IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1483

z dne 15. septembra 2021

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/477 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o ukrepih, ki jih lahko sprejme Unija v zvezi s kombiniranim učinkom protidampinških ali protisubvencijskih ukrepov z zaščitnimi ukrepi (2), in zlasti člena 1 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Prejšnja preiskava in veljavni ukrepi

(1) Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/1429 (3) z dne 26. avgusta 2015 je Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) uvedla dokončno protidampinško dajatev na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK) in Tajvana (v nadaljnjem besedilu: prvotni ukrepi).

(2) Komisija je 11. avgusta 2016 napovedala ponovni začetek protidampinške preiskave v zvezi s Tajvanom (4) v skladu s členom 12 Uredbe (EU) 2016/1036 (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba). Zadevna preiskava za ugotavljanje absorpcije je bila zaključena 11. aprila 2017, veljavni ukrepi pa niso bili spremenjeni (5).

(3) Zdaj veljavne protidampinške dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz LRK znašajo 24,4 % za vzorčene proizvajalce izvoznike, 24,6 % za nevzorčene sodelujoče družbe in 25,3 % za vse druge družbe.

(4) Zdaj veljavne protidampinške dajatve na uvoz s poreklom iz Tajvana znašajo 6,8 %. Veljavni ukrepi se uporabljajo za uvoz vseh hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Tajvana, razen za izdelke, ki jih proizvaja družba Taiwan Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. Za to družbo je bila prvotno določena ničelna stopnja dajatve, saj zanjo ni bil ugotovljen damping.

1.2 Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

(5) Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov (6) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

(6) Zahtevek za pregled je 27. maja 2020 vložilo Združenje evropskih jeklarjev (v nadaljnjem besedilu: Eurofer ali vložnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Uniji. Zahtevek za pregled je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.

1.3 Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

(7) Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 25. avgusta 2020 začela pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi z uvozom hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz LRK in Tajvana (v nadaljnjem besedilu: zadevni državi) na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (7) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

1.4 Vzporedna protidampinška preiskava v zvezi z Indijo in Indonezijo

(8) Komisija je 30. septembra 2020 začela protidampinški postopek za uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije v skladu s členom 5 osnovne uredbe (8). Navedena preiskava še poteka.

1.5 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

(9) Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. julija 2019 do 30. junija 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.6 Zainteresirane strani

(10) Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa posebej obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce v LRK in Tajvanu ter organe v teh državah, znane uvoznike, uporabnike, trgovce in združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju.

(11) Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.7 Vzorčenje

(12) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.7.1 Vzorčenje proizvajalcev Unije

(13) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Vzorec je izbrala na podlagi obsega proizvodnje in prodaje izdelka, ki se pregleduje, s čimer je zagotovila dobro geografsko porazdelitev. Ta vzorec je zajemal tri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali več kot 60 % ocenjene celotne proizvodnje in približno 70 % ocenjenega celotnega obsega prodaje izdelka, ki se pregleduje, v Uniji.

(14) Komisija je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe zainteresirane strani povabila k predložitvi pripomb o začasnem vzorcu. V zvezi z vzorcem ni prejela pripomb. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije.

1.7.2 Vzorčenje uvoznikov

(15) Komisija je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec.

(16) Kot zainteresirane strani so se javili trije nepovezani uvozniki in tudi predložili zahtevane informacije. Zaradi majhnega števila prejetih odgovorov vzorčenje ni bilo potrebno. V zvezi s to odločitvijo ni bilo nobenih pripomb. Uvozniki so bili pozvani, naj izpolnijo vprašalnik.

1.7.3 Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah

(17) Komisija je vse proizvajalce izvoznike iz LRK in Tajvana pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec. Poleg tega je predstavništvo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji in predstavništvo Tajpeja v Evropski uniji pozvala, naj opredelita morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali vzpostavita stik z njimi.

(18) Javil se je en proizvajalec izvoznik iz Tajvana, ki je izrazil pripravljenost za sodelovanje v preiskavi. Glede na majhno število proizvajalcev, ki so se javili, je Komisija menila, da vzorčenje ni potrebno. Zadevni proizvajalec izvoznik je bil pozvan, naj izpolni vprašalnik, namenjen proizvajalcem izvoznikom.

(19) Noben proizvajalec iz LRK ni predložil zahtevanih informacij in se strinjal z vključitvijo v vzorec. Komisija je predstavništvo LRK obvestila, da namerava zaradi nesodelovanja proizvajalca izvoznika iz LRK uporabiti člen 18 osnovne uredbe in zato ugotovitve o nadaljevanju ali ponovitvi dampinga in škode v zvezi z LRK utemeljiti na razpoložljivih dejstvih. V zvezi s tem obvestilom ni prejela nobenih pripomb. Kitajski proizvajalci torej niso sodelovali, ugotovitve v zvezi z uvozom iz LRK pa temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

1.8 Izpolnjeni vprašalniki

(20) Komisija je vprašalnike za vzorčene proizvajalce Unije, nepovezane uvoznike in proizvajalce izvoznike ob začetku postopka objavila na spletnem mestu GD za trgovino. Vložniku je bil poslan dodaten vprašalnik.

(21) Komisija je vladi Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada) poslala tudi vprašalnik o obstoju znatnih izkrivljanj v LRK v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe.

(22) Izpolnjene vprašalnike so poslali trije vzorčeni proizvajalci Unije in Eurofer.

(23) Tega pa ni storil nobeden od nepovezanih uvoznikov.

(24) Proizvajalec izvoznik iz Tajvana, ki se je javil in sprva privolil v sodelovanje, izpolnjenega vprašalnika ni poslal. Komisija je zadevno družbo obvestila, da je zato ne šteje več za sodelujočo in da bo uporabila člen 18 osnovne uredbe. O zadevi je bilo obveščeno tudi predstavništvo Tajpeja v Evropski uniji. Na obvestili se ni odzvala niti zadevna družba niti predstavništvo Tajpeja v Evropski uniji. Tajvanski proizvajalci izvozniki torej niso sodelovali, ugotovitve v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga in škode glede Tajvana pa kot v primeru Kitajske (glej uvodno izjavo 19 zgoraj) temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

1.9 Preveritev na kraju samem in navzkrižno preverjanje na daljavo

(25) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter za ugotovitev interesa Unije. Zaradi izbruha COVID-19 in ukrepov omejitve gibanja, sprejetih v različnih državah članicah in različnih tretjih državah, Komisija ni mogla izvesti preveritvenih obiskov v skladu s členom 16 osnovne uredbe. Komisija je namesto tega na daljavo navzkrižno preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitve v skladu z obvestilom o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (9).

(26) Komisija je na daljavo izvedla navzkrižna preverjanja naslednjih družb/strani: proizvajalcev Unije in njihovih združenj: — Acciai Speciali Terni S.p.A., Terni, Italija (v nadaljnjem besedilu: družba AST), — Aperam Stainless Europe, ki jo sestavljajo Aperam France, La Plaine Saint-Denis Cedex, Francija, in Aperam Belgium, Châtelet in Genk, Belgija (v nadaljnjem besedilu: družba Aperam), — Outokumpu Stainless Oy, Tornio, Finska (v nadaljnjem besedilu: družba OTK), — Eurofer, Bruselj, Belgija.

1.10 Nadaljnji postopek

(27) Komisija je 2. julija 2021 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške dajatve na uvoz iz zadevnih držav. Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe k razkritju.

(28) Komisija je obravnavala in ustrezno upoštevala pripombe, ki so jih predložili konzorcij uvoznikov in distributerjev (v nadaljnjem besedilu: Euranimi (10)) ter dva nepovezana uvoznika (v nadaljnjem besedilu: LSI (11) in MFT (12)). Vse zadevne strani so zahtevale tudi zaslišanje, kar jim je bilo omogočeno.

2. IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

2.1 Izdelek, ki se pregleduje

(29) Izdelek, ki se pregleduje, je enak kot v prvotni preiskavi, in sicer ploščato valjani izdelki iz nerjavnega jekla, hladno valjani (hladno deformirani), brez nadaljnje obdelave, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 in 7220 90 80 (v nadaljnjem besedilu: izdelek, ki se pregleduje, ali SSCR).

(30) SSCR v Uniji v glavnem proizvajajo integrirani proizvajalci, ki odpadno nerjavno jeklo ter legirne elemente po taljenju, vročem valjanju in hladnem valjanju predelajo v SSCR. Zdi se, da v LRK in vse pogosteje tudi Tajvanu proizvajalci SSCR uporabljajo predvsem primarne surovine, ki jih pred taljenjem, vročim valjanjem in hladnim valjanjem predelajo v surovo železo z vsebnostjo niklja.

(31) Izdelek, ki se pregleduje, se uporablja v različnih industrijah nižje v verigi, na primer pri gradbeni in energetski opremi, infrastrukturi, potrošnem blagu in vozilih.

2.2 Podobni izdelek

(32) Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam: — izdelek, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK in Tajvana, — izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačih trgih zadevnih držav, — izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

(33) Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3 Trditve glede obsega izdelka

(34) Euranimi in dva uvoznika so po končnem razkritju trdili, da je Komisija razširila obseg izdelka tako, da je opredelitvi izdelka, ki se pregleduje, dodala nekatere oznake KN, ki jih prvotni ukrepi niso zajemali. Po njihovem mnenju taka razširitev obsega izdelka pomeni kršitev člena 11(2) osnovne uredbe.

(35) Prvotni ukrepi so zadevni izdelek opredeljevali tako: „Zadevni izdelek [so] ploščato valjani izdelki iz nerjavnega jekla, hladno valjani (hladno deformirani), brez nadaljnje obdelave, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 in 7220 20 89.“

(36) Komisija je v obvestilu, ki ga je vložila v spis na dan začetka (13), pojasnila, da so v opredelitev izdelka vključene nekatere vrste izdelkov, ki so bile po hladnem valjanju predmet določenih posebnih končnih postopkov, zlasti površinske obdelave, vendar ustrezne oznake KN (7219 90 20, 7219 90 80, 7220 90 20 in 7220 90 80) pomotoma niso bile navedene v opredelitvi izdelka, čeprav so bile vrste izdelkov, zajete s temi oznakami KN, del prvotne preiskave, na podlagi katere so bili uvedeni ukrepi.

(37) Medtem ko večina vrst izdelkov, ki so bili predmet končnih postopkov, ne spada v opredelitev izdelka (ker jih ni mogoče uvrstiti med „hladno valjane (hladno deformirane), brez nadaljnje obdelave“) in jih zato ukrepi ne zajemajo, pa vrste izdelkov, ki so bile predmet končnih postopkov „glajenja“, „krtačenja“ in „perforiranja“, spadajo v podkategorijo „drugo“ oznak KN 7219 90 20, 7220 90 20, 7219 90 80 in 7220 90 80 in so del obsega izdelkov. Te vrste izdelkov spadajo v podkategorijo KN „drugo“ in so bile del prvotne preiskave, na podlagi katere so bili uvedeni ukrepi. Osnovne fizikalne, tehnične in kemijske lastnosti, proizvodni procesi razen nekaterih končnih postopkov ter končne uporabe teh vrst izdelkov se ne razlikujejo od tistih, ki spadajo v podkategorijo KN „hladno valjani brez nadaljnje obdelave“.

(38) Ker so bile torej te dodatne oznake KN del zadevnega izdelka v prvotni preiskavi in sedanji preiskavi v zvezi s pregledom, je Komisija ustrezno pojasnila opredelitev izdelka v obvestilu, omenjenem v uvodni izjavi 36 zgoraj.

(39) Obseg izdelka prvotne preiskave ni bil razširjen in njegova opredelitev ni bila spremenjena, ampak samo pojasnjena. Opozoriti je treba, da so oznake KN zgolj informativne in nimajo zavezujočega učinka na tarifno uvrstitev izdelka, ki se pregleduje. Zato je bila trditev strani zavrnjena.

3. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

(40) Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz LRK ali Tajvana po izteku veljavnih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

3.1 Ljudska republika Kitajska

3.1.1 Uvodne opombe

(41) V obravnavanem obdobju se je uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz LRK nadaljeval, čeprav na veliko nižji ravni kot v obdobju prvotne preiskave (tj. od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013). Po statističnih podatkih Eurostata je uvoz SSCR iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal približno 0,4 % trga Unije. V absolutnem smislu je uvoz SSCR iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal 14 111 ton, v primerjavi s 143 420 tonami v obdobju prvotne preiskave.

