PREVOD

SPORAZUM

med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko unijo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme

Vlada ZDRUŽENIH DRŽAV AMERIKE in EVROPSKA UNIJA, v nadaljevanju „pogodbenici“, STA SE –

V ŽELJI, da bi s pospeševanjem ponudbe in povpraševanja po energetsko učinkovitih proizvodih povečali prihranke energije in koristi za okolje;

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, sklenjenega dne 20. decembra 2006, ter njegovih spremenjenih prilog (v nadaljevanju: Sporazum 2006);

ZADOVOLJNI z napredkom v okviru Sporazuma 2006;

V PREPRIČANJU, da bodo z nadaljevanjem obojestranskih prizadevanj glede ENERGY STAR dosežene dodatne koristi –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen I

Splošna načela

1. Pogodbenici uporabljata skupne specifikacije o energetski učinkovitosti in skupni znak za vzpostavitev doslednih ciljev za proizvajalce in s tem kar največjo učinkovitost njunih posamičnih prizadevanj na področju ponudbe in povpraševanja po proizvodih take vrste.

2. Pogodbenici uporabljata skupni znak za označevanje vrst proizvodov, ki izpolnjujejo zahteve energetske učinkovitosti iz Priloge C.

3. Pogodbenici skrbita, da skupne specifikacije spodbujajo stalno izboljševanje učinkovitosti, pri čemer upoštevajo najnaprednejše tehnološke prakse na trgu.

4. Skupne specifikacije so določene tako, da jih izpolnjuje samo najboljših 25 odstotkov energetsko učinkovitih modelov, za katere so v času nastanka specifikacij na razpolago podatki, hkrati pa se upoštevajo tudi drugi dejavniki.

5. Pogodbenici skrbita, da potrošniki na trgu prepoznajo energetsko učinkovite proizvode po oznaki.

Člen II

Povezava s Sporazumom 2006

Ta sporazum v celoti nadomešča Sporazum 2006.

Člen III

Opredelitev pojmov

Za namene tega sporazuma:

„oznake ENERGY STAR“ pomeni storitveno znamko „ENERGY STAR“ in skupni znak, kakor tudi kakršne koli različice teh oznak, ki jih lahko razvijejo ali spreminjajo upravna organa ali udeleženci programa, kakor so opredeljeni v tem dokumentu, vključno z znakom ali oznako iz Priloge A tega sporazuma;

„udeleženci programa“ pomeni proizvajalce, prodajalce ali trgovce na drobno, ki prodajajo določene energetsko učinkovite proizvode, ki izpolnjujejo zahteve specifikacij, in ki so se odločili sodelovati v programu za označevanje ENERGY STAR ter so se prijavili ali sklenili sporazum z upravnim organom katere od pogodbenic;

„skupne specifikacije“ so veljavne zahteve glede energetske učinkovitosti in delovanja, vključno z metodami za preskušanje, naštetimi v Prilogi C, ki jih uporabljajo upravna organa in udeleženci programa, da določijo, ali energetsko učinkoviti proizvodi izpolnjujejo zahteve za skupni znak.

„certificiranje, ki ga izvajajo tretje osebe“ pomeni sklop postopkov v okviru programa U.S. ENERGY STAR, ki ga upravlja neodvisna organizacija za zagotovitev, da proizvodi izpolnjujejo zahteve programa ENERGY STAR. Ti postopki vključujejo testiranje v laboratoriju, ki ustreza mednarodnim standardom za kakovost in pristojnost. Obenem ti postopki vključujejo pregled dokumentacije, s čimer se določi upravičenost za sodelovanje v programu ENERGY STAR, in redno preverjanje za zagotovitev stalne skladnosti,

Člen IV

Upravna organa

Vsaka pogodbenica imenuje upravni organ, odgovoren za izvajanje tega sporazuma (v nadaljnjem besedilu: upravna organa). Evropska unija za svoj upravni organ imenuje Komisijo Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Komisija). Združene države Amerike pa za svoj upravni organ imenujejo U.S. EPA.

Člen V

Upravljanje programa za označevanje ENERGY STAR

1. Vsak upravni organ upravlja program za označevanje ENERGY STAR za vse vrste energetsko učinkovitih proizvodov, naštetih v Prilogi C, pod pogoji, določenimi v tem sporazumu. Upravljanje programa vključuje registracijo udeležencev programa na prostovoljni podlagi, vzdrževanje seznamov udeležencev programa in skladnih proizvodov ter izvajanje smernic za ustrezno uporabo imena in skupnega znaka ENERGY STAR, določenih v Prilogi B.

2. Program za označevanje ENERGY STAR uporablja skupne specifikacije, naštete v Prilogi C.

3. Če vsak upravni organ sprejema učinkovite ukrepe za izobraževanje potrošnikov o oznakah ENERGY STAR, to stori v skladu s smernicami za ustrezno uporabo imena in skupnega znaka ENERGY STAR, določenimi v Prilogi B.

4. Vsak upravni organ krije stroške za vse svoje dejavnosti v okviru tega sporazuma.

Člen VI

Udeležba v programu za označevanje ENERGY STAR

1. Upravna organa vsakemu proizvajalcu, prodajalcu in prodajalcu v nadaljnji prodaji omogočita sodelovanje v programu označevanja z ENERGY STAR, tako da se prijavi kot udeleženec programa.

2. Upravna organa udeležencem programa dovolita uporabo skupnega znaka za označevanje ustreznih proizvodov, ki so bili preskušeni pri njih samih ali v neodvisnem preskusnem laboratoriju in ki izpolnjujejo zahteve skupnih specifikacij, določenih v Prilogi C. Za proizvode, ki se dajejo zgolj na trg EU, upravni organ omogoči udeležencem programa samocertificiranje upravičenih proizvodov. Za proizvode, ki se dajejo na trg ZDA, upravni organ od udeležencev programa zahteva, da izpolnjujejo zahteve o certificiranju, ki ga izvajajo tretje osebe, iz revidiranih partnerskih zavez ZDA.

3. Vsak upravni organ vodi in si z drugim upravnim organom deli sezname vseh udeležencev programa in proizvodov, ki so upravičeni do skupnega znaka na svojem ozemlju.

4. Ne glede na postopke samocertificiranja, predpisane v odstavku 2 (samocertificiranje za proizvode, ki se dajejo na trg EU, in certificiranje, ki ga izvajajo tretje osebe, za proizvode, ki se dajejo na trg ZDA), si vsak upravni organ pridržuje pravico, da preskusi ali drugače pregleda proizvode, ki se prodajajo ali so bili prodani na njegovih ozemljih (v primeru Komisije na ozemljih držav članic Evropske unije), in tako ugotovi, ali so proizvodi certificirani v skladu s skupnimi specifikacijami iz Priloge C. Upravna organa se med seboj obveščata in v polnem obsegu sodelujeta drug z drugim pri zagotavljanju, da proizvodi, ki nosijo skupni znak, izpolnjujejo zahteve skupnih specifikacij iz Priloge C.

Člen VII

Programsko usklajevanje med pogodbenicama

1. Pogodbenici ustanovita tehnično komisijo za pregled izvajanja tega sporazuma, sestavljeno iz predstavnikov njunih upravnih organov.

2. Tehnična komisija se v možnem obsegu sestaja letno in na zahtevo enega od upravnih organov pregleda izvajanje in upravljanje programa za označevanje ENERGY STAR, skupne specifikacije iz Priloge C, proizvode, ki jih program vključuje, ter napredek pri doseganju ciljev tega sporazuma.

3. Nepogodbenice (vključno s predstavniki drugih vlad in industrije) so lahko navzoče na sestanku tehnične komisije kot opazovalke, razen če se upravna organa ne dogovorita drugače.

Člen VIII

Registracija oznak ENERGY STAR

1. Agencija U.S. EPA je kot lastnica oznak ENERGY STAR le-te registrirala v Evropski unije kot blagovne znamke Skupnosti. Komisija se odpoveduje temu, da bi zahtevala ali pridobila kakršno koli registracijo oznak ENERGY STAR ali katere od njenih variacij v kateri koli državi.

2. U.S. EPA se obveže, da ne bo štela za kršitev uporabe teh oznak, če bo Komisija uporabljala ali če bo kateri koli udeleženec programa, prijavljen pri Komisiji, pooblaščeno uporabljal oznake ENERGY STAR v skladu s pogoji tega sporazuma.

Člen IX

Izvrševanje in kršitve

1. Za zaščito oznak ENERGY STAR vsak upravni organ zagotavlja pravilno uporabo oznak ENERGY STAR na svojem ozemlju (v primeru Komisije na ozemljih držav članic Evropske unije). Vsak upravni organ zagotovi, da se oznake ENERGY STAR uporabljajo samo v obliki, prikazani v Prilogi A, in samo na ustreznih proizvodih. Vsak upravni organ zagotovi, da se oznake ENERGY STAR uporabljajo izključno tako, kot je predvideno v smernicah za ustrezno uporabo imena in skupnega znaka ENERGY STAR v Prilogi B.

2. Vsak upravni organ zagotovi sprejetje takojšnjih in ustreznih ukrepov proti udeležencem programa, če izve, da je kak udeleženec programa uporabil nepravilno oznako ali označil z oznako ENERGY STAR proizvod, ki ne izpolnjuje zahtev skupnih specifikacij iz Priloge C. Ti ukrepi lahko med drugim vključujejo tudi naslednje ukrepe:

3. Vsak upravni organ zagotovi sprejetje vseh primernih ukrepov za prekinitev nedovoljene uporabe oznak ENERGY STAR ali uporabe nepravilne oznake s strani pravne ali fizične osebe, ki ni udeleženec programa. Ti ukrepi lahko med drugim vključujejo tudi naslednje ukrepe:

obvestilo pravni ali fizični osebi, ki uporablja oznake ENERGY STAR, o zahtevah programa za označevanje ENERGY STAR in smernic za ustrezno uporabo imena in skupnega znaka ENERGY STAR ter

spodbujanje te pravne ali fizične osebe k vključitvi v program in registraciji ustreznih proizvodov, kjer je to primerno.

4. Vsak upravni organ nemudoma obvesti upravni organ druge pogodbenice o vsaki kršitvi oznak ENERGY STAR na ozemlju druge pogodbenice in o morebitnih sprejetih ukrepih za odpravo take kršitve.

5. Če skladnosti ni mogoče doseči z ukrepi, navedenimi v točkah 2 in 3 zgoraj, EU od svoje države članice zahteva, naj polno sodeluje in se posvetuje z upravnim organom ter sprejme vse potrebne ukrepe, vključno s pravnimi posegi, da bi odpravili vse vrste neskladne in zato nepooblaščene uporabe oznak ENERGY STAR.

Člen X

Postopki za spremembe Sporazuma in dodajanje novih prilog

1. Vsak upravni organ lahko predlaga spremembo tega sporazuma in nove priloge k temu sporazumu.

2. Predlagana sprememba se poda v pisni obliki, o njej pa razpravlja tehnična komisija na naslednjem sestanku, pod pogojem, da je bil predlog sporočen drugemu upravnemu organu vsaj šestdeset dni pred tem sestankom.

3. Spremembe tega sporazuma in odločitve o dodajanju novih prilog sprejmeta pogodbenici z medsebojnim sporazumom. Spremembe prilog A, B in C se sprejmejo v skladu z določbami členov XI in XII.

Člen XI

Postopki za spremembo prilog A in B

1. Upravni organ, ki si prizadeva spremeniti Prilogo A ali Prilogo B, uporabi postopke iz odstavkov 1 in 2 člena X.

2. Spremembe prilog A in B sprejmeta pogodbenici z medsebojnim sporazumom.

Člen XII

Postopki za spremembo Priloge C

1. Upravni organ, ki si prizadeva spremeniti Prilogo C z namenom spremeniti skupne specifikacije ali dodati novo vrsto proizvoda („upravni organ predlagatelj“), uporabi postopke iz odstavkov 1 in 2 člena X, v svoj predlog pa vključi:

2. Predlagane spremembe Priloge C, ki jih sprejmeta oba upravna organa, začnejo veljati na dan, ki ga sporazumno določita upravna organa.

3. Če po prejemu predloga spremembe, podanega v skladu z odstavkom 1 in 2 člena X, drugi upravni organ (v nadaljnjem besedilu „nasprotujoči upravni organ“) meni, da predlog ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 1, ali če kako drugače ugovarja predlogu, nemudoma (navadno do naslednjega sestanka tehnične komisije) pisno obvesti upravni organ predlagatelja o svojem nasprotovanju in doda vse razpoložljive informacije, na katere se opira njegov ugovor; npr. dokaz, da bi predlog, če bi bil sprejet, verjetno:

4. Upravna organa si po najboljših močeh prizadevata doseči soglasje o predlagani spremembi na prvem sestanku tehnične komisije po podanem predlogu. Če upravna organa na tem sestanku tehnične komisije ne moreta doseči soglasja o predlagani spremembi, ga poskušata doseči v pisni obliki pred naslednjim sestankom tehnične komisije.

5. Če do konca naslednjega sestanka tehnične komisije pogodbenici ne moreta doseči soglasja, upravni organ predlagatelj umakne svoj predlog; glede predlogov za revidiranje obstoječih specifikacij pa se zadevna vrsta proizvoda umakne iz Priloge C na dan, za katerega se pisno dogovorita upravna organa. O tej spremembi in o postopkih za izvajanje te spremembe se obvesti vse udeležence programa.

6. Pri pripravi novih specifikacij ali reviziji obstoječih upravna organa zagotovita učinkovito medsebojno usklajevanje in posvetovanje, pa tudi usklajevanje in posvetovanje z zadevnimi zainteresiranimi stranmi, zlasti glede vsebine delovnih dokumentov in časovnih razporeditev.

Člen XIII

Splošne določbe

1. Ta sporazum ne zajema drugih programov okoljskega označevanja, ki jih lahko razvija in sprejme katera koli od pogodbenic.

2. Vse dejavnosti v okviru tega sporazuma urejajo veljavni zakoni in drugi predpisi vsake od pogodbenic in so vezane na razpoložljivost odobrenih sredstev in virov.

3. Nič v tem sporazumu ne vpliva na pravice in obveznosti katere koli pogodbenice, ki izhajajo iz dvostranskih, regionalnih ali večstranskih sporazumov, ki so bili sklenjeni pred začetkom veljavnosti tega sporazuma.

