(25)

dodata se naslednja oddelka 13 in 14: „ODDELEK 13 Odzivnik SSR SERA.13001 Uporaba odzivnika SSR (a) Če je zrakoplov opremljen z delujočim odzivnikom SSR, ga pilot uporablja ves čas med letom ne glede na to, ali je zrakoplov v zračnem prostoru, kjer se SSR uporablja za namene ATS, ali zunaj njega. (b) Piloti ne uporabljajo funkcije IDENT, razen če tako zahteva ATS. (c) Razen za lete v zračnem prostoru, ki ga pristojni organ določi za obvezno uporabo odzivnika, so zrakoplovi brez zadostne oskrbe z električno energijo izvzeti iz zahteve, da se odzivnik uporablja ves čas. SERA.13005 Nastavitev kode odzivnika SSR v načinu A (a) Za sporočitev, da je zrakoplov v posebni nepredvideni situaciji, pilot zrakoplova, opremljenega s SSR: (1) izbere kodo 7700 za sporočitev izrednega stanja, razen če je ATC že prej dala pilotu navodila, naj odzivnik uporablja na določeni kodi. V slednjem primeru lahko pilot kljub temu izbere kodo 7700, kadar koli obstaja razlog za domnevo, da bi to bil najprimernejši ukrep; (2) izbere kodo 7600 za sporočitev stanja odpovedi radijske komunikacije; (3) poskusi izbrati kodo 7500 za sporočitev stanja nezakonitega vmešavanja. Če okoliščine to upravičujejo, se namesto te uporabi koda 7700. (b) Razen v primerih, opisanih v točki (a) zgoraj, pilot: (1) izbere kode po navodilih enote ATS ali (2) če ne prejme navodil ATS v zvezi z nastavitvijo kode, izbere kodo 2000 ali drugo kodo, ki jo določi pristojni organ, ali (3) če se mu ne zagotavljajo storitve služb zračnega prometa, izbere kodo 7000, da izboljša zaznavanje ustrezno opremljenih zrakoplovov, razen če pristojni organ določi drugače. (c) Kadar se ugotovi, da se koda, prikazana na radarskem zaslonu, razlikuje od kode, ki je bila dodeljena zrakoplovu: (1) se pilota prosi, da potrdi izbrano kodo in, če je to potrebno zaradi okoliščin, ponovno izbere pravilno kodo, in (2) če še vedno obstaja razlika med dodeljeno in prikazano kodo, se pilota lahko prosi, da preneha z uporabo odzivnika zrakoplova. Naslednje kontrolno mesto in vsaka druga zadevna enota, ki pri zagotavljanju ATS uporablja SSR in/ali multilateracijo (MLAT), se ustrezno obvesti. SERA.13010 Informacije na podlagi tlačne višine (a) Kadar je zrakoplov opremljen z delujočo opremo za uporabo v načinu C, jo pilot neprekinjeno uporablja v tem načinu, razen če mu ATC da drugačna navodila. (b) Razen če pristojni organ določi drugače, se preverjanje informacij o nivoju na podlagi tlačne višine, ki so prikazane kontrolorju, izvede vsaj enkrat s strani vsake ustrezno opremljene enote ATC ob prvem stiku z zadevnim zrakoplovom ali, če to ni izvedljivo, takoj ko je mogoče za tem. SERA.13015 Nastavitev identifikacije zrakoplova na odzivniku SSR v načinu S (a) Zrakoplovi, opremljeni z načinom S, ki ima funkcijo identifikacije zrakoplova, oddajajo identifikacijo zrakoplova, kot je določeno v točki 7 načrta leta ICAO, ali registracijo zrakoplova, kadar ni bil predložen noben načrt leta. (b) Kadar koli se na radarskem zaslonu opazi, da je identifikacija zrakoplova, ki jo oddaja zrakoplov, opremljen z načinom S, drugačna od pričakovane, se od pilota zahteva, da potrdi in po potrebi ponovno vnese pravilno identifikacijo zrakoplova. (c) Če po potrditvi pilota, da je bila v identifikacijsko funkcijo v načinu S vnesena pravilna identifikacija zrakoplova, razhajanje še vedno obstaja, kontrolor ukrepa, kot sledi: (1) obvesti pilota o razhajanju; (2) kadar je mogoče, popravi oznako, ki prikazuje identifikacijo zrakoplova na radarskem zaslonu, in (3) obvesti naslednje kontrolno mesto in vsako drugo zadevno enoto, ki uporablja način S za namene identifikacije, da je identifikacija zrakoplova, ki jo oddaja zrakoplov, napačna. SERA.13020 Odpoved odzivnika SSR, kadar je opremljenost z delujočim odzivnikom obvezna (a) V primeru odpovedi odzivnika po odhodu enota ATC poskuša zagotoviti nadaljevanje leta na namembni aerodrom v skladu z načrtom leta. Vendar se od pilotov lahko pričakuje, da upoštevajo posebne omejitve. (b) Če odzivnik odpove in ga ni mogoče usposobiti pred odhodom, piloti: (1) čim prej obvestijo ATS, po možnosti pred predložitvijo načrta leta; (2) v obrazcu za načrt leta ICAO v točki 10 pod SSR vpišejo črko ‚N‘ za popolno neuporabnost oddajnika ali v primeru delne odpovedi odzivnika vnesejo črko, ki ustreza preostali zmožnosti odzivnika, in (3) upoštevajo vse objavljene postopke v zvezi z zahtevki za izvzetje iz zahtev po opremljenosti z delujočim odzivnikom SSR. ODDELEK 14 Postopki za glasovno komunikacijo SERA.14001 Splošno Standardizirana frazeologija se uporablja v vseh primerih, za katere je bila določena. Običajni jezik se uporabi le takrat, ko standardizirana frazeologija ne more izraziti namena oddajanja. SERA.14005 Kategorije sporočil (a) Kategorije sporočil, ki jih obdela mobilna letalska služba, in prednostni vrstni red pri vzpostavljanju komunikacij in oddajanju sporočil so v skladu s tabelo S14-1. Tabela S14-1 Kategorija sporočila in vrstni red prednostnega signala v radiotelefoniji Radiotelefonski signal (a) Klici v nevarnosti, sporočila v nevarnosti in promet v nevarnosti MAYDAY (b) Sporočila v sili, vključno s sporočili, ki sledijo signalu za medicinske prevoze PAN PAN ali PAN PAN MEDICAL (c) Komunikacije v zvezi z iskanjem smeri — (d) Sporočila o varnosti leta — (e) Meteorološka sporočila — (f) Sporočila o poteku leta — (b) Sporočila v nevarnosti in promet v nevarnosti se obravnavajo v skladu z določbami iz točke SERA.14095. (c) Sporočila v sili in promet v sili, vključno s sporočili, ki sledijo signalu za medicinske prevoze, se obravnavajo v skladu z določbami iz točke SERA.14095. SERA.14010 Sporočila o varnosti leta Sporočila o varnosti leta vsebujejo naslednje: (a) sporočila o gibanju in nadzoru; (b) sporočila, ki jih odda operator zrakoplova ali zrakoplov in se neposredno nanašajo na zrakoplov med letom; (c) vremenski nasveti, ki se neposredno nanašajo na zrakoplov, ki je v letu ali tik pred odhodom (posamično sporočeni ali za oddajanje); (d) druga sporočila, ki zadevajo zrakoplov, ki je v letu ali tik pred odhodom. SERA.14015 Jezik, ki se uporablja pri komunikaciji zrak–zemlja (a) Radiotelefonske komunikacije zrak–zemlja potekajo v angleškem jeziku ali v jeziku, ki ga običajno uporablja postaja na tleh. (b) Na zahtevo katerega koli zrakoplova se angleški jezik uporablja na vseh postajah na tleh, ki zagotavljajo storitve določenim aerodromom in potem, ki jih uporabljajo mednarodne službe zračnega prometa. Razen če v posebnih primerih pristojni organ določi drugače, se na aerodromih z več kot 50 000 mednarodnimi premiki IFR letno za komunikacije med enoto ATS in zrakoplovom uporablja angleški jezik. Države članice, v katerih na takih aerodromih na dan začetka veljavnosti te uredbe angleški jezik ni edini jezik, ki se uporablja za komunikacije med enoto ATS in zrakoplovi, se lahko odločijo, da ne bodo uporabljale angleškega jezika in o tem ustrezno obvestijo Komisijo. V tem primeru te države članice najpozneje do 31. decembra 2017 izvedejo študijo o možnosti, da se iz varnostnih razlogov zahteva uporaba angleškega jezika za komunikacije med enoto ATS in zrakoplovi na navedenih aerodromih, da bi se preprečili vdori zrakoplovov na zasedene vzletno-pristajalne steze in druga varnostna tveganja, pri čemer se upoštevajo veljavne določbe Unije in nacionalne zakonodaje o rabi jezikov. Države članice to študijo objavijo, njene rezultate pa pošljejo Agenciji in Komisiji. (c) Informacije o jezikih, ki so na voljo na določeni postaji na tleh, so vključene v zbornike letalskih informacij in druge objavljene letalske informacije o takih zmogljivostih. SERA.14020 Črkovanje besed v radiotelefoniji Kadar se v radiotelefoniji črkujejo lastna imena, kratice služb in besede, katerih črkovanje je lahko dvoumno, se uporablja abeceda iz tabele S14-2. Tabela S14-2 Abeceda črkovanja v radiotelefoniji Črka Beseda Približna izgovorjava (zapis v latinici) A Alfa AL FA B Bravo BRA VOU C Charlie ČAR LI ali ŠAR LI D Delta DEL TA E Echo EK OU F Foxtrot FOKS TROT G Golf GOLF H Hotel HOU TEL I India IN DI JA J Juliett ĐU LI JET K Kilo KI LOU L Lima LI MA M Mike MAJK N November NO VEM BA O Oscar OS KA P Papa PA PA Q Quebec KI BEK R Romeo RO MI OU S Sierra SI ER A T Tango TEN GOU U Uniform JU NI FORM ali U NI FORM V Victor VIK TOR W Whiskey WIS KI X X-ray EKS REJ Y Yankee JEN KI Z Zulu ZU LU V zapisu približne izgovorjave v latinici so podčrtani zlogi, ki se poudarijo. SERA.14025 Načela za identifikacijo poti ATS, ki niso standardne odhodne in prihodne poti (a) Uporaba označevalnikov poti ATS v komunikacijah (1) V glasovnih komunikacijah se osnovne črke označevalnika izgovarjajo v skladu z abecedo črkovanja iz