„PRILOGA VIII

Možnosti za učinkovito ogrevanje in hlajenje

Celovita ocena nacionalnih možnosti za učinkovito ogrevanje in hlajenje iz člena 14(1) vključuje in temelji na naslednjem:

Del I

PREGLED OGREVANJA IN HLAJENJA

1. Potrebe po ogrevanju in hlajenju v smislu ocenjene koristne energije (1) in količinsko opredeljene porabe končne energije v GWh na leto (2) po sektorjih:

(a) gospodinjstva,

(b) storitve,

(c) industrija,

(d) kateri koli drug sektor, ki posamezno predstavlja več kot 5 % skupne nacionalne porabe koristnega ogrevanja ali hlajenja.

2. Opredelitev ali, v primeru točke 2(a)(i), opredelitev ali ocena sedanjega sistema oskrbe z ogrevanjem in hlajenjem:

(a) po tehnologiji, v GWh na leto (3), če je mogoče, znotraj sektorjev, navedenih v točki 1, pri čemer se razlikuje med energijo, proizvedeno iz fosilnih goriv, in energijo iz obnovljivih virov: (i) oskrba, zagotovljena na kraju samem, v stanovanjskih in poslovnih zgradbah: — kotli, ki proizvajajo samo toploto, — soproizvodnja toplote in električne energije z visokim izkoristkom, — toplotne črpalke, — druge tehnologije in viri na kraju samem; (ii) oskrba, zagotovljena na kraju samem, v neposlovnih in nestanovanjskih zgradbah: — kotli, ki proizvajajo samo toploto, — soproizvodnja toplote in električne energije z visokim izkoristkom, — toplotne črpalke, — druge tehnologije in viri na kraju samem; (iii) oskrba, zagotovljena od drugod: — soproizvodnja toplote in električne energije z visokim izkoristkom, — odvečna toplota, — druge tehnologije in viri od drugod;

(b) opredelitev obratov, ki proizvajajo odvečno toploto ali hlad, in njihovega potenciala za oskrbo z ogrevanjem ali hlajenjem, v GWh na leto: (i) termoelektrarne, ki lahko proizvajajo ali jih je mogoče naknadno opremiti tako, da lahko proizvajajo odvečno toploto, katerih skupna vhodna toplotna moč presega 50 MW; (ii) obrati za soproizvodnjo toplote in električne energije, ki uporabljajo tehnologije iz dela II Priloge I in katerih skupna vhodna toplotna moč presega 20 MW; (iii) sežigalnice odpadkov; (iv) obrati za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov s skupno vhodno toplotno močjo nad 20 MW, ki proizvajajo toploto ali hlad z uporabo energije iz obnovljivih virov, razen obratov iz točke 2(b)(i) in (ii); (v) industrijski obrati, katerih skupna vhodna toplotna moč presega 20 MW in ki lahko zagotavljajo odvečno toploto;

(c) priglašeni delež energije iz obnovljivih virov in iz odvečne toplote ali hladu pri porabi končne energije v sektorju daljinskega ogrevanja in hlajenja (4) v zadnjih 5 letih v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001.

3. Zemljevid, ki zajema celotno nacionalno ozemlje, na katerem je (brez razkrivanja poslovno občutljivih podatkov) navedeno naslednje:

(a) območja, na katerih je potrebno ogrevanje in hlajenje, določena na podlagi analize iz točke 1, pri čemer se uporabljajo dosledna merila za osredotočanje na energetsko intenzivna območja v občinah in gosto naseljenih območjih;

(b) obstoječa mesta za oskrbo z ogrevanjem in hlajenjem iz točke 2(b) in obrati za prenos daljinskega ogrevanja;

(c) načrtovana mesta za oskrbo z ogrevanjem in hlajenjem iz točke 2(b) in obrati za prenos daljinskega ogrevanja.