(42) Kot je navedeno v uvodni izjavi 19, v preiskavi ni sodeloval noben izvoznik/proizvajalec iz LRK. Proizvajalci izvozniki torej niso predložili odgovorov na vprašalnik niti nobenih podatkov o izvoznih cenah in stroških, domačih cenah in stroških, porabi vložkov v proizvodnem procesu, režijskih stroških proizvodnje, zmogljivosti, proizvodnji, naložbah itd. Kitajska vlada in proizvajalci izvozniki prav tako niso obravnavali dokazov iz spisa zadeve, vključno z delovnim dokumentom služb Komisije z naslovom Significant Distortions in the Economy of the People‘s Republic of China for the Purposes of Trade Defense Investigations (Znatna izkrivljanja v gospodarstvu Ljudske republike Kitajske za namene preiskav trgovinske zaščite) (14) (v nadaljnjem besedilu: poročilo).

(43) Zato je Komisija organe LRK obvestila, da bo zaradi nesodelovanja za ugotovitve glede LRK morda uporabila člen 18 osnovne uredbe. Komisija ni prejela pripomb.

(44) Zato so v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga v zvezi z LRK temeljile na razpoložljivih dejstvih, zlasti na informacijah iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa in stališč zainteresiranih strani, v povezavi z drugimi viri informacij, kot so trgovinski statistični podatki o uvozu in izvozu (Eurostat in GTA), statistični podatki s spletnih mest kitajske davčne in carinske uprave (15), poročila Svetovne banke in OECD ter neodvisni ponudniki podatkov za oblikovanje cen, novic, podatkov, analize in konferenc za železarsko in jeklarsko industrijo.

3.1.2 Nadaljevanje dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

3.1.2.1 Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

(45) Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo ob začetku preiskave in ki naj bi v zvezi z LRK kazali na znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, je Komisija začela preiskavo v zvezi s to državo na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe.

(46) Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo v zvezi z domnevnimi znatnimi izkrivljanji, je poslala vprašalnik kitajski vladi. Poleg tega je v točki 5.3.2 obvestila o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe v 37 dneh od datuma objave obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije. Kitajska vlada ni poslala izpolnjenega vprašalnika niti ni Komisija v roku prejela nobenih informacij o uporabi člena 2(6a) osnovne uredbe.

(47) Komisija je v točki 5.3.2 obvestila o začetku navedla tudi, da je glede na razpoložljive dokaze začasno izbrala Brazilijo kot primerno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, da bi se določila normalna vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti. Nadalje je navedla, da bo v skladu z merili iz člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe proučila še druge možne primerne reprezentativne države.

(48) Komisija je 30. septembra 2020 z obvestilom (v nadaljnjem besedilu: prvo obvestilo) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti. V navedenem obvestilu je predložila seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so surovine, delo in energija, ki bi se lahko uporabili pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Poleg tega je Komisija na podlagi meril, ki usmerjajo izbiro neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelila morebitne reprezentativne države (in sicer Argentino, Brazilijo, Mehiko, Rusijo, Južno Afriko in Turčijo). Prejela je pripombe na prvo obvestilo s strani vložnika, ki je izrazil dvom glede proizvodnje hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Argentini, Mehiki, Rusiji, Južni Afriki in Turčiji.

(49) Komisija je 23. decembra 2020 z drugim obvestilom (v nadaljnjem besedilu: drugo obvestilo) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti, pri čemer je Brazilijo izbrala kot reprezentativno državo (16). Zainteresirane strani je obvestila tudi, da bo prodajne, splošne in upravne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) ter dobiček določila na podlagi razpoložljivih informacij proizvajalca v reprezentativni državi, tj. Aperam Inox America do Sul S.A. V zvezi z drugim obvestilom ni prejela pripomb.

3.1.2.2 Normalna vrednost

(50) Komisija je v nedavnih preiskavah glede jeklarskega sektorja v LRK (17) ugotovila, da so bila prisotna znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. V tej preiskavi je sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna.

(51) Komisija je v navedenih preiskavah ugotovila znatno poseganje države v LRK, kar povzroča izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja sredstev v skladu s tržnimi načeli (18). Sklenila je zlasti, da ne samo, da kitajska vlada v sektorju proizvodnje jekla, ki je glavna surovina za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, ohranja visoko stopnjo lastništva v smislu člena 2(6a)(b), prva alinea, osnovne uredbe (19), ampak ji prisotnost države v podjetjih v smislu člena 2(6a)(b), druga alinea, osnovne uredbe omogoča tudi, da vpliva na cene in stroške (20). Komisija je nadalje ugotovila, da imata prisotnost države in njeno poseganje v finančne trge ter zagotavljanje surovin in vložkov še dodatni učinek izkrivljanja na trgu. Planski sistem v LRK dejansko na splošno prispeva k temu, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je kitajska vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (21). Komisija je poleg tega sklenila, da kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne deluje pravilno v smislu člena 2(6a)(b), četrta alinea, osnovne uredbe, kar povzroča izkrivljanja zlasti pri ohranjanju plačilno nesposobnih podjetij in dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK (22). Prav tako je ugotovila izkrivljanje stroškov plač v jeklarskem sektorju v smislu člena 2(6a)(b), peta alinea, osnovne uredbe (23) in izkrivljanja na finančnih trgih v smislu člena 2(6a)(b), šesta alinea, osnovne uredbe, zlasti glede dostopa družb do kapitala v LRK (24).

(52) Komisija je v tej preiskavi, podobno kot v prejšnjih preiskavah v zvezi z jeklarskim sektorjem v LRK, proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstajajo znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v spisu, vključno z dokazi v zahtevku in poročilu, ki temeljijo na javno dostopnih virih. Navedena analiza je zajemala pregled znatnih poseganj države v gospodarstvo LRK na splošno ter tudi posebne razmere na trgu v zadevnem sektorju, ki vključuje izdelek, ki se pregleduje. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, relevantnih za potrditev obstoja znatnih izkrivljanj v LRK, kar je bilo ugotovljeno tudi v njenih prejšnjih preiskavah v zvezi s tem.

(53) Poleg poročila je bilo v pritožbi omenjeno, da nedavne ugotovitve v uredbi o uvedbi začasnih protidampinških dajatev na uvoz SSHR iz Kitajske in drugod (25) v celoti veljajo za SSCR, saj so si izdelki SSCR in SSHR zelo podobni, pri čemer so SSHR ena od zgodnejših faz proizvodnega postopka SSCR. V pritožbi je bilo poleg tega navedeno, da vsi dejavniki, za katere je Komisija ugotovila, da vplivajo na proizvodnjo in prodajo SSHR na Kitajskem, neposredno vplivajo tudi na proizvodnjo in prodajo SSCR v navedeni državi, saj so kitajski izvozniki SSCR tudi proizvajalci SSHR (če so integrirani) oziroma kupujejo SSHR lokalno (družbe, ki se ukvarjajo s ponovnim valjanjem). V tem primeru so bile v zahtevku informacije o izkrivljajočih učinkih 13. petletnega načrta za jeklarstvo na jeklarsko industrijo ter o določbi v tem načrtu za mineralne surovine in 13. petletnem načrtu za jeklarstvo za industrijo barvnih kovin. V pritožbi je bilo poudarjeno, da je jeklarstvo na Kitajskem privilegirana industrija, kar dokazuje dejstvo, da je vključeno v katalog s smernicami za prestrukturiranje industrije ter usmerjevalna mnenja o spodbujanju sodelovanja na področju mednarodne zmogljivosti in proizvodnje opreme. Omenjeno je bilo tudi ministrsko poročilo svetovnega foruma G20 o presežni jeklarski zmogljivosti, v katerem so bile opredeljene naslednje sektorske subvencije, ki naj bi se razbohotile pod pokroviteljstvom kitajske vlade: preferenčno financiranje, ki ni v skladu s tržnimi razmerami, prilivi lastniškega kapitala in konverzije, ki niso v skladu s tržnimi razmerami, nepovratna sredstva in nagrade, davčne oprostitve, znižanja in povračila, zagotavljanje blaga in storitev, vložkov nerjavnega jekla pod tržno ceno, vključno z ostanki železa, surovim železom, koksnim premogom, nikljem in ferokromom/kromom, ter nenazadnje podpora družbam v stečaju (26).

(54) Kot je navedeno v uvodni izjavi 42, kitajska vlada ni predložila pripomb ali dokazov, ki bi podpirali ali izpodbijali obstoječe dokaze iz spisa zadeve, vključno s poročilom in dodatnimi dokazi o obstoju znatnih izkrivljanj in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavani zadevi, ki jih je predložil pritožnik.

(55) Komisija je podobno kot v prejšnjih preiskavah v zvezi z jeklarskim sektorjem v LRK proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstajajo znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v spisu, vključno z dokazi v poročilu, ki temeljijo na javno dostopnih virih. Navedena analiza je zajemala pregled znatnih poseganj države v gospodarstvo LRK na splošno ter tudi posebne razmere na trgu v zadevnem sektorju, ki vključuje izdelek, ki se pregleduje. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, relevantnih za potrditev obstoja znatnih izkrivljanj v LRK, kar je bilo ugotovljeno tudi v njenih prejšnjih preiskavah v zvezi s tem.

(56) Zlasti v jeklarskem sektorju, iz katerega izhaja glavna surovina za proizvodnjo SSCR, kitajska vlada ohranja znatno stopnjo lastništva. V državni lasti je večina največjih proizvajalcev. Nekateri so izrecno navedeni v načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020. Kitajska družba v državni lasti Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (v nadaljnjem besedilu: Tisco) na primer na svojem spletnem mestu navaja, da je „velikan na področju železa in jekla“, ki se je „razvil v izjemno obsežen železarski in jeklarski kompleks, ki je povezan z dejavnostjo rudarjenja železa ter proizvodnjo, predelavo, dobavo in trgovanjem na področju železa in jekla“ (27). Baosteel je še eno pomembno kitajsko podjetje v državni lasti, ki se ukvarja s proizvodnjo jekla in je del nedavno konsolidirane družbe China Baowu Steel Group Co. Ltd. (prej Baosteel Group and Wuhan Iron & Steel) (28) .. Medtem ko je nominalno število podjetij v državni lasti in zasebnih družb skoraj enako, so med petimi kitajskimi proizvajalci jekla, ki se uvrščajo med deset vodilnih proizvajalcev jekla na svetu, štiri podjetja v državni lasti (29). Čeprav je deset vodilnih proizvajalcev leta 2016 predstavljalo samo okrog 36 % celotne industrijske proizvodnje, je kitajska vlada istega leta določila cilj, da do leta 2025 konsolidira 60 % do 70 % proizvodnje jekla v približno desetih velikih podjetjih (30). To namero je ponovila aprila 2019, ko je napovedala objavo smernic o konsolidaciji jeklarske industrije (31). Posledica take konsolidacije so lahko prisilne združitve dobičkonosnih zasebnih družb z neuspešnimi podjetji v državni lasti (32). Ker kitajski izvozniki SSCR niso sodelovali, natančnega razmerja med zasebnimi in državnimi proizvajalci SSCR ni bilo mogoče določiti. Vendar je več podjetij s seznama kitajskih proizvajalcev SSCR, ki ga je predložil pritožnik, v državni lasti, med drugim Tisco Shanxi Taigang Stainless Steel Co. Ltd, Baosteel Baoshan Iron and Steel Co. Ltd, Lisco Lianzhong Stainless Steel Corporation, Beihai Chengde Stainless Steel Co. Ltd, Jisco Jiuquan Iron and Steel Group Co. Ltd, Shougang Kaixi Stainless Steel, Baosteel Desheng Stainless Steel in Tangshan Stainless Steel Co. Ltd.