4. Brez vpliva na druge določbe tega sporazuma lahko vsak od upravnih organov poleg programa ENERGY STAR izvaja programe označevanja vrst proizvodov, ki niso zajeti v Prilogi C. Ne glede na druge določbe tega sporazuma ne sme nobena od pogodbenic ovirati uvoza, izvoza, prodaje ali distribucije proizvodov v takšnem programu zato, ker je opremljen z oznakami energetske učinkovitosti upravnega organa druge pogodbenice.

Člen XIV

Začetek veljavnosti in trajanje

1. Ta sporazum začne veljati z dnem, ko vsaka od pogodbenic drugo pisno prek diplomatskih kanalov obvesti, da je zaključila notranje postopke, potrebne za začetek veljavnosti.

2. Ta sporazum ostane v veljavi pet let. Najpozneje eno leto pred koncem tega obdobja se pogodbenici sestaneta in razpravljata o obnovitvi tega sporazuma.

Člen XV

Prenehanje veljavnosti

1. Ta sporazum lahko vsaka od pogodbenic odpove kadar koli s trimesečnim odpovednim rokom in pisnim obvestilom druge pogodbenice.

2. V primeru odpovedi ali neobnovitve tega sporazuma upravna organa vse registrirane udeležence programa obvestita o ukinitvi skupnega programa. Nadalje upravna organa registrirane udeležence programa obvestita, da bo vsak upravni organ lahko nadaljeval dejavnosti označevanja v okviru dveh ločenih posamičnih programov. V tem primeru program za označevanje Evropske unije ne bo več uporabljal oznak ENERGY STAR. Komisija zagotovi, da ona sama, države članice Evropske unije in vsi pri njej registrirani udeleženci programa prenehajo uporabljati oznake ENERGY STAR do dne, za katerega se pisno dogovorita upravna organa. Obveznosti iz tega člena XV(2) veljajo tudi po odpovedi tega sporazuma.

Proizvodi, ki pridobijo oznako ENERGY STAR, preprečujejo emisije toplogrednih plinov z izpolnjevanjem strogih smernic za energetsko učinkovitost, ki sta jih določila U.S. EPA in Evropska komisija.

U.S. EPA in Evropska komisija pri pisanju in govorjenju o elementih programa priporočata uporabo terminologije za ohranjanje in krepitev vrednosti ENERGY STAR.

U.S. EPA in Evropska komisija zahtevata, da oznako vedno obdaja prazen prostor v izmeri 0,333 (tretjine višine grafičnega kvadrata znotraj oznake). Na tem mestu se ne sme pojaviti noben drug grafični element, na primer besedilo ali slike. U.S. EPA in Evropska komisija zahtevata ta prazen prostor, ker se skupni znak pogosto pojavlja na gradivih, kjer se pojavljajo zapletene podobe, kot so druge oznake, grafične naprave in besedilo.

U.S. EPA je to oznako ustvarila, da bi povečala vizualni učinek oznake ter zaradi kontrasta in čitljivosti. Oznaka vključuje simbol ENERGY STAR v kvadratu, skupaj z imenom ENERGY STAR v manjšem kvadratu, ki se nahaja neposredno spodaj in poveča čitljivost simbola. Kvadrata ločuje bela črta, katere debelina je enaka debelini loka v simbolu. Oznako obdaja tudi bela črta, katere debelina je enaka debelini loka v simbolu.

Partnerji in druge pooblaščene organizacije so odgovorni za lastno uporabo imena ENERGY STAR in skupnega znaka kot tudi za uporabo s strani njihovih predstavnikov, kot so oglaševalske agencije in pogodbeni izvajalci.

Imena ENERGY STAR in skupnega znaka v nobenem primeru ni dovoljeno uporabljati na način, ki bi pomenil oglaševanje podjetja, njegovih proizvodov ali storitev. Skupnega znaka in imena ENERGY STAR ni dovoljeno uporabljati v nobenem drugem imenu ali znaku podjetja, imenu proizvoda, imenu storitve, imenu domene ali naslovu spletne strani niti ni dovoljeno skupnega znaka, imena ENERGY STAR ali katere druge podobne oznake uporabljati kot blagovno znamko ali del blagovne znamke s strani druge pravne ali fizične osebe, razen U.S. EPA.

Organizacije morajo za uporabo oznak v skladu s tem dokumentom skleniti sporazum z upravnim organom – z Agencijo Združenih držav Amerike za varovanje okolja za ZDA ali z Evropsko komisijo za EU. Spremembe teh oznak niso dovoljene, saj bi takšne spremembe zmedle podjetja in potrošnike glede vira programa ENERGY STAR in zmanjšale njegovo vrednost za vse udeležence.

Program ENERGY STAR je partnerstvo med podjetji in organizacijami na eni strani in zvezno vlado ZDA ali Evropsko unijo na drugi strani. V okviru tega partnerstva lahko podjetja in organizacije uporabljajo ime ENERGY STAR in skupni znak kot del svojih dejavnosti energetske učinkovitosti in okoljskih dejavnosti.

U.S. EPA in Evropska komisija na ozemlju držav članic Evropske unije nadzorujeta ustrezno uporabo imena ENERGY STAR in skupnega znaka. To vključuje spremljanje uporabe oznak na trgu in neposreden stik s tistimi organizacijami, ki oznaki uporabljajo nepravilno ali neupravičeno. Posledice zlorabe oznak lahko vključujejo preklic udeležbe udeleženca programa v programu za označevanje ENERGY STAR, pri nepravilno označenih proizvodih, uvoženih v ZDA, pa lahko tudi zaseg teh proizvodov s strani carinske službe ZDA.

Ime ENERGY STAR in skupni znak sta znamki v lasti agencije U.S. EPA. Kot takšna je ime in skupni znak dovoljeno uporabljati le v skladu z naslednjimi smernicami in sporazumom o partnerstvu ali prijavnico Evropske komisije, ki so jo podpisali udeleženci programa za označevanje ENERGY STAR. Prosimo vas, da te smernice razdelite tistim osebam, ki bodo odgovorne za pripravo gradiva za ENERGY STAR v vašem imenu.

PRILOGA C

SKUPNE SPECIFIKACIJE

I. SPECIFIKACIJE ZA RAČUNALNIKE

1. Opredelitev pojmov

A. Računalnik: Naprava, ki izvaja logične operacije in obdeluje podatke. Deli računalnikov so vsaj: (1) centralna procesna enota (CPU) za izvajanje operacij; (2) vhodne naprave za uporabnika, kot so tipkovnica, miška, digitalizator ali krmilnik za igre, in (3) računalniški zaslon za izhodne informacije. Za namene te specifikacije računalniki obsegajo nepremične in prenosne enote, vključno z namiznimi računalniki, integriranimi namiznimi računalniki, notesniki, malimi strežniki, lahkimi odjemalci in delovnimi postajami. Čeprav morajo biti računalniki zmožni uporabljati vhodne naprave in računalniške prikazovalnike, kakor je navedeno v točkah 2 in 3 zgoraj, računalniškim sistemom ni treba vsebovati vseh teh naprav pri dobavi, da bi ustrezali tej opredelitvi.

Sestavni deli

B. Računalniški prikazovalnik: Zaslon in pripadajoča elektronska oprema v enem samem ohišju ali znotraj ohišja računalnika (npr. notesnik ali integrirani namizni računalnik) z možnostjo prikaza izhodnih informacij iz računalnika prek enega ali več vhodov, kot so VGA, DVI, vhod za prikazovalnik in/ali IEEE 1394. Primera tehnologij računalniških prikazovalnikov sta prikazovalnik s katodno cevjo (CRT) in prikazovalnik s tekočimi kristali (LCD).

C. Diskretna grafična procesna enota (GPU): Grafični procesor, ki ima lokalni vmesnik za pomnilniški krmilnik in lokalni grafični spomin.

D. Zunanji napajalnik: Sestavni del, ki je v ločenem fizičnem ohišju zunaj ohišja računalnika in je zasnovan za pretvorbo vhodne izmenične omrežne napetosti iz električnega omrežja v nižjo(-e) enosmerno(-e) napetost(-i) za napajanje računalnika. Zunanji napajalnik mora biti povezan z računalnikom prek odstranljive ali fiksno pritrjene električne povezave z vtičem/vtičnico, kabla, vrvice ali drugačnega ožičenja.

E. Notranji napajalnik: Sestavni del znotraj ohišja računalnika, zasnovan za pretvorbo izmenične napetosti iz električnega omrežja v enosmerno(-e) napetost(-i) za napajanje sestavnih delov računalnika. Za namene te specifikacije mora biti notranji napajalnik znotraj ohišja računalnika, vendar ločen od matične plošče računalnika. Napajalnik mora biti z električnim omrežjem povezan prek enega kabla brez vmesnih vezij med napajalnikom in električnim omrežjem. Poleg tega morajo vse napajalne povezave iz napajalnika do sestavnih delov računalnika, razen povezave za enosmerni tok z računalniškim prikazovalnikom pri integriranem namiznem računalniku, potekati znotraj ohišja računalnika (tj. brez zunanjih kablov, ki bi potekali od napajalnika do računalnika ali posameznih sestavnih delov). Notranji pretvorniki iz enosmerne napetosti v enosmerno napetost, ki se uporabljajo za pretvorbo enotne enosmerne napetosti iz zunanjega napajalnika v več napetosti, ki jih potrebuje računalnik, se ne štejejo za notranje napajalnike.

Vrste računalnikov

F. Namizni računalnik: Računalnik, katerega glavna enota naj bi ostala na stalni lokaciji, pogosto na pisalni mizi ali na tleh. Namizni računalniki niso zasnovani za prenašanje in imajo zunanji računalniški prikazovalnik, tipkovnico in miško. Namizni računalniki so zasnovani za veliko različnih domačih in pisarniških aplikacij.

G. Mali strežnik: Računalnik, ki ima običajno sestavne dele namiznega računalnika v standardizirani namizni obliki, vendar je zasnovan predvsem za to, da je gostitelj za shranjevanje podatkov za druge računalnike. Računalnik mora imeti naslednje značilnosti, da šteje za mali strežnik:

H. Integrirani namizni računalnik: Namizni sistem, v katerem računalnik in računalniški prikazovalnik delujeta kot ena enota, ki prejema izmenični tok prek enega kabla. Možni obliki integriranih namiznih računalnikov sta: (1) sistem, kjer sta prikazovalnik in računalnik fizično vključena v eno enoto; ali (2) sistem, sestavljen kot enotni sistem, pri katerem je računalniški prikazovalnik ločen, vendar povezan z glavnim ogrodjem z napajalnim kablom za enosmerni tok, računalnik in računalniški prikazovalnik pa se napajata iz enega vira. Integrirani namizni računalniki so kot podniz namiznih računalnikov običajno zasnovani tako, da zagotavljajo podobno funkcionalnost kot namizni sistemi.

I. Lahki odjemale: Računalnik z neodvisnim napajanjem, ki je odvisen od povezave z oddaljenimi računalniškimi viri za zagotavljanje osnovne funkcionalnosti. Glavne računalniške funkcije (npr. izvajanje programov, shranjevanje podatkov, povezovanje z drugimi viri na internetu itd.) se izvajajo z uporabo oddaljenih računalniških virov. Lahki odjemalci, zajeti v tej specifikaciji, so omejeni na naprave brez rotacijskih spominskih medijev, vgrajenih v računalnik. Glavna enota lahkega odjemalca, zajetega v tej specifikaciji, mora biti namenjena za postavitev na stalni lokaciji (npr. na pisalni mizi), in ne za prenašanje.

J. Notesnik: Računalnik, posebej zasnovan za prenašanje in zato, da daljše obdobje deluje bodisi z neposredno povezavo na vir napajanja izmeničnega toka bodisi brez nje. Notesniki morajo imeti vgrajen računalniški prikazovalnik ter biti morajo zmožni delovati s pomočjo vgrajene baterije ali drugega prenosnega vira napajanja. Poleg tega ima večina notesnikov zunanji napajalnik, vgrajeno pa imajo tudi tipkovnico in kazalno napravo. Notesniki so običajno zasnovani tako, da omogočajo podobno funkcionalnost kot namizni računalniki, vključno z delovanjem programske opreme, ki ima podobno funkcionalnost kot programska oprema, ki se uporablja pri namiznih računalnikih. Za namene te specifikacije priklopne postaje štejejo za pripomočke, in zato niso vključene v oddelek 3 spodaj, ki prikazuje stopnje zmogljivosti notesnikov. Tablični računalniki, ki lahko poleg drugih vhodnih naprav ali namesto njih uporabljajo zaslone, občutljive na dotik, v tej specifikaciji štejejo za notesnike.

K. Delovna postaja: Računalnik visoke zmogljivosti, ki je namenjen enemu uporabniku in se običajno uporablja za grafiko, CAD, razvoj programske opreme, finančno in znanstveno uporabo ter druge zahtevne računalniške naloge. Računalnik mora izpolnjevati naslednje, da šteje za delovno postajo:

Načini delovanja

L. Način izklopa: Stopnja porabe v načinu najmanjše porabe, ki ga uporabnik ne more izklopiti (vplivati nanj) in lahko traja nedoločen čas, ko je naprava povezana z glavnim virom električne energije in se uporablja v skladu z navodili proizvajalca. Za sisteme, za katere veljajo standardi ACPI, način izklopa ustreza stanju ACPI System Level S5.

M. Način mirovanja: Stanje z nizko porabo, v katerega lahko računalnik vstopi avtomatsko po obdobju nedejavnosti ali z ročno nastavitvijo. Računalnik z zmožnostjo mirovanja se lahko hitro „zbudi“ kot odziv na omrežne povezave ali uporabniške vmesnike z zamikom ≤ 5 sekund od sprožitve budilnega dražljaja do polne uporabnosti sistema, vključno s prikazovalnikom. Za sisteme, za katere veljajo standardi ACPI, način mirovanja najpogosteje ustreza stanju ACPI System Level S3 (suspend to RAM – odloženo v RAM).

N. Stanje nedejavnosti: Stanje, v katerem sta operacijski sistem in druga programska oprema dokončala nalaganje, uporabniški profil je ustvarjen, stroj ni v stanju mirovanja, dejavnost pa je omejena na osnovne aplikacije, ki se zaženejo po privzetih nastavitvah.

