PRILOGA

ZAKLJUČKI O NAJBOLJŠIH RAZPOLOŽLJIVIH TEHNIKAH (BAT)

PODROČJE UPORABE

Ti zaključki o BAT se nanašajo na naslednje dejavnosti, navedene v Prilogi I k Direktivi 2010/75/EU:

— 1.1: izgorevanje goriv v napravah s skupno nazivno vhodno toplotno močjo 50 MW ali več, če se ta dejavnost izvaja v kurilnih napravah s skupno nazivno vhodno toplotno močjo 50 MW ali več,

— 1.4: uplinjanje premoga ali drugih goriv v napravah s skupno nazivno vhodno toplotno močjo 20 MW ali več, če je ta dejavnost neposredno povezana s kurilno napravo,

— 5.2: odstranjevanje ali predelavo odpadkov v sežigalnici odpadkov ali napravi za sosežig odpadkov za nenevarne odpadke z zmogljivostjo nad 3 tone na uro ali za nevarne odpadke z zmogljivostjo nad 10 ton na dan, če se ta dejavnost izvaja v kurilnih napravah iz točke 1.1 zgoraj.

Ti zaključki o BAT zajemajo zlasti dejavnosti pred kurilno enoto in za njo, ki so neposredno povezane z zgoraj navedenimi dejavnostmi, med drugim uporabljene tehnike za preprečevanje in nadzorovanje emisij.

Goriva, obravnavana v teh zaključkih o BAT, so vse trdne, tekoče in/ali plinaste gorljive snovi, med drugim:

— trdna goriva (npr. premog, lignit, šota),

— biomasa (kot je opredeljena v členu 3(31) Direktive 2010/75/EU),

— tekoča goriva (npr. težko kurilno olje in plinsko olje),

— plinasta goriva (npr. zemeljski plin, plin z vsebnostjo vodika, in sintezni plin),

— goriva, specifična za industrijsko panogo (npr. stranski proizvodi v kemijski industriji ter železarstvu in jeklarstvu),

— odpadki, razen mešanih komunalnih odpadkov, kot so opredeljeni v členu 3(39) Direktive 2010/75/EU, ter drugih odpadkov, navedenih v členu 42(2)(a)(ii) in (iii) Direktive.

V teh zaključkih o BAT se ne obravnavajo:

— zgorevanje goriv v enotah z nazivno toplotno močjo manj kot 15 MW,

— kurilne naprave, ki so predmet odstopanja z omejenim trajanjem oziroma za sisteme daljinskega ogrevanja, kot je določeno v členih 33 in 35 Direktive 2010/75/EU, dokler odstopanja, določena v njihovih dovoljenih, ne prenehajo veljati, in sicer kar zadeva ravni emisij, povezane z BAT, za onesnaževala, ki jih zajema odstopanje, ter druga onesnaževala, katerih emisije bi se zmanjšale s tehničnimi ukrepi, ki jih odstopanje preprečuje,

— uplinjanje goriv, če ni neposredno povezano z zgorevanjem nastalega sinteznega plina,

— uplinjanje goriv in naknadno zgorevanje sinteznega plina, če je neposredno povezano z rafiniranjem nafte in plina,

— dejavnosti pred kurilno enoto in za njo, ki niso neposredno povezane z dejavnostmi zgorevanja ali uplinjanja,

— zgorevanje v procesnih pečeh ali grelnikih,

— zgorevanje v napravah za naknadno zgorevanje,

— sežiganje plinov,

— zgorevanje v rekuperacijskih kotlih in gorilnikih za skupno reducirano žveplo v obratih za proizvodnjo celuloze in papirja, saj je to vključeno v zaključke o BAT za proizvodnjo celuloze, papirja in kartona,

— zgorevanje rafinerijskih goriv v rafinerijah, saj je to vključeno v zaključke o BAT za rafiniranje nafte in plina,

— odstranjevanje ali predelava odpadkov v: — sežigalnicah odpadkov (kot so opredeljene v členu 3(40) Direktive 2010/75/EU), — napravah za sosežig odpadkov, kjer več kot 40 % toplote nastane iz nevarnih odpadkov, — napravah za sosežig odpadkov, v katerih zgorevajo samo odpadki, razen če so ti odpadki vsaj delno sestavljeni iz biomase, kot je opredeljena v členu 3(31)(b) Direktive 2010/75/EU,

saj so vključeni v zaključke o BAT za sežiganje odpadkov.

Drugi zaključki o BAT in referenčni dokumenti, ki bi lahko bili pomembni za dejavnosti, vključene v te zaključke o BAT, so:

— čiščenje odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemijski industriji (CWW),

— serija referenčnih dokumentov BAT za kemijsko industrijo (LVOC itd.),

— gospodarski učinki in učinki na različne prvine okolja (ECM),

— emisije iz skladiščenja (EFS),

— energijska učinkovitost (ENE),

— industrijski hladilni sistemi (ICS),

— proizvodnja železa in jekla (IS),

— spremljanje emisij v zrak in vodo iz obratov iz direktive o industrijskih emisijah (ROM),

— proizvodnja celuloze, papirja in kartona (PP),

— rafiniranje nafte in plina (REF),

— sežiganje odpadkov (WI),

— ravnanje z odpadki (WT).