(57) Kar zadeva možnost kitajske vlade, da s prisotnostjo države v podjetjih vpliva na cene in stroške v smislu člena 2(6a)(b), druga alinea, osnovne uredbe, je bil v preiskavi ugotovljen obstoj osebnih povezav med proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, in KKP, na primer člani KKP med višjimi vodstvenimi delavci ali člani odbora direktorjev v več družbah, ki proizvajajo SSCR. V sektorju SSCR so najpomembnejši proizvajalci izvozniki v državni lasti pogosto vodilni integrirani ali neintegrirani proizvajalci SSHR in SSCR na svetu. Kitajska družba v državni lasti Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (v nadaljnjem besedilu: Tisco) na primer na svoji spletni strani navaja, da je „velikan na področju železa in jekla ter vodilno podjetje v svetovni industriji nerjavnega jekla“ in „največji proizvajalec nerjavnega jekla z največjo zmogljivostjo ter najsodobnejšo tehnologijo in opremo na svetu“. V skladu s tem se je družba „Tisco razvila v izjemno obsežen železarski in jeklarski kompleks, ki je povezan z dejavnostjo rudarjenja železa ter proizvodnjo, predelavo, dobavo in trgovanjem na področju železa in jekla“ (33). Tisco je primer proizvajalca SSCR, v katerem je kitajska vlada prisotna tako, da imenuje osebje. Imenovani namestnik sekretarja odbora KKP je bil na primer s sklepom odbora KKP province Shanxi in vlade imenovan tudi za predsednika družbe TISCO (34).

(58) Javna in zasebna podjetja v sektorju SSCR so podvržena političnemu nadzoru in navodilom. Naslednji primeri ponazarjajo zgoraj opisani trend vse večjega poseganja kitajske vlade v sektor SSCR. Številni proizvajalci SSCR na svojih spletnih mestih izrecno poudarjajo dejavnosti za krepitev partije, imajo člane partije v svojih upravah in poudarjajo svojo pripadnost KKP. Preiskava je razkrila dejavnosti za krepitev partije pri več proizvajalcih SSCR, med drugim v družbah Tisco, Baosteel in Lisco.

(59) Poleg tega so v sektorju SSCR uvedene politike, ki diskriminirajo v korist domačih proizvajalcev ali kako drugače vplivajo na trg v smislu člena 2(6a)(b), tretja alinea, osnovne uredbe.

(60) Čeprav je industrija SSCR specializirana industrija in med preiskavo ni bilo mogoče opredeliti posebnih dokumentov politike, ki bi izrecno usmerjali razvoj industrije SSCR kot take, ima koristi od vladnih smernic in poseganja v zvezi z glavno surovino za proizvodnjo SSCR, in sicer jeklom.

(61) Kitajska vlada šteje jeklarsko industrijo za ključno (35). To je potrjeno v številnih načrtih, smernicah in drugih dokumentih, osredotočenih na jeklo, ki se izdajajo na nacionalni, regionalni in občinski ravni, na primer v načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarske industrije za obdobje 2016–2020, veljavnem v obdobju preiskave. V njem je bilo navedeno, da je jeklarstvo „pomemben, temeljni sektor kitajskega gospodarstva in nacionalni temelj“ (36). Glavne naloge in cilji, določeni v tem načrtu, zajemajo vse vidike razvoja industrije (37). 13. petletni načrt za gospodarski in družbeni razvoj (38), ki se je uporabljal v obdobju preiskave, je predvidel podporo za podjetja, ki proizvajajo vrhunske vrste jeklenih izdelkov (39). Osredotočen je tudi na doseganje kakovosti, vzdržljivosti in zanesljivosti izdelkov s podporo družbam, ki uporabljajo tehnologije, povezane s proizvodnjo čistega jekla, natančnim valjanjem in izboljšanjem kakovosti (40). V katalogu s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013) (41) (v nadaljnjem besedilu: katalog) je jeklarstvo navedeno kot spodbujana industrija.

(62) Kot kažejo zgornji primeri, povezani z jeklom, ki je pomembna surovina pri proizvodnji SSCR, kitajska vlada nadalje usmerja razvoj sektorja SSCR v skladu z raznovrstnimi orodji in smernicami politike ter nadzira praktično vsak vidik razvoja in delovanja sektorja. Tako ima industrija SSCR koristi od vladnih smernic in poseganja v zvezi z glavno surovino za proizvodnjo SSCR, in sicer jeklom.

(63) Poleg naštetega so proizvajalci SSCR tudi prejemniki državnih subvencij, kar jasno nakazuje na interes države v tem sektorju. Komisija je med preiskavo ugotovila, da je imelo koristi od neposrednih državnih subvencij več proizvajalcev SSCR, med drugim družbe Tisco, Baosteel in Tangsteel.

(64) Skratka, kitajska vlada je uvedla ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte spodbuja k izpolnjevanju ciljev javne politike v podporo spodbujanim industrijam, vključno s proizvodnjo jekla, železa in železovih zlitin kot glavnih surovin za proizvodnjo SSCR. Taki ukrepi preprečujejo nemoteno delovanje tržnih sil.

(65) Ta preiskava ni razkrila nobenih dokazov, da diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje zakonodaje o stečaju in lastnini v skladu s členom 2(6a)(b), četrta alinea, osnovne uredbe v sektorju SSCR, kot je navedeno zgoraj v uvodni izjavi 51, ne bi vplivala na proizvajalce izdelka, ki se pregleduje.

(66) Na sektor SSCR vplivajo tudi izkrivljanja stroškov plač v smislu člena 2(6a)(b), peta alinea, osnovne uredbe, kot je prav tako navedeno zgoraj v uvodni izjavi 51. Navedena izkrivljanja prizadenejo sektor neposredno (pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, ali glavnih vložkov) in posredno (pri dostopu do kapitala ali vložkov družb, za katere velja isti sistem delovnega prava v LRK) (42).

(67) Prav tako v tej preiskavi niso bili predloženi dokazi o tem, da sektorja SSCR ne prizadene poseganje države v finančni sistem v smislu člena 2(6a)(b), šesta alinea, osnovne uredbe, kot je prav tako navedeno zgoraj v uvodni izjavi 51. Zato so zaradi znatnega poseganja države v finančni sistem tržne razmere na vseh ravneh močno prizadete.

(68) Komisija nazadnje opozarja, da je za proizvodnjo SSCR potrebnih več vložkov. Ko proizvajalci SSCR kupijo/naročijo te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so evidentirane kot njihovi stroški), očitno izpostavljene istim sistemskim izkrivljanjem, kot so navedena zgoraj. Dobavitelji vložkov na primer zaposlujejo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanjem. Morda si izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju/pri dodeljevanju kapitala. Poleg tega zanje velja planski sistem, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih.

(69) Posledica tega je, da domače prodajne cene SSCR niso primerne za uporabo v smislu člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, to pa vpliva tudi na vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje cen vložkov, kot je opisano v delih A in B poročila. Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je bil sam po sebi proizveden v LRK, z združevanjem številnih proizvodnih dejavnikov izpostavljen znatnemu izkrivljanju. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje.

(70) Kitajska vlada ali proizvajalci izvozniki v tej preiskavi niso predložili nobenih nasprotnih dokazov ali protiargumentov.

(71) Skratka, razpoložljivi dokazi so pokazali, da cene ali stroški izdelka, ki se pregleduje, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga, ker nanje vpliva znatno poseganje države v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, kot kaže dejanski ali možni učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena. Na podlagi navedenega in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija sklenila, da v tem primeru ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti. Komisija je zato normalno vrednost konstruirala izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih stroškov proizvodnje in prodaje v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, kot je obravnavano v naslednjem oddelku.

(72) Ob končnem razkritju je Komisija prejela dve stališči s strani LSI in konzorcija Euranimi glede uporabe člena 2(6a). Oba sta trdila, da ugotovitve glede znatnih izkrivljanj v veliki meri temeljijo na ugotovitvah iz poročila o Kitajski, ki pa po njunem mnenju nima formalnih in vsebinskih značilnosti, na podlagi katerih bi se lahko štelo za uradno poročilo Evropske komisije, in ga ni mogoče uporabiti kot dokaz za ugotovitev obstoja znatnega izkrivljanja. V prvi vrsti zato, ker je poročilo objavljeno kot delovni dokument služb Komisije, kar po mnenju LSI in Euranimi ne zadostuje za to, da bi bil uradni dokument, in v drugi vrsti zato, ker ni bilo javno objavljeno niti posodobljeno v skladu z zahtevami iz člena 2(6a) osnovne protidampinške uredbe.

(73) Komisija opozarja, da določbe člena 2(6a)(c) ne predpisujejo posebnega formata, v katerem mora biti poročilo o državi objavljeno, niti načina njegove objave. Zato je objava poročila o Kitajski v obliki delovnega dokumenta služb Komisije, tj. vrste dokumenta, za katero se ne zahtevata niti prevod v vse evropske jezike niti uradna objava v Uradnem listu, skladna z ustreznimi pravili. Komisija nadalje navaja, da je poročilo od decembra 2017 javno dostopno na spletnem mestu Komisije, zato ima vsaka zainteresirana stran dovolj možnosti za ovrženje, dopolnitev ali predložitev pripomb v zvezi s poročilom in dokazi, na katerih temelji. Niti LSI ali Euranimi niti nobena druga zainteresirana stran ni predložila nobenih dokazov o tem, da bi bilo to poročilo zastarelo. V bistvu poročilo temelji večinoma na 13. petletnem načrtu za obdobje 2016–2020, ki je veljalo v obdobju preiskave. Zato se ta trditev zavrne.

(a) Reprezentativna država

(1) Splošne opombe

(74) Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe: — stopnji gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo glede na podatkovno zbirko Svetovne banke podoben bruto nacionalni dohodek na prebivalca kot LRK (43), — proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, v navedeni državi (44), — razpoložljivosti ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi, — kadar je več možnih reprezentativnih držav, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno.

(75) Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 48 in 49, je Komisija 30. septembra in 23. decembra 2020 objavila dve obvestili za spis o virih za določitev normalne vrednosti in proizvodnih dejavnikov (v nadaljnjem besedilu: prvo obvestilo in drugo obvestilo). V drugem obvestilu je zainteresirane strani obvestila o svoji odločitvi, da je v obravnavanem primeru kot reprezentativna država primerna Brazilija.

(2) Stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK

(76) Komisija je v prvem obvestilu za države, ki imajo glede na podatke Svetovne banke podobno stopnjo gospodarskega razvoja kot LRK, opredelila Argentino, Brazilijo, Mehiko, Rusijo, Južno Afriko in Turčijo. Svetovna banka torej vse te države na podlagi bruto nacionalnega dohodka uvršča med države z višjim srednjim dohodkom.

(77) Na to obvestilo v zvezi s stopnjo gospodarskega razvoja ni bilo prejetih pripomb.

(3) Proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v reprezentativni državi

(78) Komisija je v prvem obvestilu navedla, da je bila proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, opredeljena v Argentini, Braziliji, Mehiki, Rusiji, Južni Afriki in Turčiji. Vendar je bila Južna Afrika izključena kot potencialna reprezentativna država, saj je bil opredeljen le en proizvajalec izdelka, ki se pregleduje, za obdobje preiskave v zvezi s pregledom pa ni bilo javno dostopnih računovodskih izkazov.

(79) Po prvem obvestilu je vložnik podal pripombe v zvezi s proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, v morebitnih reprezentativnih državah. Trdil je, da družbe, navedene v prvem obvestilu, z izjemo ene družbe v Braziliji, ne proizvajajo izdelka, ki se pregleduje, in za vsako družbo predložil natančnejšo pojasnitev. Posledično je pritožnik trdil, da se izdelek, ki se pregleduje, v Argentini, Mehiki, Rusiji in Turčiji ne proizvaja.

(80) Komisija je na podlagi analize in navzkrižnega preverjanja, kjer je bilo mogoče, zgoraj navedenih informacij, ki jih je predložil vložnik, ugotovila, da družbe v Argentini, Mehiki, Rusiji in Turčiji, ki so bile v prvem obvestilu opredeljene kot morebitni proizvajalci, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom niso proizvajale izdelka, ki se pregleduje, ampak druge vrste izdelkov iz jekla, ki niso zajete s sedanjo preiskavo v zvezi s pregledom.

(81) Kar zadeva Južno Afriko, ni bilo mogoče opredeliti družb, ki bi proizvajale izdelek, ki se pregleduje, z javno razpoložljivimi računovodskimi izkazi. V zvezi s tem Komisija ni prejela pripomb.