4. Napoved gibanja potreb po ogrevanju in hlajenju, da se ohrani perspektiva za naslednjih 30 let, v GWh, ob upoštevanju zlasti napovedi za naslednjih 10 let, spreminjanja potreb v stavbah in različnih sektorjih industrije ter vpliva politik in strategij, povezanih z upravljanjem povpraševanja, kot so dolgoročne strategije za prenovo stavb v skladu z Direktivo (EU) 2018/844.

Del II

CILJI, STRATEGIJE IN POLITIČNI UKREPI

5. Načrtovani prispevek države članice k nacionalnim ciljem in prispevki k petim razsežnostim energetske unije iz člena 3(2)(b) Uredbe (EU) 2018/1999, doseženi z učinkovitim ogrevanjem in hlajenjem, zlasti kar zadeva točke od 1 do 4 člena 4(b) in točko 4(b) člena 15, pri čemer se opredeli, kateri od teh elementov dopolnjujejo celovite nacionalne energetske in podnebne načrte.

6. Splošni pregled obstoječih politik in ukrepov, kot so opisani v najnovejšem poročilu, predloženem v skladu s členi 3, 20, 21 in 27(a) Uredbe (EU) 2018/1999.

Del III

ANALIZA GOSPODARSKEGA POTENCIALA UČINKOVITEGA OGREVANJA IN HLAJENJA

7. Analiza gospodarskega potenciala (5) različnih tehnologij za ogrevanje in hlajenje se za celotno nacionalno ozemlje opravi z analizo stroškov in koristi iz člena 14(3), z njo pa se opredelijo alternativni scenariji za učinkovitejše tehnologije ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov, pri čemer se, kjer je primerno, razlikuje med energijo, proizvedeno iz fosilnih goriv in energijo iz obnovljivih virov.

Upoštevati bi bilo treba naslednje tehnologije:

(a) industrijsko odvečno toploto in hlad;

(b) sežiganje odpadkov;

(c) soproizvodnjo z visokim izkoristkom;

(d) obnovljive vire energije (kot so geotermalna energija, sončna toplotna energija in biomasa), ki se ne uporabljajo za soproizvodnjo z visokim izkoristkom;

(e) toplotne črpalke;

(f) zmanjšanje izgub toplote in hladu iz obstoječih daljinskih omrežij.

8. Analiza gospodarskega potenciala vključuje naslednje korake in premisleke:

(a) Premisleki: (i) analiza stroškov in koristi za namene člena 14(3) vključuje ekonomsko analizo, ki upošteva socialno-ekonomske in okoljske dejavnike (6), ter finančno analizo, opravljeno za oceno projektov z vidika vlagateljev. Pri ekonomski in finančni analizi se kot kriterij za ocenjevanje uporabi neto sedanja vrednost; (ii) izhodiščni scenarij bi moral služiti kot referenčna točka, upoštevati bi moral obstoječe politike v času priprave celovite ocene (7) in se navezovati na podatke, zbrane v skladu z delom I in točko 6 dela II te priloge; (iii) alternativni scenariji upoštevajo cilje glede energijske učinkovitosti in obnovljivih virov energije iz Uredbe (EU) 2018/1999. V vsakem scenariju so predstavljeni naslednji elementi v primerjavi z izhodiščnim scenarijem: — gospodarski potencial preučenih tehnologij, pri čemer se kot merilo uporablja neto sedanja vrednost, — zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, — prihranki primarne energije v GWh na leto, — vpliv na delež obnovljivih virov energije v nacionalni mešanici virov energije. Scenarije, ki zaradi tehničnih ali finančnih razlogov ali zaradi nacionalnih predpisov niso izvedljivi, je mogoče izločiti že v zgodnji fazi analize stroškov in koristi, če je to utemeljeno s skrbnimi, jasnimi in izčrpno dokumentiranimi premisleki. pri ocenjevanju in sprejemanju odločitev bi bilo treba upoštevati stroške in prihranke energije, ugotovljene v analiziranih scenarijih, ki so posledica večje prožnosti pri dobavi energije in izboljšanja delovanja električnih omrežij, tudi prihranke in nenastale stroške zaradi manjšega vlaganja v infrastrukturo.

