot sta pošiljanje vprašalnika iz člena 2(6a), ampak bi morala začeti iskanje podatkov o normalni vrednosti iz alternativnih virov, preden se potrdi obstoj znatnih izkrivljanj. Trditve združenja CISA so bile podprte tudi v predložitvi družbe Baosteel v odgovoru na drugo obvestilo o proizvodnih dejavnikih.

(74) Komisija je pojasnila, da čeprav se dejanski obstoj znatnih izkrivljanj ugotovi – in se posledično uporabi metodologija, kot je določena v členu 2(6a), točka (a) – šele ob začasnem in/ali dokončnem razkritju in posledičnem sprejetju zadevnega pravnega akta, člen 2(6a), točka (e), določa obveznost zbiranja podatkov, ki so potrebni za uporabo te metodologije, kadar se preiskava začne na tej podlagi. V tem primeru je Komisija dokaze, ki jih je pritožnik predložil o znatnih izkrivljanjih, štela za povsem zadostne za začetek preiskave na tej podlagi. V obvestilu o začetku je to jasno navedeno v točki 3, v skladu z obveznostjo iz člena 2(6a), točka (e), osnovne uredbe. Zato je Komisija sprejela potrebne ukrepe, ki ji omogočajo uporabo metodologije v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe, če bi se med preiskavo potrdil obstoj znatnih izkrivljanj. Ta postopek vključuje pošiljanje vprašalnikov proizvajalcem izvoznikom in kitajski vladi ter iskanje možnih primernih reprezentativnih držav. Poleg tega člen 2(6a), točka (e), drugi pododstavek, Komisiji nalaga dodatno obveznost, in sicer da strani takoj po začetku preiskave obvesti o ustreznih virih, ki jih namerava uporabiti v zvezi s tem. To je pravna podlaga za informacije, ki se zahtevajo v vprašalnikih o obvestilih o proizvodnih dejavnikih, kot je podrobno navedeno zgoraj. Komisija je na podlagi vseh teh elementov to trditev zavrnila.

(75) Skratka, razpoložljivi dokazi so pokazali, da cene ali stroški zadevnega izdelka, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe, kot kaže dejanski ali možni učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena. Na podlagi navedenega in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija sklenila, da v tem primeru ni ustrezno uporabiti domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti. Komisija je zato računsko določila normalno vrednost izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih stroškov proizvodnje in prodaje v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe.

3.1.4 Reprezentativna država

3.1.4.1 Splošne pripombe

(76) Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe: — stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK. Komisija je za ta namen analizirala države, ki imajo glede na podatkovno zbirko Svetovne banke podoben bruto nacionalni dohodek na prebivalca kot LRK (36), — proizvodnja izdelka v preiskavi v navedeni državi, — razpoložljivost ustreznih takoj dostopnih podatkov v reprezentativni državi, — kadar je več možnih reprezentativnih držav, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, kadar je to primerno.

(77) Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 39 in 40, je Komisija izdala dve obvestili za spis o virih za določitev normalne vrednosti. V teh obvestilih so bili opisani dejstva in dokazi, na katerih temeljijo ustrezna merila, in obravnavane pripombe, prejete od zainteresiranih strani o teh elementih in ustreznih virih. V drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih je Komisija zainteresirane strani obvestila, da namerava obravnavati Brazilijo kot primerno reprezentativno državo v tem primeru, če bo potrjen obstoj znatnih izkrivljanj v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe.

3.1.4.2 Stopnja gospodarske razvitosti, ki je podobna stopnji v LRK

(78) V prvem obvestilu o proizvodnih dejavnikih je Komisija opredelila Brazilijo, Kolumbijo, Mehiko, Tajsko in Turčijo kot države, ki imajo glede na podatke Svetovne banke podobno stopnjo gospodarske razvitosti kot Kitajska, tj. Svetovna banka vse te države na podlagi bruto nacionalnega dohodka uvršča med države z višjim srednjim dohodkom, za katere je bilo znano, da se je v njih proizvajal izdelek v preiskavi.

(79) V pripombah, prejetih na prvo obvestilo, je bilo potrjeno, da sta Brazilija oziroma Turčija možni primerni reprezentativni državi.

3.1.4.3 Razpoložljivost ustreznih takoj dostopnih podatkov v reprezentativni državi

(80) Komisija je v prvem obvestilu za države, opredeljene kot države, v katerih se je izdelek v preiskavi proizvajal, tj. Brazilijo, Kolumbijo, Mehiko, Tajsko in Turčijo, preverila razpoložljivost potrebnih podatkov, zlasti v zvezi s finančnimi podatki proizvajalcev podobnega izdelka.

(81) Komisija je opredelila dve družbi, za kateri se je zdelo, da sta proizvajalki izdelka v preiskavi in da sta bili leta 2020 (obdobje, ki se delno prekriva z obdobjem preiskave) dobičkonosni: družbo Companhia Siderúrgica Nacional (CSN) iz Brazilije in družbo Ereğli Demir ve Çelik Fabrikaları (Erdemir) iz Turčije. Komisija je ugotovila, da so bili za ti dve družbi na voljo takoj dostopni konsolidirani finančni podatki za leto 2020 na ravni skupine.

(82) Zainteresirane strani so v svojih pripombah na prvo obvestilo poudarile, da so bili za družbo Companhia Siderúrgica Nacional (CSN) finančni podatki na voljo ne le na ravni skupine, ampak tudi posebej za sektor „proizvodnje jekla“. Nasprotno, za turškega proizvajalca izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla Ereğli Demir ve Çelik Fabrikaları (Erdemir) ni bilo mogoče najti finančnih podatkov na sektorski ravni. V skladu s tem je Komisija menila, da so takoj dostopni finančni podatki iz Brazilije najpomembnejši podatki v zvezi s PSA-stroški in dobičkom.

(83) Komisija je glede na navedeno zainteresirane strani v drugem obvestilu obvestila, da namerava v skladu s členom 2(6a), točka (a), prva alinea, osnovne uredbe uporabiti Brazilijo kot primerno reprezentativno državo in družbo CSN, da bi pridobila neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti za izračun normalne vrednosti.

(84) Zainteresirane strani so bile pozvane, naj predložijo pripombe o primernosti Brazilije kot reprezentativne države in družbe CSN kot proizvajalca v reprezentativni državi.

(85) Zainteresirane strani niso predložile nobenih pripomb, s katerimi bi izpodbijale primernost Brazilije kot reprezentativne države in družbe CSN kot proizvajalca v reprezentativni državi.

3.1.4.4 Raven socialne zaščite in varstva okolja

(86) Ker je bilo ugotovljeno, da je na podlagi vseh navedenih elementov Brazilija primerna reprezentativna država, ni bilo treba oceniti ravni socialne zaščite in varstva okolja v skladu z zadnjim stavkom člena 2(6a), točka (a), prva alinea, osnovne uredbe.

3.1.4.5 Sklep

(87) Glede na zgornjo analizo je Brazilija izpolnila merila iz člena 2(6a), točka (a), prva alinea, osnovne uredbe in se lahko šteje za primerno reprezentativno državo.

3.1.5 Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov

(88) Komisija je v prvem obvestilu navedla proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci izvozniki uporabljajo pri proizvodnji izdelka v preiskavi, ter zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe in takoj dostopne informacije o neizkrivljenih vrednostih za vsak proizvodni dejavnik, omenjen v navedenem obvestilu.