tabele S14-2. (2) Kadar so uporabljene predpone K, U ali S, se v glasovnih komunikacijah izgovorijo, kot sledi: (i) – K – KOPTER (ii) – U – UPPER (iii) – S – SUPERSONIC (b) Beseda ‚kopter‘ se izgovarja kot v besedi ‚helicopter‘ ter besedi ‚upper‘ in ‚supersonic‘ kot v angleškem jeziku. SERA.14026 Pomembne točke Običajno se za nanašanje na pomembno točko v glasovnih komunikacijah uporabi ime v preprostem jeziku za pomembne točke, ki so označene z lokacijo radionavigacijskega sredstva, ali edinstvena petčrkovna izgovorljiva oznaka za pomembne točke, ki niso označene z lokacijo radionavigacijskega sredstva. Če se za lokacijo radionavigacijskega sredstva ne uporablja ime v preprostem jeziku, se nadomesti s kodiranim označevalnikom, ki se v glasovnih komunikacijah izgovarja v skladu z abecedo črkovanja. SERA.14030 Uporaba označevalnikov za standardne instrumentalne odhodne in prihodne poti Za standardne instrumentalne odhodne in prihodne poti se v glasovnih komunikacijah uporablja označevalnik v preprostem jeziku. SERA.14035 Oddajanje številk v radiotelefoniji (a) Oddajanje številk (1) Vse številke, ki se uporabljajo pri oddajanju pozivnega znaka zrakoplova, smeri, vzletno-pristajalne steze, smeri vetra in hitrosti, se oddajajo z izgovorjavo vsake števke posebej. (i) Nivoji letenja se oddajajo z izgovorjavo vsake števke posebej, razen v primeru nivojev letenja v celih stoticah. (ii) Nastavitve višinomera se oddajajo z izgovorjavo vsake števke posebej, razen nastavitve na 1 000 hPa, ki se oddaja kot ‚TISOČ‘ (ONE THOUSAND). (iii) Vse številke se pri oddajanju kod odzivnika oddajajo z izgovorjavo vsake števke posebej, razen v primerih, ko kode odzivnika vsebujejo le cele tisočice – takrat se informacije oddajajo z izgovorjavo števke, ki predstavlja število tisočic, sledi pa ji beseda ‚TISOČ‘ (THOUSAND). (2) Vse številke, ki se uporabljajo pri oddajanju informacij, ki niso informacije, opisane v točki (a)(1), se oddajajo z izgovorjavo vsake števke posebej, vse številke, ki vsebujejo cele stotice in cele tisočice, pa se oddajajo z izgovorjavo vsake števke, ki predstavlja število stotic ali tisočic, sledi pa ji beseda ‚STO‘ (HUNDRED) ali ‚TISOČ‘ (THOUSAND), kot je ustrezno. Kombinacije tisočic in celih stotic se oddajajo z izgovorjavo vsake števke, ki predstavlja število tisočic, sledi pa jim beseda ‚TISOČ‘ (THOUSAND); zatem se izgovori število, ki predstavlja število stotic in mu sledi beseda ‚STO‘ (HUNDRED). (3) V primerih, ko je treba jasneje podati številko, oddano kot cela tisočica in/ali cela stotica, se številka odda z izgovorjavo vsake števke posebej. (4) Pri zagotavljanju informacij v zvezi z relativno smerjo proti predmetu ali konfliktnemu prometu v 12-urnem načinu se informacije podajajo z izgovorjavo števk skupaj, npr. ‚DESETA URA‘ (TEN O'CLOCK) ali ‚ENAJSTA URA‘ (ELEVEN O'CLOCK). (5) Številke, ki vsebujejo decimalno vejico, se oddajajo, kot je opisano v točki (a)(1), z decimalno vejico na ustreznem mestu, ki se navede z besedo ‚CELA‘ (DECIMAL). (6) Za identifikacijo prenosnega kanala pri visokofrekvenčnih (VHF) radiotelefonskih komunikacijah se uporablja vseh šest števk številčnega označevalnika, razen v primerih, ko sta tako peta kot šesta števka ničli – v tem primeru se uporabljajo le prve štiri števke. SERA.14040 Izgovorjava številk Kadar se v komunikaciji uporablja angleški jezik, se številke oddajajo z izgovorjavo, kot je prikazana v tabeli S14-3: Tabela S14-3 Številka ali številčni element Izgovorjava 0 ZI-RO 1 WAN 2 TU 3 FRI 4 FO-r 5 FAJF 6 SIKS 7 SEV-n 8 EJT 9 NAJN-r 10 TEN 11 I-LE-VN 12 TWELF Decimalna vejica DE-SI-MAL Sto HAN-drid Tisoč TAU-SND SERA.14045 Tehnika prenosa (a) Prenosi so jedrnati in se izgovarjajo z normalnim pogovornim tonom. (b) V radiotelefonskih komunikacijah se uporabljajo naslednje besede in fraze, kot je ustrezno, in jim je pripisan pomen, kot je naveden v tabeli S14-4: Tabela S14-4 Fraza Pomen POTRDI (ACKNOWLEDGE) ‚Potrdi, da si sprejel in razumel to sporočilo.‘ DA (AFFIRM) ‚Da‘ DOVOLJENO (APPROVED) ‚Dovoljeno ti je, kot si zahteval.‘ PREKINJAM (BREAK) ‚Prekinjam sporočilo.‘ PREKINJAM, PREKINJAM (BREAK BREAK) ‚Prekinjam sporočilo enemu zrakoplovu zaradi začetka sporočila drugemu zrakoplovu v zelo gostem prometu.‘ PREKLICUJEM (CANCEL) ‚Preklicujem pred tem oddano dovoljenje.‘ PREVERI (CHECK) ‚Preveri sistem ali postopek.