SKLEP SVETA

z dne 14. junija 2004

o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo

(2004/518/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 533/2004 z dne 22. marca 2004 o vzpostavitvi evropskih partnerstev v okviru procesa stabilizacije in pridruževanja (1) in zlasti člena 2 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

Evropski svet v Solunu je 19. in 20. junija 2003 potrdil „Solunsko agendo za Zahodni Balkan: na poti k evropski integraciji“, kjer je oblikovanje evropskih partnerstev omenjeno kot eno od sredstev za krepitev procesa stabilizacije in pridruževanja.

Uredba (ES) št. 533/2004 določa, da Svet s kvalificirano večino in na predlog Komisije odloča o načelih, prednostnih nalogah in pogojih evropskih partnerstev, kot tudi o morebitnih naknadnih prilagoditvah. Prav tako določa, da bo spremljanje izvajanja evropskih partnerstev zagotovljeno z mehanizmi, vzpostavljenimi v okviru procesa stabilizacije in pridruževanja, predvsem z letnimi poročili.

SKLENIL:

Člen 1

V skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 533/2004 so načela, prednostne naloge in pogoji iz Evropskega partnerstva z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo navedeni v Prilogi k temu sklepu, ki je njegov sestavni del.

Člen 2

Izvajanje Evropskega partnerstva se preverja z mehanizmi, vzpostavljenimi v okviru procesa stabilizacije in pridruževanja.

Člen 3

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 86, 24.3.2004, str. 1.

PRILOGA

1. UVOD

Solunska agenda opredeljuje načine in sredstva za krepitev procesa stabilizacije in pridruževanja, med drugim tudi uvedbo evropskih partnerstev.

Izhajajoč iz letnega poročila Komisije je namen Evropskega partnerstva z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo določiti prednostne naloge za ukrepanje, da bi prizadevanja za približevanje Evropski Uniji podprli znotraj smiselno zaokroženega okvira. Te prednostne naloge so prilagojene posebnim potrebam in stopnji pripravljenosti Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije ter se bodo po potrebi posodabljale. Evropsko partnerstvo predvideva tudi usmeritve za finančno pomoč Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji.

Pričakuje se, da bo Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija sprejela načrt s časovnim razporedom in podrobnostmi glede svojega pristopa k prednostnim nalogam iz Evropskega partnerstva. V načrtu je treba navesti, kako naj bi se uresničevali solunska agenda, prednostne naloge v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji, izpostavljene na konferenci v Londonu leta 2002 in na ministrskem srečanju v Bruslju 28. novembra 2003 v okviru Foruma EU-Zahodni Balkan, ter ukrepi, ki jih je predstavila vsaka od držav zahodnega Balkana na sestanku 5. novembra 2003 v Beogradu, in pomenijo nadaljevanje ohridske konference o integriranem upravljanju mej.

2. NAČELA

Proces stabilizacije in pridruževanja ostaja okvir za evropsko usmeritev držav zahodnega Balkana do njihovega pristopa v prihodnosti.

Glavne prednostne naloge za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo se nanašajo na njeno usposobljenost za izpolnjevanje meril, ki jih je določil Evropski svet leta 1993 v Kobenhavnu, in pogojev, določenih za proces stabilizacije in pridruževanja, predvsem pogojev, opredeljenih v sklepih Sveta z dne 29. aprila 1997 ter 21. in 22. junija 1999, na vsebino sklepne izjave s zagrebškega vrha 24. novembra 2000 ter na solunsko agendo.

3. PREDNOSTNE NALOGE

Komisija je v svojem letnem poročilu ocenila doseženi napredek ter navedla področja, na katerih mora država še okrepiti svoja prizadevanja. Prednostne naloge, naštete v tem evropskem partnerstvu so bili izbrane na podlagi realističnih pričakovanj, da jih bo Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija lahko izpeljala ali pri njih dosegla bistven napredek v naslednjih letih. Razlikuje se med kratkoročnimi prednostnimi nalogami, ki naj bi bile opravljene v enem do dveh letih, in srednjeročnimi prednostnimi nalogami, ki naj bi bile opravljene v treh do štirih letih.

Evropsko partnerstvo navaja glavna prednostna področja za pripravo Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije na nadaljnje vključevanje v Evropsko unijo, ki temeljijo na analizi iz letnega poročila 2004. Treba je opozoriti, da pri približevanju zakonodaje, vključevanje pravnega reda Unije v nacionalno zakonodajo samo po sebi ne zadostuje; treba se je pripraviti tudi na njegovo polno izvajanje.