OPREDELITEV POJMOV

V teh zaključkih o BAT se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

Uporabljeni izraz Opredelitev Splošni pojmi Kotel Katera koli kurilna naprava, razen motorjev, plinskih turbin in procesnih peči ali grelnikov. Plinska turbina s kombiniranim krožnim procesom Plinska turbina s kombiniranim krožnim procesom je kurilna naprava z dvema termodinamičnima krožnima procesoma (tj. Braytonovim in Rankinovim krožnim procesom). V plinski turbini s kombiniranim krožnim procesom se toplota dimnih plinov iz plinske turbine (ki deluje v skladu z Braytonovim krožnim procesom za proizvodnjo električne energije) pretvori v koristno energijo v uparjalniku na vršno toploto, kjer se uporabi za proizvodnjo pare, ta pa se nato razširi v parni turbini (ki deluje v skladu z Rankinovim krožnim procesom za proizvodnjo dodatne električne energije). V teh zaključkih o BAT plinska turbina s kombiniranim krožnim procesom vključuje konfiguraciji z dogrevanjem uparjalnika na vršno toploto in brez njega. Kurilna naprava Katera koli tehnična naprava, v kateri oksidirajo goriva, da se uporabi tako nastala toplota. V teh zaključkih o BAT se kombinacija: — dveh ali več ločenih kurilnih naprav, v katerih se dimni plini izpuščajo skozi skupni odvodnik, ali — ločenih kurilnih naprav, ki so prvič pridobile dovoljenje 1. julija 1987 ali po tem datumu oziroma katerih upravljavci so predložili popolno vlogo za dovoljenje na ta datum ali po njem in so nameščene tako, da bi se ob upoštevanju tehničnih in gospodarskih dejavnikov njihovi dimni plini po presoji pristojnega organa lahko izpuščali skozi skupni odvodnik, šteje za eno kurilno napravo. Pri izračunu skupne nazivne vhodne toplotne moči takšne kombinacije se seštejejo zmogljivosti vseh posameznih zadevnih kurilnih naprav z nazivno vhodno toplotno močjo vsaj 15 MW. Kurilna enota Posamezna kurilna naprava. Stalne meritve Meritve z avtomatiziranimi merilnimi sistemi, ki so trajno nameščeni na kraju postavitve. Neposredni izpust Izpust (v sprejemno vodno telo) na točki, kjer emisija zapusti obrat brez nadaljnje obdelave za kurilno enoto. Sistem za razžvepljevanje dimnih plinov Sistem, ki ga sestavljajo ena ali več tehnik za zmanjšanje emisij, katerega namen je zmanjšanje ravni SOX, ki se sproščajo iz kurilne naprave. Sistem za razžvepljevanje dimnih plinov – obstoječi Sistem za razžvepljevanje dimnih plinov, ki ni nov sistem za razžvepljevanje dimnih plinov. Sistem za razžvepljevanje dimnih plinov – novi Sistem za razžvepljevanje dimnih plinov v novi napravi ali sistem za razžvepljevanje dimnih plinov, ki vključuje vsaj eno tehniko za zmanjšanje emisij, ki je v obstoječi napravi uvedena ali v celoti zamenjana po objavi teh zaključkov o BAT. Plinsko olje Katero koli naftno tekoče gorivo, uvrščeno pod oznake KN 2710 19 25 , 2710 19 29 , 2710 19 47 , 2710 19 48 , 2710 20 17 ali 2710 20 19 . Oziroma katero koli naftno tekoče gorivo, pri katerem manj kot 65 volumskih odstotkov (skupaj z izgubami) destilira pri 250 °C in pri katerem vsaj 85 volumskih odstotkov (skupaj z izgubami) destilira pri 350 °C po metodi ASTM D86. Težko kurilno olje (TKO) Katero koli naftno tekoče gorivo, uvrščeno pod oznake KN 2710 19 51 do 2710 19 68 , 2710 20 31 , 2710 20 35 ali 2710 20 39 . Oziroma katero koli naftno tekoče gorivo, razen plinskega olja, ki zaradi svojih mej destilacije spada v razred težkih olj, namenjenih za uporabo kot gorivo, in pri katerem manj kot 65 volumskih odstotkov (skupaj z izgubami) destilira pri 250 °C po metodi ASTM D86. Če se destilacija ne more določiti z metodo ASTM D86, se naftni proizvod prav tako razvrsti v razred težkega kurilnega olja. Neto električni izkoristek (kurilna enota in IGCC) Razmerje med neto proizvedeno električno energijo (električna energija, proizvedena na visokonapetostni strani glavnega transformatorja, od katere se odšteje uvožena električna energija – npr. za porabo pomožnih sistemov) in energijskim vložkom goriva/surovine (kot kurilnostjo goriva/surovine) na meji kurilne enote v danem časovnem obdobju. Neto mehanski izkoristek Razmerje med mehansko močjo na strani bremena in toplotno močjo goriva. Neto skupni izkoristek goriva (kurilna enota in IGCC) Razmerje med neto proizvedeno energijo (proizvedena električna energija, topla voda, para, proizvedena mehanska energija, od katere se odšteje uvožena električna in/ali toplotna energija (npr. za porabo pomožnih sistemov)) in energijskim vložkom goriva (kot kurilnostjo goriva) na meji kurilne enote v danem časovnem obdobju. Neto skupni izkoristek goriva (enota za uplinjanje) Razmerje med neto proizvedeno energijo (proizvedena električna energija, topla voda, para, proizvedena mehanska energija in sintezni plin (kot kurilnost sinteznega plina), od katere se odšteje uvožena električna in/ali toplotna energija (npr. za porabo pomožnih sistemov)) in energijskim vložkom goriva/surovine (kot kurilnostjo goriva/surovine) na meji enote za uplinjanje v danem časovnem obdobju. Obratovalne ure Čas, izražen v urah, v katerem kurilna naprava delno ali v celoti obratuje in izpušča v zrak emisije, razen obdobij zagona in ustavitve. Redne meritve Določitev merjene veličine (posamezna količina, ki se meri) v določenih intervalih. Naprava – obstoječa Kurilna naprava, ki ni nova. Naprava – nova Kurilna naprava, za katero se prvič pridobi dovoljenje za obratovanje na območju obrata po objavi teh zaključkov o BAT, ali popolna nadomestitev kurilne naprave na obstoječih temeljih po objavi teh zaključkov o BAT. Naprava za naknadno zgorevanje Sistem, zasnovan za čiščenje dimnih plinov z zgorevanjem, ki ne obratuje kot neodvisna kurilna naprava, kot je termični oksidator (tj. sežigalnica preostalih plinov), in se uporablja za odstranjevanje onesnaževal (npr. hlapnih organskih spojin) iz dimnih plinov z rekuperacijo pri tem nastale toplote ali brez nje. Tehnike stopenjskega zgorevanja, pri katerih vsaka stopnja zgorevanja poteka v ločeni komori in pri katerih se lahko značilnosti procesa zgorevanja razlikujejo (na primer razmerje med gorivom in zrakom, temperaturni profil), se štejejo za del procesa zgorevanja in ne za naprave za naknadno zgorevanje. Če plini, ki nastanejo v procesnem grelniku/peči ali pri drugem zgorevalnem procesu, naknadno oksidirajo v drugi kurilni napravi, kjer se obnovi njihova energijska vrednost (z uporabo pomožnega goriva ali brez nje) za proizvodnjo električne energije, pare, tople vode/olja ali mehanske energije, se ta druga naprava prav tako ne šteje za napravo za naknadno zgorevanje. Sistem za prediktivno spremljanje emisij Sistem, ki se uporablja za stalno določanje koncentracije emisij onesnaževala iz vira emisije na podlagi njegovega razmerja s številom značilnih stalno spremljanih procesnih parametrov (npr. poraba gorivnega plina, razmerje med zrakom in gorivom) in podatkov o kakovosti goriva ali dovedenega materiala (npr. vsebnost žvepla). Procesna goriva iz kemijske industrije Plinasti in/ali tekoči stranski proizvodi, ki nastajajo v (petro-)kemijski industriji in se v kurilnih napravah uporabljajo kot nekomercialna goriva. Procesne peči ali grelniki Procesne peči ali grelniki so: — kurilne naprave, katerih dimni plini se uporabljajo za toplotno obdelavo objektov ali dovajanega materiala prek grelnih mehanizmov z neposrednim stikom (npr. peč za cement, apnenica, steklarska peč, peč za asfalt, proces sušenja, reaktor, ki se uporablja v (petro-)kemijski industriji, ter peči za obdelavo železa in jekla), ali — kurilne naprave, katerih sevalna in/ali prevajana toplota se na objekte ali dovajani material prenaša prek trdnega zidu brez uporabe posredne tekočine za prenos toplote (npr. koksarniška peč, kavper, peč ali reaktor za ogrevanje v procesu, ki se uporablja v (petro-)kemijski industriji, kot je peč za parni kreking, in procesni grelnik za ponovno uplinjanje utekočinjenega zemeljskega plina (UZP) na terminalih za UZP). Zaradi uporabe dobrih praks za energijske predelave imajo lahko procesni grelniki/peči povezane sisteme za proizvodnjo pare/električne energije. To se šteje za sestavni del zasnove procesnega grelnika/peči, ki ga ni mogoče obravnavati ločeno. Rafinerijska goriva Trdna, tekoča ali plinasta gorljiva snov, ki nastane pri destilaciji in stopnjah pretvorbe surove nafte. Primeri so rafinerijski gorivni plin, sintezni plin, rafinerijska olja in naftni koks. Ostanki Snovi ali predmeti, ki kot odpadki ali stranski proizvodi nastanejo pri dejavnostih, vključenih v področje uporabe tega dokumenta. Obdobja zagona in ustavitve Čas obratovanja naprave, kot je določen v skladu z določbami Izvedbenega sklepa Komisije 2012/249/EU (1). Enota – obstoječa Kurilna enota, ki ni nova. Enota – nova Kurilna enota, za katero se dovoljenje za obratovanje na območju kurilne naprave prvič pridobi po objavi teh zaključkov o BAT, ali popolna nadomestitev kurilne enote na obstoječih temeljih kurilne naprave po objavi teh zaključkov o BAT. Veljavno (enourno povprečje) Enourno povprečje se šteje za veljavno, če se ne izvajajo vzdrževalna dela avtomatiziranega merilnega sistema oziroma sistem ni v okvari.