(89) Komisija je nato v drugem obvestilu zainteresirane strani obvestila, da bo za določitev neizkrivljenih stroškov za večino proizvodnih dejavnikov uporabila podatkovno zbirko Global Trade Atlas (v nadaljnjem besedilu: GTA). Vendar kar zadeva vroče valjano jeklo in hladno valjano jeklo, je bilo več kot 90 % uvoza teh izdelkov v Brazilijo s poreklom iz Kitajske. Komisija je zadevo preučila in ugotovila, da so bile količine teh izdelkov, uvoženih iz drugih tretjih držav v Brazilijo, majhne in ne bi bile dovolj reprezentativne. Zato je Komisija proučila še eno možno referenčno vrednost za ceno teh surovin v Braziliji in začasno uporabila ocene domačih cen jekla v Braziliji iz publikacije Metal Bulletin (cene agencije Fastmarkets).

(90) Poleg tega je navedla, da bo statistične podatke Mednarodne organizacije dela (v nadaljnjem besedilu: MOD) uporabila za določitev neizkrivljenih stroškov dela (37), cene družbe EDP Brasil, enega največjih dobaviteljev električne energije v Braziliji, za določitev neizkrivljenih stroškov električne energije (38), cene zemeljskega plina, ki jih zaračunava največji distributer plina v Braziliji, in sicer družba Comgas, za določitev neizkrivljenih stroškov plina (39), ter cene družbe Sabesp, ki je odgovorna za oskrbo z vodo, zbiranje odplak in čiščenje v zvezni državi São Paulo, za določitev neizkrivljenih stroškov vode (40).

(91) Po drugem obvestilu je združenje CISA trdilo, da se brazilske domače cene ploščatih jeklenih izdelkov ne bi smele uporabljati kot referenčna cena, saj so bile znatno višje od cen na drugih trgih, kot so Evropa, Indija ali Turčija. Namesto tega bi morala Komisija uporabiti bodisi uvozne cene iz podatkovne zbirke GTA bodisi mednarodno referenčno vrednost, kot je navedena v publikaciji SBB, ki jo izdaja družba S&P Platts.

(92) Komisija je ponovila, da – kot je bilo navedeno v drugem obvestilu o proizvodnih dejavnikih (glej uvodno izjavo 89) – uvoznih cen iz podatkovne zbirke GTA ni bilo mogoče uporabiti. Komisija je tudi ugotovila, da so bile uporabljene cene iz publikacije Metal Bulletin podobne podatkom iz publikacije SBB, ki jo izdaja družba S&P Platts (razlika za manj kot 5 %). Glede na to se je Komisija odločila, da zavrne trditev združenja CISA in potrdi uporabo brazilskih domačih cen jekla, kot so navedene v publikaciji Metal Bulletin.

3.1.6 Neizkrivljeni stroški in referenčne vrednosti

3.1.6.1 Proizvodni dejavniki

(93) Ob upoštevanju vseh informacij, ki so bile na voljo Komisiji, so bili za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in njihovi viri: Preglednica 2 Dejavniki pri proizvodnji izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla Proizvodni dejavnik Skupna nomenklatura Mercosurja (NCM) Neizkrivljena vrednost v kitajskem juanu (CNY) Merska enota Vir informacij Železova ruda v prahu za sintranje 260111 1,112 kg GTA Kromov oksid 281910 18,319 kg GTA Vroče valjano jeklo 720827 5,774 kg Metal Bulletin Peleti železove rude 26011210 1,209 kg GTA Plinski premog 270112 1,230 kg Metal Bulletin Ostanki jekla/stranski proizvodi, soproizvodi 720449 2,392 kg GTA Premogov prah 270111 0,706 kg GTA Fero-molibden 720270 113,684 kg GTA Mangan 81110010 , 81110020 , 81110090 13,210 kg GTA Koks 27040011 , 27040012 2,027 kg GTA Koksni premog 270112 1,230 kg Metal Bulletin Prah železove rude 260111 1,112 kg GTA Plinski mastni premog 270112 1,230 kg Metal Bulletin Mastni premog 270112 1,230 kg Metal Bulletin Parni premog 270111 0,706 kg GTA Mešani ostanki jekla 720449 2,392 kg GTA Težki ostanki jekla 720449 2,392 kg GTA Živo apno 252210 0,850 kg GTA Kontinuirno lite palice 720719 3,126 kg GTA Hladno valjana kontinuirano žarjena navitja 720918 6,597 kg Metal Bulletin Vroče stisnjeno železo v bloku 732690 , 73269010 , 73269090 94,693 kg GTA Najmanjša frakcija prahu 27040011 , 27040012 , 27040090 2,030 kg GTA Peleti železove rude 26011210 1,209 kg GTA Ruda v kosih 260111 1,112 kg GTA Prah železove rude 260111 1,112 kg GTA Železova žlindra visoke čistosti 261900 0,747 kg GTA Ostanki silicijevega jekla 720449 2,392 kg GTA Ostanki kovin po kotnem rezanju, stisnjeni v bloke 720449 2,392 kg GTA Ostanki 720449 2,392 kg GTA Iztiskani izdelki iz aluminija 760429 51,287 kg GTA Reciklirano železo v prahu 260111 0,961 kg GTA Reciklirana valjarniška škaja 261900 0,750 kg GTA Z reciklirano vodo granulirana žlindra 261800 0,785 kg GTA Reciklirana železova žlindra visoke čistosti 261900 0,750 kg GTA Reciklirani težki ostanki jekla 720449 2,392 kg GTA Reciklirani mešani ostanki jekla 720449 2,392 kg GTA Plin 2,257 m3 Boletim Mensal de Acompanhamento da Industria de Gas Natural (Brazilija) Električna energija 5,034 kWh EDP Brasil Delo 51 600 27,112 leto ura Statistika MOD

3.1.6.2 Surovine

(94) Komisija je za določitev neizkrivljene cene surovin, kot so dostavljene do vrat proizvajalca iz reprezentativne države, kot osnovo uporabila tehtano povprečje uvozne cene za reprezentativno državo, kot je navedena v GTA, ter ji prištela uvozne dajatve in stroške prevoza. Uvozna cena v reprezentativni državi je bila določena kot tehtano povprečje cene uvoza na enoto iz vseh tretjih držav, razen LRK in držav, ki niso članice STO, naštetih v Prilogi I k Uredbi (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta (41). Komisija se je odločila, da bo izključila uvoz iz LRK v reprezentativno državo, saj je ugotovila, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v LRK zaradi obstoja znatnih izkrivljanj v skladu s členom 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. Ker ni dokazov, da ista izkrivljanja ne vplivajo enako na izdelke, namenjene izvozu, je Komisija menila, da ista izkrivljanja vplivajo na izvozne cene. Po izključitvi uvoza iz Kitajske in držav z netržnim gospodarstvom v reprezentativno državo je Komisija ugotovila, da je uvoz glavnih surovin iz drugih tretjih držav ostal reprezentativen.

(95) Komisija se je pri omejenem številu surovin oddaljila od zgoraj opisane metodologije.

