SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/1920

z dne 26. januarja 2022

o državni pomoči SA.59974 – 2021/C (ex 2020/N, ex 2020/PN), ki jo je Romunija delno izvedla za družbo Complexul Energetic Oltenia SA

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 553)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1), točka (a), Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju pripomb, ki so jih med postopkom predložile tretje osebe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

(1) Romunija je po opravljenih stikih pred priglasitvijo (2)4. decembra 2020 priglasila svojo namero, da družbi Complexul Energetic Oltenia S.A. (v nadaljnjem besedilu: družba CE Oltenia) dodeli pomoč za prestrukturiranje.

(2) Komisija je z dopisom z dne 5. februarja 2021 Romuniji sporočila, da bo v zvezi z navedeno pomočjo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Romunija je svoje pripombe na ugotovitve iz navedenega dopisa predložila 8. marca 2021.

(3) Sklep Komisije, da začne postopek (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka), je bil 19. marca 2021 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo pripombe.

(4) Komisija je pripombe v zvezi s tem v predpisanem roku prejela od naslednjih tretjih oseb: Evropskega okoljskega urada (EEB), organizacij Bankwatch Romania/ClientEarth in organizacije Greenpeace. Navedene pripombe je posredovala Romuniji in ji dala možnost odgovora; njene pripombe je prejela z dopisom z dne 1. junija 2021.

(5) Romunija je Komisiji dodatne informacije poslala 10. maja, 1. in 24. junija, 14. septembra, 21. oktobra, 9., 14., 15., 20., 21., 22. in 29. decembra 2021 ter 20. in 21. januarja 2022.

(6) Romunija se izjemoma strinja, da se odpove svojim pravicam iz člena 342 PDEU v povezavi s členom 3 Uredbe št. 1/1958 (4) ter da se ta sklep sprejme in priglasi v skladu s členom 297 PDEU v angleškem jeziku (5).

2. PODROBEN OPIS UKREPOV

2.1 Upravičenka

(7) Družba CE Oltenia je javno podjetje, dejavno na področju rudarstva, proizvodnje energije iz fosilnih goriv in lokalne oskrbe s toploto. Družba je bila ustanovljena 12. oktobra 2011 in registrirana 31. maja 2012 po združitvi štirih družb: Complexul Energetic Craiova SA, Complexul Energetic Turceni SA, Complexul Energetic Rovinari SA in Societatea Nationala a Lignitului Oltenia SA. Družba CE Oltenia ne pripada večji poslovni skupini in se ne upravlja skupaj z drugimi javnimi podjetji. Je neodvisno središče odločanja v državi. Po podatkih romunskih organov družbo CE Oltenia nadzoruje romunska država, ki jo zastopa ministrstvo za energijo, in sicer s 77,15-odstotnim deležem. Med drugimi delničarji je investicijski sklad Fondul Proprietatea SA (21,56-odstotni delež) (6), preostale delnice pa so v lasti družb Electrocentrale Grup SA (0,84 %) in Inchidere si Conservare Mine (0,44 %). Nadzorni svet družbe CE Oltenia ima sedem članov, od katerih lahko sklad Fondul Proprietatea imenuje le dva, družbo pa upravlja direktorat (pet članov, med katerimi nadzorni svet imenuje generalnega izvršnega direktorja). Odločitve o ključnih vidikih poslovanja družbe CE Oltenia, kot so proračun, poslovni načrt ter druge finančne in poslovne odločitve, se sprejemajo z navadno večino delničarjev. Sklad Fondul Proprietatea jih ne more preprečiti ali nanje vložiti veta. Njegove pravice so običajne za manjšinske delničarje. Za nekatere odločitve, kot so spremembe vpisanega osnovnega kapitala, je potrebnih 90 % glasov na skupščini delničarjev ali na izredni skupščini, zato je potrebna odobritev sklada Fondul Proprietatea. Vendar večinski delež države in zastopanost v nadzornem svetu romunski državi omogočata izvajanje učinkovitega in izključnega nadzora nad družbo CE Oltenia.

(8) Družba CE Oltenia ima sedež v Jugozahodni Olteniji (Sud-Vest Oltenia) (oznaka NUTS 2 RO41), v svojih rudnikih (Rovinari, Motru, Jilț in Mehedinți) zaposluje 12 268 delavcev, v okrožjih Dolj in Gorj pa ima elektrarne. Stopnja brezposelnosti v regiji znaša 5,5 %, kar je nad nacionalnim povprečjem, ki znaša 3,4 %, in je tudi najvišja v državi (7). Kot kaže preglednica 1, je bila stopnja brezposelnosti v Jugozahodni Olteniji v zadnjih letih (od 8,2 % do 5,5 % v letih od 2015 do 2020) nad nacionalno stopnjo brezposelnosti (od 5 % do 3,4 % v istem obdobju). Čeprav se podatki Eurostata (8) in nacionalnega statističnega urada nekoliko razlikujejo, trend kaže, da je stopnja brezposelnosti v zadevni regiji stalno višja od nacionalne. Preglednica 1 Stopnja brezposelnosti v makroregijah, razvojnih regijah in državi Leto 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Stopnja brezposelnosti: % % % % % % % Nacionalna 5 4,8 4 3,3 2,9 3,4 V regiji Jugozahodna Oltenija 8,2 8,3 7,3 5,9 5,2 5,5 Vir: INSTITUTUL NATIONAL DE STATISTICA.

(9) Po mnenju Romunije je visoka stopnja brezposelnosti povezana s težavami pri ustvarjanju novih delovnih mest v regiji. Teritorialni načrt za pravični prehod okrožja Gorj (9) kaže, da se prebivalci, ki so stari od 45 do 65 let, so nekdanji zaposleni v rudarsko-energetskem sektorju in so upravičeni do predčasne upokojitve in/ali nadomestil, niso pripravljeni prekvalificirati in aktivno iskati zaposlitve. Negativni učinek je še večji zaradi šolskega učnega načrta, ki se ne ujema s sedanjimi ali prihodnjimi potrebami trga dela, pri čemer delodajalci navajajo potrebo po dodatnem izobraževanju na področju digitalizacije, avtomatizacije procesov robotike, umetne inteligence itd.

(10) Družba CE Oltenia proizvaja električno energijo v štirih elektrarnah. To so Rovinari, ki ima štiri enote s skupno močjo 1 320 MW in je stara več kot 40 let, Turceni (štiri enote, 1 320 MW, stara 33 let), Ișalnița (dve enoti, 630 MW, stara 50 let) ter Craiova II (dve enoti, 300 MW v soproizvodnji toplote in električne energije, stara 30 let). Chișcani, peta elektrarna z zmogljivostjo 415 MW, ne deluje. Družba CE Oltenia deluje na veleprodajnem in maloprodajnem trgu z električno energijo, prodaja pa tudi toploto mestu Craiova. Njene elektrarne za proizvodnjo do 99,5 % električne energije uporabljajo lignit. Iz lastnih odprtih kopov pridobiva lignit za lastno porabo ali prodajo drugim proizvajalcem električne energije (10). Z ogrevanjem in toplo sanitarno vodo oskrbuje tudi približno 300 000 prebivalcev mesta Craiova.

(11) Po podatkih nacionalnega energetskega regulatorja ANRE (Autoritatea Națională de Reglementare in Domeniul Energiei) je največja romunska proizvajalka električne energije družba Hidroelectrica (31,3-odstotni tržni delež), sledi ji družba Nuclearelectrica (18,09 %), na tretjem mestu pa je družba CE Oltenia (14,08 %) (11). Vse tri družbe nadzoruje romunska država.

(12) Romunija trdi, da ima družba CE Oltenia pomembno vlogo na romunskem trgu z električno energijo. Delovanje družbe CE Oltenia je pomembno tudi zaradi varnosti in zadostnosti nacionalnega energetskega sistema. Romunski energetski sistem je na vzhodnem koncu evropskega celinskega sistema in hkrati deluje na mejah z Bolgarijo, Srbijo, Madžarsko in jugozahodnim delom Ukrajine. Uvoz električne energije ovira dejstvo, da ima madžarski elektroenergetski sistem v času največje obremenitve primanjkljaj električne energije, uporaba razpisne zmogljivosti na ukrajinski meji pa je pogojena s pisnim soglasjem operaterja prenosnega sistema v Ukrajini. Poleg tega v letni bilanci držav v regiji prevladuje uvoz električne energije za države članice EU in za države, ki niso članice EU. Zato so ob pomanjkanju energije v nacionalnem energetskem sistemu viri omejeni tudi v sistemih sosednjih držav.

(13) Romunija trdi, da bi v primeru ustavitve obratov družbe CE Oltenia obstajala neposredna in realna nevarnost prekinitve osnovne oskrbe z električno energijo, kar bi lahko povzročilo gospodarsko motnjo s škodljivimi posledicami za Romunijo. V zvezi s tem je analiza (12), ki jo je opravil romunski upravljavec trga z električno energijo in plinom OPCOM (13) pokazala tudi, da bi se v primeru zaprtja družbe CE Oltenia podvojila povprečna letna cena električne energije na trgu za dan vnaprej, cene na centraliziranem trgu za dvostranske pogodbe pa bi se zvišale za 70 %.

(14) Poleg tega je maja 2021 romunski sistemski operater prenosnega sistema, tj. družba CNTEE Transelectrica S.A. (v nadaljnjem besedilu: družba Transelectrica), opravil analizo zadostnosti nacionalnega energetskega sistema ob predpostavki, da se leta 2022 popolnoma zaprejo energetske zmogljivosti družbe CE Oltenia, pri čemer so leta 2021 še naprej obratovale tri enote v Rovinari. Ugotovljeno je bilo, da bi imel nacionalni energetski sistem velike težave z zadostnostjo, saj ne bi imel več potrebnih virov za pokrivanje nacionalne porabe električne energije, tudi če bi se v največji možni meri uporabljala zmogljivost čezmejnega uvoza.

(15) Po navedbah Romunije bi stečaj družbe CE Oltenia glede na veliko število sedanjih partnerjev v celotni vrednostni verigi povzročil neposredno izgubo več kot 12 000 delovnih mest in znatno posredno izgubo delovnih mest.

(16) Romunija nadalje trdi, da je družba CE Oltenia eden od glavnih dobaviteljev tehnoloških pomožnih storitev za družbo Transelectrica, ki se zagotavljajo s sodelovanjem na dražbah, ki jih organizira operater prenosnega sistema. Zato je družba pomembna za zagotavljanje pomožnih storitev, s katerimi lahko operater prenosnega sistema od proizvajalcev električne energije kupi rezerve za pokrivanje izgub v omrežju, kar omogoča varnost sistema.

(17) Romunija ima elektroenergetske povezave z Bolgarijo in Madžarsko ter s tretjimi državami, vključno z Ukrajino, ki je povezana s Poljsko in Srbijo, Srbija pa je povezana s Hrvaško. Romunija redno izvaža in uvaža električno energijo. Načrtuje ali izvaja se več projektov v skupnem interesu Unije, katerih cilj je povečati medsebojno povezanost Romunije z Bolgarijo in Srbijo.

(18) Romunija trdi tudi, da je imela družba CE Oltenia po podatkih za leto 2019 poslovne odnose s približno 120 družbami iz okrožja Gorj. Skupni znesek njihovega prometa glede na bilance stanja, predložene ministrstvu za finance za leto 2019, znaša približno 1 082 milijonov RON (približno 218 milijonov EUR). Po podatkih iz istega vira je imela leta 2019 družba CE Oltenia 3 116 milijonov RON prometa (približno 630 milijonov EUR). Po podatkih nacionalnega statističnega urada je promet vseh družb v okrožju Gorj leta 2019 znašal približno 9 100 milijonov RON (približno 1 840 milijonov EUR). Tako družba CE Oltenia in glavnih 120 ponudnikov približno 50-odstotno podpirajo gospodarstvo okrožja. Poleg tega je skoraj polovica poslovnih partnerjev družbe CE Oltenia (kot so varnostna podjetja in ponudniki storitev za rudarsko opremo, prevoz ali najem opreme za dela) odvisna od družbe v okvirnem deležu od 70 % do 90 %. (*1).

(19) Po navedbah Romunije je družbo CE Oltenia prizadela sedanja kriza zaradi COVID-19. Romunija trdi, da se je njen bruto domači proizvod leta 2020 v primerjavi s prejšnjim letom zmanjšal za približno 4 %. Najbolj prizadeti sektorji so bili storitveni sektor, gradbeništvo in industrija. Po podatkih Mednarodne agencije za energijo (14) je pandemija COVID-19 na splošno povzročila zmanjšanje povpraševanja po električni energiji, ki je bilo posledica velikega zmanjšanja porabe v sektorjih storitev in industrije, zlasti v obdobjih zaprtja.

(20) Romunija trdi, da se je v primeru družbe CE Oltenia proizvodnja električne energije zmanjšala z 12,4 TWh na 8,2 TWh zaradi zmanjšanja povpraševanja po energiji, tehnične razpoložljivosti proizvodnih sredstev in začasne brezposelnosti osebja. Zaradi manjšega povpraševanja po električni energiji so se zlasti na trgu za dan vnaprej znižale cene, ki so občasno dosegle najnižjo raven pod 20 EUR/MWh v zadnjih desetih letih. Poleg tega je družba CE Oltenia zaradi pandemije utrpela motnje vzdolž vrednostne verige, na primer zamude ali odpovedi pri dobavi rezervnih delov in materialov od dobaviteljev, zaradi česar se je proizvodnja zmanjšala ali včasih celo popolnoma zaustavila. Po ponovni vzpostavitvi proizvodnje rezervnih delov so se njihove cene močno zvišale, kar je privedlo do prekinitve pogodb. Cena kovinskih rezervnih delov se je na primer povečala za 100–300 %, cena metana pa za več kot 700 %. V času krize je morala upravičenka sprejeti varnostne ukrepe, da so zaposleni, ki so se šteli za nujno potrebne, lahko nadaljevali z delom brez nadaljnjih prekinitev proizvodnega procesa. Približno 10 odstotkom zaposlenih je bila začasno prekinjena pogodba, kar je pomenilo približno 192 500 dni prekinitve dejavnosti.

