SL Uradni list Evropske unije L 74/49

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 14. julija 2004

o nekaterih ukrepih pomoči, ki jih je Francija izvedla v korist ribogojcev in ribičev

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 2588)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/239/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

potem ko je v skladu z navedenim členom pozvala zainteresirane, da predložijo svoje pripombe,

ob upoštevanju naslednjega:

I. POSTOPEK

(1) Francija je v pismu z dne 21. junija 2000 obvestila Komisijo o ukrepih za nadomestilo škode, ki jih je sprejela v korist ribičev in ribogojcev, ki so bili po eni strani oškodovani zaradi onesnaženja z ogljikovodiki po brodolomu ladje Erika v Biskajskem zalivu 12. decembra 1999 in po drugi strani zaradi hudega neurja, ki je z neobičajno močjo divjalo 27. in 28. decembra 1999. Komisiji so bile na njeno zahtevo poslane dodatne informacije v pismih z dne 28. novembra 2000, 6. aprila in 13. avgusta 2001. Ker so bili navedeni ukrepi izvedeni, preden se je Komisija lahko odločila, ali so združljivi s skupnim trgom, je bil dosje kot nepriglašen program pomoči registriran pod številko NN 80/2000.

(2) Komisija je v pismu z dne 11. decembra 2001 Francijo obvestila o svoji odločitvi, da na eni strani nekatere predvidene ukrepe razume kot združljive s skupnim trgom ter na drugi strani za druge ukrepe uvede uradni postopek preiskave, predviden v členu 88(2) Pogodbe. Francija je svoje pripombe sporočila v pismu z dne 5. marca 2002.

(3) Odločitev Komisije o začetku uradnega postopka preiskave je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti (1). Komisija je pozvala zainteresirane k predložitvi pripomb o zadevnih ukrepih. Komisija ni prejela pripomb.

II. OPIS

(4) Ukrepi, ki so predmet te zadeve in za katere se je začel uradni postopek preiskave, so naslednji: 1. ukrepi v korist ribogojcev v departmajih Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime in Gironde (v nadaljevanju „departmaji na atlantski obali od Finistère do Gironde“): — oprostitev socialnih prispevkov za prvo četrtletje 2000 (ali povprečno četrtletje), — finančne olajšave; 2. dodatni ukrepi v korist ribogojcev in ribičev v vsej Franciji: — dodatni ukrep zmanjšanja socialnih prispevkov za vse ribogojce (za obdobje od 15. aprila do 15. julija 2000) in ribiče v Franciji in čezmorskih departmajih (za obdobje od 15. aprila do 15. oktobra 2000), — oprostitev državnih pristojbin za leto 2000 za vse ribogojce; Komisija je v okviru sklepa o začetku uradnega postopka preiskave menila, da je ta oprostitev veljala samo za ribogojnice v departmajih na atlantski obali od Finistère de Gironde, vendar se je kasneje izkazalo, da je bil ta ukrep splošen dodatni ukrep, ki se je uporabil za vse proizvajalce v Franciji in čezmorskih departmajih.

(5) Komisija opozarja, da so naslednji ukrepi, ki so bili razumljeni kot združljivi s skupnim trgom, o čemer je bila Francija obveščena v pismu z dne 11. decembra 2001, zadevali podjetja v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde: — ukrepi v korist ribogojcev: izvedba programa za odpravo posledic škode v kmetijstvu zaradi naravnih nesreč, pomoč pri obnovi materiala in zalog, predplačila odškodnine FIPOL (Mednarodni sklad za nadomestilo škode zaradi onesnaženja z ogljikovodiki), — ukrepi v korist ribičev: pomoč za obnovo ribiških ladij in opreme, izgubljene ali poškodovane med neurjem, predplačila odškodnine FIPOL, pavšalna pomoč za izpad dohodka zaradi škode, nastale med neurjem.

A. Ukrepi v korist ribogojcev v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde

1. Oprostitev socialnih prispevkov v prvem četrtletju 2000 (ali za povprečno četrtletje)

(6) Ta ukrep je bil namenjen dvema kategorijama ribogojcev: na eni strani tistim, ki so zaradi neurja decembra 1999 utrpeli škodo na zalogah in materialu in so bili deležni pomoči za obnovo zalog, in na drugi strani tistim, ki so utrpeli škodo zaradi onesnaženja z ogljikovodiki z ladje Erika in so bili deležni predplačila odškodnine, ki jo mora nakazati FIPOL.

(7) Šlo je za ciljni ukrep, izveden na podlagi položaja podjetja. Nanašal se je na en, dva ali tri mesece glede na obseg škode, ki jo je podjetje utrpelo. Oprostitev socialnih prispevkov je bila v izbranem obdobju popolna.

(8) Zahtevke so obravnavali „departmajski centri za nadomestilo škode“, ustanovljeni v vsakem od zadevnih departmajev pod vodstvom prefekta in s sodelovanjem zadevnih javnih uprav, strokovnih organizacij, bank in zavarovalnic. Seznam upravičencev je sestavila direkcija za morski ribolov in gojišča na predlog prefektov departmajev. Na njem je bilo 1 476 podjetij. Znesek oprostitve je znašal 0,87 milijona eurov.

2. Finančne olajšave

(9) Ta ukrep je bil namenjen podjetjem iz uvodnih izjav od (6) do (8). V okviru individualnih načrtov za poravnavo dolga je šlo za prevzem dela zapadlih obresti ali obresti, ki bodo zapadle leta 2000, 2001 in 2002, na srednje- in dolgoročna posojila in posojila za konsolidacijo poslovanja. Cilj teh ukrepov je bil, po navedbah Francije v pismu z dne 13. avgusta 2001, olajšati finančna bremena podjetij, prizadetih zaradi dogodkov (neurja in izlitja nafte).

(10) Dokumentacijo je bilo treba predložiti najkasneje do 1. aprila 2000. Preučile so jo departmajske direkcije za pomorske zadeve in jo predložile centru za nadomestilo škode. Znesek pomoči je bil prilagojen po lokalno določenih merilih. Centri za nadomestilo škode so morali zlasti upoštevati obseg izgub dejavnosti, ki so bile dejansko ugotovljene pozimi 1999–2000, zadolženost in šibkost podjetja, znesek prihodkov iz poslovanja v zadnjih dveh proračunskih letih, morebitne zunanje prihodke, ki so jih bili v istem obdobju deležni zainteresirani, in tudi sposobnost preživetja zadevnega podjetja. Od upnikov (bank in dobaviteljev) prizadetih podjetij se je zahtevalo, da se še posebej potrudijo. Znesek pomoči ni smel preseči 48 000 francoskih frankov (FRF) (oziroma 7 317 eurov), razen v posebno kritičnem položaju, kot ga je ocenil center za nadomestilo škode in ki je upravičil zvišanje zgornje meje na 62 000 FRF (9 451 eurov).

(11) Individualni načrti za poravnavo dolga, pripravljeni v okviru tega postopka, so vodili v pripravo sporazuma, ki so ga odobrile vse strani in s katerim se ugotovil, prispevek vsake od njih k njegovi uresničitvi. Sklep o dodelitvi pomoči je sprejel prefekt departmaja. Splošni znesek pomoči je znašal okrog 8 milijonov FRF (1,2 milijona eurov) za 1 083 podjetij.