‘ PROSTO (CLEARED) ‚Dovoljujem ti, da nadaljuješ pod določenimi pogoji.‘ POTRDI (CONFIRM) ‚Zaprošam za potrditev: (dovoljenja, navodila, ukrepa, informacije).‘ PREKLOPI NA (CONTACT) ‚Vzpostavi komunikacijo s/z …‘ PRAVILNO (CORRECT) ‚Res je‘ ali ‚Tako je‘. POPRAVLJAM (CORRECTION) ‚Ta prenos (ali oddano sporočilo) je napačen. Pravilna različica je …‘ NE UPOŠTEVAJ (DISREGARD) ‚Ignoriraj‘ KAKO ME SLIŠIŠ? (HOW DO YOU READ) ‚Kakšna je razumljivost mojega oddajanja?‘ (glej točko SERA.14070(c)) PONAVLJAM (I SAY AGAIN) ‚Ponavljam zaradi jasnosti oziroma poudarka.‘ ZADRŽI (MAINTAIN) ‚Nadaljuj v skladu z določenimi pogoji‘ ali v dobesednem pomenu. POSLUŠAJ (MONITOR) ‚Poslušaj na (frekvenci).‘ NAPAČNO (NEGATIVE) ‚Ne‘ ali‚Ni dovoljeno‘ ali‚To ni pravilno‘ ali‚Ni možno‘. ODGOVORI (OVER) ‚Mojega oddajanja je konec in pričakujem tvoj odgovor.‘ KONEC (OUT) ‚Izmenjave oddajanj je konec in ne pričakuje se noben odgovor.‘ PONOVITEV SPOROČILA (READ BACK) ‚Ponovi celo sporočilo ali njegov del natančno tako, kot je bilo prejeto‘. NOVO DOVOLJENJE (RECLEARED) ‚Sprememba tvojega prejšnjega dovoljenja; to novo dovoljenje nadomesti tvoje prejšnje dovoljenje ali njegov del.‘ SPOROČI (REPORT) ‚Sporoči, kot je zahtevano.‘ PROSIM (REQUEST) ‚Prošnja za informacijo o …‘ ali‚Prošnja za dovoljenje …‘ RAZUMEM (ROGER) ‚Sprejel sem celotno tvoje zadnje sporočilo.‘ PONOVI (SAY AGAIN) ‚Ponovi vse ali naslednji del tvojega zadnjega sporočila.‘ GOVORI POČASNEJE (SPEAK SLOWER) ‚Zmanjšaj hitrost govorjenja.‘ POČAKAJ (STANDBY) ‚Počakaj, poklical te bom nazaj.‘ NE MOREM (UNABLE) ‚Ni možno upoštevati tvoje prošnje, navodila ali dovoljenja.‘ BOM UPOŠTEVAL (WILCO) (Okrajšava za ‚will comply‘ (bom upošteval)) ‚Razumem tvoje sporočilo in ga bom upošteval.‘ PONOVI DVAKRAT (WORDS TWICE) (a) Kot prošnja: ‚Komunikacija je otežena. Prosim, vsako besedo ali skupino besed oddaj dvakrat.‘ (b) Kot informacija: ‚Ker je komunikacija otežena, bom vsako besedo ali skupino besed oddal dvakrat.‘ SERA.14050 Radiotelefonski pozivni znaki za zrakoplove (a) Pozivni znaki v celi obliki Radiotelefonski pozivni znak za zrakoplov je enega od naslednjih tipov: (1) tipa a)– znaki, ki ustrezajo registrski oznaki zrakoplova; ali (2) tipa b)– telefonska oznaka operatorja zrakoplova, ki ji sledijo zadnji štirje znaki registrske oznake zrakoplova; (3) tipa c)– telefonska oznaka operatorja zrakoplova, ki ji sledi identifikacijska številka leta. (b) Pozivni znaki v skrajšani obliki: Radiotelefonski pozivni znaki za zrakoplove iz točke (a), razen tipa c), se lahko skrajšajo v primerih, določenih v točki SERA.14055(c). Skrajšani pozivni znaki so ene od naslednjih oblik: (1) tipa a)– prvi znak registrske oznake in vsaj zadnja dva znaka pozivnega znaka; (2) tipa b)– telefonska oznaka operatorja zrakoplova, ki ji sledita vsaj zadnja dva znaka pozivnega znaka; (3) tipa c)– ni skrajšane oblike. SERA.14055 Radiotelefonski postopki (a) Zrakoplov med letom ne spremeni tipa svojega radiotelefonskega pozivnega znaka, razen začasno, če mu zaradi varnosti enota ATC da takšno navodilo. Med vzletom, v zadnjem delu končnega prileta ali med vožnjo po tleh pri pristanku se zrakoplovu ne oddajajo sporočila, razen iz varnostnih razlogov. (b) Vzpostavitev radiotelefonskih komunikacij (1) Pri vzpostavljanju komunikacije se vedno uporabljajo radiotelefonski pozivni znaki v celi obliki. Pri vzpostavljanju komunikacije zrakoplov začne svoje javljanje z oznako klicane postaje, ki ji sledi oznaka kličoče postaje. (2) Odgovor na zgornja javljanja vsebuje pozivni znak kličoče postaje, ki mu sledi pozivni znak postaje, ki odgovarja, kar šteje kot povabilo za nadaljevanje oddajanja s strani kličoče postaje. Za prenose komunikacije znotraj ene enote ATS se lahko pozivni znak enote ATS izpusti, kadar tako dovoli pristojni organ. (3) Kadar se želi vzpostaviti stik, se komunikacije začnejo s klicem in odgovorom, kadar pa se zagotovo ve, da bo klicana postaja prejela klic, lahko kličoča postaja prenese sporočilo brez čakanja na odgovor klicane postaje. (c) Nadaljnje radiotelefonske komunikacije (1) Radiotelefonski pozivni znaki v skrajšani obliki, kot so določeni v točki SERA.14050(b), se uporabljajo šele potem, ko se vzpostavi zadovoljiva komunikacija in pod pogojem, da ni mogoče, da bi prišlo do zmede. Zrakoplov uporablja svoj pozivni znak v skrajšani obliki šele potem, ko ga