2.2 Ozadje ukrepa

2.2.1 Pomoč za reševanje

(21) Romunija je februarja 2020 Komisiji priglasila načrte za dodelitev pomoči za reševanje družbi CE Oltenia. V času priglasitve so ocenjene izgube za leto 2019 znašale približno 1,1 milijarde RON (232 milijonov EUR) (15). Po navedbah Romunije so te izgube nastale predvsem zaradi: (i) neizterjave dolgov od insolventnih družb v državni lasti, (ii) nihanja menjalnih tečajev pri posojilih, (iii) znatnega zvišanja cen pravic do emisije toplogrednih plinov (v nadaljnjem besedilu: pravice do emisije CO2) (16). Komisija je s sklepom z dne 24. februarja 2020 (17) odobrila posojilo za reševanje v višini 251 milijonov EUR v korist družbe CE Oltenia na podlagi člena 107(3), točka (c), PDEU, kot ga razlagajo Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) (18).

2.2.2 Finančne težave družbe CE Oltenia in del izvedene pomoči za prestrukturiranje

(22) Romunija navaja, da je družba CE Oltenia podjetje v težavah, saj izpolnjuje merila iz nacionalne zakonodaje za uvedbo kolektivnega postopka zaradi insolventnosti na zahtevo upnikov. Zato je družba CE Oltenia navedena merila izpolnjevala od konca leta 2019, njenih 46 dobaviteljev pa je lahko v času sklepa o pomoči za reševanje zahtevalo začetek postopka zaradi insolventnosti. Družba CE Oltenia ni sposobna odplačati odobrenega posojila za reševanje skupaj z obrestmi, zato mora priglasiti načrt prestrukturiranja, sicer gre v skladu z nacionalno zakonodajo samodejno v likvidacijo.

(23) Romunija trdi, da je za finančne težave družbe CE Oltenia več razlogov. Prvi razlog je povezan z dejstvom, da družba CE Oltenia upravlja štiri stare elektrarne na lignit, ki se izkopava v devetih rudnikih. Elektrarne zahtevajo drago redno vzdrževanje in naložbe v okoljsko skladnost. Drugi razlog je povezan s pomanjkanjem naložbenega kapitala zaradi visokih stroškov izpolnjevanja okoljskih predpisov (skladnost z omejitvami glede usedlin pepela in žlindre ter izpolnjevanje mejnih vrednosti emisij SO2, NOx in PM10). Družba CE Oltenia je za izpolnjevanje okoljskih zahtev EU in nacionalnih okoljskih zahtev od leta 2008 vložila približno 880 milijonov EUR. Te naložbe so onemogočile financiranje naložbenih programov, namenjenih povečanju energijske učinkovitosti in s tem zmanjšanju stroškov emisij CO2.

(24) Tretji razlog za težave izhaja iz dejstva, da so družbe za proizvodnjo energije v državni lasti v Romuniji organizirane po vrstah proizvodnje energije glede na gorivo, ki ga uporabljajo, in so torej družbe, ki za delovanje uporabljajo eno vrsto goriva: hidroenergijo (Hidroelectrica SA), jedrsko energijo (Nuclearelectrica SA), fosilna goriva (CE Oltenia). Ta model je skupaj z izvajanjem sistema pravic do emisije CO2 povzročil konkurenčno neravnovesje, zaradi katerega je družba CE Oltenia v prikrajšanem položaju. Po sedanjem modelu, v katerem je edini vir proizvodnje električne energije družbe CE Oltenia lignit, upravičenka ne more doseči enake stopnje dobičkonosnosti kot njeni konkurenti, ki imajo nižje mejne stroške proizvodnje in uporabljajo manj onesnažujoče vire proizvodnje električne energije ter imajo nižje stroške pravic do emisije CO2 ali jih sploh nimajo.

(25) Družba CE Oltenia mora najpozneje do 30. aprila vsako leto predati število pravic do emisije CO2, ki je enako skupni količini emisij toplogrednih plinov, izpuščenih v prejšnjem koledarskem letu. Neizpolnitev te obveznosti pomeni kazen v višini 100 EUR za vsako izpuščeno tono ekvivalenta CO2, ki ni bila predana (19). Cene pravic do emisije CO2 se v zadnjih letih in mesecih vztrajno zvišujejo, septembra 2021 so na primer presegle 60 EUR/tono CO2, decembra 2021 pa so dosegle 80 EUR/tono CO2 (20).

(26) Poleg tega je po trditvah Romunije še en razlog za finančne težave družbe CE Oltenia povezan z njeno stroškovno strukturo. Stroški osebja so predstavljali 39 % skupnih stroškov poslovanja za leto 2020, stroški za varstvo okolja, ki so večinoma povezani z nakupom pravic do emisije CO2, pa so predstavljali 35 % skupnih stroškov. Zaradi te stroškovne strukture je družba v obdobju 2014–2019 vsako leto (razen leta 2017) beležila izgubo iz poslovanja.

2.3 Ukrepi

(27) Ta sklep se nanaša na pomoč za prestrukturiranje družbi CE Oltenia, ki zajema državna nepovratna sredstva v višini 1 090 milijonov EUR, državno poroštvo za posojilo v višini 195,8 milijona EUR, ki je v RON enakovredno kapitalski injekciji v višini do 226 milijonov EUR v družbo CE Oltenia, pretvorbo posojila za reševanje, ki je postalo pomoč za prestrukturiranje v višini približno 251 milijonov EUR, v nepovratna sredstva, in nepovratna sredstva iz sklada za modernizacijo (21) v višini 895,3 milijona EUR, ki bodo izplačani, če Romunija predloži ustrezne predloge in jih potrdi Evropska investicijska banka ali kot ustrezne odobri odbor za naložbe sklada za modernizacijo (v nadaljnjem besedilu skupaj: ukrepi). Skupni zadevni znesek zadevne pomoči je 2 658,1 milijona EUR (22).

(28) Z nepovratnimi sredstvi v višini 1 090 milijonov EUR se bo financiral nakup potrebnih pravic do emisije CO2 v obdobju 2021–2025, sredstva pa bodo vsako leto razdeljena glede na potrebe po financiranju, vendar ne bodo popolnoma ustrezala vsakoletnim izdatkom za pravice do emisije CO2. Romunska vlada je marca 2021 sprejela izredni vladni odlok, s katerim je družbi CE Oltenia odobrila nepovratna sredstva v višini približno 1,18 milijarde RON (približno 241 milijonov EUR) za financiranje nakupa pravic do emisije CO2. Zato Romunija trdi, da je družba CE Oltenia 26. aprila 2021 izpolnila obveznost v zvezi s pravicami do emisije CO2 in zaključila nakup pravic do emisije CO2 za energijo, proizvedeno v letu 2020, v skupnem znesku 315 milijonov EUR. Po trditvah Romunije je družba razliko v višini 74 milijonov EUR med skupno nakupno ceno in nepovratnimi sredstvi krila z lastnimi sredstvi. Nepovratna sredstva v višini 241 milijonov EUR so del priglašenih nepovratnih sredstev v višini 1 090 milijonov EUR in so bila financirana iz državnega proračuna prek ministrstva za energijo.

(29) Leta 2022 naj bi bilo najeto posojilo s poroštvom države v višini 195,8 milijona EUR za financiranje obratnega kapitala družbe CE Oltenia v enakem znesku. Romunski organi trdijo, da bo posojilo poplačano v skladu s tržnimi pogoji, ki bodo prevladovali v tistem trenutku. Ocenjena celotna obrestna mera […] naj bi znašala okrog […] %.

(30) Kapitalska injekcija v družbo CE Oltenia v višini do 226 milijonov EUR bo zagotovljena s prispevkom ministrstva za energijo v denarju (180 milijonov EUR) in v naravi (zemljišče v vrednosti, ocenjeni na 46 milijonov EUR).

(31) Romunski organi trdijo, da bo posojilo za pomoč za reševanje v višini 251 milijonov EUR (glej uvodno izjavo (21)), ki je postalo pomoč za prestrukturiranje, ker še ni bilo odplačano, pretvorjeno v nepovratna sredstva, ko bo Komisija odobrila načrt prestrukturiranja.

2.4 Prvotni načrt prestrukturiranja za družbo CE Oltenia

(32) Romunija je 4. decembra 2020 Komisiji priglasila načrt prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: prvotni načrt prestrukturiranja), podprtem z 1,33 milijarde EUR pomoči za prestrukturiranje, ki zajema 0,25 milijarde EUR že dodeljene pomoči za reševanje, dodatnih 0,31 milijarde EUR v obliki posojila z državnim poroštvom in 0,77 milijarde EUR v obliki državne pomoči. Poleg tega je bilo načrtovano, da se pridobi dodatnih 711 milijonov EUR državne pomoči iz sklada za modernizacijo za diverzifikacijo mešanice virov energije z zamenjavo lignita s (predvsem) plinom in obnovljivimi viri energije.

(33) Prvotni načrt prestrukturiranja je zajemal obdobje od leta 2021 do leta 2030, obdobje prestrukturiranja pa zajema le obdobje od leta 2021 do leta 2025. V navedenem načrtu prestrukturiranja je bilo predvideno, da bo družba CE Oltenia leta 2022 ustvarila dobiček, do leta 2025 dosegla donosnost vloženega kapitala v višini […] %, leta 2030 dosegla dolgoročno konkurenčnost s takrat […]- odstotno donosnostjo vloženega kapitala.

(34) Prvotni načrt prestrukturiranja je vključeval naslednje sklope ukrepov: (a) tehnične in tehnološke ukrepe, s katerimi se izvaja naložbeni načrt za diverzifikacijo mešanice virov energije. Načrt je vključeval zamenjavo 1 460 MW, ki jih proizvede šest enot na lignit, z (i) 1 325 MW, proizvedenimi z dvema enotama na plin, (ii) 109 MW, proizvedenimi z osmimi fotovoltaičnimi enotami in (iii) 9,9 MW, proizvedenimi s hidroelektrarno. Predvideno je bilo zaprtje petih rudnikov, s čimer bi se proizvodnja do leta 2025 prepolovila; (b) organizacijske in upravljalne ukrepe, ki izboljšujejo procese ali informacijsko podporo ter preprečujejo prekrivanje ali neučinkovitost, vključno z 41-odstotnim zmanjšanjem števila zaposlenih ali njihovo prerazporeditvijo; (c) ukrepe za varstvo okolja, ki zajemajo naložbe ali začasno podporo stroškom poslovanja obratov za rudarstvo in proizvodnjo električne energije, vključno z okoljsko skladnostjo (kot so pravice do emisije CO2 in stroški skladnosti za pepel, NOx, SO2); (d) finančne ukrepe, ki vključujejo optimizacijo stroškov bančnih posojil ter odtujitev ali prodajo obstoječih sekundarnih sredstev, vendar brez večje odtujitve sredstev, ki bi se lahko upravljala kot samostojno podjetje in zagotavljala prihodke od prodaje v podporo načrtu.

(35) Družba CE Oltenia je predvidela, da bo v letih 2022 in 2023 kot vire energije postopoma dodajala proizvodnjo fotovoltaične energije in vodne energije. Prodaja energije, proizvedene na osnovi lignita, naj bi se po napovedih dejansko zmanjšala leta 2026, ko bosta v okviru projektov SE Turceni in SE Işalniţa nameščeni dve enoti na zemeljski plin, zaradi česar bo mešanica virov energije zajemala 41 % lignita, 53 % plina ter preostanek iz virov fotovoltaične energije in vodne energije.

(36) Pričakovana finančna sredstva, potrebna za kritje stroškov prestrukturiranja do konca leta 2025, so znašala […] EUR, od tega naj bi družba CE Oltenia prispevala […] EUR iz lastnih sredstev. Lastni prispevek družbe CE Oltenia bi v primeru morebitnega financiranja iz sklada za modernizacijo znašal 42 % skupnih stroškov prestrukturiranja, brez navedenega financiranja pa 53 %. Glavni viri lastnega prispevka družbe CE Oltenia naj bi bili (i) prihodki od prodaje električne energije na centraliziranih trgih OPCOM v višini […] EUR, ki naj bi bili ustvarjeni v obdobju 2020–2025, (ii) prihodki iz dolgoročnih dvostranskih pogodb o odkupu električne energije, ki so dolgoročne pogodbe za več kot dve leti, v višini […] EUR in (iii) prodaja sredstev v vrednosti […] EUR.

(37) Od vseh delničarjev družbe CE Oltenia naj bi k njenemu prestrukturiranju prispevala le država (bodisi s sredstvi bodisi s pokrivanjem izgub), noben od upnikov družbe CE Oltenia pa naj ne bi zagotavljal porazdelitve bremena.

(38) Predvideni so bili naslednji ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence: (i) zunanje izvajanje s prenosom skupine za soproizvodnjo električne energije S.E. Craiova II na občino (ki večinoma proizvaja toplotno energijo za mesto Craiova) in (ii) zaprtje energetskih skupin ali rudnikov v skladu s časovnim načrtom, zaradi česar se bo med letoma 2020 in 2025 inštalirana moč na osnovi lignita zmanjšala za 1 605 MW (45 % zmogljivosti na osnovi lignita do konca leta 2025). Vendar se celotna proizvodna zmogljivost družbe CE Oltenia ne bi bistveno spremenila, saj naj bi se izguba proizvodne zmogljivosti na osnovi lignita nadomestila z namestitvijo novih fotovoltaičnih in hidroenergetskih enot. V prvotnem načrtu za prestrukturiranje je bilo poleg tega predvideno, da bodo nekateri rudniki zaprti ali konzervirani, večinoma zaradi neučinkovitosti, zmanjšanja povpraševanja ali izčrpanja zalog lignita. V načrtu zapiranja rudarskih zmogljivosti je predvideno zmanjšanje proizvodnje lignita za približno 3 700 000 ton (26 % do konca leta 2026).