B. Dodatni ukrepi

(12) Minister za kmetijstvo in ribištvo se je odločil, da bodo podjetja za dopolnitev že opisanih ukrepov – naj gre za ukrepe, za katere se je začel uradni postopek preiskave, ali za ukrepe, za katere je Komisija že izdala pozitivno mnenje - deležna dodatnih ukrepov, da bi po mnenju Francije rešili težave ribiškega in ribogojnega sektorja zaradi neurja in izlitja nafte, in upoštevali škodo, ki so jo podjetja te panoge utrpela zaradi propadanja trga.

1. Oprostitev državnih pristojbin v letu 2000 za vse ribogojce

(13) Glede na podatke, ki jih je Francija sporočila v pismu z dne 21. junija 2000 oziroma pred odločitvijo o začetku uradnega postopka preiskave, je bila oprostitev državne pristojbine za leto 2000 odobrena za koncesije za morska gojišča na morskih območjih v javni lasti in za dovoljenja za zajemanje vode za oskrbo parcel v zasebni lasti.

(14) Francija je v pismu z dne 5. marca 2002, v katerem je sporočila komentarje o začetku postopka, nakazala, da je bil ta ukrep del dodatnih olajševalnih ukrepov v korist vseh ribogojcev v Franciji in čezmorskih departmajih.

(15) Francija je na zahtevo Komisije v pismu z dne 24. septembra 2002 potrdila, da je bila s sklepom z dne 12. septembra 2000 ta oprostitev razširjena na vse lastnike morskih gojišč.

(16) Znesek te oprostitve je znašal 3,81 milijona eurov.

2. Zmanjšanje socialnih prispevkov v korist ribogojcev in ribičev

(17) Minister za kmetijstvo in ribištvo je v dveh okrožnicah z dne 15. aprila 2000 in 13. julija 2000 sklenil, da bodo vsa podjetja v sektorju deležna 50-odstotnega zmanjšanja socialnih prispevkov, in sicer ribogojci za obdobje od 15. aprila 2000 do 15. julija 2000 ter ribiči za obdobje od 15. aprila 2000 do 15. oktobra 2000.

(18) To zmanjšanje je zadevalo prispevke delodajalcev in delojemalcev in je veljalo za vse ribiče in ribogojce v Franciji in čezmorskih departmajih.

(19) Načini zmanjšanja so se razlikovali glede na to, ali so bili prispevki nakazani ENIM (Nacionalnemu zavodu za invalidne pomorščake) ali MSA (Kmetijski vzajemni zavarovalnici).

(20) Pri prispevkih, nakazanih ENIM, je stopnja zmanjšanja znašala 50 % za prispevke delojemalcev in tudi delodajalcev. Vendar so bile pri ladjah, pri katerih se ne uporablja plačevanje po deležu, oprostitve delodajalčevih prispevkov izjemoma zvišane na 75 %. Francija to drugačno stopnjo razlaga s tem, da obstaja pri plačilu po deležu tesna finančna solidarnost med ladjarjem in posadko glede na težave, s katerimi se srečujejo pri ribolovu, zlasti kar zadeva izpad prometa, medtem ko pri industrijski opremi, za katero ta vrsta plačila ne obstaja, največji del gospodarskih težav nosijo ladjarji.

(21) Načini zmanjšanja prispevkov, dolgovanih MSA za ribogojce, ki jih pokriva ta sistem, so bili določeni v okrožnici ministrstva za kmetijstvo in ribištvo z dne 25. aprila 2000. Zmanjšanje je ustrezalo 50-odstotnemu prevzemu plačila prispevkov, ki jih lastniki in direktorji podjetij dolgujejo za tri dvanajstine prispevkov za leto 1999, in prispevkov, ki so jih dolžni plačati za svoje zaposlene za plače zadnjih treh mesecev leta 1999.

(22) Te oprostitve so znašale 119 milijonov francoskih frankov (18,2 milijona eurov).

C. Razlogi za začetek uradnega postopka preiskave

(23) Ukrepi, opisani v oddelkih A in B, so bili sprejeti po onesnaženju zaradi brodoloma tankerja Erika12. decembra 1999 in hudem neurju 26. in 27. decembra 1999.

(24) Analizirani so bili glede na člen 87(2)(b) Pogodbe, ki pravi, da so „pomoči za odpravo škode, nastale zaradi naravnih nesreč ali drugih izrednih dogodkov“, skladne s skupnim trgom. Dejansko se lahko na eni strani onesnaženje, ki je sledilo brodolomu tankerja Erika, označi kot izredni dogodek v smislu omenjenega člena. Na drugi strani se lahko neurje 26. in 27. decembra 1999 zaradi izjemne in neobičajne moči označi kot naravna nesreča.

(25) V zvezi s tem je vloga Komisije preveriti, ali ni bila kompenzacija škode, nastale zaradi teh dogodkov, prekomerna.

1. Ukrepi v korist ribogojcev v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde

(26) Ukrepi, za katere se je začel uradni postopek preiskave, so oprostitev socialnih prispevkov za prvo četrtletje 2000 (ali povprečno četrtletje), finančne olajšave in oprostitev državnih pristojbin.

(27) Ukrep oprostitve socialnih prispevkov se je izvedel potem, ko je center za nadomestilo škode obravnaval položaj podjetij, ki so bila morebitni upravičenci. Trajanje oprostitve od enega do treh mesecev se je prilagodilo glede na utrpelo škodo. Ta ukrep oprostitve je dopolnil druge sprejete ukrepe (izvedbo sistema za odpravo posledic škode v kmetijstvu zaradi naravnih nesreč, pomoči za obnovo materiala in zalog ter predplačila odškodnine, ki jo mora nakazati FIPOL). Komisija je glede na dobljene informacije ocenila, da ni sposobna preveriti, ali je bila kompenzacija škode s to oprostitvijo socialnih prispevkov na splošno prekomerna.

(28) Tudi finančne olajšave so dopolnile druge sprejete ukrepe. Komisija se tudi tu ni bila sposobna prepričati, ali je bila kompenzacija škode s temi finančnimi olajšavami na splošno prekomerna.

(29) Tudi ukrep oprostitve državnih pristojbin je dopolnil druge sprejete ukrepe. Poleg tega se glede na informacije, s katerimi je razpolagala Komisija, zdi, da so bili vsi ribogojci iz šestih zadevnih departmajev deležni tega ukrepa. Francija ni navedla razlogov, zakaj se je ta ukrep oprostitve uporabil za vse izvajalce dejavnosti v teh departmajih. Komisija torej tudi tu ni mogla preveriti, ali je bila kompenzacija škode s to oprostitvijo državnih pristojbin na splošno prekomerna.

(30) Ker Komisija ni mogla preveriti, ali je bila kompenzacija škode na splošno prekomerna, ni mogla razglasiti, da so ti različni ukrepi združljivi s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe.

(31) Ti ukrepi so se v zvezi z nepriglašenimi pomočmi analizirali z vidika smernic za obravnavo državnih pomoči v ribiškem in ribogojnem sektorju (2), sprejetih leta 1997 in veljavnih v času dogodkov (v nadaljevanju „smernice iz leta 1997“). Ker imajo zadevne pomoči značilnost pomoči za tekoče poslovanje, je Komisija uporabila tretjo alineo četrtega pododstavka točke 1.2 smernic iz leta 1997, ki določa splošno načelo nezdružljivosti pomoči za tekoče poslovanje s skupnim trgom. Na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo, je menila, da ostajajo dvomi o združljivosti zadevnih ukrepov s skupnim trgom.

