SL Uradni list Evropske unije L 193/76

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1188

z dne 28. aprila 2015

o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo lokalnih grelnikov prostorov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (1), in zlasti člena 15(1) Direktive,

po posvetovanju s Posvetovalnim forumom iz člena 18 Direktive 2009/125/ES,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Direktiva 2009/125/ES zahteva, da Komisija določi zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, ki predstavljajo pomemben obseg prodaje in trgovanja, imajo pomemben vpliv na okolje in pomenijo pomembno možnost za izboljšanje vpliva na okolje brez pretiranih stroškov.

(2) Člen 16(2) Direktive 2009/125/ES določa, da bi morala Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(3) in meril iz člena 15(2) ter po posvetovanju s Posvetovalnim forumom, kot je ustrezno, sprejeti izvedbene ukrepe za izdelke, ki ponujajo velike možnosti za stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, kot so lokalni grelniki prostorov.

(3) Komisija je izvedla pripravljalno študijo, da bi analizirala tehnične, okoljske in ekonomske vidike lokalnih grelnikov prostorov, ki se običajno uporabljajo za ogrevanje v stanovanjskih in poslovnih stavbah. Študija je bila opravljena skupaj z deležniki in zainteresiranimi stranmi iz Unije in tretjih držav, rezultati pa so javno dostopni.

(4) Okoljski vidiki lokalnih grelnikov prostorov, ki so v tej uredbi opredeljeni kot pomembni, so poraba električne energije ter emisije dušikovih oksidov v fazi uporabe.

(5) Pripravljalna študija kaže, da dodatne zahteve v zvezi z drugimi parametri okoljsko primerne zasnove iz dela 1 Priloge I k Direktivi 2009/125/ES v primeru lokalnih grelnikov prostorov niso potrebne.

(6) Področje uporabe te uredbe bi moralo vključevati lokalne grelnike prostorov, zasnovane za uporabo s plinastimi ali tekočimi gorivi in električno energijo. V področje uporabe te uredbe sodijo tudi lokalni grelniki prostorov, ki omogočajo posredno ogrevanje preko tekočine.

(7) Letna poraba energije, povezana z lokalnimi grelniki prostorov, je bila leta 2010 v Uniji ocenjena na 1 673 PJ (40,0 Mtoe), kar ustreza 75,3 Mt emisij ogljikovega dioksida (CO2). Letna poraba energije, povezana z lokalnimi grelniki prostorov, bo leta 2020 predvidoma znašala 1 630 PJ (39,0 Mtoe), kar ustreza 71,6 Mt emisij CO2.

(8) Poraba energije lokalnih grelnikov prostorov se lahko še bolj zmanjša z uporabo obstoječih nelastniških tehnologij brez zvišanja skupnih stroškov nabave in uporabe teh izdelkov.

(9) Ocenjuje se, da so letne emisije dušikovih oksidov (NOx), ki so jih povzročili lokalni grelniki prostorov, v letu 2010 znašale 5,6 kt ekvivalenta žveplovih oksidov (SOx). Zaradi posebnih ukrepov, ki so jih sprejele države članice, in tehnološkega razvoja, se pričakuje, da bodo v letu 2020 te emisije znašale 4,9 kt ekvivalenta SOx.

(10) Emisije lokalnih grelnikov prostorov bi se lahko dodatno zmanjšale z uporabo obstoječih nelastniških tehnologij brez zvišanja skupnih stroškov nabave in uporabe teh izdelkov.

(11) Zahteve za okoljsko primerno zasnovo iz te uredbe in Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1186 (2) naj bi do leta 2020 predvidoma dosegle letni prihranek energije v višini 157 PJ (3,8 Mtoe), skupaj s povezanim zmanjšanjem emisij CO2 za 6,7 Mt.

(12) Zahteve za okoljsko primerno zasnovo iz te uredbe naj bi do leta 2020 dosegle zmanjšanje emisij ekvivalenta SOx za 0,6 kt/leto.

(13) Ta uredba zajema izdelke z različnimi tehničnimi lastnostmi. Če bi za njih veljale enake zahteve glede učinkovitosti, bi bile določene tehnologije izločene s trga, kar bi negativno vplivalo na potrošnike. Zato zahteve za okoljsko primerno zasnovo glede na potencial vsake tehnologije ustvarjajo enake pogoje na trgu.

(14) Zahteve za okoljsko primerno zasnovo je treba uskladiti z vidika porabe energije in emisij dušikovih oksidov za lokalne grelnike prostorov po vsej Uniji, da bi notranji trg bolje deloval in da bi izboljšali okoljsko učinkovitost teh izdelkov.

(15) Med dejanskim obratovanjem se energijska učinkovitost lokalnih grelnikov prostorov v primerjavi z energijsko učinkovitostjo med preskusom zmanjšuje. Da bi se sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov približala izkoristku energije, bi bilo treba proizvajalce spodbuditi k uporabi naprav za uravnavanje temperature. Za ta namen se razlika med obema vrednostma odrazi v splošnem odbitku. Ta odbitek se lahko izravna s številnimi rešitvami za uravnavanje temperature.

(16) Zahteve za okoljsko primerno zasnovo ne smejo vplivati na uporabnost ali dostopnost lokalnih grelnikov prostorov z vidika končnega uporabnika in tudi ne smejo negativno vplivati na zdravje, varnost ali okolje.

(17) Proizvajalci morajo imeti na voljo dovolj časa za uvedbo zahtev za okoljsko primerno zasnovo, da preoblikujejo svoje izdelke, ki so predmet te uredbe. Časovno načrtovanje bi moralo upoštevati vse vplive na stroške proizvajalcev, zlasti majhnih in srednje velikih podjetij, ter obenem zagotavljati pravočasno doseganje ciljev te uredbe.

(18) Parametre za izdelke bi bilo treba izmeriti in izračunati na podlagi zanesljivih, točnih in ponovljivih merilnih in računskih metod, pri katerih se upoštevajo najsodobnejše splošno priznane merilne metode, vključno s harmoniziranimi standardi, če so na voljo, ki jih sprejmejo evropske organizacije za standardizacijo na zahtevo Komisije v skladu s postopki iz Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

(19) V skladu s členom 8 Direktive 2009/125/ES ta uredba določa veljavne postopke ocenjevanja skladnosti.

(20) Za lažje preverjanje skladnosti bi morali proizvajalci v tehnični dokumentaciji iz prilog IV in V k Direktivi 2009/125/ES navesti podatke, ki se nanašajo na zahteve iz te uredbe.

(21) Za nadaljnjo omejitev okoljskega vpliva lokalnih grelnikov prostorov bi morali proizvajalci zagotoviti informacije o razstavljanju, recikliranju in odstranitvi.

(22) Poleg pravno zavezujočih zahtev iz te uredbe bi bilo treba določiti okvirne ciljne vrednosti za najboljše razpoložljive tehnologije, da se zagotovi splošen in preprost dostop do podatkov o okoljski učinkovitosti lokalnih grelnikov prostorov v njihovem življenjskem ciklu.

(23) Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 19(1) Direktive 2009/125/ES –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Ta uredba vzpostavlja zahteve za okoljsko primerno zasnovo za dajanje v promet in uporabo gospodinjskih lokalnih grelnikov prostorov z nazivno izhodno toplotno močjo do vključno 50 kW ter komercialnih lokalnih grelnikov prostorov z nazivno izhodno toplotno močjo izdelka ali posameznega segmenta do vključno 120 kW.