2.5 Razlogi za začetek formalnega postopka preiskave

(39) Komisija je imela pomisleke glede tega, ali bi se priglašena pomoč za prestrukturiranje štela za združljivo z notranjim trgom na podlagi člena 107(3), točka (c), PDEU, kot ga razlagajo smernice za reševanje in prestrukturiranje, zato se je odločila, da začne formalni postopek preiskave zlasti iz naslednjih razlogov:

2.5.1 Pomisleki glede ustreznosti pomoči

(40) V skladu s sklepom o začetku postopka (23) zagotavljanje pomoči za prestrukturiranje v obliki znatnih nepovratnih sredstev (brez nadomestila) v višini 768 milijonov EUR državi, ki deluje kot dajalka pomoči, ne bi omogočilo, da ima korist od morebitnih pozitivnih učinkov pomoči za prestrukturiranje, in zato ne bi bilo ustrezen finančni instrument. Poleg tega bi imeli manjšinski delničarji družbe CE Oltenia (ki niso zagotovili podobnih nepovratnih finančnih instrumentov) zaradi donacije države družbi CE Oltenia posredno korist od nepovratnih sredstev v obliki morebitnega povečanja vrednosti njihovega deleža, ne da bi prispevali k stroškom prestrukturiranja. Načrtovana nepovratna sredstva ne bi omogočila ustreznega nadomestila za državo, ki se zahteva v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje, niti ne bi omogočila, da si država sama prisvoji s tem povezane pozitivne učinke nepovratnih sredstev za financiranje načrta.

2.5.2 Pomisleki glede prisotnosti konkretnega in dejanskega lastnega prispevka upravičenke, ki ne vsebuje pomoči, ter o prisotnosti in učinkovitosti porazdelitve bremena

(41) Predhodna ocena prvotnega načrta za prestrukturiranje je pokazala, da se lahko od domnevnega lastnega prispevka v višini […] EUR za konkreten in realen delež šteje največ […] EUR. Kar zadeva preostali znesek, se je Romunija zanašala le na pričakovane prihodke od prodaje električne energije na centraliziranih trgih OPCOM v obdobju 2021–2025, ki niso bili niti konkretni niti dejanski, saj za obdobje 2022–2025 še niso bile sklenjene trdne zaveze. Prodajne pogodbe na centraliziranih trgih OPCOM so bile sklenjene za največ 1,5 leta. Čeprav je Romunija navedla, da je v postopku posodabljanja svoje zakonodaje, da bi udeležencem na centraliziranih trgih OPCOM omogočila sklepanje pogodb za daljše obdobje, je bilo treba združljivost takih sprememb z zakonodajo Unije na področju oskrbe z električno energijo še oceniti. Poleg tega se je Romunija zanašala na morebitno sklenitev dvostranskih pogodb o nakupu električne energije, o katerih se je razpravljalo z energetsko intenzivnimi uporabniki in ki naj bi v obdobju prestrukturiranja prinesle prihodke v višini […] EUR. Vendar Romunija ni mogla predložiti nobenega dokaza o teh pogodbah, ki bi zagotovile dejansko financiranje prvotnega načrta prestrukturiranja (24).

(42) Lastni prispevek družbe CE Oltenia bi znašal največ 42 % stroškov prestrukturiranja, tudi če bi se v nasprotju s točko 63 smernic za reševanje in prestrukturiranje domnevalo, da pričakovani prihodnji dobiček iz redne prodaje in pričakovani dobiček predstavljata vir konkretnega in dejanskega lastnega prispevka, saj bi se, kot je pojasnila Komisija, morebitna sredstva iz proračuna sklada za modernizacijo štela za državno pomoč in jih zato ni mogoče šteti za lastna sredstva družbe CE Oltenia, ki ne vsebujejo pomoči (25).

(43) Prvotnega načrta za prestrukturiranje ni podprl noben vlagatelj ali posojilodajalec v tržnem gospodarstvu. Prvič, banke pisma o nameri, s katerim bi se strinjale s predhodnim financiranjem plačil v zvezi s prihodnjo dobavo električne energije družbe CE Oltenia, katere pričakovani prihodki predstavljajo skoraj celoten lastni prispevek družbe CE Oltenia, niso predložile. Drugič, nobena banka ali vlagatelj v tržnem gospodarstvu ni izrazil interesa, da bi podprl ali financiral del naložb v prehod z lignita na zemeljski plin ali na proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov. Tretjič, dokazi o morebitnih zunanjih vlagateljih ali bankah, ki bi podprli načrt, ali o tem, da se bodo taka pogajanja začela v razumnem časovnem okviru, niso bili predloženi. Čeprav je Romunija kot še en vir financiranja predlagala tudi prodajo sredstev družbe CE Oltenia ter pri tem ocenila, da bi taka prodaja prinesla 2 milijona EUR prihodkov, se postopek prodaje teh sredstev še ni začel (26).

(44) Poleg tega je Romunija priznala, da manjšinski delničarji družbe CE Oltenia (zlasti družba Fondul Proprietatea SA) ali njeni upniki ne bodo zagotovili ustrezne porazdelitve bremena v kakršni koli obliki (27).

2.5.3 Pomisleki glede obnove dolgoročne sposobnosti preživetja in prestrukturiranja v razumnem časovnem okviru

(45) Čeprav je bilo formalno trajanje prvotnega načrta prestrukturiranja obdobje 2021–2025, so se prvi pomembno pozitivni neto rezultati v skupnem znesku približno […] EUR pričakovali šele po obdobju prestrukturiranja, tj. v obdobju 2026–2030. V skladu s prvotnim načrtom prestrukturiranja bi lahko družba CE Oltenia do leta 2025 dosegla donosnost vloženega kapitala v višini 4,3 %, kar je bilo precej nižje od tržno skladnega nadomestila ali oportunitetnih stroškov lastniškega kapitala, vloženega v romunska podjetja na splošno. Poleg tega so že tako majhno dobičkonosnost družbe CE Oltenia umetno povečale subvencije za poslovanje iz državne pomoči. Napovedani rezultati družbe CE Oltenia so temeljili na optimističnih predpostavkah o zunanjih dejavnikih, kot so cene pravic do emisije CO2, ki so v obdobju prestrukturiranja ostale razmeroma enake, čeprav so se v obdobju 2018–2019 močno zvišale. V napovedih družbe CE Oltenia je bilo predvideno, da se bodo cene pravic do emisije CO2 gibale od […] leta 2020 do […] leta 2030, je 24. januarja 2021 cena znašala že […]. Komisija je zato dvomila, da je bilo trajanje prvotnega načrta prestrukturiranja ustrezno in da bo zadevni načrt ob koncu obdobja prestrukturiranja omogočil obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja družbe CE Oltenia, saj ni bilo očitno, da bo družba CE Oltenia zagotovila zadosten donos in da bo lahko ostala na trgu brez nadaljnje pomoči (28).

2.5.4 Pomisleki glede prisotnosti in učinkovitosti smiselnih ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence

(46) Kar zadeva oddajanje v zunanje izvajanje enot za soproizvodnjo elektrarne S.E. Craiova II s prenosom na občino Craiova, sta bila oblika in obseg takega oddajanja nejasna. Tudi če bi se tako oddajanje v zunanje izvajanje kot kapitalski vložek v skupno podjetje družbe CE Oltenia in družbe v lasti lokalnega sveta občine Craiova uresničilo, bi družbi CE Oltenia in državi omogočilo, da ohranita nadzor v takem skupnem podjetju. To bi izničilo pomen odprodaje kot ukrepa za omejevanje izkrivljanja konkurence, saj ne bi okrepilo konkurence ali spodbudilo vstopa novih konkurentov, širitve obstoječih malih konkurentov ali čezmejne dejavnosti (29).

(47) Poleg tega bi se, kar zadeva zmanjšanje proizvodne zmogljivosti družbe CE Oltenia (v smislu zaprtja enot za sežiganje lignita) in zaprtje rudnikov lignita celotna posledična izguba proizvodne zmogljivosti družbe CE Oltenia večinoma nadomestila z namestitvijo novih proizvodnih zmogljivosti. Zato se celotna proizvodna zmogljivost družbe CE Oltenia ne bi bistveno spremenila (30). Pridobivanje lignita bi se povečalo do konca leta 2024, šele od leta 2026 pa bi se zmanjšalo pod raven iz leta 2020. Enote na plin bi začele obratovati do leta 2026, zaradi česar zmanjšanje obsega pridobivanja lignita, kar zadeva zmanjšanje zmogljivosti, ni smiselno (31).

(48) Nazadnje, Romunija ni predlagala dodatnih ukrepov v zvezi z ravnanjem, razen tega, da je družbi CE Oltenia v obdobju prestrukturiranja prepovedala nakupovanje deležev v drugih podjetjih, razen če je to nujno potrebno za zagotovitev njene dolgoročne sposobnosti preživetja, in uporabo pomoči za oglaševanje pri prodaji svojih izdelkov (32).

3. PRIPOMBE DRUGIH STRANI

(49) Komisija je med formalnim postopkom preiskave prejela pripombe naslednjih tretjih oseb: Evropskega okoljskega urada (33), organizacij Bankwatch Romania/ClientEarth (34) in organizacije Greenpeace (35). Komisija te pripombe obravnava kot tržne informacije, saj nobena od teh tretjih oseb ni mogla dokazati, da je zainteresirana stranka v smislu člena 1, točka (h), Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (36).

3.1 Evropski okoljski urad

(50) Evropski okoljski urad je nasprotoval temu, da se dovoli uporaba državne pomoči za skladnost z zakonodajo Unije glede emisij CO2, pepela, NOx in SO2. Po njegovem mnenju bi to pomenilo kršitev načela, da se pomoč ne sme dodeliti za izpolnjevanje standardov Unije, zlasti obveznosti iz Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (37) o ravneh emisij in uporabi najboljših razpoložljivih tehnologij (BAT). Izključitev naložb državne pomoči za skladnost z okoljskim pravnim redom Unije je tudi v skladu s smernicami o državni pomoči za varstvo okolja in energijo (38). V primeru družbe CE Oltenia se to ni upoštevalo, saj je bila po navedbah Evropskega okoljskega urada skladnost z mejnimi vrednostmi emisij za onesnaževanje zraka del prvotnega načrta prestrukturiranja.

(51) Evropski okoljski urad je izrazil tudi pomisleke glede neskladnosti družbe CE Oltenia s z emisijskimi standardi v zadnjih letih (NOx, SO2, delci itd.). Poudaril je, da so elektrarne na lignit družbe CE Oltenia presegle ravni emisij v skladu z ureditvijo iz Direktive 2010/75/EU (39).

(52) Evropski okoljski urad je nadalje navedel, da lahko družba CE Oltenia vedno sklene dvostranske pogodbe po fiksnih cenah, vendar nobeno zasebno podjetje ne bi pristalo na tako pogodbo, zaradi katere bi preplačalo energijo, proizvedeno z dragimi fosilnimi gorivi. Glede na odsotnost interesa vlagateljev v tržnem gospodarstvu kakršne koli dvostranske pogodbe z drugimi javnimi podjetji ne bi izpolnjevale načela „vlagatelja v tržnem gospodarstvu“ in bi najverjetneje pomenile državno pomoč.

(53) Evropski okoljski urad je poudaril tudi, da bi bila družba CE Oltenia še naprej vezana na fosilna goriva tudi po letu 2026, zaradi česar je zelo vprašljivo, ali bi bil takšen načrt prestrukturiranja srednjeročno izvedljiv glede na naraščajoče cene CO2.

3.2 Bankwatch Romania/ClientEarth

(54) Organizaciji Bankwatch in ClientEarth sta trdili, da pomoč za tekoče poslovanje za stroške skladnosti z okoljskimi predpisi krši okoljsko pravo EU in ne spodbuja razvoja gospodarske dejavnosti, kot zahteva sodna praksa v zvezi s členom 107(3), točka (c), PDEU (sodba v zadevi Avstrija proti Komisiji (40).

(55) Organizacija Bankwatch je ugotovila tudi, da prvotni načrt prestrukturiranja družbe CE Oltenia ni bil skladen z romunskim načrtom za razogličenje, da v njem ni bil določen rok za odpravo uporabe lignita pri proizvodnji energije v družbi CE Oltenia in da zato v njem niso bili ustrezno obravnavani razlogi za izgube družbe, saj v njem niso bile opuščene dejavnosti, ki prinašajo izgubo.

(56) Nazadnje je organizacija Bankwatch navedla, da je načrt za prestrukturiranje temeljil na nerealnih predpostavkah o prihodnjih cenah pravic do emisije CO2, in sicer na predpostavki, da bodo te cene v obdobju prestrukturiranja ostale razmeroma stabilne. Glede na napovedi organizacije Bankwatch glede emisij naj bi skupni stroški, ki jih bo družba CE Oltenia plačala za svoje emisije CO2 v obdobju 2021–2030, znašali 4,76 milijarde EUR, kar močno presega napovedi družbe CE Oltenia.

3.3 Greenpeace

(57) Organizacija Greenpeace je ugotovila, da je nadaljnje zanašanje družbe CE Oltenia na proizvodnjo električne energije na osnovi lignita v nasprotju s politikami in cilji Unije iz evropskega zelenega dogovora. Trdila je, da bi državna pomoč za nakup pravic do emisije CO2 kršila pravo Unije, zlasti načelo „onesnaževalec plača“ iz člena 191(2) PDEU in Direktive 2003/87/ES, v skladu s katerim morajo upravljavci plačati za CO2, ki ga proizvedejo.

(58) V skladu z analizo javno dostopnih informacij o prvotnem načrtu prestrukturiranja, ki jo je izvedla organizacija Greenpeace, bi se skupne letne emisije družbe CE Oltenia povečale s 7 Mt CO2/leto leta 2020 na približno 9 Mt CO2/leto leta 2030. To bi bilo v nasprotju s sedanjo podnebno in energetsko politiko Unije in bi tudi neposredno negativno vplivalo na stroške poslovanja družbe CE Oltenia (med katerimi velik del predstavljajo stroški pravic do emisije CO2).

