SL Uradni list Evropske unije L 313/2

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2020

z dne 26. maja 2016

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o trgih finančnih instrumentov v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi o merilih za določitev, ali bi za izvedene finančne instrumente, za katere velja obveznost kliringa, morala veljati obveznost trgovanja

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) ter zlasti člena 32(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Ta uredba prispeva k opredelitvi meril za določitev zadostnega nakupnega in prodajnega interesa tretjih oseb za razred izvedenih finančnih instrumentov ali za ustrezno podskupino tega razreda. Ko Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) ugotovi, da bi za razred izvedenih finančnih instrumentov morala veljati obveznost kliringa v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter da so izvedeni finančni instrumenti uvrščeni v trgovanje ali da se z njimi trguje na mestu trgovanja, bi ESMA morala upoštevati merila v tej uredbi, da bi določila, ali so izvedeni finančni instrumenti ali njihova podskupina dovolj likvidni, da se z njimi trguje izključno na mestih trgovanja.

(2) Uredba (EU) št. 648/2012 določa, da se šteje, da se izvedeni finančni instrumenti izvršijo zunaj organiziranega trga, kadar se z njimi ne trguje na reguliranem trgu ali kadar zanje ne veljajo pravila reguliranega trga, opredelitev izvedenih finančnih instrumentov, izvršenih zunaj organiziranega trga (OTC), v skladu z Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) pa je ožja in zajema izvedene finančne instrumente, s katerimi se ne trguje na reguliranem trgu, v večstranskem sistemu trgovanja (MTF) ali organiziranem sistemu trgovanja (OTC) ali za katere ne veljajo njihova pravila. ESMA bi zato morala oceniti obseg, v katerem se posli z razredi izvedenih finančnih instrumentov ali ustreznimi skupinami teh razredov že izvršujejo na mestih trgovanja, in to primerjati z ravnjo trgovanja, ki se ne opravi na mestu trgovanja. Vendar razširjenost trgovanja zunaj mesta trgovanja ne bi smela samodejno pomeniti, da razred izvedenih finančnih instrumentov ali ustrezna podskupina tega razreda ni primeren za obveznost trgovanja. ESMA bi morala upoštevati tudi pričakovani učinek obveznosti trgovanja, pri čemer bi morala upoštevati možnost spodbujanja likvidnosti in celovitosti trga zaradi povečane preglednosti in dostopnosti finančnih instrumentov ter možne negativne posledice takšne odločitve.

(3) Glede na podobnost opredelitve likvidnega trga za nelastniške vrednostne papirje iz točke 17(a) člena 2 Uredbe (EU) št. 600/2014 in meril za določanje, ali je razred izvedenih finančnih instrumentov ali podskupina tega razreda dovolj likvidna v skladu s členom 32(3) navedene uredbe, bi bilo treba oceno prvega upoštevati pri drugem, da bi se spodbujala usklajena obravnava instrumentov. Toda za razred izvedenih finančnih instrumentov ali njegovo podskupino, za katera se šteje, da imata likvidni trg za namene preglednosti, se ne bi smelo samodejno šteti, da sta dovolj likvidna za obveznost trgovanja. Kvantitativni pragovi in kvalitativne uteži se lahko razlikujejo, saj upoštevajo različne cilje ocen.

(4) Glede na široko paleto instrumentov, na katere lahko vpliva obveznost trgovanja za izvedene finančne instrumente, in njihove posebnosti, nenehni razvoj finančnih trgov in raznolikost vključenih nacionalnih trgov ni mogoče določiti izčrpnega seznama za vsako vrsto izvedenih finančnih instrumentov, ki bi določal elemente, relevantne za oceno nakupnega in prodajnega interesa tretjih oseb, oziroma uteži, ki jo ima vsak posamezen element.