2. Dodatni ukrepi zmanjšanja socialnih prispevkov v korist vseh ribogojcev in ribičev

(32) Po mnenju Francije so se vsi dodatni ukrepi zmanjšanja v korist vseh ribogojcev in ribičev v Franciji in čezmorskih departmajih sprejeli, da bi nadomestili gospodarsko škodo, ki so jo utrpela podjetja v tem sektorju zaradi propadanja trga, kar je bila posledica slabe podobe morskih proizvodov po onesnaženju zaradi brodoloma tankerja Erika.

(33) Zmanjšanje socialnih prispevkov se je uporabilo za obdobje od 15. aprila do 15. julija 2000.

(34) Po mnenju Francije je propadanje trga povzročilo zmanjšanje prodaje školjk na drobno v prvem četrtletju 2000 za 9 % po količini in 5 % po vrednosti. Poleg tega je imelo neurje negativne posledice za gospodarski položaj celotne mreže gojiteljev školjk, saj ima Charente-Maritime osrednjo vlogo pri trženju ostrig v Franciji.

(35) Vendar Francija ni priskrbela nobenega podatka o povezavi med višino gospodarske škode, ki jo je izlitje nafte povzročilo vsem gojiteljem školjk, in zneskom oprostitve socialnih prispevkov v zadevnem obdobju. Komisija torej ni bila sposobna preveriti, ali je ta oprostitev ustrezala vrednosti nastale škode, ne da bi bila pri tem kompenzacija prekomerna.

(36) Ker je imel ta ukrep značilnost pomoči za tekoče poslovanje, je Komisija na podlagi tretje alinee četrtega pododstavka točke 1.2 smernic iz leta 1997 menila, da na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo, obstajajo dvomi o združljivosti tega ukrepa s skupnim trgom.

(37) Zmanjšanje socialnih prispevkov se je uporabilo za obdobje od 15. aprila do 15. oktobra 2000.

(38) Po mnenju Francije je bilo ugotovljeno splošno upadanje trga morskih proizvodov s trajnim zmanjševanjem povpraševanja zaradi zaskrbljenosti potrošnikov o vplivu izlitja nafte na zdravje.

(39) Francija je priskrbela različne statistične podatke o prodaji ribiških proizvodov na drobno, ki so utemeljevali to zmanjšanje. Komisija je te podatke sprejela v vednost. Vendar je Komisija v pismu Franciji, v kateri jo je obvestila o začetku uradnega postopka preiskave, zlasti opozorila, da se je glede na druge informacije v prvem četrtletju 2000 vrednost prodaje na dražbi povečala za 3 % v primerjavi s preteklim letom in da so umiki ostali pod 1,5 % raztovorjenih količin za vse glavne vrste, kar je enako stopnji, zabeleženi v letu 1999 za isto obdobje. Poleg tega se je ta oprostitev uporabila za vsa francoska ribiška podjetja, tudi tista iz čezmorskih departmajev.

(40) Komisija se je poleg tega seznanila z nekaterimi podatki, ki jih je objavila Agence France-Presse, ali so bili objavljeni v tisku, po katerih naj bi bil namen teh zmanjšanj socialnih prispevkov nadomestiti zvišanje cene goriva, ki so ga opažali že nekaj mesecev.

(41) Komisija je na podlagi vseh teh informacij menila, da Francija ni predložila vseh podatkov, ki bi omogočili ugotoviti, ali je omenjeni položaj ustrezal nadomestilu gospodarske škode, ki so jo podjetja utrpela zaradi propadanja trga morskih proizvodov. Ker ima ta ukrep značilnost pomoči za tekoče poslovanje, je Komisija na podlagi tretje alinee četrtega pododstavka točke 1.2 smernic iz leta 1997 menila, da so na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo, obstajali resni dvomi o združljivosti tega ukrepa s skupnim trgom.

III. KOMENTARJI FRANCIJE

A. Ukrepi v korist ribogojcev v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde

(42) Francija navaja, da je namen finančnih olajšav, odobrenih v okviru načrta za spremembo dolga, pomagati najšibkejšim podjetjem pri premagovanju izrednega položaja, povezanega z nastalimi katastrofami, in ne nadomestiti izgube. Do tega ukrepa so bila upravičena samo najšibkejša podjetja.

(43) Francija glede možnosti prekomerne kompenzacije utrpele škode navaja, da je bil namen postopka, uvedenega za zmanjšanje socialnih prispevkov in finančnih bremen, ravno preprečiti to prekomerno kompenzacijo. Departmajski centri za nadomestilo škode, ki so jih vzpostavili v prizadetih departmajih, so ocenili splošni gospodarski položaj vsakega podjetja in potrdili zneske, odobrene na podlagi nastale škode.

B. Dodatni ukrepi v korist vseh ribogojcev in ribičev

1. V korist ribogojcev

(44) Francija je ugotovila, da se je omejitev upravičenosti do zmanjšanja samo na ribogojce, ki sta jih prizadela neurje in izlitje nafte, izkazala za nezadostno. Splošni položaj verige se je izkazal za dovolj zaskrbljujočega, da je upravičil pomoč za vse. Medijski vpliv izlitja nafte v javnem mnenju je med potrošniki povzročil poslabšanje podobe morskih proizvodov in posebno gojenih školjk ne glede na njihovo poreklo. Glede na študijo, opravljeno za Nacionalni medstrokovni urad za morske proizvode in ribogojstvo (OFIMER), je bil izpad prometa gojiteljev školjk ocenjen na 51 milijonov FRF (7,77 milijona eurov) za štirimesečno obdobje od 17. decembra 1999 do 16. aprila 2000.

(45) Za rešitev tega položaja so bili sprejeti splošni ukrepi: splošno zmanjšanje socialnih prispevkov in oprostitev državnih pristojbin. Zmanjšanje socialnih prispevkov je pomenilo pomoč v višini 3,35 milijona eurov. Oprostitev državnih pristojbin je znašala 3,81 milijona eurov. Skupni znesek je torej ostal pod 7,77 milijona eurov, na kolikor je bil v študiji za OFIMER ocenjen upad prometa.

2. V korist ribičev

(46) Francija spodbija argumente, zaradi katerih je Komisija začela uradni postopek preiskave. Navaja, da sta šok zaradi izlitja nafte in medijsko napihovanje njenih resničnih ali v strahu pričakovanih posledic povzročila močno poslabšanje podobe morskih proizvodov; prizaneseno ni bilo nobeni panogi niti območju.

(47) Navaja, da izbrano obdobje za zmanjšanje (od 15. aprila do 15. oktobra 2000) dejansko ustreza dejavnosti ladij v prvih šestih mesecih leta, ker poravnava socialnih prispevkov v resnici zadeva dejavnost podjetij v predhodnih treh mesecih. Ta razlika je omogočila zagotovitev natančnega upoštevanja dejavnosti ribičev v času največjih težav, se pravi v šestih mesecih po obeh katastrofah decembra 1999. Francija zato meni, da se Komisija v svoji analizi ne bi smela sklicevati na poročilo o položaju na trgu Flash Eco OFIMER z dne 16. februarja 2001.

(48) Francija meni, da se Komisija tudi ne bi smela sklicevati na poročilo o položaju na trgu OFIMER za obdobje od januarja do aprila 2000, ker temelji na ocenah, saj so bili podatki za marec in april zelo približni. Razlike, ki jih je odkrila Komisija, niso izhajale iz razlike v oceni, temveč iz običajnega statističnega odstopanja med trenutnimi bruto podatki ter njihovo dokončno potrditvijo. Torej se je treba omejiti na podatke iz sporočila z dne 6. aprila 2001, ki ga je Francija Komisiji poslala za preiskavo tega dosjeja; gre za dokončne podatke o zadevnem obdobju.