(82) Komisija posledično Argentine, Mehike, Rusije, Južne Afrike in Turčije ni več štela med morebitne reprezentativne države. Zato je v drugem obvestilu sklenila, da je Brazilija edina država, ki ima podobno stopnjo gospodarskega razvoja kot LRK in v kateri se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proizvajal izdelek, ki se pregleduje.

(4) Razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi

(83) Komisija je dodatno preverila razpoložljivost javnih podatkov v Braziliji, zlasti javnih finančnih podatkov proizvajalcev izdelka, ki se pregleduje.

(84) Komisija je iskala proizvajalce SSCR z javno dostopnimi finančnimi podatki, ki bi se lahko uporabili za določitev neizkrivljenih in razumnih zneskov za PSA-stroške ter dobiček. Iskanje je omejila na družbe z javno dostopnimi izkazi poslovnega izida za OPP in dobičkonosne družbe v tem obdobju. Poleg tega so imeli prednost proizvajalci SSCR, katerih računovodski izkazi so bili javno dostopni na ravni družbe in ne na konsolidirani ravni za zadevno celotno skupino. Na podlagi navedenega je bila v drugem obvestilu opredeljena ena družba v Braziliji, in sicer Aperam Inox America do Sul S.A.

(85) Na podlagi kakovosti in podrobnosti javno dostopnih finančnih podatkov, ki so na voljo v Braziliji, ter ob upoštevanju razpoložljivosti in reprezentativnosti referenčnih vrednosti za proizvodne dejavnike je Komisija menila, da je Brazilija primerna reprezentativna država.

(86) Komisija je skrbno proučila vse ustrezne razpoložljive podatke v spisu, da bi določila proizvodne dejavnike v Braziliji, pri čemer je ugotovila naslednje: — Komisija je analizirala statistične podatke o uvozu za vse proizvodne dejavnike iz prvega obvestila, kot je bilo posodobljeno z drugim obvestilom, in sklenila, da so se v OPP uvažali vsi proizvodni dejavniki, potrebni za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, razen niklja (glej uvodno izjavo 101), — statistični podatki o energiji (cene električne energije) za OPP so bili na voljo kot podatki, ki jih je predložila družba EDP Brasil (45), — statistični podatki za stroške dela so bili na voljo na spletnem mestu Mednarodne organizacije dela (46).

(87) V skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe konstruirana normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za PSA-stroške in dobiček. Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 112, je Komisija ugotovila, da so za družbo Aperam Inox America do Sul S.A. na voljo javno razpoložljivi računovodski izkazi, ki bi jih bilo mogoče uporabiti kot približek za določitev neizkrivljenega in razumnega zneska za PSA-stroške in dobiček.

(5) Raven socialne zaščite in varstva okolja

(88) Ker je bilo ugotovljeno, da je na podlagi teh elementov Brazilija primerna reprezentativna država, ni bilo treba oceniti ravni socialne zaščite in varstva okolja v skladu z zadnjim stavkom člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe.

(6) Sklep glede reprezentativne države

(89) Na podlagi zgornje analize je Brazilija izpolnila vsa merila iz člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe, zato jo je bilo mogoče šteti za primerno reprezentativno državo. Brazilija ima predvsem proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, in celovit nabor dostopnih podatkov za vse proizvodne dejavnike, PSA-stroške in dobiček.

(b) Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov

(90) Komisija je v drugem obvestilu navedla, da bo za konstruiranje normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe uporabila podatkovno zbirko GTA, da bi opredelila neizkrivljene stroške pri večini proizvodnih dejavnikov v reprezentativni državi.

(91) Komisija je nadalje navedla, da bodo statistični podatki MOD uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov dela v reprezentativni državi, medtem ko bodo nacionalni statistični podatki, kot so navedeni v uvodni izjavi 86, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov energije.

(92) Komisija je v izračun vključila vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi zajela stroške, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike. Za določitev tega zneska je uporabila finančne podatke enega od proizvajalcev Unije, in sicer družbe Aperam Stainless Europe, ki jih je predložil vložnik (glej uvodno izjavo 111).

(93) Nazadnje, kot je navedeno v drugem obvestilu, je Komisija za določitev PSA-stroškov in dobička uporabila finančne podatke izbrane brazilske družbe, navedene v uvodni izjavi 112.

(c) Neizkrivljeni stroški in referenčne vrednosti

(94) Komisija si je z obvestiloma o proizvodnih dejavnikih prizadevala določiti seznam proizvodnih dejavnikov in virov, ki bi se uporabil za vse proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci v LRK uporabijo pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje.

(95) Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov v postopku pregleda se je morala Komisija pri določitvi proizvodnih dejavnikov, ki se uporabljajo v proizvodnji SSCR, zanesti na vložnika.

(96) Vložnik je v zahtevku in pripombah glede prvega obvestila poudaril, da se proizvodni proces na Kitajskem bistveno razlikuje od proizvodnega procesa v Uniji. To še zlasti velja za fazo taljenja, pri kateri se kitajski proizvajalci močno opirajo na uporabo surovega železa z vsebnostjo niklja, medtem ko je glavna surovina pri proizvajalcih Unije odpadno nerjavno jeklo. Vložnik je Komisijo pozval, naj upošteva to razliko v proizvodnem procesu, in ji priporočil, naj izračuna vrednost surovega železa z vsebnostjo niklja na podlagi povprečne vrednosti denarne poravnave niklja na londonski borzi kovin za leto 2019, dostopni v javnih virih (47). Druge zainteresirane strani niso podale pripomb.

(97) Komisija je v drugem obvestilu pojasnila, da sta izračun normalne vrednosti in pripadajoči seznam proizvodnih dejavnikov temeljila samo na vrsti jekla, ki se je po informacijah iz zahtevka in tudi ob upoštevanju pripomb vložnika na prvo obvestilo najpogosteje prodajala v Uniji in vanjo uvažala. V zvezi s tem Komisija ni prejela pripomb.

(98) Zaradi nesodelovanja Komisija razen šestmestnih oznak HS, ki so se v celoti skladale z brazilskimi tarifnimi oznakami, ni imela na voljo natančnejših tarifnih oznak za posamezni proizvodni dejavnik.

(99) Ob upoštevanju vseh informacij, ki jih je predložil vložnik, in zaradi neobstoja kakršnih koli drugih pripomb na obvestili o virih za določitev normalne vrednosti v zvezi s proizvodnimi dejavniki so bili opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in tarifne oznake: Preglednica 1 Proizvodni dejavniki SSCR Proizvodni dejavnik Oznaka HS Vir podatkov Neizkrivljena vrednost na enoto (v EUR) Enota Surovina Odpadni ogljik 7204 49 GTA 0,38 kg Odpadno nerjavno jeklo 7204 21 GTA 1,01 kg Ferokrom, ki vsebuje več kot 4 mas. % ogljika 7202 41 GTA 1,23 kg Zlitine železa in kroma 7202 41 GTA 1,23 kg Nikelj (glej uvodno izjavo 100) 7502 10 Mednarodna referenčna vrednost Westmetall (48) 13,51 kg Odpadki in ostanki železa 7204 49 GTA 0,38 kg Odpadki in ostanki nerjavnega jekla 7204 21 GTA 1,01 kg Druge zlitine železa in silikona 7202 29 GTA 1,54 kg Delo Plače v proizvodnem sektorju (glej uvodne izjave 105 do 107) [n. r.] MOD 3,85 EUR/uro Energija Električna energija (glej uvodne izjave 108 do 109) [n. r.] EDP Brasil 81,32 EUR/MWh

(1) Surovine

(100) Da bi Komisija določila neizkrivljene cene materialov, kot so dobavljeni do vrat tovarne proizvajalca, kot je določeno v členu 2(6a)(a), prva alinea, in ob upoštevanju, da ni bilo sodelujočih proizvajalcev iz LRK, je uporabila uvozne cene v reprezentativni državi iz podatkovne zbirke GTA za posamezni material, ki se uporablja za proizvodnjo SSCR, z izjemo niklja.

(101) Nikelj je bil uporabljen za izračun vhodnih vrednosti feroniklja in surovega železa z vsebnostjo niklja, ki se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nista uvažala v Brazilijo in ki predstavljata približno tretjino normalne vrednosti franko tovarna. Obseg uvoza niklja v Brazilijo se poleg tega ni štel za reprezentativnega. Za izračun neizkrivljenih referenčnih vrednosti feroniklja in surovega železa z vsebnostjo niklja so bile zato v skladu z informacijami iz zahtevka uporabljene naslednje predpostavke: — ocenjeno je bilo, da feronikelj vsebuje 21,8 % niklja in 78,2 % železa, — ocenjeno je bilo, da surovo železo z nizko vsebnostjo niklja vsebuje 10 % niklja in 85 % železa, — železo je bilo izenačeno z odpadki in ostanki železa, — drugi kemični elementi pa se niso upoštevali.

(102) Ta metodologija je bila pojasnjena v drugem obvestilu (glej uvodno izjavo 49), prejeta pa ni bila nobena pripomba.

(103) Uvozna cena v reprezentativni državi je bila določena kot tehtana povprečna cena uvoza iz vseh tretjih držav, razen LRK, na enoto. Komisija se je odločila, da izključi uvoz iz LRK v reprezentativno državo, saj je v uvodni izjavi 71 sklenila, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v LRK zaradi obstoja znatnih izkrivljanj v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe. Glede na to, da ni dokazov, da ista izkrivljanja ne vplivajo enako na izdelke, namenjene izvozu, je Komisija menila, da ista izkrivljanja vplivajo na izvozne cene.

(104) Izključen je bil tudi obseg uvoza v reprezentativno državo iz držav, ki niso članice STO in so naštete v Prilogi 1 k Uredbi (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta (49). Člen 2(7) osnovne uredbe določa, da se domače cene v teh državah ne morejo uporabljati za določitev normalne vrednosti.

(105) Komisija je za določitev neizkrivljene cene surovin, dobavljenih do vrat tovarne proizvajalca izvoznika, kot je določeno v členu 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe, uporabila povprečno uvozno dajatev v reprezentativni državi na ustreznih ravneh. Temu je prištela stroške notranjega prevoza, izračunane na kg na podlagi informacij, ki jih je predložil vložnik.

(2) Delo

(106) Za določitev referenčne vrednosti za stroške dela je Komisija uporabila statistične podatke MOD (50) skupaj z javno dostopnimi informacijami o dodatnih stroških dela, ki jih imajo delodajalci v Braziliji (51).

(107) Statistični podatki MOD so zagotovili podatke o povprečju dejansko opravljenih tedenskih ur na zaposlenega v proizvodnem sektorju v Braziliji v OPP (52).

(108) Na podlagi teh podatkov je Komisija izračunala urno postavko v proizvodnji, ki so ji bili dodani dodatni stroški, povezani z delom, ki jih krije delodajalec.

(3) Električna energija

(109) Cena električne energije, ki jo je zaračunaval eden največjih dobaviteljev električne energije v Braziliji, družba EDP Brasil, je bila na voljo (53). Podatki so bili dovolj podrobni za določitev cene električne energije in cene za uporabo distribucijskega sistema (modalidade tarifaria azul), ki ju plačajo industrijski uporabniki.

(110) Opozoriti je treba, da v Braziliji regulativni organ, Agência Nacional de Energia Elétrica (54) (v nadaljnjem besedilu: ANEEL), od dobaviteljev električne energije zahteva, da zvišajo svoje tarife za določen odstotek, da bi tako uravnaval porabo električne energije v državi. Družba ANEEL uporablja sistem barvnih oznak (55) (zelena, rumena, rdeča 1, rdeča 2), ki nakazujejo, ali bi morala cena električne energije ostati taka, kot jo predlaga dobavitelj (zelena), ali pa bi se morala zvišati za 0,01343 BRL/kWh (rumena), 0,04169 BRL/kWh (rdeča 1) ali 0,06243 BRL/kWh (rdeča 2). Barvne oznake, ki jih družba ANEEL objavi enkrat na mesec, so bile za obdobje preiskave na voljo na spletnem mestu družbe EDP Brasil (56). Komisija je pri določanju neizkrivljenih stroškov električne energije upoštevala barvne oznake, ki so bile uporabljene v obdobju preiskave, in je ceno ustrezno prilagodila.