3.1. KRATKOROČNE PREDNOSTNE NALOGE

Politični položaj

Demokracija in pravna država

Zagotoviti delovanje državnih institucij na celotnem ozemlju.

Izvajati Ohridski okvirni sporazum– Uveljaviti že sprejeto zakonodajo za izvajanje okvirnega sporazuma. Sprejeti preostalo zakonodajo, ki jo zahteva okvirni sporazum, predvsem sprejeti in izvajati zakonodajo o ozemeljski razdelitvi, financiranju občin in mestu Skopje. Doseči hiter napredek pri izvajanju procesa decentralizacije, da se omogoči lokalne volitve po načrtu, zlasti krepitev sposobnosti občin glede finančnega upravljanja in upravljanja prenesenih pristojnosti in premoženja z usposabljanjem, svetovanjem in posredovanjem opreme. Obenem okrepiti upravno usposobljenost za nadzor in pospešitev procesa decentralizacije, vključno na centralni ravni, predvsem v Ministrstvu za lokalno samoupravo in Ministrstvu za finance v povezavi z davčno decentralizacijo kakor tudi v resornih ministrstvih na njihovih lastnih področjih pristojnosti. Zagotoviti, da so ustrezni proračunski viri dodeljeni tako, da je zagotovljen nemoten prenos pristojnosti. Sprejeti srednjeročni strateški načrt za pravično zastopanost manjšin, vključno z ustreznimi proračunskimi sredstvi, in zagotoviti pospešeno izvajanje. Sprejeti nadaljnje ukrepe za uresničevanje določb okvirnega sporazuma o rabi jezika in simbolih narodnih skupnosti. Izboljšati sposobnost spremljanja in ocenjevanja institucionalnih enot centralne ravni države. Okrepiti prizadevanja za revitalizacijo nekdanjih kriznih območij.

Izboljšati delovanje javne uprave– V celoti izvajati zakon o javnih uslužbencih. Nadaljevati z razvojem Agencije za državne uradnike. Razviti ustrezno strateško načrtovanje in s tem povezano dodelitev sredstev v vseh ministrstvih in na ravni vlade. Izvajati strateški razvojni načrt Generalnega sekretariata. Dokončati tekoče operativne analize v vseh javnih organih in sprejeti ukrepe za izvajanje njihovih priporočil ob upoštevanju procesa decentralizacije. Izboljšati preglednost uprave in sprejeti zakon o dostopu javnosti do informacij. Reformirati zakone o upravnih postopkih in upravnih sporih za okrepitev uveljavljanja državljanskih pravic. V celoti izvajati zakon o varuhu človekovih pravic iz leta 2003 in zaključiti reformiranje funkcije varuha človekovih pravic. Zagotoviti upoštevanje priporočil varuha človekovih pravic. Spodbujati razvoj civilne družbe in njeno aktivno udeležbo v postopkih sprejemanja odločitev.

Okrepiti pravosodni sistem– Pripraviti celovito reformo sodstva. Pregledati sedanji sistem izbora, imenovanja in napredovanja sodnikov in tožilcev z namenom zagotovitve politične neodvisnosti, nezamenljivosti sodnikov in napredovanja na temelju delovne uspešnosti. Pripraviti potrebne ustavne in zakonske spremembe za zagotovitev neodvisnosti organa, pristojnega za njihov izbor in napredovanje na delovnem mestu. Poenostaviti sodne postopke. Izboljšati izvrševanje sodnih odločb. Uvesti mehanizme alternativnega reševanja sporov, vključno z arbitražo in mediacijo v kazenskih zadevah. Zagotoviti ustrezno uveljavljanje premoženjskih pravic in izvrševanje odločb sodišča na področju civilnega prava. Okrepiti institucionalne sposobnosti za izobraževanje in usposabljanje sodnikov in tožilcev ter pripraviti ustanovitev Državne šole za sodnike in tožilce. Zagotoviti ustrezne programe začetnega in poklicnega usposabljanja.

Izboljšati boj zoper korupcijo– Izvajati strategijo boja zoper korupcijo. Okrepiti institucionalno sposobnost preiskovanja in preganjanja korupcije. Izboljšati koordinacijo in zagotoviti sodelovanje med organi odkrivanja in pregona in Državno komisijo za preprečevanje korupcije. Izboljšati izmenjavo podatkov o primerih korupcije med službami, pristojnimi za odkrivanje, preiskavo in pregon odkritih primerov. Krepiti in izvajati pravila, ki se uporabljajo za uradno prijavo premoženja, navzkrižje interesov, preglednost javnih naročil ter notranji in zunanji nadzor uprave. Sprejeti ustrezno zakonodajo o financiranju političnih strank.