(49) Francija poleg tega navaja, da so bile na podlagi mesečnih sintez OFIMER raztovorjene količine v prvih šestih mesecih stabilne v primerjavi z istim obdobjem leta 1999, čeprav so bila v kratkih obdobjih ugotovljena včasih velika znižanja, ki so se očitno ujemala z večjo medijsko pozornostjo. Vendar se je v tem obdobju število umikov povečalo za 28 % v primerjavi z letom 1999, predvsem v prvih mesecih leta (januar: × 92 %, februar: × 66 %, marec: × 35 %). Raven umika za nekatere vrste je bila izredno visoka (škampi: × 175 %, morska spaka: 161 %, morski pajek: × 5), kar priča o psihološkem učinku izlitja nafte na vedenje potrošnika.

(50) V prvem četrtletju 2000 se je prodaja zmanjšala, ker se je količina umaknjenih proizvodov izrazito povečala, čeprav so raztovorjene količine ostale razmeroma enake. Poraba svežih morskih proizvodov se je zmanjšala za 7 % (6 % za ribe, 9 % za školjke ter 6,5 % za rake in zlasti za kozice).

(51) Cene so se znižale za 6 % v primerjavi z januarjem 1999 in to znižanje je vztrajalo pri cenah vrst, ki so bistvene za ravnotežje podjetij. Od 49 pomembnih vrst, ki jih spremlja OFIMER, je bilo znižanje ugotovljeno za 34 vrst januarja 2000, 26 februarja 2000 in 21 marca 2000. Enako je bilo zabeleženo stalno znižanje za celotno obdobje za glavne ulovljene vrste.

(52) Francija dodaja, da potrošnik ni imel možnosti zlahka razlikovati morske proizvode po njihovem poreklu in da na umik ni vplivalo območje proizvodnje. Sumničavost, ki so jo sprožile posledice izlitja nafte, je torej prizadela vse morske proizvode povprek, ne glede na to, ali so bili iz Francije ali čezmorskih departmajev. Po mnenju Francije carinski podatki za te departmaje to potrjujejo in nobenega razloga ni bilo, da bi bili ribiči iz teh departmajev izključeni iz sistema podpore, ki ga je vzpostavila vlada.

(53) Francija nazadnje pripominja, da Komisija ni verjela člankom v tisku, ki ji jih je poslala v ilustracijo, je pa nasprotno zelo upoštevala komentarje, ki so jih nekateri novinarji izrazili na strokovnih sejmih. Tem komentarjem dodaja različne članke in dodatne dokumente, ki dokazujejo pozornost, ki so jo mediji namenili temu dogodku, in pričajo o sumničavosti, ki je povzročila zmanjšanje naklonjenosti potrošnika do morskih proizvodov. Poleg tega zavrača predpostavko, ki jo je Komisija izrazila v pismu, v katerem jo obvešča o začetku uradnega postopka preiskave, da je bil resnični namen zmanjšanja socialnih prispevkov nadomestiti zvišanje stroškov za gorivo, ki so ga opažali že nekaj mesecev.

IV. OCENA

A. Obstoj državnih pomoči

(54) V skladu s členom 87(1) Pogodbe „so pomoči v kateri koli obliki, ki jih odobrijo države ali izvirajo iz državnih sredstev in ki izkrivljajo ali lahko izkrivijo konkurenco s podpiranjem nekaterih podjetij ali proizvodenj, nezdružljive s skupnim trgom, če prizadenejo trgovino med državami članicami“.

(55) Različni ukrepi, ki so predmet te odločbe (zmanjšanje socialnih prispevkov in finančnih bremen, oprostitev državnih pristojbin), so ukrepi, ki dajejo ugodnost podjetjem s posebno dejavnostjo, to je ribogojnim in ribolovnim podjetjem. Dejansko so oproščena plačila nekaterih dajatev, ki bi jih običajno morala plačati.

(56) Ti ukrepi državi povzročajo izgubo sredstev, bodisi neposredno (finančne olajšave in oprostitev državnih pristojbin) bodisi posredno, ker mora država nadomestiti izgube organa, ki zbira socialne prispevke. Torej obstajajo državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe.

(57) Ker se poleg tega proizvodi upravičenih podjetij prodajajo na trgu Skupnosti, ukrepi, ki jih je sprejela Francija, krepijo položaj teh podjetij na francoskem trgu v primerjavi s podjetji iz drugih držav članic, ki želijo na ta trg pripeljati svoje proizvode (ribogojne in ribiške proizvode ali druge konkurenčne prehrambne izdelke), in tudi na trgih drugih držav članic v primerjavi s podjetji, ki na njih delujejo (kar zadeva iste proizvode). Zato zadevni ukrepi izkrivljajo ali lahko izkrivijo konkurenco ter lahko prizadenejo trgovino med državami članicami.

(58) Takšni ukrepi so načelno prepovedani v skladu z istim členom 87(1) Pogodbe. Te ukrepe se lahko obravnava kot združljive s skupnim trgom, samo če so lahko deležni enega od odstopanj, ki jih predvideva Pogodba. V zvezi s pomočmi, ki koristijo ribogojnicam in ribiškim podjetjem, se morajo ukrepi analizirati z vidika smernic iz leta 1997, kot je že bilo narejeno v predhodni preiskavi.

B. Ukrepi v korist ribogojcev v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde

(59) Komisija je začela uradni postopek preiskave nekaterih ukrepov, sprejetih v korist ribogojcev po dogodkih decembra 1999, ker se ni mogla prepričati, ali je bila s kopičenjem različnih pomoči, med katerimi so bile pomoči, ki jih je Komisija že pozitivno ocenila, kompenzacija škode na splošno prekomerna.

(60) Komisija opozarja, da je uradni postopek preiskave zadeval naslednje ukrepe pomoči: — oprostitev socialnih prispevkov v prvem četrtletju 2000 (za en, dva ali tri mesece glede na utrpelo škodo), — finančne olajšave za ribogojce, ki jih je neposredno prizadelo neurje ali izlitje nafte, — oprostitev državnih pristojbin za leto 2000 za koncesije v šestih departmajih, ki sta jih prizadela ta dogodka (departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde).

(61) V zvezi z oprostitvijo socialnih prispevkov in finančnimi olajšavami je bil glede na dobljene dodatne informacije namen postopka, vzpostavljenega v Franciji, ki je v vsakem zadevnem departmaju ustanovila departmajski center za nadomestilo škode, kjer so zastopane različne zadevne državne službe, bančne ustanove in strokovnjaki, ravno preprečiti tveganje za prekomerno kompenzacijo. Francija opozarja, da so departmajski centri za nadomestilo škode obravnavali vsak primer posebej in da je ta preiskava omogočila prilagoditi odobrene pomoči glede na položaj podjetij in preprečiti prekomerno kompenzacijo.

(62) Komisija na podlagi teh informacij ugotavlja, da je Francija uvedla ustrezen postopek, s katerim je preprečila prekomerno kompenzacijo utrpele škode. Zato meni, da je bil dejansko edini namen teh pomoči nadomestiti škodo, ki je nastala zaradi dveh izrednih dogodkov, neurja in brodoloma Erike decembra 1999.

(63) Oprostitev socialnih prispevkov in finančne olajšave je torej treba razglasiti kot združljive s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe.