Uporabljeni izraz Opredelitev Onesnaževala/parametri As Skupna količina arzena in njegovih spojin, izražena kot As. C3 Ogljikovodiki s tremi ogljikovimi atomi. C4+ Ogljikovodiki s štirimi ali več ogljikovimi atomi. Cd Skupna količina kadmija in njegovih spojin, izražena kot Cd. Cd + Tl Skupna količina kadmija in talija ter njunih spojin, izražena kot Cd + Tl. CH4 Metan. CO Ogljikov monoksid. KPK Kemijska potreba po kisiku. Količina kisika, potrebna za popolno oksidacijo organske snovi v ogljikov dioksid. COS Karbonil sulfid. Cr Skupna količina kroma in njegovih spojin, izražena kot Cr. Cu Skupna količina bakra in njegovih spojin, izražena kot Cu. Prah Skupna količina delcev (v zraku). Fluorid Raztopljeni fluorid, izražen kot F–. H2S Vodikov sulfid. HCl Vse anorganske plinaste klorove spojine, izražene kot HCl. HCN Vodikov cianid. HF Vse anorganske plinaste fluorove spojine, izražene kot HF. Hg Skupna količina živega srebra in njegovih spojin, izražena kot Hg. N2O Didušikov monoksid (didušikov oksid). NH3 Amoniak. Ni Skupna količina niklja in njegovih spojin, izražena kot Ni. NOX Skupna količina dušikovega monoksida (NO) in dušikovega dioksida (NO2), izražena kot NO2. Pb Skupna količina svinca in njegovih spojin, izražena kot Pb. PCDD/F Poliklorirani dibenzo-p-dioksini in dibenzofurani. RCG Nerazredčena koncentracija v dimnih plinih. Koncentracija SO2 v nerazredčenem dimnem plinu kot letno povprečje (pod standardnimi pogoji, navedenimi v oddelku Splošne ugotovitve) na dovodu v sistem za zmanjšanje emisij SOX, izražena pri referenčni vsebnosti kisika 6 volumskih odstotkov O2. Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V Skupna količina antimona, arzena, svinca, kroma, kobalta, bakra, mangana, niklja in vanadija ter njihovih spojin, izražena kot Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V. SO2 Žveplov dioksid. SO3 Žveplov trioksid. SOX Skupna količina žveplovega dioksida (SO2) in žveplovega trioksida (SO3), izražena kot SO2. Sulfat Raztopljeni sulfat, izražen kot SO4 2–. Sulfid, ki se zlahka sprošča Skupna količina raztopljenega sulfida in tistih neraztopljenih sulfidov, ki se po zakisljevanju zlahka sproščajo, izražena kot S2–. Sulfit Raztopljeni sulfit, izražen kot SO3 2–. TOC Skupni organski ogljik, izražen kot C (v vodi). TSS Skupne suspendirane trdne snovi. Masna koncentracija vseh suspendiranih trdnih snovi (v vodi), izmerjena s filtracijo prek filtrov iz steklenih vlaken in gravimetrijo. TVOC Skupni hlapni organski ogljik, izražen kot C (v zraku). Zn Skupna količina cinka in njegovih spojin, izražena kot Zn.