Človekove pravice in varstvo manjšin

Izboljšati spoštovanje človekovih pravic s strani organov odkrivanja in pregona– Zagotoviti skladnost z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, Konvencijo o preprečevanju mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja in z drugimi ustreznimi mednarodnimi konvencijami. Uporabljati kodeks poklicne etike in zagotoviti pregon nepravilnosti. Ustrezno preganjati prejšnje primere zlorab. Izboljšati notranji nadzor in upoštevanje poklicnih standardov v vseh organih odkrivanja in pregona kot tudi v sodstvu in upravah zaporov. Spoštovati pravila o priporu v predkazenskem postopku. Spodbujati ozaveščenost policije, sodnikov, tožilcev in drugih organov odkrivanja in pregona glede njihovih obveznosti v zvezi s človekovimi pravicami in zagotavljati njihovo izvajanje v skladu z mednarodnimi zahtevami.

Spodbujati svobodo izražanja in medijev– Pregledati pravni okvir za radiodifuzno oddajanje v smislu preprečevanja političnega vpliva. Sprejeti konkretne ukrepe za zagotovitev neodvisnosti nadzornega organa za medije. Revidirati zakonodajo o obrekovanju, da upošteva evropske standarde in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice.

Zagotoviti spoštovanje pravic manjšin– Zagotoviti zaključitev postopka ustanavljanja tretje državne univerze v Tetovu na način, ki ustvarja sinergijo z South East European University in zagotavlja akademske standarde v skladu z Bolonjsko deklaracijo.

Regionalno in mednarodno sodelovanje

Krepiti regionalno sodelovanje– Ravnati v skladu z zahtevami procesa stabilizacije in pridruževanja (PSP) in obvez iz Soluna glede regionalnega sodelovanja. Zagotoviti izvajanje vseh regionalnih sporazumov o prosti trgovini. Nadaljevati s sklepanjem sporazumov s sosednjimi državami, med drugim o čezmejnem sodelovanju na področju boja proti organiziranemu kriminalu, nedovoljenemu prometu in tihotapljenju, kakor tudi na področju sodelovanja sodstva, upravljanja mej, okolja in energije ter zagotavljati njihovo učinkovito izvajanje.

Zagotoviti pravilno izvajanje Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (SPS) na področju regionalnega sodelovanja– Zaključiti pogajanja s Hrvaško o bilateralni konvenciji o regionalnem sodelovanju.

Sprejeti potrebni pravni okvir o sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo

Izvajati mednarodne sporazume, ki jih je sklenila Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija– Spoštovati obveznosti, ki jih je sprejela Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija v okviru njenih odnosov z EU.

Gospodarski položaj

Tržno gospodarstvo in strukturne reforme

Vzdrževati makroekonomsko stabilnost– Zagotoviti uravnoteženo makroekonomsko stabilnost – Ohraniti stabilen makroekonomski okvir v kontekstu programa Mednarodnega denarnega sklada (IMF). Skleniti dogovor o nadaljnjem programu.

Nadaljevati z gospodarskimi reformami– Uvesti celovite tržno usmerjene reforme, namenjene zmanjšanju vloge države na področju gospodarstva in zagotovitvi enakih pogojev delovanja za vse gospodarske akterje, da se jim omogoči delovanje v stabilnem in predvidljivem okolju. Razjasniti in uveljavljati premoženjske pravice, tudi v kontekstu privatizacije.

Izboljšati poslovno okolje– Sprejeti in izvajati izboljšani pravni okvir zakonodaje o družbah. Povečati učinkovitost upravnega in sodnega sistema in racionalizirati učinkovitost stečajnih postopkov. Razviti program za poenostavitev in skrajšanje postopkov izdajanja dovoljenj in izboljšati preglednost vseh upravnih postopkov, ki imajo vpliv na podjetja.

Politika zaposlovanja– Razviti in izvajati celovito strategijo za spodbujanje zaposlovanja in zmanjšanje brezposelnosti, predvsem z upoštevanjem poklicnega usposabljanja in reforme trga dela, z vključitvijo vseh zadevnih akterjev v vseh etničnih skupnostih. Spoštovati poglavitne delovne standarde in zagotoviti njihovo učinkovito izvajanje (vključno s svobodo združevanja in pravico do kolektivnih pogajanj, nediskriminacijo pri zaposlovanju in v poklicu).