(64) Oprostitev državnih pristojbin bo analizirana v oddelku C.1 spodaj, ker je ta ukrep koristil vsem ribogojcem v Franciji, kar je v nasprotju z informacijami, ki jih je Komisija poznala pred začetkom uradnega postopka preiskave. Francija je namreč v pismu z dne 21. junija 2000 obvestila Komisijo, da so bile koncesije za morska gojišča in dovoljenja za zajemanje vode v zadevnih departmajih oproščena plačila državne pristojbine za leto 2000. Ker Francija te oprostitve ni več omenila v naslednjih pismih, poslanih Komisiji, kjer je podrobno opisala vsebino izvedenih ukrepov, je Komisija v pismu z dne 21. junija 2001 Francijo vprašala, ali je bila ta oprostitev dejansko uporabljena, in v tem primeru od nje zahtevala ustrezne informacije. Francija je v svojem odgovoru z dne 13. avgusta 2001 navedla, da „so bili ribogojci iz departmajev Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime in Gironde dejansko oproščeni plačila državne pristojbine za leto 2000“, pri čemer ni omenila, da je področje uporabe te oprostitve obsegalo več kot samo teh šest departmajev. Francija je šele v odgovoru na začetek uradnega postopka preiskave pojasnila, da je bil to splošen ukrep, ki se je torej uporabil za vse ribogojce v Franciji, enako kot zmanjšanje socialnih prispevkov.

C. Dodatni splošni ukrepi v korist vseh ribogojcev in ribičev

1. Ribogojci

(65) Oprostitve državnih pristojbin za leto 2000 in zmanjšanja socialnih prispevkov za obdobje od 15. aprila do 15. julija 2000 so bili deležni vsi ribogojci v Franciji in čezmorskih departmajih.

(66) Po mnenju Francije so se ti ukrepi uvedli za nadomestilo izpada prometa, ki so ga vsi ribogojci na celotnem ozemlju utrpeli zaradi poslabšanja podobe gojenih školjk med potrošniki po brodolomu tankerja Erika. Glede na študijo, opravljeno za OFIMER, bi moral izpad prometa zaradi tega dogodka znašati 7,7 milijona eurov v primerjavi s preteklim letom.

(67) Oprostitev državnih pristojbin v višini 3,81 milijona eurov in zmanjšanje socialnih prispevkov v višini 3,35 milijona eurov bi torej omogočila delno nadomestitev izgub prihodkov. Splošna pomoč za vso Francijo torej znaša 7,16 milijona eurov, kar je manj od ocenjene škode (7,7 milijona eurov).

(68) Komisija na podlagi dobljenih informacij ne spodbija dejstva, da je prišlo do trenutnega poslabšanja razmer na trgu gojenih školjk. Vendar, kot je že navedla v sklepu o začetku uradnega postopka preiskave, je to poslabšanje razmer na trgu treba relativizirati; nenadnega in nepričakovanega zmanjšanja naklonjenosti potrošnikov ni bilo.

(69) Komisija ugotavlja, da je letna vrednost proizvodov ribogojnega sektorja (gojenja školjk in ribogojstva) v celotni Franciji leta 1999 znašala 502 milijona eurov (poročilo za leto 2000 OFIMER). Tabela, kjer je prikazana ta vrednost, ne prikazuje deleža ribogojstva. Če se sklicujemo na drug vir (stran „ribogojstvo“ na spletni strani ministrstva za kmetijstvo (3)), bi ta delež (morskega in sladkovodnega ribogojstva) znašal 221 milijonov eurov. Vrednost proizvodnje gojenja školjk se torej lahko oceni na 281 milijonov eurov.

(70) Izpad prometa zaradi poslabšanja podobe školjk je torej lahko ocenjen v odstotkih na 7,7/281 oziroma 2,7 % vrednosti proizvodnje v preteklem letu. Odobrene odškodnine v znesku 7,16 milijona eurov torej pomenijo 7,16/281 oziroma 2,5 % prometa.

(71) Komisija meni, da je treba škodo manjšega obsega všteti v kategorijo stroškov, ki jih morajo podjetja nositi v okviru svojega normalnega delovanja. Vsaka gospodarska dejavnost je namreč podvržena različnim večjim ali manjšim tveganjem (nihanje cene proizvodnih dejavnikov, nihanje prodajne cene proizvodnje, morebitno povečanje nekaterih stroškov itd.) zaradi najrazličnejših nepredvidenih dogodkov. Komisija meni, da ta tveganja, kadar povzročijo manjšo škodo, ne dajejo pravice do nadomestila, ker bi zaradi tega a contrario morali upoštevati, da bi gospodarski subjekti lahko zahtevali takšno nadomestilo od trenutka, ko bi utrpeli posledice kakršnega koli nepredvidenega dogodka. Komisija za primer in v skladu s to smernico meni, da se v kmetijstvu zahteva prag izgub v višini 30 % (20 % v revnih območjih), da se pomoč lahko razglasi za združljivo s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe.

(72) Zato ukrepi zmanjšanja socialnih prispevkov in oprostitve državnih pristojbin, namenjeni odobritvi nadomestila za izpad prometa v višini samo 2,7 %, načelno ne morejo biti razumljeni kot združljivi s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe. Poleg tega ti ukrepi pomoči ne ustrezajo nobenemu odstopanju, predvidenemu v smernicah za leto 1997. Torej se jih mora načelno razumeti kot nezdružljive s skupnim trgom.

(73) Vendar Komisija v zvezi z ukrepi, uporabljenimi za ribogojce v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde, ugotavlja, da so bili namenjeni nadomestilu škode in neposredno povezani z enim od dveh dogodkov decembra 1999, tj. brodolomom tankerja Erika. Te ukrepe pomoči se torej lahko na splošno oceni skupaj z drugimi pomočmi, dodeljenimi zaradi teh dogodkov. Gre za pomoči, za katere je Komisija v pismu z dne 11. decembra 2001 že izrazila pozitivno mnenje o njihovi združljivosti s skupnim trgom (izvedba sistema za odpravo posledic škode v kmetijstvu zaradi naravnih nesreč, pomoč pri obnovi materiala in zalog, predplačilo za odškodnine FIPOL), ali pomoči, o katerih Komisija izraža pozitivno mnenje v tej direktivi (zmanjšanje socialnih prispevkov za prvo četrtletje 2000 in finančne olajšave – glej oddelek B).

(74) Ker so bile te pomoči razglašene kot združljive s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b), je treba znesek dodatnega nadomestila v višini 2,5 % prometa vključiti v splošno pomoč, ki so jo prejeli ribogojci (ta 2,5-odstotni delež oziroma 7,16 milijona eurov/281 milijonov eurov je bil izračunan na nacionalni ravni; isti odstotni delež se lahko kot povprečje uporabi za vsak obrat). Poleg tega se, ob upoštevanju te nizke relativne vrednosti in ker druge pomoči ne nadomestijo celotne nastale škode, prepreči tveganje prekomerne kompenzacije.

(75) Ocena izgub in dodelitev pomoči za njihovo nadomestitev bi se morali izvesti na ravni vsakega posameznega obrata, da bi preverili, ali je znesek celotne škode, ki jo je utrpelo vsako od podjetij, potem ko se ji prišteje izpad prometa zaradi poslabšanja podobe školjk v višini 2,7 %, velik. Metoda Francije ne ustreza tej shemi, ker se uporablja za vse proizvajalce na zadevnem območju (v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde). Vendar lahko Komisija v tem primeru oceni, da je ta metoda sprejemljiva in da se jo je dalo razumno uporabiti za lažje administrativno vodenje zaradi razširjenega območja, kjer so ti dogodki vplivali, in velikega števila prizadetih podjetij.