(d) Režijski stroški proizvodnje, PSA-stroški in dobiček

(111) V skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe „[r]ačunsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. Poleg tega je treba določiti vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi se zajeli stroški, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike.

(112) Za določitev neizkrivljene vrednosti režijskih stroškov proizvodnje in glede na nesodelovanje kitajskih proizvajalcev je Komisija uporabila razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Poleg proizvodnih dejavnikov, povzetih v uvodni izjavi 99 zgoraj, so bili izračunani tudi režijski stroški proizvodnje. Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev je izračun teh režijskih stroškov proizvodnje temeljil na količniku režijskih stroškov proizvodnje, deljenih s stroški proizvodnje, sporočenih za proizvodnjo ene tone vrste jekla, ki se je najpogosteje proizvajala in prodajala v Uniji. Ta delež je bil uporabljen pri neizkrivljenih stroških proizvodnje.

(113) Komisija je za PSA-stroške in dobiček uporabila finančne podatke brazilskega proizvajalca Aperam Inox America do Sul S.A. (57). Izračunala je delež PSA-stroškov in dobička od stroškov prodanega blaga. Javno dostopni revidirani računovodski izkazi te družbe so bili dani na voljo zainteresiranim stranem kot priloga k drugemu obvestilu.

(e) Izračun normalne vrednosti

(114) Na podlagi navedenega je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe konstruirala normalno vrednost za osnovno vrsto izdelka na podlagi franko tovarna.

(115) Prvič, Komisija je določila neizkrivljene stroške proizvodnje. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov se je Komisija oprla na informacije, ki jih je vložnik predložil v zahtevku, o porabi vsakega proizvodnega dejavnika (surovine, delo in energija) za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, kot je opisano v uvodnih izjavah 100 do 109. Deleže porabe je pomnožila z neizkrivljenimi stroški na enoto, določenimi v Braziliji, kot je opisano v oddelku (d) zgoraj.

(116) Izračun je bil opravljen za eno osnovno vrsto SSCR, tj. za vrsto jekla 304, ki se je najpogosteje prodajala v Uniji in vanjo izvažala , glej uvodno izjavo 97.

(117) Drugič, da bi Komisija dobila neizkrivljene stroške proizvodnje, je neizkrivljenim stroškom proizvodnje dodala delež režijskih stroškov proizvodnje, ki je bil določen, kot je opisano v uvodni izjavi 111.

(118) Nazadnje je Komisija poleg proizvodnih stroškov, določenih, kot je opisano v uvodnih izjavah 115 do 116, uporabila PSA-stroške in dobiček v reprezentativni državi, določene, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 112. PSA-stroški in dobiček, izraženi kot delež stroškov prodanega blaga in uporabljeni za neizkrivljene stroške proizvodnje, so znašali 7,5 % oziroma 14,5 %.

(119) Na tej podlagi je Komisija konstruirala normalno vrednost na podlagi franko tovarna v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe. Ker ni sodeloval nobeden od proizvajalcev izvoznikov, je bila normalna vrednost določena na ravni države.

3.1.2.3 Izvozna cena

(120) Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov je bila izvozna cena določena na podlagi podatkov o cenah CIF iz Eurostata in prilagojena na raven cen franko tovarna. Tako je bila izvozna cena CIF znižana za stroške pomorskega prevoza in zavarovanja (58) ter stroške notranjega prevoza na Kitajskem (59).

3.1.2.4 Primerjava in stopnja dampinga

(121) Komisija je konstruirano normalno vrednost za eno vrsto izdelka (glej uvodno izjavo 115), določeno v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, primerjala z izvozno ceno, kot je navedeno zgoraj.

(122) Na navedeni osnovi je tehtana povprečna stopnja dampinga za izvoz iz Kitajske, izražena kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, znašala 17,9 %.

3.1.2.5 Sklep

(123) Komisija je sklenila, da je bil uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz Kitajske v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dampinški. Vendar je bil obseg zadevnega uvoza omejen in je znašal 1,8 % celotnega uvoza, kar je predstavljalo 0,4-odstotni tržni delež. Zato je Komisija proučila tudi verjetnost nadaljevanja dampinga.

3.1.3 Verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru izteka ukrepov

(124) Komisija je po ugotovitvi dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proučila verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi se ukrepi v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe iztekli. Analizirani so bili naslednji dodatni elementi: proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v LRK, privlačnost trga Unije ter razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji.

3.1.3.1 Proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v LRK

(125) Glede na nesodelovanje kitajske vlade in kitajskih proizvajalcev sta bili proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v LRK določeni na podlagi razpoložljivih dejstev in zlasti informacij, ki jih je predložil vložnik, v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

(126) Po podatkih vložnika proizvodna zmogljivost v LRK znatno presega sedanji obseg proizvodnje in domače povpraševanje na kitajskem trgu. Zato je Komisija menila, da je neskladje med proizvodno zmogljivostjo ter dejansko proizvodnjo in povpraševanjem na kitajskem trgu, kot je prikazano spodaj, reprezentativno za izdelek, ki se pregleduje.

(127) Po podatkih, zagotovljenih v zahtevku, je proizvodnja SSCR v LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 16 milijonov ton, očitna potrošnja pa je znašala 14,8 milijona ton in proizvodna zmogljivost 18,0 milijona ton. Po navedbah vložnika je bila neizkoriščena proizvodna zmogljivost izdelka, ki se pregleduje, v LRK tako 2 milijona ton, kar je predstavljalo 62,5 % potrošnje Unije SSCR v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, proizvodna zmogljivost pa se je povečala za 64 %, z 11,0 milijona ton v prejšnjem postopku (2013) na 18,0 milijona ton v OPP.

(128) Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da imajo kitajski proizvajalci izvozniki precejšnje zmogljivosti, ki bi jih lahko v primeru izteka ukrepov uporabili za proizvodnjo SSCR za izvoz v Unijo.

3.1.3.2 Privlačnost trga Unije

(129) Za izvoz SSCR s poreklom iz LRK veljajo številni ukrepi trgovinske zaščite in druge uvozne omejitve. Po podatkih organizacije Global Trade Alert se protidampinški ukrepi uporabljajo v Braziliji, Kanadi, Maleziji, Mehiki, Tajvanu, na Tajskem, v Združenem kraljestvu, ZDA in Vietnamu, v ZDA pa se uporabljajo še izravnalne dajatve. Navedeni ukrepi kažejo, da se nepravične trgovinske prakse kitajskih proizvajalcev SSCR nadaljujejo, hkrati pa tudi omejujejo dostop kitajskih proizvajalcev do zgoraj navedenih trgov.

(130) Poleg tega je trg Unije zelo velik, s skupno letno potrošnjo več kot 3,2 milijona ton v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, kar predstavlja 62,5 % kitajske neizkoriščene zmogljivosti.

(131) Komisija je ob upoštevanju ukrepov trgovinske zaščite na drugih trgih in velikosti trga Unije sklenila, da je trg Unije privlačen za kitajske proizvajalce SSCR in da je verjetno, da bi ti v primeru izteka sedanjih ukrepov izvoz (pre)usmerili v Unijo.

3.1.3.3 Povezava med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo izvozne cene za Unijo

(132) Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev je Komisija uporabila ustrezno uvozno statistiko GTA (60) za posamezne države, da je analizirala kitajske izvozne cene za Unijo in tretje države.

(133) Komisija je opredelila šest največjih uvoznikov SSCR iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom: Južna Koreja, Rusija, Vietnam, Turčija, Indija in Indonezija. Ti so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljali 36 % kitajskega izvoza izdelka, ki se pregleduje.

(134) Komisija je te izvozne cene primerjala s kitajsko izvozno ceno za Unijo na podlagi franko tovarna. Ugotovila je, da so bile kitajske izvozne cene za teh šest držav v povprečju [19 %–37 %] nižje od povprečnih kitajskih prodajnih cen za Evropsko unijo.

(135) Na tej podlagi je Komisija sklenila, da je razlika v ravni cen med kitajskimi izvoznimi cenami za Unijo na eni strani in kitajskimi izvoznimi cenami za druge glavne izvozne trge na drugi jasna spodbuda za kitajske proizvajalce izvoznike, da okrepijo damping, ki se izvaja na trgu Unije.

3.1.3.4 Sklep o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga

(136) Preiskava je pokazala, da se je kitajski uvoz na trg Unije po dampinških cenah nadaljeval v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

(137) Komisija je poleg tega ugotovila, da prodaja s strani kitajskih proizvajalcev izvoznikov na njihove najpomembnejše izvozne trge poteka po precej nižjih cenah kot v Unijo in da so številne druge države uvedle ukrepe trgovinske zaščite proti kitajskim izvoznikom SSCR.

(138) Poleg navedenega je Komisija ugotovila, da samo neizkoriščena zmogljivost na Kitajskem predstavlja več kot 60 % potrošnje Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ter da je trg Unije zaradi svoje velikosti in cen zelo privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike.

(139) Posledično je Komisija zaradi nadaljnjega dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, določanja cen s strani kitajskih izvoznikov na tretjih trgih, obstoječe neizkoriščene zmogljivosti v LRK, velikosti trga Unije in prevladujočih cen na tem trgu ter ukrepov trgovinske zaščite in drugih uvoznih omejitev, ki veljajo za izvoz SSCR s poreklom v LRK na druge pomembne trge, sklenila, da obstaja velika verjetnost, da se bo damping iz LRK v primeru izteka ukrepov nadaljeval in se vsekakor ponovil v bistveno večjem obsegu.

3.2 Tajvan

3.2.1 Uvodne opombe

(140) V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz Tajvana nadaljeval na približno enaki ravni kot v obdobju prvotne preiskave (tj. od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013). Po statističnih podatkih Eurostata je uvoz SSCR iz Tajvana v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal 5,3-odstotni tržni delež trga Unije v primerjavi s 5,1-odstotnim tržnim deležem med prvotno preiskavo. V absolutnem smislu je raven uvoza iz Tajvana nekoliko upadla, s 169 097 ton v obdobju prvotne preiskave na 165 540 ton v OPP.

(141) Kot je navedeno v uvodni izjavi 24, v preiskavi ni sodeloval noben izvoznik/proizvajalec iz Tajvana. Proizvajalci izvozniki torej niso predložili izpolnjenih vprašalnikov, med drugim nobenih podatkov o izvoznih cenah in stroških, domačih cenah in stroških, porabi vložkov v proizvodnem procesu, režijskih stroških proizvodnje, zmogljivosti, proizvodnji, naložbah itd.

(142) Zato je Komisija organe Tajvana obvestila, da bo zaradi nesodelovanja za ugotovitve glede Tajvana morda uporabila člen 18 osnovne uredbe. Komisija ni prejela pripomb.

(143) Posledično so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga v zvezi s Tajvanom temeljile na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe, zlasti na informacijah iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa v kombinaciji z drugimi viri informacij, kot je trgovinska statistika o uvozu in izvozu (Eurostat in GTA).

3.2.2 Nadaljevanje dampinškega uvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

3.2.2.1 Normalna vrednost

(144) Kot je navedeno v uvodnih izjavah 140 do 142 zgoraj, je morala Komisija zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz Tajvana pri določanju normalne vrednosti uporabiti razpoložljiva dejstva. V ta namen so bile uporabljene informacije, ki jih je predložil vložnik.

(145) Komisija je za določitev normalne vrednosti uporabila prilagojene povprečne tajvanske domače prodajne cene različnih vrst in mer SSCR v letu 2019, ki jih je vložnik predložil na podlagi tržnih informacij. Po navedbah vložnika je bilo treba te cene prilagoditi na dobičkonosno raven, saj se je štelo, da domače prodajne cene v Tajvanu zaradi cenovnega pritiska znatnega uvoza na tajvanski trg ustvarjajo izgubo.

(146) Komisija je potrdila upravičenost domneve vložnika, da domače prodajne cene v Tajvanu ustvarjajo izgubo in jih je zato treba prilagoditi, saj uvoz vse bolj prodira na tajvanski trg, poleg tega pa je tudi največji tajvanski proizvajalec izdelka, ki se pregleduje, v svojem letnem poročilu za leto 2019 poročal o skupni izgubi (61).