O. Aktivno stanje: Stanje, v katerem računalnik opravlja uporabno delo kot odziv na (a) predhodni ali sočasni uporabnikov vnos ali (b) predhodni ali sočasni ukaz prek omrežja. To stanje vključuje aktivno obdelavo, iskanje podatkov v pomnilniški napravi, pomnilniku ali predpomnilniku, vključno s časom v stanju nedejavnosti med čakanjem na nadaljnji uporabnikov vnos in pred prehodom v načine majhne porabe.

P. Tipična poraba energije (TPE): Metoda preskušanja in primerjanja porabe energije pri računalnikih, ki se osredotoča na električno energijo, ki jo je proizvod porabil med običajnim delovanjem v reprezentativnem časovnem obdobju. Pri namiznih računalnikih in notesnikih je ključno merilo pristopa TPE vrednost običajne porabe električne energije v enem letu, ki se meri v kilovatnih urah (kWh), pri čemer se uporabljajo meritve povprečnih ravni porabe v načinu delovanja, umerjene na podlagi domnevno običajnega modela uporabe (obratovalni cikel). Zahteve pri delovnih postajah temeljijo na vrednosti porabe energije TPE, izračunani na podlagi energijskih ravni v načinu delovanja, največje porabe in domnevnega obratovalnega cikla.

Omreženje in upravljanje porabe energije

Q. Omrežni vmesnik: Sestavni deli (strojna in programska oprema), katerih glavna naloga je omogočiti, da računalnik lahko komunicira s pomočjo ene ali več tehnologij omrežja. Primera omrežnih vmesnikov sta IEEE 802,3 (eternet) in IEEE 802,11 (Wi-Fi).

R. Budilni dražljaj: Od uporabnika, programsko ali iz zunanjega vira izvirajoč dogodek ali dražljaj, ki povzroči prehod računalnika iz načina mirovanja ali izklopa v način aktivnega delovanja. Primeri budilnih dražljajev med drugim vključujejo: premik miške, dejavnost na tipkovnici, vnos krmilnika, dražljajev, katerega sprožitev povzroči ura v realnem času, ali pritisk na gumb na ohišju, zunanji dražljaji pa dražljaje, posredovane prek daljinskega upravljanja, omrežja, modema itd.

S. Bujenje iz LAN (WOL): Funkcionalnost, ki računalniku omogoča, da se prebudi iz načina mirovanja ali izklopa na podlagi omrežne zahteve prek eterneta.

T. Polna omrežna povezljivost: Zmožnost računalnika, da ohrani navzočnost v omrežju v načinu mirovanja in se inteligentno prebudi, ko je potrebna nadaljnja obdelava (vključno z občasno obdelavo, potrebno za ohranjanje navzočnosti v omrežju). Ohranjanje navzočnosti v omrežju lahko vključuje pridobitev in/ali zaščito dodeljenega vmesnika ali omrežnega naslova, odzivanje na zahteve drugih vozlišč v omrežju ali ohranjanje obstoječih omrežnih povezav, in sicer vse v stanju mirovanja. Tako se navzočnost računalnika, njegovih omrežnih storitev in aplikacij ohranja tudi, ko je v načinu mirovanja. Računalnik v načinu mirovanja s polno omrežno povezljivostjo je z vidika omrežja funkcionalno enakovreden računalniku v stanju nedejavnosti, kar zadeva običajne aplikacije in modele uporabe. Polna omrežna povezljivost v načinu mirovanja ni omejena na poseben sklop protokolov, temveč lahko zajema aplikacije, nameščene po prvotni namestitvi.

Poti trženja in dobave

U. Podjetniške poti: Prodajne poti, ki jih običajno uporabljajo velika in srednja podjetja, vladne organizacije, izobraževalne ustanove ali druge organizacije, ki kupujejo računalnike za uporabo v upravljanih okoljih odjemalec-strežnik.

V. Številka modela: Lastno tržno ime, ki se uporablja za določeno konfiguracijo strojne/programske opreme (tj. operacijski sistem, vrste ali procesorji, pomnilnik, GPU itd.), ki je vnaprej določena ali jo izbere kupec.

W. Ime modela: Tržno ime, ki vključuje sklice na številko družine modela računalnika, kratek opis proizvoda ali sklice na blagovno znamko.

X. Družina proizvodov: Opis na višji ravni, ki se nanaša na skupino računalnikov, ki imajo običajno eno kombinacijo ohišja/matične plošče, ki pogosto vsebuje na stotine mogočih konfiguracij strojne in programske opreme.

2. Proizvodi, upravičeni do oznake

Da bi bili računalniki upravičeni do oznake ENERGY STAR, morajo izpolnjevati računalniške opredelitve in eno od opredelitev vrste proizvoda iz oddelka 1 zgoraj. Naslednja preglednica vsebuje seznam vrst računalnikov, ki so (in niso) upravičeni do oznake ENERGY STAR.

Proizvodi, zajeti v tej različici 5.0 specifikacije Proizvodi, ki niso zajeti v tej različici 5.0 specifikacije — Namizni računalniki — Integrirani namizni računalniki — Notesniki — Delovne postaje — Mali strežniki — Lahki odjemalci — Računalniški strežniki (kot je opredeljeno v različici 1.0 specifikacije za računalniške strežnike) — Dlančniki, osebni organizatorji (PDA) in pametni telefoni

3. Energijska učinkovitost in merila za upravljanje porabe energije

Da bi bili računalniki upravičeni od oznake ENERGY STAR, morajo izpolnjevati spodaj naštete zahteve. Datum veljavnosti za različico 5.0 je naveden v oddelku 5 te specifikacije.

A. Zahteve glede učinkovitosti napajanja

Da bi bili računalniki upravičeni od oznake ENERGY STAR, morajo izpolnjevati spodaj naštete zahteve. Datum veljavnosti za različico 5.0 je naveden v oddelku 5 te specifikacije.

(a) Računalniki z notranjim napajalnikom: 85-odstotna minimalna učinkovitost ob nazivni izhodni moči v višini 50 % in 82-odstotna minimalna učinkovitost ob nazivni izhodni moči v višini 20 % in 100 %, pri čemer je močnostni faktor > 0,9 pri 100-odstotni nazivni izhodni moči.

(b) Računalniki z zunanjim napajalnikom: zunanje napajalne enote, ki se prodajajo z računalniki ENERGY STAR, morajo biti upravičene do oznake ENERGY STAR ali izpolnjevati stopnje učinkovitosti za način neobremenitve in način aktivnega delovanja, ki so določeni v različici 2.0 programskih zahtev ENERGY STAR za enonapetostne zunanje napajalne enote AC/AC in AC/DC. Specifikacija ENERGY STAR in seznam proizvodov, upravičenih do oznake, sta na strani www.energystar.gov/powersupplies. Opomba: ta zahteva glede delovanja velja tudi za večnapetostne zunanje napajalnike, preskušene v skladu s preskusno metodo za notranji napajalnik iz oddelka 4 spodaj.

B. Zahteve glede učinkovitosti in delovanja

1. Stopnje za namizne računalnike, integrirane namizne računalnike in notesnike:

Kategorije namiznih računalnikov glede na merila tipične porabe energije (TPE):

Za namene določanja stopenj TPE morajo namizni računalniki in integrirani namizni računalniki ustrezati kategorijam A, B, C ali D, kakor je opredeljeno spodaj:

(a) Kategorija A: vsi namizni računalniki, ki ne ustrezajo opredelitvi kategorije B, kategorije C ali kategorije D spodaj, so za potrebe dodelitve oznake ENERGY STAR uvrščeni v kategorijo A.

(b) Kategorija B: za uvrstitev v kategorijo B morajo namizni računalniki imeti: — dve fizični jedri ter — 2-gigabajtni (GB) sistemski pomnilnik.

(c) Kategorija C: za uvrstitev v kategorijo C morajo namizni računalniki imeti: — več kot dve fizični jedri. Poleg zgornje zahteve morajo imeti modeli, uvrščeni v kategorijo C, vsaj eno od naslednjih dveh značilnosti: — najmanj 2-gigabajtni (GB) sistemski pomnilnik in/ali — diskretno grafično procesno enoto (GPU).

(d) Kategorija D: za uvrstitev v kategorijo D morajo namizni računalniki imeti: — najmanj štiri fizična jedra. Poleg zgornje zahteve morajo imeti modeli, uvrščeni v kategorijo D, vsaj eno od naslednjih dveh značilnosti: — najmanj 4-gigabajtni (GB) sistemski pomnilnik in/ali — diskretno grafično procesno enoto (GPU) s širino slikovnega medpomnilnika, ki presega 128 bitov.

Kategorije notesnikov glede na merila za TPE:

Za namene določanja stopenj TPE morajo notesniki ustrezati kategorijam A, B ali C, kakor je opredeljeno spodaj:

(a) Kategorija A: vsi notesniki, ki ne ustrezajo opredelitvi kategorije B ali kategorije C spodaj, so za potrebe dodelitve oznake ENERGY STAR uvrščeni v kategorijo A.

(b) Kategorija B: za uvrstitev v kategorijo B morajo notesniki imeti: — diskretno grafično procesno enoto (GPU).

(c) Kategorija C: za uvrstitev v kategorijo C morajo notesniki imeti: — najmanj dve fizični jedri, — najmanj 2-gigabajtni (GB) sistemski pomnilnik ter — diskretno grafično procesno enoto (GPU) s širino slikovnega medpomnilnika, ki presega 128 bitov.

TPE (kategorije proizvodov za namizne računalnike in notesnike):

V naslednjih preglednicah so navedene zahtevane stopnje TPE za specifikacijo 5.0. V preglednici 1 so podane zahteve za TPE za različico 5.0, medtem ko so v preglednici 2 podane uteži za vsak način delovanja po vrsti proizvoda. TPE se določi po naslednji formuli:

, pri čemer so Px vrednosti porabe v vatih, Tx je čas v odstotkih leta, TPE ETPE pa je izražena v kilovatnih urah in pomeni letno porabo energije na podlagi uteži za načine delovanja iz preglednice 2.

Preglednica 1: Zahteve za ETPE – namizni računalniki in notesniki

Namizni računalniki in integrirani računalniki (kWh) Notesniki (kWh) TPE (kWh) Kategorija A: ≤ 148,0 Kategorija A: ≤ 40,0 Kategorija B: ≤ 175,0 Kategorija B: ≤ 53,0 Kategorija C: ≤ 209,0 Kategorija C: ≤ 88,5 Kategorija D: ≤ 234,0 Prilagoditve zmogljivosti Spomin 1 kWh (na GB prek osnovnega pomnilnika) Osnovni pomnilnik: Kategorije A, B in C: 2 GB Kategorija D: 4 GB 0,4 kWh (na GB prek 4) Vrhunska grafika (za diskretne GPU z opredeljenimi širinami slikovnega medpomnilnika) Kat. A, B: 35 kWh (širina slikovnega medpomnilnika ≤ 128-bitov) 50 kWh (širina slikovnega medpomnilnika > 128 bitov) Kat. C, D: 50 kWh (širina slikovnega medpomnilnika > 128 bitov) Kat. B: 3 kWh (širina slikovnega medpomnilnika > 64 bitov) Dodatni notranji pomnilnik 25 kWh 3 kWh





Preglednica 2: Uteži za načine delovanja – namizni računalniki in notesniki

Namizni računalniki Notesniki Konvencionalni Delovanje prek posredniškega strežnika („proxying“) Konvencionalni Delovanje prek posredniškega strežnika („proxying“) Tizklop 55 % 40 % 60 % 45 % Tmirovanje 5 % 30 % 10 % 30 % Tnedejavnost 40 % 30 % 30 % 25 % Opomba: Delovanje prek posredniškega strežnika („proxying“) se nanaša na računalnik, pri katerem se ohranja polna omrežna povezljivost, kot je opredeljena v oddelku 1 te specifikacije. Da bi bil sistem upravičen do oznake z uporabo zgoraj navedenih uteži za delovanje prek posredniškega strežnika, mora izpolnjevati nelastniški standard delovanja prek posredniškega strežnika, za katerega sta EPA in Evropska komisija potrdili, da je skladen s cilji ENERGY STAR. Tako potrditev je treba pridobiti pred predložitvijo podatkov o proizvodu za dodelitev oznake. Dodatne informacije in zahteve glede preskušanja so na voljo v oddelku 3.C„Računalniki, upravičeni do oznake, z možnostmi upravljanja porabe energije“.

2. Stopnje za delovne postaje

PTPE (Kategorija proizvodov za delovne postaje):

V naslednjih preglednicah so navedene zahtevane stopnje PTPE za specifikacijo 5.0. V preglednici 3 so podane zahteve za PTPE za različico 5.0, v preglednici 4 pa so podane uteži za vsak način delovanja. PTPE se določi po naslednji formuli:

pri čemer so Px vrednosti porabe v vatih.

Preglednica 3: Zahteve za PTPE – delovne postaje

Preglednica 4: Uteži za načine delovanja – delovne postaje

Tizklop 35 % Tmirovanje 10 % Tnedejavnost 55 % Opomba: Uteži so vključene v formulo PTPE zgoraj.

Dodatne grafične naprave (delovne postaje):

Delovne postaje, ki izpolnjujejo zahteve za oznako ENERGY STAR z eno grafično napravo, so lahko upravičene tudi do oznake za konfiguracijo z več kot eno grafično napravo, če je dodatna konfiguracija strojne opreme enaka, razen glede dodatne(-ih) grafične(-ih) naprav(-e). Dodatne grafične naprave se uporabljajo, vendar ne izključno, za upravljanje več prikazovalnikov in združevanje za hitrejše delovanje konfiguracij z več GPU (npr. ATI Crossfire, NVIDIA SLI). Proizvajalci lahko v takih primerih in dokler SPECviewperf® podpira več grafičnih niti, predložijo preskusne podatke za delovno postajo z eno grafično napravo za obe konfiguraciji brez vnovičnega preskušanja sistema.

3. Stopnje za male strežnike:

Mali strežniki morajo za namene določanja stopenj stanja nedejavnosti ustrezati kategorijama A ali B, kakor je opredeljeno spodaj:

(a) Kategorija A: vsi mali strežniki, ki ne ustrezajo opredelitvi kategorije B, so za potrebe dodelitve oznake ENERGY STAR uvrščeni v kategorijo A.