4. PRIPOMBE ROMUNIJE

(59) Da bi Romunija odpravila pomisleke Komisije, je znatno spremenila prvotni načrt prestrukturiranja in pomoč, načrtovano v podporo temu načrtu. Zaradi lažje ponazoritve so pripombe Romunije razdeljene na tri dele, ki ustrezajo pripombam o glavnih pomislekih, ki jih je Komisija izrazila v sklepu o začetku postopka, pripombam tretjih oseb ter opisoma revidiranega načrta prestrukturiranja in pomoči za prestrukturiranje.

4.1 Pripombe glede pomislekov, izraženih v sklepu o začetku postopka

(60) Romunija je predložila pripombe o sklepu o začetku postopka (41). Ni izpodbijala pomislekov, izraženih v navedenem sklepu, in je predložila revidiran načrt prestrukturiranja. Ključni elementi revidiranega načrta prestrukturiranja so bili: (i) zgodnejše zaprtje proizvodnih zmogljivosti na lignit kot v prvotnem načrtu prestrukturiranja, kar bi omogočilo zmanjšanje letnih emisij CO2 in doseganje dobičkonosnosti od leta 2026, (ii) nove naložbe v proizvodne enote na plin in fotovoltaične proizvodne enote, ki so bile modelirane z uporabo koncepta subjekta za posebne namene, pri čemer bi družba CE Oltenia obdržala 70 %, preostalih 30 % pa bi bilo na voljo drugim strateškim ali finančnim vlagateljem, (iii) prizadevanje za zanesljive dogovore, s katerimi bi se zagotovil lastni prispevek – prodajne pogodbe, bančni kredit in kapital zasebnih vlagateljev, in (iv) sodelovanje s skladom Fondul Proprietatea, da bi sklad prispeval k stroškom prestrukturiranja družbe, ali pa proučitev možnosti za zmanjšanje udeležbe sklada pri povečanju kapitala s strani države.

(61) Romunija je poudarila strateški pomen družbe CE Oltenia za zanesljivost nacionalne oskrbe z energijo. Trdila je, da si zaradi varnosti in zadostnosti nacionalnega energetskega sistema ne more privoščiti, da bi zaprla več zmogljivosti na lignit prej, kot je predvideno v revidiranem načrtu prestrukturiranja, kar potrjuje analiza, ki jo je pripravila družba Transelectrica (kot je navedeno v uvodni izjavi 14). Poudarila je, kako je postopek prestrukturiranja zapleten in kakšne težave prinaša za proizvajalca, ki za proizvodnjo električne energije uporablja eno vrsto goriva, ki pospešeno opušča elektrarne na lignit, ima znatne stroške prestrukturiranja, nanj močno vplivajo hitro rastoči stroški CO2 in ga omejuje zahteva po ohranjanju proizvodne zmogljivosti, ki zagotavlja varnost nacionalnega omrežja. Romunija je navedla še, da bi nadomestitev zmogljivosti družbe CE Oltenia z uvoženo energijo pomenila veliko tveganje za Romunijo, saj njene sosednje države članice energijo večinoma uvažajo (uvodna izjava 17).

(62) Romunija je poleg predhodno predložene analize, ki jo je družba Transelectrica izvedla maja 2021, junija 2021 predložila še eno analizo, v kateri je poudarila, da: (a) je bilo treba zaradi zagotavljanja sprejemljive ravni nacionalne in tudi regionalne energetske varnosti v obdobju 2021–2025 in vse do leta 2030 ob upoštevanju negotovosti glede naložb v nove elektrarne v Romuniji izjemno nizke korelacije med proizvodnjo v vetrnih elektrarnah ter porabo v Romuniji in regionalnega okvira uvoza električne energije v obstoječih elektrarnah družbe CE Oltenia na lignit ohraniti v komercialnem obratovanju vsaj 1 500 MW. Zaradi razgradnje teh elektrarn na lignit bi bilo treba hkrati povečati inštalirano moč elektrarn na zemeljski plin; (b) bi se zaradi zagona dveh plinskih turbin s kombiniranim krožnim procesom, in sicer ene v Ișalniți (850 MW) in ene v Turceni (475 MW), povečala razpoložljivost električne energije v celotnem energetskem sistemu za približno 4,4 TWh/leto, kar bi privedlo do manjšega in lažje obvladljivega pomanjkanja energije, in sicer tudi v časovnem okviru, ko je bilo načrtovano zaprtje enote 1 jedrske elektrarne Cernavoda.

4.2 Stališča glede pripomb tretjih oseb

(63) Romunija je v odgovor na pripombe Evropskega okoljskega urada, da morebitne dvostranske pogodbe družbe CE Oltenia z drugimi javnimi podjetji ne bi izpolnjevale „načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu“, opozorila, da so pogodbe družbe CE Oltenia sklenjene na platformah OPCOM, torej temeljijo na trgu.

(64) Glede ocene skupnih stroškov pravic do emisije CO2 je Romunija pojasnila, da bo v revidiranem načrtu prestrukturiranja predložila izboljšan scenarij, v katerem se bodo upoštevale najnovejše tržne vrednosti. Poleg tega je Romunija v zvezi s pripombami organizacije Greenpeace, da se bo skupna količina emisij povečala, opozorila, da bi se v revidiranem načrtu prestrukturiranja, ki ga bo predložila pozneje, letne emisije CO2 zmanjšale z 8,6 Mt leta 2021 na 2,6 Mt leta 2027.

(65) V odgovoru na stališča organizacij Bankwatch in ClientEarth o ukinitvi proizvodnje lignita je Romunija navedla, da bo družba CE Oltenia izvedla ukrepe za energijsko učinkovitost, pri čemer bo enote na lignit nadomestila z novimi enotami na plin in obnovljive vire energije.

4.3 Revidirani načrt prestrukturiranja z dne 24. junija 2021

(66) Romunija je 24. junija 2021 Komisiji predložila revidiran načrt prestrukturiranja, nato pa še nadaljnje posodobitve načrta in dodatne informacije.

(67) Revidirani načrt prestrukturiranja temelji na načrtu za razogljičenje, s katerim namerava Romunija nadomestiti proizvodnjo električne energije na osnovi lignita z električno energijo, proizvedeno iz zemeljskega plina in obnovljivih virov energije (fotovoltaika in vodna energija), ki so cenejši, kar zadeva pravice do emisije CO2. Obdobje prestrukturiranja v revidiranem načrtu prestrukturiranja traja od začetka leta 2021 do konca leta 2026. V načrtu so predvideni različni operativni ukrepi, ki jih je treba izvesti v obdobju prestrukturiranja in jih je družba CE Oltenia začela izvajati januarja 2021.

4.3.1 Opis operativnih ukrepov za prestrukturiranje

(68) Revidirani načrt prestrukturiranja vključuje tehnične in tehnološke ukrepe, organizacijske in upravljalne ukrepe, ukrepe za varstvo okolja in finančne ukrepe.

(69) Prvi steber je povezan s tehničnimi in tehnološkimi ukrepi, katerih cilj je diverzifikacija mešanice virov energije v Romuniji z zamenjavo enot na lignit s fotovoltaičnimi in plinskimi elektrarnami.

(70) Eden od ukrepov v okviru prvega stebra je zaprtje ali konzervacija sedanjih enot za proizvodnjo energije in rudnikov v rezervi. V načrtu so opisane tri faze zaprtja proizvodnje električne energije na osnovi lignita, ki naj bi se dokončno opustila […]. V prvem obdobju postopnega opuščanja, […], bi se zmogljivost zmanjšala z […] MW na […] MW. V drugem obdobju postopnega opuščanja od […] bi se zmogljivost še dodatno zmanjšala […]. V obdobju […].

(71) V ocenjenem časovnem okviru za začetek obratovanja novih proizvodnih zmogljivosti je predvideno, da bo osem fotovoltaičnih parkov začelo delovati do leta 2024, ena mikro hidroelektrarna do leta 2023, dve elektrarni na zemeljski plin pa do sredine leta 2026. Leta 2023 bi inštalirana zmogljivost načrtovanih novih proizvodnih zmogljivosti, ki manj onesnažujejo, predstavljala le 0,6 % skupne inštalirane zmogljivosti družbe CE Oltenia, zagotavljala pa jo bo hidroelektrarna. Leta 2026 bi skupna proizvodnja novih zmogljivosti dosegla 56 %, od tega bi 36 % proizvedle plinske naprave, 20 % fotovoltaični parki in 0,4 % hidroelektrarna.

(72) Skupna inštalirana zmogljivost novih proizvodnih zmogljivosti bi bila približno 2 060 MW, od tega 1 325 MW plina, 735 MW fotovoltaike in 9,9 MW vodne energije. Neto razpoložljiva zmogljivost ob upoštevanju povprečnega faktorja izkoriščenosti […] % fotovoltaičnih parkov bi bila […] MW, od tega […] MW plina in […] MW fotovoltaike. Glede na scenarij subjekta za posebne namene (glej uvodno izjavo 110 in naslednje) z udeležbo družbe CE Oltenia v višini […] % bo neto razpoložljiva zmogljivost v višini približno […] MW na voljo konkurentom na trgu. Neto razpoložljiva zmogljivost družbe CE Oltenia se bo tako zmanjšala z […] MW na približno […] MW. Preglednica 2 prikazuje časovni okvir za zaprtje obstoječih elektrarn in začetek obratovanja novih elektrarn .. Preglednica 2 Časovni okvir za zaprtje/konzervacijo obstoječih zmogljivosti in za začetek obratovanja novih zmogljivosti Vir: načrt prestrukturiranja z dne 24. junija 2021. OPOMBA: obstoječa zmogljivost v MW iz uvodne izjave 9; siva barva označuje rezervirano zmogljivost v skladu z uvodno izjavo 70.

(73) Do […] bodo vse elektrarne na lignit v lasti družbe CE Oltenia dokončno zaprte ali pa bodo še vedno obratovale, vendar ne bodo del redne oskrbe. To pomeni pospešen časovni okvir v primerjavi s tistim iz prvotnega načrta prestrukturiranja, v skladu s katerim naj bi […] enot za proizvodnjo energije delovalo do […]. Kar zadeva rudnike, […]. To pomeni pospešen časovni okvir v primerjavi s prvotnim načrtom prestrukturiranja, v skladu s katerim naj bi se […] rudnikov zaprlo šele do […].

(74) Poleg tega bo načrt prestrukturiranja delno prispeval k doseganju mejnikov v zvezi z razgradnjo v okviru nacionalnega načrta Romunije za okrevanje in odpornost (42). Zmogljivosti, ki naj bi se razgradile v obdobju 2023–2025, so primeri, navedeni brez poseganja v raven podrobnosti ali vsebine, ki se zahteva v načrtu za okrevanje in odpornost, in se ne smejo razlagati kot sprememba mejnikov in ciljev iz navedenega načrta ali kot potrditev, da so mejniki spremenjeni ali izpolnjeni (43).

(75) Drugi steber načrta se nanaša na organizacijske in upravljalne ukrepe, ki med drugim vključujejo zmanjšanje števila zaposlenih in njihovo prerazporeditev. Zaradi zaprtja proizvodnih zmogljivosti v obdobju 2021–2026 bo prišlo do odpuščanja in prerazporeditve zaposlenih. Družba CE Oltenia je imela konec leta 2020 […] zaposlenih; njihovo število naj bi se postopoma zmanjševalo za […] % (v primerjavi z […] %, predvidenimi v prvotnem načrtu prestrukturiranja), in doseglo […] leta 2026. Dva glavna načina zmanjšanja števila zaposlenih bi bila odpuščanje zaradi zaprtja zmogljivosti (v obdobju 2021–2026 bi bilo odpuščenih […] zaposlenih) in predčasne upokojitve. Po ocenah bi bilo za upravljanje novih fotovoltaičnih in plinskih naprav potrebnih […] zaposlenih, vsi pa bi bili iz sedanjega osebja družbe CE Oltenia. Zato […].

(76) Tretji steber načrta so ukrepi za varstvo okolja. Ti vključujejo predvsem ukrepe za zagotavljanje skladnosti z letnimi obveznostmi glede emisij CO2 (44). Poleg tega bi diverzifikacija mešanice virov energije pozitivno vplivala na raven emisij CO2 pri proizvodnji električne energije, saj so emisije elektrarn na zemeljski plin (in še bolj fotovoltaičnih elektrarn) manjše od emisij elektrarn na lignit, zato bodo od leta 2026 emisije CO2 manjše kot na začetku obdobja prestrukturiranja.

(77) Poleg tega namerava družba CE Oltenia v obdobju prestrukturiranja izvesti naslednje naložbe v varstvo okolja: (i) dela za dvig usedlin žlindre in pepela ter (ii) dela za zmanjšanje emisij NOx, SO2 in prahu iz odpadnih plinov do mejnih vrednosti, določenih z nacionalno zakonodajo.

(78) Četrti steber načrta se nanaša na finančne ukrepe, ki vključujejo zlasti stroške bančnega posojila in stroške, povezane z ustanovitvijo subjekta za posebne namene. Stroški financiranja (provizije in obresti) v zvezi z obstoječimi posojili za obdobje 2021–2026 bi znašali […] EUR. Kar zadeva obdobje 2022–2025, so se stroški z obrestmi in provizijami, povezanimi s pogodbenimi krediti, v primerjavi s prvotnim načrtom prestrukturiranja zvišali zaradi višjih obrestnih mer, zaračunanih za pretekla posojila. Stroški prestrukturiranja vključujejo tudi približno […] EUR obresti, povezanih z novimi posojili, ki bodo povrnjene v obdobju prestrukturiranja. Druga kategorija stroškov v okviru finančnih ukrepov je povezana z ustanovitvijo subjekta za posebne namene in vključuje stroške izvedbe študij izvedljivosti, pridobitev gradbenih dovoljenj, okoljskih dovoljenj in soglasij za tehnične priključke.