Ta uredba se ne uporablja za:

(a) lokalne grelnike prostorov, ki za proizvodnjo toplote uporabljajo cikel s kompresijo pare ali sorpcijski cikel in ki jih poganjajo električni kompresorji ali gorivo;

(b) lokalne grelnike prostorov, ki niso namenjeni za ogrevanje notranjih prostorov, da se doseže in ohranja določeno toplotno udobje ljudi s pomočjo konvektivnega prenosa toplote ali prenosa toplote s sevanjem;

(c) lokalne grelnike prostorov, ki so primerni izključno za zunanjo uporabo;

(d) lokalne grelnike prostorov, pri katerih neposredna izhodna toplotna moč predstavlja manj kot 6 % skupne neposredne in posredne izhodne toplotne moči pri nazivni izhodni toplotni moči;

(e) izdelke za toplozračno ogrevanje;

(f) peči za savne;

(g) daljinsko vodene grelnike.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Poleg opredelitev pojmov iz člena 2 Direktive 2009/125/ES se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „lokalni grelnik prostorov“ pomeni napravo za ogrevanje prostorov, ki oddaja toploto z neposrednim prenosom toplote ali neposrednim prenosom toplote v kombinaciji s prenosom toplote preko tekočine, z namenom, da se v zaprtih prostorih, kjer se izdelek nahaja, doseže in ohranja določena stopnja toplotnega udobja ljudi, pri čemer izdelek, če je mogoče, s toploto oskrbuje tudi druge prostore in je opremljen z enim ali več generatorji toplote, ki električno energijo ali plinasta ali tekoča goriva neposredno pretvarjajo v toploto na osnovi Joulovega zakona ali z zgorevanjem goriv;

2. „lokalni gospodinjski grelnik prostorov“ pomeni lokalni grelnik prostorov, ki ni komercialni grelnik;

3. „lokalni grelnik prostorov na plinasto gorivo“ pomeni lokalni grelnik prostorov z odprtim kuriščem ali lokalni grelnik prostorov z zaprtim kuriščem na plinasto gorivo;

4. „lokalni grelnik prostorov na tekoče gorivo“ pomeni lokalni grelnik prostorov z odprtim kuriščem ali lokalni grelnik prostorov z zaprtim kuriščem na tekoče gorivo;

5. „lokalni električni grelnik prostorov“ pomeni lokalni grelnik prostorov, pri katerem proizvodnja toplote temelji na Joulovem zakonu;

6. „lokalni komercialni grelnik prostorov“ pomeni lokalni grelnik prostorov z zgorevanjem na površini ali lokalni cevni grelnik prostorov;

7. „lokalni grelnik prostorov z odprtim kuriščem“ pomeni lokalni grelnik prostorov na plinasto ali tekoče gorivo, pri katerem imajo kurišče in zgorevalni plini neposreden stik s prostorom, v katerem je izdelek nameščen, in ki je zatesnjen na odprtino dimnika ali kamina oziroma pri katerem je potreben dimni kanal za odvajanje produktov zgorevanja;

8. „lokalni grelnik prostorov z zaprtim kuriščem“ pomeni lokalni grelnik prostorov na plinasto ali tekoče gorivo, pri katerem kurišče in zgorevalni plini nimajo neposrednega stika s prostorom, v katerem je izdelek nameščen, in ki je zatesnjen na odprtino dimnika ali kamina oziroma pri katerem je potreben dimni kanal za odvajanje produktov zgorevanja;

9. „lokalni prenosni električni grelnik prostorov“ pomeni lokalni električni grelnik prostorov, ki ni lokalni fiksni električni grelnik prostorov, lokalni električni akumulacijski grelnik prostorov, lokalni električni talni grelnik prostorov, lokalni električni sevalni grelnik prostorov, lokalni električni grelnik prostorov z vidno žarečim grelnim elementom ali daljinsko vodeni grelnik;

10. „lokalni fiksni električni grelnik prostorov“ pomeni lokalni električni grelnik prostorov, ki ni namenjen zbiranju toplotne energije ter je zasnovan tako, da se uporablja, ko je pritrjen ali pričvrščen na določeno mesto ali montiran na steno, in ni vgrajen v konstrukcijo ali površino stavbe;

11. „lokalni električni akumulacijski grelnik prostorov“ pomeni lokalni električni grelnik prostorov, ki je zasnovan tako, da toploto zbira v izoliranem akumulacijskem jedru in jo oddaja več ur po fazi akumulacije;

12. „lokalni električni talni grelnik prostorov“ pomeni lokalni električni grelnik prostorov, ki je zasnovan tako, da se uporablja, ko je vgrajen v konstrukcijo ali površino stavbe;

13. „lokalni električni sevalni grelnik prostorov“ pomeni lokalni električni grelnik prostorov, v katerem je grelni element usmerjen proti območju uporabe, da toplotno sevanje neposredno greje predmete, ki se ogrevajo, in pri katerem se temperatura mreže, ki pokriva grelni element, poveča za vsaj 130 °C pri običajni uporabi in/ali se temperatura drugih površin poveča za vsaj 100 °C;

14. „lokalni električni grelnik prostorov z vidno žarečim grelnim elementom“ pomeni lokalni električni grelnik prostorov, v katerem je grelni element viden z zunanje strani grelnika in ima med običajno uporabo temperaturo vsaj 650 °C;

15. „peč za savno“ pomeni izdelek za ogrevanje prostorov, ki je nameščen v suho ali parno savno ali v podobna okolja, ali pa je deklariran za uporabo v njih;

16. „daljinsko vodeni grelnik“ pomeni lokalni električni grelnik prostorov, ki ne more delovati avtonomno in mora za to prejeti signale od zunanje osrednje krmilne enote ter ni del izdelka, temveč je nanj priključen prek krmilnega kabla, brezžično, prek električne napeljave ali s podobno tehnologijo, s čimer se uravnava oddajanje toplote v sobo, v kateri je izdelek nameščen;

17. „lokalni grelnik z zgorevanjem na površini“ pomeni lokalni grelnik prostorov na plinasto ali tekoče gorivo z gorilnikom, ki se namesti nad višino glave v smeri mesta uporabe, tako da emisije toplote, ki jih gorilnik oddaja, pri čemer gre večinoma za infrardeče sevanje, neposredno segrevajo predmete, ki jih je treba segreti, in produkte zgorevanja oddaja v prostor, v katerem se nahaja;

18. „lokalni cevni grelnik prostorov“ pomeni lokalni grelnik prostorov na plinasto ali tekoče gorivo z gorilnikom, ki se namesti nad višino glave v bližini predmetov, ki jih je treba segreti, in ki prostor ogreva predvsem s pomočjo infrardečega sevanja iz ene ali več cevi, ki se segrevajo z notranjim pretokom produktov zgorevanja in iz katerih se produkti zgorevanja odvedejo skozi dimni kanal;

19. „cevni sistem ogrevanja“ pomeni lokalni cevni grelnik prostorov, ki je opremljen z več kot enim gorilnikom, pri katerem so produkti zgorevanja enega gorilnika lahko speljani v naslednji gorilnik in iz katerega produkte zgorevanja več gorilnikov odvaja skupni izpušni ventilator;

20. „odsek cevnega grelnika“ pomeni del cevnega sistema ogrevanja, ki vključuje vse elemente, potrebne za samostojno delovanje in ga je kot takega mogoče preskusiti ločeno od drugih delov cevnega sistema ogrevanja;

21. „grelnik brez priključka na dimnik“ pomeni lokalni grelnik prostorov na plinasto ali tekoče gorivo, ki produkte zgorevanja oddaja v prostor, kjer se izdelek nahaja, razen lokalnega grelnika prostorov z zgorevanjem na površini;

22. „grelnik, odprt proti dimniku“ pomeni lokalni grelnik prostorov na plinasto ali tekoče gorivo, predviden za namestitev pod dimnik ali v kamin, ne da bi bilo treba odprtino med izdelkom in dimnikom ali kaminom zatesniti, kar produktom zgorevanja omogoča prosto prehajanje iz kurišča v dimnik ali dimni kanal;

23. „izdelek za toplozračno ogrevanje“ pomeni izdelek, ki dovaja toploto samo v sistem ogrevanja s toplim zrakom, pri čemer se lahko uporabijo cevi za zrak, in je zasnovan za uporabo, ko je pritrjen ali pričvrščen na določeno mesto ali montiran na steno, ter ki dovaja zrak s pomočjo naprave za premikanje zraka, s čimer se v zaprtih prostorih, kjer se izdelek nahaja, doseže in ohranja določena stopnja toplotnega udobja ljudi;

24. „neposredna izhodna toplotna moč“ pomeni izhodno toplotno moč izdelka v kW, ki se proizvede s sevanjem ali konvekcijo toplote, sproščene iz samega izdelka v zrak, razen izhodne toplotne moči izdelka, ki se sprošča v tekočino za prenos toplote;

25. „posredna izhodna toplotna moč“ pomeni izhodno toplotno moč izdelka v kW, ki se sprošča v tekočino za prenos toplote z enakim postopkom proizvajanja toplote, ki zagotavlja neposredno izhodno toplotno moč izdelka;

26. „funkcija posrednega ogrevanja“ pomeni, da je izdelek zmožen del skupne izhodne toplotne moči prenesti na tekočino za prenos toplote, namenjene za ogrevanje prostorov ali proizvodnjo tople sanitarne vode;