(147) Normalna vrednost je bila zato v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe konstruirana tako, da je bil prodajni ceni, ki ustvarja izgubo in za katero se šteje, da vključuje proizvodni strošek ter prodajne, splošne in upravne stroške, ki jih ima nesodelujoči proizvajalec izvoznik pri domači prodaji podobnega izdelka, dodan razumen dobiček. Ker ni bilo nobenega drugega zanesljivega in preverjenega dobička, je Komisija uporabila dobiček, kot ga je opredelil vložnik, tj. 6 %. Pri tem ni imela dokazov, da bi ta dobiček presegal običajno stopnjo dobička, ki jo dosega proizvajalec izvoznik.

3.2.2.2 Izvozna cena

(148) Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz Tajvana je morala Komisija pri določanju izvozne cene uporabiti razpoložljiva dejstva.

(149) Izvozna cena je bila zato določena na podlagi cen tajvanskega izvoza izdelka, ki se pregleduje, kot je o njih poročal Eurostat. Iz tega izračuna je bil izključen izvoz edinega tajvanskega proizvajalca z 0-odstotno protidampinško dajatvijo, družbe Chia Far Industrial Factory Co., Ltd, ki je bil s tem tudi formalno izključen iz postopka. Navedeni uvoz je obsegal manj kot 10 % uvoza iz Tajvana. Tako dobljene cene CIF iz Eurostata so bile prilagojene na raven cen franko tovarna, tako da so se odšteli stroški prevoza in zavarovanja ter stroški notranjega prevoza v Tajvanu (62).

3.2.2.3 Primerjava

(150) Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno izdelka, ki se pregleduje, primerjala na podlagi franko tovarna.

(151) Zgornja primerjava je pokazala stopnjo dampinga na ravni države za izvoz iz Tajvana v Unijo, izraženo kot odstotek vrednosti CIF, v višini 12 %. Zato je bilo sklenjeno, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval.

3.2.2.4 Sklep

(152) Komisija je zato sklenila, da se je damping iz Tajvana v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval. Komisija ugotavlja tudi, da se je dampinški izvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom izvajal v znatnem obsegu in je predstavljal 5,3 % trga Unije.

3.2.3 Verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru izteka ukrepov

(153) Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru izteka ukrepov. Analizirani so bili naslednji dodatni elementi: proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v Tajvanu, privlačnost trga Unije ter razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji.

3.2.3.1 Proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v Tajvanu

(154) Po podatkih, ki jih je zagotovil vložnik, so neizkoriščene zmogljivosti tajvanskih proizvajalcev leta 2019 znašale 638 000 ton, kar predstavlja 18,5-odstotni tržni delež v Uniji.

(155) Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da imajo tajvanski proizvajalci izvozniki precejšnje neizkoriščene zmogljivosti, ki bi jih lahko v primeru izteka ukrepov uporabili za izvoz izdelka, ki se pregleduje, v Unijo.

3.2.3.2 Privlačnost trga Unije

(156) V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je Unija glede na velikost in s skupno potrošnjo v višini več kot 3,2 milijona ton v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (glej uvodno izjavo 172) takoj za Kitajsko drugi največji enotni trg za izdelek, ki se pregleduje. Velikost trga Unije je pomemben dejavnik, ki prispeva k njegovi privlačnosti.

(157) Kljub veljavnim protidampinškim ukrepom so tajvanski proizvajalci izvozniki še naprej prodajali znatne količine SSCR na trg Unije, s čimer je bil ta njihov daleč najpomembnejši izvozni trg (glej uvodno izjavo 160). Navedeno dejstvo tudi potrjuje, da je trg Unije pomemben in zanimiv namembni trg za tajvansko industrijo.

(158) Ti dejavniki kažejo, da je Unija privlačen izvozni trg za tajvanske proizvajalce izvoznike.

3.2.3.3 Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji

(159) Zaradi nesodelovanja tajvanskih proizvajalcev izvoznikov je primerjava tajvanskih izvoznih cen za Unijo s tajvanskimi izvoznimi cenami za druge izvozne trge v obdobju preiskave v zvezi s pregledom temeljila na statističnih podatkih GTA.

(160) Glede na podatkovno zbirko GTA je bila Unija v obdobju preiskave v zvezi s pregledom najpomembnejši tajvanski izvozni trg (22 % izvoza). Druga pomembna namembna država za izvoz iz Tajvana je bila Turčija (7 % izvoza), sledilo pa ji je 11 držav, ki so predstavljale po 3–6 % tajvanskega izvoza. Komisija je ugotovila, da so bile tajvanske izvozne cene za Turčijo in nekatere od teh 11 držav (v nekaj primerih znatno) nižje od izvoznih cen za Unijo.

(161) Stalen in še vedno znaten tržni delež tajvanskega izvoza v Uniji med OPP potrjuje, da so bile ravni cen za Unijo privlačne.

(162) Na tej podlagi je Komisija sklenila, da je razlika v ravni cen med tajvanskimi izvoznimi cenami za Unijo na eni strani in tajvanskimi izvoznimi cenami za druge glavne izvozne trge na drugi strani jasna spodbuda za tajvanske proizvajalce izvoznike, da še okrepijo damping, ki se je na trgu Unije izvajal v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

3.2.3.4 Sklep v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga

(163) Preiskava je pokazala, da se je tajvanski izvoz na trg Unije po dampinških cenah nadaljeval tudi v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

(164) Komisija je poleg tega ugotovila, da je neizkoriščena zmogljivost v Tajvanu precej velika in predstavlja 18,5 % celotne potrošnje Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

(165) Privlačnost trga Unije dokazuje tudi dejstvo, da gre za enega največjih trgov na svetu in da so tajvanski proizvajalci izvozniki kljub veljavnim ukrepom še naprej prodajali znatne količine na navedenem trgu.

(166) Preiskava je poleg tega pokazala, da so bile cene tajvanskega izvoza za več pomembnih trgov tretjih držav precej nižje od tajvanskih prodajnih cen za Unijo.

(167) Glede na navedeno je Komisija sklenila, da obstaja velika verjetnost, da se bo damping iz Tajvana nadaljeval in da se bo v primeru izteka ukrepov uvoz po dampinških cenah najverjetneje močno povečal.

(168) Zato je Komisija sklenila, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če se ukrepi ne bodo podaljšali.

4. ŠKODA

4.1 Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

(169) Podobni izdelek je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Uniji proizvajalo 13 znanih proizvajalcev. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

(170) Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila določena na približno 3,1 milijona ton. Komisija je to količino določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij v zvezi z industrijo Unije, in sicer izpolnjenih vprašalnikov, prejetih od združenja Eurofer in vzorčenih proizvajalcev Unije, ki so bili navzkrižno preverjeni na daljavo.

(171) Kot je navedeno v uvodni izjavi 13, so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, ki predstavljajo več kot 60 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Gre za vertikalno povezane proizvajalce.

4.2 Potrošnja Unije

(172) Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi: (a) navzkrižno preverjenih podatkov združenja Eurofer o prodaji podobnega izdelka s strani industrije Unije nepovezanim strankam, ne glede na to, ali gre za neposredno ali posredno prodajo, ki je bila delno navzkrižno preverjena z vzorčenimi proizvajalci Unije, in (b) uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz vseh tretjih držav, kot je o njem poročal Eurostat.

(173) Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi: Preglednica 2 Potrošnja Unije (v tonah) 2017 2018 2019 OPP Potrošnja Unije 3 691 581 3 725 022 3 450 240 3 197 395 Indeks 100 101 93 87 Vir: Eurofer, vzorčeni proizvajalci Unije in Eurostat.

(174) Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 13 %.

4.3 Uvoz iz zadevnih držav

4.3.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevnih držav

(175) Komisija je obseg uvoza iz zadevnih držav določila na podlagi statističnih podatkov Eurostata. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi potrošnje Unije, kot je navedena v uvodni izjavi 171.

(176) Uvoz iz zadevnih držav se je v zadevnem obdobju gibal, kot sledi: Preglednica 3 Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež 2017 2018 2019 OPP LRK 7 543 7 493 9 816 12 546 Indeks 100 99 130 166 Tržni delež 0,2 % 0,2 % 0,3 % 0,4 % Indeks 100 98 139 192 Tajvan 194 430 213 577 178 758 159 110 Indeks 100 110 92 82 Tržni delež 5,3 % 5,7 % 5,2 % 5,0 % Indeks 100 109 98 94 Skupaj zadevne države 201 973 221 070 188 574 171 656 Indeks 100 109 93 85 Tržni delež 5,5 % 5,9 % 5,5 % 5,4 % Indeks 100 108 100 98 Vir: Eurostat.

(177) Uvoz iz LRK je bil v obravnavanem obdobju zelo majhen, čeprav se je v obravnavanem obdobju povečal za 66 % in podvojil tržni delež.

(178) Uvoz iz Tajvana se je med letoma 2017 in 2018 povečal za 10 %, vendar se je od leta 2018 do OPP zmanjšal za 28 odstotnih točk, pri čemer je tržni delež v obravnavanem obdobju ostal približno 5,5-odstoten.

(179) V analizi škode je bil uvoz enega tajvanskega proizvajalca izvoznika, za katerega je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da ni dampinški, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 4, odštet od dampinškega uvoza. Zaradi upoštevanja zaupnosti ni mogoče razkriti obsega in tržnega deleža tega uvoza, gre pa za zelo majhen obseg s tržnim deležem, precej nižjim od 1 %, ki ni vplival na trend razvoja obsega in tržnega deleža uvoza iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju.

4.3.2 Cene uvoza iz zadevnih držav in nelojalno nižanje prodajnih cen

(180) Komisija je uvozne cene določila na podlagi podatkov Eurostata.

(181) Tehtana povprečna cena uvoza iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju se je gibala, kot sledi: Preglednica 4 Cene uvoza iz zadevnih držav (v EUR/tono) 2017 2018 2019 OPP LRK 2 376 2 352 2 293 2 228 Indeks 100 99 96 94 Tajvan 1 658 1 749 1 687 1 657 Indeks 100 106 102 100 Vir: Eurostat.

(182) Kar zadeva uvoz iz Tajvana, je bil med letoma 2017 in 2018 opažen dvig povprečne cene na enoto, vendar se je med letom 2018 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom cena uvoza iz Tajvana vrnila na raven iz leta 2017. Povprečne cene uvoza iz Tajvana so bile nižje od povprečnih cen industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju.

(183) Uvoz tajvanskega proizvajalca izvoznika, za katerega je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da ni dampinški, zaradi zanemarljivega obsega ni vplival na raven in trend povprečne cene uvoza iz Tajvana na enoto.

(184) Kitajska uvozna cena je med obravnavanim obdobjem padala, kar je povzročilo za 6 % nižjo ceno v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v primerjavi s ceno na začetku obravnavanega obdobja. Povprečna cena kitajskega uvoza na enoto je bila višja od cene industrije Unije, vendar je bil obseg uvoza iz LRK zelo majhen (tj. 0,4-odstotni tržni delež).

(185) Komisija je zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz LRK in Tajvana določila nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom na podlagi primerjave: (a) tehtane povprečne prodajne cene treh vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, in (b) ustreznih tehtanih povprečnih cen uvoza iz zadevnih držav na trg Unije, določenih na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina), kot je o njih poročal Eurostat, vključno s protidampinško dajatvijo z ustreznimi prilagoditvami za stroške po uvozu.

(186) Uvoz tajvanskega proizvajalca izvoznika, za katerega je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da ni dampinški, je bil izključen iz tega izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen.

(187) Rezultat primerjave je bil izražen kot delež prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

(188) Primerjava je za uvoz iz Tajvana pokazala 16,9-odstotno povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen na trgu Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, in sicer kljub uporabljenim protidampinškim dajatvam.

(189) Uvoz iz LRK ni nelojalno nižal prodajnih cen na trgu Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, saj so bile cene s protidampinškimi dajatvami višje od cen industrije Unije. Vendar so se zaradi kitajskih izvoznih cen za druge tretje države (63) nelojalno nižale prodajne cene na trgu Unije za 29,3 %. Poleg tega bi, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 249, sedanje uvozne cene, ki so sicer še vedno nekoliko višje od cen industrije Unije (64), brez protidampinških dajatev povzročile 6,7-odstotno stopnjo nelojalnega nižanja ciljnih cen.