(b) Kategorija B: za uvrstitev v kategorijo B morajo mali strežniki imeti: — procesor(-je) z več kot enim fizičnim jedrom ali več kot en diskretni procesor ter — najmanj en gigabajtni sistemski pomnilnik.

Preglednica 6: Zahteve glede učinkovitosti za male strežnike

Zahteve glede porabe energije v načinih delovanja za male strežnike Način izklopa: ≤ 2,0 W Stanje nedejavnosti: Kategorija A: ≤ 50,0 W Kategorija B: ≤ 65,0 W Zmogljivost Dodatna dodelitev porabe Bujenje prek LAN (WOL): (Velja le, če je računalnik dobavljen z omogočenim WOL) + 0,7 W za način izklopa

4. Stopnje za lahke odjemalce

Kategorije lahkih odjemalcev glede na merila za stanje nedejavnosti: lahki odjemalci morajo za namene določanja stopenj stanja nedejavnosti ustrezati kategorijama A ali B, kakor je opredeljeno spodaj:

(a) Kategorija A: vsi lahki odjemalci, ki ne ustrezajo opredelitvi kategorije B spodaj, so za potrebe dodelitve oznake ENERGY STAR uvrščeni v kategorijo A.

(b) Kategorija B: lahki odjemalci morajo za uvrstitev v kategorijo B: — podpirati lokalno multimedijsko kodiranje/dekodiranje.

Preglednica 7: Zahteve za učinkovitost za lahke odjemalce

Zahteve za porabo energije v načinih delovanja za lahke odjemalce Način izklopa: ≤ 2 W Način mirovanja (če je primerno): ≤ 2 W Stanje nedejavnosti: Kategorija A: ≤ 12,0 W Kategorija B: ≤ 15,0 W Zmogljivost Dodatna dodelitev porabe Bujenje prek LAN (WOL): (Velja le, če je računalnik dobavljen z omogočenim WOL) + 0,7 W za način mirovanja + 0,7 W za način izklopa

C. Zahteve glede upravljanja porabe energije

Proizvodi morajo izpolnjevati zahteve za upravljanje porabe energije, navedene v preglednici 8, in biti preskušeni takšni, kakor se dobavijo.

Preglednica 8: Zahteve glede upravljanja porabe energije

Zahteva v specifikaciji Velja za Zahteve ob dobavi Način mirovanja Dobavljeni morajo biti tako, da je način mirovanja nastavljen tako, da se aktivira po 30 minutah nedejavnosti uporabnika. Ob prehodu v stanje mirovanja ali izklopa računalniki zmanjšajo hitrost vseh aktivnih mrežnih povezav eternet s hitrostjo 1 Gb/s. Namizni računalniki √ Integrirani namizni računalniki √ Notesniki √ Delovne postaje √ Mali strežniki Lahki odjemalci Način mirovanja prikazovalnika Dobavljeni morajo biti tako, da je način mirovanja prikazovalnika nastavljen tako, da se aktivira po 15 minutah nedejavnosti uporabnika. Namizni računalniki √ Integrirani namizni računalniki √ Notesniki √ Delovne postaje √ Mali strežniki (če imajo računalniški prikazovalnik) √ Lahki odjemalci √ Omrežne zahteve glede upravljanja porabe energije Bujenje prek LAN (WOL) Računalniki z možnostjo eterneta morajo imeti možnost, da omogočijo in onemogočijo WOL za način mirovanja. Namizni računalniki √ Integrirani namizni računalniki √ Notesniki √ Delovne postaje √ Mali strežniki √ Lahki odjemalci (velja samo, če se izvajajo posodobitve programske opreme iz centralno vodenega omrežja, medtem ko je enota v načinu mirovanja ali izklopa. Lahki odjemalci, pri katerih standardni okvir za posodabljanje programske opreme odjemalca ne zahteva vnaprejšnjega načrta za čas izklopa, so izvzeti iz zahteve.) √ Bujenje prek LAN (WOL) Velja samo za računalnike, dobavljene po podjetniških poteh: Računalniki z možnostjo eterneta morajo izpolnjevati eno od naslednjih zahtev: — dobavljeni morajo biti tako, da imajo omogočeno bujenje prek LAN (WOL) iz stanja pripravljenosti, ko so priključeni na izmenični tok (npr. notesniki lahko samodejno onemogočijo WOL, ko so izključeni iz električnega omrežja), ali — zagotovljen mora biti nadzor, ki omogoča, da je WOL ustrezno dostopen z uporabniškega vmesnika operacijskega sistema odjemalca in prek omrežja, če se računalnik podjetju dobavi tako, da nima omogočenega WOL. Namizni računalniki √ Integrirani namizni računalniki √ Notesniki √ Delovne postaje √ Mali strežniki √ Lahki odjemalci (velja samo, če se izvajajo posodobitve programske opreme iz centralno vodenega omrežja, medtem ko je enota v načinu mirovanja ali izklopa. Lahki odjemalci, pri katerih standardni okvir za posodabljanje programske opreme odjemalca ne zahteva vnaprejšnjega načrta za čas izklopa, so izvzeti iz zahteve.) √ Upravljanje bujenja Velja samo za računalnike, dobavljene po podjetniških poteh: Računalniki z možnostjo eterneta morajo biti zmožni sprožanja budilnih dražljajev na daljavo (prek omrežja) in programiranih budilnih dražljajev iz stanja mirovanja (npr. ura v realnem času). Ko imajo proizvajalci nadzor (npr. konfiguriran s strojnimi, ne pa s programskimi nastavitvami), zagotovijo, da se te nastavitve po želji odjemalca lahko upravljajo centralno, z orodji, ki jih priskrbi proizvajalec. Namizni računalniki √ Integrirani namizni računalniki √ Notesniki √ Delovne postaje √ Mali strežniki √ Lahki odjemalci √

Pri vseh računalnikih z omogočenim WOL so vsi usmerjeni paketni filtri omogočeni in nastavljeni na privzeto konfiguracijo, ki je standardna v industriji. Dokler se ne sprejme eden (ali več) standardov, se od partnerjev zahteva, naj svoje konfiguracije usmerjenih paketnih filtrov posredujejo agenciji EPA in Evropski komisiji za objavo na spletni strani, da se spodbudijo razprave in razvoj standardnih konfiguracij.

Računalniki, upravičeni do oznake, z možnostmi upravljanja porabe energije:

(a) Izklop: računalnike je treba preskusiti in opisati, kakor so bili dobavljeni, za način izklopa. Modele, ki bodo dobavljeni z omogočenim WOL za način izklopa, je treba preskusiti z omogočenim WOL. Podobno je treba proizvode, ki bodo dobavljeni z onemogočenim WOL za način izklopa, preskusiti z onemogočenim WOL.

(b) Mirovanje: računalnike je treba preskusiti in opisati, kakor so bili dobavljeni, za način mirovanja. Modeli, ki se prodajajo po podjetniških poteh, kot je opredeljeno v opredelitvi pojma V v oddelku 1, se preskusijo, dodeli se jim oznaka in se dobavijo z omogočenim/onemogočenim WOL v skladu z zahtevami iz preglednice 8. Za proizvode, dobavljene neposredno potrošnikom po običajnih maloprodajnih poteh, se ne zahteva, da so dobavljeni z omogočenim WOL iz stanja mirovanja, ter se lahko preskusijo, opredelijo glede dodelitve oznake in dobavijo z omogočenim ali onemogočenim WOL.

(c) Delovanje prek posredniškega strežnika („proxying“): namizni računalniki, integrirani namizni računalniki in notesniki se preskusijo in opišejo za načine nedejavnosti, mirovanja in izklopa, pri čemer so možnosti za delovanje prek posredniškega strežnika omogočene ali neomogočene kakor ob dobavi. Da bi bil sistem upravičen do oznake z uporabo uteži TPE za delovanje prek posredniškega strežnika, mora izpolnjevati standard delovanja prek posredniškega strežnika, za katerega sta EPA in Evropska komisija potrdili, da je skladen s cilji ENERGY STAR. Tako potrditev je treba pridobiti pred predložitvijo podatkov o proizvodu za dodelitev oznake.

Vnaprejšnja namestitev programske opreme po meri in storitev upravljanja:

Partner je še naprej odgovoren za preskušanje proizvodov in ugotavljanje, ali so upravičeni do oznake, kot so dobavljeni. Če proizvod v tej fazi izpolnjuje pogoje in je upravičen do oznake ENERGY STAR, se lahko označi kot tak.

Če uporabnik partnerja najame, da naloži podobo po meri, mora partner:

— uporabniku sporočiti, da proizvod z naloženo podobo po meri morda ne bo izpolnjeval pogojev za oznako ENERGY STAR (vzorčno pismo je na voljo na spletni strani ENERGY STAR, ki je dostopna uporabnikom),

— spodbuditi uporabnika, naj preskusi, ali je proizvod skladen z oznako ENERGY STAR.

Zahteva po obveščanju uporabnikov:

Za zagotovitev, da so kupci/uporabniki ustrezno obveščeni o koristih upravljanja porabe energije, bodo proizvajalci vsakemu računalniku priložili eno od naslednjega:

— informacije o oznaki ENERGY STAR in koristih upravljanja porabe energije v papirnem ali elektronskem izvodu navodil za uporabo. Te informacije se morajo nahajati blizu začetka navodil za uporabo, ali

— vložek v obliki zavoja ali škatle z informacijami o oznaki ENERGY STAR in koristih upravljanja porabe energije.

V vsakem od obeh primerov morajo biti navedene najmanj naslednje informacije:

— obvestilo, da je bil računalnik dobavljen z omogočenim upravljanjem porabe energije in katere so časovne nastavitve (bodisi privzete nastavitve za sistem bodisi opomba, da privzete nastavitve za računalnik izpolnjujejo zahteve za oznako ENERGY STAR, ki določajo manj kot 15 minut nedejavnosti uporabnika za prikazovalnik in manj kot 30 minut nedejavnosti za računalnik, kot jih priporoča program ENERGY STAR za optimalne prihranke energije), ter

— kako računalnik ustrezno zbuditi iz stanja mirovanja.

D. Prostovoljne zahteve

Uporabniški vmesnik

čeprav to ni obvezno, se proizvajalcem zelo priporoča, naj proizvode zasnujejo v skladu s standardom uporabniškega vmesnika za nadzor nad porabo – IEEE 1621 (z uradnim nazivom: „standard za elemente uporabniškega vmesnika pri nadzoru porabe elektronskih naprav, ki se uporabljajo v poslovnem in domačem okolju“). Skladnost z IEEE 1621 bo omogočila, da bo nadzor nad porabo pri vseh elektronskih napravah bolj dosleden in intuitiven. Podrobnejše podatke o tem standardu najdete na spletni strani http://eetd.LBL.gov/Controls.

4. Preskusni postopki

Proizvajalci morajo opravljati preskuse in sami potrjevati tiste modele proizvodov, ki so skladni s smernicami za oznako ENERGY STAR.

— Pri izvajanju teh preskusov se mora partner strinjati z uporabo preskusnih postopkov iz preglednice 9 spodaj.

— Rezultate preskusov je treba predložiti agenciji EPA oziroma Evropski komisiji, kot je primerno.

Dodatna preskušanja in zahteve glede poročanja so navedeni spodaj.

1. Število enot, potrebnih za preskus TPE ali stanja nedejavnosti:

Proizvajalci lahko za dodelitev oznake na začetku preskusijo eno samo enoto. Če so vrednosti, dobljene pri preizkušanju prve enote, enake vrednostim iz veljavne zahteve za TPE ali porabo energije v stanju nedejavnosti ali manjše od teh vrednosti, vendar pa v okviru 10-odstotnega odstopanja od te ravni, je treba preskusiti še eno enoto istega modela z enako konfiguracijo. Proizvajalci sporočijo vrednosti preskusa za obe enoti. Za pridobitev oznake ENERGY STAR morata obe enoti biti v skladu z dovoljeno najvišjo TPE ali najvišjo ravnijo porabe v stanju nedejavnosti za ta proizvod in to kategorijo proizvodov.

Opomba: Ta dodatni preskus se zahteva samo za TPE (namizni računalniki, integrirani namizni računalniki, notesniki, delovne postaje) in stanje nedejavnosti (mali strežniki, lahki odjemalci), za stanje mirovanja in izklopa pa se preskusi samo ena enota, če veljajo take zahteve. Naslednji primeri dodatno ponazarjajo ta pristop:

Primer 1: Namizni računalniki kategorije A morajo dosegati raven TPE, ki znaša 148,0 kWh ali manj, tako da je 133,2 kWh 10-odstotni prag za dodaten preskus. — Če se za prvo enoto izmeri 130 kWh, potem nadaljnje preskušanje ni potrebno in je model upravičen do oznake (130 kWh pomeni 12 % večjo učinkovitost, kot je navedeno v specifikaciji, in je torej „zunaj“ 10-odstotnega praga). — Če se za prvo enoto izmeri 133,2 kWh, potem nadaljnje preskušanje ni potrebno in je model upravičen do oznake (133,2 kWh pomeni natančno 10 % večjo učinkovitost, kot je navedeno v specifikaciji). — Če se za prvo enoto izmeri 135 kWh, potem je treba preskusiti še eno enoto, da se ugotovi, ali je model upravičen do oznake (135 kWh pomeni samo 9 % večjo učinkovitost, kot je navedeno v specifikaciji, in je „znotraj“ 10-odstotnega praga). — Če nato enoti pri preskusu dosežeta vrednosti 135 in 151 kWh, model ni upravičen do oznake ENERGY STAR – četudi je povprečje 143 kWh – ker je ena od vrednosti presegla specifikacijo za ENERGY STAR. — Če nato enoti pri preskusu dosežeta vrednosti 135 in 147 kWh, pa model je upravičen do oznake ENERGY STAR, saj obe vrednosti dosegata specifikacijo 148,0 kWh za oznako ENERGY STAR.