27. „nazivna izhodna toplotna moč“ (Pnom ) pomeni izhodno toplotno moč lokalnega grelnika prostorov v kW, kot jo navede proizvajalec, ki vključuje neposredno in posredno izhodno toplotno moč (kadar je ustrezno), ko grelnik deluje pri nastavitvi na najvišjo izhodno toplotno moč, ki se lahko ohranja v daljšem obdobju;

28. „minimalna izhodna toplotna moč“ (Pmin ) pomeni izhodno toplotno moč lokalnega grelnika prostorov v kW, kot jo navede proizvajalec, ki vključuje neposredno in posredno izhodno toplotno moč (kadar je ustrezno), ko grelnik deluje pri nastavitvi na najnižjo izhodno toplotno moč;

29. „največja neprekinjena izhodna toplotna moč“ (Pmax,c ) pomeni deklarirano izhodno toplotno moč lokalnega električnega grelnika prostorov v kW, kot jo navede proizvajalec, ko grelnik deluje pri nastavitvi na najvišjo izhodno toplotno moč, ki se lahko neprekinjeno ohranja v daljšem obdobju;

30. „namenjen za zunanjo uporabo“ pomeni, da je izdelek primeren za varno uporabo zunaj zaprtih prostorov, vključno z možno zunanjo uporabo;

31. „enakovreden model“ pomeni model, ki se daje v promet z enakimi tehničnimi parametri iz tabele 1, tabele 2 ali tabele 3 v točki 3 Priloge II, kot drug model, ki ga daje v promet isti proizvajalec.

Priloga I vsebuje dodatne opredelitve pojmov za priloge II do V.

Člen 3

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov in časovni razpored

1. Zahteve za okoljsko primerno zasnovo za lokalne grelnike prostorov so določene v Prilogi II.

2. Lokalni grelniki prostorov morajo od 1. januarja 2018 izpolnjevati zahteve iz Priloge II.

3. Skladnost z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo se izmeri in izračuna v skladu z metodami iz Priloge III.

Člen 4

Ocena skladnosti

1. Postopek ocenjevanja skladnosti iz člena 8(2) Direktive 2009/125/ES je notranji nadzor snovanja iz Priloge IV k navedeni direktivi ali sistem upravljanja iz Priloge V k navedeni direktivi.

2. Za ocenjevanje skladnosti v skladu s členom 8 Direktive 2009/125/ES tehnična dokumentacija vključuje podatke iz točke 3(b) Priloge II k tej uredbi.

3. Kadar so bile informacije v tehnični dokumentaciji za določen model pridobljene z izračunom na podlagi zasnove ali z ekstrapolacijo iz drugih enakovrednih naprav ali z obojim, tehnična dokumentacija vključuje podatke o takih izračunih ali ekstrapolacijah ali obojem in preskusih, ki so jih proizvajalci opravili za preverjanje natančnosti opravljenih izračunov. V takih primerih tehnična dokumentacija vsebuje tudi seznam vseh drugih enakovrednih modelov, pri katerih so bili podatki v tehnični dokumentaciji pridobljeni na enaki podlagi.

Člen 5

Postopek preverjanja za namene tržnega nadzora

Države članice pri izvajanju tržnega nadzora iz člena 3(2) Direktive 2009/125/ES za zagotavljanje skladnosti z zahtevami iz Priloge II k tej uredbi uporabljajo postopek preverjanja iz Priloge IV k tej uredbi.

Člen 6

Okvirne ciljne vrednosti

Okvirne ciljne vrednosti za najučinkovitejše lokalne grelnike prostorov, dostopne na trgu ob začetku veljavnosti te uredbe, so določene v Prilogi V.

Člen 7

Pregled

Komisija to uredbo pregleda z vidika tehnološkega napredka, rezultate tega pregleda pa najpozneje do 1. januarja 2019 predstavi Posvetovalnemu forumu. Pri pregledu se oceni zlasti:

— ali je primerno določiti strožje zahteve za okoljsko primerno zasnovo glede energijske učinkovitosti ter emisij dušikovih oksidov (NOx),

— ali je treba spremeniti odstopanja pri preverjanjih,

— veljavnost korekcijskih faktorjev, ki se uporabljajo za ocenjevanje sezonske energijske učinkovitosti lokalnih grelnikov prostorov pri ogrevanju prostorov,

— ustreznost vpeljave certificiranja, ki ga opravi tretja stran.

Člen 8

Prehodne določbe

Države članice lahko do 1. januarja 2018 dovolijo dajanje v promet ali uporabo lokalnih grelnikov prostorov, ki so v skladu z veljavnimi nacionalnimi določbami glede sezonske energijske učinkovitosti pri ogrevanju prostorov ter emisij dušikovih oksidov.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 28. aprila 2015 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 285, 31.10.2009, str. 10.

(2) Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1186 z dne 24. aprila 2015 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z označevanjem lokalnih grelnikov prostorov z energijskimi nalepkami (glej stran 20 tega Uradnega lista).

(3) Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12).

