ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Proračunski rezultati bi bili lahko slabši od načrtovanih v programu. Prihodki v letu 2010 bodo morda nižji od pričakovane ¼ % BDP, zlasti ker v programu ni bila upoštevana pozneje sprejeta odločba ustavnega sodišča o odpravi splošnega davka na nepremičnine, odmerjenega od vrednosti, ki jo je sprejel parlament. Na strani odhodkov je pričakovati nekatere prekoračitve zaradi stroškov, povezanih s ponovno nacionalizacijo letalske družbe MALEV, in dejstva, da načrtovano znižanje subvencije za javni promet na dolge razdalje ni v celoti podprto s strukturnimi ukrepi. V programu je predvideno tudi dodatno varčevanje v posameznih proračunskih poglavjih zaradi nedavno vzpostavljenega sistema nadzora odhodkov, kar pa ni zagotovljeno, saj v zvezi s tem niso bili sprejeti posebni ukrepi. Enkratni prihodek v letu 2010, ki znaša ¼ % BDP in je posledica prehoda upravičenih zaposlenih in upokojencev iz zasebnega v javni steber pokojninskega sistema, je poleg tega treba še potrditi v okviru postopka priglasitve. Po drugi strani so na voljo proračunske rezerve, ki znašajo približno ½ % BDP in se lahko zamrznejo, za izravnavo neugodnih gibanj pa se lahko zmanjša varnostna rezerva za nepredvidene odhodke, in sicer za 0,2 % BDP. Za leti 2011 in 2012 je mogoče pričakovati, da se bodo pri izpolnjevanju ciljev programa pojavila določena odstopanja tako na strani prihodkov kot na strani odhodkov, tem pa se dodajo še osnovni učinki, vključno s tistimi, ki so posledica odprave davka na nepremičnine. Program je glede hitrosti okrevanja gospodarstva in deleža odhodkov za zasebno porabo v letu 2011 in v prihodnjih letih nekoliko bolj optimističen od projekcij služb Komisije, kar pomeni, da so davčni prihodki v programu morda previsoko ocenjeni. Glede odhodkov velja, da za večino varčevalnih ukrepov, ki naj bi v skladu s programom uravnotežili trajno upadanje deleža prihodkov, še niso bili sprejeti konkretni sklepi. Program tudi ne upošteva izgub centralne banke, ki naj bi na podlagi trenutnih ocen povečale primanjkljaj za 0,1–0,2 % BDP v letu 2011 in za 0,3–0,4 % BDP v letu 2012.

Odhodki pa bi bili lahko celo višji zaradi izgub podjetij v državni lasti. Proračunske rezerve za izravnavo odstopanj obenem znašajo samo približno 0,2 % BDP za leto 2011 in 0,4 % za leto 2012, kar je primerljivo z 0,8 % v letu 2010. Čeprav so bili cilji v zvezi s proračunskimi primanjkljaji v zadnjih letih doseženi, so tveganja glede na pretekle rezultate Madžarske in ob upoštevanju znatnih odstopanj v prejšnjih letih v najboljšem primeru nevtralna. Tveganje, da bo primanjkljaj morda večji od načrtovanega v programu, je zato dokaj veliko.
SL Uradni list Evropske unije C 211/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 28. julija 2010

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz reaktorja EPR Olkiluoto (enota 3) na Finskem v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v finskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

2010/C 211/01

Evropska komisija je v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom 12. februarja 2010 od finske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz reaktorja EPR Olkiluoto (enota 3).

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki so jih na posvetovanju s skupino izvedencev 14. in 15. aprila 2010 zagotovili predstavniki finske vlade, so izvedenci oblikovali naslednje mnenje:

1. Razdalja med elektrarno in najbližjo točko v drugi državi članici je 200 km za Švedsko in 250 km za Estonijo.

2. V normalnih obratovalnih razmerah odvajanje tekočih in plinastih izpustov ne bo povzročilo izpostavljenosti, ki bi lahko ogrozila zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

3. Izrabljeni gorilni elementi bodo začasno deponirani na kraju samem, dokler ne bo na voljo globoko geološko odlagališče na finskem ozemlju. Trdi radioaktivni odpadki bodo deponirani na kraju samem v objektih za skladiščenje ali odlaganje odpadkov, ki jih odobri finska vlada. Trdni neradioaktivni odpadki ali odpadne snovi, ki so izvzeti iz regulativnega nadzora, bodo odstranjeni kot običajni odpadki ali bodo namenjeni za ponovno uporabo ali recikliranje v skladu z merili iz temeljnih varnostnih standardov (Direktiva 96/29/Euratom).