Primer 2: Mali strežniki kategorije A morajo v stanju nedejavnosti porabiti 50 vatov ali manj, tako da je 45 vatov 10-odstotni prag za dodaten preskus. Pri preskusu za dodelitev oznake se torej lahko pojavijo naslednje možnosti: — Če se za prvo enoto izmeri 44 vatov, potem nadaljnje preskušanje ni potrebno in je model upravičen do oznake (44 vatov pomeni 12 % večjo učinkovitost, kot je navedeno v specifikaciji, in je torej „zunaj“ 10-odstotnega praga). — Če se za prvo enoto izmeri 45 vatov, potem nadaljnje preskušanje ni potrebno in model je upravičen do oznake (45 vatov je natančno 10 % bolj učinkovito kakor je navedeno v specifikaciji). — Če se za prvo enoto izmeri 47 vatov, potem je treba preskusiti še eno enoto, da se ugotovi, ali je model upravičen do oznake (47 vatov pomeni samo 6 % večjo učinkovitost, kot je navedeno v specifikaciji, in je „znotraj“ 10-odstotnega praga). — Če nato enoti pri preskusu dosežeta vrednosti 47 in 51 vatov, model ni upravičen do oznake ENERGY STAR – četudi je povprečje 49 vatov –, ker je ena od vrednosti (51) presegla specifikacijo za ENERGY STAR. — Če nato enoti pri preskusu dosežeta vrednosti 47 in 49 vatov, pa model je upravičen do oznake ENERGY STAR, saj sta obe vrednosti manjši od specificirane vrednosti 50 vatov za oznako ENERGY STAR.

2. Modeli, ki so zmožni delovati pri več kombinacijah napetosti in frekvence:

Proizvajalci preskusijo proizvode na podlagi trga (trgov), na katerem se bodo modeli prodajali in oglaševali kot modeli, ki izpolnjujejo zahteve za oznako ENERGY STAR.

Pri proizvodih, ki se pod oznako ENERGY STAR prodajajo na več mednarodnih trgih in imajo zato več nazivnih vhodnih napetosti, mora proizvajalec preskusiti zahtevano izmerjeno porabo energije in ravni učinkovitosti pri vseh zadevnih kombinacijah napetosti in frekvence ter poročati o njih. Na primer, proizvajalec, ki enak model dobavlja v Združene države in Evropo, mora opraviti meritve, izpolnjevati specifikacije in poročati o vrednostih preskusa pri 115 voltih/60 Hz in 230 voltih/50 Hz, da bi model na obeh trgih izpolnjeval zahteve za oznako ENERGY STAR. Če model izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR samo pri eni kombinaciji napetosti in frekvence (npr. pri 115 voltih/60 Hz), izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR in ga je dovoljeno tržiti kot model z oznako ENERGY STAR samo v regijah, ki podpirajo preskušano kombinacijo napetosti in frekvence (npr. Severna Amerika in Tajvan).

Preglednica 9: Preskusni postopki

Kategorija proizvoda Zahteva v specifikaciji Preskusni protokol Vir Vsi računalniki Učinkovitost napajanja IPS: Splošen protokol preskusa učinkovitosti notranjega napajanja, sprememba 6.4.2 EPS: Preskusna metoda ENERGY STAR za zunanje napajanje Opomba: Če se za preskušanje notranjega napajanja zahtevajo kakršne koli informacije/postopki poleg tistih, opisanih v Protokolu učinkovitosti notranjega napajanja, morajo partnerji agenciji EPA oziroma Evropski komisiji, kot je ustrezno, na zahtevo predložiti preskusno nastavitev, uporabljeno za pridobitev podatkov IPS, ki se uporabljajo v predložitvi proizvoda. IPS: www.efficientpowersupplies.org EPS: www.energystar.gov/powersupplies Namizni računalniki, integrirani namizni računalniki in notesniki ETPE (iz meritev v načinu izklopa, načinu mirovanja in stanju nedejavnosti) Metoda preskušanja računalnikov ENERGY STAR (različica 5.0), oddelek III Priloge I Priloga A Delovne postaje PTPE (iz meritev v načinu izklopa, načinu mirovanja, stanju nedejavnosti in ob največji porabi) Metoda preskušanja računalnikov ENERGY STAR (različica 5.0), oddelka III in IV Priloge I Mali strežniki Način izklopa in stanje nedejavnosti Metoda preskušanja računalnikov ENERGY STAR (različica 5.0), oddelek III Priloge I Lahki odjemalci Način izklopa, način mirovanja in stanje nedejavnosti Metoda preskušanja računalnikov ENERGY STAR (različica 5.0), oddelek III Priloge I

3. Družine proizvodov, upravičene do oznake

Nespremenjeni modeli ali modeli, ki se od tistih, ki so se prodajali v preteklem letu, razlikujejo samo v končni obliki, lahko ohranijo oznako brez predložitve novih podatkov iz preskusov ob predpostavki, da ostaja specifikacija nespremenjena. Če se model proizvoda daje na trg v več konfiguracijah ali slogih, kot je „družina“ ali serija proizvodov, partner lahko o tem modelu poroča in ga razvrsti za dodelitev oznake pod eno samo številko modela, če vsi modeli v tej družini ali seriji izpolnjujejo eno od naslednjih zahtev:

— Računalniki, ki so narejeni na enakih platformah in so enaki v vseh pogledih, razen v ohišju in barvi, lahko pridobijo oznako ENERGY STAR na podlagi predložitve podatkov o preskusih za en sam vzorčni model.

— Če se model proizvoda daje na trg v več konfiguracijah, lahko partner o tem proizvodu poroča in ga razvrsti za dodelitev oznake pod eno edinstveno identifikacijsko številko modela, ki predstavlja konfiguracijo z največjo močjo, ki je na voljo v družini, namesto da bi poročal o vsakem posameznem modelu iz družine; druge konfiguracije istega modela proizvoda ne smejo imeti večje porabe energije kot reprezentativna konfiguracija. V tem primeru konfiguracija z največjo močjo pomeni: procesor z največjo močjo, največjo konfiguracijo pomnilnika, GPU (grafična procesna enota) z največjo močjo itd. Za sisteme, ki glede na določeno konfiguracijo ustrezajo opredelitvi za več kategorij (kot so opredeljene v oddelku 3.B), bodo proizvajalci morali predložiti konfiguracijo z največjo močjo za vsako kategorijo, za katero bodo želeli, da sistem pridobi oznako. Na primer za sistem, ki je lahko konfiguriran kot namizni računalnik kategorije A ali kategorije B, bi bilo za pridobitev oznake ENERGY STAR treba predložiti konfiguracijo z največjo močjo za obe kategoriji. Če se proizvod lahko konfigurira tako, da spada v vse tri kategorije, bi bilo torej treba predložiti podatke za konfiguracijo z največjo močjo v vseh teh kategorijah. Proizvajalci bodo odgovorni za reklamacije glede učinkovitosti za vse druge modele v družini, vključno s tistimi, ki niso bili preskušeni in za katere niso sporočili podatkov.

Vse enote/konfiguracije, povezane z določitvijo modela proizvoda, za katere partner želi pridobiti oznako ENERGY STAR, morajo izpolnjevati zahteve za to oznako. Če partner želi pridobiti oznako za konfiguracije modela, za katerega obstajajo alternativne konfiguracije, ki niso upravičene do oznake, mora konfiguracijam, upravičenim do oznake, dodeliti označbo z uporabo imena ali številke modela, ki je edinstvena za konfiguracije, ki izpolnjujejo zahteve za oznako ENERGY STAR. Ta označba se mora uporabljati dosledno v povezavi s konfiguracijami, upravičenimi do oznake, v gradivih za trženje/prodajo in na seznamu proizvodov, ki izpolnjujejo zahteve za oznako ENERGY STAR (npr. model A1234 za osnovne konfiguracije in model A1234-ES za konfiguracije, upravičene do oznake ENERGY STAR).

5. Datum začetka veljavnosti

Datum, ko lahko proizvajalci proizvode opredelijo kot upravičene do oznake ENERGY STAR, bo določen kot datum začetka veljavnosti sporazuma.

Namizni računalniki, integrirani namizni računalniki, notesniki, delovne postaje, mali strežniki:

Datum začetka veljavnosti različice 5.0 specifikacije ENERGY STAR je za namizne računalnike, integrirane namizne računalnike, notesnike, delovne postaje, male strežnike in lahke odjemalce1. julij 2009. Vsi proizvodi, vključno z modeli, ki so prvotno ustrezali merilom za dodelitev oznake iz različice 4.0, z datumom proizvodnje 1. julij 2009 ali poznejšim, morajo ustrezati zahtevam te različice 5,0, da so lahko upravičeni do oznake ENERGY STAR. Igralne konzole z datumom proizvodnje 1. julij 2010 ali poznejšim morajo ustrezati zahtevam te različice 5.0, da so upravičeni do oznake ENERGY STAR. Vsi predhodni sporazumi o računalnikih, upravičenih do oznake ENERGY STAR, prenehajo veljati 30. junija 2009.

6. Prihodnje spremembe specifikacije

EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do sprememb specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe vplivale na njeno uporabnost za potrošnike ali industrijo ali na njen učinek na okolje. V skladu s trenutno politiko se morata EPA in Komisija o spremembah specifikacije posvetovati z zainteresiranimi stranmi. V primeru spremembe specifikacije je treba vedeti, da se oznaka ENERGY STAR ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela proizvoda. Model proizvoda mora, da je upravičen do oznake ENERGY STAR, ustrezati specifikaciji ENERGY STAR, ki velja na dan proizvodnje modela.