4.3.2 Financiranje načrta prestrukturiranja

4.3.2.1 Stroški prestrukturiranja

(79) Romunija trdi, da bi stroški prestrukturiranja, povezani z izvajanjem ukrepov za prestrukturiranje, in stroški, ki naj bi nastali v obdobju prestrukturiranja 2021–2026, znašali 3,94 milijarde EUR, vključno s prispevkom vlagateljev. Od tega se približno 1,52 milijarde EUR nanaša na razvoj fotovoltaičnih parkov, elektrarn na zemeljski plin ter na obnovo in posodobitev mikro hidroelektrarne; približno 48 milijonov EUR na zaprtje/ohranitev proizvodnih zmogljivosti na lignit; približno 210 milijonov EUR na naložbe v obratna sredstva (kot so naložbe v obnovo stare opreme); nadaljnjih približno 67 milijonov EUR na organizacijske in upravljalne ukrepe (od tega večina za prestrukturiranje zaposlenih); približno 1,77 milijarde EUR na pridobitev pravic do emisije CO2; približno 60 milijonov EUR na finančne ukrepe (zlasti posojila) in približno 259 milijonov EUR potrebnih likvidnih sredstev za kritje minimalnih tekočih stroškov za podporo dejavnosti podjetja.

4.3.2.2 Viri financiranja ukrepov za prestrukturiranje

(a) Javno financiranje

(80) Romunska država naj bi prestrukturiranje družbe CE Oltenia podprla s približno 1,76 milijarde EUR v obliki nepovratnih sredstev v višini 1 090 milijonov EUR, državnega poroštva za posojilo v višini 195,8 milijona EUR, kapitalske injekcije v višini 226 milijonov EUR (v RON) ter pretvorbe posojila za reševanje v nepovratna sredstva v višini približno 251 milijonov EUR (glej uvodno izjavo 27). Nadaljnja pomoč v višini 895,3 milijona EUR naj bi se izplačala iz sklada za modernizacijo (45), če bo Romunija predložila ustrezne predloge naložb in jih bo potrdila Evropska investicijska banka oziroma odbor za naložbe sklada za modernizacijo, kot je ustrezno. Skupni predvideni znesek pomoči za prestrukturiranje za družbo CE Oltenia bi tako znašal 2 658,1 milijona EUR, od tega je bilo 492 milijonov EUR že dodeljenih (in sicer 251 milijonov EUR pomoči za reševanje in 241 milijonov EUR nepovratnih sredstev, ki so del nepovratnih sredstev v višini 1 090 milijonov EUR, glej uvodno izjavo 28).

(81) Sklad za modernizacijo razlikuje med prednostnimi in neprednostnimi naložbami. V primeru prednostnih naložb se lahko iz sklada za modernizacijo financira do 100 % vrednosti zadevnih stroškov ob upoštevanju veljavnih pravil o državni pomoči, v primeru neprednostnih naložb pa se lahko iz sklada krije do 70 % vrednosti zadevnih stroškov ob upoštevanju veljavnih pravil o državni pomoči in pod pogojem, da se preostali stroški financirajo iz zasebnih virov. Glede statusa naložb (prednostne/neprednostne), ki ga je Evropska investicijska banka potrdila na podlagi uradnih predložitev, se naložbi v dve elektrarni na zemeljski plin, tj. 850 MW v Ișalniți in 475 MW v Turceni, štejeta za neprednostni naložbi, naložbe v osem fotovoltaičnih parkov pa se lahko štejejo za prednostne naložbe.

(82) Da bi se zagotovilo ustrezno nadomestilo za pomoč za prestrukturiranje in povečalo nadomestilo za državno pomoč, so se romunski organi zavezali, da bodo do konca obdobja prestrukturiranja leta 2026 odprodali zadostno število delnic romunske države v družbi CE Oltenia. Odprodaja delnic bi se izvedla z javno ponudbo delnic, ki bi bila zasnovana tako, da bi se državi zagotovilo najvišje možno nadomestilo. Končno število delnic, ki se bodo prodale, se bo določilo na začetku postopka prodaje ob upoštevanju strukture prihodnjih subjektov za posebne namene ter postopkov zmanjšanja in povečanja osnovnega kapitala. V vsakem primeru bi morala odprodaja delnic zadostovati za nadomestilo za prispevek države k načrtu prestrukturiranja, kar pomeni najmanj 20-odstotne lastninske pravice.

(83) Kar zadeva zavezo o zmanjšanju deleža romunske države v družbi CE Oltenia (uvodna izjava 82), je Romunija nadalje navedla, da bo zakonodajni akt, na podlagi katerega bo izveden postopek prodaje, sklep vlade, s katerim bo odobrena privatizacijska strategija prodaje delnic romunske države v družbi CE Oltenia. Po sprejetju navedenega sklepa bo izbran svetovalec, ki bo od leta 2024 dalje izvajal posamezne korake tega postopka s ciljem, da se postopek zaključi pred koncem leta 2026.

(84) Romunija je predložila analizo vrednotenja, ki jo je pripravila družba PricewaterhouseCoopers (PwC) za oceno tržne vrednosti 20-odstotnega deleža v lastniškem kapitalu družbe CE Oltenia, ki ga mora država odprodati do konca leta 2026. Vrednotenje temelji na dohodkovnem pristopu, in sicer na metodi diskontiranih denarnih tokov, saj odraža posebne pričakovane značilnosti poslovanja družbe CE Oltenia po izvedbi načrta prestrukturiranja. V skladu z analizo vrednotenja je bila okvirna tržna vrednost 20-odstotnega deleža v lastniškem kapitalu družbe CE Oltenia na dan 31. decembra 2026 ocenjena na […] EUR v osnovnem scenariju […] ali […] EUR v alternativnem scenariju (v katerem so bili denarni tokovi napovedani za celotno obdobje poslovanja (tj. 30 let), brez dospetja). Ko bo odprodaja izvedena, bo predstavljala naknadno nadomestilo državi za podporo družbi CE Oltenia.

(b) Lastni prispevek

(85) Romunija je predstavila vire lastnega prispevka družbe CE Oltenia k stroškom prestrukturiranja v višini do 1,98 milijarde EUR. Od tega zneska naj bi se 1 275 milijonov EUR ustvarilo s prodajo električne energije na trgu OPCOM in prek drugih obstoječih kanalov (od tega 315 milijonov EUR na podlagi pogodb, ki trajajo več kot eno leto), do 350 milijonov EUR bi izviralo iz bančnih posojil, 250 milijonov EUR bi izviralo iz udeležbe vlagateljev v subjekte za posebne namene, 104 milijoni EUR pa bi bili prispevek družbe CE Oltenia v naravi za subjekte za posebne namene.

Prodaja električne energije

(86) Večina lastnega prispevka Romunije izhaja iz prodaje električne energije v segmentih domačega trga, ki jih upravlja upravljavec trga (OPCOM) ali operater prenosnega omrežja (družba Transelectrica): na trgu za dan vnaprej in na trgu znotraj dneva, na konkurenčnih razpisih/pogodbah, na reguliranih ali izravnalnih trgih.

(87) Romunija kot del lastnega prispevka upošteva prihodke od prodaje električne energije v višini 1 275 milijonov EUR za obdobje 2021–2025, od katerih je bilo 574 milijonov EUR unovčenih iz prodaje električne energije v letu 2021.

(88) Poleg tega se družba CE Oltenia pogaja o pogodbah o odkupu električne energije v ciljni vrednosti […] EUR. Vendar kljub temu, da je bilo do sredine junija 2021 podpisanih več pisem o nameri v zvezi s potencialnimi pogodbami o odkupu električne energije, ni bila sklenjena nobena pogodba o odkupu električne energije. Ker se predvidena sklenitev pogodb o odkupu električne energije ni uresničila, tudi zato, ker te pogodbe trenutno niso dovoljene v skladu z romunsko zakonodajo, ne gre za del lastnega prispevka, ki ga je predložila Romunija.

Prodaja pomožnih sredstev

(89) V prvotnem načrtu prestrukturiranja je bila predvidena prodaja pomožnih sredstev, s katero naj bi se ustvaril lastni prispevek v višini 2 milijona EUR. Vendar se postopek prodaje teh sredstev še ni začel, v revidiranem načrtu prestrukturiranja pa taka prodaja ni vključena kot vir lastnega prispevka.

Udeležba partnerjev v subjektih za posebne namene

(90) V revidiranem načrtu za prestrukturiranje je kot lastni prispevek vključena tudi ustanovitev subjektov za posebne namene za skupno vlaganje z drugimi upravljavci v nove plinske in fotovoltaične elektrarne (glej uvodno izjavo 110 in naslednje). Skupni znesek prispevka vlagateljev v osnovni kapital […] subjektov za posebne namene je približno […] EUR, kar skupaj s skupnimi naložbami v osnovna sredstva, ki jih financirajo vlagatelji v višini […] EUR, pomeni skupni prispevek vlagateljev v obliki lastniškega kapitala v višini približno […] EUR. Prispevek vlagateljev k stroškom, povezanim z novimi elektrarnami, bi se dopolnil s financiranjem iz sklada za modernizacijo, če bi Romunija predložila ustrezne predloge naložb in bi jih potrdili Evropska investicijska banka ali odbor za naložbe sklada za modernizacijo, kot je ustrezno, banke in družba CE Oltenia.

Prispevek družbe CE Oltenia v naravi k subjektom za posebne namene

(91) Družba CE Oltenia bi v osnovni kapital subjektov za posebne namene prispevala v naravi v obliki opredmetenih in neopredmetenih sredstev, ki jih sestavljajo zemljišča, obstoječe povezave z električnim in plinskim omrežjem, študije izvedljivosti in rešitve za priključitev na omrežje, obstoječe komunalne storitve, logistični objekti in drugo, v skupni vrednosti približno 104 milijonov EUR. Ta znesek izhaja iz ocene družbe PwC, ki so jo (izbrani) vlagatelji v projekte subjekta za posebne namene potrdili in sprejeli kot pošteno vrednost prispevka družbe CE Oltenia.

Bančna posojila

(92) Financiranje projektov plinskih turbin s kombiniranim krožnim procesom v elektrarnah Ișalnița in Turceni bosta zagotovila […] in […], ki delujeta kot soustanovitelja konzorcija s skupnim vložkom v višini […] EUR (46). Sredstva za izgradnjo in delovanje osmih fotovoltaičnih parkov bodo pridobljena v okviru konzorcija pod vodstvom Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD), ki je pri petih komercialnih bankah zbrala interes za sindicirano posojilo v višini […] (47). V primeru bančnega financiranja projektov plinskih turbin s kombiniranim krožnim procesom in fotovoltaičnih projektov posojilne pogodbe še niso podpisane, banke pa so svoj interes do zdaj izrazile s podpisom okvirnih pogodbenih pogojev (48). V navedenih pogodbenih pogojih, ki so jih podpisali vodje konzorcija, in prijavah interesa drugih bank za sodelovanje v konzorciju je navedeno, da je zagotavljanje kakršnega koli financiranja s strani bank pogojeno z odobritvijo načrta prestrukturiranja družbe CE Oltenia s strani Komisije. Romunija je Komisijo obvestila, da namerava družba CE Oltenia črpati bančna posojila v najvišjem znesku do […] EUR, čeprav so banke izrazile interes za financiranje projektov plinskih turbin s kombiniranim krožnim procesom in fotovoltaičnih projektov v višjem znesku ([…] EUR).

4.3.2.3 Porazdelitev bremena in prispevek sklada Fondul Proprietatea

(93) Da bi manjšinski delničar sklad Fondul Proprietatea (uvodna izjava 7) prispeval k prestrukturiranju družbe CE Oltenia, bi se izvedla delna absorpcija prenesene izgube z zmanjšanjem kapitala. Prenesena izguba na dan 31. decembra 2020 je znašala približno 345 milijonov EUR (1 710 milijonov RON); ta izguba se bo zmanjšala na približno 100 milijonov EUR (493 milijonov RON) zaradi pretvorbe pomoči za reševanje v višini 1 217 milijonov RON (kar je enako približno 251 milijonom EUR) iz posojila v nepovratna sredstva. Pri kritju računovodske izgube, tj. prenesene kumulativne izgube, z zmanjšanjem osnovnega kapitala bodo sorazmerno sodelovali vsi delničarji.

(94) Zmanjševanju osnovnega kapitala bi sledilo povečanje osnovnega kapitala za približno […] EUR, zaradi česar bi se delež sklada Fondul Proprietatea v družbi CE Oltenia z […] % zmanjšal na približno […] %. V ta namen je bil 21. decembra 2021 podpisan memorandum o soglasju med družbo CE Oltenia, skladom Fondul Proprietatea in ministrstvom za energetiko, da bi se zagotovilo, da bo sklad Fondul Proprietatea glasoval za tako povečanje, saj je v skladu z ustanovnimi dokumenti družbe CE Oltenia za povečanje osnovnega kapitala potrebna 90-odstotna večina glasov njenih delničarjev.

4.3.3 Finančne napovedi

(95) Trajanje revidiranega načrta prestrukturiranja je podaljšano s petih na šest let, da bi se upošteval koledar postopnega opuščanja enot na lignit skupaj z datumom začetka obratovanja plinskih proizvodnih zmogljivosti. Načrt prestrukturiranja zato zajema obdobje od začetka leta 2021 do konca leta 2026, finančne napovedi, ki jih je predložila družba CE Oltenia, pa zajemajo obdobje do leta 2030. Preglednica 3 Izbrani finančni podatki iz revidiranega načrta prestrukturiranja za obdobje 2021–2026 s perspektivo do leta 2028 (v milijonih EUR) Obdobje prestrukturiranja Obdobje po prestrukturiranju (*2) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 2028 Prihodki iz poslovanja […] […] […] […] […] […] […] […] Stroški poslovanja […] […] […] […] […] […] […] […] Dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo […] […] […] […] […] […] […] […] Neto poslovni izid […] […] […] […] […] […] […] […] Lastniški kapital skupaj […] […] […] […] […] […] […] […] Donos iz lastniških instrumentov […] % […] % […] % […] % […] % […] % […] % […] % Donosnost vloženega kapitala […] % […] % […] % […] % […] % […] % […] % […] %

(96) Prodaja električne energije je za družbo CE Oltenia najpomembnejši vir gospodarskih prihodkov, ki je v preteklosti (v obdobju 2017–2020) predstavljala približno 85 % njenih skupnih prihodkov iz poslovanja. Njena ocena temelji na naslednjih predpostavkah: inštalirani moči, številu obratovalnih ur/povprečnem faktorju obremenitve, lastnih tehnoloških predpostavkah, obsegu prodaje električne energije po segmentih trga in povprečni prodajni ceni v posameznem segmentu.