(76) Iz tega sledi, da se ti ukrepi oprostitve državnih pristojbin in zmanjšanja socialnih prispevkov ne morejo razumeti kot združljivi s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe, kadar so jih bila deležna ribogojna podjetja zunaj departmajev, ki sta jih prizadela zadevna dogodka. Nasprotno se jih da razumeti kot združljive s skupnim trgom, kadar so jih bila deležna podjetja v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde.

2. Ribiči

(77) Namen splošnega zmanjšanja socialnih prispevkov v korist ribičev na celotnem ozemlju Francije je bil po mnenju Francije kompenzirati mrtvilo na trgu ribiških proizvodov. To zmanjšanje velja za obdobje od 15. aprila do 15. oktobra 2000.

(78) Komisije podatki, ki jih je predložila Francija, niso prepričali, zlasti zaradi drugih informacij iz OFIMER (informacije, ki so na voljo na spletni strani tega javnega organa (4), zato se je odločila začeti uradni postopek preiskave.

(79) Francija je v sporočilu z dne 5. marca 2002 v odgovor na začetek uradnega postopka preiskave navedla, da so informacije v sporočilu z dne 5. aprila 2001 dokončni podatki o zadevnem obdobju; po njenem mnenju se Komisija ne bi smela opirati na informacije na spletni strani OFIMER.

(80) Komisija zavrača ta argument. OFIMER je namreč javni organ pod okriljem ministrstva za kmetijstvo in ribolov in ena od njegovih nalog je vsakodnevno spremljanje razvoja trga morskih in ribogojnih proizvodov, kot je napisano v predstavitvi na njegovi spletni strani. V ta namen ima opazovalnico gospodarstva. Meddražbena mreža zbira podatke o prodaji na vseh francoskih dražbah, da jih v sestavljeni obliki pošlje nazaj nastopajočim v verigi. Komisijo so zanimali ravno tovrstni sestavljeni podatki, ker so ji omogočili ponovno postavitev delnih podatkov, ki ji jih je Francija predložila za analizo tega sistema pomoči, v njihov splošni okvir.

(81) Komisija ne more sprejeti, da se podatki OFIMER zelo razlikujejo od dokončnih statističnih podatkov, pripravljenih nekoliko kasneje. Metodologija, ki jo opazovalnica gospodarstva OFIMER uporablja za zbiranje teh informacij, je opisana v letnih poročilih tega organa (5). OFIMER tako zaradi meddražbene mreže lokalnim nosilcem dejavnosti (dražbam, organizacijam proizvajalcev, trgovcem z ribami) ponuja dnevna in tedenska poročila s podatki o količinah in ceni za glavne dražbe in najznačilnejše vrste v francoski ponudbi. Poleg tega vsak mesec v „izpopolnjenem“ sporočilu predstavi podatke o celotni prodaji od začetka leta za najznačilnejše dražbe in glavne vrste ter na začetku vsakega četrtletja pripravi sestavljeno poročilo o prodaji, ki je na voljo na spletni strani organa. Način zbiranja teh informacij kaže, da so podatki OFIMER zanesljivi. Noben konkreten element ne kaže, da bi bili ti podatki varljivi. Poleg tega Komisija v drugih dokumentih na tej spletni strani ni našla podatkov, ki bi popravljali tiste, ki jih je uporabila, ali jim nasprotovali; če bi se to zgodilo, bi to seveda upoštevala. Poleg tega so zato, ker so javnosti dani na voljo na spletni strani javnega organa OFIMER, uradni. Nobenega razloga ni, da bi dvomili o njihovi verodostojnosti.

(82) Tistih nekaj podatkov, ki jih je Francija uradno sporočila bodisi pred začetkom postopka bodisi v sporočilu z dne 5. marca 2002 v odgovor na začetek postopka, je ostalo preveč delnih in nepopolnih, da bi Komisija lahko pravilno ocenila stanje trga ribiških proizvodov v spornem obdobju. Poiskati je morala druge informacije, da je pripravila to oceno. Komisija obžaluje, da ji Francija ni neposredno sporočila teh podatkov ali uradnih podatkov iste vrste.

(83) Zato je treba analizirati različne znane podatke, da bi ugotovili natančno stanje trga ribiških proizvodov v prvem polletju 2000.

(84) Obvestilo Francije z dne 6. aprila 2001 ni vsebovalo številčnih podatkov o prinosih. Navedeno je bilo samo, da „so v resnici dejansko prodane količine in njihova vrednost nižje od podatkov, ki jih ima Komisija, in nižje kot leta 1999“. Komisija je tedaj že poznala podatke iz poročila o stanju na trgu od januarja do aprila 2000, ki ga je obravnaval izvršni odbor OFIMER na seji dne 24. maja 2000, in se sklicevala nanje v zahtevku za dodatne informacije z dne 15. januarja 2001, naslovljenem na Francijo (navedla je odlomek, po katerem „so raztovorjene količine v prvih štirih mesecih leta 2000 stabilne v primerjavi z istim obdobjem leta 1999 in se je vrednost prodaje na dražbah povečala za 3 % v primerjavi s preteklim letom“).

(85) Nasprotno je v sporočilu Francije z dne 5. marca 2002 zapisano, da so bile „na vseh glavnih francoskih dražbah … količine, raztovorjene v prvih šestih mesecih leta 2000, stabilne v primerjavi z istim obdobjem leta 1999, čeprav so bila včasih ugotovljena velika znižanja v kratkih obdobjih, ki so se očitno ujemala z večjo medijsko pozornostjo“. To ustreza navedbam v zgoraj navedenem poročilu o stanju na trgu in tudi v Flash Eco OFIMER z dne 16. februarja 2001, dokumentu, na katerega se je Komisija sklicevala v sklepu o začetku postopka (dokumentu, ki vsebuje primerjave med proizvodnjo leta 2000 in leta 1999 ter nakazuje, da „rezultati leta 2000 kažejo stabilnost obsega prodaje v primerjavi z letom 1999“).

(86) Komisija torej ugotavlja, da so leta 2000, zlasti v prvem polletju, prinosi ostali stabilni. Pri nobeni informaciji ni mogoče reči, da so se prinosi zmanjšali, ko je bil medijski vpliv najmočnejši. Poleg tega se prinosi verjetno znižajo iz drugih razlogov, v glavnem zaradi slabega vremena. Ni redko, da velik del ribiških ladij daljše obdobje (1 do 2 tedna, celo več) ne more odpluti zaradi vztrajnega slabega vremena. Vpliv medijev, kakršen je omenjeni, ne učinkuje neposredno na prinose, saj ni on tisti, ki ribičem prepreči odplutje. Njegov učinek se čuti na naslednji stopnji v verigi, pri cenah in količinah, umaknjenih s trga.

(87) Glede na sporočilo Francije z dne 6. aprila 2001, „je bila stopnja umika znatno višja v prvih mesecih leta 2000 kot v istem obdobju leta 1999; v obdobju med januarjem in aprilom leta 2000 se je povečala za 25 % v primerjavi z obdobjem januar-april 1999, med januarjem in marcem leta 2000 za 35 % v primerjavi z obdobjem januar-marec 1999, januarja 2000 za 92 % v primerjavi z januarjem 1999 in februarja 2000 za 57 % v primerjavi s februarjem 1999“. Sporočilo z dne 5. marca 2002 povzema te številke in tudi navaja, da se je umik v obdobju od januarja do marca povečal za 32 % in v obdobju od januarja do junija za 28 %. To sporočilo poleg tega natančno navaja, da „se je celo skokovito povečal obseg umika pri nekaterih vrstah, kot so škampi (+ 175 %), morska spaka (+ 161 %) in morski pajek (× 5), katerih občutljivost na preostanke ogljikovodikov (6) je bila najmočneje medijsko izpostavljena“.