je na tak način naslovila letalska postaja. (2) Pri izdaji dovoljenj ATC in pri ponovitvi takih dovoljenj kontrolorji in piloti vedno dodajo pozivni znak zrakoplova, na katerega se dovoljenje nanaša. Za druge primere se po vzpostavitvi stika dovoli neprekinjena dvosmerna komunikacija brez nadaljnje identifikacije ali javljanja do končanja stika. SERA.14060 Prenos komunikacij VHF (a) Ustrezne enote ATS sporočijo zrakoplovu, naj spremeni radijsko frekvenco v skladu z dogovorjenimi postopki. Če zrakoplov ne prejme takšnega sporočila, pred spremembo radijske frekvence obvesti enoto ATS. (b) Pri vzpostavljanju prvega stika na frekvenci VHF ali pri zapustitvi te frekvence zrakoplov sporoči informacije, ki jih lahko določi ANSP, ki je odgovorna za zagotavljanje storitev in jo je odobril pristojni organ. SERA.14065 Radiotelefonski postopki za preusmeritev kanala glasovne komunikacije zrak–zemlja (a) Razen če ni ANSP, ki je pristojna za zagotavljanje storitev in jo je odobril pristojni organ, določila drugače, po spremembi kanala glasovne komunikacije zrak–zemlja prvi klic enoti ATS vsebuje naslednje elemente: (1) oznako klicane enote ATS; (2) pozivni znak in, za zrakoplove, ki spadajo v težko kategorijo vrtinčne sledi, besedo ‚težek‘ (heavy) ali ‚zelo težek‘ (super), če je te zrakoplove tako opredelil pristojni organ; (3) nivo letenja in, če zrakoplov ne ohrani dovoljenega nivoja, tudi nivo, skozi katerega zrakoplov leti, in nivo, za katerega je dobil dovoljenje; (4) hitrost, če jo določi ATC, in (5) dodatne elemente, kot zahteva ANSP, ki je odgovorna za zagotavljanje storitev in jo je odobril pristojni organ. (b) Piloti zagotavljajo informacije o nivojih letenja na najbližjih celih 30 m ali 100 čevljev, kot je prikazano na pilotovem višinomeru. (c) Prvi klic letališkemu kontrolnemu stolpu Za zrakoplove, katerim se zagotavlja služba letališke kontrole zračnega prometa, prvi klic vsebuje: (1) oznako klicane enote ATS; (2) pozivni znak in, za zrakoplove, ki spadajo v težko kategorijo vrtinčne sledi, besedo ‚težek‘ (heavy) ali ‚zelo težek‘ (super), če je te zrakoplove tako opredelil pristojni organ; (3) položaj in (4) dodatne elemente, kot zahteva ANSP, ki je odgovorna za zagotavljanje storitev in jo je odobril pristojni organ. SERA.14070 Testni postopki (a) Oblika testnih oddajanj je naslednja: (1) identiteta klicane postaje; (2) identiteta kličoče postaje; (3) besedi ‚PREIZKUS ZVEZE‘ (RADIO CHECK); (4) frekvenca, ki se uporablja. (b) Oblika odgovora na testno oddajanje je naslednja: (1) identifikacija postaje, ki prosi za test; (2) identifikacija postaje, ki odgovarja; (3) informacije glede razumljivosti oddajanja postaje, ki prosi za testno oddajanje. (c) Pri izvajanju testov se uporablja naslednja lestvica razumljivosti: Lestvica razumljivosti (1) 1 Nerazumljivo (2) 2 Občasno razumljivo (3) 3 Težko razumljivo (4) 4 Razumljivo (5) 5 Popolnoma razumljivo SERA.14075 Izmenjava sporočil (a) Sporočila so jedrnata in nedvoumna ter uporablja se standardna frazeologija, kadar je na voljo. (1) Kadar sporočilo odda zrakoplov, potrdilo o sprejemu sporočila vsebuje pozivni znak tega zrakoplova. (2) Kadar potrdilo o sprejemu odda enota ATS zrakoplovu, to vsebuje klicni znak zrakoplova, ki mu po potrebi sledi pozivni znak enote ATS. (b) Konec pogovora. Radiotelefonski pogovor konča sprejemna enota ATS ali zrakoplov, ki uporabi svoj pozivni znak. (c) Popravki in ponovitve (1) Kadar je pri oddajanju prišlo do pomote, se izgovori beseda ‚POPRAVLJAM‘ (CORRECTION), ponovi se zadnja pravilna skupina besed ali fraza, nato pa se odda pravilna različica. (2) Če se popravek najlažje naredi s ponovitvijo celotnega sporočila, se pred drugo oddajo sporočila uporabi fraza ‚POPRAVLJAM, PONAVLJAM‘ (CORRECTION, I SAY AGAIN). (3) Če sprejemna postaja dvomi o pravilnosti sprejetega sporočila, zaprosi za ponovitev bodisi celotnega sporočila bodisi dela sporočila. (4) Če je potrebna ponovitev celotnega sporočila, se izgovori beseda ‚PONOVI‘ (SAY AGAIN). Če je potrebna ponovitev dela sporočila, se uporabi fraza: ‚PONOVI VSE PRED (SAY AGAIN ALL BEFORE) … (prva razumljiva beseda)‘ ali ‚PONOVI OD (SAY AGAIN) … (beseda pred manjkajočim delom) DO (TO) … (beseda po manjkajočem delu)‘ ali ‚PONOVI VSE OD (SAY AGAIN ALL AFTER) … (zadnja razumljiva beseda)‘. (d) Če se pri preverjanju pravilnosti ponovitve