Upravljanje javnih financ

Izboljšati upravljanje javnih financ– Izvajati davčno decentralizacijo. Določiti fleksibilno strukturo plač državnih uslužbencev. Okrepiti sposobnost notranjega nadzora in revizije v Ministrstvu za finance in razširiti nadzor na celotno javno upravo. Pregledati zakon o računskem sodišču z namenom njegove uskladitve s standardi EU in okrepitev računskega sodišča kot neodvisne državne institucije s samostojnim proračunom. Izvajati večjo kontrolo in nadzor nad odhodki iz posebnih proračunskih sredstev. Vzpostaviti učinkovit trg zakladnih menic in obveznic.

EU Standardi

Notranji trg in trgovina

Primerno izvajati Protokol o prilagoditvi SPS, da se upošteva širitev EU.

Pretok blaga– Zagotoviti nadaljnji napredek pri prevzemu evropskih tehničnih norm in standardov. Izvajanje zakonodaje o standardizaciji, normiranju, meroslovju in ocenjevanju skladnosti iz leta 2002, med drugim s sprejemanjem izvedbenih aktov in krepitvijo upravne usposobljenosti za zagotavljanje izvajanja. Napredovati v smislu uporabe kombinirane nomenklature.

Finančne storitve– Izboljšati okvirne nadzorne predpise in nadzor tega sektorja.

Varstvo osebnih podatkov– Spremeniti zakonodajo o varstvu osebnih podatkov skladno s standardi EU in ustanoviti neodvisni organ za nadzor njenega izvajanja.

Carina– Doseči pomembne rezultate v boju proti goljufiji, tihotapljenju in nedovoljeni trgovini. Nadaljevati s krepitvijo carinske uprave in zagotoviti njeno pravilno delovanje z namenom izpolnjevanja standardov EU. Nadaljevati s procesom reforme in zagotoviti pravilno izvajanje strateškega načrta 2004-2008. Zagotoviti zlasti pravilno delovanje nove enote za poklicne standarde in pregon primerov korupcije v carinski službi. Okrepiti upravno sodelovanje v carinskem sektorju. Okrepiti službe, ki sodelujejo pri izvajanju trgovinskih sporazumov, zlasti glede nadzora pravil o preferencialnem poreklu blaga.

Obdavčevanje– Začeti pregled veljavne davčne zakonodaje in upravnih postopkov ter zagotoviti učinkovito in nediskriminacijsko izvajanje davčne zakonodaje. Odpraviti sedanje različne stopnje trošarine za tobačne izdelke, ki temeljijo na poreklu blaga (domače ali uvoženo). Nadaljevati z reformo davčne uprave in zlasti na lokalni ravni okrepiti njeno usposobljenost za pobiranje in nadzor dolgovanega davka. Reševati problem povečanih zaostankov pri vračanju davka na dodano vrednost. Upoštevati načela etičnega kodeksa za obdavčenje podjetij in zagotavljati skladnost novih davčnih ukrepov s temi načeli.

Konkurenca in državne pomoči– Sprejeti zakonodajo zoper omejevanje konkurence. Organu, pristojnemu za konkurenco, zagotoviti učinkovita sredstva za neposredno izvajanje zakonodaje in izrekanje sankcij. Spodbujati preglednost in temeljno izvajanje načel za državne pomoči. Spodbujati konkurenčno politiko s pospeševanjem liberalizacije, z izboljšanjem postopkov na področju javnih naročil in zagotavljanjem bolj konkurenčnega privatizacijskega pristopa. Sprejeti sekundarno zakonodajo o državnih pomočeh in krepiti upravno sposobnost za izvajanje zakonskega okvira.

Javna naročila– Izboljšati sedanji pravni okvir za javna naročila v skladu s pravnim redom EU in ustanoviti Agencijo za javna naročila, ki bo lahko zagotavljala izvajanje zakonskega okvira.

Pravice intelektualne in industrijske lastnine– Sprejeti sekundarno zakonodajo v zvezi z zakonom o industrijski lastnini in izvajati zakon. Nadaljevati z izboljšanjem zakonodaje o avtorskih in sorodnih pravicah.

Sektorske politike

Industrija in MSP– Sprejeti program prestrukturiranja in preoblikovanja jeklarske industrije v skladu z zadevnim konkurenčnim pravom EU z namenom oblikovati učinkovita in konkurenčna podjetja. Izvajati načela Evropske listine za mala podjetja, zlasti ciljev, določenih za 2004. Izboljšati dostop malih in srednje velikih podjetij do finančnih in drugih storitev. Nadaljevati s pripravo nacionalnega jamstvenega sklada.