(5) Vendar bi bilo treba za določitev razredov izvedenih finančnih instrumentov ali ustreznih podskupin teh razredov, ki so dovolj likvidni, zagotoviti določeno stopnjo jasnosti, zlasti z določitvijo meril v zvezi s povprečno pogostostjo poslov, povprečnim obsegom poslov, številom in vrsto dejavnih udeležencev na trgu in povprečno velikostjo razponov, ki skupaj nakazujejo nakupni in prodajni interes tretjih oseb.

(6) Obdobje opazovanja za določanje, ali sta razred izvedenih finančnih instrumentov ali ustrezna podskupina tega razreda dovolj likvidna, da se z njima trguje izključno na mestih trgovanja, bi moralo biti različno glede na zadevni razred finančnih instrumentov ali ustrezno skupino tega razreda. Biti bi moralo dovolj dolgo, da bi se zagotovilo, da zbranih podatkov niso izkrivili dogodki, ki lahko povzročijo neobičajne vzorce trgovanja. Obdobje opazovanja v nobenem primeru ne bi smelo biti krajše od treh mesecev.

(7) Merila v tej uredbi bi morala biti oblikovana tako, da je oceno enega izvedenega finančnega instrumenta ali razreda izvedenih finančnih instrumentov mogoče primerjati z drugimi izvedenimi finančnimi instrumenti ali razredi izvedenih finančnih instrumentov s podobnimi lastnostmi. Opredelitev razredov izvedenih finančnih instrumentov s podobnimi lastnostmi lahko vključuje številne elemente, kot so valuta, v kateri se trguje z njimi, datumi dospelosti, začetek veljavnosti pogodbe, ali sledijo standardom in ali gre za nedavno sklenjene pogodbe.

(8) ESMA bi morala pogledati pretekle podatke, ki kažejo spremembe likvidnosti, da bi določila, ali sta razred izvedenih finančnih instrumentov ali podskupina tega razreda dovolj likvidna, da se z njima trguje samo na mestih trgovanja, in ali sta dovolj likvidna le pri poslih pod določenim obsegom. Pragovi za te ocene so za različne razrede izvedenih finančnih instrumentov ali podskupine teh razredov lahko različni, če se razlikujejo lastnosti in nominalni obseg razredov ali podskupin. ESMA bi pri svoji oceni razponov morala upoštevati povprečni obseg in razpoložljivost razponov, pri čemer bi morala uskladiti pomislek, da pomanjkanje razponov ali široki razponi pomenijo nezadostno likvidnost, in možnost, da lahko razponi postanejo ožji zaradi povečane preglednosti in razpoložljivosti finančnih instrumentov, če se uvede obveznost trgovanja.

(9) ESMA bi v svoji oceni morala iz izračuna izključiti tiste posle, ki jih je mogoče jasno opredeliti kot posle za zmanjšanje tveganj po trgovanju, ki zmanjšujejo netržna tveganja v portfeljih izvedenih finančnih instrumentov. Vključitev takšnih poslov v oceno za obveznost trgovanja bi sicer lahko povzročila previsoko oceno ravni nakupnega in prodajnega interesa tretjih oseb.

(10) ESMA bi pri svoji oceni morala upoštevati tudi potrebo po paketnih poslih ali jih dovoliti. Investicijska podjetja za svoj račun ali za račun strank pogosto opravljajo posle z izvedenimi finančnimi instrumenti in drugimi finančnimi instrumenti, ki zajemajo več povezanih poslov, ki so medsebojno odvisni. Glede na to, da paketni posli investicijskim podjetjem in njihovim strankam omogočajo, da upravljajo svoja tveganja in izboljšujejo odpornost finančnih trgov, bi bilo zaželeno, da je še naprej dovoljeno izvrševanje nekaterih paketnih poslov, ki zajemajo enega ali več izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja, in sicer na dvostranski podlagi zunaj mesta trgovanja.