(96) Za železovo rudo se je Komisija oprla na izvozne cene iz Brazilije, navedene v podatkovni zbirki GTA. Ugotovila je, da so bile uvozne cene železove rude iz podatkovne zbirke GTA znatno nižje od cen, ki se na splošno uporabljajo za železovo rudo, ki se uporablja za proizvodnjo jekla. Zato je Komisija te cene analizirala glede na izvozne cene tudi iz podatkovne zbirke GTA za Brazilijo (ki je eden od največjih proizvajalcev železove rude na svetu). Ta analiza je potrdila, da uvozne cene niso bile v skladu z izvoznimi cenami, kar kaže, da so bile neobičajno nizke, da bi bile reprezentativne za cene v Braziliji. Komisija je navedene uvozne cene primerjala tudi s cenami, ki sta jih plačevala vzorčena proizvajalca izvoznika, in s cenami, objavljenimi v publikaciji Metal Bulletin, kar je privedlo do enakega zaključka. Zato je Komisija ugotovila, da cen uvoza železove rude v Brazilijo ni mogoče šteti za reprezentativno referenčno vrednost.

(97) Komisija je za več izdelkov iz premoga, o katerih je poročal proizvajalec izvoznik na Kitajskem (plinski premog, koksni premog, plinski mastni premog, mastni premog), menila, da podobno kot v njenih ugotovitvah iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/58 (42), cene uvoza v Brazilijo, kot so bile objavljene v podatkovni zbirki GTA, niso bile reprezentativne. Dejansko so bile te uvozne cene zunaj razpona cen, ki so bile za take izdelke ugotovljene v poročilih o cenah blaga, kot so v publikacijah Bloomberg ali Metal Bulletin, in jih je plačal proizvajalec izvoznik na Kitajskem. Komisija je menila, da je cena visokokakovostnega trdega koksnega premoga, kot je bila objavljena v publikaciji Metal Bulletin, ustrezna referenčna cena. Ustreza vrsti metalurškega premoga, ki se uporablja za proizvodnjo železa in jekla. Ta referenčna vrednost je bila uporabljena v prejšnjih preiskavah v zvezi z izdelki iz jekla, kot pri zgoraj navedeni preiskavi.

(98) Za veliko proizvodnih dejavnikov so dejanski stroški, nastali sodelujočim proizvajalcem izvoznikom, v obdobju preiskave posamično predstavljali zanemarljiv delež proizvodnih stroškov izdelka v preiskavi. Komisija se je zato v začasni fazi odločila, da navedene dejavnike, ki so skupaj predstavljali manj kot 4 % proizvodnih stroškov, obravnava kot potrošno blago.

(99) Samoproizvedeni proizvodni dejavniki, ki so imeli zgolj zanemarljiv vpliv pri skupnih stroških proizvodnje proizvajalcev izvoznikov in na raven vrste izdelka, so bili združeni pod postavko „potrošno blago“. Komisija je izračunala odstotek potrošnega blaga pri skupnih stroških surovin in ga uporabila za ponovni izračun stroškov surovin ob uporabi določenih neizkrivljenih cen.

3.1.6.3 Delo

(100) MOD objavlja podrobne informacije o plačah v različnih gospodarskih sektorjih v Braziliji (43). Komisija je uporabila statistične podatke MOD o mesečnih plačah zaposlenih v proizvodnem sektorju in povprečne opravljene tedenske ure v Braziliji za leto 2020. Dodani so bili dodatni stroški, povezani z delom (44) (prispevki za socialno varnost in brezposelnost, ki jih krije delodajalec). Na tej podlagi je bila izračunana urna postavka.

3.1.6.4 Električna energija

(101) Cene električne energije za družbe (industrijske uporabnike) v Braziliji za leti 2020 in 2021 je objavila družba EDP Brasil. Komisija je uporabila podatke o cenah električne energije za industrijske uporabnike v ustrezni skupini porabe v CNY/kWh, kot so bili objavljeni julija 2020 in so zajemali obdobje do junija 2021.

3.1.6.5 Zemeljski plin

(102) Komisija je za določitev referenčne vrednosti za stroške plina uporabila statistične podatke brazilskega ministrstva za energijo. Uporabljene cene so povprečne cene plina na enoto za industrijske uporabnike, ki so navedene v mesečnem biltenu ministrstva za energijo. V teh biltenih so bili navedeni pretekli podatki za obdobje od leta 2018 do aprila 2021. Komisija je uporabila povprečje za obdobje od julija 2020 do aprila 2021.

3.1.6.6 Režijski stroški proizvodnje, PSA-stroški, dobiček in amortizacija

(103) Določiti je treba vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi se zajeli stroški, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike. Režijski stroški proizvodnje, ki so jih imeli sodelujoči proizvajalci izvozniki, so bili izraženi kot delež stroškov proizvodnje, ki so jih dejansko imeli proizvajalci izvozniki. Ta delež je bil uporabljen pri neizkrivljenih stroških proizvodnje.

(104) V skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe „[r]ačunsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. Komisija je za določitev neizkrivljenega in razumnega zneska PSA-stroškov in dobička za družbo CSN uporabila finančne podatke za leto 2020, ki so navedeni v celovitem poročilu družbe CSN za leto 2020 (45).

3.1.6.7 Izračun

(105) Komisija je na podlagi navedenega v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe konstruirala normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna.

(106) Prvič, Komisija je določila neizkrivljene stroške proizvodnje. Za dejansko porabo posameznih proizvodnih dejavnikov sodelujočega proizvajalca izvoznika je uporabila neizkrivljene stroške na enoto. Ti deleži porabe so bili preverjeni s pregledom dokumentacije in navzkrižnimi preverjanji na daljavo. Komisija je faktorje uporabe pomnožila z neizkrivljenimi stroški na enoto, ugotovljenimi v reprezentativni državi (preglednica 2 zgoraj).

(107) Nato je neizkrivljenim proizvodnim stroškom dodala režijske stroške proizvodnje, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 103, ki so skupaj predstavljali manj kot 10 % proizvodnih stroškov, da bi dobila neizkrivljene stroške proizvodnje.

(108) Komisija je k stroškom proizvodnje, določenim, kot je opisano v prejšnji uvodni izjavi, dodala PSA-stroške ter dobiček družbe CSN, kot je navedeno v uvodni izjavi 104. PSA-stroški, ki so bili izraženi kot delež stroškov prodanega blaga in uporabljeni za neizkrivljene stroške proizvodnje, so znašali 6,51 %. Dobiček, izražen kot odstotek stroškov prodanega blaga in uporabljen za neizkrivljene stroške proizvodnje, je znašal 10,65 %.

(109) Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe normalno vrednost konstruirala glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna.

3.1.6.8 Izvozna cena

(110) Eden od vzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, družba Jintai, je izdelek v preiskavi izvažal neposredno neodvisnim strankam v Uniji. Za to prodajo je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe dejansko plačana ali plačljiva cena za izdelek v preiskavi pri izvozu v Unijo.

(111) Drugi vzorčeni sodelujoči proizvajalec izvoznik, družba Baosteel, je izdelek v preiskavi izvažal prek povezanih družb v Uniji, ki so delovale kot uvozniki in prodajne odvisne družbe. Za to prodajo je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič preprodan neodvisnim strankam v Uniji. Opravljene prilagoditve so se nanašale na vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški, ter na nastali dobiček.

3.1.6.9 Primerjava

(112) Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno sodelujočega proizvajalca izvoznika na podlagi franko tovarna.