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, doze sevanja, ki bi mu bili izpostavljeni prebivalci druge države članice, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija je zato mnenja, da tako v normalnih obratovalnih razmerah kot tudi v primeru nesreče vrste in razsežnosti, navedene v splošnih podatkih, izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz reaktorja EPR (enota 3) v jedrski elektrarni Olkiluoto na Finskem ne bo povzročilo radioaktivne kontaminacije voda, tal ali ozračja druge države članice.
SL Uradni list Evropske unije C 67/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 14. januarja 2010

o načrtu odlaganja radioaktivnih odpadkov iz obrata za embaliranje in shranjevanje aktivnih odpadkov ICEDA na lokaciji Bugey v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

2010/C 67/01

Evropska komisija je v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom 13. julija 2009 od francoske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom odlaganja radioaktivnih odpadkov iz obrata za embaliranje in shranjevanje aktivnih odpadkov ICEDA na lokaciji Bugey v Franciji.

Na podlagi teh podatkov in po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med obratom ICEDA in najbližjo mejo z drugo državo članico, v tem primeru z Italijo, je 117 km. Nemčija je naslednja najbližja država članica na razdalji 266 km.

2. V normalnih obratovalnih razmerah odvajanje plinastih izpustov ne bo povzročilo izpostavljenosti, ki bi lahko ogrozila zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

3. Trdni radioaktivni odpadki bodo začasno deponirani na kraju samem, dokler ne bodo premeščeni v predelovalni in skladiščni obrat, ki ga odobri francoska vlada.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, količine, ki bi prešle v drugo državo članico, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta odlaganja radioaktivnih odpadkov v kakršni koli obliki iz obrata za embaliranje in shranjevanje aktivnih odpadkov ICEDA na lokaciji Bugey v Franciji med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče vrste in razsežnosti, predvidenih v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
1.

Razdalja med elektrarno in najbližjo mejo z drugo državo članico, v tem primeru Irsko, je 110 km. Francija in Belgija sta naslednji najbližji državi članici, njuni meji sta oddaljeni 450 km in 540 km.
SL Uradni list Evropske unije C 275/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 10. novembra 2009

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih zaradi spremembe v jedrski elektrarni Obrigheim KWO v Nemčiji, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

2009/C 275/01

Evropska komisija je 28. maja 2009 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od nemške vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih zaradi spremembe v jedrski elektrarni Obrigheim KWO.

Na podlagi teh podatkov je Komisija ugotovila, da načrt spreminja obstoječi načrt, za katerega je bilo mnenje podano že 21. junija 2007. Komisija je prav tako upoštevala dejstvo, da je vmesno skladišče za obsevano gorivo, nastalo zaradi te spremembe, zasnovano za največ štiridesetletno delovanje ter lahko ostane v uporabi po razgradnji in demontaži sedanje jedrske elektrarne. Po posvetovanju s skupino izvedencev je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Načrtovana sprememba ne zahteva prilagoditve sedanjih dovoljenih mejnih vrednosti za plinaste in tekoče izpuste.