KRATICE

V teh zaključkih o BAT se uporabljajo naslednje kratice:

Kratica Opredelitev ASU Enota za dovajanje zraka CCGT Plinska turbina s kombiniranim krožnim procesom z dogrevanjem ali brez njega CFB Vrtinčna plast SPTE Soproizvodnja toplote in električne energije COG Koksni plin COS Karbonil sulfid DLN Suhi gorilniki z majhnimi emisijami NOX DSI Vbrizgavanje sorbenta v dimni kanal ESP Elektrostatični filter FBC Zgorevanje v lebdeči plasti FGD Razžvepljevanje dimnih plinov TKO Težko kurilno olje HRSG Uparjalnik na vršno toploto IGCC Kombinirani krožni proces z uplinjanjem LHV Kurilnost LNB Gorilniki z majhnimi emisijami NOX UZP Utekočinjeni zemeljski plin OCGT Plinska turbina z odprtim krožnim procesom OTNOC Pogoji, ki niso običajni pogoji obratovanja PC Zgorevanje goriva v prahu PEMS Sistem za prediktivno spremljanje emisij SCR Selektivna katalitična redukcija SDA Razpršilni suhi absorber SNCR Selektivna nekatalitična redukcija

SPLOSNE UGOTOVITVE

Najboljše razpoložljive tehnike

Tehnike, navedene in opisane v teh zaključkih o BAT, niso niti zavezujoče niti izčrpne. Uporabljajo se lahko druge tehnike, s katerimi se zagotovi vsaj enakovredna stopnja varstva okolja.

Če ni navedeno drugače, se ti zaključki o BAT uporabljajo za vse naprave, ki so predmet teh zaključkov.

Ravni emisij, povezane z BAT

Če so ravni emisij, povezane z BAT, navedene za različne čase povprečenja, je treba izpolniti vse navedene ravni emisij, povezane z BAT.

Ravni emisij, povezane z BAT, določene v teh zaključkih o BAT, ni treba uporabljati za zasilne turbine in motorje na tekoča goriva in pline, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto, če takšni nujni primeri niso združljivi z ravnmi emisij, povezanimi z BAT.

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije v zrak

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije v zrak, navedene v teh zaključkih o BAT, se nanašajo na koncentracije, izražene kot masa izpuščene snovi na prostornino dimnega plina pod naslednjimi standardnimi pogoji: suhi plin pri temperaturi 273,15 K in tlaku 101,3 kPa, izražene pa so v enoti mg/Nm3, μg/Nm3 ali ng I-TEQ/Nm3.

Spremljanje ravni emisij, povezanih z BAT, za emisije v zrak je navedeno v BAT 4.

Referenčni pogoji za kisik, ki so v tem dokumentu uporabljeni za izražanje ravni emisij, povezanih z BAT, so navedeni v preglednici spodaj.

Dejavnost Referenčna vsebnost kisika (OR) Zgorevanje trdnih goriv 6 volumskih odstotkov Zgorevanje trdnih goriv v kombinaciji s tekočimi in/ali plinastimi gorivi Sosežig odpadkov Zgorevanje tekočih in/ali plinastih goriv, razen v plinski turbini ali motorju 3 volumski odstotki Zgorevanje tekočih in/ali plinastih goriv v plinski turbini ali motorju 15 volumskih odstotkov Zgorevanje v napravah IGCC

Enačba za izračun koncentracije emisij pri referenčni vsebnosti kisika je:

Pri čemer je:

ER : koncentracija emisij pri referenčni vsebnosti kisika OR, OR : referenčna vsebnost kisika v volumskih odstotkih, EM : izmerjena koncentracija emisij, OM : izmerjena vsebnost kisika v volumskih odstotkih.

Za čas povprečenja se uporabljajo naslednje opredelitve:

Čas povprečenja Opredelitev Dnevno povprečje Povprečje v 24-urnem obdobju na podlagi veljavnih urnih povprečij, dobljenih s stalnimi meritvami. Letno povprečje Povprečje v enoletnem obdobju na podlagi veljavnih urnih povprečij, dobljenih s stalnimi meritvami. Povprečje v obdobju vzorčenja Povprečna vrednost treh zaporednih meritev, pri čemer vsako traja vsaj 30 minut (2). Povprečje vzorcev, dobljenih v enem letu Povprečje vrednosti, dobljenih v enem letu rednih meritev, ki se izvajajo tako pogosto, kot je določeno za posamezni parameter.