(113) Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so se izvedle za prevoz, zavarovanje, manipuliranje in natovarjanje, stroške kreditov in druga nadomestila (zavarovanje izvoznih kreditov).

3.1.6.10 Stopnje dampinga

(114) Komisija je za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste izdelka v preiskavi v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

(115) Na podlagi tega so začasne tehtane povprečne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje: Družba Začasna stopnja dampinga Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. 43,3 % Handan Jintai Packing Material Co., Ltd 53,9 %

(116) Za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec, je Komisija izračunala tehtano povprečje stopenj dampinga dveh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Za vse druge proizvajalce izvoznike na Kitajskem je Komisija stopnjo dampinga določila na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. V ta namen je določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Raven sodelovanja je obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo, izražen kot delež celotnega uvoza iz zadevne države v Unijo v obdobju preiskave, ki je bil določen na podlagi podatkov o trgovini iz podatkovne zbirke Comext in preverjenih izpolnjenih vprašalnikov sodelujočih proizvajalcev Unije.

(117) Raven sodelovanja je v tem primeru nizka, saj je uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal samo okrog polovico celotnega izvoza v Unijo v obdobju preiskave. Na podlagi tega se je Komisija odločila, da preostalo stopnjo dampinga določi na ravni najvišje stopnje dampinga, ugotovljene za vrste izdelka, ki jih v reprezentativnih količinah prodaja vzorčeni sodelujoči proizvajalec izvoznik z najvišjo stopnjo dampinga.

(118) Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so naslednje: Družba Začasna stopnja dampinga Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. 43,3 % Handan Jintai Packing Material Co., Ltd 53,9 % Druge sodelujoče družbe 45,1 % Vse druge družbe 77,9 %

3.2 Brazilija

3.2.1 Normalna vrednost

(119) Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je celotni obseg domače prodaje družbe CSN reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega izvoza izdelka v preiskavi. Na podlagi tega je bila skupna prodaja družbe CSN na domačem trgu reprezentativna.

(120) Komisija je nato opredelila vrste izdelkov, ki so se prodajale na domačem trgu ter ki so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, ki so se prodajale za izvoz v Unijo, z reprezentativno domačo prodajo.

(121) Komisija je nato je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali je domača prodaja družbe CSN na njenem domačem trgu reprezentativna za vse vrste izdelka, ki so enake vrstam, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali primerljive vrste izdelka v Unijo. Komisija je ugotovila, da pri majhnem številu vrst izdelka, ki so bile v obdobju preiskave izvožene v Unijo, sploh ni bilo domače prodaje ali pa je bil obseg domače prodaje te vrste izdelka manjši od 5 % in ta prodaja torej ni bila reprezentativna.

(122) Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo.

(123) Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne: (a) če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ter (b) če je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka stroškom proizvodnje na enoto ali višja od njih.

(124) V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste izdelka v obdobju preiskave.

(125) Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave: (a) če obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali (b) če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto.

(126) Analiza domače prodaje je pokazala, da je bilo 91 % vse domače prodaje dobičkonosne in da je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od stroškov proizvodnje.

(127) Za vrste izdelkov, ki na domačem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, so se proizvodnim stroškom dodali povprečni PSA-stroški ter dobiček od transakcij, opravljenih na domačem trgu v okviru običajnega poteka trgovine. Za vrste izdelka, ki se na domačem trgu sploh niso prodajale, so se proizvodnim stroškom dodali tehtani povprečni PSA-stroški in dobiček od transakcij, opravljenih na domačem trgu v okviru običajnega poteka trgovine.

3.2.2 Izvozna cena

(128) Sodelujoči proizvajalec izvoznik je izdelek v preiskavi izvažal v Unijo neposredno neodvisnim strankam. Izvozna cena je bila zato v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe tista, ki se je dejansko plačala ali se plačuje za izdelek v preiskavi, ko se ta izvozi v Unijo.

3.2.3 Primerjava

(129) Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno sodelujočega proizvajalca izvoznika na podlagi franko tovarna.

(130) Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so se izvedle za prevoz, zavarovanje, manipuliranje in natovarjanje, stroške pakiranja, stroške kreditov in bančne stroške, rabate ter druga nadomestila.

3.2.4 Stopnja dampinga

(131) Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe za sodelujočega proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste izdelka v preiskavi.

(132) Raven sodelovanja je v tem primeru visoka, ker je izvoz sodelujočega proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave predstavljal skoraj 100 % celotnega uvoza. Na podlagi tega je Komisija menila, da bi bilo primerno, da stopnjo dampinga za nesodelujoče proizvajalce izvoznike določi na ravni sodelujoče družbe.

(133) Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so naslednje: Družba Začasna stopnja dampinga Companhia Siderúrgica Nacional 66,8 % Vse druge družbe 66,8 %

4. ŠKODA

4.1 Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

(134) Podobni izdelek so v obdobju preiskave izdelovali štirje proizvajalci Unije. Ta predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

(135) Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 31 zgoraj, so bili podatki v zvezi z oceno škode pridobljeni predvsem od treh vzorčenih proizvajalcev Unije, od katerih dva spadata v isto skupino, zato so vsi podatki navedeni v indeksirani obliki ali kot razponi, da se zaščiti zaupnost predloženih podatkov.

(136) Celotna proizvodnja Unije je bila v obdobju preiskave določena na [439 000–513 000] ton. Komisija je to količino določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij v zvezi z industrijo Unije, kot je izpolnjen makroekonomski vprašalnik. Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, so trije sodelujoči proizvajalci Unije predstavljali [85-95] % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

4.2 Potrošnja Unije

(137) Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi obsega celotne prodaje industrije Unije v Uniji, ki mu je prištela uvoz iz tretjih držav v Unijo. Komisija je celotno prodajo industrije Unije določila na podlagi podatkov, pridobljenih od vzorčenih proizvajalcev Unije, in informacij, ki jih je posredovalo združenje Eurofer za nevzorčenega proizvajalca. Podatki o obsegu uvoza so temeljili na podatkih Eurostata.

(138) Potrošnja Unije se je gibala, kot sledi: Preglednica 3 Potrošnja Unije (v tonah) 2018 2019 2020 Obdobje preiskave Skupna potrošnja Unije [522 000 –611 000 ] [508 000 –595 000 ] [506 000 –593 000 ] [505 000 –591 000 ] Indeks 100 97 97 97 Vir: Eurostat, Eurofer in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

(139) Potrošnja Unije se je med letoma 2018 in 2019 zmanjšala za 3 %, nato pa je ostala stabilna do konca obdobja preiskave. Povpraševanje na trgu Unije je v obravnavanem obdobju rahlo nihalo in bi ga lahko na splošno šteli za stabilno.

4.3 Uvoz iz zadevnih držav

4.3.1 Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav

(140) Komisija je proučila, ali naj se uvoz izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla s poreklom iz zadevnih držav oceni kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.

(141) Stopnja dampinga, ugotovljena za uvoz iz LRK in Brazilije, je bila višja od praga de minimis iz člena 9(3) osnovne uredbe. Obseg uvoza iz vsake od zadevnih držav ni bil zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe. Tržni delež uvoza je v obdobju preiskave znašal [12–13] % oziroma [2–3] %.

(142) Konkurenčni pogoji med dampinškim uvozom iz LRK in Brazilije ter med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in podobnim izdelkom so bili podobni. Natančneje, uvoženi izdelki so konkurirali med seboj ter z izdelki iz elektrolitsko kromiranega jekla, proizvedenimi v Uniji, ker so se prodajali po istih prodajnih kanalih in podobnim kategorijam strank.