4.4 Uvoz iz tretjih držav razen iz LRK in Tajvana

(190) Izdelek, ki se pregleduje, se je iz tretjih držav, razen iz LRK in Tajvana, uvažal večinoma iz Koreje, Indije in Indonezije.

(191) Obseg uvoza ter tržni delež in cenovni trendi za uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz drugih tretjih držav so se gibali, kot sledi: Preglednica 5 Uvoz iz tretjih držav Država 2017 2018 2019 OPP Republika Koreja Obseg (v tonah) 147 695 165 812 160 947 164 429 Indeks 100 112 109 111 Tržni delež 4,0 % 4,5 % 4,7 % 5,1 % Indeks 100 111 117 129 Povprečna cena (v EUR/tono) 1 858 1 944 1 860 1 855 Indeks 100 105 100 100 Indija Obseg (v tonah) 114 508 120 631 105 251 108 777 Indeks 100 105 92 95 Tržni delež 3,1 % 3,2 % 3,1 % 3,4 % Indeks 100 104 98 110 Povprečna cena (v EUR/tono) 2 079 2 173 2 075 2 073 Indeks 100 104 100 100 Indonezija Obseg (v tonah) 13 830 34 648 72 739 89 131 Indeks 100 251 526 644 Tržni delež 0,4 % 0,9 % 2,1 % 2,8 % Indeks 100 248 563 744 Povprečna cena (v EUR/tono) 1 818 1 923 1 917 1 962 Indeks 100 106 105 108 Druge tretje države Obseg (v tonah) 478 128 471 816 392 470 332 866 Indeks 100 99 82 70 Tržni delež 13 % 13 % 11 % 10 % Indeks 100 98 88 80 Povprečna cena (v EUR/tono) 2 267 2 865 2 940 2 978 Indeks 100 126 130 131 Vse tretje države skupaj, razen zadevnih držav Obseg (v tonah) 754 161 792 907 731 407 695 203 Indeks 100 105 97 92 Tržni delež 20 % 21 % 21 % 22 % Indeks 100 104 104 106 Povprečna cena (v EUR/tono) 2 150 2 205 2 096 2 091 Indeks 100 103 97 97 Vir: Eurostat.

(192) V obravnavanem obdobju se je uvoz iz Koreje povečal, kar je povzročilo povečanje njenega tržnega deleža s 4,0 % v letu 2017 na 5,1 % v OPP. Vendar so bile cene korejskega uvoza v celotnem obravnavanem obdobju za približno 9 % višje od tistih iz zadevnih držav (65).

(193) Uvoz iz Indije se je med letoma 2017 in 2018 povečal, nato pa se je zmanjšal. To je v obravnavanem obdobju povzročilo skupno zmanjšanje v absolutnem smislu. Vendar je bil padec indijskega uvoza manj izrazit od splošnega zmanjšanja potrošnje Unije, zato se je tržni delež Indije kljub temu povečal, in sicer s 3,1 % leta 2017 na 3,4 % v OPP.

(194) Indonezija je v obravnavanem obdobju za skoraj 6,5-krat povečala obseg svojega uvoza, njen tržni delež pa se je povečal z 0,4 % na 2,8 %.

(195) Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 8, je uvoz SSCR s poreklom iz Indije in Indonezije predmet vzporedne protidampinške preiskave (66), pri čemer je bilo začasno ugotovljeno (67), da je dampinški in nelojalno niža prodajne cene industrije Unije.

(196) Uvoz iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal tako v smislu absolutnega obsega kot tudi tržnega deleža. Povprečne prodajne cene uvoza iz drugih tretjih držav so bile v obravnavanem obdobju dosledno višje od tehtanih povprečnih uvoznih cen iz zadevnih držav in prodajnih cen proizvajalcev Unije.

4.5 Gospodarski položaj industrije Unije

4.5.1 Splošne opombe

(197) V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je bila v proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključena ocena vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

(198) Kot je navedeno v uvodni izjavi 13, je bilo vzorčenje uporabljeno za ugotavljanje morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

(199) Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenega vprašalnika združenja Eurofer v zvezi z vsemi proizvajalci Unije, po potrebi navzkrižno preverjenih z izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. Mikroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. Oba sklopa podatkov sta bila navzkrižno preverjena na daljavo in ugotovljeno je bilo, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

(200) Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

(201) Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb.

4.5.2 Makroekonomski kazalniki

4.5.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

(202) Skupna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi: Preglednica 6 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti 2017 2018 2019 OPP Skupna proizvodnja Unije (v tonah) 3 708 262 3 640 429 3 379 817 3 111 804 Indeks 100 98 91 84 Proizvodna zmogljivost (v tonah) 4 405 623 4 517 379 4 530 146 4 572 365 Indeks 100 103 103 104 Izkoriščenost zmogljivosti 84 % 81 % 75 % 68 % Indeks 100 96 89 81 Vir: združenje Eurofer.

(203) Obseg proizvodnje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju močno zmanjšal, in sicer za 16 %. Sporočeni podatki o zmogljivosti se nanašajo na dejansko zmogljivost, kar pomeni, da so bile upoštevane prilagoditve za čas vzpostavitve, vzdrževanje, ozka grla in druge običajne zaustavitve, ki v industriji veljajo za standardne. Po uvedbi prvotnih ukrepov so nekateri proizvajalci Unije začeli posodabljati svoje proizvodne zmogljivosti. Ta posodobitev je v obravnavanem obdobju povzročila rahlo povečanje proizvodne zmogljivosti, in sicer za 4 %.

(204) Zaradi zmanjšane proizvodnje in rahlo povečane zmogljivosti se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 19 % in v OPP padla pod 70 %.

4.5.2.2 Obseg prodaje in tržni delež

(205) Obseg prodaje in tržni delež Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi: Preglednica 7 Obseg prodaje in tržni delež 2017 2018 2019 OPP Obseg prodaje industrije Unije (v tonah) 2 735 448 2 711 044 2 530 259 2 330 537 Indeks 100 99 92 85 Tržni delež 74,1 % 72,8 % 73,3 % 72,9 % Indeks 100 98 99 98 Vir: združenje Eurofer in Eurostat.

(206) Obseg prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 15 %. Posledično se je v obravnavanem obdobju zmanjšal tudi tržni delež, in sicer za 1,2 odstotne točke.

4.5.2.3 Rast

(207) Zgoraj navedeni podatki v zvezi z obsegom proizvodnje in prodaje v absolutnem smislu, ki kažejo jasen trend zmanjševanja v obravnavanem obdobju, so dokaz za to, da industrija Unije ni mogla rasti v absolutnem smislu. Rahlo povečanje v primerjavi s potrošnjo je bilo mogoče le zato, ker se je industrija Unije odločila, da se bo na cenovni pritisk dampinškega uvoza odzvala z znižanjem svojih prodajnih cen.

4.5.2.4 Zaposlenost in produktivnost

(208) Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi: Preglednica 8 Zaposlenost in produktivnost 2017 2018 2019 OPP Število zaposlenih 13 411 13 495 13 968 13 660 Indeks 100 101 104 102 Produktivnost (v tonah na zaposlenega) 277 270 242 228 Indeks 100 98 88 82 Vir: združenje Eurofer.

(209) Stopnja zaposlenosti v industriji Unije, povezana s proizvodnjo SSCR, se je med letoma 2017 in 2019 povečala za 4 %, med letom 2019 in OPP pa se je zmanjšala za 2 odstotni točki, zaradi česar se je v obravnavanem obdobju povečala za 2 %. Zaradi močnega zmanjšanja proizvodnje se je v obravnavanem obdobju produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena v tonah na zaposlenega na leto (v ekvivalentu polnega delovnega časa), znatno zmanjšala, in sicer za 18 %.

4.5.2.5. Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

(210) Komisija je v uvodnih izjavah 123 in 152 sklenila, da se je damping iz zadevnih držav v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval. Ugotovila je tudi, da obstaja verjetnost ponovitve dampinga iz LRK in Tajvana, če se ukrepi ne bi podaljšali.

(211) Komisija je poleg tega v vzporednem protidampinškem postopku v zvezi z uvozom SSCR iz Indije in Indonezije začasno ugotovila, da je na razmere v industriji Unije pomembno vplival tudi dampinški uvoz iz navedenih držav.

(212) Zgoraj proučeni makroekonomski kazalniki kažejo, da je gospodarski položaj industrije Unije kljub protidampinškim ukrepom, ki veljajo od leta 2015, ostal oslabljen. Zato ni bilo mogoče ugotoviti okrevanja od preteklega dampinga in industrija Unije ostaja zelo ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije.

4.5.3 Mikroekonomski kazalniki

4.5.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

(213) Tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo, kot sledi: Preglednica 9 Prodajne cene v Uniji 2017 2018 2019 OPP Povprečna prodajna cena na enoto (v EUR/tono) 2 252 2 312 2 206 2 175 Indeks 100 103 98 97 Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono) 1 958 2 064 2 019 2 013 Indeks 100 105 103 103 Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

(214) Po rahlem 3-odstotnem povečanju med letoma 2017 in 2018 so se povprečne prodajne cene na enoto od leta 2018 do OPP znižale za 6 odstotnih točk, zaradi česar so se v obravnavanem obdobju znižale za 3 %. V istem obdobju so se proizvodni stroški sočasno povečali za 5 %, nato pa so se ustalili na ravni stroškov, ki je bila za 3 % višja kot na začetku obravnavanega obdobja. Gibanje stroškov je bilo v veliki meri posledica precejšnjega povišanja cen surovin, kot sta nikelj in ferokrom. Industrija Unije zaradi oviranja dviga cen kot posledice dampinškega uvoza iz Tajvana tega povečanja stroškov ni mogla prenesti na svoje prodajne cene in jih je bila celo prisiljena znižati.

4.5.3.2 Stroški dela

(215) Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi: Preglednica 10 Povprečni stroški dela na zaposlenega 2017 2018 2019 OPP Povprečni stroški dela na EPDČ (v EUR) 72 366 70 663 71 659 70 324 Indeks 100 98 99 97 Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

(216) Povprečni stroški dela na zaposlenega so se pri vzorčenih proizvajalcih Unije v obravnavanem obdobju znižali za 3 %. To kaže, da so proizvajalci Unije lahko znižali stroške dela v odziv na vse slabše tržne razmere, da bi tako omejili škodo.

4.5.3.3 Zaloge

(217) Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi: Preglednica 11 Zaloge 2017 2018 2019 OPP Končne zaloge (v tonah) 125 626 148 777 125 480 98 835 Indeks 100 118 100 79 Končne zaloge kot delež proizvodnje 5,54 % 6,53 % 6,09 % 5,13 % Indeks 100 118 110 93 Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

(218) V obravnavanem obdobju se je raven končnih zalog zmanjšala za 21 %. Ta trend je sledil zmanjšanju obsega proizvodnje. Industrija Unije večino vrst podobnega izdelka proizvaja na podlagi posebnih naročil uporabnikov. Zato se zaloge ne štejejo za pomemben kazalnik škode za to panogo. To potrjuje tudi analiza gibanja končnih zalog kot deleža proizvodnje. Kot je razvidno iz navedenega, se je ta kazalnik v obravnavanem obdobju gibal med 5 in 7 % obsega proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije.

4.5.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

(219) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi: Preglednica 12 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb 2017 2018 2019 OPP Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodkov od prodaje) 7,6 % 6,0 % 1,5 % 0,4 % Indeks 100 79 19 6 Denarni tok (v EUR) 387 200 359 273 674 277 237 840 311 184 024 688 Indeks 100 71 61 48 Naložbe (v EUR) 111 578 442 111 637 871 96 541 925 96 585 152 Indeks 100 100 87 87 Donosnost naložb 20 % 15 % 6 % 4 % Indeks 100 75 31 20 Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.

(220) Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od zadevne prodaje.

(221) Skupna dobičkonosnost se je zmanjšala s 7,6 % leta 2017 na 0,4 % v OPP. Vsi drugi finančni kazalniki, tj. denarni tok, naložbe in donosnost sredstev, so očitno sledili istemu trendu upadanja.

(222) Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok se je v obravnavanem obdobju stalno zmanjševal, tako da je bil v OPP za 52 % nižji kot na začetku obdobja preiskave.