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije v vodo

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije v vodo, navedene v teh zaključkih o BAT, se nanašajo na koncentracije, izražene kot masa izpuščene snovi na prostornino vode, izražene pa so v μg/l, mg/l ali g/l. Ravni emisij, povezane z BAT, se nanašajo na dnevna povprečja, tj. 24-urne pretočno sorazmerne sestavljene vzorce. Časovno sorazmerni sestavljeni vzorci se lahko uporabijo, če je mogoče dokazati zadostno stabilnost pretoka.

Spremljanje ravni emisij, povezanih z BAT, za emisije v vodo je navedeno v BAT 5.

Ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT

Raven energijske učinkovitosti, povezana z BAT, se nanaša na razmerje med neto proizvedeno energijo kurilne enote in energijskim vložkom goriva/surovine kurilne enote pri dejanski zasnovi enote. Neto proizvedena energija se določi pri mejah kurilne enote, enote za uplinjanje ali enote IGCC, vključno s pomožnimi sistemi (npr. sistemi za čiščenje dimnih plinov), pri čemer enota obratuje pri polni obremenitvi.

V primeru naprav za soproizvodnjo (SPTE) se:

— raven energijske učinkovitosti, povezana z BAT, za neto skupni izkoristek goriva nanaša na kurilno enoto, ki obratuje pri polni obremenitvi in je prilagojena tako, da najprej čim bolj poveča oskrbo s toploto in nato preostalo energijo, ki se lahko proizvede;

— raven energijske učinkovitosti, povezana z BAT, za neto električni izkoristek se nanaša na kurilno enoto, ki pri polni obremenitvi proizvaja samo električno energijo.

Ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT, so izražene kot delež. Energijski vložek goriva/surovine je izražen kot kurilnost.

Spremljanje ravni energijske učinkovitosti, povezanih z BAT, je navedeno v BAT 2.

Razvrstitev kurilnih naprav/enot v kategorije glede na njihovo skupno nazivno vhodno toplotno moč

V teh zaključkih o BAT je treba navedeni razpon vrednosti za skupno nazivno vhodno toplotno moč razumeti kot „enako ali večje od spodnje meje razpona in manjše od zgornje meje razpona“. Na primer kategorijo naprave 100–300 MWth je treba razumeti kot kurilne naprave s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, ki je enaka ali večja od 100 MW in manjša od 300 MW.

Če del kurilne naprave, ki izpušča dimne pline skozi en ali več ločenih dimnih kanalov v skupnem odvodniku, obratuje manj kot 1 500 ur na leto, se lahko ta del naprave v teh zaključkih o BAT obravnava ločeno. V zvezi s skupno nazivno vhodno toplotno močjo naprave se ravni emisij, povezane z BAT, uporabljajo za vse dele naprave. V takih primerih se emisije skozi posamezne dimne kanale spremljajo ločeno.

1 SPLOSNI ZAKLJUCKI O BAT

Poleg splošnih zaključkov o BAT iz tega oddelka se uporabljajo tudi zaključki o BAT za posamezna goriva iz oddelkov od 2 do 7.

1.1 Sistemi ravnanja z okoljem

BAT 1. Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti je uvedba in izvajanje sistema ravnanja z okoljem, ki vključuje vse naslednje elemente:

(i) zavezanost vodstva, vključno z najvišjim vodstvom;

(ii) opredelitev okoljske politike, ki vključuje stalno izboljševanje okoljske učinkovitosti obrata, ki jo zagotavlja vodstvo;

(iii) načrtovanje in pripravo potrebnih postopkov in ciljev v povezavi s finančnim načrtovanjem in naložbami;

(iv) izvajanje postopkov, pri katerih je posebna pozornost namenjena: (a) strukturi in odgovornosti, (b) zaposlovanju, usposabljanju, ozaveščanju in usposobljenosti, (c) komunikaciji, (d) vključevanju zaposlenih, (e) dokumentaciji, (f) učinkovitemu vodenju procesov; (g) načrtovanim programom rednega vzdrževanja, (h) pripravljenosti in ukrepanju v sili, (i) zagotavljanju skladnosti z okoljsko zakonodajo;

(v) preverjanje učinkovitosti in izvajanje popravnih ukrepov, pri čemer je posebna pozornost namenjena: (a) spremljanju in merjenju (glej tudi referenčni dokument JRC o spremljanju emisij v zrak in vodo iz obratov iz direktive o industrijskih emisijah (ROM)), (b) popravnim in preventivnim ukrepom, (c) vodenju evidenc, (d) neodvisnim (kjer je izvedljivo) notranjim in zunanjim presojam, da se ugotovi, ali je sistem ravnanja z okoljem skladen z načrtovano ureditvijo ter ali se ustrezno izvaja in vzdržuje;

(vi) pregled sistema ravnanja z okoljem ter njegove stalne ustreznosti, primernosti in učinkovitosti, ki ga izvaja najvišje vodstvo;

(vii) spremljanje razvoja čistejših tehnologij;

(viii) upoštevanje okoljskih vplivov morebitne razgradnje naprave v fazi načrtovanja nove naprave in v njeni celotni obratovalni dobi, med drugim z: (a) izogibanjem podzemnim strukturam, (b) vključevanjem značilnosti, ki olajšajo razgradnjo, (c) izbiranjem površinskih oblog, ki jih je preprosto dekontaminirati, (d) uporabo konfiguracije opreme, s katero se zmanjša količina ujetih kemikalij in olajša odvajanje ali čiščenje, (e) načrtovanje prilagodljive, zaprte opreme, ki omogoča postopno zapiranje, (f) uporaba biološko razgradljivih materialov in materialov, primernih za recikliranje, kadar je to mogoče;