2. Načrtovana sprememba nima posledic za trdne radioaktivne odpadke, ki nastanejo pri razgradnji jedrske elektrarne.

3. Načrtovana sprememba nima posledic za nenačrtovane izpuste tekočih radioaktivnih snovi zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki v obstoječem načrtu.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki, nastalih zaradi spremembe v jedrski elektrarni Obrigheim KWO v Zvezni republiki Nemčiji, med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
(2)

Estonsko gospodarstvo trenutno doživlja globoko recesijo. Številni zunanji dejavniki, predvsem vse globlja svetovna finančna kriza in vse šibkejše zunanje povpraševanje, so v letu 2008 ob tem, da so pripomogli k ublažitvi zunanjih in notranjih neravnovesij, še pospešili že zaznavane spremembe pri domačem povpraševanju in krčenje gospodarstva. Rast plač, ki je tudi v javnem sektorju krepko presegla raven rasti produktivnosti, je v preteklih letih, ki jih je zaznamovala visoka rast, pripomogla k izgubi konkurenčnosti, trg dela pa je bil prepozno prilagojen recesiji. Zdi se, da se je rast plač s koncem leta 2008 ustalila. Glede na okvir ureditve valutnega odbora so se monetarni in kreditni pogoji leta 2008 zaostrili, in sicer zaradi večjega zaznavanja tveganja v državi in stalne rasti vrednosti realnega efektivnega deviznega tečaja. Stanje javnih financ se je po šestih letih nominalnih presežkov občutno poslabšalo, s pričakovanim primanjkljajem v višini okoli 2 % BDP v letu 2008 in nadaljnjim poslabšanjem v letih 2009 in 2010. Ker neravnovesja v državi terjajo prilagoditve, so oblasti predvidele fiskalno konsolidacijo, da bi omejile fiskalno poslabšanje, olajšale proces prilagajanja in pomagale ohraniti zaupanje v trg.
(5)

Program predvideva, da se bo javnofinančni saldo s presežka v višini 2 % BDP v letu 2008 poslabšal na primanjkljaj v višini 0,6 % BDP v letu 2009. Delna razlaga za to je vpliv upočasnitve rasti gospodarstva in s tem povezano normalno delovanje avtomatskih stabilizatorjev, predvsem kar zadeva davčne prihodke iz finančnega sektorja. Primanjkljaj v letu 2009 bo nastal tudi zaradi diskrecijskih ukrepov, ki so bili sprejeti v okviru proračuna za leto 2009, ter ukrepov, s katerimi naj bi se odzvali na gospodarsko recesijo in so v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva; znašal naj bi 1,75 % BDP. V proračunu za leto 2009 je predvideno pomembno zmanjšanje davkov, predvsem znižanje dohodnine, ki naj bi predhodno znašala približno 1,25 % BDP, medtem ko naj bi bili nekateri vladni naložbeni projekti, sicer predvideni za leto 2010, izvedeni prej. Prihodki se bodo v letu 2009 predvidoma zmanjšali za približno 0,5 % BDP; BDP iz neposrednih davkov naj bi se zmanjšal za 1 odstotno točko, razlog za to sta znižanje davkov in kriza, socialni prispevki in dohodki od premoženja pa naj bi se povečali za približno 0,25 odstotne točke BDP, in sicer po zaslugi prenosa, ki je rezultat še vedno rastočega zaposlovanja do konca leta 2008 in obresti iz posojil, dodeljenih za pomoč finančnemu sektorju. Za leto 2009 je hkrati predvidena rast javnofinančnih odhodkov v višini 2,25 % BDP, predvsem zaradi pomembnega povečanja javne porabe in naložb kot tudi socialnih transferjev – pri slednjih deloma zato, ker je bil namesto davčnih olajšav za otroke uveden sistem davčnega odbitka, zvišala pa se je tudi napovedana stopnja nezaposlenosti za tekoče leto.
SL Uradni list Evropske unije C 246/17

Popravek mnenj Komisije v okviru člena 17(5) Direktive 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta o določenih vidikih organizacije delovnega časa („Direktiva o delovnem času“)

( Uradni list Evropske unije C 245 z dne 13. oktobra 2009 )

2009/C 246/10

Besedilo dokumentov 2009/C 245/01, 2009/C 245/02 in 2009/C 245/03, objavljenih v Uradnem listu Evropske unije C 245 z dne 13. oktobra 2009 na straneh 1, 6 in 10, se šteje za nično in neveljavno.
(7)