(97) Ocenjuje se, da se bo proizvodnja električne energije, ki jo zagotavljajo inštalirane zmogljivosti na lignit, zmanjšala z […] leta 2021 na […] leta 2025 in na […] leta 2026, v mikro hidroelektrarni in fotovoltaičnih parkih naj bi se od […] skupno proizvedlo približno […], v plinskih elektrarnah pa naj bi se proizvedlo približno […] električne energije konec leta 2026, po njihovem začetku delovanja sredi leta 2026. V obdobju po prestrukturiranju (od leta 2027 naprej) bo proizvodnja električne energije iz teh virov (in ne več iz lignita) dosegla […].

(98) Ob koncu obdobja prestrukturiranja leta 2026 bo prodaja električne energije po virih proizvodnje le […], razdeljena na naslednji način: […] iz lignita, […] iz obnovljivih virov energije in […] iz plinskih naprav. Opozoriti je treba, da je leto […] za družbo CE Oltenia izjemno leto, ker […], hkrati pa bodo začele obratovati plinske elektrarne […]. Zato bo […] prvo leto brez proizvodnje na osnovi lignita in s polno proizvodno zmogljivostjo plinskih naprav in elektrarn na obnovljive vire energije. Celotna proizvodnja bo znašala […] leta […] v primerjavi z [...] leta [...], prihodki iz poslovanja pa se bodo povečali in dosegli […] EUR leta […] v primerjavi z [...] EUR leta […].

(99) Prihodke po segmentih trga leta 2021 sestavljajo prodaja na trgu OPCOM (61 %), prodaja na trgu za dan vnaprej (34 %) in prodaja na izravnalnem trgu (5 %). Leta 2024, ko bodo začeli prihajati prihodki iz obnovljivih virov energije, bo na trgu OPCOM prišlo do zmanjšanja za 6 %, kar se bo nadomestilo s povečanjem prodaje na trgu za dan vnaprej (kjer se bo predvidoma trgovalo z električno energijo, proizvedeno v fotovoltaičnih parkih), kjer se električna energija prodaja po ceni, ki je za […]–[…] % višja od povprečne letne cene. Poleg tega družba CE Oltenia predvideva, da bo povprečna cena električne energije leta 2026 višja za [...] % v primerjavi z letom 2021.

(100) Kot je prikazano v preglednici 3, se pričakuje, da bodo stroški poslovanja do vključno leta 2025 presegali prihodke iz poslovanja, zlasti zaradi povečanih stroškov za pravice do emisije CO2. Revidirani načrt prestrukturiranja je bil pripravljen junija 2021 ob predpostavki, da bo povprečna cena pravic do emisije CO2 za leto 2021 znašala 44 EUR/tono in bo leta 2026 dosegla 63 EUR/tono. Stroški pravic do emisije CO2 za leto 2021 predstavljajo 37 % vseh stroškov poslovanja družbe CE Oltenia. Te vrednosti za dolgoročno napoved, ki zajema pet let, je treba primerjati s povprečno ceno pravic do emisije CO2 v petletnem obdobju 2017–2021, ki znaša 27,05 EUR/tono.

(101) Romunija je 21. decembra 2021 predložila analizo občutljivosti, v kateri je bila za zvišanje cen električne energije v prejšnjih mesecih leta 2021 in nadaljnje zvišanje stroškov pravic do emisije CO2 uporabljena povprečna cena pravic 80 EUR/tono. Zaradi tega so se stroški usklajevanja s sistemom EU za trgovanje z emisijami zvišali na […] EUR za obdobje 2021–2026 v primerjavi z […] EUR za isto obdobje v načrtu prestrukturiranja iz junija 2021.

(102) Po navedbah Romunije, ki jih potrjuje tudi analiza občutljivosti, se bo močno zvišanje stroškov pravic do emisije CO2 v zadnjih mesecih leta 2021 delno izravnalo z zvišanjem zneska pomoči, predvsem pa z močnim zvišanjem cen električne energije, zaradi česar se bodo povečali prihodki. Romunija je poudarila, da 75 % vseh pogodbenih prihodkov, ki bodo ustvarjeni v obdobju 2021–2025, temelji na variabilnih cenah, kar pomeni, da bi lahko družba CE Oltenia v primeru nadaljnjega zvišanja stroškov pravic do emisije CO2 zvišala ceno električne energije, določeno v pogodbah. Na pogodbah s fiksno ceno temelji le 25 % vseh prihodkov od električne energije. Večina pogodb se bo iztekla najpozneje junija 2022, tako da bo družba CE Oltenia lahko še bolj prilagodljivo usmerjala svojo dobavo in upoštevala spremenjene vhodne stroške v obdobju prestrukturiranja.

(103) Velik del stroškov poslovanja so stroški zaposlenih, ki bi se z […] EUR leta 2021 znižali na […] EUR leta 2026. To postopno zniževanje stroškov osebja je v skladu z zavezo družbe CE Oltenia, da do konca leta 2026 zmanjša število zaposlenih za […] %. Od leta 2026 naprej bodo skupni letni stroški poslovanja družbe nižji zaradi manjše količine pravic do emisije CO2, ki jih je treba kupiti, saj bo proizvodnjo električne energije iz fosilnih goriv nadomestila proizvodnja električne energije v elektrarnah na obnovljive vire energije in plinskih napravah, pri čemer so slednje manj ogljično intenzivne kot lignit (uvodna izjava 76).

(104) Kot je prikazano v preglednici 3, bo imela družba do leta 2025 negativen dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo (v nadaljnjem besedilu EBITDA), vendar pozitivne neto rezultate (razen leta 2022). Družba CE Oltenia bo od leta 2026, ko se pričakuje postopno opuščanje zmogljivosti na lignit, začela izkazovati pozitiven EBITDA in pozitiven denarni tok. Glede na analizo občutljivosti iz decembra 2021 bosta neto rezultat in EBITDA pozitivna od leta 2026.

(105) Poleg tega družba CE Oltenia pričakuje, da bo proti koncu obdobja prestrukturiranja leta 2026 dosegla donosnost lastniškega kapitala v razponu […] % za obdobje 2025–2026, ki bi se v obdobju po prestrukturiranju, ko upravičenka ne bo več nosila bremena visokih stroškov pravic do emisije CO2, še povečala. Ti donosi so precej višji od stroškov lastniškega kapitala družbe CE Oltenia, ki znašajo […] % (49). Donosnost vloženega kapitala bo leta 2026 dosegla […] %. Razmerje med dolžniškim in lastniškim kapitalom ter razmerje med EBITDA in obrestnim pokritjem bi do leta 2026 znašala […] oziroma […].

(106) Poleg tega so romunski organi predložili napovedi na podlagi pesimističnega scenarija, ki temelji na bolj neugodnih predpostavkah: (i) znižanje cen električne energije za 5 %, (ii) zvišanje stroškov pridobivanja plina za 5 % in (iii) zvišanje stroškov pravic do emisije CO2 za 5 %. Te napovedi bi privedle do pozitivnega čistega dobička, donosnosti lastniškega kapitala in EBITDA ob koncu leta 2026. Razmerje med dolgom in lastniškim kapitalom bi bilo […], razmerje med EBITDA in obrestnim pokritjem pa bi znašalo […].

4.3.4 Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence

(107) Romunija predlaga naslednje ukrepe, ki omejujejo izkrivljanje konkurence s strani družbe CE Oltenia: (i) zaprtje elektrarn na lignit in rudnikov lignita (uvodna izjava 70 ter ustanovitev „hčerinske družbe za lignit“ (uvodna izjava 108), (ii) ustanovitev subjektov za posebne namene za nove naložbe (uvodne izjave 110 do 113) in (iii) spin-off podjetje Craiova (uvodni izjavi 116 in 117).

Postopno opuščanje lignita

(108) V načrtu prestrukturiranja je predvideno postopno opuščanje lignita z zaprtjem elektrarn na lignit in rudnikov lignita (glej uvodne izjave 70 do 73). Čeprav je Romunija kot ukrep za omejitev izkrivljanja konkurence predlagala zaprtje enot na osnovi lignita skupaj z ustreznim zaprtjem rudnikov lignita, hkrati priznava, da na podlagi novih predpostavk o ceni pravic do emisije CO2 nobena od obstoječih enot, ki jih upravlja družba CE Oltenia, ni rentabilna.

(109) Romunski organi so se v zvezi s postopnim opuščanjem lignita zavezali, da bodo ustanovili ločeno hčerinsko družbo družbe CE Oltenia (v nadaljnjem besedilu: hčerinska družba za lignit), ki bo zajemala in upravljala obstoječe elektrarne na lignit in povezana sredstva družbe CE Oltenia, ki niso namenjena prehodu na plin ali obnovljive vire energije. Računi hčerinske družbe za lignit bodo jasno ločeni od računov družbe CE Oltenia. Take zmogljivosti na lignit bi se morale sčasoma zmanjšati in sčasoma prenehati uporabljati v skladu z nacionalnim koledarjem postopnega opuščanja lignita. Romunski organi so se zavezali tudi, da bodo začeli postopek ustanovitve hčerinske družbe za lignit, potem ko bo Komisija odobrila načrt prestrukturiranja družbe CE Oltenia, in ga zaključili pred koncem obdobja prestrukturiranja v skladu z naslednjim okvirnim časovnim načrtom: odločitev o začetku spin-off podjetja za lignit do februarja ali marca 2023, priprava projekta spin-off podjetja za lignit do marca ali aprila 2023, začetek delovanja spin-off podjetja za lignit do septembra ali oktobra 2023. Vsekakor so se romunski organi zavezali, da bodo hčerinsko družbo za lignit ustanovili pred koncem obdobja prestrukturiranja, tj. pred koncem leta 2026. Pri ustanovitvi hčerinske družbe za lignit se bo upoštevala soodvisnost z drugimi ukrepi iz načrta prestrukturiranja, kot so kapitalski posli (povečanje/zmanjšanje osnovnega kapitala, spin-off podjetje Craiova II) ali ustanovitev subjektov za posebne namene za nove naložbe.

Subjekti za posebne namene za nove naložbe

(110) V skladu z načrtom za prestrukturiranje bodo za nova dva plinska in osem fotovoltaičnih projektov za proizvodnjo električne energije ustanovljeni subjekti za posebne namene, in sicer po en subjekt za posebne namene za vsak projekt. Romunija trdi, da ustanovitev subjektov za posebne namene krepi konkurenco, saj se tako ustvarjajo novi konkurenti.

(111) Romunija je izvedla predhodno preverjanje trga (zavezujoča faza se je začela oktobra 2021), da bi našla sovlagatelje v subjekte za posebne namene za nove projekte (plin in obnovljivi viri energije). Do roka 6. decembra 2021 so prispele tri zavezujoče ponudbe, in sicer od družb Tinmar Energy SA (v nadaljnjem besedilu: družba Tinmar Energy), OMV Petrom SA (v nadaljnjem besedilu: družba OMV Petrom) in Electrica. Po oceni ponudb sta bila izbrani družbi Tinmar Energy in OMV Petrom, ki jima je bilo dodeljenih 9 od 10 projektov subjekta za posebne namene. Za plinsko turbino s kombiniranim krožnim procesom v Ișalniți ni bila prejeta nobena ponudba.

(112) Družba Tinmar Energy je zasebni dobavitelj električne energije, zemeljskega plina in naftnih derivatov s sedežem v Romuniji. V lasti ima 13 fotovoltaičnih parkov s 75 MW inštalirane zmogljivosti in načrtuje nadaljnjo povečanje svojega portfelja. Družba OMV Petrom je integrirana naftna, plinska in kemična družba, ki je del skupine OMV s sedežem v Avstriji in je eno največjih podjetij v Romuniji z mednarodnimi dejavnostmi. V lasti ima 860 MW zmogljivosti plinske turbine s kombiniranim krožnim procesom in načrtuje naložbe v 1 GW obnovljivih virov energije.

(113) Družba OMV Petrom je bila izbrana za zmagovalnega ponudnika za štiri fotovoltaične projekte (Ișalnița, Tismana Rosia Rovinari, Tismana 1 TPP Rovinari in Rovinari Est) in bo prispevala 50 % v osnovni kapital vsakega posameznega subjekta za posebne namene, preostalih 50 % pa bo krila družba CE Oltenia. Družba Tinmar Energy SA je bila izbrana za en projekt na zemeljski plin (plinske turbine s kombiniranim krožnim procesom Turceni) in štiri fotovoltaične projekte (Rovinari, SE Turceni, Pinoasa SE Rovinari in Bohorelu SE Rovinari), v osnovnem kapitalu zadevnih subjektov za posebne namene pa bo sodelovala s 55 % (preostalih 45 % bo krila družba CE Oltenia).

(114) Skupni znesek prispevka vlagateljev v osnovni kapital devetih subjektov za posebne namene znaša približno […] EUR. Stopnja udeležbe vlagateljev v osnovnem kapitalu subjektov za posebne namene bo med 50 in 55 %. Skupaj s skupnimi naložbami v osnovna sredstva, ki naj bi jih financirali vlagatelji v višini […] EUR, bi skupni prispevek vlagateljev v lastniški kapital za devet subjektov za posebne namene znašal […] EUR.