(143) Zato so bila vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena, uvoz iz LRK in Brazilije pa je bil ocenjen kumulativno, da bi se določila škoda.

4.3.2 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevnih držav

(144) Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi deleža, ki ga je ta uvoz predstavljal v celotni potrošnji Unije.

(145) Uvoz iz zadevnih držav se je razvijal, kot sledi: Preglednica 4 Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež (v %) 2018 2019 2020 Obdobje preiskave Obseg uvoza iz LRK [56 000 –66 000 ] [66 000 –77 000 ] [80 000 –94 000 ] [64 000 –75 000 ] Indeks 100 118 143 114 Obseg uvoza iz Brazilije [12 000 –14 000 ] [3 000 –4 600 ] [8 000 –10 000 ] [14 000 –16 000 ] Indeks 100 32 70 113 Obseg uvoza iz zadevnih držav [68 000 –80 000 ] [69 000 –82 000 ] [88 000 –104 000 ] [78 000 –91 000 ] Indeks 100 102 129 113 Tržni delež LRK (v %) [10 –11 ] [12,5 –13,5 ] [15 –16 ] [12 –13 ] Indeks 100 121 147 117 Tržni delež Brazilije (v %) [2 –3 ] [0,5 –1,5 ] [1 –2 ] [2 –3 ] Indeks 100 33 72 117 Tržni delež zadevnih držav (v %) [12 –14 ] [13 –15 ] [16 –18 ] [14 –16 ] Indeks 100 105 133 117 Vir: Eurostat.

(146) Obseg uvoza iz zadevnih držav se je med letom 2018 in obdobjem preiskave povečal za 13 %, njun tržni delež pa se je v istem obdobju povečal za 17 %. Obseg uvoza se je do leta 2020 stalno povečeval, nato pa se je v obdobju preiskave zmanjšal predvsem zaradi prometnih in logističnih vprašanj, povezanih z uvozom iz Kitajske v drugi polovici obdobja preiskave. V vsakem primeru je bil obseg uvoza iz zadevnih držav v obdobju preiskave večji v primerjavi z letoma 2018 in 2019.

4.3.3 Cene uvoza iz zadevnih držav in nelojalno nižanje prodajnih cen

(147) Komisija je uvozne cene določila na podlagi podatkov Eurostata. Nelojalno nižanje prodajnih cen je določila na podlagi podatkov, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki in sodelujoči proizvajalci Unije.

(148) Tehtana povprečna cena uvoza iz zadevnih držav se je gibala na naslednji način: Preglednica 5 Uvozne cene (v EUR/tono) 2018 2019 2020 Obdobje preiskave Uvozna cena iz LRK 771 761 701 721 Indeks 100 99 91 93 Uvozna cena iz Brazilije 701 654 619 690 Indeks 100 93 88 98 Uvozna cena zadevnih držav 759 755 693 715 Indeks 100 99 91 94 Vir: Eurostat.

(149) Povprečna uvozna cena uvoza iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju znižala za 6 %, čeprav se je cena glavnih surovin (železove rude in vroče valjanih trakov) v istem obdobju zvišala. Uvozne cene so bile nižje od cen industrije Unije, kot je prikazano v preglednici 9.

(150) Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala: (1) tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter (2) ustrezne tehtane povprečne cene za posamezne vrste uvoženih izdelkov vzorčenih sodelujočih proizvajalcev LRK in sodelujočega brazilskega proizvajalca, zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije, ki so določene na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina), z ustreznimi prilagoditvami za carino in stroške, nastale po uvozu.

(151) Primerjava cen je bila izvedena za vsako posamezno vrsto za transakcije na isti ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek teoretičnih prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Pokazal je tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen med 1,9 % in 13,7 % za Kitajsko ter 21,8 % za Brazilijo.

(152) Uporabnik Eviosys je trdil, da cene zadevnega izdelka iz LRK zaradi težav s kakovostjo niso neposredno primerljive s cenami industrije Unije. Vendar te trditve niso podprle z dokazi. Zato je bila ta trditev začasno zavrnjena.

4.4 Gospodarski položaj industrije Unije

4.4.1 Splošne pripombe

(153) V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je bila v proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključena ocena vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

(154) Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, je bilo vzorčenje uporabljeno za ugotavljanje morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

(155) Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih makroekonomskega vprašalnika. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. Podatki so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

(156) Makroekonomski kazalniki so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

(157) Mikroekonomski kazalniki so povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.4.2 Makroekonomski kazalniki

4.4.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

(158) Skupna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način: Preglednica 6 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti 2018 2019 2020 Obdobje preiskave Obseg proizvodnje (v tonah) [480 000 –562 000 ] [464 000 –544 000 ] [428 000 –501 000 ] [439 000 –513 000 ] Indeks 100 97 89 91 Proizvodna zmogljivost (v tonah) [581 000 –680 000 ] [581 000 –680 000 ] [581 000 –680 000 ] [581 000 –680 000 ] Indeks 100 100 100 100 Izkoriščenost zmogljivosti (v %) [82 –89 ] [80 –86 ] [73 –79 ] [75 –81 ] Indeks 100 97 89 91 Vir: Eurofer in vzorčeni proizvajalci Unije.

(159) Obseg proizvodnje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal.

(160) Medtem ko je proizvodna zmogljivost industrije Unije v obravnavanem obdobju ostala stabilna, je izkoriščenost zmogljivosti sledila istemu negativnemu trendu kot proizvodnja ter se je med letom 2018 in obdobjem preiskave zmanjšala za 9 %.

4.4.2.2 Obseg prodaje in tržni delež

(161) Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način: Preglednica 7 Obseg prodaje in tržni delež 2018 2019 2020 Obdobje preiskave Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah) [336 000 –394 000 ] [336 000 –394 000 ] [317 000 –371 000 ] [337 000 –394 000 ] Indeks 100 100 94 100 Tržni delež (v %) [61 –66 ] [63 –68 ] [60 –64 ] [64 –68 ] Indeks 100 103 97 104 Vir: Eurofer in vzorčeni proizvajalci Unije.

(162) Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije je v obravnavanem obdobju na splošno ostal stabilen, leta 2020 pa se je zmanjšal za 6 %. Tržni delež industrije Unije se je v navedenem obdobju rahlo povečal, in sicer za 4 %.

4.4.2.3 Zaposlenost in produktivnost

(163) Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 8 Zaposlenost in produktivnost 2018 2019 2020 Obdobje preiskave Število zaposlenih [680 –790 ] [820 –960 ] [840 –980 ] [770 –900 ] Indeks 100 122 124 113 Produktivnost (v tonah/zaposlenega) [658 –770 ] [523 –612 ] [473 –553 ] [530 –621 ] Indeks 100 79 72 81 Vir: Eurofer in vzorčeni proizvajalci Unije.

(164) Medtem ko se je število zaposlenih med letom 2018 in obdobjem preiskave povečalo za 13 %, se je produktivnost zmanjšala za 19 %. Zmanjšanje produktivnosti je predvsem posledica zmanjšanja obsega proizvodnje v obravnavanem obdobju. Upadajoča produktivnost kaže na zvišanje stroškov dela na tono proizvedenih izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla.