ugotovijo napake v sporočilu, se ob zaključku ponovitve oddajo besede ‚NAPAČNO, PONOVIM‘ (NEGATIVE I SAY AGAIN), ki jim sledi pravilna različica zadevnega dela sporočila. SERA.14080 Spremljanje komunikacij/Delovni čas (a) Zrakoplov med letom spremlja komunikacije, kot to zahteva pristojni organ, in razen iz varnostnih razlogov ne preneha spremljanja ne da bi o tem obvestil zadevno enoto ATS. (1) Zrakoplovi na dolgih čezoceanskih letih ali na letih nad določenimi območji, nad katerimi morajo biti opremljeni z oddajnikom signala na kraju nesreče (ELT), stalno spremljajo frekvenco VHF za klic v sili 121,5 MHz, razen takrat, ko komunicirajo na drugih kanalih VHF ali ko omejitve opreme na zrakoplovu ali naloge v pilotski kabini ne omogočajo hkratnega spremljanja dveh kanalov. (2) Zrakoplovi stalno spremljajo frekvenco VHF za klic v sili 121,5 MHz na območjih ali poteh, kjer obstaja možnost prestrezanja zrakoplova ali druge nevarne okoliščine, in če tako zahteva pristojni organ. (b) Letalske postaje stalno poslušajo na frekvenci VHF za klic v sili 121,5 MHz v delovnem času enot, ki imajo to možnost. Kadar sta dve ali več takih postaj na isti lokaciji, se mora v skladu s to zahtevo na eni od njih izvajati poslušanje na frekvenci 121.5 MHz. (c) Kadar mora zrakoplov ali enota ATS iz katerega koli razloga začasno prekiniti operacijo spremljanja, o tem po možnosti obvesti druge zadevne postaje in sporoči čas, kdaj naj bi se operacija nadaljevala. Ko se operacija ponovno začne izvajati, se o tem obvesti druge zadevne postaje. Kadar je treba operacijo začasno prekiniti za daljše obdobje, kot je določeno v prvotnem obvestilu, se spremenjeni čas nadaljevanja operacije po možnosti sporoči ob prvotno določenem času ali blizu tega časa. SERA.14085 Uporaba slepega oddajanja (a) Kadar zrakoplovu z vsemi razpoložljivimi sredstvi ne uspe vzpostaviti stika na določenem kanalu, na prej uporabljenem kanalu ali drugem ustreznem kanalu na poti in mu ne uspe vzpostaviti komunikacije z ustrezno enoto ATS, drugo enoto ATS ali drugim zrakoplovom, na določenem(-ih) kanalu(-ih) dvakrat odda svoje sporočilo, pred katerim uporabi frazo ‚SLEPO ODDAJANJE‘ (TRANSMITTING BLIND) in po potrebi vključi naslovnika(-e), ki mu (jim) je sporočilo namenjeno. (b) Kadar zrakoplov ne more vzpostaviti komunikacije zaradi odpovedi sprejemnika, oddaja poročila ob določenih časih, ali na določenih položajih, na kanalu v uporabi, pred poročili pa uporabi frazo ‚SLEPO ODDAJANJE ZARADI OKVARE SPREJEMNIKA‘ (TRANSMITTING BLIND DUE TO RECEIVER FAILURE). Zrakoplov: (1) odda predvideno sporočilo in ga v celoti ponovi; (2) sporoči čas svojega naslednjega predvidenega oddajanja; (3) kadar se mu zagotavlja ATS, oddaja informacije o namenu vodje zrakoplova v zvezi z nadaljevanjem leta. SERA.14087 Uporaba tehnike relejne komunikacije (a) Kadar enoti ATS ne uspe vzpostaviti stika z zrakoplovom po klicih na frekvencah, na katerih naj bi poslušal zrakoplov: (1) zaprosi druge enote ATS, naj ji pomagajo s klicanjem zrakoplova in mu po potrebi posredujejo sporočila o prometu, in (2) zaprosi zrakoplove na poti, naj poskusijo vzpostaviti komunikacijo z zrakoplovom in mu po potrebi posredujejo sporočila. (b) Uporabljajo se tudi določbe iz točke (a): (1) na prošnjo zadevne enote ATS; (2) kadar pričakovano sporočilo z zrakoplova ni bilo sprejeto v takem časovnem obdobju, da obstaja sum odpovedi komunikacije. SERA.14090 Specifični komunikacijski postopki (a) Gibanje vozil Frazeologija za gibanje vozil, razen vozil za vleko letal, na manevrskem območju je enaka frazeologiji, ki se uporablja za gibanje zrakoplovov, razen pri navodilih za vožnjo po tleh, ko se pri komunikaciji z vozili beseda ‚NADALJUJ‘ (PROCEED) nadomesti z besedo ‚VOZI‘ (TAXI). (b) Svetovalna služba zračnega prometa Svetovalna služba zračnega prometa ne izdaja ‚dovoljenj‘, temveč le ‚nasvete‘, in kadar zrakoplovu predlaga ukrepanje, uporablja besedo ‚svetujem‘ ali ‚predlagam‘. (c) Navedba težke kategorije vrtinčne sledi (1) Za zrakoplove, ki spadajo v težko kategorijo vrtinčne sledi, se v prvem radiotelefonskem stiku med takimi zrakoplovi in enotami ATS beseda ‚težek‘ (heavy) navede takoj za klicnim znakom zrakoplova. (2) Za specifične zrakoplove, ki spadajo v težko kategorijo vrtinčne sledi, kot je določil pristojni organ, se v prvem radiotelefonskem stiku med takimi