PRILOGA I Opredelitev pojmov, ki se uporabljajo za priloge II do V Za priloge II do V se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: 1. „sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov“ (ηs) pomeni razmerje v % med potrebo po ogrevanju prostorov, ki jo pokriva lokalni grelnik prostorov, in letno porabo energije, ki je potrebna za pokrivanje te potrebe; 2. „pretvorbeni količnik“ (CC) pomeni količnik, ki odraža ocenjeno 40-odstotno povprečno učinkovitost proizvodnje v EU iz Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1); vrednost pretvorbenega količnika CC = 2,5; 3. „emisije dušikovih oksidov“ pomeni emisije dušikovih oksidov pri nazivni izhodni toplotni moči, izražene v mg/kWhinput na podlagi GCV za lokalne grelnike prostorov na plinasto ali tekoče gorivo in lokalne komercialne grelnike prostorov; 4. „spodnja kurilna vrednost“ (NCV) pomeni skupno količino toplote, ki jo odda količinska enota goriva z ustrezno vsebnostjo vlage v gorivu, ko popolnoma zgori s kisikom in produkti zgorevanja ne dosežejo ponovno temperature okolice; 5. „zgornja kurilna vrednost brez vlage“ (GCV) pomeni skupno količino toplote, ki jo odda količinska enota goriva, pri katerem je bila vlaga, ki jo vsebuje, izsušena, ko popolnoma zgori s kisikom in produkti zgorevanja ponovno dosežejo temperaturo okolice; ta količina vključuje kondenzacijsko toploto vodne pare, ki nastane z zgorevanjem vodika, ki ga vsebuje gorivo; 6. „izkoristek pri nazivni ali minimalni izhodni toplotni moči“ (ηth,nom ali ηth,min) pomeni razmerje v % med koristno izhodno toplotno močjo in skupno dovedeno energijo za lokalni grelnik prostorov, pri čemer je za: (a) lokalne grelnike prostorov za domačo uporabo skupna dovedena energija izražena kot NCV in/ali kot končna energija, pomnožena s pretvorbenim količnikom (CC); (b) lokalne komercialne grelnike prostorov skupna dovedena energija izražena kot GCV in kot končna energija, pomnožena s pretvorbenim količnikom (CC); 7. „zahtevana električna moč pri nazivni izhodni toplotni moči“ (elmax) pomeni električno moč, ki jo lokalni grelnik prostorov zahteva za zagotavljanje nazivne izhodne toplotne moči. Zahtevana električna moč je izražena v kW in se določi brez upoštevanja porabe energije črpalke, če je z izdelkom mogoče posredno ogrevanje in je črpalka vgrajena; 8. „zahtevana električna moč pri minimalni izhodni toplotni moči“ (elmin) pomeni električno moč, ki jo lokalni grelnik prostorov zahteva za zagotavljanje minimalne izhodne toplotne moči. Zahtevana električna moč je izražena v kW in se določi brez upoštevanja porabe energije črpalke, če je z izdelkom mogoče posredno ogrevanje in je črpalka vgrajena; 9. „zahtevana električna moč v stanju pripravljenosti“ (elsb) pomeni električno moč v kW, ki jo izdelek zahteva v stanju pripravljenosti; 10. „zahtevana moč za stalno goreči vžigalni plamen“ (Ppilot) pomeni porabo plinastega ali tekočega goriva izdelka v kW, potrebnega za zagotavljanje plamena, ki služi kot vir vžiga močnejšega procesa zgorevanja, potrebnega za nazivno izhodno toplotno moč ali izhodno toplotno moč pri delni obremenitvi, ko je prižgan dlje kot 5 minut, preden se vključi glavni gorilnik; 11. „ročno uravnavanje dovajanja toplote z vgrajenim termostatom“ pomeni ročno upravljan senzor, vgrajen v izdelek, ki meri in uravnava temperaturo v njegovem središču ter prilagaja količino akumulirane toplote; 12. „ročno uravnavanje dovajanja toplote s povratno informacijo o temperaturi v prostoru in/ali na prostem“ pomeni ročno upravljan senzor, vgrajen v izdelek, ki meri temperaturo v njegovem središču ter prilagaja količino akumulirane toplote glede na temperaturo v prostoru in/ali na prostem; 13. „elektronsko uravnavanje dovajanja toplote s povratno informacijo o temperaturi v prostoru in/ali na prostem ali elektronsko uravnavanje dovajanja toplote s strani dobavitelja energije“ pomeni samodejno upravljan senzor, vgrajen izdelek, ki meri temperaturo v njegovem središču ter prilagaja količino akumulirane toplote glede na temperaturo v prostoru in/ali na prostem, ali napravo, katere način dovajanja lahko uravnava dobavitelj energije; 14. „uravnavanje izhodne toplotne moči s pomočjo ventilatorja“ pomeni, da je izdelek opremljen z vgrajenim ventilatorjem, s katerim je mogoče upravljati, za uravnavanje izhodne toplotne moči ter njeno prilagajanje potrebi po ogrevanju; 15. „enostopenjsko uravnavanje izhodne toplotne moči, brez uravnavanja temperature v prostoru“ pomeni, da izdelek svoje izhodne toplotne moči ne more samodejno uravnavati in ne prejema nobenih podatkov o sobni temperaturi, na podlagi katerih bi samodejno uravnaval izhodno toplotno moč; 16. „dve ali več ročno nastavljivih stopenj, brez uravnavanja temperature v prostoru“ pomeni, da je mogoče izhodno toplotno moč izdelka ročno uravnavati z najmanj dvema stopnjama izhodne toplotne moči in da izdelek ni opremljen z napravo, ki izhodno toplotno moč samodejno uravnava glede na želeno temperaturo prostora; 17. „uravnavanje temperature v prostoru z mehanskim termostatom“ pomeni, da je izdelek opremljen z neelektronsko napravo, ki izdelku omogoča, da določeno obdobje samodejno uravnava svojo izhodno toplotno moč glede na določeno zahtevano raven udobja ogrevanja notranjih prostorov; 18. „z elektronskim uravnavanjem temperature v prostoru“ pomeni, da je izdelek opremljen z elektronsko napravo, vgrajeno ali zunanjo, ki izdelku omogoča, da določeno obdobje samodejno uravnava svojo izhodno toplotno moč glede na določeno zahtevano raven udobja ogrevanja notranjih prostorov; 19. „z elektronskim uravnavanjem temperature v prostoru z dnevnim časovnikom“ pomeni, da je izdelek opremljen z elektronsko napravo, vgrajeno ali zunanjo, ki izdelku omogoča, da določeno obdobje samodejno uravnava svojo izhodno toplotno moč glede na določeno zahtevano raven udobja ogrevanja notranjih prostorov, ter omogoča nastavitev časovne razporeditve in temperature v 24-urnem intervalu časovnika; 20. „z elektronskim uravnavanjem temperature v prostoru s tedenskim časovnikom“ pomeni, da je izdelek opremljen z elektronsko napravo, vgrajeno ali zunanjo, ki izdelku omogoča, da določeno obdobje samodejno uravnava svojo izhodno toplotno moč glede na določeno zahtevano raven udobja ogrevanja notranjih prostorov, ter omogoča nastavitev časovne razporeditve in ravni temperature za ves teden. V 7-dnevnem obdobju morajo nastavitve omogočati dnevno spreminjanje; 21. „uravnavanje temperature v prostoru z zaznavanjem prisotnosti“ pomeni, da je izdelek opremljen z vgrajeno ali zunanjo elektronsko napravo, ki samodejno zniža nastavljeno temperaturo v prostoru, ko v njem ni prisotna nobena oseba; 22. „uravnavanje temperature v prostoru z zaznavanjem odprtega okna“ pomeni, da je izdelek opremljen z vgrajeno ali zunanjo elektronsko napravo, ki zniža izhodno toplotno moč, če je odprto okno ali vrata. Kadar se za zaznavanje odprtega okna ali vrat uporablja senzor, se ga lahko vgradi z izdelkom, zunaj izdelka, v stavbo, ali pa se uporabi kombinacija teh možnosti; 23. „z možnostjo uravnavanja na daljavo“ pomeni funkcijo, ki omogoča oddaljeno interakcijo z izdelkom izven stavbe, v kateri je vgrajen; 24. „s prilagodljivim uravnavanjem začetka delovanja“ pomeni funkcijo, ki predvidi in sproži optimalen začetek ogrevanja, da se določena temperatura doseže ob želenem času; 25. „z omejitvijo časa delovanja“ pomeni, da ima izdelek funkcijo, ki samodejno izključi izdelek po poteku nastavljenega časovnega obdobja; 26. „z globus senzorjem“ pomeni, da je izdelek opremljen z vgrajeno ali zunanjo elektronsko napravo, ki meri temperaturo zraka in sevalno temperaturo; 27. „enostopenjsko“ pomeni, da izdelek ne more samodejno prilagajati svoje izhodne toplotne moči; 28. „dvostopenjsko“ pomeni, da lahko izdelek samodejno uravnava svojo izhodno toplotno moč z dvema različnima stopnjama glede na dejansko temperaturo zraka v prostoru in želeno temperaturo zraka v prostoru, ki jo uravnava s senzorji temperature in vmesnikom, ki ni nujno vgrajen v sam izdelek; 29. „modularno“ pomeni, da lahko izdelek samodejno uravnava svojo izhodno toplotno moč z vsaj tremi različnimi stopnjami glede na dejansko in želeno temperaturo zraka v prostoru, ki jo uravnava s senzorji temperature in vmesnikom, ki ni nujno vgrajen v sam izdelek; 30. „stanje pripravljenosti“ pomeni stanje, v katerem je izdelek priključen na električno omrežje in je predvideni način delovanja odvisen od dovoda energije iz električnega omrežja, zagotovljene pa so le naslednje funkcije, ki lahko trajajo nedoločen čas: funkcija ponovnega vklopa ali funkcija ponovnega vklopa in samo prikaz aktivirane funkcije ponovnega vklopa in/ali prikaz informacij ali statusa; 31. „izhodna toplotna moč cevnega sistema“ pomeni skupno izhodno toplotno moč cevnih odsekov konfiguracije v kW, kakor je dana na trg; 32. „izhodna toplotna moč cevnega odseka“ pomeni izhodno toplotno moč cevnega odseka v kW, ki skupaj z drugimi cevnimi odseki tvori del konfiguracije cevnega sistema; 33. „faktor sevanja pri nazivni ali minimalni izhodni toplotni moči“ (RFnom ali RFmin) pomeni razmerje med izhodno infrardečo toplotno močjo izdelka v % v primerjavi s skupno dovedeno energijo pri zagotavljanju nazivne ali minimalne izhodne toplotne moči, izračunano kot izhodna infrardeča energija, deljena s skupno dovedeno energijo na podlagi spodnje kurilne vrednosti (NCV) goriva pri zagotavljanju nazivne ali minimalne izhodne toplotne moči; 34. „izolacija lupine“ pomeni stopnjo toplotne izolacije lupine ali obloge izdelka, uporabljene za zmanjšanje toplotnih izgub v primeru, ko je izdelek mogoče namestiti zunaj stavbe; 35. „faktor izgube skozi lupino“ pomeni toplotne izgube v % zaradi dela izdelka, nameščenega zunaj zaprtega prostora, ki ga izdelek greje, in se določi s prepustnostjo zadevne lupine tega dela; 36. „identifikacijska oznaka modela“ pomeni kodo, običajno alfanumerično, po kateri se določen model lokalnega grelnika prostorov razlikuje od drugih modelov iste blagovne znamke ali proizvajalčevega imena; 37. „vsebnost vlage“ pomeni maso vode v gorivu v razmerju do celotne mase goriva, ki se uporablja pri lokalnem grelniku prostorov. (1) Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