(b) Stroški in koristi Stroški in koristi iz točke 8(a) zajemajo vsaj naslednje: (i) koristi: — vrednost proizvodnje za porabnika (ogrevanje, hlajenje in elektrika), — zunanje koristi, kot so koristi za okolje, emisije toplogrednih plinov ter zdravje in varnost, kolikor je to mogoče, — učinki na trgu dela, energetska varnost in konkurenčnost, kolikor je to mogoče; (ii) stroški: — stroški kapitala za obrate in opremo, — stroški kapitala za pripadajoča energetska omrežja, — variabilni in fiksni stroški obratovanja, — stroški energije, — stroški, povezani z okoljem, zdravjem in varnostjo, kolikor je to mogoče, — stroški, povezani s trgom dela, energetska varnost in konkurenčnost, kolikor je to mogoče.

(c) Zadevni alternativni scenariji: Preučijo se vsi zadevni scenariji v primerjavi z izhodiščnim, vključno z vlogo učinkovitega individualnega ogrevanja in hlajenja. (i) Analiza stroškov in koristi lahko zajema bodisi projektno oceno bodisi skupino projektov za širšo lokalno, regionalno ali nacionalno oceno, da bi v okviru načrtovanja oskrbe ugotovili, katera možnost oskrbe z ogrevanjem ali hlajenjem je glede na izhodiščni scenarij stroškovno najbolj ugodna in koristna za dano geografsko območje. (ii) Države članice določijo pristojne organe, odgovorne za izvedbo analiz stroškov in koristi iz člena 14. Predložijo podrobne metodologije in predpostavke v skladu s to prilogo ter oblikujejo in objavijo postopke za ekonomsko analizo.

(d) Meje in celostni pristop: (i) geografska meja pokriva ustrezno natančno opredeljeno geografsko območje; (ii) pri analizah stroškov in koristi se upoštevajo vsi ustrezni centralizirani ali decentralizirani viri oskrbe, ki so na voljo v okviru sistema in geografskih mej, vključno s tehnologijami, obravnavanimi v točki 7 dela III te priloge, ter trendi in značilnosti potreb po ogrevanju in hlajenju.

(e) Predpostavke: (i) države članice za pripravo analiz stroškov in koristi sporočijo predpostavke v zvezi s cenami najpomembnejših vhodnih in izhodnih dejavnikov ter diskontne stopnje; (ii) diskontna stopnja, ki se uporabi v ekonomski analizi za izračun neto sedanje vrednosti, se izbere v skladu z evropskimi ali nacionalnimi smernicami; (iii) če je ustrezno, države članice v nacionalnem in/ali regionalnem/lokalnem okviru uporabijo napovedi nacionalnega, evropskega ali mednarodnega gibanja cen energije; (iv) cene, uporabljene v ekonomski analizi, odražajo socialno-ekonomske stroške in koristi. Kolikor je to mogoče, tj. kadar obstaja tržna cena ali kadar je ta že regulirana na evropski ali nacionalni ravni, bi morali biti vključeni zunanji stroški, kot so vplivi na okolje in zdravje.

(f) Analiza občutljivosti: (i) vključi se analiza občutljivosti, s katero se na podlagi variabilnih dejavnikov, ki bistveno vplivajo na rezultat izračunov, kot so različne cene energije, ravni povpraševanja, diskontne stopnje in drugi, ocenijo stroški in koristi projekta ali skupine projektov.

Del IV

MOREBITNE NOVE STRATEGIJE IN UKREPI POLITIKE

9. Pregled novih zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov politike (8) za uresničitev gospodarskega potenciala, opredeljenega v skladu s točkama 7 in 8, skupaj s predvidenim:

(a) zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov;

(b) prihranki primarne energije v GWh na leto;

(c) vplivom na delež soproizvodnje z visokim izkoristkom;

(d) vplivom na delež obnovljivih virov energije v nacionalni mešanici virov energije ter v sektorju ogrevanja in hlajenja;

(e) povezavami z nacionalnim finančnim načrtovanjem in prihranki stroškov za javni proračun in udeležence na trgu;