(88) Ti podatki so delni in ne omogočajo konkretne predstave o izvršenih umikih. Dejansko umaknjene količine namreč niso navedene; dvojno ali trojno povečanje lahko nič ne pomeni, če je bila referenčna količina, se pravi tista iz prvega leta, zelo nizka. Poleg tega ni natančno določeno, kolikšen odstotni delež raztovorjenih količin predstavljajo količine, umaknjene s trga. Navedeno ni niti, ali je povečanje umika januarja zadevalo vrste, katerih občutljivost za ogljikovodike je bila najbolj medijsko izpostavljena. Komisija bo analizirala primer treh vrst, ki jih je navedla Francija: škamp, morska spaka in morski pajek.

(89) Če se sklicujemo na študijo o škampih, ki jo je opravil OFIMER, sezona največjega ulova tega raka (7) traja od sredine aprila do avgusta. Veliki umiki so lahko posledica stanja na trgu. Ta študija navaja primer neobičajno velikih umikov maja in junija 2001 zaradi velikega ulova živih škampov v obdobju, ki ni zelo ugodno za prodajo tega proizvoda. Poleg tega so bili ti umiki, glede na podatke, ki jih je Komisija prejela v okviru izvajanja predpisov, ki urejajo skupno ureditev trga ribiških proizvodov (Uredba Sveta (ES) št. 3759/1992 z dne 17. decembra 1992 o oblikovanju skupne ureditve trga v sektorju ribiških in ribogojnih proizvodov ter uredbe o izvajanju (8), veljavne na dan dogodkov), v prvih šestih mesecih leta 2000 naslednji: 21 kg januarja, 5 kg februarja, 2 kg marca, 103 kg aprila, 1 364 kg maja, 2 007 kg junija. O tem raku ni nobenega jasnega in natančnega podatka, zaradi katerega bi lahko rekli, da je medijski vpliv zaradi izlitja nafte, za katerega predpostavljamo, da je bil najmočnejši v tednih po dogodku, povzročil znatno povečanje umika škampov s trga.

(90) Po podatkih, ki jih je Komisija dobila, je bilo januarja 2000 iz prodaje umaknjenih 454 kg morskih spak v primerjavi s 84 kg januarja 1999, kar je torej znatno povečanje. Vendar so umiki februarja 2000 znašali samo 59 kg, medtem ko je bilo februarja 1999 umaknjenih 221 kg, marca 2000 je bilo umaknjenih 39 kg v primerjavi s 148 kg marca 1999; umaknjene količine v naslednjih treh mesecih so bile še vedno večje leta 1999 (278 kg) kot leta 2000 (241 kg). Ta položaj je torej poln nasprotij, zaradi česar se Komisija ne more odločiti, ali je povečanje umika posledica učinka izlitja nafte.

(91) Komisija nima podatkov o umaknjenih količinah morskega pajka, tretje vrste, ki jo je navedla Francija (9). Vendar se je mogoče sklicevati na podatke o količinah, ki jih je Komisija prejela o veliki rakovici, ki ima podobne lastnosti trženja. Umaknjene količine so se v prvih mesecih leta 2000 povečale v primerjavi z letom 1999, vendar so v celoti ostale nizke; za januar so se z 19 kg povečale na 47 kg, za februar s 3 na 35 kg, za marec s 7 na 31 kg, aprila povečanja ni bilo, za maj so se povečale z 31 na 164 kg in za junij s 501 na 521 kg. Potrošniki se torej niso odpovedali veliki rakovici, zlasti v prvih mesecih leta 2000, in nič ne kaže, da se je v istem obdobju zmanjšala naklonjenost do morskega pajka.

(92) Zato so ti umiki v absolutnih številkah ostali nizki, čeprav so se januarja 2000 v primerjavi z januarjem 1999 povečali za 92 % ter za 28 % za prvih šest mesecev leta. Poleg tega nič ne omogoča povezave tega povečanja z medijskim vplivom izlitja nafte. Če se še sklicujemo na podatke, ki jih je Komisija prejela, lahko poleg tega opazimo, da so veliki umiki januarja 2000 zadevali vrste, kot so morska mačka (z 11 423 na 16 362 kg), saj (s 120 na 3 727 kg), morska plošča (z 51 na 1 789 kg), za katere je glede na značilnosti njihovega trga povezava med povečanjem umikov in medijskim vplivom izlitja nafte majhna, celo neobstoječa. Na drugi strani so umiki glede na poročilo o stanju na trgu od januarja do aprila 2000 OFIMER ostali pod 1,5 % raztovorjenih količin za glavne vrste, znatni umiki pa so bili navedeni za brancina, sardona in morskega pajka.

(93) Komisija v sklepu vprašanja o umikih ugotavlja, da povečanja umikov ni mogoče povezati z medijskim vplivom izlitja nafte.

(94) Francija v sporočilu z dne 6. aprila 2001 navaja, da se je obseg prodaje ribiških proizvodov na drobno v prvem polletju zmanjšal za 2 % v primerjavi s preteklim letom, zlasti za sveže proizvode, za katere se je količina prodaje zmanjšala za 7 % in vrednost za 1 %, od tega za 6 % po količini za rake in za 6 % po količini za ribe (5 % za razrezane ribe in 7 % za cele ribe). Sporočilo z dne 5. marca 2002 opozarja na te številke (z majhnim popravkom za rake, pri katerih znaša zmanjšanje 6,5 %) in navaja, da ti podatki kažejo resnično zmanjšanje naklonjenosti potrošnikov do morskih proizvodov. To sporočilo navaja tudi, da je bilo med 49 pomembnimi vrstami, ki jih OFIMER spremlja, v primerjavi s preteklim letom ugotovljeno znižanje povprečne cene za 34 med njimi januarja, za 26 v obdobju od januarja do februarja, za 21 v obdobju od januarja do marca, za 19 v obdobju od januarja do aprila, za 21 v obdobju od januarja do maja in za 18 v obdobju od januarja do junija. Med temi vrstami so bila znižanja povprečne cene naslednja: morski list (– 5 %), brancin (– 6 %), oslič (– 6 %), sardon (– 6 %), lignji (– 11 %), saj (– 8 %), sardina (– 6 %), kovač (– 11 %), skuša (– 8 %), navadna morska plošča (– 28 %), črni morski meč (– 20 %), sivi morski pes (– 11 %), rdeči krulec (– 4 %), hobotnica (– 23 %), morski pajek (– 16 %), kozica (– 20 %). Po mnenju Francije „vsi ti elementi izmerljivo pojasnjujejo poslabšanje razmer na prvem trgu v obdobju od januarja do junija 2000 in po potrebi ilustrirajo vedenjski odziv francoskega potrošnika na brodolom tankerja Erika“.

(95) Komisija ugotavlja, da ti elementi tega, kar se je zgodilo, ne pojasnjujejo zares izmerljivo. Da bi Komisija imela resničen pregled nad položajem, bi ji Francija morala hkrati poslati podatke o prodanih količinah za vsako sporno vrsto, česar ni storila.