4.4.2.4 Rast

(165) Kot je pojasnjeno v oddelkih 4.4.2.1 do 4.4.2.3 zgoraj, sta se obseg proizvodnje in izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 9 %, kar je povzročilo višje fiksne stroške na enoto proizvodnje in manjšo produktivnost. To zmanjšanje je preseglo zmanjšanje potrošnje Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 139.

(166) Čeprav je obseg prodaje na trgu Unije ostal stabilen ter se je tržni delež med letom 2018 in obdobjem preiskave povečal za 4 %, se je finančna uspešnost industrije Unije poslabšala. Kot je pojasnjeno v oddelku 4.4.3 v nadaljevanju, se je spoprijemala z višjimi stroški proizvodnje, hkrati pa ni mogla ustrezno prilagoditi svojih prodajnih cen.

(167) Zato so bile možnosti za rast industrije Unije ogrožene.

4.4.2.5 Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

(168) Vse stopnje dampinga so bile znatno višje od stopnje de minimis. Višina dejanskih stopenj dampinga je ob upoštevanju obsega in cene uvoza iz zadevnih držav znatno vplivala na industrijo Unije.

(169) To je prva protidampinška preiskava v zvezi z izdelkom v preiskavi. Zato ni bilo na voljo nobenih podatkov za oceno učinkov morebitnega preteklega dampinga.

4.4.3 Mikroekonomski kazalniki

4.4.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

(170) Tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način: Preglednica 9 Prodajne cene v Uniji (v EUR/tono) 2018 2019 2020 Obdobje preiskave Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu [780 –910 ] [800 –930 ] [760 –890 ] [780 –910 ] Indeks 100 102 97 100 Stroški proizvodnje na enoto [770 –900 ] [810 –950 ] [810 –940 ] [840 –980 ] Indeks 100 106 105 109 Vir: Vzorčeni proizvajalci Unije.

(171) Povprečne prodajne cene industrije Unije so v obravnavanem obdobju na splošno ostale stabilne, čeprav so se povprečni proizvodni stroški med letom 2018 in obdobjem preiskave zvišali za 9 %. Industrija Unije ni mogla zvišati prodajnih cen, da bi pokrila višje stroške proizvodnje.

(172) Prodaja podobnega izdelka industrije Unije na trgu Unije je temeljila na letnih pogodbah s strankami, v katerih so bile določene količine in cene za prihodnje leto. Čeprav ima industrija Unije zelo malo manevrskega prostora za zvišanje prodajnih cen zaradi zvišanja cen surovin med izvajanjem letne pogodbe, bi morala biti načeloma sposobna zvišati svoje prodajne cene, ko se pogaja o pogodbah za naslednje leto. Vendar industrija Unije tega ni uspela storiti v obravnavanem obdobju zaradi cenovnega pritiska uvoza. To je povzročilo zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Unije, kot je pojasnjeno v oddelku 4.4.3.4 v nadaljevanju.

4.4.3.2 Stroški dela

(173) Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 10 Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) 2018 2019 2020 Obdobje preiskave Povprečni stroški dela na zaposlenega [71 000 –83 000 ] [72 000 –85 000 ] [68 000 –80 000 ] [71 000 –83 000 ] Indeks 100 102 96 100 Vir: Vzorčeni proizvajalci Unije.

(174) Povprečni stroški dela na zaposlenega v industriji Unije so v obravnavanem obdobju na splošno ostali stabilni, pri čemer so se leta 2019 nekoliko zvišali, leta 2020 pa znižali za 4 %, predvsem zaradi ustavitve proizvodnje zaradi pandemije COVID-19. V obdobju preiskave so se povprečni stroški dela vrnili na raven iz leta 2018.

4.4.3.3 Zaloge

(175) Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način: Preglednica 11 Zaloge 2018 2019 2020 Obdobje preiskave Končne zaloge (v tonah) [37 900 –44 400 ] [41 800 –48 900 ] [22 700 –26 600 ] [33 700 –39 500 ] Indeks 100 110 60 89 Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %) [7 –9 ] [9 –11 ] [5 –7 ] [7 –9 ] Indeks 100 115 68 98 Vir: Vzorčeni proizvajalci Unije.

(176) Zaloge so se najprej leta 2019 povečale za 10 %, leta 2020 pa so se močno zmanjšale. Na splošno so se med letom 2018 in obdobjem preiskave zmanjšale za 11 %. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 172, so za industrijo elektrolitsko kromiranega jekla v Uniji značilne letne okvirne pogodbe med proizvajalci in strankami, v katerih so določene količine in cene. Te okvirne pogodbe se izvajajo z nabavnimi nalogi glede na potrebe strank. Zato lahko industrija Unije načrtuje svojo proizvodnjo in zaloge. Zato zaloge niso glavni kazalnik za oceno uspešnosti industrije Unije.

4.4.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

(177) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 12 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb 2018 2019 2020 Obdobje preiskave Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) [1 –3 ] [(–1 )–(–3 )] [(–7 )–(–9 )] [(–8 )–(–10 )] Indeks 100 – 137 – 414 – 505 Denarni tok (v EUR) [10 000 000 –11 700 000 ] [1 000 000 –2 000 000 ] [(–5 400 000 )–(–6 300 000 )] [(–9 500 000 )–(–11 150 000 )] Indeks 100 9 –54 –95 Naložbe (v EUR) [16 820 000 –19 690 000 ] [22 750 000 –26 630 000 ] [28 400 000 –33 250 000 ] [30 000 000 –35 130 000 ] Indeks 100 135 169 178 Donosnost naložb (v %) [1 –2 ] [(–1 )–(–2 )] [(–3 )–(–4 )] [(–4 )–(–5 )] Indeks 100 – 137 – 373 – 461 Vir: Vzorčeni proizvajalci Unije.

(178) Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje.

(179) Dobičkonosnost industrije Unije se je zmanjšala in se od leta 2019 spremenila v izgubo, ki se je v obdobju preiskave še povečala. Čeprav je industrija Unije ohranila obseg proizvodnje, da bi pokrila visoke stalne stroške, ni mogla zvišati prodajnih cen, da bi pokrila višje stroške proizvodnje, zato je začela poslovati z izgubo.

(180) Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Trend neto denarnega toka je bil padajoč, in sicer se je neto denarni tok v obravnavanem obdobju zmanjšal za približno 200 % in je bil v obdobju preiskave negativen. Zato je imela industrija Unije težave pri samofinanciranju svojih dejavnosti, kar je dodaten znak njenega poslabšanega finančnega položaja.

(181) Donosnost naložb je dobiček, izražen kot delež neto knjigovodske vrednosti naložb. Sledila je podobnemu negativnemu trendu kot dobičkonosnost in neto denarni tok. Donosnost naložb se je med letom 2018 in obdobjem preiskave znatno zmanjšala, v obdobju preiskave pa je postala negativna. Zato industrija Unije ni mogla ustvariti dovolj dobička, da bi pokrila svoje naložbe. Industrija Unije je v obravnavanem obdobju dejansko postopoma povečevala svoje naložbe, predvsem zaradi potrebe po izpolnjevanju zakonskih zahtev, pri čemer ji ni uspelo ustvariti donosnosti teh naložb. Negativen razvoj donosnosti naložb v obravnavanem obdobju je nadalje pokazal, da se je splošni finančni položaj industrije Unije znatno poslabšal.