Glede na to oceno tveganja, zlasti ob upoštevanju rezultata v letu 2007, ki je bil boljši od pričakovanega, se zdi proračunska naravnanost v programu skladna s trajnim zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2008, tako kot je priporočil Svet. Pogoj za to je, da se odhodki še naprej omejujejo in da se pozorno spremlja učinek davčnih reform iz stabilizacijskega programa na proračun. Vendar v programskem obdobju ne bo dosežena zadostna varnostna rezerva, da prag primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih ne bi bil prekoračen. V letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je treba hitrost prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja iz programa okrepiti in podpreti z ukrepi, da bo skladna s Paktom stabilnosti in rasti. Čeprav doživlja Češka obdobje velike rasti, bo glede na cilj iz programa za leto 2010 v obdobju 2011–2012 potrebna obsežna prilagoditev, da bi do leta 2012 dosegli srednjeročni cilj.
(7)

Glede na to oceno tveganja je proračunska naravnanost v programu na splošno skladna z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2008, kot je priporočil Svet, pod pogojem, da se bodo ukrepi iz programa izvajali v polni meri in učinkovito ter da bodo v primeru gospodarske rasti, ki bi bila manjša od pričakovane, okrepljeni. Po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je v programu načrtovana prilagoditev, ki je skladna s Paktom. Vendar pa ob upoštevanju tveganj za proračunske cilje proračunska naravnanost v programu morda ne bo zagotovila zadostne varnostne rezerve za to, da prag primanjkljaja v višini 3 % BDP vse do konca programskega obdobja ob običajnih makroekonomskih nihanjih ne bi bil prekoračen. Zaradi tega lahko tveganja, povezana s proračunskimi cilji, negativno vplivajo na doseganje srednjeročnega cilja do leta 2010, kot to predvideva program. Zato bi v letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja prilagoditev v smeri srednjeročnega cilja iz programa lahko zahtevala okrepitev ukrepov, da bodo skladni s Paktom o stabilnosti in rasti, ki določa, da mora za države članice v euroobmočju in MDT II kot merilo veljati letno izboljšanje strukturnega salda za 0,5 % BDP in da mora biti prilagoditev višja v času ugodnih gospodarskih razmer ter bi lahko bila nižja v času slabih gospodarskih razmer.
(2)

Makroekonomski scenarij programa predvideva, da se bo realna rast BDP s 3,8 % v letu 2006 spustila na povprečno 3,3 % v ostalem programskem obdobju. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Napovedi glede inflacije v programu se zdijo realistične. Pričakovana razlika v inflaciji v euroobmočju je kljub zniževanju še vedno precejšnja. Čeprav obstaja nekaj kratkoročnih pozitivnih tveganj, pa lahko v tem scenariju pride tudi do nekaterih negativnih tveganj v srednjeročnem obdobju, povezanih z neravnovesji v gospodarstvu; to so vse večja zadolženost gospodinjstev, povečanje primanjkljaja tekočega računa in možnost, da se razširjen razcvet stanovanjske gradnje ustavi prej, kot je bilo to predvideno v programu.
SL Uradni list Evropske unije C 138/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 21. junija 2007

o spremenjenem načrtu za odstranitev radioaktivnih odpadkov iz obrata za dekontaminacijo in ekstrakcijo urana SOCATRI v Tricastinu v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(2007/C 138/01)

Dne 25. oktobra 2006 je Evropska komisija v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od francoske vlade prejela splošne podatke v zvezi s spremenjenim načrtom za odstranitev radioaktivnih odpadkov iz obrata za dekontaminacijo in ekstrakcijo urana SOCATRI.

Na podlagi splošnih podatkov in po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1) Razdalja med obratom in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Italije, znaša približno 170 km.

2) Splošni namen načrtovanih sprememb je povišanje dovoljenih vrednosti plinastih radioaktivnih odpadkov, kar zadeva tritij, ogljik 14 in radionuklide, ki se proizvedejo z obdelavo odpadkov, ki tvorijo spekter ponovno predelanega urana.

3) Med običajnim postopkom načrtovane spremembe ne bodo povzročile izpostavljenosti, ki lahko vpliva na zdravje prebivalstva v drugih državah članicah.