PRILOGA II Zahteve za okoljsko primerno zasnovo 1. Posebne zahteve za okoljsko primerno zasnovo za sezonsko energijsko učinkovitost pri ogrevanju prostorov (a) Lokalni grelniki prostorov od 1. januarja 2018 izpolnjujejo naslednje zahteve: (i) sezonska energijska učinkovitost lokalnih grelnikov prostorov z odprtim kuriščem na plinasta ali tekoča goriva pri ogrevanju prostorov ni manjša od 42 %; (ii) sezonska energijska učinkovitost lokalnih grelnikov prostorov z zaprtim kuriščem na plinasta ali tekoča goriva pri ogrevanju prostorov ni manjša od 72 %; (iii) sezonska energijska učinkovitost lokalnih prenosnih električnih grelnikov prostorov pri ogrevanju prostorov ni manjša od 36 %; (iv) sezonska energijska učinkovitost lokalnih fiksnih električnih grelnikov prostorov z nazivno izhodno toplotno močjo nad 250 W pri ogrevanju prostorov ni manjša od 38 %; (v) sezonska energijska učinkovitost lokalnih fiksnih električnih grelnikov prostorov z nazivno izhodno toplotno močjo do vključno 250 W pri ogrevanju prostorov ni manjša od 34 %; (vi) sezonska energijska učinkovitost lokalnih električnih akumulacijskih grelnikov prostorov pri ogrevanju prostorov ni manjša od 38,5 %; (vii) sezonska energijska učinkovitost lokalnih električnih talnih grelnikov prostorov pri ogrevanju prostorov ni manjša od 38 %; (viii) sezonska energijska učinkovitost lokalnih fiksnih električnih sevalnih grelnikov prostorov pri ogrevanju prostorov ni manjša od 35 %; (ix) sezonska energijska učinkovitost lokalnih električnih grelnikov prostorov z vidno žarečim grelnim elementom z nazivno izhodno toplotno močjo nad 1,2 kW pri ogrevanju prostorov ni manjša od 35 %; (x) sezonska energijska učinkovitost lokalnih električnih grelnikov prostorov z vidno žarečim grelnim elementom z nazivno izhodno toplotno močjo do vključno 1,2 kW pri ogrevanju prostorov ni manjša od 31 %; (xi) sezonska energijska učinkovitost lokalnih grelnikov prostorov z zgorevanjem na površini pri ogrevanju prostorov ni manjša od 85 %; (xii) sezonska energijska učinkovitost lokalnih cevnih grelnikov prostorov pri ogrevanju prostorov ni manjša od 74 %. 2. Posebne zahteve za okoljsko primerno zasnovo za emisije (a) Od 1. januarja 2018 emisije dušikovih oksidov (NOx) iz lokalnih grelnikov prostorov na tekoča in plinasta goriva ne presegajo naslednjih vrednosti: (i) emisije NOx iz lokalnih grelnikov prostorov z odprtim kuriščem in lokalnih grelnikov prostorov z zaprtim kuriščem na plinasta oziroma tekoča goriva ne presegajo 130 mg/kWhinput na podlagi GCV; (ii) emisije NOx iz lokalnih grelnikov prostorov z zgorevanjem na površini in lokalnih cevnih grelnikov prostorov ne presegajo 200 mg/kWhinput na podlagi GCV. 3. Zahteve glede informacij o izdelku (a) Od 1. januarja 2018 se o lokalnih grelnikih prostorov zagotovijo naslednje informacije: (i) priročniki z navodili za monterje in končne uporabnike ter prosto dostopne spletne strani proizvajalcev, njihovih pooblaščenih zastopnikov in uvoznikov vsebujejo naslednje elemente: (1) za lokalne grelnike prostorov na plinasta ali tekoča goriva tehnične parametre iz preglednice 1, izmerjene in izračunane v skladu s Prilogo III, in pomembne podatke iz navedene preglednice; (2) za lokalne električne grelnike prostorov tehnične parametre iz preglednice 2, izmerjene in izračunane v skladu s Prilogo III, in pomembne podatke iz navedene preglednice; (3) za lokalne komercialne grelnike prostorov tehnične parametre iz preglednice 3, izmerjene in izračunane v skladu s Prilogo III, in pomembne podatke iz navedene preglednice; (4) morebitne posebne varnostne ukrepe, ki jih je treba upoštevati pri sestavljanju, nameščanju ali vzdrževanju lokalnega grelnika prostorov; (5) ustrezne informacije za razstavljanje, recikliranje in/ali odstranitev po koncu življenjske dobe; (ii) tehnična dokumentacija za namene ocenjevanja skladnosti v skladu s členom 4 vsebuje naslednje elemente: (1) elemente iz točke (a); (2) seznam vseh enakovrednih modelov, če je ustrezno. (b) Od 1. januarja 2018 se o lokalnih grelnikih prostorov zagotovijo naslednje informacije: (i) samo za lokalne grelnike prostorov brez priključka na dimnik in lokalne grelnike prostorov, odprte proti dimniku: priročnik z navodili za končne uporabnike, prosto dostopne spletne strani proizvajalcev in embalaža izdelka vsebujejo naslednji stavek, ki mora biti jasno viden in berljiv ter zapisan v jeziku, ki je končnim uporabnikom v državi članici, kjer se izdelek trži, lahko razumljiv: „Ta izdelek ni primeren za primarno ogrevanje.“; (1) v priročniku z navodili za končne uporabnike je ta stavek izpisan na naslovni strani priročnika; (2) na prosto dostopnih spletnih straneh proizvajalcev je ta stavek prikazan skupaj z drugimi značilnostmi izdelka; (3) stavek je prikazan na dobro vidnem mestu na embalaži, kadar je ta pred nakupom prikazana končnim uporabnikom; (ii) samo za lokalne prenosne električne grelnike prostorov: priročnik z navodili za končne uporabnike, prosto dostopne spletne strani proizvajalcev in embalaža izdelka vsebujejo naslednji stavek, ki mora biti jasno viden in berljiv ter zapisan v jeziku, ki je končnim uporabnikom v državi članici, kjer se izdelek trži, lahko razumljiv: „Ta izdelek je primeren le za uporabo v dobro izoliranih prostorih ali za priložnostno uporabo.“; (1) v priročniku z navodili za končne uporabnike je ta stavek izpisan na naslovni strani priročnika; (2) na prosto dostopnih spletnih straneh proizvajalcev je ta stavek prikazan skupaj z drugimi značilnostmi izdelka; (3) stavek je prikazan na dobro vidnem mestu na embalaži, kadar je ta pred nakupom prikazana končnim uporabnikom. Preglednica 1 Zahteve glede informacij za lokalne grelnike prostorov na plinasto/tekoče gorivo Identifikacijska oznaka modela(-ov): Posredno ogrevanje: [da/ne] Neposredna izhodna toplotna moč: … (kW) Posredna izhodna toplotna moč: … (kW) Gorivo Emisije pri ogrevanju prostorov (1) NOx Izberite vrsto goriva [plinasto/ tekoče] [navedite podrobneje] [mg/kWhinput] (GCV) Postavka Simbol Vrednost Enota Postavka Simbol Vrednost Enota Izhodna toplotna moč Izkoristek (NCV) Nazivna izhodna toplotna moč Pnom x,x kW Izkoristek pri nazivni izhodni toplotni moči ηth,nom x,x % Minimalna izhodna toplotna moč (okvirno) Pmin [x,x/NP] kW Izkoristek pri minimalni izhodni toplotni moči (okvirno) ηth,min [x,x/NP] % Dodatna potreba po električni moči Način uravnavanja izhodne toplotne moči/temperature v prostoru (izberite eno možnost) Pri nazivni izhodni toplotni moči elmax x,xxx kW Z enostopenjskim uravnavanjem izhodne toplotne moči, brez uravnavanja temperature v prostoru [da/ne] Pri minimalni izhodni toplotni moči elmin x,xxx kW Z dvema ali več ročnimi stopnjami, brez uravnavanja temperature v prostoru [da/ne] V stanju pripravljenosti elSB x,xxx kW Z uravnavanjem temperature v prostoru z mehanskim termostatom [da/ne] Z elektronskim uravnavanjem temperature v prostoru [da/ne] Z elektronskim uravnavanjem temperature v prostoru z dnevnim časovnikom [da/ne] Z elektronskim uravnavanjem temperature v prostoru s tedenskim časovnikom [da/ne] Druge možnosti uravnavanja (izberete lahko več možnosti) Z uravnavanjem temperature v prostoru z zaznavanjem prisotnosti [da/ne] Z uravnavanjem temperature v prostoru z zaznavanjem odprtega okna [da/ne] Z možnostjo uravnavanja na daljavo [da/ne] S prilagodljivim uravnavanjem začetka delovanja [da/ne] Z omejitvijo časa delovanja [da/ne] Z globus senzorjem [da/ne] Zahtevana moč za stalno goreči vžigalni plamen Zahtevana moč za vžigalni plamen (če je primerno) Ppilot [x,xxx/NP] kW Kontaktni podatki Ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika

Preglednica 2 Zahteve glede informacij za lokalne električne grelnike prostorov Identifikacijska oznaka modela(-ov): Postavka Simbol Vrednost Enota Postavka Enota Izhodna toplotna moč Način dovajanja toplotne moči, samo za lokalne električne akumulacijske grelnike (izberite eno možnost) Nazivna izhodna toplotna moč Pnom x,x kW Ročno uravnavanje dovajanja toplote z vgrajenim termostatom [da/ne] Minimalna izhodna toplotna moč (okvirno) Pmin [x,x/NP] kW Ročno uravnavanje dovajanja toplote s povratno informacijo o temperaturi v prostoru in/ali na prostem [da/ne] Največja trajna izhodna toplotna moč Pmax,c x,x kW Elektronsko uravnavanje dovajanja toplote s povratno informacijo o temperaturi v prostoru in/ali na prostem [da/ne] Dodatna potreba po električni moči Uravnavanje izhodne toplotne moči s pomočjo ventilatorja [da/ne] Pri nazivni izhodni toplotni moči elmax x,xxx kW Način uravnavanja izhodne toplotne moči/temperature v prostoru (izberite eno možnost) Pri minimalni izhodni toplotni moči elmin x,xxx kW Z enostopenjskim uravnavanjem izhodne toplotne moči, brez uravnavanja temperature v prostoru [da/ne] V stanju pripravljenosti elSB x,xxx kW Z dvema ali več ročnimi stopnjami, brez uravnavanja temperature v prostoru [da/ne] Z uravnavanjem temperature v prostoru z mehanskim termostatom [da/ne] Z elektronskim uravnavanjem temperature v prostoru [da/ne] Z elektronskim uravnavanjem temperature v prostoru z dnevnim časovnikom [da/ne] Z elektronskim uravnavanjem temperature v prostoru s tedenskim časovnikom [da/ne] Druge možnosti uravnavanja (izberete lahko več možnosti) Z uravnavanjem temperature v prostoru z zaznavanjem prisotnosti [da/ne] Z uravnavanjem temperature v prostoru z zaznavanjem odprtega okna [da/ne] Z možnostjo uravnavanja na daljavo [da/ne] S prilagodljivim uravnavanjem začetka delovanja [da/ne] Z omejitvijo časa delovanja [da/ne] Z globus senzorjem [da/ne] Kontaktni podatki Ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika

Preglednica 3 Zahteve glede informacij za lokalne komercialne grelnike Identifikacijska oznaka modela(-ov): [sevalo z zgorevanjem na površini/cevno sevalo] Gorivo Gorivo Emisije pri ogrevanju prostorov (2) NOx Izberite vrsto goriva [plinasto/ tekoče] [navedite podrobneje] mg/kWhinput (GCV) Značilnosti pri delovanju samo z osnovnim gorivom Postavka Simbol Vrednost Enota Postavka Simbol Vrednost Enota Izhodna toplotna moč Izkoristek (GCV) – samo lokalni cevni grelniki prostorov (3) Nazivna izhodna toplotna moč Pnom x,x kW Izkoristek pri nazivni izhodni toplotni moči ηth,nom x,x % Najmanjša izhodna toplotna moč Pmin [x,x/NP] kW Izkoristek pri najmanjši izhodni toplotni moči ηth,min [x,x/NP] % Minimalna izhodna toplotna moč (kot odstotek nazivne izhodne toplotne moči) .. [x] % Nazivna izhodna toplotna moč cevnega sistema (če je primerno) Psystem x,x kW Nazivna izhodna toplotna moč cevnega odseka (če je primerno) Pheater,i [x,x/NP] kW Izkoristek cevnega odseka pri minimalni izhodni toplotni moči (če je primerno) ηi [x,x/NP] % (po potrebi ponovi za več odsekov) .. [x,x/NP] kW (po potrebi ponovi za več odsekov) .. [x,x/NP] % Število enakih cevnih odsekov n [x] [-] Faktor sevanja Izgube skozi lupino Faktor sevanja pri nazivni izhodni toplotni moči RFnom [x,x] [-] Razred izolacije lupine U W/ (m2K) Faktor sevanja pri minimalni izhodni toplotni moči RFmin [x,x] [-] Faktor izgube skozi lupino Fenv [x,x] % Faktor sevanja cevnega odseka pri nazivni izhodni toplotni moči RFi [x,x] [-] Generator toplote mora biti nameščen zunaj ogrevanega območja [da/ne] (po potrebi ponovi za več odsekov) .. Dodatna potreba po električni moči Način uravnavanja izhodne toplotne moči (izberite eno možnost) Pri nazivni izhodni toplotni moči elmax x,xxx kW — enostopenjski [da/ne] Pri minimalni izhodni toplotni moči elmin x,xxx kW — dvostopenjski [da/ne] V stanju pripravljenosti elSB x,xxx kW — modularni [da/ne] Zahtevana moč za stalno goreči vžigalni plamen Zahtevana moč za vžigalni plamen (če je primerno) Ppilot [x,xxx/NP] kW Kontaktni podatki Ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika (1) NOx = dušikovi oksidi. (2) NOx = dušikovi oksidi. (3) Pri lokalnih grelnikih prostorov z zgorevanjem na površini je tehtani toplotni izkoristek praviloma 85,6 %.