zrakoplovi in enotami ATS besedi ‚zelo težek‘ (super) navedeta takoj za klicnim znakom zrakoplova. (d) Postopki v zvezi z odklonom zaradi vremena Kadar pilot začne komunikacijo z ATC, lahko dobi hiter odgovor, če uporabi frazo ‚PROSIM ODKLON OD POTI ZARADI VREMENA‘ (WEATHER DEVIATION REQUIRED), da sporoči, da sta zaželena prednost na frekvenci in pri odgovoru ATC. Pilot po potrebi začne komunikacijo z uporabo klica v sili ‚PAN PAN‘ (najbolje izgovorjeno trikrat). SERA.14095 Postopki za radiotelefonsko komunikacijo v primeru nevarnosti in sile (a) Splošno (1) Sporočila v nevarnosti oziroma sili zajemajo vsa radiotelefonska sporočila v zvezi s stanjem, ki pomeni nevarnost oziroma silo. Stanje, ki pomeni nevarnost ali silo, je opredeljeno kot: (i) nevarnost : stanje, ko grozi resna in/ali neposredna nevarnost in je potrebna takojšnja pomoč; (ii) Sila : stanje, ki se nanaša na varnost zrakoplova ali drugega vozila ali osebe, ki je na krovu ali jo je mogoče videti, vendar takojšnja pomoč ni potrebna. (2) Na začetku prvega sporočila v nevarnosti oziroma sili se uporabi radiotelefonski signal za nevarnost ‚MAYDAY‘ oziroma radiotelefonski signal za silo ‚PAN PAN‘. Na začetku vsakega nadaljnjega sporočila v nevarnosti oziroma sili je dovoljeno uporabljati radiotelefonske signale za nevarnost oziroma silo. (3) Avtor sporočil, naslovljenih na zrakoplov v stanju, ki pomeni nevarnost ali silo, karseda omeji število, obseg in vsebino sporočil v skladu s stanjem, v katerem je zrakoplov. (4) Če enota ATS, na katero zrakoplov naslovi sporočilo, ne potrdi sprejema sporočila v nevarnosti ali sili, zrakoplovu zagotovijo pomoč druge enote ATS v skladu s točko (b)(2) oziroma (b)(3). (5) Komunikacija z zrakoplovom v nevarnosti in sili običajno poteka na frekvenci prvega sporočila, dokler ne velja, da je mogoče bolje zagotavljati pomoč s prenosom komunikacije na drugo frekvenco. (6) V primeru sporočil v nevarnosti in sili se prenosi sporočil z radiotelefonijo na splošno opravljajo počasi in razločno, pri čemer se za lažji prepis vsaka beseda razločno izgovori. (b) Radiotelefonska komunikacija v nevarnosti (1) Ukrepi zrakoplova v nevarnosti Zrakoplov v nevarnosti pošlje sporočilo v nevarnosti, ki ima na začetku radiotelefonski signal za nevarnost ‚MAYDAY‘ v skladu s točko (a)(2), po možnosti ponovljen trikrat: (i) na frekvenci zrak–zemlja, ki je takrat v uporabi; (ii) zajema čim več naslednjih elementov, ki se izgovorijo razločno in po možnosti v naslednjem vrstnem redu: (A) naziv enote ATS, na katero je sporočilo naslovljeno (če to dopuščajo čas in okoliščine); (B) identifikacijo zrakoplova; (C) naravo stanja, ki pomeni nevarnost; (D) namero vodje zrakoplova; (E) trenutni položaj, nivo in smer. (2) Ukrepi enote ATS, na katero zrakoplov naslovi sporočilo, ali prve enote ATS, ki potrdi sprejem sporočila v nevarnosti Enota ATS, na katero zrakoplov v nevarnosti naslovi sporočilo, ali prva enota ATS, ki potrdi sprejem sporočila v nevarnosti: (i) nemudoma potrdi sprejem sporočila v nevarnosti; (ii) prevzame nadzor nad komunikacijo ali izrecno in nedvoumno prenese to odgovornost, pri čemer v takem primeru obvesti zrakoplov; in (iii) sprejme takojšnje ukrepe, s katerimi zagotovi, da so vse potrebne informacije čim prej na voljo: (A) zadevni enoti ATS; (B) zadevnemu operatorju zrakoplova ali njegovemu zastopniku v skladu z vnaprej določenimi ureditvami; (iv) opozori druge enote ATS, kot je primerno, da prepreči prenos komunikacij z drugimi zrakoplovi na frekvenco, na kateri poteka komunikacija z zrakoplovom v nevarnosti. (3) Uvedba molka (i) Zrakoplovu v nevarnosti ali enoti ATS, ki ima nadzor nad prometom v nevarnosti, je dovoljeno, da uvede molk bodisi na vseh postajah mobilne storitve na zadevnem območju ali na kateri koli postaji, ki posega v komunikacijo z zrakoplovom v nevarnosti. Navodila glede na okoliščine naslovi na „vse postaje“ ali le na eno. V vsakem primeru uporablja: (A) ‚NEHAJTE ODDAJATI‘ (STOP TRANSMITTING); (B) radiotelefonski signal za nevarnost ‚MAYDAY‘. (ii) Signali iz točke (b)(3)(i) se uporabljajo le za zrakoplov v nevarnosti in enoto ATS, ki nadzoruje promet v nevarnosti. (4) Ukrepi vseh drugih enot ATS/zrakoplovov (i) Komunikacije v primeru nevarnosti imajo absolutno prednost pred vso drugo komunikacijo in enote ATS/zrakoplovi, ki so s takšnimi komunikacijami