(ix) redno uporabo sektorskih primerjalnih analiz. Zlasti za to panogo je pomembno tudi upoštevati naslednje elemente sistemov ravnanja z okoljem, ki so v ustreznih BAT opisani, kadar je to primerno:

(x) programe zagotavljanja kakovosti/nadzora kakovosti za zagotovitev, da se značilnosti vseh goriv v celoti določijo in nadzorujejo (glej BAT 9);

(xi) načrt upravljanja, da se zmanjšajo emisije v zrak in/ali vodo v pogojih, ki niso običajni pogoji obratovanja, vključno z obdobjema zagona in ustavitve (glej BAT 10 in BAT 11);

(xii) načrt gospodarjenja z odpadki za zagotovitev, da se prepreči nastajanje odpadkov oziroma da se odpadki pripravijo za ponovno uporabo, recikliranje ali drugačno predelavo, med drugim z uporabo tehnik, navedenih v BAT 16;

(xiii) sistematični način za opredelitev in obravnavanje možnih nenadzorovanih in/ali nenačrtovanih emisij v okolje, zlasti: (a) emisij v tla in podzemno vodo iz skladiščenja goriv, dodatkov, stranskih proizvodov in odpadkov ter ravnanja z njimi, (b) emisij, povezanih s samosegrevanjem in/ali samovžigom goriva pri dejavnostih skladiščenja goriv in ravnanja z njimi;

(xiv) načrt za obvladovanje prahu, da se preprečijo ali, če to ni izvedljivo, zmanjšajo razpršene emisije zaradi natovarjanja, raztovarjanja in skladiščenja goriv, ostankov in dodatkov in/ali ravnanja z njimi;

(xv) načrt upravljanja hrupa, ko se pričakuje in/ali je dokazana obremenitev občutljivih prejemnikov s hrupom, vključno s: (a) protokolom za spremljanje hrupa na mejah obrata, (b) programom za zmanjšanje hrupa, (c) protokolom z ustreznimi ukrepi in časovnimi načrti za odziv na dogodke, ki povzročajo hrup, (d) pregledom predhodnih dogodkov, ki so povzročili povečan hrup, in popravnih ukrepov ter razširjanja znanja o njih med prizadetimi stranmi;

(xvi) za zgorevanje, uplinjanje ali sosežig snovi neprijetnega vonja načrt upravljanja vonjav, vključno s: (a) protokolom za spremljanje vonjav, (b) po potrebi programom za odstranitev vonjav, da se ugotovijo in odstranijo ali zmanjšajo emisije vonjav, (c) protokolom za evidentiranje dogodkov ter ustreznimi ukrepi in časovnimi načrti, (d) pregledom predhodnih dogodkov, ki so povzročili vonjave, in popravnih ukrepov ter razširjanja znanja o njih med prizadetimi stranmi.

Če ocena pokaže, da kateri koli element iz točk od x do xvi ni potreben, se zapiše odločitev o tem, vključno z razlogi.

Ustreznost

Področje uporabe (npr. raven podrobnosti) in vrsta sistema ravnanja z okoljem (npr. standardizirani ali nestandardizirani sistem) sta običajno povezana z vrsto, obsegom in kompleksnostjo obrata ter njegovimi morebitnimi vplivi na okolje.

1.2 Spremljanje

BAT 2. Najboljša razpoložljiva tehnika za spremljanje je določitev neto električnega izkoristka in/ali neto skupnega izkoristka goriva in/ali neto mehanskega izkoristka pri uplinjanju, IGCC in/ali kurilnih enotah z izvajanjem preizkusa učinkovitosti pri polni obremenitvi (1) v skladu s standardi EN po začetku obratovanja enote in po vsaki spremembi, ki bi lahko znatno vplivala na neto električni izkoristek in/ali neto skupni izkoristek goriva in/ali neto mehanski izkoristek. Če standardi EN niso na voljo, je najboljša razpoložljiva tehnika uporaba standardov ISO, nacionalnih ali drugih mednarodnih standardov, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.

(1) Če se v primeru enot za soproizvodnjo preizkus učinkovitosti zaradi tehničnih razlogov ne more izvesti pri polni obremenitvi za oskrbo s toploto, se lahko preizkus dopolni ali nadomesti z izračunom, pri katerem se uporabijo parametri za polno obremenitev.

BAT 3. Najboljša razpoložljiva tehnika je spremljanje ključnih parametrov procesa, ki so pomembni za emisije v zrak in vodo, med drugim tistih, ki so navedeni spodaj.

Tok Parametri Spremljanje Dimni plin pretok redno ali stalno določanje vsebnost kisika, temperatura in tlak redne ali stalne meritve vsebnost vodnih hlapov (3) Odpadna voda iz čiščenja dimnih plinov pretok, pH in temperatura stalne meritve

BAT 4. Najboljša razpoložljiva tehnika je vsaj tako pogosto spremljanje emisij snovi v zrak, kot je navedeno spodaj, v skladu s standardi EN. Če standardi EN niso na voljo, je najboljša razpoložljiva tehnika uporaba standardov ISO, nacionalnih ali drugih mednarodnih standardov, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.