PRILOGA III Meritve in izračuni 1. Zaradi skladnosti in preverjanja skladnosti z zahtevami iz te uredbe se meritve in izračuni opravijo v skladu s harmoniziranimi standardi, katerih sklicne številke so bile s tem namenom objavljene v Uradnem listu Evropske unije, ali z uporabo drugih zanesljivih, točnih in ponovljivih metod, pri katerih se upoštevajo najsodobnejše splošno priznane metode. Izpolnjujejo pogoje iz točk 2 do 5. 2. Splošni pogoji za meritve in izračune (a) Deklarirane vrednosti za nazivno izhodno toplotno moč in sezonsko energijsko učinkovitost pri ogrevanju prostorov se zaokrožijo na najbližjo prvo decimalko. (b) Deklarirane vrednosti za emisije se zaokrožijo na najbližje celo število. 3. Splošni pogoji za sezonsko energijsko učinkovitost pri ogrevanju prostorov (a) Sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov (ηS ) se izračuna kot sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov v načinu aktivnega delovanja (ηS,on ), popravljena s prispevki za upoštevanje uravnavanja akumulirane toplote in izhodne toplotne moči, dodatne potrebe po električni moči in porabe energije za stalno goreči vžigalni plamen. (b) Poraba električne energije se pomnoži s pretvorbenim količnikom (CC) 2,5. 4. Splošni pogoji za emisije (a) Pri lokalnih grelnikih na plinasta in tekoča goriva se pri meritvi upoštevajo emisije dušikovih oksidov (NOx). Emisije dušikovih oksidov se izračunajo kot vsota dušikovega monoksida in dušikovega dioksida ter izrazijo z dušikovim dioksidom. 5. Posebni pogoji za sezonsko energijsko učinkovitost pri ogrevanju prostorov (a) Sezonska energijska učinkovitost vseh lokalnih grelnikov prostorov pri ogrevanju prostorov, razen lokalnih komercialnih grelnikov prostorov, je opredeljena kot: ηS = ηS,on – 10 % + F(1) + F(2) + F(3) – F(4) – F(5) Sezonska energijska učinkovitost lokalnih komercialnih grelnikov prostorov pri ogrevanju prostorov je opredeljena kot: ηS = ηS,on – F(1) – F(4) – F(5) pri čemer je: — ηS,on sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov v načinu aktivnega delovanja, izražena v odstotkih in izračunana v skladu s točko 5(b), — F(1) korekcijski faktor, ki predstavlja pozitiven prispevek k sezonski energijski učinkovitosti lokalnih električnih akumulacijskih grelnikov prostorov pri ogrevanju prostorov zaradi prilagojenih prispevkov zaradi možnosti uravnavanja akumulirane in izhodne toplotne moči; in negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti pri ogrevanju prostorov za lokalne komercialne grelnike prostorov zaradi prilagojenih prispevkov zaradi možnosti uravnavanja izhodne toplotne moči, izražen v %, — F(2) korekcijski faktor, ki predstavlja pozitiven prispevek k sezonski energijski učinkovitosti pri ogrevanju prostorov zaradi prilagojenih prispevkov krmilnih naprav za uravnavanje udobja ogrevanja notranjih prostorov, katerega vrednosti se medsebojno izključujejo in jih ni mogoče seštevati, izražen v %, — F(3) korekcijski faktor, ki predstavlja pozitiven prispevek k sezonski energijski učinkovitosti pri ogrevanju prostorov zaradi prilagojenih prispevkov krmilnih naprav za uravnavanje udobja ogrevanja notranjih prostorov, katerega vrednosti se lahko seštevajo, izražen v %, — F(4) korekcijski faktor, ki predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti pri ogrevanju prostorov zaradi dodatne potrebe po električni moči, izražen v %, — F(5) korekcijski faktor, ki predstavlja negativen prispevek k sezonski energijski učinkovitosti pri ogrevanju prostorov zaradi porabe energije stalno gorečega vžigalnega plamena, izražen v %. (b) Sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov v načinu aktivnega delovanja se izračuna kot: Za vse lokalne grelnike prostorov, razen za lokalne električne grelnike prostorov in lokalne komercialne grelnike prostorov: ηS,on = ηth,nom pri čemer je: — ηth,nom izkoristek pri nazivni izhodni toplotni moči na podlagi NCV. Za lokalne električne grelnike prostorov: pri čemer je: — CC„pretvorbeni količnik“ za pretvorbo električne energije v primarno energijo, — ηth,on za lokalne električne grelnike prostorov enak 100 %. Za lokalne komercialne grelnike prostorov: ηS,on = ηS,th · ηS,RF pri čemer je: — ηS,th tehtani toplotni izkoristek, izražen v %, — ηS,RF emisijska učinkovitost, izražena v %. Za lokalne grelnike prostorov z zgorevanjem na površini je ηS,th enaka 85,6 %. Za lokalne cevne grelnike prostorov: ηS,th = (0,15 · ηth,nom + 0,85 · ηth,min ) – Fenv pri čemer: — je ηth,nom izkoristek pri nazivni izhodni toplotni moči na podlagi GCV, izražen v %, — je ηth,min izkoristek pri minimalni izhodni toplotni moči na podlagi GCV, izražen v %, — so Fenv izgube generatorja toplote skozi lupino, izražene v %. Če proizvajalec ali dobavitelj določi, da mora biti generator toplote lokalnega cevnega grelnika prostora nameščen v prostor, ki bo ogrevan, so izgube skozi lupino 0 (nič). Če proizvajalec ali dobavitelj določi, da mora biti generator toplote lokalnega cevnega grelnika prostora nameščen zunaj prostora, ki bo ogrevan, je faktor izgube skozi lupino odvisen od toplotne prepustnosti lupine generatorja toplote v skladu s preglednico 4. Preglednica 4 Faktor izgube skozi lupino generatorja toplote Toplotna prepustnost lupine (U) U ≤ 0,5 2,2 % 0,5 < U ≤ 1,0 2,4 % 1,0 < U ≤ 1,4 3,2 % 1,4 < U ≤ 2,0 3,6 % U > 2,0 6,0 % Emisijska učinkovitost lokalnih komercialnih grelnikov prostorov se izračuna na naslednji način: pri čemer je: — RFS faktor sevanja lokalnega komercialnega grelnika prostorov, izražen v %. Za vse lokalne komercialne grelnike prostorov, razen cevne sisteme: RFS = 0,15 · RFnom + 0,85 · RFmin pri čemer je: — RFnom faktor sevanja pri nazivni izhodni toplotni moči, izražen v %, — RFmin faktor sevanja pri minimalni izhodni toplotni moči, izražen v %. Za cevne sisteme: pri čemer je: — RFnom,i faktor sevanja cevnega odseka pri nazivni izhodni toplotni moči, izražen v %, — RFmin,i faktor sevanja cevnega odseka pri minimalni izhodni toplotni moči, izražen v %, — Pheater,i izhodna toplotna moč cevnega odseka na podlagi GCV, izražena v kW, — Psystem izhodna toplotna moč celotnega cevnega sistema na podlagi GCV, izražena v kW. Ta enačba se uporablja samo, če je konstrukcija gorilnika, cevi in reflektorjev cevnega odseka, uporabljenega v cevnem sistemu, enaka lokalnemu grelniku prostorov z eno cevjo in so nastavitve za delovanje cevnega odseka enake nastavitvam lokalnega grelnika prostorov z eno cevjo. (c) Korekcijski faktor F(1) predstavlja pozitiven prispevek k sezonski energijski učinkovitosti pri ogrevanju prostorov zaradi prilagojenih prispevkov za uravnavanje dovedene in izhodne toplotne moči ter če se toplota distribuira preko naravne konvekcije ali konvekcije s pomočjo ventilatorja za lokalne električne akumulacijske grelnike prostorov in negativen prispevek za lokalne komercialne grelnike prostorov, povezan z zmožnostjo izdelka za uravnavanje svoje izhodne toplotne moči. Za lokalne električne akumulacijske grelnike prostorov se korekcijski faktor izhodne toplotne moči F(1) izračuna na naslednji način: Če je izdelek opremljen z eno od (medsebojno izključujočih se) možnosti iz preglednice 5, se korekcijski faktor F(1) poveča za ustrezno vrednost te možnosti. Preglednica 5 Korekcijski faktor F(1) za lokalne električne akumulacijske grelnike prostorov Če je izdelek opremljen z (izbrati je mogoče samo eno možnost): F(1) se poveča za ročnim uravnavanjem dovajanja toplote z vgrajenim termostatom 0,0 % ročnim uravnavanjem dovajanja toplote s povratno informacijo o temperaturi v prostoru in/ali na prostem 2,0 % elektronskim uravnavanjem dovajanja toplote s povratno informacijo o temperaturi v prostoru in/ali na prostem ali z uravnavanjem s strani dobavitelja energije 3,5 % Če lokalni električni akumulacijski grelnik prostorov toploto oddaja s pomočjo ventilatorja, se F(1) prišteje dodatnih 1,5 %. Za lokalne komercialne grelnike prostorov se korekcijski faktor izhodne toplotne moči izračuna na naslednji način: Preglednica 6 Korekcijski faktor F(1) za lokalne grelnike prostorov Če je način uravnavanja izhodne toplotne moči: F(1) se izračuna kot: enostopenjski F(1) = 5 % dvostopenjski modularni Najmanjša vrednost korekcijskega faktorja F(1) za dvostopenjske lokalne komercialne grelnike prostorov je 2,5 %, za modularne lokalne komercialne grelnike prostorov pa 5 %. Pri lokalnih grelnikih prostorov, ki niso električni akumulacijski grelniki ali lokalni komercialni grelniki prostorov, je korekcijski faktor F(1) enak 0 (nič). (d) Korekcijski faktor F(2), ki predstavlja pozitiven prispevek k sezonski energijski učinkovitosti pri ogrevanju prostorov zaradi prilagojenih prispevkov za uravnavanje udobja ogrevanja notranjih prostorov, katerega vrednosti se medsebojno izključujejo ali jih ni mogoče seštevati, se izračuna na naslednji način: Za vse lokalne grelnike prostorov je korekcijski faktor F(2) enak enemu od faktorjev iz preglednice 7, odvisno od načina uravnavanja, ki se uporablja. Izbrati je mogoče samo eno vrednost. Preglednica 7 Korekcijski faktor F(2) Če je izdelek opremljen z (izbrati je mogoče samo eno možnost): F(2) Za lokalne električne grelnike prostorov Za lokalne grelnike prostorov na plinasta ali tekoča goriva Prenosni Fiksni Akumulacijski Talni Sevalni enostopenjskim uravnavanjem izhodne toplotne moči, brez uravnavanja temperature v prostoru 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % dvema ali več samodejnimi stopnjami, brez uravnavanja temperature 1,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 2,0 % 1,0 % uravnavanjem temperature v prostoru z mehanskim termostatom 6,0 % 1,0 % 0,5 % 1,0 % 1,0 % 2,0 % elektronskim uravnavanjem temperature v prostoru 7,0 % 3,0 % 1,5 % 3,0 % 2,0 % 4,0 % elektronskim uravnavanjem temperature v prostoru z dnevnim časovnikom 8,0 % 5,0 % 2,5 % 5,0 % 3,0 % 6,0 % elektronskim uravnavanjem temperature v prostoru s tedenskim časovnikom 9,0 % 7,0 % 3,5 % 7,0 % 4,0 % 7,0 % Korekcijski faktor F(2) ne velja za lokalne komercialne grelnike prostorov. (e) Korekcijski faktor F(3), ki predstavlja pozitiven prispevek k sezonski energijski učinkovitosti pri ogrevanju prostorov zaradi prilagojenih prispevkov za uravnavanje udobja ogrevanja notranjih prostorov, katerih vrednosti se lahko seštevajo, se izračuna na naslednji način: Za vse lokalne grelnike prostorov je korekcijski faktor F(3) seštevek vrednosti iz preglednice 8, odvisno od načina uravnavanja, ki se uporablja. Preglednica 8 Korekcijski faktor F(3) Če je izdelek opremljen z (izbrati je mogoče več možnosti): F(3) Za lokalne električne grelnike prostorov Za lokalne grelnike prostorov na plinasta ali tekoča goriva Prenosni Fiksni Akumulacijski Talni Sevalni uravnavanjem temperature v prostoru z zaznavanjem prisotnosti 1,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 2,0 % 1,0 % uravnavanjem temperature v prostoru z zaznavanjem odprtega okna 0,0 % 1,0 % 0,5 % 1,0 % 1,0 % 1,0 % možnostjo uravnavanja na daljavo 0,0 % 1,0 % 0,5 % 1,0 % 1,0 % 1,0 % prilagodljivim uravnavanjem začetka delovanja 0,0 % 1,0 % 0,5 % 1,0 % 0,0 % 0,0 % omejitvijo časa delovanja 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 1,0 % 0,0 % globus senzorjem 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 1,0 % 0,0 % (f) Korekcijski faktor za dodatno potrebo po električni moči F(4) se izračuna kot: Ta korekcijski faktor upošteva dodatno porabo električne energije med stanjem vključenosti in stanjem pripravljenosti. Za lokalne električne grelnike prostorov se korekcija izračuna na naslednji način: korekcijski faktor za dodatno potrebo po električni moči F(4) se izračuna kot: pri čemer je: — elsb zahtevana električna moč v stanju pripravljenosti, izražena v kW, — Pnom nazivna izhodna toplotna moč izdelka, izražena v kW, — α faktor, ki upošteva skladnost izdelka z Uredbo Komisije (ES) št. 1275/2008 (1), — če je izdelek v skladu z mejnimi vrednostmi iz Uredbe (ES) št. 1275/2008, je α praviloma 0, — če izdelek ni v skladu z mejnimi vrednostmi iz Uredbe (ES) št. 1275/2008, je α praviloma 1,3. Za lokalne grelnike prostorov na plinasta ali tekoča goriva se korekcija za dodatno potrebo po električni moči izračuna kot: pri čemer je: — elmax zahtevana električna moč pri nazivni izhodni toplotni moči, izražena v kW, — elmin zahtevana električna moč pri minimalni izhodni toplotni moči, izražena v kW. Če izdelek ne omogoča minimalne izhodne toplotne moči, se uporabi vrednost za zahtevano električno moč pri nazivni izhodni toplotni moči, — elsb zahtevana električna moč v stanju pripravljenosti izdelka, izražena v kW, — Pnom nazivna izhodna toplotna moč izdelka, izražena v kW. Za lokalne komercialne grelnike prostorov se korekcijski faktor za dodatno potrebo po električni moči izračuna na naslednji način: (g) Korekcijski faktor F(5), povezan s porabo energije stalno gorečega vžigalnega plamena, se izračuna na naslednji način: Ta korekcijski faktor upošteva zahtevano moč za stalno goreči vžigalni plamen. Za lokalne grelnike prostorov na plinasta ali tekoča goriva se izračuna kot: pri čemer je: — Ppilot moč, potrebna za vžigalni plamen, izražena v kW, — Pnom nazivna izhodna toplotna moč izdelka, izražena v kW. Za lokalne komercialne grelnike prostorov se korekcijski faktor izračuna kot: Če izdelek nima stalno gorečega vžigalnega plamena, je Ppilot enak 0 (nič), pri čemer je: — Ppilot moč, potrebna za vžigalni plamen, izražena v kW, — Pnom nazivna izhodna toplotna moč izdelka, izražena v kW. (1) Uredba Komisije (ES) št. 1275/2008 z dne 17. decembra 2008 o izvajanju Direktive 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo za porabo energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanju pripravljenosti in izključenosti (UL L 339, 18.12.2008, str. 45).