4) V primeru nenačrtovanih izpustov tekočih radioaktivnih odpadkov zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, načrtovane spremembe ne bodo pomembno vplivale na količine v drugih državah članicah, ki lahko vplivajo na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje spremenjenega načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki iz obrata za dekontaminacijo in ekstrakcijo urana SOCATRI v Tricastinu v Franciji med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče vrste in razsežnosti, predvidenih v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
(3)

V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in v novi posodobitvi programa je javnofinančni primanjkljaj za leto 2006 ocenjen na 2,6 % BDP, kar povsem ustreza ciljni vrednosti iz prejšnje posodobitve programa za stabilnost. Skupni odhodki so dosegli ciljno vrednost, določeno v proračunu za leto 2006. Glavne kategorije odhodkov so na splošno dosegle ciljne vrednosti, zmanjšanje socialnih transferjev, razen tistih v naravi, pa je v polni meri kompenziralo prekoračitev na področju javnih naložb v višini 0,5 % BDP. Skupni prihodki so bili malo višji od pričakovanih. Enkratni ukrepi so se deloma nadomestili s trajnimi ukrepi, ki so bili izvedeni sredi leta, sem pa spadajo povečanje trošarin na gorivo in cigarete ter povišanje davka na mobilne povezave. S prihodki iz teh trajnih ukrepov se je kompenziralo zmanjšanje enkratnih prihodkov z 0,6 % BDP iz proračuna za leto 2006 na 0,4 % BDP.
3)

Trdni radioaktivni odpadki, ki bodo nastali pri razgradnji, bodo pred dokončno odstranitvijo v dogovorjeno skladišče deponirani na kraju samem. Trdni neradioaktivni odpadki in snovi, ki ustrezajo ravni opustitve nadzora, bodo izvzeti iz regulativnega nadzora in odstranjeni kot običajni odpadki ali reciklirani ali ponovno uporabljeni. To bo opravljeno v skladu z merili, določenimi v temeljnih varnostnih standardih (Direktiva Sveta 96/29/Euratom).
(8)

Strukturni saldo je leta 2003, ko je čezmerni primanjkljaj nastal, znašal –2,25 % BDP, na podlagi izračunov služb Komisije, ki temeljijo na programu v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se je izrazito izboljšal in v letu 2005 dosegel uravnotežen položaj, izražajoč močno prizadevanje za prilagoditev v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, nato se bo v letu 2006 poslabšal za primanjkljaj v višini 0,75 % BDP, pri čemer se proizvodna vrzel zmanjšuje, a še vedno ostaja negativna. Polovica te strukturne spremembe izraža dejstvo, da so družbe leta 2005 plačevale davčne predujme, ki so bili višji od pričakovanih, da bi izkoristile obrestne mere, višje od tržnih, ki jih je plačevala vlada, s pričakovanim obratnim učinkom v letu 2006. Saldo strukturnega primanjkljaja se bo nato stabiliziral na primanjkljaju, ki bo nekoliko višji od pol odstotne točke BDP. Program navaja srednjeročni cilj za proračunski položaj v okviru strukturnega (tj. ciklično prilagojenega in brez enkratnih ali drugih začasnih ukrepov) salda med –0,5 % in –1 % BDP. Ta srednjeročni cilj je na ustrezni ravni, ker se nahaja v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in v zadostni meri upošteva delež dolga in dolgoročno povprečno rast potencialnega proizvoda. Kljub predvidenemu proračunskemu poslabšanju v letu 2006 se predvideva, da bo primanjkljaj ostal v razponu srednjeročnega cilja, kakor je naveden v programu.
(6)