(182) Na zmožnost vzorčenih proizvajalcev Unije za zbiranje kapitala je vplivalo poslabšanje njihovega finančnega položaja. Znatno zmanjšanje dobičkonosnosti in neto denarnega toka je pokazalo na resne pomisleke glede likvidnosti industrije Unije in njene zmožnosti zbiranja kapitala za financiranje njenih operativnih dejavnosti in potrebnih naložb.

4.4.4 Sklep o škodi

(183) Gospodarski kazalniki na makro in mikro ravni so se v obravnavanem obdobju poslabšali.

(184) Proizvodna zmogljivost industrije Unije je ostala stabilna, vendar se je izkoriščenost zmogljivosti med letom 2018 in obdobjem preiskave zmanjšala za 9 %, kar je povzročilo višje stalne stroške na tono izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla. Čeprav je obseg prodaje industrije Unije na splošno ostal stabilen in je v obravnavanem obdobju pridobil nekaj tržnega deleža, predvsem zaradi zmanjšanja uvoza iz drugih tretjih držav (za 21 % po tržnem deležu), se je obseg proizvodnje industrije Unije v istem obdobju zmanjšal za 9 %.

(185) Čeprav je industrija Unije v obravnavanem obdobju na splošno ohranila svoj tržni položaj, se je njen finančni položaj poslabšal predvsem zaradi višjih stroškov proizvodnje, ki jih ni bilo mogoče pokriti z ustreznim zvišanjem prodajnih cen.

(186) Povprečne prodajne cene industrije Unije so v obravnavanem obdobju ostale stabilne, čeprav so se povprečni stroški proizvodnje v istem obdobju zvišali za 9 %. Znatno oviranje dviga cen, ki ga je povzročil dampinški uvoz, je od leta 2019 povzročilo izgube, ki so se v obdobju preiskave še povečale. Dobičkonosnost industrije Unije je postala negativna, in sicer z [1–3] % leta 2018 do [(–8)–(–10)] % v obdobju preiskave, kar pomeni, da se je zmanjšala faktor 6. Medtem ko so se neto naložbe povečale za 78 %, je donosnost naložb v obravnavanem obdobju postala negativna, in sicer z [1–2] % leta 2018 na [(–4)–(–5)] % v obdobju preiskave, kar pomeni, da se je zmanjšala za petkrat. Tudi denarni tok je postal negativen, kar je vplivalo na zmožnost industrije Unije, da sama financira svoje poslovanje. Število zaposlenih se je v istem obdobju povečalo za 13 %, vendar se je produktivnost zmanjšala za 19 %, kar je povzročilo višje stroške dela na tono izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla.

(187) Kot je navedeno zgoraj, so se ekonomski kazalniki, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb, v obravnavanem obdobju znatno poslabšali. To je negativno vplivalo na zmožnost industrije Unije, da sama financira poslovne dejavnosti, izvede potrebne naložbe in zbira kapital, kar je oviralo njeno rast in celo ogrozilo njeno preživetje.

(188) Komisija je na podlagi navedenega začasno sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5. VZROČNA ZVEZA

(189) Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevnih držav povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevnih držav, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: uvoz iz drugih tretjih držav, pandemija COVID-19, razvoj stroškov proizvodnje, izvoz industrije Unije in učinek letnih pogodb.

5.1 Učinki dampinškega uvoza

5.1.1 Obseg in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevnih držav

(190) Komisija je proučila razvoj obsega uvoza iz zadevnih držav in njegov vpliv na industrijo Unije, kot se zahteva v členu 3(2) osnovne uredbe.

(191) Količina uvoza iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju še naprej povečevala, čeprav se je v obdobju preiskave zmanjšala, predvsem zaradi motenj v mednarodnem prevozu in posledično v dobavi izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla v letu 2021. Kumulirani obseg uvoza iz zadevnih držav se je povečal z [68 000–80 000] ton leta 2018 na [78 000–91 000] ton v obdobju preiskave, kar je pomenilo 13,5-odstotno povečanje.

(192) Tržni delež uvoza iz zadevnih držav se je povečal s 13,1 % v letu 2018 na 15,4 % v obdobju preiskave, kar je 17,5-odstotno povečanje. Posledično se je znatno povečal dampinški uvoz v smislu člena 3(3) osnovne uredbe.

5.1.2 Cena dampinškega uvoza iz zadevnih držav in učinki na cene

(193) Povprečna uvozna cena uvoza iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju znižala za 6 %, čeprav se je cena glavnih surovin (železove rude oziroma vroče valjanih trakov) v istem obdobju zvišala. Povprečne uvozne cene so bile znatno nižje od povprečnih prodajnih cen industrije Unije na trgu Unije (715 EUR/tono v primerjavi s 780–910 EUR/tono v obdobju preiskave). Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 151, je uvoz iz zadevnih držav nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije, in sicer za 1,9 %–13,7 % v zvezi s Kitajsko in 21,8 % v zvezi z Brazilijo. Ne glede na nelojalno nižanje prodajnih cen je znaten obseg uvoza po nizkih cenah znižal cene industrije Unije, ki niso mogle pokriti proizvodnih stroškov, kar je povzročilo izgube.

5.1.3 Vzročna zveza med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije

(194) Povečana količina uvoza iz zadevnih držav je skupaj svojimi z nizkimi povprečnimi prodajnimi cenami negativno vplivala na finančni položaj industrije Unije. Industrija Unije ni mogla zvišati svojih prodajnih cen, da bi naraščajoče stroške surovin prenesla na stranke, saj se je soočala z nelojalno konkurenco zaradi uvoza zadevnega izdelka. Strategija industrije Unije je bila ohraniti obseg proizvodnje in tržni delež, da bi pokrila visoke stalne stroške na škodo svoje dobičkonosnosti. Zato je uvoz iz zadevnih držav po nizkih cenah industriji Unije preprečil zvišanje cen v smislu člena 3(3) osnovne uredbe in tako oviral dvig cen.

(195) Uporabnik Eviosys, ki se je skliceval na sklep Komisije glede združitve (46) trdil, da je konkurenčni pritisk uvoza na industrijo Unije zelo omejen, če sploh. Na podlagi istega sklepa sta uporabnik in združenje CISA trdila, da se uvoz, zlasti iz Kitajske, zaradi slabše kakovosti uporablja predvsem za nizkocenovne uporabe in da stranke Unije svoje izdelke raje nabavljajo na lokalni ravni, saj so pri uvozu daljši dobavni roki, višji stroški prevoza ter nižja raven kakovosti in daljši dobavni roki.

(196) Sklepi Komisije v primerih združitev imajo različne cilje in temeljijo na različnih vrstah ocen. Vsekakor je imel sklep, na katerega se je skliceval uporabnik, veliko širši obseg izdelkov od izdelkov iz elektrolitsko kromiranega jekla in je vključeval številne druge izdelke iz jekla, pri čemer so za nekatere od njih že veljale protidampinške dajatve. Poleg tega je Komisija v delih sklepa o združitvi, na katerega se sklicuje uporabnik, opravila skupno tržno analizo izdelkov iz pokositrene pločevine in elektrolitsko kromiranega jekla. Ob tem se je analiza uvoza iz tega sklepa nanašala na obdobje pred obravnavanim obdobjem. Nazadnje, trditev o daljših dobavnih rokih, nižji ravni kakovosti in višjih stroških prevoza ni bila podprta z dokazi. Zato je Komisija trditev začasno zavrnila.