PRILOGA IV Postopek preverjanja za namene tržnega nadzora Pri izvajanju tržnega nadzora iz člena 3(2) Direktive 2009/125/ES organi držav članic izvajajo naslednji postopek preverjanja za zahteve iz Priloge II: 1. Organi držav članic preskusijo samo eno enoto vsakega modela. 2. Model je skladen z veljavnimi zahtevami iz Priloge II k tej uredbi, če: (a) so deklarirane vrednosti v skladu z zahtevami iz Priloge II; (b) za lokalne električne grelnike prostorov sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov ηs ne more biti manjša od deklarirane vrednosti pri nazivni izhodni toplotni moči enote; (c) za lokalne gospodinjske grelnike prostorov na tekoče gorivo sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov ηs ni za več kot 8 % manjša od deklarirane vrednosti; (d) za lokalne gospodinjske grelnike prostorov na plinasto gorivo sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov ηs ni za več kot 8 % manjša od deklarirane vrednosti; (e) za lokalne gospodinjske grelnike prostorov na plinasto in tekoče gorivo emisije NOx deklarirane vrednosti ne presegajo za več kot 10 %; (f) za lokalne grelnike prostorov z zgorevanjem na površini in lokalne cevne grelnike prostorov sezonska energijska učinkovitost pri ogrevanju prostorov ni za več kot 10 % manjša od deklarirane vrednosti; (g) za lokalne grelnike prostorov z zgorevanjem na površini in lokalne cevne grelnike prostorov emisije NOx deklarirane vrednosti ne presegajo za več kot 10 %. 3. Če rezultat iz točke 2(a) ali (b) ni dosežen, se šteje, da zadevni model in vsi drugi enakovredni modeli niso skladni s to uredbo. Če ni dosežen noben rezultat iz točke 2(c) do (i), organi držav članic za preskušanje naključno izberejo tri dodatne enote istega modela. Alternativno lahko tri izbrane dodatne enote pripadajo enemu ali več enakovrednim modelom, ki so kot enakovredni izdelki navedeni v tehnični dokumentaciji proizvajalca. 4. Model je skladen z veljavnimi zahtevami iz Priloge II k tej uredbi, če: (a) so deklarirane vrednosti v skladu z zahtevami iz Priloge II; (b) za lokalne gospodinjske grelnike prostorov na tekoče gorivo povprečna sezonska energijska učinkovitost treh izbranih dodatnih enot pri ogrevanju prostorov ηs ni za več kot 8 % manjša od deklarirane vrednosti; (c) za lokalne gospodinjske grelnike prostorov na plinasto gorivo povprečna sezonska energijska učinkovitost treh izbranih dodatnih enot pri ogrevanju prostorov ηs ni za več kot 8 % manjša od deklarirane vrednosti; (d) za lokalne gospodinjske grelnike prostorov na plinasto in tekoče gorivo povprečne emisije NOx treh izbranih dodatnih enot deklarirane vrednosti ne presegajo za več kot 10 %; (e) za lokalne grelnike prostorov z zgorevanjem na površini in lokalne cevne grelnike prostorov povprečna sezonska energijska učinkovitost treh izbranih dodatnih enot pri ogrevanju prostorov ni za več kot 10 % manjša od deklarirane vrednosti; (f) za lokalne grelnike prostorov z zgorevanjem na površini in lokalne cevne grelnike prostorov povprečne emisije NOx treh izbranih dodatnih enot deklarirane vrednosti ne presegajo za več kot 10 %. 5. Če rezultati iz točke 4 niso doseženi, se šteje, da model ni skladen s to uredbo. Organi držav članic rezultate testiranja in druge pomembne informacije sporočijo organom drugih držav članic in Komisiji v enem mesecu po sprejetju sklepa o neskladnosti modela. 6. Organi držav članic uporabljajo merilne in računske metode iz Priloge III. Odstopanja pri preverjanjih, opredeljena v tej prilogi, se nanašajo samo na preverjanje parametrov, ki jih izmerijo organi držav članic, in jih dobavitelji ne smejo uporabljati kot dovoljena odstopanja pri določanju vrednosti v tehnični dokumentaciji.