Energija– Razvijati novo ustanovljeno Regulativno komisijo za energetiko za izpolnjevanje smernic EU in izogibanje monopolnega položaja v energetskem sektorju. Spremeniti energetski zakon s ciljem uvedbe upravljavca prenosnega omrežja in zagotavljanja gospodarskih javnih storitev. Nadaljevati z reformami (privatizacijo) v sektorju električne energije.

Telekomunikacije– Zagotoviti učinkovito liberalizacijo sektorja elektronskih komunikacij, vključno s krepitvijo regulatornih organov ter sprejetjem ustreznih zakonov in ukrepov za ta sektor.

Okolje– Sprejeti zakonodajo o okolju, ravnanju z odpadki, gospodarjenju z vodami, varstvu naravnih virov in kvaliteti zraka v skladu s standardi EU. V skladu s pravnim redom EU razviti nacionalno strategijo za trajnostni razvoj, vključno z obširnim načrtom za izvajanje priporočil iz sklepov Svetovnega vrha Združenih narodov o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002.

Sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev

Upravljanje mej– Po Ohridski regionalni konferenci o obmejni varnosti in upravljanju mej, maja 2003, izvajati kratkoročne ukrepe, ki jih je sprejela vlada in so bili predstavljeni na srečanju ministrov za pravosodje in notranje zadeve v okviru Foruma EU-Zahodni Balkan 28. novembra 2003. Izvajati strategijo integriranega upravljanja mej, sprejeto decembra 2003, v sodelovanju med zadevnimi uradi. Okrepiti sodelovanje med Ministrstvom za notranje zadeve in Ministrstvom za obrambo za poenostavitev prenosa pristojnosti o nadzoru mej na mejno policijo in zagotoviti institucionalni razvoj služb mejne policije.

Migracijska in azilna politika– Izvajati zakon o azilu iz leta 2003. Vzpostaviti neodvisno in pregledno komisijo za pritožbe in revizijo za iskalce azila. Sprejeti ustrezne izvedbene predpise za izvajanje in razvoj strategij sprejemanja in sprejemnih objektov. Ponovno preučiti migracijsko zakonodajo, predvsem pregledati zakonodajo, ki se nanaša na ilegalno priseljevanje in trgovino z ljudmi. Izdelati skupno strategijo za boj proti ilegalnemu priseljevanju in trgovini z ljudmi, z vključitvijo regionalne razsežnosti. Sprejeti nov zakon o tujcih.

Policija– Zagotoviti, da policijske službe, predvsem posebne policijske enote, ravnajo v skladu z mednarodnimi standardi in prakso. Jasno določiti vlogo Ministrstva za notranje zadeve in Ministrstva za obrambo v primerih kriznega upravljanja v skladu s prakso EU. Sprejeti in izvesti akcijski načrt za reformo policije ob upoštevanju pravične zastopanosti na vseh ravneh in načrtovati potrebna sredstva za njegovo izvajanje. Sprejeti nujne ukrepe za reformiranje upravljanja s človeškimi viri. Izboljšati sodelovanje s sodstvom. Okrepiti izobraževalne kapacitete in zagotoviti pravilno delovanje Policijske akademije, vključno z ustrezno dodelitvijo proračunskih virov. Zmanjšati korupcijo in nepravilno ravnanje v policijskih vrstah. Spodbujati sodelovanje z Interpolom in drugimi mednarodnimi organizacijami odkrivanja in pregona, predvsem z boljšo uporabo njihovih podatkovnih baz.

Organizirani kriminal, nedovoljena trgovina, droge, pranje denarja in terorizem– Izvajati akcijsko usmerjene ukrepe, ki jih je sprejela vlada in so bili predstavljeni na srečanju ministrov za pravosodje in notranje zadeve EU in Zahodnega Balkana 28. novembra 2003. Zaključiti ratifikacijo Konvencije ZN proti organiziranemu kriminalu, vključno z njenimi zadevnimi protokoli o orožju malega kalibra, trgovanju z ljudmi in tihotapljenju migrantov, in zagotoviti njihovo izvajanje. Okrepiti sodelovanje med organi odkrivanja in pregona, ki sodelujejo v boju proti organiziranemu kriminalu. Izboljšati analizo informacij in analizo tveganj in vzpostaviti centralno enoto za nadzor kriminalitete, ki sodeluje z vsemi uradi odkrivanja in pregona. Sprejeti potrebne zakonodajne spremembe za uporabo posebnih preiskovalnih metod. Razviti programe za zaščito prič. Okrepiti sposobnost za boj proti trgovini z drogami. Izdelati nacionalno strategijo o drogah v skladu s strategijo o drogah in akcijskim načrtom EU. Določiti pristojnosti Direkcije za boj proti pranju denarja (DML) in finančne policije in nadgraditi DML na raven enote finančnega nadzora v skladu z EU standardi. Sprejeti potrebne ukrepe za sklenitev sporazuma z Europolom. Razširiti mednarodno sodelovanje in izvajati ustrezne mednarodne konvencije o boju proti terorizmu. Izboljšati sodelovanje in izmenjavo informacij med policijo in obveščevalnimi službami znotraj države in z drugimi državami. Preprečevati financiranje in pripravo terorističnih dejavnosti.