Snov/ parameter Gorivo/postopek/vrsta kurilne naprave Skupna nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave Standardi (4) Najmanjša pogostost spremljanja (5) Spremljanje povezano z NH3 — če se uporabljata selektivna katalitična redukcija in/ali selektivna nekatalitična redukcija vse velikosti splošni standardi EN stalno (6) (7) BAT 7 NOX — premog in/ali lignit, vključno s sosežigom odpadkov — trdna biomasa in/ali šota, vključno s sosežigom odpadkov — kotli in motorji na TKO in/ali plinsko olje — plinske turbine na plinsko olje — kotli, motorji in turbine na zemeljski plin — procesni plini iz železarstva in jeklarstva — procesna goriva iz kemijske industrije — naprave IGCC vse velikosti splošni standardi EN stalno (6) (8) BAT 20 BAT 24 BAT 28 BAT 32 BAT 37 BAT 41 BAT 42 BAT 43 BAT 47 BAT 48 BAT 56 BAT 64 BAT 65 BAT 73 — kurilne naprave na morskih ploščadih vse velikosti EN 14792 enkrat na leto (9) BAT 53 N2O — premog in/ali lignit v kotlih z zgorevanjem v vrtinčni plasti — trdna biomasa in/ali šota v kotlih z zgorevanjem v vrtinčni plasti vse velikosti EN 21258 enkrat na leto (10) BAT 20 BAT 24 CO — premog in/ali lignit, vključno s sosežigom odpadkov — trdna biomasa in/ali šota, vključno s sosežigom odpadkov — kotli in motorji na TKO in/ali plinsko olje — plinske turbine na plinsko olje — kotli, motorji in turbine na zemeljski plin — procesni plini iz železarstva in jeklarstva — procesna goriva iz kemijske industrije — naprave IGCC vse velikosti splošni standardi EN stalno (6) (8) BAT 20 BAT 24 BAT 28 BAT 33 BAT 38 BAT 44 BAT 49 BAT 56 BAT 64 BAT 65 BAT 73 — kurilne naprave na morskih ploščadih vse velikosti EN 15058 enkrat na leto (9) BAT 54 SO2 — premog in/ali lignit, vključno s sosežigom odpadkov — trdna biomasa in/ali šota, vključno s sosežigom odpadkov — kotli na TKO in/ali plinsko olje — motorji na TKO in/ali plinsko olje — plinske turbine na plinsko olje — procesni plini iz železarstva in jeklarstva — procesna goriva iz kemijske industrije v kotlih — naprave IGCC vse velikosti splošni standardi EN in EN 14791 stalno (6) (11) (12) BAT 21 BAT 25 BAT 29 BAT 34 BAT 39 BAT 50 BAT 57 BAT 66 BAT 67 BAT 74 SO3 — če se uporablja selektivna katalitična redukcija vse velikosti Standard EN ni na voljo. enkrat na leto – Plinasti kloridi, izraženi kot HCl — premog in/ali lignit — procesna goriva iz kemijske industrije v kotlih vse velikosti EN 1911 enkrat na tri mesece (6) (13) (14) BAT 21 BAT 57 — trdna biomasa in/ali šota vse velikosti splošni standardi EN stalno (15) (16) BAT 25 — sosežig odpadkov vse velikosti splošni standardi EN stalno (6) (16) BAT 66 BAT 67 HF — premog in/ali lignit — procesna goriva iz kemijske industrije v kotlih vse velikosti Standard EN ni na voljo. enkrat na tri mesece (6) (13) (14) BAT 21 BAT 57 — trdna biomasa in/ali šota vse velikosti Standard EN ni na voljo. enkrat na leto BAT 25 — sosežig odpadkov vse velikosti splošni standardi EN stalno (6) (16) BAT 66 BAT 67 Prah — premog in/ali lignit — trdna biomasa in/ali šota — kotli na TKO in/ali plinsko olje — procesni plini iz železarstva in jeklarstva — procesna goriva iz kemijske industrije v kotlih — naprave IGCC — motorji na TKO in/ali plinsko olje — plinske turbine na plinsko olje vse velikosti splošni standardi EN ter EN 13284-1 in EN 13284-2 stalno (6) (17) BAT 22 BAT 26 BAT 30 BAT 35 BAT 39 BAT 51 BAT 58 BAT 75 sosežig odpadkov vse velikosti splošni standardi EN in EN 13284-2 stalno BAT 68 BAT 69 Kovine in metaloidi, razen živega srebra (As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V in Zn) — premog in/ali lignit — trdna biomasa in/ali šota — kotli in motorji na TKO in/ali plinsko olje vse velikosti EN 14385 enkrat na leto (18) BAT 22 BAT 26 BAT 30 — sosežig odpadkov < 300 MWth EN 14385 enkrat na šest mesecev (13) BAT 68 BAT 69 ≥ 300 MWth EN 14385 enkrat na tri mesece (19) (13) — naprave IGCC ≥ 100 MWth EN 14385 enkrat na leto (18) BAT 75 Hg — premog in/ali lignit, vključno s sosežigom odpadkov < 300 MWth EN 13211 enkrat na tri mesece (13) (20) BAT 23 ≥ 300 MWth splošni standardi EN in EN 14884 stalno (16) (21) — trdna biomasa in/ali šota vse velikosti EN 13211 enkrat na leto (22) BAT 27 — sosežig odpadkov ter trdne biomase in/ali šote vse velikosti EN 13211 enkrat na tri mesece (13) BAT 70 — naprave IGCC ≥ 100 MWth EN 13211 enkrat na leto (23) BAT 75 Skupni hlapni organski ogljik — motorji na TKO in/ali plinsko olje — procesna goriva iz kemijske industrije v kotlih vse velikosti EN 12619 enkrat na šest mesecev (13) BAT 33 BAT 59 — sosežig odpadkov ter premoga, lignita, trdne biomase in/ali šote vse velikosti splošni standardi EN stalno BAT 71 Formaldehid — zemeljski plin v plinskih motorjih s prisilnim vžigom na revno mešanico in motorjih na dve vrsti goriva vse velikosti Standard EN ni na voljo. enkrat na leto BAT 45 CH4 — motorji na zemeljski plin vse velikosti EN ISO 25139 enkrat na leto (24) BAT 45 Poliklorirani dibenzo-p-dioksini/dibenzofurani — procesna goriva iz kemijske industrije v kotlih — sosežig odpadkov vse velikosti EN 1948-1, EN 1948-2, EN 1948-3 enkrat na šest mesecev (13) (25) BAT 59 BAT 71