(115) Za plinsko turbino s kombiniranim krožnim procesom v Ișalniți ni bila prejeta nobena ponudba, predvsem zaradi negotovosti glede morebitnega financiranja iz sklada za modernizacijo, vendar je več ponudnikov izrazilo veliko zanimanje, in Romunija je sporočila, da se bo postopek za zbiranje ponudb za ta projekt ponovno začel. Romunija pričakuje, da bo projekt podprt s sredstvi iz sklada za modernizacijo, in načrtuje ponovni začetek postopka za zbiranje ponudb. Skupni stroški naložbe znašajo […] EUR, od tega naj bi financiranje iz sklada za modernizacijo znašalo 50 % skupnih stroškov ([…] EUR), pod pogojem, da Romunija predloži ustrezne predloge naložb in jih pozneje potrdi odbor za naložbe sklada za modernizacijo. Če bo k projektu plinske turbine s kombiniranim krožnim procesom v Ișalniți prispeval zasebni vlagatelj, naj bi to prineslo približno […] EUR dodatnega prispevka v osnovni kapital zadevnega subjekta za posebne namene in […] EUR dodatnih naložbenih izdatkov vlagatelja. Preostanek bo financiran z bančnim posojilom. Če ne bo zasebnega interesa, bo celoten preostali znesek krila družba CE Oltenia in ga financirala z bančnim posojilom. Glede na to, da ni gotovo, ali bo kateri od ponudnikov izbran in bo prispeval k temu projektu, Romunija kot lastni prispevek vlagateljev navaja le prispevek k devetim subjektom za posebne namene v višini […] EUR.

Spin-off podjetje Craiova

(116) V skladu z načrtom prestrukturiranja se bo skupina za soproizvodnjo energije S.E. Craiova II (ki s toploto oskrbuje mesto Craiova) odcepila in prenesla na občino Craiova. Družba CE Oltenia je edini gospodarski subjekt, ki s toploto oskrbuje občino Craiova v okrožju Dolj. Skupščina delničarjev družbe CE Oltenia je avgusta 2021 odobrila (delno) odcepitev družbe Craiova II, izvedba transakcije pa poteka v skladu z jasnim časovnim načrtom z datumom zaključka sredi maja 2022. Odcepitve v nobenem primeru ne bi bilo mogoče izvesti pred junijem 2022.

(117) Romunija trdi, da bi bilo treba oddajo elektrarne Craiova II v zunanje izvajanje obravnavati kot ukrep za omejitev izkrivljanja konkurence, saj se bo s tem na trgu z električno energijo ustvaril uspešen konkurent z zmogljivostjo 120 MW.

Ukrepi v zvezi z ravnanjem

(118) Poleg tega se je Romunija zavezala, da: (i) se bo upravičenka v obdobju prestrukturiranja odpovedala nakupu delnic v drugih podjetjih, razen kadar je to nujno potrebno za zagotovitev njene dolgoročne sposobnosti preživetja in če to odobri Komisija, ter da (ii) upravičenka pri trženju svojih izdelkov in storitev ne bo razglašala državne podpore kot konkurenčno prednost.

5. OCENA UKREPOV

(119) Komisija bo najprej ocenila, ali ukrepi za financiranje načrta prestrukturiranja družbe CE Oltenia iz uvodne izjave 27 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, in če je tako, ali je taka pomoč zakonita in združljiva z notranjim trgom.

5.1 Obstoj državne pomoči

(120) Člen 107(1) PDEU določa, da „[r]azen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.“

(121) Da se ukrep šteje za pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, morajo biti izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (i) ukrep mora biti mogoče pripisati državi in financirati se mora z državnimi sredstvi, (ii) prejemniku mora dodeliti prednost; (iii) navedena prednost mora biti selektivna ter (iv) ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco in vplivati na trgovino med državami članicami.

5.1.1 Državna sredstva in pripisljivost državi

(122) Kot je navedeno v uvodni izjavi 31 sklepa o pomoči za reševanje, naj bi ministrstvo za javne finance družbi CE Oltenia odobrilo posojilo v višini 251 milijonov EUR z denarjem, deponiranim na njenem deviznem računu, ki je odprt pri Narodni banki Romunije v skladu z izrednim odlokom romunske vlade. Zato je bilo mogoče posojilo za reševanje pripisati državi in vključuje državna sredstva. Posojilo za reševanje bo kot del pomoči za prestrukturiranje pretvorjeno v nepovratna sredstva, ki jih bo zagotovila država in se bodo krila iz državnega proračuna.

(123) Kot je določeno v (osnutku) izrednega odloka o vzpostavitvi pravnega okvira za dodelitev državne pomoči za prestrukturiranje družbe CE Oltenia S.A., bo nepovratna sredstva, povečanje kapitala (uvodna izjava 30) in posojila zagotovilo ministrstvo za javne finance ali ministrstvo za energetiko iz državnega proračuna, državno poroštvo za posojila pri izvozno-uvozni banki Romunije EXIMBANK - S.A. (uvodna izjava 29) pa bo prav tako odobrilo ministrstvo za javne finance v imenu in za račun države. Že zagotovljena nepovratna sredstva iz aprila 2021 v višini 241 milijonov EUR so prav tako vključevala sredstva iz državnega proračuna, določena pa so bila z izrednim odlokom vlade št. 21/2021 z naknadnimi spremembami in dopolnitvami.

(124) Kar zadeva nepovratna sredstva iz sklada za modernizacijo (uvodna izjava 27), ta vključujejo državna sredstva, saj se del proračuna sklada za modernizacijo oblikuje iz dodatnih pravic, ki jih zagotovijo izbrane države članice, vključno z Romunijo (uvodna izjava 80). Poleg tega se lahko ta nepovratna sredstva zagotovijo le, če Romunija predloži ustrezne predloge naložb in jih potrdi Evropska investicijska banka ali odbor za naložbe sklada za modernizacijo (uvodna izjava 90). V zvezi s tem lahko romunski organi prosto izberejo predloge naložb, ki se predložijo skladu, sredstva sklada za modernizacijo pa so po prenosu pod nadzorom Romunije. Glede na navedeno sredstva iz sklada za modernizacijo vključujejo državna sredstva, katerih uporabo je mogoče pripisati državi.

(125) Komisija zato ugotavlja, da ukrepi, kot so opredeljeni v uvodni izjavi 27, vključujejo državna sredstva in da je odločitev o odobritvi ukrepov mogoče pripisati državi.

5.1.2 Prednost

(126) Komisija ugotavlja, da je Romunija ukrepe priglasila kot državno pomoč. Navedena priglasitev ne pomeni, da Komisiji ni treba preveriti, ali ukrepi vključujejo državno pomoč in zlasti, ali dajejo prednost upravičenki, saj udeleženec na trgu, ki ima delnice in je v zelo podobnem položaju kot Romunija, ne bi sprejel podobne odločitve in odobril enakih ukrepov pod enakimi pogoji, ne glede na morebitne koristi, ki jih pričakuje v svojem položaju javnega organa (50).

(127) Komisija mora proučiti, ali se ukrepi štejejo za pomoč, saj upravičenki zagotavljajo gospodarsko prednost (51). O obstoju take prednosti je mogoče sklepati na podlagi dejstva, da upravičenka brez javne podpore ne more pridobiti dovolj kapitala ali dolžniškega financiranja (uvodna izjava 92) pod tržnimi pogoji.

(128) Ukrepi bodo družbi CE Oltenia pomagali financirati nadaljnje poslovanje in izvajanje načrta za prestrukturiranje, saj ji bodo omogočili dostop do finančnih sredstev, ki jih družba CE Oltenia zaradi svojega posebnega položaja in trenutnih okoliščin ne more pridobiti na trgu. Zlasti velik del pomoči za prestrukturiranje predstavljajo nepovratna sredstva brez nadomestila, ki jih zagotavlja država in ki na trgu ne bi bila na voljo. Čeprav je družbi CE Oltenia uspelo pridobiti nekaj tržnega financiranja v obliki prispevkov vlagateljev k subjektom za posebne namene (uvodna izjava 90) in bančnega financiranja (uvodna izjava 92), brez javnega financiranja to ne bi zadostovalo za izvedbo potrebnega prehoda na plin in obnovljive vire energije, ki so potrebni za dolgoročno sposobnost preživetja upravičenke. V zvezi s tem je vprašljivo, ali bi upravičenka lahko pridobila enako tržno financiranje, če ne bi bilo javnega financiranja subjektov za posebne namene za nove naložbe.

(129) Romunija bo družbi CE Oltenia zagotovila sredstva z instrumenti povečanja kapitala in poroštvi, ki bi jih lahko zagotovil tudi delničar v enakem položaju, vendar so ti instrumenti združeni v en sam ukrep skupaj z instrumenti nepovratnih sredstev, ki niso na voljo na finančnih trgih in so določeni v (osnutku) izrednega odloka o vzpostavitvi pravnega okvira za dodelitev državne pomoči za prestrukturiranje družbe CE Oltenia S.A., skupaj z morebitnimi nepovratnimi sredstvi iz sklada za modernizacijo in s podaljšanjem posojila za reševanje, ki vključuje pomoč.

(130) Čeprav kombinacija instrumentov na splošno zagotavlja nadomestilo in potencialne pozitivne učinke državnega deleža, so zaradi izgub, pričakovanih na začetku obdobja prestrukturiranja, skupni donosi nezadostni in jih ni mogoče šteti za skladne s trgom. Priglašeni ukrepi so del enega ukrepa države: prvič, povečanje osnovnega kapitala, poroštva in nepovratna sredstva, ki jih zagotovi država, so vsi skupaj določeni v enem samem pravnem aktu, da so sprejeti istočasno, čeprav se lahko izvajajo v različnih časovnih obdobjih. Drugič, donosnosti delnic ali poroštev ni mogoče proučiti ločeno od nevračljivih nepovratnih sredstev brez nadomestila, zaradi česar so samostojna nadomestila, ki bi jih Romunija lahko pričakovala od poroštva in povečanja kapitala, če bi se obravnavala ločeno, nižja od pričakovanj glede skladnosti s trgom. Poleg tega javnega financiranja ni mogoče pripisati ravnanju delničarja v skladu s tržnimi načeli, saj zadevni ukrep temelji na različnih razlogih, ki jih tržni vlagatelj ne bi upošteval, kot so opisani v (osnutku) izrednega odloka o vzpostavitvi pravnega okvira za dodelitev državne pomoči za prestrukturiranje družbe CE Oltenia S.A., in ne na predhodni oceni zadostnega donosa za državo. Razlogi, ki jih Romunija navaja v osnutku odloka, vključujejo na primer dejstvo, da je družba CE Oltenia največji gospodarski subjekt v regiji Oltenia, zaradi česar bi se s prekinitvijo njene dejavnosti lahko povečala brezposelnost in poslabšale življenjske razmere v lokalnih skupnostih, velika verjetnost, da bi prišlo do resnih motenj v nacionalnem energetskem sistemu, in pojav nekaterih večjih socialnih težav v skupnostih v regiji Oltenia, če družba CE Oltenia ne bi imela na voljo potrebnih sredstev za prestrukturiranje dejavnosti.

(131) Komisija zato ugotavlja, da ukrepi družbi CE Oltenia zagotavljajo gospodarsko prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

5.1.3 Selektivnost

(132) Ukrepi bodo odobreni izključno v korist družbe CE Oltenia. Kot je navedlo Sodišče (52), v primeru individualne pomoči opredelitev gospodarske prednosti načeloma omogoča domnevo, da je ukrep selektiven. To velja ne glede na to, ali na zadevnih trgih delujejo subjekti, ki so v primerljivem položaju. Čeprav bi Romunija lahko še vedno zagotavljala državno pomoč drugim energetskim operaterjem, ki konkurirajo družbi CE Oltenia, priglašeni ukrepi nikakor niso del širšega ukrepa splošne gospodarske politike za zagotavljanje enake vrste ad hoc podpore vsem podjetjem, ki so v primerljivem pravnem in dejanskem položaju glede na cilj ukrepov ter delujejo v energetskem sektorju ali drugih gospodarskih sektorjih, ampak so na voljo samo družbi CE Oltenia.

(133) Zato Komisija ugotavlja, da so zadevni ukrepi selektivni v smislu člena 107(1) PDEU.

5.1.4 Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

(134) Če pomoč, ki jo dodeli država članica, krepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi podjetji, ki konkurirajo na notranjem trgu Unije, je treba šteti, da navedena pomoč negativno vpliva na ta trg. Zadostuje, da prejemnik pomoči konkurira drugim podjetjem na trgih, odprtih za konkurenco. V zvezi s tem je dejstvo, da je bil gospodarski sektor liberaliziran na ravni Unije, element, na podlagi katerega se lahko ugotovi, da pomoč dejansko ali potencialno vpliva na konkurenco in trgovino med državami članicami. Družba CE Oltenia odjemalcem v Romuniji dobavlja električno energijo in v manjši meri toploto; Romunija pa ima povezave za prenos električne energije s sosednjimi državami. Trg z električno energijo je odprt za konkurenco v Uniji in zagotavljanje storitev med državami članicami.

(135) Ukrepi zato lahko izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami.

5.1.5 Sklep v zvezi z obstojem državne pomoči

(136) Komisija glede na navedeno ugotavlja, da ukrepi pomenijo državno pomoč družbi CE Oltenia v smislu člena 107(1) PDEU.

5.2 Zakonitost ukrepov

(137) Čeprav je bilo posojilo za reševanje, ki bo zdaj pretvorjeno v nepovratna sredstva za nadaljnjo podporo prestrukturiranju, odobreno zakonito, je Romunija Komisijo o načrtu prestrukturiranja družbe CE Oltenia obvestila več kot šest mesecev po izdaji sklepa o pomoči za reševanje (uvodna izjava 32) 24. februarja 2020.

(138) Poleg tega je Romunija marca 2021 družbi CE Oltenia zagotovila nepovratna sredstva v višini 241 milijonov EUR za delno kritje stroškov pravic do emisije CO2 družbe CE Oltenia za leto 2020, ko je potekal formalni postopek preiskave glede pomoči družbi CE Oltenia za prestrukturiranje. Navedena nepovratna sredstva so del ukrepov, in sicer nepovratnih sredstev v višini 1 090 milijonov EUR za delno kritje stroškov pravic o emisije CO2 v obdobju 2021–2026 (uvodna izjava 28).

(139) Glede na navedeno Romunija ni upoštevala obveznosti mirovanja iz člena 108(3) PDEU, zato pomoč za prestrukturiranje v korist družbe CE Oltenia pomeni delno nezakonito državno pomoč.