3.2. SREDNJEROČNE PREDNOSTNE NALOGE

Politični položaj

Demokracija in pravna država

Izvajati Okvirni sporazum (OS)– Izvajati strateški načrt za pravično zastopanost manjšin. Zagotoviti pravilno delovanje decentraliziranih ravni vlade. Okrepiti prizadevanja za revitalizacijo nekdanjih kriznih območij.

Nadaljevati z izboljšanjem delovanja uprave– Nadaljevati s spodbujanjem neodvisnosti uprave, preglednosti v postopku zaposlovanja in napredovanja na temelju sposobnosti, profesionalnosti in pravične zastopanosti vseh narodnih skupnosti. Nadaljevati z reformo javne uprave, predvsem ob upoštevanju izida „funkcionalne“ analize. Nadalje razvijati zmogljivost ministrstev za uresničitev vrste skupnih nalog za spodbujanje koordinacijske vloge Generalnega sekretariata in drugih centralnih organov (razvoj politike, strateško načrtovanje, finančno poslovodenje, kadrovski menedžment, informacijska tehnologija). Zagotoviti, da so sektorji v upravi, odgovorni za izvajanje določb SPS, ustrezno opremljeni za opravljanje njihovih nalog. Nadaljevati s spodbujanjem razvoja civilne družbe in njene aktivne udeležbe v postopku sprejemanja odločitev.

Nadalje krepiti pravosodni sistem– Izvesti celovito reformo pravosodnega sistema, vključno s potrebnimi spremembami ustave in pravnega okvira in okrepiti celovito sposobnost pravosodnega sistema. Zagotoviti učinkovito delovanje Nacionalne šole za sodnike in tožilce. Okrepiti usposabljanje na področju zakonodaje EU, čezmejno sodelovanje v kazenskih zadevah in v postopkih. Zmanjšati zaostanke primerov na vseh sodiščih. Zagotoviti ustrezno opremo in dobro usposobljeno in specializirano administrativno osebje z ustreznim statusom. Zagotoviti zadostna proračunska sredstva za omogočanje dostopa do sodišča in do pravne pomoči. Povečati plače.

Nadalje izboljšati boj proti korupciji, organiziranem kriminalu– Doseči bistvene, otipljive rezultate v boju proti korupciji na vseh ravneh z ustrezno zakonodajo in pravilnim izvajanjem nacionalnega programa proti korupciji. Olajšati nameščanje oficirjev za zvezo, ki jih dodelijo države članice, v ustreznih državnih organih, ki se ukvarjajo z bojem proti organiziranemu kriminalu. Pripraviti EU polletna poročila o dosežkih pri sodnem pregonu z organiziranim kriminalom povezanih dejavnosti, v skladu z Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, znano kot Palermska konvencija.

Človekove pravice in varstvo manjšin

Zagotoviti spoštovanje človekovih pravic s strani organov odkrivanja in pregona– Zagotoviti, da so policija, sodniki, državni tožilci in drugi organi odkrivanja in pregona v celoti seznanjeni s svojimi obveznostmi glede človekovih pravic in jih izvajajo. Zagotoviti, da se v prostorih za pridržanje in zaporih spoštuje človekovo dostojanstvo.

Nadalje spodbujati svobodo izražanja in medijev– Zagotoviti, da so zakoni na področju medijev usklajeni s standardi EU in se jih pravilno izvaja.

Nadalje spodbujati načelo nediskriminacije in enake zastopanosti– Spodbujati možnosti zaposlovanja za vse etnične skupnosti in olajšati dostop do izobraževanja. Spodbujati višješolsko izobraževanje za manjšine in zagotoviti višješolsko izobraževanje v albanskem jeziku, v skladu s standardi EU, kakor je opredeljeno z Bolonjsko deklaracijo.