V programskem obdobju se za strukturni saldo (tj. ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, načrtuje povprečno izboljšanje za 0,4 % BDP letno, z -2,8 % BDP na -1,5 % BDP. Program določa srednjeročni cilj za strukturni proračunski položaj v smislu primanjkljaja 0,9 % BDP in si ta položaj prizadeva doseči do leta 2010 (po programskem obdobju). Ker srednjeročni cilj, vključen v program, presega minimalno merilo (ocenjeno v smislu primanjkljaja v višini približno 2,25 % BDP), bo, če bo dosežen, izpolnil cilj o zagotavljanju varnostne rezerve pred nastopom čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je ustrezen, ker se nahaja v okviru, ki ga Pakt stabilnosti in rasti in kodeks ravnanja predvidevata za države članice v evroobmočju in MDT II, in ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast potencialnega proizvoda.
(4)

Tveganja za proračunske projekcije so precej uravnotežena, četudi se v določeni meri nagibajo k boljšemu rezultatu, kot je bil predviden v prvih letih programa. Danske javne finance že več let prikazujejo presežke. To velja tudi za leto 2003, ko je presežek znašal 1,0 % BDP ob zgolj 0,5 % rasti BDP. Ker je Danska majhna neto izvoznica nafte, lahko tudi cene nafte, višje od predvidenih v dopolnitvi programa, izboljšajo javne finance. Sestava rasti BDP v prihodnjih letih, ki večinoma temelji na domačem povpraševanju, mora zagotoviti tudi znatne prihodke in tako podpreti ugoden razvoj javnih financ. Na srednji rok projekcij ne bo mogoče uresničiti, če se javna poraba ne bo omejila do ciljne rasti, zlasti na ravni institucionalnih enot lokalne ravni države, in če ne bodo doseženi srednjeročni cilji o višji zaposlenosti.
(4)

Tveganja, ki jih vsebujejo proračunske projekcije v dopolnitvi, so na splošno zdijo uravnotežena. Glavna negativna makroekonomska tveganja so zlasti gospodarski izgledi v ZDA in EU (predvsem v Združenem kraljestvu in Nemčiji, od koder prihaja največ turistov), napetosti na Bližnjem vzhodu in gibanja cen nafte (2). Dopolnitev nadalje navaja, da je treba dodatno preučiti več načrtovanih ukrepov, ki naj bi se izvajali od leta 2005 dalje, kar vzbuja nekaj negotovosti. Po drugi strani je bil ocenjeni rezultat primanjkljaja za leto 2004 boljši od pričakovanega. Pozitiven rezultat je bil dosežen kljub odložitvam številnih konsolidacijskih ukrepov, ki so bili prvotno načrtovani za leto 2004. Ti se morajo zdaj izvesti v letu 2005, pri čemer je njihov vpliv na proračun preudarno obravnavan kot varnostna rezerva za leto 2005 v primeru odložitev izvajanja drugih ukrepov, da bi se ohranil cilj 2,9 % BDP kot „zgornja mejna vrednost“, hkrati pa je treba strogo nadzorovati odhodke. Čeprav so bile v preteklosti glavni problem prekoračitve odhodkov, konsolidacijski ukrepi zdaj poudarjajo nadzor nad strukturnimi odhodki, zlasti nad državno porabo. Poleg tega je bilo več načrtovanih ukrepov za leto 2005 uspešno usklajenih s pogajanji s socialnimi partnerji. Napoved služb Komisije iz jeseni 2004 je glede na nekoliko nižjo napoved rasti BDP za leto 2005 predvidela primanjkljaj v višini 3,0 % BDP za zadevno leto. Vendar dopolnitev ponovno poudarja, da bodo sprejeti „dodatni ukrepi“, če bo nižja rast s sabo prinesla tveganja, ki bi vodila do višjega primanjkljaja v letu 2005. Vse to bi olajšalo prilagoditev na 2,9 % BDP za leto 2005. Gledano v celoti se zdi načrtovano zmanjšanje primanjkljaja za leto 2005 ambiciozno, ampak vse bolj izvedljivo. Pot prilagoditve med letoma 2006–2007 ima zahtevnejše cilje, da bi dosegla nižje primanjkljaje v primerjavi s prejšnjim programom iz maja 2004. Vendar ni jasno, kako bodo ti zahtevnejši cilji doseženi, glede na to, da so načrtovani ukrepi in rast BDP na splošno ostali nespremenjeni. Pot prilagoditve je treba podpreti z ukrepi trajne narave.