(223) Naložbe so neto knjigovodska vrednost sredstev. Potem ko so med letoma 2017 in 2018 ostale stabilne, so se v letih 2018 in 2019 močno zmanjšale, in sicer za 13 odstotnih točk. Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, ki izraža stopnjo amortizacije sredstev. V obravnavanem obdobju se je stalno in znatno zmanjševala, in sicer za 80 %.

(224) Zaradi slabih finančnih rezultatov industrije Unije med letom 2017 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom je bila njena zmožnost zbiranja kapitala omejena. Industrija Unije je kapitalsko intenzivna, poleg tega so zanjo značilne znatne naložbe. Donosnost naložb v obravnavanem obdobju ne zadostuje za kritje takih znatnih naložb.

4.6 Sklep o nadaljevanju škode

(225) Razvoj mikro- in makrokazalnikov v obravnavanem obdobju je pokazal, da se je finančni položaj industrije Unije poslabšal.

(226) Preiskava je pokazala, da se je industrija Unije lahko odzvala na cenovni pritisk zaradi dampinškega uvoza iz Tajvana le z znižanjem svojih prodajnih cen, da bi ohranila (in celo nekoliko povečala) svoj tržni delež v obravnavanem obdobju. Cene industrije Unije so se v obravnavanem obdobju znižale za 3 %, pod pogoji poštene konkurence pa bi se predvidoma zvišale v razmerju, primerljivem z rastjo proizvodnih stroškov, ki so se zvišali za 3 %. Te razmere so močno vplivale na dobičkonosnost industrije Unije, ki se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 94 % in v OPP padla na zelo nizko in nevzdržno raven.

(227) Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala, obseg prodaje in obseg proizvodnje industrije Unije pa sta prav tako sledila temu trendu. Proizvodna zmogljivost se je rahlo povečala zaradi pozitivnih obetov za industrijo Unije po uvedbi prvotnih ukrepov.

(228) Kljub temu sta se v obravnavanem obdobju močno zmanjšali produktivnost in izkoriščenost zmogljivosti proizvajalcev Unije. Te vse slabše rezultate je mogoče v manjši meri pojasniti z majhnim povečanjem zaposlenosti in zmogljivosti, glavni vzrok zanje pa sta bila zmanjšanje potrošnje Unije in hkratno povečanje dampinškega uvoza.

(229) Vendar pa so finančni kazalniki proizvajalcev Unije tisti, ki v celoti prikazujejo povzročeno škodo. Za industrijo Unije so se v obravnavanem obdobju povečali proizvodni stroški, kar je skupaj z znižanjem prodajnih cen povzročilo padec dobičkonosnosti s 7,6 % leta 2017 na 0,4 % v OPP. Podobno negativno gibanje je mogoče opaziti v povezavi z drugimi finančnimi kazalniki: naložbe (–13 %), donosnost naložb (–80 %) in denarni tok (–52 %).

(230) V skladu s tem kazalniki škode kažejo, da je industrija Unije v OPP utrpela znatno škodo, saj je kljub naraščajočim proizvodnim stroškom znižala svoje prodajne cene, kar je povzročilo padec njene dobičkonosnosti, to pa je negativno vplivalo na naložbe, donosnost naložb in denarni tok.

(231) Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5. VZROČNA ZVEZA

(232) Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevnih držav povzročil znatno škodo industriji Unije.

5.1 LRK

(233) V zvezi z LRK je preiskava pokazala, da je obseg uvoza v celotnem obravnavanem obdobju ostal pod stopnjo de minimis. Poleg tega so bile cene kitajskega uvoza v celotnem obravnavanem obdobju višje kot cene industrije Unije in niso nelojalno nižale prodajnih cen industrije Unije.

(234) Ob upoštevanju navedenega je Komisija sklenila, da znatne škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ni mogel povzročiti uvoz iz Kitajske.

5.2 Tajvan

(235) Kar zadeva Tajvan, je Komisija sklenila, da je neprekinjeno oviranje dviga cen zaradi dampinškega uvoza ključni dejavnik, ki negativno vpliva na gospodarske razmere v industriji Unije.

(236) Na gibanje cen evropske industrije poleg dampinškega uvoza iz Indije in Indonezije zaradi obsega, tržnega deleža in nizkih cen vpliva tudi dampinški uvoz iz Tajvana.

(237) Evropska industrija je morala v odziv na konkurenco cen tajvanskih proizvajalcev izvoznikov znižati svoje prodajne cene, kar je negativno vplivalo na njeno dobičkonosnost in druge finančne kazalnike. Poleg tega proizvajalci Unije kljub temu znižanju cen še vedno niso mogli konkurirati cenam tajvanskih izvoznikov, ki so bile kljub veljavnim protidampinškim ukrepom v celotnem obravnavanem obdobju nižje od cen industrije Unije.

(238) Ob upoštevanju navedenega je Komisija sklenila, da je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil uvoz iz Tajvana.

(239) LSI in Euranimi sta po končnem razkritju trdila, da uvoz iz Tajvana ni mogel povzročiti škode industriji Unije, saj je bil njegov tržni delež stabilen in primerljiv s tržnim deležem Koreje, ki ni bila del te preiskave.

(240) Vendar je bil uvoz iz Tajvana kljub podobnemu obsegu in tržnemu deležu kot uvoz iz Koreje ocenjen znatno nižje kot slednji. Poleg tega je bil uvoz iz Tajvana kljub sedanjim veljavnim ukrepom še naprej dampinški in je nelojalno zniževal prodajne cene industrije Unije, njegove cene pa so bile določene na škodljivi ravni. Pričakuje se, da se bosta stopnji nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen v primeru izteka ukrepov še naprej povečevali.

(241) Zato je bila trditev strani zavrnjena.

6. VERJETNOST NADALJEVANJA IN/ALI PONOVITVE ŠKODE

(242) Komisija je v uvodni izjavi 231 sklenila, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo. V uvodni izjavi 238 je tudi ugotovila, da je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil uvoz iz Tajvana. Zato je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ocenila, ali bi obstajala verjetnost ponovitve škode, ki jo je povzročil uvoz iz Kitajske, in nadaljevanja škode, ki jo je povzročil uvoz iz Tajvana, če bi se ukrepi iztekli.

(243) Da bi Komisija ugotovila, ali obstaja verjetnost nadaljevanja in/ali ponovitve škode, ki jo je prvotno povzročil dampinški uvoz iz zadevnih držav, je upoštevala naslednje elemente: (1) neizkoriščeno zmogljivost v zadevnih državah in privlačnost trga Unije ter (2) vpliv morebitnega uvoza in ravni cen takega uvoza iz teh držav na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov.

6.1 LRK

6.1.1 Neizkoriščena zmogljivost

(244) Kot je opisano v uvodni izjavi 126, imajo proizvajalci izvozniki iz LRK precejšnjo neizkoriščeno zmogljivost, ki znatno presega sedanji obseg proizvodnje in notranjo potrošnjo v tej državi. Neizkoriščena zmogljivost, ki znaša 62,5 % celotne potrošnje Unije v OPP, bi se lahko v primeru izteka ukrepov uporabila za izvoz v Unijo.

6.1.2 Privlačnost trga Unije

(245) Proizvajalci izvozniki iz Kitajske so na svoje glavne trge tretjih držav izvažali po cenah, ki so za približno 30 % nižje kot njihove izvozne cene za Unijo in povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije na trgu Unije.

(246) Zato je ob upoštevanju ravni cen izvoza iz LRK na druge trge tretjih držav izvoz v Unijo potencialno veliko privlačnejši za izvoznike iz Kitajske. Poleg tega se pričakuje, da se bodo v primeru uvedbe dokončnih ukrepov za uvoz iz Indije in Indonezije po vzporedni protidampinški preiskavi cene na trgu Unije povišale na pravično raven, zaradi česar bo trg Unije še privlačnejši. V tem primeru bi proizvajalci izvozniki iz Kitajske na evropskem trgu naleteli tudi na manjšo cenovno konkurenco izvoznikov iz Indije in Indonezije.

(247) Posledično je mogoče razumno pričakovati, da bi v primeru izteka ukrepov kitajski proizvajalci izvozniki pomembno povečali obseg dampinškega uvoza izdelka, ki se pregleduje, v Unijo. To pričakovanje še dodatno krepi razpoložljivost znatnih neizkoriščenih zmogljivosti v LRK.

6.1.3 Vpliv morebitnega uvoza iz LRK na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov

(248) Komisija je proučila verjetne ravni cen uvoza iz LRK v primeru izteka ukrepov na podlagi ravni uvoznih cen v OPP in izvoznih cen v tretje države ter njihov učinek na položaj industrije Unije.

(249) Kot je navedeno v uvodni izjavi 233, so bile cene kitajskega uvoza v OPP, vključno s sedanjimi protidampinškimi dajatvami, višje od cen industrije Unije, njihova raven pa ni bila škodljiva (68). Ne glede na to bi sedanje uvozne cene brez protidampinških dajatev, čeprav bi bile še vedno nekoliko višje od cen industrije Unije (69), povzročile 7,1-odstotno stopnjo nelojalnega nižanja ciljnih cen v primerjavi s ciljno ceno, določeno na podlagi proizvodnih stroškov industrije Unije v OPP, in 8,7-odstotnim ciljnim dobičkom, določenim v vzporedni protidampinški preiskavi proti Indiji in Indoneziji (70).

(250) Poleg tega sedanja relativno visoka raven cen kitajskih izvoznikov na trgu Unije zadeva zelo omejen obseg najverjetneje vrhunskih specializiranih izdelkov, če jih je kljub približno 25-odstotnim protidampinškim dajatvam še mogoče prodajati na trgu (71). Zato se zdi, da so cene kitajskega izvoza v tretje države v primeru obsežnejših količin reprezentativnejše za oceno vpliva morebitnega uvoza iz LRK na položaj industrije Unije, če bi se ukrepi iztekli. Povprečne kitajske izvozne cene v tretje države brez protidampinških dajatev na meji Unije bi povzročile 58,4-odstotno stopnjo nelojalnega nižanja ciljnih cen v primerjavi s ciljno ceno, določeno na podlagi proizvodnih stroškov industrije EU v OPP, in 8,7-odstotnim ciljnim dobičkom, določenim v vzporedni preiskavi proti Indiji in Indoneziji.

(251) To kaže, da bi bile v primeru izteka ukrepov ravni cen kitajskega uvoza verjetno škodljive, s čimer bi se povečal cenovni pritisk na industrijo Unije, ki bi nato zmanjšala obseg prodaje ali pa bi morala znižati ravni cen.

6.1.4 Sklep

(252) Glede na navedene ugotovitve, tj. obstoj neizkoriščene zmogljivosti v LRK, privlačnost trga Unije ter pričakovane ravni cen uvoza iz LRK brez protidampinških ukrepov in njihov vpliv na industrijo Unije, se sklepa, da bi odsotnost ukrepov po vsej verjetnosti pomenila znatno povečanje dampinškega uvoza iz LRK po škodljivih cenah in ponovitev znatne škode, ki jo je prvotno povzročil dampinški uvoz iz LRK.

(253) LSI in Euranimi sta po končnem razkritju trdila, da Komisija ni predložila zadostnih dokazov, da bi se ponovil uvoz iz LRK po nelojalno znižanih prodajnih cenah, ki bi v prihodnosti postal škodljiv.

(254) Komisija je v nasprotju s trditvijo strani svojo analizo utemeljila na trdnih dejstvih.

(255) Prvič, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 121, so kitajski izvozniki v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljevali izvajanje dampinga kljub trenutno relativno visoki ravni cen.

(256) Drugič, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 249, bi bila sedanja raven kitajskih izvoznih cen škodljiva že brez protidampinških dajatev, tj. 7,1-odstotna stopnja škode v primerjavi s ciljno ceno proizvajalcev Unije.

(257) Poleg tega bi se ta stopnja škode, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 250, zvišala na skrb vzbujajočo raven 58,4 %, če bi se raven cen kitajskega izvoza v Unijo znižala na raven kitajske izvozne cene za tretje države. Ob upoštevanju zelo majhnega obsega kitajskega izvoza v Unijo v obravnavanem obdobju bi se lahko ta raven cen za tretje države štela za