Regionalno in mednarodno sodelovanje

Nadalje krepiti regionalno sodelovanje– Vzdrževati konstruktivno in usklajeno regionalno politiko, ki spodbuja dialog, stabilnost, dobro sosedstvo in sodelovanje. Izvajati Memorandum o soglasju o jedru regionalne prometne mreže v jugovzhodni Evropi (JVE). Izvajati obveznosti, prevzete v okviru Atenskega memoranduma o soglasju o regionalnem energetskem trgu v jugovzhodni Evropi iz leta 2003 in pripraviti vzpostavitev integriranega energetskega regionalnega trga.

Izvajati mednarodne sporazume, ki jih je sklenila Nekdanja jugoslovanske republika Makedonija– V celoti izvajati mednarodne sporazume in konvencije, ki jih je ratificirala Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, zlasti konvencije na področju pravosodja in notranjih zadev, človekovih pravic in pravic manjšin ter trgovine.

Gospodarski položaj

Prosto tržno gospodarstvo in strukturne reforme

Zagotoviti trajnost gospodarskih reform

Dodatno izboljšati podjetniško okolje– Zagotoviti učinkovito izvajanje glavnih mednarodnih standardov in standardov EU za pravo družb, računovodstvo in revizijo. Še naprej nadgrajevati učinkovitost upravnega in sodnega sistema, v celoti izvajati program za poenostavitev in skrajšanje postopkov izdajanja dovoljenj in dodatno izboljšati preglednost vseh upravnih postopkov, ki imajo vpliv na podjetja. Zagotoviti izvajanje upniških pravic v preglednem zakonodajnem okviru in z reformiranjem katastra. Spodbujati izvajanje kodeksa o upravljanju podjetij.

Zaposlovanje in socialna politika– Razvijati socialno politiko za spodbujanje socialne kohezije in učinkovitih sistemov socialne zaščite, za izboljšanje socialnih standardov in boj zoper revščino in socialno izključenost. Nadalje razvijati politiko zaposlovanja z vključitvijo vseh zadevnih akterjev.

Upravljanje javnih financ

Dodatno izboljšati javne finance in njihovo upravljanje– Okrepiti javni notranji in zunanji finančni nadzor. Odstraniti glavne ovire za razvoj drugega stebra pokojninskega sistema, predvsem financiranje prehoda s solidarnostnega sistema na obvezni sistem akumuliranja sredstev.

Goljufije– Vzpostaviti učinkovite postopke za odkrivanje, obravnavo in spremljanje primerov (domnevne) goljufije in drugih nepravilnosti v povezavi z nacionalnimi in mednarodnimi sredstvi

Standardi EU

Notranji trg in trgovina

Pretok blaga– Okrepitev vladne usposobljenosti za izvajanje zahtev SPS, predvsem z razvijanjem internih strokovnih znanj za oceno skladnosti osnutka zakonodaje s pravnim redom EU.

Finančne storitve– Zagotoviti učinkovito uvedbo neodvisnih in dobro usposobljenih nadzornih organov v skladu z mednarodno priznanimi standardi.

Varstvo osebnih podatkov– Nadaljevati institucionalno krepitev organa za varstvo podatkov v skladu z EU standardi in praksami.

Carina– Nadaljnja krepitev carinske uprave in zagotavljanje njenega pravilnega delovanja z namenom izpolnjevanja EU standardov. Izvajanje strateškega načrta 2004-2008.

Davki– Nadaljevati s krepitvijo davčne uprave, predvsem na področju pobiranja davkov in nadzora, in zagotoviti njeno pravilno delovanje z namenom izpolnjevanja EU standardov. Razviti revizijsko strategijo in ustrezne sisteme informacijske tehnologije.

Konkurenca in državne pomoči– Izvajati zakonodajo zoper omejevanje konkurence. Organ, pristojen za konkurenco, dodatno okrepiti s pooblastili za neposredno izvajanje zakonodaje in izrekanje sankcij. Nadalje spodbujati preglednost na področju državne pomoči.

Javna naročila– Vzpostaviti v celoti delujoče strukture za javna naročila in zagotoviti dosledno upoštevanje postopkov javnih naročil, v skladu z zakonom in zahtevami SPS.

Pravice intelektualne lastnine– Zagotoviti izvajanje zakonodaje o intelektualni in industrijski lastnini.

Sektorske politike

Industrija in MSP– Izvesti program prestrukturiranja in preoblikovanja jeklarske industrije. Dokončati izvajanje strategije za uvedbo Evropske listine za mala podjetja. Spodbujati dostop SMP do možnosti kreditiranja. Nadaljevati s pridobivanjem izkušenj z mehanizmi nefinančne podpore MSP (t.j. grozdenje podjetij in tehnološki parki) Izvajati akcijski načrt FIAS za zmanjšanje ovir pri investiranju.