(96) Komisija nasprotno ugotavlja, da so se cene glede na poročilo o stanju na trgu v obdobju od januarja do aprila 2000 OFIMER gibale zelo različno. Nekatere cene so se zaradi velike ponudbe znižale: brancin (– 11 %), saj (– 8 %), oslič (– 9 %). Nasprotno se je cena drugih vrst povečala zaradi omejene ponudbe: bradač (+ 31 %), polenovka (+ 27 %), morska spaka (+ 13 %). To poročilo o stanju na trgu navaja tudi, da se je zaradi spremembe strukture ponudbe delež dragih vrst (oslič, morska spaka, morski list, bradač, škamp) povečal v škodo poceni vrst (skuša, saj, mol, sipa, sardon), zaradi česar se je vrednost prodaje na dražbi povečala za 3 % v primerjavi s preteklim letom.

(97) Vrednost prodaje na dražbi po odbitku stroškov prodaje ustreza prometu ladij. Komisija torej ugotavlja, da se je celotni promet ribiških podjetij nekoliko povečal. Zato, čeprav so se cene velikega števila vrst znižale, to znižanje ne ustreza splošnemu znižanju cen, temveč položaju, za katerega so značilna nasprotja in ki ga je OFIMER razkril v svojem poročilu o stanju na trgu. Izlitje nafte mogoče ni bilo brez posledic za trg ribiških proizvodov, na primer za nekatere vrste, vendar se zaradi teh različnih elementov sklepa, da je ta vpliv ostal zelo obroben. Če bi bil velik, bi ga OFIMER gotovo omenil v različnih javnih dokumentih, ki jih je pripravil.

(98) Komisija na podlagi teh različnih elementov meni, da splošnega zmanjšanja socialnih prispevkov v korist ribičev za obdobje od 15. aprila do 15. oktobra ne more razglasiti za združljivega s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe.

(99) Ta ukrep pomoči kot pomoč za tekoče poslovanje, ki je bila dodeljena vsem ribiškim podjetjem, ne da bi se od njih zahtevalo kakršno koli obveznost, je združljiv s skupnim trgom v skladu s tretjo alineo četrtega odstavka, točke 1.2. smernic iz leta 1997.

V. SKLEPNE UGOTOVITVE

(100) Komisija ugotavlja, da je Francija s kršenjem člena 88(3) Pogodbe nezakonito izvedla različne ukrepe pomoči, ki so predmet te odločbe.

(101) Komisija na podlagi analize v delih IV-B in IV-C.1 te odločbe meni, da so ukrepi pomoči, izvedeni v korist ribogojcev v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde (zmanjšanje socialnih prispevkov, finančne olajšave, oprostitev državnih pristojbin), združljivi s skupnim trgom v skladu s členom 87(2)(b) Pogodbe.

(102) Komisija na podlagi analize v delu IV-C.1 te odločbe meni, da zmanjšanje socialnih prispevkov za obdobje od 15. aprila do 15. julija 2000 in oprostitev državnih pristojbin za leto 2000, odobrena v korist ribogojcev v drugih departmajih, ne moreta biti upravičena do odstopanja iz člena 87(2)(b) Pogodbe.

(103) Komisija na podlagi analize v delu IV-C.2 te odločbe meni, da zmanjšanje socialnih prispevkov, odobreno v korist ribičev za obdobje od 15. aprila do 15. oktobra 2000, ne more biti upravičeno do odstopanja iz člena 87(2)(b) Pogodbe –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Zmanjšanja socialnih prispevkov, finančne olajšave in oprostitev državnih pristojbin, ki jih je Francija izvedla v korist ribogojcev v departmajih Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime in Gironde, so združljiva s skupnim trgom.

Člen 2

Ukrepi pomoči, ki jih je Francija izvedla v korist ribogojcev v departmajih, ki niso Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime in Gironde, v obliki zmanjšanja socialnih prispevkov za obdobje od 15. aprila do 15. julija 2000 in oprostitve državnih pristojbin za leto 2000, niso združljivi s skupnim trgom.

Člen 3

Ukrep pomoči, ki ga je Francija v korist ribičev izvedla v obliki zmanjšanja socialnih prispevkov za obdobje od 15. aprila do 15. oktobra 2000, ni združljiv s skupnim trgom.

Člen 4

1. Francija sprejme vse potrebne ukrepe, da od svojih upravičencev izterja pomoči iz členov 2 in 3, ki so jim že bile nezakonito dodeljene.

2. Izterjava se izvede nemudoma in v skladu s postopki nacionalnega prava, če dovoljujejo takojšno in dejansko izvršitev te odločbe. Pomoči, ki jih je treba izterjati, vključujejo obresti od datuma, ko so bile dodeljene upravičencem, do datuma izterjave. Obrestna mera, ki jo je treba uporabiti, se izračuna in uporabi v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (10).

Člen 5

Francija obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela za izvršitev te odločbe, v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tej odločbi.

Člen 6

Ta odločba je naslovljena na Republiko Francijo.

V Bruslju, 14. julija 2004 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije

(1) UL C 39, 13.2.2002, str. 6.

(2) UL C 100, 27.3.1997, str. 12.

(3) http://www.agriculture.gouv.fr/pech/aqua/

(4) http://www.ofimer.fr

(5) Letno poročilo 2000, str. 39; letno poročilo 2001, str. 42.

(6) Francoske oblasti so v zvezi s tem vprašanjem poslale 14 kopij rezultatov analiz, katerih namen je bil ugotoviti vsebnost ogljikovodikov v analiziranih proizvodih (različnih ribah). Komisija se čudi, da ti rezultati analiz zadevajo ribe, ki so bile za 3 od teh analiz odvzete 22. februarja 2000 in sprejete v laboratoriju 23. februarja 2000, za 2 drugi analizi so bile odvzete 7. marca 2000 in sprejete v laboratoriju 10. marca ter za 9 preostalih analiz odvzete in analizirane septembra in oktobra 2000. Na podlagi teh analiz, ki razkrivajo prisotnost ogljikovodikov v tkivih, ni mogoče sklepati, da je to povzročil tanker Erika, ker je od brodoloma minilo že nekaj časa. Da bi lahko izpostavili vzročno povezavo med nafto z Erike in onesnaženjem z ogljikovodiki, bi bilo treba narediti vrsto analiz, ki bi bile časovno dovolj blizu datumu brodoloma. Odsotnost teh analiz bi bolj kazala, da pravzaprav ni bilo organoleptičnega onesnaženja rib takoj po tem dogodku. Prisotnost ogljikovodikov tri ali devet mesecev pozneje je v nekaterih primerih, na primer februarja in marca, lahko povzročila nafta z Erike, vendar je ravno tako lahko posledica ostankov čiščenja tankov, ki ga na ladjah pogosto opravljajo na odprtem morju ne glede na zakonodajo na tem področju. Ta druga predpostavka je še bolj verjetna za analize, opravljene septembra in oktobra.

(7) Trg škampov, študija, predstavljena izvršnemu odboru OFIMER 6. marca 2002.

(8) UL L 388, 31.12.1992, str. 1. Države članice so morale v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2210/93 z dne 26. julija 1993 o sporočilih glede skupne ureditve trga v sektorju ribiških in ribogojnih proizvodov (UL L 197 z dne 6. 8. 1993) Komisiji vsako polletje sporočiti umaknjene ali neprodane količine ribiških proizvodov, navedenih v točkah A, D in E Priloge I k Uredbi (ES) št. 3759/92. Škamp in morska spaka sta na tem seznamu.

(9) Morski pajek je naveden med vrstami v členu 1 Uredbe (ES) št. 3759/92, vendar ne v točkah A, D in E Priloge I k navedeni uredbi. Če ceno umika za te vrste določi organizacija proizvajalcev, Komisiji ni treba sporočiti podatkov o umaknjenih količinah.

(10) UL L 140, 30.4.2004, str. 1.