Dodatek A Preskusni postopek ENERGY STAR za določitev porabe pri računalnikih v načinu izklopa, načinu mirovanja in stanju nedejavnosti. Pri merjenju porabe pri računalnikih zaradi ugotavljanja skladnosti s stopnjami porabe v načinu izklopa, načinu mirovanja in stanju nedejavnosti, določenimi v teh specifikacijah za računalnike ENERGY STAR, različica 5.0, je treba ravnati v skladu z naslednjim protokolom. Partnerji morajo izmeriti reprezentativni vzorec konfiguracije, kakršen se dostavi kupcu. Vendar pa partnerju ni treba upoštevati sprememb porabe, ki so lahko posledica namestitve dodatnih komponent in nastavitev BIOS-a in/ali programske opreme, ki jih uporabnik računalnika izvrši sam po prodaji proizvoda. Ta postopek naj bi se izpeljal po vrstnem redu, način preskušanja pa se po potrebi označi. Računalnike je treba preskusiti s konfiguracijami in nastavitvami kot pri dobavi, če ni drugače določeno v preskusnem postopku v tem dodatku A. Koraki, pri katerih je potrebna alternativna nastavitev, so označeni z zvezdico („*“). I. Opredelitev pojmov Če ni določeno drugače, so vsi izrazi v tem dokumentu skladni z opredelitvami pojmov iz različice 5.0 meril za izpolnjevanje zahtev za oznako ENERGY STAR za računalnike: 1. UUT: UUT (unit under test) je kratica za „enoto, ki se preskuša“, kar v tem primeru označuje računalnik, ki se preskuša. 2. UPS: UPS („uninterruptible power supply“) je kratica za „brezprekinitveni napajalnik“ in pomeni sestav pretvornikov, stikal in naprav za skladiščenje energije, npr. baterije, ki tvorijo napajalno enoto za ohranjanje nepretrganega napajanja energije ob izpadu vhodne moči. II. Zahteve glede preskušanja 1. Atestirani merilnik: Atestirani merilniki bodo imeli naslednje lastnosti (1): — energijska resolucija 1mW ali boljša, — razpoložljiv vršni faktor 3 ali več pri nazivni vrednosti območja ter — spodnja meja tokovnega območja 10 mA ali manj. Poleg zgoraj navedenih lastnosti se priporočajo tudi naslednje: — frekvenčni odziv najmanj 3kHz ter — umerjanje z etalonom, ki je sledljiv na raven Nacionalnega instituta za standarde in tehnologijo ZDA (NIST). Zaželeno je tudi, da se z merilnimi instrumenti lahko natančno izračuna povprečna moč v katerem koli časovnem intervalu, ki ga izbere uporabnik (navadno se to izračuna z notranjim matematičnim izračunom v merilniku – akumulirana energija se deli s časom – kar zagotavlja največjo točnost). Alternativna možnost bi bila, da bi merilni instrument moral imeti zmožnost integrirati energijo v katerem koli časovnem intervalu, ki ga izbere uporabnik, z energijsko resolucijo 0,1 mWh ali manj, in integrirati prikazani čas z resolucijo 1 sekunde ali manj. 2. Natančnost Pri meritvah moči v vrednosti najmanj 0,5 W je napaka enaka ali manjša kot 2 % pri 95 % zanesljivosti. Meritve moči, manjše od 0,5 W, se opravijo z negotovostjo 0,01 W ali manj pri stopnji zaupanja 95 %. Merilni instrumenti za moč imajo resolucijo: — 0,01 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti 10 W ali manj, — 0,1 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti nad 10 W in do 100 W ter — 1 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti 100 W ali več. Podatki o moči se navajajo v vatih, rezultati pa se zaokrožijo na dve decimalni mesti. Obremenitve v vrednosti najmanj 10 W se navajajo s trimestnimi števili. 3. Testni pogoji Napajalna električna napetost: Severna Amerika/Tajvan: 115 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 60 Hz (± 1 %) Evropa/Avstralija/Nova Zelandija: 230 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (± 1 %) Japonska: 100 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %) Opomba: Pri proizvodih z nazivno največjo močjo > 1,5 kW je območje napetosti ± 4 %. Celotno harmonsko popačenje (THD) (napetost): < 2 % THD (< 5 % za proizvode, katerih največja nazivna moč je > 1,5 kW) Temperatura okolice: 23 °C ± 5 °C Relativna vlažnost: 10–80 % (Referenca IEC 62301: Električni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti, oddelki 4.2, 4.3, 4.4.) 4. Preskusna konfiguracija Poraba energije računalnika se meri in preskuša iz vira izmeničnega toka, ki je povezan na UUT. Če UUT podpira eternet, mora biti povezan na mrežno stikalo za eternet, ki omogoča največjo in najmanjšo mrežno hitrost UUT. Med vsemi preskusi mora biti omrežna povezava aktivna. III. Preskusni postopek za vse računalniške proizvode v načinu izklopa, načinu mirovanja in stanju nedejavnosti Meritev porabe moči izmeničnega toka računalnika je treba opraviti, kakor sledi: Priprava UUT 1. Zapišite ime proizvajalca in modela UUT. 2. Zagotovite, da je UUT povezan na omrežne vire, kakor je opredeljeno spodaj, in da je ta povezava med preskušanjem aktivna, pri čemer zanemarite kratke prekinitve pri prehajanju med različnimi hitrostmi prenosa. (a) Namizni računalniki, integrirani namizni računalniki in notesniki so povezani na aktivno mrežno stikalo za eternet (IEEE 802,3), kakor je določeno v oddelku II zgoraj („Preskusna konfiguracija“). Računalnik mora biti med preskusom povezan s stikalom, pri čemer zanemarite kratke prekinitve pri prehajanju med različnimi hitrostmi prenosa. Računalniki brez možnosti eterneta morajo biti med preskusom brezžično povezani z brezžičnim usmerjevalnikom ali omrežno dostopno točko. (b) Mali strežniki so povezani na aktivno mrežno stikalo za eternet (IEEE 802,3), kakor je določeno v oddelku II zgoraj („Preskusna konfiguracija“), povezava pa je aktivna. (c) Lahki odjemalci so povezani z aktivnim strežnikom prek aktivnega mrežnega stikala za eternet (IEEE 802,3), na njih pa je namenska programska oprema za terminalsko/oddaljeno povezavo. 3. Atestirani merilnik za merjenje dejanske moči priklopite na vir izmenične omrežne napetosti, ki se za preskus nastavi na ustrezno kombinacijo napetosti/frekvence. 4. UUT priklopite na merilnik, in sicer na izhod za merjenje moči. Med merilnik in UUT ne smete priključiti nobenih kabelskih podaljškov ali enot UPS. Preskus je veljaven, če je merilnik nenehno priključen, vse dokler se ne zapišejo vsi podatki o porabi v načinu izklopa, načinu mirovanja in stanju nedejavnosti. 5. Zapišite napetost izmeničnega toka in frekvenco. 6. Zaženite računalnik in počakajte, da se operacijski sistem v celoti naloži. Po potrebi zaženite prvotno nastavitev operacijskega sistema in počakajte, da se končajo celotno predhodno indeksiranje datotek in drugi enkratni/občasni procesi. 7. Zapišite osnovne podatke o konfiguraciji računalnika – vrsto računalnika, ime in različico operacijskega sistema, vrsto in hitrost procesorja, skupen in razpoložljiv fizični pomnilnik itd. 8. Zapišite osnovne podatke o video kartici ali grafičnem čipju (če je primerno) – ime video kartice/čipja, širino slikovnega medpomnilnika („frame buffer width“), resolucijo, velikost kartičnega pomnilnika in število bitov na slikovno piko. 9. * Zagotovite, da je konfiguracija UUT takšna kot pri dobavi, vključno z vsemi pripomočki, omogočanjem WOL in privzeto dobavljeno programsko opremo. UUT je treba za vse preskuse konfigurirati v skladu z naslednjimi zahtevami: (a) namizne sisteme, dobavljene brez pripomočkov, je treba konfigurirati s standardno miško, tipkovnico in zunanjim računalniškim prikazovalnikom; (b) notesniki morajo vsebovati vse pripomočke, dobavljene s sistemom, ni pa potrebno, da vključujejo ločeno tipkovnico ali miško, če so opremljeni z integrirano kazalno napravo ali digitalizatorjem; (c) pri notesnikih je treba med vsakim preskusom odstraniti baterijski(-e) sklop(-e). Pri sistemih, pri katerih konfiguracija ne podpira delovanja brez baterijskega sklopa, se preskus lahko opravi z nameščenim(-i) povsem napolnjenim(-i) baterijskim(-i) sklopom(-i), pri čemer je treba zagotoviti, da je taka konfiguracija navedena v rezultatih preskusa; (d) male strežnike in lahke odjemalce, dobavljene brez pripomočkov, je treba konfigurirati s standardno miško, tipkovnico in zunanjim računalniškim prikazovalnikom (če ima strežnik funkcionalnost z izhodom prikazovalnika); (e) pri računalnikih z možnostjo eterneta mora biti napajanje brezžičnih radijev med vsemi preskusi izklopljeno. To se nanaša na brezžične mrežne adapterje (npr. 802,11) ali brezžične protokole za dostop z naprave na napravo. Pri računalnikih brez možnosti eterneta mora biti brezžični radio LAN (npr. IEEE 802,11) med preskusom vklopljen in mora ohranjati aktivno brezžično povezavo z brezžičnim usmerjevalnikom ali omrežno dostopno točko, ki podpira največje in najmanjše hitrosti prenosa podatkov za radio odjemalca; (f) primarni trdi diski ne smejo imeti omogočenega upravljanja porabe energije („spun-down“) med preskusom stanja nedejavnosti, razen če je v disk vgrajen obstojni predpomnilnik (npr. „hibridni“ trdi diski). Če je ob dobavi vgrajen več kot en notranji trdi disk, se lahko interni trdi disk(-i), ki ni(-so) primarni, preskusi(-jo) z omogočenim upravljanjem porabe energije kakor ob dobavi. Če ti dodatni diski nimajo omogočenega upravljanja porabe energije ob dobavi, jih je treba preskusiti brez takih lastnosti. 10. Pri konfiguraciji napajalnih nastavitev za računalniške prikazovalnike je treba upoštevati naslednje smernice (pri tem se ne smejo prilagoditi nobene druge nastavitve za upravljanje porabe energije): (a) za računalnike z zunanjimi računalniškimi prikazovalniki (večina namiznih računalnikov): z nastavitvami za upravljanje porabe energije preprečite, da bi se računalniški prikazovalnik ugasnil, in zagotovite, da je prižgan ves čas preskusa stanja nedejavnosti, kakor je opisano spodaj; (b) za računalnike z integriranimi računalniškimi prikazovalniki (notesniki in integrirani sistemi): z nastavitvami za upravljanje porabe energije prikazovalnik nastavite tako, da se ugasne po eni minuti delovanja. 11. Ugasnite UUT. Preskus načina izklopa 12. UUT mora biti ugasnjen in v načinu izklopa, merilnik pa nastavite tako, da začne zapisovati vrednosti dejanske moči v intervalih največ enega odčitavanja na sekundo. Vrednosti porabe zapisujte nadaljnjih pet minut in zapišite povprečno vrednost (aritmetično sredino), ugotovljeno v teh petih minutah (2). Preskus načina nedejavnosti 13. Vklopite računalnik in začnite zapisovati pretečeni čas, začenši s prvotnim vklopom računalnika ali takoj po končani prijavi, potrebni za popoln zagon sistema. Po prijavi in ko je operacijski sistem v celoti naložen in pripravljen, zaprite vsa odprta okna, tako da je prikazano standardno operativno namizje ali ekvivalentno stanje pripravljenosti na zaslonu. Od pet do 15 minut po začetnem zagonu ali prijavi nastavite merilnik tako, da začne zapisovati vrednosti dejanske moči v intervalih najmanj enega odčitavanja na sekundo. Vrednosti porabe zapisujte nadaljnjih pet minut in zapišite povprečno vrednost (aritmetično sredino), ugotovljeno v teh petih minutah. Preskus načina mirovanja 14. Po končanih meritvah v stanju nedejavnosti nastavite računalnik v način mirovanja. Resetirajte merilnik (če je to potrebno) in začnite zapisovati vrednosti dejanske moči v intervalih najmanj enega odčitavanja na sekundo. Vrednosti porabe zapisujte nadaljnjih pet minut in zapišite povprečno vrednost (aritmetično sredino), ugotovljeno v teh petih minutah. 15. Če preskušate način mirovanja z omogočenim in neomogočenim WOL, zbudite računalnik in spremenite nastavitev WOL iz načina mirovanja prek nastavitev operacijskega sistema ali kakor koli drugače. Računalnik znova nastavite v način mirovanja in ponovite korak iz točke 14, pri tem pa zapisujte moč v mirovanju, potrebno za takšno drugačno konfiguracijo. Poročanje rezultatov preskusa 16. O rezultatih preskusov je treba poročati agenciji EPA oziroma Evropski komisiji, kot je primerno, pri čemer je treba zagotoviti, da poročilo vsebuje vse zahtevane podatke, vključno z vrednostmi moči v različnih načinih delovanja in dopustnimi prilagoditvami zmogljivosti za namizne računalnike, integrirane namizne računalnike in notesnike. IV. Preskus največje porabe za delovne postaje Največja poraba delovnih postaj se ugotovi s sočasno uporabo dveh industrijsko standardiziranih programov za preskušanje: Linpack se uporablja za obremenitev osrednjega sistema (npr. procesor, pomnilnik itd.), SPECviewperf® (zadnja različica za UUT, ki je na voljo) pa za obremenitev GPU sistema. Dodatne informacije v zvezi s tema primerjalnima zmogljivostnima testoma, vključno z brezplačno programsko opremo, najdete na spletnih naslovih: Linpack http://www.netlib.org/linpack/ SPECviewperf® http://www.spec.org/benchmarks.html#gpc Ta preskus je treba na isti UUT ponoviti trikrat, vse tri meritve pa morajo biti v okviru ± 2 % odstopanja glede na povprečje vrednosti vseh treh izmerjenih vrednosti največje moči. Meritev največje porabe moči izmeničnega toka delovne postaje je treba opraviti, kakor sledi: Priprava UUT 1. Atestirani merilnik za merjenje dejanske moči priklopite na vir izmenične omrežne napetosti, ki se za preskus nastavi na ustrezno kombinacijo napetosti/frekvence. Merilnik naj bi imel možnost shranjevanja in prikazovanja meritev največje moči, dosežene med preskusom, ali pa naj bi kako drugače določil največjo moč. 2. UUT priklopite na merilnik, in sicer na izhod za merjenje moči. Med merilnik in UUT ne smete priključiti nobenih kabelskih podaljškov ali enot UPS. 3. Zapišite napetost izmeničnega toka. 4. Zaženite računalnik in namestite Linpack in SPECviewperf v skladu z navodili na zgoraj omenjenih spletnih straneh (če programa še nista nameščena). 5. Nastavite Linpack z vsemi privzetimi nastavitvami za dano zgradbo UUT in nastavite ustrezno velikost polja „n“, ki omogoča kar največjo moč med preskusom. 6. Upoštevajte vsa navodila, ki jih je pripravila organizacija SPEC za uporabo SPECviewperf. Preskus največje moči 7. Nastavite merilnik, da začne zapisovati vrednosti dejanske moči v intervalih največ enega odčitavanja na sekundo, in začnite meritve. Zaženite SPECviewperf, hkrati pa tolikokrat vzporedno odprite Linpack, da je sistem polno obremenjen. 8. Zapisujte vrednosti moči, dokler se SPECviewperf in vsi odprti programi Linpack ne zaključijo. Zapišite največjo vrednost moči, doseženo med preskusom. Poročanje rezultatov preskusa 9. O rezultatih preskusov je treba poročati agenciji EPA oziroma Evropski komisiji, kot je primerno, pri čemer je treba zagotoviti, da poročilo vsebuje vse zahtevane podatke. 10. Proizvajalci morajo pri predložitvi podatkov vključiti tudi naslednje podatke: (a) vrednost n (velikost polja), uporabljena za Linpack; (b) število kopij programa Linpack, hkratno odprtih med preskusom; (c) različica SPECviewperf, uporabljena pri preskusu; (d) vse optimizacije prevajalnika, uporabljene pri prevajanju (kompiliranju) programov Linpack in SPECviewperf, ter (e) predprevedeno (predkompilirano) binarno verzijo, ki omogoča končnim uporabnikom, da jo naložijo in uporabijo SPECviewperf in Linpack. To lahko razdelijo centralizirani organi za standardizacijo, kakor je SPEC, ali proizvajalci originalne opreme, ali podoben tretji organ. V. Stalno preverjanje V tem postopku preskušanja je opisana metoda, s katero se preskuša skladnost posamezne enote. Zelo se priporoča stalno preskušanje, s čimer se zagotovi, da so proizvodi različnih proizvodenj v skladu z ENERGY STAR.

Dodatek B PRIMERI IZRAČUNOV I. Namizni računalniki, integrirani namizni računalniki, notesniki: spodaj je primer izračuna TPE, ki naj bi pokazal, kako se stopnje skladnosti določijo na podlagi funkcionalnih seštevalnikov in meritev v načinih delovanja, na primer ocena ETPE za notesnik kategorije A (integrirana GPU, 8 GB vgrajenega pomnilnika, 1 HDD). 1. Izmerite vrednosti s preskusnim postopkom iz Dodatka A: — način izklopa = 1 W — način mirovanja = 1,7 W — stanje nedejavnosti = 10 W 2. Določite, katere prilagoditve zmogljivosti se uporabljajo: — Integrirana grafika? Se ne uporablja za vrhunsko grafiko. — 8 GB vgrajenega pomnilnika. Ustreza stopnji prilagoditve pomnilnika: 8 pomeni prilagoditev za 1,6 kWh (4 · 0,4 kWh). 3. Za izračun TPE uporabite uteži, ki temeljijo na preglednici 2: — Preglednica 2 (za konvencionalni notesnik): Tizklop 60 % Tmirovanje 10 % Tnedejavnost 30 % — — — — = 33,03 kWh 4. Določite zahtevo za TPE za računalnik tako, da dodate kakršne koli prilagoditve zmogljivosti (korak 2) zahtevi za osnovno TPE (preglednica 1). — Preglednica 1 (za notesnike): Notesniki (kWh) Kategorija A 40 Kategorija B 53 Kategorija C 88,5 — 5. Primerjajte ETPE z zahtevo za TPE za ENERGY STAR (korak 4), da bi ugotovili, ali je model upravičen do oznake. — Zahteva za TPE za kategorijo A: 41,6 kWh — ETPE: 33,03 kWh — 33,03 kWh < 41,6 kWh Notesnik izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR. II. Delovne postaje: Spodaj je primer izračuna PTPE za delovno postajo z dvema trdima diskoma. 1. Izmerite vrednosti s preskusnim postopkom iz dodatka A. — način izklopa = 2 W — način mirovanja = 4 W — stanje nedejavnosti = 80 W — največja poraba = 180 W 2. Opredelite število vgrajenih trdih diskov. — Dva vgrajena trda diska med preskusom. 3. Za izračun PTPE uporabite uteži, ki temeljijo na preglednici 4: — Preglednica 4: Tizklop 35 % Tmirovanje 10 % Tnedejavnost 55 % — — — = 45,10 W 4. Izračunajte zahtevo za PTPE z uporabo formule iz preglednice 3. — — — PTPE = 53,2 5. Primerjajte prilagojeno PTPE s stopnjami ENERGY STAR, da bi ugotovili, ali je model upravičen do oznake. — 45,10 < 53,2 Delovna postaja izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR.