seznanjeni, ne oddajajo na zadevni frekvenci, razen če: (A) je nevarnost preklicana ali je promet v nevarnosti končan; (B) je bil celoten promet v nevarnosti prenesen na druge frekvence; (C) enota ATS, ki nadzoruje komunikacije, to dovoli; (D) morajo same(-i) nuditi pomoč. (ii) Vsaka enota ATS/zrakoplov, ki je seznanjen(-a) s prometom v nevarnosti in sam(-a) ne more pomagati zrakoplovu v nevarnosti, kljub temu še naprej posluša zadeven promet, dokler ni razvidno, da je pomoč zagotovljena. (5) Končanje komunikacije z zrakoplovom v nevarnosti in končanje molka (i) Ko zrakoplov ni več v nevarnosti, odda sporočilo o preklicu stanja, ki pomeni nevarnost. (ii) Kadar enota ATS, ki je nadzirala komunikacijo z zrakoplovom v nevarnosti, ugotovi, da se je stanje, ki pomeni nevarnost, končalo, sprejme takojšnje ukrepe za zagotovitev, da je ta informacija čim prej na voljo: (A) zadevnim enotam ATS; (B) zadevnemu operatorju zrakoplova ali njegovemu zastopniku v skladu z vnaprej določenimi ureditvami. (iii) Promet v nevarnosti in pogoji za uvedbo molka se končajo z oddajo sporočila, ki vsebuje besede ‚PROMET V NEVARNOSTI JE KONČAN‘ (DISTRESS TRAFFIC ENDED), na frekvenci ali frekvencah, ki se uporabljajo za promet v nevarnosti. To sporočilo odda samo enota ATS, ki nadzoruje komunikacijo, po prejemu sporočila iz točke (b)(5)(i), če jo je za to pooblastil pristojni organ. (c) Radiotelefonska sporočila v sili (1) Ukrepi zrakoplova, ki poroča o stanju, ki pomeni silo, razen kot je navedeno v točki (c)(4) Zrakoplov, ki poroča o stanju, ki pomeni silo, pošlje sporočilo v sili, ki se začne z radiotelefonskim signalom za silo ‚PAN PAN‘ v skladu s točko (a)(2), po možnosti ponovljenim trikrat, pri čemer se vsaka beseda v besedni zvezi izgovori kot francoska beseda ‚panne‘: (i) na frekvenci zrak–zemlja, ki je takrat v uporabi; (ii) zajema čim več naslednjih elementov, ki se izgovorijo razločno in po možnosti v naslednjem vrstnem redu: (A) naziv naslovljene enote ATS; (B) identifikacijo zrakoplova; (C) naravo stanja, ki pomeni silo; (D) namero vodje zrakoplova; (E) trenutni položaj, nivo in smer; (F) druge koristne informacije. (2) Ukrepi naslovljene enote ATS ali prve enote ATS, ki je potrdila sprejem sporočila v sili Enota ATS, na katero je zrakoplov, ki poroča o stanju, ki pomeni silo, naslovil sporočilo, ali prva enota ATS, ki potrdi sprejem sporočila v sili: (i) potrdi sprejem sporočila v sili; (ii) sprejme takojšnje ukrepe, s katerimi zagotovi, da so vse potrebne informacije čim prej na voljo: (A) zadevni enoti ATS; (B) zadevnemu operatorju zrakoplova ali njegovemu zastopniku v skladu z vnaprej določenimi ureditvami; (iii) po potrebi prevzame nadzor nad komunikacijo. (3) Ukrepi vseh ostalih enot ATS/zrakoplovov Komunikacija v primeru sile ima prednost pred vso drugo komunikacijo, razen komunikacijo v primeru nevarnosti, in vse enote ATS/zrakoplovi poskrbijo, da ne motijo oddajanja sporočil zrakoplovov v sili. (4) Ukrepi zrakoplova, ki se uporablja za medicinske prevoze (i) Uporaba signala iz točke (c)(4)(ii) pomeni, da se sporočilo, ki sledi, nanaša na zaščiten medicinski prevoz v skladu z Ženevsko konvencijo iz leta 1949 in dodatnimi protokoli. (ii) Za namene napovedovanja in identifikacije zrakoplova, ki se uporablja za medicinske prevoze, oddaji radiotelefonskega signala za silo ‚PAN PAN‘, ki se po možnosti ponovi trikrat, pri čemer se vsaka beseda v besedni zvezi izgovori kot francoska beseda ‚panne‘, sledi radiotelefonski signal za medicinske prevoze ‚MAY-DEE-CAL‘, ki se izgovori kot francoska beseda ‚médical‘. Uporaba zgoraj opisanih signalov pomeni, da se sporočilo, ki sledi, nanaša na zaščiten medicinski prevoz. Sporočilo vsebuje naslednje podatke: (A) pozivni znak ali druge priznane načine identifikacije medicinskih prevozov; (B) položaj medicinskih prevozov; (C) število in vrsto medicinskih prevozov; (D) načrtovano pot; (E) predvideni čas na poti ter po potrebi predvideni čas odhoda in prihoda ter (F) katere koli druge informacije, kot so absolutna višina letenja, zavarovane radijske frekvence, uporabljeni jeziki ter načini in oznake sekundarnih nadzornih radarjev. (5) Ukrepi naslovljenih enot ATS ali drugih postaj, ki prejmejo sporočilo o medicinskem prevozu Določbe točk (c)(2) in (c)(3) se ustrezno uporabljajo za enote ATS, ki prejmejo sporočilo o medicinskem prevozu.“;