5.3 Združljivost pomoči z notranjim trgom

(140) Člen 107(3), točka (c), PDEU določa, da se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij lahko šteje za združljivo s skupnim trgom, kadar taka pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

(141) Tako mora državna pomoč, da bi se lahko štela za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3), točka (c), izpolnjevati dva pogoja: (i) namenjena mora biti za spodbujanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij in (ii) ne sme imeti negativnega učinka na pogoje trgovanja v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Navedena pogoja ne posegata v okoliščino, da morajo sklepi, ki jih Komisija sprejme na tej podlagi, zagotavljati spoštovanje prava Unije (53). V zvezi s prvim pogojem Komisija prouči, ali je pomoč namenjena pospeševanju razvoja določenih gospodarskih dejavnosti. V skladu z drugim pogojem Komisija pretehta pozitivne učinke predlagane pomoči glede na negativne učinke, ki bi jih zadevna pomoč lahko imela na notranji trg (54).

(142) Glede na priglasitev in informacije, zbrane med formalno preiskavo pomoči za prestrukturiranje, ni mogoče sklepati, da bi pomoč za prestrukturiranje ali z njo povezani pogoji ali gospodarska dejavnost proizvodnje električne energije, ki jih pomoč omogoča, lahko kršili ustrezne določbe prava Unije. Komisija Romuniji zlasti ni poslala obrazloženega mnenja o morebitni kršitvi prava Unije, ki bi bila povezana s tem primerom, niti ni začela formalnega postopka v zvezi s tem vidikom. Komisija prav tako ni prejela prejela nobenih relevantnih pritožb.

(143) Komisija je od tretjih oseb prejela informacije (uvodne izjave 49 do 58), da bi lahko bila državna pomoč, z njo povezani pogoji ali gospodarske dejavnosti, ki jih pomoč omogoča, v nasprotju s pravom Unije. Tretje osebe so zlasti navedle, da družba CE Oltenia v zadnjih letih ni upoštevala mejnih vrednosti emisij (glede NOx, SO2, delcev itd.).

(144) Komisija ugotavlja, da je skladnost z veljavnimi emisijskimi standardi, na katere se sklicujejo tretje osebe, ločena od pomoči in z njo povezanih pogojev ali razvoja dejavnosti proizvodnje električne energije, ki jo pomoč podpira, in ni neločljivo povezana z njo. Ustrezne tehnologije za nadzor in zmanjševanje onesnaževanja zmanjšujejo povezavo med emisijami NOx, SO2, delcev ali drugih škodljivih onesnaževal in proizvodnjo električne energije. Zato Komisija meni, da pomoč za prestrukturiranje ne podpira dejavnosti, ki je v nasprotju s pravom Unije, in da ni neločljivo povezana z morebitno kršitvijo drugih določb prava Unije. Poleg tega načrt za prestrukturiranje vključuje naložbe, namenjene izboljšanju okoljske učinkovitosti elektrarn pri zmanjševanju škodljivih onesnaževal (uvodna izjava 77). Na podlagi razpoložljivih informacij ni znakov, da bi družba CE Oltenia kršila svoje obveznosti glede ustreznih emisij NOx, SO2, delcev ali drugih škodljivih onesnaževal ali drugih okoljskih predpisov.

(145) Komisija je nato ocenila trditev, da bi bila pomoč za prestrukturiranje družbe CE Oltenia za kritje stroškov pravic do emisije CO2 v nasprotju z načelom „onesnaževalec plača“ iz člena 191(2) PDEU in Direktive 2003/87/ES, v skladu s katerim morajo upravljavci plačati za emisije CO2, ki jih proizvedejo (uvodna izjava 57). Načelo „onesnaževalec plača“ je določeno v členu 191(2) PDEU, okoljska politika Unije pa med drugim temelji na načelu, da mora onesnaževalec plačati.

(146) V preambuli Direktive 2003/87/ES je naveden člen 175(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (sedanji člen 192(1) PDEU), v katerem je določen postopek, ki ga Svet uporabi pri odločanju o tem, katere ukrepe bi morala Unija sprejeti za doseganje ciljev iz člena 174 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (sedanji člen 191 PDEU), ki poleg načela „onesnaževalec plača“ vključuje cilj, da se upoštevajo raznolikosti razmer v posameznih regijah Unije in druga načela.

(147) Trditev tretjih oseb bi bilo mogoče razlagati tako, kot da Direktiva 2003/87/ES implicitno izvaja načelo „onesnaževalec plača“, saj se šteje, da je CO2 onesnaževalo zraka, ker njegova koncentracija povzroča okoljske težave, in da bi morali povzročitelji emisij CO2, ki spadajo na področje uporabe Direktive, nujno nositi stroške, nastale zaradi pravic do emisije CO2.

(148) Trditev temelji na predpostavki, da Direktiva 2003/87/ES implicitno izvaja načelo „onesnaževalec plača“ in da je treba to načelo izvajati brez upoštevanja regionalnih razmer, na katere se nanaša tudi člen 174 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (sedanji člen 191 PDEU). Tudi če bi bila predpostavka pravilna, bi bilo treba opozoriti, da načelo „onesnaževalec plača“ ni absolutno in brezpogojno načelo, ki bi prevladalo nad vsemi drugimi premisleki. Uravnotežiti ga je treba z drugimi cilji Direktive 2003/87/ES, katere glavni cilj je okoljski cilj, da se emisije v sektorjih, ki jih zajema, znižajo pod vnaprej dogovorjeno zgornjo mejo. Komisija ugotavlja, da je v tem primeru pospešeno in zagotovljeno zaprtje elektrarn na lignit ter njihova delna nadomestitev z zemeljskim plinom in fotovoltaičnimi viri energije za doseganje zmanjšanja emisij pomembna za doseganje okoljskega cilja sistema trgovanja z emisijami. Komisija poleg tega ugotavlja, da tudi za podjetja, ki niso v težavah, obstajajo možnosti podpore, ki zmanjšujejo cenovni signal ogljika, vendar vodijo v zmanjšanje emisij in druge okoljske koristi, kot je podpora za nove tehnologije. Komisija ugotavlja tudi, da bo družba CE Oltenia kljub temu, da bo del pravic, ki jih potrebuje, financirala država, še naprej plačevala del svojih pravic in se zato še naprej srečevala s signalom cene ogljika, saj ji bo zmanjšanje emisij še naprej omogočalo prihranke pri stroških ogljika. Takoj ko bo upravičenka obnovila sposobnost preživetja, se ji bodo ponovno zaračunali celotni stroški ogljika. Zato Komisija meni, da pomoč za prestrukturiranje družbi CE Oltenia, ki vključuje tudi začasno in delno financiranje pravic do emisije CO2 v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje, ne krši Direktive 2003/87/ES.

(149) Kar zadeva stališče tretjih oseb, da državna pomoč ne more kriti stroškov skladnosti z emisijskimi standardi, Komisija ugotavlja, da je ustrezen okvir za oceno združljivosti pomoči za prestrukturiranje, priglašene v korist družbi CE Oltenia, ocena v skladu s členom 107(3), točka (c), PDEU ob uporabi smernic za reševanje in prestrukturiranje, ne pa smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo, na katere se sklicujejo tretje osebe (uvodna izjava 50). Slednje smernice se glede na položaj družbe CE Oltenia kot podjetja v težavah in ob upoštevanju, da pomoč za prestrukturiranje ni okoljska ali energetska pomoč, za katero veljajo enaki pogoji združljivosti, ne uporabljajo za priglašeno pomoč za prestrukturiranje (55). Državna pomoč za uskladitev z zavezujočimi regulativnimi standardi v primeru pomoči za varstvo okolja ne bi imela spodbujevalnega učinka (saj imajo gospodarski subjekti dovolj spodbud za izpolnjevanje takih zavezujočih predpisov), vendar je taka pomoč lahko potrebna, da se omogoči prestrukturiranja podjetja, ki brez take pomoči v obdobju, potrebnem za izvedbo navedenega prestrukturiranja, ne bi moglo pokriti svojih stroškov.

(150) Pomoč za reševanje ali prestrukturiranje v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje se lahko uporabi za različne vrste stroškov, kot so stroški poslovanja ali stroški izpolnjevanja socialnih ali okoljskih obveznosti, vključno s stroški za nakup pravic do emisije CO2, kot v primeru pomoči za reševanje, ki jo je zakonito prejela družba CE Oltenia. V praksi bi se zaradi združljive pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, namenjene za druge namene kot za plačilo stroškov poslovanja v zvezi s CO2, sprostili prihodki, ki bi jih družba lahko uporabila za plačilo povezanih pravic do emisije CO2 z enakim praktičnim učinkom kot pomoč, ki je namenjena za take stroške.

(151) Poleg tega bo pomoč za prestrukturiranje podprla prehod na goriva, ki manj onesnažujejo okolje, in ne pomeni, da je družba CE Oltenia premalo spodbujena za spoštovanje okoljskih predpisov. Družba CE Oltenia bo brez svežnja pomoči, vključno s tistim delom, ki zajema okoljsko skladnost, nenadoma izstopila s trga na način, pri katerem se ne bi ustrezno zaščitil razvoj dejavnosti proizvodnje električne energije v regiji, kjer je družba CE Oltenia. Zato glede na začasno naravo, načrt za zmanjšanje emisij CO2 in regionalne razmere, na katere se nanaša tudi člen 191 PDEU, zadevna pomoč za prestrukturiranje ne krši člena 191 PDEU v smislu načela „onesnaževalec plača“.

(152) Romunija meni tudi, da se pomoč za prestrukturiranje lahko razglasi za združljivo z notranjim trgom v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje.

(153) Komisija bo glede na naravo in cilje zadevne državne pomoči ter trditve romunskih organov ocenila, ali je načrtovana pomoč za prestrukturiranje v skladu z ustreznimi določbami iz smernic za reševanje in prestrukturiranje. Komisija v smernicah za reševanje in prestrukturiranje določa pogoje, pod katerimi se državna pomoč za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah lahko šteje za združljivo z notranjim trgom na podlagi člena 107(3), točka (c), PDEU.

(154) Komisija pri preverjanju, ali pomoč za prestrukturiranje spreminja trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, izvede preskus tehtanja v skladu s členom 107(3), točka (c), PDEU ter smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Če je upravičenec upravičen do pomoči za prestrukturiranje, Komisija pri tem preskusu pretehta pozitivne učinke pomoči glede na negativne učinke, ki so posledica vpliva državne pomoči na konkurenco in trgovino med državami članicami. Pri tej oceni upošteva potrebo po posredovanju države, ustreznost, sorazmernost, preglednost pomoči, načelo enkratnosti pomoči in ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence, določene v smernicah za reševanje in prestrukturiranje.

Upravičenost: podjetje v težavah

(155) Da bi bil upravičenec upravičen do pomoči za prestrukturiranje, se mora šteti za podjetje v težavah, kot je opredeljeno v oddelku 2.2 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Zlasti je v točki 20 smernic za reševanje in prestrukturiranje pojasnjeno, da se podjetje obravnava kot podjetje v težavah, kadar bo brez posega države kratko- ali srednjeročno skoraj zagotovo prenehalo poslovati. To se zgodi, če nastopi vsaj ena od okoliščin, opisanih v točki 20(a) do (d) smernic za reševanje in prestrukturiranje.

(156) Kot je pojasnjeno v sklepu o začetku postopka (56) in sklepu o pomoči za reševanje (57), družba CE Oltenia od 31. decembra 2019 izpolnjuje merila za uvedbo kolektivnega postopka zaradi insolventnosti na zahtevo upnikov v skladu z nacionalno zakonodajo, saj je vsaj od 31. decembra 2019 uvedbo postopka v primeru insolventnosti lahko zahtevalo 46 dobaviteljev družbe CE Oltenia. Kot je navedeno v uvodni izjavi 22, družba CE Oltenia ne more odplačati dodeljenega posojila za reševanje skupaj z obrestmi, in če ne bi priglasila načrta za prestrukturiranje, bi samodejno šla v likvidacijo. Iz tega izhaja, da družba CE Oltenia izpolnjuje merila iz nacionalne zakonodaje za uvedbo kolektivnega postopka zaradi insolventnosti na zahtevo upnikov in se od leta 2019 šteje za podjetje v težavah v skladu s točko 20(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje.

(157) V skladu s točko 21 smernic za reševanje in prestrukturiranje novoustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči za prestrukturiranje. Upravičenka v tem primeru, tj. družba CE Oltenia, ni novoustanovljeno podjetje za namene smernic za reševanje in prestrukturiranje, saj je bila ustanovljena leta 2011 (glej uvodno izjavo 7), torej pred več kot tremi leti.

(158) V skladu s točko 22 smernic za reševanje in prestrukturiranje družba, ki pripada večji poslovni skupini ali ki ga je ta skupina prevzela, običajno ni upravičena do pomoči za prestrukturiranje, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v družbi sami in da te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko skupina odpravila sama.

(159) Družba CE Oltenia ima težave zlasti zaradi svojega lastnega poslovnega modela in vhodnega goriva za proizvodnjo električne energije v konkurenčnem okolju romunskega trga električne energije (uvodne izjave 23 do 26). Družba CE Oltenia ne pripada večji poslovni skupini, država pa jo nadzoruje izključno prek ministrstva za energijo (uvodna izjava 7), tako da gre za javno podjetje, v katerem država izvaja izključni nadzor na podlagi svojega lastništva in finančne udeležbe (58). Iz položaja, v katerem izključni nadzor izvaja država, izhaja, da bi se v tem primeru vsaka finančna podpora države družbi CE Oltenia za pomoč pri njenih težavah štela za pomoč, razen če bi bila izvedena pod tržnimi pogoji. Vzrok za težave družbe CE Oltenia je v njej sami, vendar se ne postavlja vprašanje, ali so težave posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini in ali so prehude, da bi jih lahko odpravila skupina sama.

(160) Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da je družba CE Oltenia podjetje v težavah in je upravičena do pomoči za prestrukturiranje.

5.3.1 Pomoč pospešuje razvoj določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij

(161) V skladu s členom 107(3), točka (c), PDEU mora državna pomoč, da bi se štela za združljivo z notranjim trgom, pospeševati razvoj določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij.

(162) Da bi dokazala, da je pomoč za prestrukturiranje namenjena pospeševanju razvoja t