II. SPECIFIKACIJE ZA PRIKAZOVALNIKE

1. Opredelitev pojmov

A. Računalniški monitor (imenovan tudi „monitor“): komercialno dostopen proizvod z zaslonom in pripadajočo elektronsko opremo, ki so pogosto nameščeni v enem ohišju, katerega glavna funkcija je prikaz vizualnih podatkov iz (i) računalnika, delovne postaje ali strežnika prek enega ali več vhodov, kot so VGA, DVI, HDMI ali IEEE 1394, ali (ii) pomnilniškega ključka USB, pomnilniške kartice ali brezžične internetne povezave. Običajne tehnologije prikazovalnikov vključujejo prikazovalnik na tekoče kristale (LCD), svetleče diode (LED), prikazovalnik s katodno cevjo (CRT) in plazemski prikazovalnik (PDP).

B. Zunanji napajalnik: Sestavni del, ki je v ločenem fizičnem ohišju zunaj ohišja prikazovalnika in je zasnovan za pretvorbo vhodne izmenične omrežne napetosti iz električnega omrežja v nižjo(-e) enosmerno(-e) napetost(-i) za napajanje prikazovalnika. Zunanji napajalnik mora biti povezan s prikazovalnikom prek odstranljive ali fiksno pritrjene električne povezave z vtičem/vtičnico, kabla, vrvice ali drugačnega ožičenja.

C. Način delovanja: način delovanja prikazovalnika, ki je (i) priključen na vir energije, (ii) ima vklopljena vsa mehanska stikala (za fizični vklop) in (iii) opravlja svojo glavno funkcijo, tj. proizvaja sliko.

D. Način mirovanja: način delovanja prikazovalnika, ki je (i) priključen na vir energije, (ii) ima vklopljena vsa mehanska stikala (za fizični vklop) in (iii) preide v način nizke porabe po prejemu signala iz priključene naprave (npr. računalnika, igralne konzole ali naprave STB) ali zaradi notranje funkcije, kot je časovnik za mirovanje ali senzor za zaznavanje zasedenosti. Način mirovanja je „programsko“ stanje nizke porabe, ker lahko prikazovalnik preide iz načina mirovanja po prejemu signala iz priključene naprave ali zaradi notranje funkcije.

E. Način izklopa: Način izklopa način delovanja prikazovalnika, ki je (i) priključen na vir energije, (ii) izklopljen s stikalom in (iii) ne opravlja nobene funkcije. Uporabnik mora aktivirati mehansko stikalo za preklop naprave iz načina izklopa. Če je takih stikal več, izvajalec preskusa uporabi najbolj dostopno stikalo.

F. Svetilnost: fotometrična meritev intenzivnosti svetilnosti na enoto površine svetlobe, ki potuje v določeni smeri. Navaja količino svetlobe, ki gre skozi določeno površino ali jo ta površina oddaja in seva v dani prostorski kot. Standardna enota za svetilnost je kandela na kvadratni meter (cd/m2).

G. Funkcija samodejnega prilagajanja osvetlitve: pri prikazovalnikih je samodejno prilagajanje osvetlitve samodejni mehanizem, ki kot funkcija osvetlitve okolja prilagaja osvetlitev prikazovalnika.

2. Ustrezni proizvodi:

Za pridobitev oznake ENERGY STAR mora prikazovalnik ustrezati naslednjim merilom:

A. Največja vidna diagonala zaslona: vidna diagonala zaslona ima lahko največ (≤) 60 palcev.

B. Vir energije: prikazovalnik se mora napajati iz ločene zidne vtičnice z izmeničnim tokom, iz baterije, ki se prodaja z adapterjem za izmenični tok, ali podatkovne ali omrežne povezave.

C. Televizijski tunerji: če je v prikazovalnik vgrajen televizijski tuner, lahko pridobi oznako ENERGY STAR v skladu s to specifikacijo, če se trži in prodaja potrošnikom zlasti kot prikazovalnik ali z dvojno funkcijo kot prikazovalnik in televizija. Noben prikazovalnik s televizijskim tunerjem, ki se trži in prodaja izključno kot televizija, ne more pridobiti oznake v skladu s to specifikacijo. V skladu z ravnjo 2 te specifikacije lahko pridobijo oznako le prikazovalniki brez tunerjev; prikazovalniki s tunerji lahko pridobijo oznako v skladu z ravnjo 2 različice 3.0 specifikacije za televizije ENERGY STAR.

D. Funkcija samodejnega prilagajanja osvetlitve: za pridobitev oznake ENERGY STAR z uporabo energijske enačbe za samodejno prilagajanje osvetlitve v načinu delovanja mora biti prikazovalnik dobavljen s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve.

E. Zunanji napajalnik: če je prikazovalnik dobavljen z zunanjim napajalnikom, mora zunanji napajalnik izpolnjevati zahteve za oznako ENERGY STAR ali izpolnjevati stopnje učinkovitosti za način neobremenitve in način aktivnega delovanja, določene v programskih zahtevah ENERGY STAR za enotno napetostno zunanjo napajalno enoto AC/AC in AC/DC. Specifikacija ENERGY STAR in seznam proizvodov, upravičenih do oznake, sta na strani www.energystar.gov/powersupplies.

F. Zahteve glede upravljanja porabe energije: prikazovalnik mora imeti vsaj en privzeto omogočen mehanizem, ki omogoča samodejen vstop v način mirovanja ali izklopa. Podatkovne ali omrežne povezave morajo na primer podpirati ugašanje prikazovalnika v skladu s standardnimi mehanizmi, kot je signalizirano upravljanje porabe za prikazovalnike. Prikazovalniki, ki ustvarjajo lastno vsebino, morajo imeti privzeto omogočen senzor ali časovnik za samodejni preklop v način mirovanja ali izklopa.

3. Merila energetske učinkovitosti

A. Zahteve za način delovanja

1. Raven 1

Za pridobitev oznake ENERGY STAR prikazovalnik ne sme preseči največje porabe energije v načinu delovanja (PO ali PO1), kot je izračunana po spodaj navedenih enačbah. Največja poraba energije v načinu delovanja je izražena v vatih in zaokrožena na najbližjo desetino vata.

Preglednica 1: Zahteve za porabo energije v načinu delovanja za raven 1

Kategorija prikazovalnika Največja poraba energije v načinu delovanja (W) Velikost diagonale zaslona < 30 palcev Ločljivost zaslona ≤ 1,1 milijona slikovnih pik Velikost diagonale zaslona < 30 palcev Ločljivost zaslona > 1,1 milijona slikovnih pik Velikost diagonale zaslona 30–60 palcev Vse ločljivosti zaslona

Pri čemer je:

MP= ločljivost prikazovalnika (v milijonih slikovnih pik);

A= vidna površina (v kvadratnih palcih).

PRIMER: Največja poraba energije v načinu delovanja za prikazovalnik z ločljivostjo 1 440 × 900 ali 1 296 000 slikovnih pik, z vidno diagonalo 19 palcev in vidno površino 162 kvadratnih palcev bi bila: vatov, zaokroženo na najbližjo desetino vata.

Preglednica 2: Zahteve za največjo porabo energije v načinu delovanja za raven 1 (3)

Diagonalna velikost zaslona (v palcih) Reševanje Milijoni slikovnih pik Velikost zaslona (v palcih) Površina zaslona (v kvadratnih palcih) Največja poraba energije v načinu delovanja (v vatih) 7 800 × 480 0,384 5,9 × 3,5 21 6,4 19 1 440 × 900 1,296 16,07 × 10,05 162 22,8 26 1 920 × 1 200 2,304 21,7 × 13,5 293 38,4 42 1 360 × 768 1,044 36 × 20 720 202,4 50 1 920 × 1 080 2,074 44 × 24 1 056 293,1

2. Raven 2

Za pridobitev oznake ENERGY STAR prikazovalnik ne sme presegati največje porabe po naslednjih enačbah: je treba še določiti.

3. Prikazovalniki s samodejnim prilagajanjem osvetlitve

Za prikazovalnike, ki imajo ob dobavi privzeto omogočene funkcije samodejnega prilagajanja osvetlitve, se za izračun največje porabe energije v načinu delovanja uporablja nadomestni izračun

pri čemer je PO1 povprečna poraba energije v načinu delovanja v vatih, zaokrožena na najbližjo desetino vata, Ph poraba energije v načinu delovanja v dobro osvetljenem okolju in Pl poraba energije v načinu delovanja v slabo osvetljenem okolju. V formuli je predvideno, da bo prikazovalnik 20 % časa v slabo osvetljenem okolju.

B. Zahteve za način mirovanja in izklopa:

1. Ravni 1 in 2

Za pridobitev oznake ENERGY STAR prikazovalnik ne sme presegati največjih ravni porabe energije v načinu mirovanja in izklopa, ki so navedene v spodnji preglednici 3. Prikazovalniki, ki imajo na voljo več načinov mirovanja (tj. način mirovanja in način globokega mirovanja), morajo izpolnjevati zahteve za način mirovanja v vseh načinih mirovanja.

PRIMER: Rezultat preskusa prikazovalnika, ki porabi 3 vate v načinu mirovanja in 2 vata v načinu globokega mirovanja, ne bi izpolnjeval zahtev, ker poraba energije v enem od načinov mirovanja presega omejitev 2 vatov za raven 1.

Preglednica 3: Zahteve za porabo energije v načinu mirovanja in izklopa za vse prikazovalnike

Način Raven 1 Raven 2 Največja poraba energije v načinu mirovanja (v vatih) ≤ 2 ≤ 1 Največja poraba energije v načinu izklopa (v vatih) ≤ 1 ≤ 1

4. Zahteve preizkusa

Navodila za uporabo tega oddelka

Kadar je mogoče, EPA in Evropska komisija uporabljata v industriji splošno sprejete postopke za merjenje zmogljivosti proizvoda in porabe energije v običajnem obratovalnem stanju. Preskusne metode v tej specifikaciji temeljijo na standardih, ki sta jih objavila Display Metrology Committee VESA (Video Electronics Standards Association) in Mednarodna elektrotehniška Komisija (IEC). Če standardi VESA in IEC niso izpolnili potreb programa ENERGY STAR, so bile v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi iz industrije razvite dodatne preskusne in merilne metode.

Da bi zagotovili natančnost merjenja porabe energije elektronskih proizvodov, tako da je mogoča ponovitev rezultatov preskusa in da zunanji dejavniki ne vplivajo negativno na rezultate preskusa, je treba upoštevati naslednji protokol. Sestavljen je iz štirih glavnih delov:

— Preskusni pogoji in naprave

— Nastavitev

— Preskusna metoda

— Dokumentacija

Opomba: Preskusna metoda je navedena v dodatkih 1 in 2. V Dodatku 1 je opisan preskusni postopek za prikazovalnike z vidno diagonalo do (<) 30 palcev. V Dodatku 2 je opisan preskusni postopek za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do vključno 60 palcev.

Partnerji lahko za pridobitev rezultatov preskušanja uporabijo notranji ali neodvisen laboratorij.

Nadzor kakovosti prostorov

Partnerji morajo opravljati preskuse in potrjevati tiste modele proizvodov, ki so skladni s smernicami za ENERGY STAR. Preskus proizvoda za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR je treba izvesti v prostorih s postopki za nadzor kakovosti, da se spremlja veljavnost preskusov in umerjanj. ENERGY STAR priporoča, da se ti preskusi izvedejo v prostoru, ki izpolnjuje splošne zahteve v zvezi z usposobljenostjo preskuševalnih in kalibracijskih laboratorijev, kot so opisane v Mednarodnem standardu ISO/IEC 17025.

Preskusni pogoji in naprave

A. Protokoli meritve moči

Povprečna dejanska poraba energije prikazovalnika se meri v načinih delovanja, mirovanja in izklopa. Pri izvajanju meritev za samopotrjevanje modela proizvoda mora biti enota, ki se preskuša (Unit Under Test, UUT), najprej v enakem stanju (npr. konfiguracija in nastavitve), kot bo ob dostavi kupcu, razen če so potrebne prilagoditve v skladu s spodnjimi navodili.

1. Meritve porabe moči se izvedejo med vtičnico ali virom energije in UUT.

2. Če je vir električne energije proizvoda glavno električno omrežje, USB, IEEE1394, Power-over-Ethernet, telefonski sistem ali katero koli drugo sredstvo ali kombinacija sredstev, je treba za kvalifikacijo uporabiti neto električno energijo izmeničnega toka, ki jo porabi proizvod (ob upoštevanju izgub ob pretvorbi iz izmeničnega toka v enosmerni tok).

3. Proizvodi, ki energijo črpajo iz napajalne enote s standardno nizko napetostjo enosmernega toka (npr. USB, USB PlusPower, IEEE 1394 in Power Over Ethernet), uporabijo primeren z izmeničnim tokom napajan vir enosmernega toka. Poraba energije tega z izmeničnim tokom napajanega vira se izmeri in zabeleži kot poraba energije UUT.

4. Pri prikazovalniku, ki je napajan z USB, se uporablja zvezdišče, namenjeno le prikazovalniku, ki se preskuša. Pri prikazovalniku, ki je napajan s Power Over Ethernet ali USB PlusPower, se lahko izmeri naprava za prenos moči z in brez priključenega prikazovalnika, ta razlika pa se zabeleži kot porabo energije prikazovalnika. Izvajalec preskusa potrdi, da to razumno odraža porabo enosmernega toka enote ter nekatere vrednosti za napajalnik in neučinkovitost prenosa.

5. Vsak proizvod, ki se lahko napaja iz izmeničnega toka in napajalne enote s standardno nizko napetostjo enosmernega toka, je treba preskusiti, ko obratuje prek izmeničnega toka.