Telekomunikacije– V notranje pravo prenesti in izvajati novi okvir EU za elektronske komunikacije.

Kmetijstvo– Sprejeti in izvajati strukturne reforme na področju kmetijstva. Sprejeti in izvajati celovito reformo, ki med drugim vključuje mejne in nacionalne inšpekcijske službe, prakse, povezane z zdravjem rastlin in živali, analizo politik, sektorski informacijski sistem in statistiko ter koordinacijske naloge za obstoječe institucije in službe javnega in zasebnega sektorja.

Okolje– Nadaljnje približevanje zakonodaje standardom EU. Izvajati sprejeto zakonodajo. Izboljšati spremljanje stanja okolja in nadaljevati z izgradnjo upravnih sposobnosti. Vključiti okoljske zadeve v različne politike, predvsem z razvijanjem velikih infrastrukturnih projektov, usklajenih s standardi EU.

Sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev

Upravljanje mej– Dokončati izvedbo strategije integriranega upravljanja mej v sodelovanju med pristojnimi agencijami.

Migracijska in azilna politika– Okrepiti razvoj nacionalnih azilnih struktur v skladu z mednarodnimi in evropskimi standardi za zagotovitev ustrezne zaščite in pomoči iskalcem azila in beguncem. Izvajati strategijo boja proti ilegalnemu priseljevanju in trgovini z ljudmi.

Policija– Dokončati izvedbo reforme policije. Okrepiti usposabljanje za boj zoper nove oblike kriminalitete, vključno z računalniškim in čezmejnim kriminalom. Dodatno izboljšati policijske informacijske sisteme.

Organizirani kriminal, nedovoljena trgovina, droge in pranje denarja– Doseči bistvene uspehe v boju proti organizirani kriminaliteti. Zagotoviti izvajanje instrumentov ZN proti organiziranemu kriminalu. Dodatno izboljšati sposobnosti države za preprečevanje in boj proti kriminalu s koordinacijo med organi odkrivanja in pregona in sodnimi oblastmi in dodatno usposabljanje v zvezi z novimi oblikami kriminalitete. Zmanjšati število nedovoljenega orožja malega kalibra in lahkega orožja. Zagotoviti polno delovanje enote finančnega nadzora v skladu s standardi EU. Izvajati nacionalno strategijo na področju drog. Okrepiti boj proti gospodarskemu in finančnemu kriminalu (vključno s pranjem denarja in ponarejanjem plačilnih sredstev) in goljufiji ter izboljšati ustrezno nacionalno zakonodajo.

4. PROGRAMIRANJE

Pomoč Skupnosti v okviru procesa stabilizacije in pridruževanja držav zahodnega Balkana bo zagotovljena z ustreznimi finančnimi instrumenti, zlasti z Uredbo Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Zvezni republiki Jugoslaviji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (1), skladno s tem ta sklep ne bo imel finančnih posledic. Poleg tega bo imela Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija dostop do sredstev iz večdržavnih in horizontalnih programov. Da bi olajšala sofinanciranje projektov, povezanih s procesom stabilizacije in pridruževanja, Komisija sodeluje z Evropsko investicijsko banko in mednarodnimi finančnimi institucijami, zlasti z Evropsko banko za obnovo in razvoj ter Svetovno banko.

5. POGOJNOST

Pogoj za pomoč Skupnosti v okviru procesa stabilizacije in pridruževanja držav zahodnega Balkana je nadaljnji napredek pri izpolnjevanju kopenhagenskih političnih meril. V primeru nespoštovanja omenjenih splošnih pogojev bo Svet lahko na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 2666/2000 ustrezno ukrepal.

Pogoj za pomoč Skupnosti je tudi izpolnjevanje pogojev, ki jih je opredelil Svet v svojih sklepih z dne 29. aprila 1997, zlasti kar zadeva obvezo prejemnikov, da bodo ob upoštevanju prednostnih nalog evropskega partnerstva izvajali demokratične, gospodarske in institucionalne reforme.

6. SPREMLJANJE

Spremljanje evropskega partnerstva se zagotavlja z mehanizmi, vzpostavljenimi v okviru procesa stabilizacije in pridruževanja, zlasti z letnim poročilom o procesu stabilizacije in pridruževanja.

(1) UL L 306, 7.12.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2415/2001 (UL L 327, 12.12.2001, str. 3).