(11) Poleg tega bi bilo treba določiti merila, ki bi ESMA omogočala določiti, ali bi bilo treba obstoječo obveznost trgovanja za razred izvedenih finančnih instrumentov ali ustrezno podskupino tega razreda spremeniti, začasno ustaviti ali preklicati, razen če se z razredom izvedenih finančnih instrumentov ali ustrezno podskupino tega razreda ne trguje več na vsaj enem mestu trgovanja.

(12) Zaradi jasnosti in pravne varnosti je nujno, da določbe iz te uredbe in določbe iz Direktive 2014/65/EU in Uredbe (EU) št. 600/2014 veljajo od istega datuma.

(13) Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je ESMA predložila Komisiji.

(14) ESMA je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, opravila javna posvetovanja, analizirala morebitne z njimi povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zadosten nakupni in prodajni interes tretjih oseb

ESMA pri ugotavljanju, ali za razred izvedenih finančnih instrumentov ali ustrezno podskupino tega razreda obstaja zadosten nakupni in prodajni interes tretjih oseb, da se štejejo kot dovolj likvidni za obveznost trgovanja, uporabi merila iz člena 32(3) Uredbe (EU) št. 600/2014, kot so natančneje določena v členih 2 do 5.

Člen 2

Povprečna pogostost poslov

1. ESMA v zvezi s povprečno pogostostjo poslov upošteva naslednje elemente:

(a) število dni, na katere je potekalo trgovanje;

(b) število poslov.

2. ESMA pri analizi meril iz odstavka 1 upošteva porazdelitev poslov, izvršenih na mestih trgovanja, in izvršenih poslov OTC. ESMA oceni merila v dovolj dolgem časovnem obdobju, da določi, ali na likvidnost vsakega razreda izvedenih finančnih instrumentov ali ustrezne podskupine tega razreda vplivajo sezonski ali strukturni dejavniki. ESMA prav tako upošteva, ali so posli skoncentrirani v določenem obdobju in v določenem obsegu v ocenjevanem obdobju, in določi, v kakšni meri takšna koncentracija predstavlja predvidljive vzorce.

Člen 3

Povprečen obseg poslov

1. ESMA v zvezi s povprečnim obsegom poslov upošteva naslednje elemente:

(a) povprečne dnevne dohodke, pri čemer se nominalni obseg vseh poslov skupaj deli s številom trgovalnih dni;

(b) povprečno vrednost poslov, pri čemer se nominalni obseg vseh poslov skupaj deli s številom poslov.

2. ESMA pri analizi meril iz odstavka 1 upošteva dejavnike iz člena 2(2).

Člen 4

Število in vrsta dejavnih udeležencev na trgu

1. ESMA v zvezi s številom in vrsto dejavnih udeležencev na trgu upošteva naslednje elemente:

(a) skupno število udeležencev na trgu, ki trgujejo s tem razredom izvedenih finančnih instrumentov ali ustrezno podskupino tega razreda, ni manjše od dve;

(b) število mest trgovanja, ki so razred izvedenih finančnih instrumentov ali ustrezno podskupino tega razreda uvrstila v trgovanje ali trgujejo z njima;

(c) število vzdrževalcev trga in drugih udeležencev na trgu z zavezujočim pisnim dogovorom ali obveznostjo, da zagotovijo likvidnost.

2. Analiza ESMA primerja delež udeležencev na trgu z ugotovitvami iz podatkov, pridobljenih za analize povprečnega obsega poslov in povprečne pogostosti poslov.

Člen 5

Povprečna velikost razponov

1. ESMA v zvezi s povprečno velikostjo razponov upošteva naslednje elemente:

(a) velikost tehtanih razponov, vključno z razponi, tehtanimi glede na obseg, v različnih časovnih obdobjih;

(b) razpone v različnih trenutkih trgovalnih dni.

2. Če informacije o razponih niso na voljo, ESMA za oceno tega merila upošteva približek.

Člen 6

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od datuma, navedenega v drugem pododstavku člena 55 Uredbe (EU) št. 600/2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 26. maja 2016 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 173, 12.6.2014, str. 84.

(2) Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

(3) Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

(4) Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).