B. Zahteve glede vhodnega izmeničnega toka

Napajalna električna napetost: Severna Amerika/Tajvan: 115 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 60 Hz (± 1 %) Evropa/Avstralija/Nova Zelandija: 230 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (± 1 %) Japonska: 100 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %) Opomba: Pri proizvodih z nazivno največjo močjo > 1,5 kW je območje napetosti ± 4 % Celotno harmonsko popačenje (THD) (napetost): < 2 % THD (< 5 % za proizvode, katerih največja nazivna moč je > 1,5 kW) Temperatura okolice: 23 °C ± 5 °C Relativna vlažnost: 10 – 80 % (Glej IEC 62301, izdaja 1.0: Električni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti, oddelka 4.2 in 4.3)

C. Atestirani merilnik

Atestirani merilniki bodo imeli naslednje lastnosti (4):

— razpoložljiv vršni faktor 3 ali več pri nazivni vrednosti območja, ter

— spodnja meja tokovnega območja 10 mA ali manj.

Merilni instrumenti za moč imajo resolucijo:

— 0,01 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti 10 W ali manj,

— 0,1 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti nad 10 W in do 100 W ter

— 1 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti 100 W ali več.

Poleg zgoraj navedenih lastnosti se priporočajo tudi naslednje:

— frekvenčni odziv najmanj 3 kHz ter

— umerjanje z etalonom, ki je sledljiv na raven Nacionalnega instituta za standarde in tehnologijo ZDA (NIST).

Zaželeno je tudi, da se lahko z instrumenti izmeri povprečna moč v katerem koli časovnem intervalu, ki ga izbere uporabnik (najbolj natančne naprave izvedejo notranji izračun, po katerem se nakopičena energija deli s pretečenim časom). Nadomestna možnost bi bila, da bi merilni instrument moral imeti zmožnost integrirati energijo v katerem koli časovnem intervalu, ki ga izbere uporabnik, z energijsko resolucijo 0,1 mWh ali manj in integrirati prikazani čas z resolucijo 1 sekunde ali manj.

D. Natančnost

Pri meritvah moči v vrednosti najmanj 0,5 W je napaka enaka ali manjša kot 2 % pri 95 % zanesljivosti. Meritve moči, manjše od 0,5 W, se opravijo z negotovostjo 0,01 W ali manj pri stopnji zaupanja 95 % (5).

Vse meritve so zabeležene v vatih in zaokrožene na najbližjo desetino vata.

E. Pogoji v temnici

Vsi preskusi svetilnosti se izvedejo v temnici. Izmerjena osvetlitev zaslona (E) mora biti v načinu izklopa 1,0 luksa ali manj. Meritve se opravijo na točki, ki je pravokotna na središče zaslona, z uporabo naprave za merjenje osvetlitve (NMS), ko je prikazovalnik v načinu izklopa (referenčni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2F).

F. Protokoli za merjenje svetlobe

Če je treba opravljati meritve svetlobe, kakor sta osvetlitev in svetilnost, se NMS uporabi na prikazovalniku, ki je v temnici. NMS se uporabi za meritve na središčni točki zaslona in pravokotno nanj (referenčni standard VESA FPDM 2.0, Dodatek A115). Površina zaslona, na katerem se opravlja meritev, obsega najmanj 500 slikovnih pik, razen če to presega enakovredno površino pravokotnika s stranicami dolžine 10 % vidne višine in širine zaslona (v tem primeru se uporabi slednja meja). Vendar v nobenem primeru osvetljena površina ne sme biti manjša od površine, ki se meri z NMS (referenčni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2H).

Nastavitev

A. Zunanje naprave

Na zvezdišča ali vrata USB (Universal Serial Bus) ne sme biti priključena nobena zunanja naprava. Morebitni vgrajeni zvočniki, televizijski tunerji itd. so lahko nameščeni s konfiguracijo z najmanjšo porabo, kot jo prilagodi uporabnik, da se čim bolj zmanjša poraba energije, ki ni povezana s samim prikazovalnikom.

B. Spremembe

Spremembe naprave, kot je odstranitev omrežja ali druga dejanja, ki niso na voljo običajnemu uporabniku, niso dovoljene.

C. Primerjava analognega in digitalnega vmesnika

Partnerji morajo prikazovalnike preskušati z uporabo analognega vmesnika, razen v primerih, ko tega ni (npr. prikazovalniki z digitalnimi vmesniki, ki so za namene te preskusne metode opredeljeni kot prikazovalniki, ki imajo le digitalni vmesnik). Za prikazovalnike z digitalnim vmesnikom so podatki o napetosti navedeni v opombi 1 v Dodatku 1, pri čemer je treba upoštevati preskusno metodo iz Dodatka 1 in/ali Dodatka 2, odvisno od velikosti vidne diagonale UUT, z uporabo generatorja signala.

D. Modeli, ki so zmožni delovati pri več kombinacijah napetosti in frekvence

Partnerji preskusijo, kvalificirajo in zabeležijo pogoje, ki veljajo za posamezni trg, na katerem bodo svoje proizvode prodajali kot proizvode, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR.

PRIMER: Da proizvod pridobi oznako ENERGY STAR v Združenih državah Amerike in v Evropi, mora izpolnjevati zahteve pri 115V/60Hz in 230V/50Hz. Če proizvod izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR samo pri eni kombinaciji napetosti in frekvence (npr. pri 115 V/60 Hz), izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR in ga je dovoljeno tržiti kot model z oznako ENERGY STAR samo v regijah, ki podpirajo preskušano kombinacijo napetosti in frekvence (npr. Severna Amerika in Tajvan).

E. Zunanji napajalnik

Pri prikazovalnikih, ki so dobavljeni z zunanjimi napajalniki, je treba pri vsakem preskušanju uporabiti priložen zunanji napajalnik. Nadomestni napajalnik se ne sme uporabiti.

F. Barvne nastavitve

Vse barvne nastavitve (barvni odtenek, nasičenost, gama itd.) se nastavijo na tovarniške privzete nastavitve.

G. Ločljivost in stopnja osveževanja

Ločljivost in stopnja osveževanja se razlikujeta glede na tehnologijo na naslednji način:

1. Pri prikazovalnikih LCD in drugih tehnologijah z nespremenljivo ločljivostjo se velikost slikovnih pik nastavi na privzeto stopnjo. Stopnja osveževanja pri prikazovalnikih LCD se nastavi na 60 Hz, razen če partner posebej priporoča drugačno stopnjo osveževanja, ki se uporabi v takem primeru.

2. Velikost slikovne pike katodne cevi se nastavi na izbrano velikost pri največji ločljivosti, ki deluje pri stopnji osveževanja 75 Hz. Pri preskusu je treba uporabljati standard VESA DMT (Discrete Monitor Timing) ali novejši industrijski standard za velikost slikovne pike. Prikazovalnik s katodno cevjo mora biti zmožen izpolnjevati vse specifikacije glede kakovosti, ki jih je navedel partner za preskušano nastavitev.

H. Ogrevanje

UUT se mora ogrevati najmanj 20 minut pred izvedbo katerih koli preskusnih meritev (referenčni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2D ali 305-3 za preskus ogrevanja).

I. Stabilnost

Vse meritve porabe energije se zabeležijo, ko so meritve naprav za merjenje stabilne, in sicer ko odčitki moči ne odstopajo za več kakor 1 % v obdobju treh minut (glej IEC 4.3.1).

Preskusna metoda

Pri izvedbi teh preskusov se partner strinja z uporabo veljavnih preskusnih postopkov, navedenih v Dodatku 1 in/ali 2, odvisno od velikosti vidne diagonale UUT na naslednji način:

Za prikazovalnike z vidno diagonalo do (≤) 30 palcev se uporabi Dodatek 1.

Za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do 60 palcev se uporabi Dodatek 2.

Dokumentacija

A. Predložitev podatkov o ustreznem proizvodu EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno

Partnerji morajo sami potrjevati tiste modele proizvodov, ki izpolnjujejo smernice za ENERGY STAR, in podatke sporočiti EPA prek orodja Online Product Submittal ali Evropski komisiji, kot je ustrezno. Vsako leto je treba zagotoviti podatke o proizvodih, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR, vključno z informacijami o novih modelih, partner pa jih lahko po želji pošilja pogosteje.

B. Družine proizvodov, upravičene do oznake

Družine modelov prikazovalnikov, ki so izdelani z enakim ogrodjem in so istovetni v vseh vidikih, z izjemo ohišja in barve, se lahko s predložitvijo preskusnih podatkov opredelijo kot en sam, reprezentativen model. Podobno lahko nespremenjeni modeli ali modeli, ki se od tistih, ki so se prodajali v preteklem letu, razlikujejo le v končni obliki, ostanejo ustrezni brez predložitve novih podatkov iz preskusov.

C. Število enot, potrebnih za preskus

V skladu z Evropskim predpisom 50301 (glej BSI 03-2001, BS EN 50301:2001, Metode merjenja porabe energije avdio, video in sorodne opreme, Priloga A) sta EPA in Evropska komisija določili preskusni postopek, pri katerem je število enot, potrebnih za preskus, odvisno od rezultata preskusa za prvo enoto.

1. Če je ustaljena poraba energije UUT večja kot 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR v katerem koli od treh načinov delovanja, se preskusita dve dodatni enoti istega modela.

2. Podatke o porabi energije za vsako od treh preskušenih enot je treba skupaj s podatki o povprečni porabi energije v načinih delovanja, mirovanja in izklopa za vse tri preskuse sporočiti EPA prek orodja Online Product Submittal ali Evropski komisiji, kot je ustrezno.

3. Preskušanje dodatnih enot ni potrebno, če je ustaljena poraba energije prve preskušene enote največ 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR v vseh treh načinih delovanja.

4. Za uvrstitev modela med proizvode, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR, ne sme nobena vrednost katere koli preskušene enote preseči specifikacije za ENERGY STAR.

5. Naslednji primer dodatno ponazarja ta pristop: PRIMER: Zaradi poenostavitve predpostavimo, da specifikacija znaša 100 vatov ali manj in se uporablja le za en način delovanja. 85 vatov predstavlja prag 15 % … — Če se za prvo enoto izmeri 80 vatov, nadaljnje preskušanje ni potrebno, pri čemer model izpolnjuje zahteve za oznako (80 vatov ni več kot 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR). — Če se za prvo enoto izmeri 85 vatov, nadaljnje preskušanje ni potrebno, pri čemer model izpolnjuje zahteve za oznako (85 vatov je natančno 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR). — Če se za prvo enoto izmeri 85,1 vata, je treba preskusiti še dve enoti, da se določi izpolnjevanje zahtev za oznako (85,1 vata je več kot 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR). — Če tri enote pri preskusu dosežejo vrednosti 90, 98 in 105 vatov, modeli niso upravičeni do oznake ENERGY STAR – četudi je povprečje 98 vatov – ker je ena izmed vrednosti (105) presegla specifikacijo za ENERGY STAR.

5. Uporabniški vmesnik

Partnerjem se zelo priporoča, da zasnujejo proizvode v skladu s standardom za uporabniške vmesnike IEEE P1621: standard za elemente uporabniškega vmesnika pri nadzoru porabe elektronskih naprav, ki se uporabljajo za poslovno in domačo uporabo. Ta standard je bil razvit s projektom kontrole upravljanja s porabo, da bi bil nadzor porabe pri vseh elektronskih napravah bolj dosleden in pregleden. Za podrobnosti glej http://eetd.LBL.gov/Controls.

6. Datum začetka veljavnosti

Datum, ko lahko partnerji proizvode opredelijo za upravičene do oznake ENERGY STAR po različici 5.0 specifikacije, bo določen kot datum začetka veljavnosti sporazuma. Vsi predhodni sporazumi v zvezi s prikazovalniki, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR, prenehajo veljati 29. oktobra 2009 za prikazovalnike z vidno diagonalo do 30 palcev ali 29. januarja 2010 za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do vključno 60 palcev.

A. Proizvodi, upravičeni do oznake v skladu z ravnjo 1 različice 5.0 specifikacije

Datum, s katerim bo začela veljati raven 1 različice 5.0 specifikacije, je odvisen od velikosti prikazovalnika in je naveden v spodnji preglednici. Za pridobitev oznake ENERGY STAR morajo vsi proizvodi, vključno z modeli, ki so prvotno izpolnjevali zahteve na podlagi različice 4.1, z datumom proizvodnje ali po tem datumu, izpolnjevati nove zahteve iz različice 5.0 (vključno z dodatnimi pošiljkami modelov, ki so bili prvotno upravičeni do oznake na podlagi različice 4.1). Datum proizvodnje se razlikuje za vsako enoto posebej in pomeni datum (npr. mesec in leto), ko se enota šteje za v celoti sestavljeno.

Kategorija prikazovalnika Datum začetka veljavnosti ravni 1 Velikost diagonale zaslona < 30 palcev 30. oktober 2009 Velikost diagonale zaslona 30–60 palcev 30. januar 2010

B. Proizvodi, upravičeni do oznake v skladu z ravnjo 2 različice 5.0 specifikacije

Druga faza te specifikacije, raven 2, začne veljati 30. oktobra 2011 in se uporablja za proizvode z datumom proizvodnje 30. oktobra 2011 ali po tem datumu. Enota z datumom proizvodnje 30 oktober 2011 mora na primer izpolnjevati zahteve iz specifikacije za raven 2, da pridobi oznako ENERGY STAR.

C. Odprava dedovanja

EPA in Evropska komisija pri različici 5.0 specifikacije za ENERGY STAR ne bosta dovolili dedovanja. Oznaka ENERGY STAR, dodeljena v skladu z različico 4.1, se ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela proizvoda. Vsak proizvod z oznako ENERGY STAR, ki ga proda, trži ali označi proizvodni partner, mora zato izpolnjevati specifikacijo, ki velja v času proizvodnje proizvoda.

7. Prihodnje spremembe specifikacije

EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do spremembe specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe vplivale na njeno uporabnost za potrošnike, industrijo ali okolje. V skladu s trenutno politiko se o spremembah specifikacije posvetujeta z zainteresiranimi stranmi.

EPA in Evropska komisija bosta redno ocenjevali tržišče v zvezi z energetsko učinkovitostjo in novimi tehnologijami. Zainteresirane strani bodo kot vedno imele priložnost, da predstavijo svoje podatke, predložijo predloge in izrazijo svoje skrbi. EPA in Evropska komisija si bosta prizadevali zagotoviti, da specifikaciji za ravni 1 in 2 prepoznata najbolj energetsko učinkovite modele na tržišču in nagradita tiste partnerje, ki si prizadevajo izboljšati ene