(197) Ob upoštevanju zgoraj navedenega je Komisija v smislu člena 3(6) osnovne uredbe začasno ugotovila, da je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil dampinški uvoz iz zadevnih držav.

5.2 Učinki drugih dejavnikov

5.2.1 Uvoz iz tretjih držav

(198) Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način: Preglednica 13 Uvoz iz tretjih držav Država 2018 2019 2020 Obdobje preiskave Združeno kraljestvo Obseg (v tonah) [67 000 –78 000 ] [68 000 –78 000 ] [73 000 –80 000 ] [60 000 –85 000 ] Indeks 100 102 109 91 Tržni delež (v %) [11 –14 ] [12 –15 ] [13 –16 ] [11 –14 ] Indeks 100 105 112 94 Povprečna cena (v EUR/tono) 850 854 837 839 Indeks 100 100 98 98 Japonska Obseg (v tonah) [8 900 –10 500 ] [11 800 –13 900 ] [14 400 –17 000 ] [13 400 –15 800 ] Indeks 100 132 161 150 Tržni delež (v %) [1 –2 ] [2 –3 ] [2,5 –3,5 ] [2 –3 ] Indeks 100 135 166 155 Povprečna cena (v EUR/tono) 850 848 777 776 Indeks 100 100 91 91 Južna Koreja Obseg (v tonah) [11 600 –13 600 ] [4 300 –5 100 ] [3 900 –4 500 ] [4 700 –5 500 ] Indeks 100 36 33 40 Tržni delež (v %) [2 –3 ] [0,5 –1,5 ] [0,5 –1,5 ] [0,5 –1,5 ] Indeks 100 38 34 42 Povprečna cena (v EUR/tono) 802 855 771 763 Indeks 100 107 96 95 Druge tretje države Obseg (v tonah) [29 000 –34 000 ] [17 000 –20 000 ] [8 000 –9 000 ] [11 000 –13 000 ] Indeks 100 59 29 37 Tržni delež (v %) [5 –7 ] [3 –5 ] [1 –3 ] [2 –4 ] Indeks 100 60 29 38 Povprečna cena (v EUR/tono) 869 805 732 812 Indeks 100 93 84 93 Vse tretje države skupaj, razen zadevnih držav Obseg (v tonah) [117 000 –137 000 ] [101 000 –119 000 ] [100 000 –117 000 ] [90 000 –105 000 ] Indeks 100 87 85 77 Tržni delež (v %) [21 –24 ] [18 –21 ] [18 –21 ] [16 –19 ] Indeks 100 89 88 79 Povprečna cena (v EUR/tono) 850 845 817 822 Indeks 100 99 96 97 Vir: Eurostat.

(199) Obseg uvoza iz drugih tretjih držav je imel leta 2018 22,4-odstotni tržni delež, v obdobju preiskave pa 17,8-odstotnega. Obseg tega uvoza se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 23 %, pri čemer je istemu trendu sledil tudi tržni delež tega uvoza, ki se je zmanjšal za 21 %. Povprečna uvozna cena tega uvoza se je v obravnavanem obdobju rahlo znižala, in sicer za 3 %. Vendar so njene ravni cen ostale zelo blizu povprečni prodajni ceni industrije Unije (822 EUR/tono v primerjavi s 780–910 EUR/tono v obdobju preiskave) in so bile znatno nad povprečno uvozno ceno uvoza iz zadevnih držav (822 EUR/tono v primerjavi s 715 EUR/tono v obdobju preiskave). Edina država, ki je v obravnavanem obdobju povečala svoj uvoz v Unijo, je bila Japonska. Vendar se je njen uvoz v obdobju preiskave v primerjavi z letom 2020 zmanjšal, njene ravni cen pa so ostale znatno nad cenami uvoza iz zadevnih držav.

(200) Združenje CISA je trdilo, da uvoz iz Združenega kraljestva prekinja vzročno zvezo med uvozom iz LRK in ugotovljeno škodo, in sicer zaradi količin, uvoženih iz prvonavedene države. Vendar je bil uvoz iz Združenega kraljestva opravljen po precej višjih cenah kot uvoz iz LRK ali Brazilije in se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 6 %. Zato je Komisija trditev začasno zavrnila.

(201) Komisija je zato začasno sklenila, da uvoz iz drugih tretjih držav ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.2.2 Pandemija COVID-19

(202) Uporabnik Eviosys in združenje CISA sta trdila, da je kriza zaradi pandemije COVID-19, ki je povzročila naravno zvišanje stroškov ob hkratnem zmanjšanju povpraševanja, vzrok za neskladje med razvojem stroškov in cen v navedenem obdobju. Združenje CISA je poleg tega trdilo, da bi bilo treba pandemijo COVID-19 šteti za dejavnik, ki „prekinja vzročno zvezo“.

(203) V zvezi s tem je pandemija COVID-19 dejansko negativno vplivala na industrijo Unije, zlasti leta 2020, ko so se morali proizvodni obrati industrije Unije začasno zapreti. Zato je mogoče, da je pandemija COVID-19 morda prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

(204) Vendar se je poslabšanje položaja industrije Unije začelo že pred pandemijo in se je nadaljevalo po obnovitvi proizvodnje industrije Unije v obdobju preiskave. Dejansko se je finančni položaj industrije Unije v obdobju preiskave še poslabšal. Dobičkonosnost, ki je leta 2020 znašala [(–7)–(–9)] %, se je v obdobju preiskave zmanjšala na [(–8)–(–10)] %. Denarni tok in donosnost naložb sta sledila istemu trendu.

(205) Zato je Komisija začasno sklenila, da pandemija COVID-19 ni imela tolikšnega vpliva, da bi zmanjšala vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.2.3 Razvoj stroškov proizvodnje

(206) Kot je pojasnjeno v oddelku 4.4.3.1 zgoraj, so se povprečni stroški proizvodnje industrije Unije med letom 2018 in obdobjem preiskave zvišali za 9 %, povprečna prodajna cena industrije Unije na trgu Unije pa je ostala stabilna.

(207) Uporabnik Eviosys in združenje CISA sta trdila, da so k poslabšanju uspešnosti industrije Unije prispevali višji stroški surovin in prevoza. Eviosys je opozoril na negativne učinke cene in stroškov, ki so značilni za jeklarsko industrijo zaradi časovnega zamika med zvišanjem stroškov surovin in zvišanjem prodajnih cen.

(208) Kot je v zvezi s tem pojasnjeno v zgornjih uvodnih izjavah 172 in 194, industrija Unije svojih prodajnih cen ni mogla prilagajati v celotnem obravnavanem obdobju. Ta vzorec je bil ugotovljen v dolgem časovnem obdobju, zato ga ni bilo mogoče pojasniti le z višjimi stroški surovin. Ta nezmožnost prilagoditve prodajnih cen časovno sovpada s povečanjem dampinškega uvoza iz zadevnih držav po znatnih stopnjah nelojalnega nižanja prodajnih cen, kar je oviralo dvig cen v zvezi s prodajnimi cenami industrije Unije in zmanjšalo dobičkonosnost.

(209) Zato je Komisija začasno sklenila, da samo razvoj stroškov ni mogel povzročiti škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.2.4 Izvoz industrije Unije

(210) Obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na nasledn