BAT 5. Najboljša razpoložljiva tehnika je vsaj tako pogosto spremljanje emisij v vodo iz čiščenja dimnih plinov, kot je navedeno spodaj, v skladu s standardi EN. Če standardi EN niso na voljo, je najboljša razpoložljiva tehnika uporaba standardov ISO, nacionalnih ali drugih mednarodnih standardov, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.

Snov/parameter Standard(-i) Najmanjša pogostost spremljanja Spremljanje povezano z skupni organski ogljik (26) EN 1484 enkrat na mesec BAT 15 kemijska potreba po kisiku (26) Standard EN ni na voljo. skupne suspendirane trdne snovi EN 872 fluorid (F–) EN ISO 10304-1 sulfat (SO4 2–) EN ISO 10304-1 sulfid, ki se zlahka sprošča (S2–) Standard EN ni na voljo. sulfit (SO3 2–) EN ISO 10304-3 kovine in metaloidi As Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 11885 ali EN ISO 17294-2). Cd Cr Cu Ni Pb Zn Hg Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 12846 ali EN ISO 17852). klorid (Cl–) Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 10304-1 ali EN ISO 15682). – skupni dušik EN 12260 –

1.3 Splošna okoljska učinkovitost in učinkovitost zgorevanja

BAT 6. Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti kurilnih naprav in zmanjšanje emisij CO in nezgorelih snovi v zrak je optimizirano zgorevanje in uporaba ustrezne kombinacije spodaj navedenih tehnik.

Tehnika Opis Ustreznost a. Mešanje goriv Zagotovitev stabilnih pogojev zgorevanja in/ali zmanjšanja emisij onesnaževal z mešanjem iste vrste goriva različnih kakovosti. Splošno ustrezni. b. Vzdrževanje zgorevalnega sistema Redno načrtovano vzdrževanje po priporočilih dobavitelja. c. Napredni nadzorni sistem Glej opis v oddelku 8.1. Ustreznost za stare kurilne naprave je lahko omejena zaradi potrebe po naknadnem opremljanju zgorevalnega sistema in/ali naknadne vgradnje sistema za nadzor in vodenje. d. Dobra zasnova zgorevalne opreme Dobra zasnova peči, zgorevalnih komor, gorilnikov in z njimi povezanih naprav. Splošno ustrezna za nove kurilne naprave. e. Izbira goriva Izbira ali delna oziroma celotna zamenjava goriva z drugimi gorivi z boljšim okoljskim profilom (npr. z majhno vsebnostjo žvepla in/ali živega srebra) med razpoložljivimi gorivi, med drugim pri zagonu ali uporabi nadomestnih goriv. Ustrezna v okviru omejitev, povezanih z razpoložljivostjo primernih vrst goriva z boljšim okoljskim profilom v celoti, na kar lahko vpliva energetska politika države članice ali, v primeru zgorevanja industrijskih procesnih goriv, bilanca goriv v integriranem obratu. Za obstoječe kurilne naprave se lahko vrsta izbranega goriva omeji s konfiguracijo in zasnovo naprave.

BAT 7. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij amoniaka v zrak zaradi uporabe selektivne katalitične redukcije in/ali selektivne nekatalitične redukcije za zmanjšanje emisij NOX je optimizacija zasnove in/ali delovanja selektivne katalitične redukcije in/ali selektivne nekatalitične redukcije (npr. optimizirano razmerje med reagentom in NOX, homogena porazdelitev reagenta in optimalna velikost kapljic reagenta).

Ravni emisij, povezane z BAT

Raven emisij, povezana z BAT, za emisije NH3 v zrak zaradi uporabe selektivne katalitične redukcije in/ali selektivne nekatalitične redukcije je manj kot 3–10 mg/Nm3 kot letno povprečje oziroma povprečje v obdobju vzorčenja. Spodnja meja ravni emisij se lahko doseže pri uporabi selektivne katalitične redukcije, zgornja meja pa pri uporabi selektivne nekatalitične redukcije brez mokrih tehnik za zmanjšanje emisij. V primeru naprav, v katerih zgoreva biomasa in ki obratujejo pri različnih obremenitvah, ter za motorje na TKO in/ali plinsko olje je zgornja meja razpona ravni emisij, povezanih z BAT, 15 mg/Nm3.

BAT 8. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij v zrak v običajnih pogojih obratovanja je z ustrezno zasnovo, obratovanjem in vzdrževanjem zagotoviti, da se sistemi za zmanjšanje emisij uporabljajo v okviru optimalne zmogljivosti in razpoložljivosti.

BAT 9. Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti kurilnih naprav in/ali naprav za uplinjanje ter zmanjšanje emisij v zrak je vključitev naslednjih elementov v programe zagotavljanja kakovosti/nadzora kakovosti za vsa uporabljena goriva kot del sistema ravnanja z okoljem (glej BAT 1):

(i) začetnaopredelitev značilnosti uporabljenega goriva v celoti, med drugim vsaj s parametri, navedenimi spodaj, in v skladu s standardi EN. Standardi ISO, nacionalni ali drugi mednarodni standardi se lahko uporabijo, če se z njimi zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki;

(ii) redno preizkušanje kakovosti goriva, da se preveri, ali je skladno z začetno opredelitvijo značilnostiin specifikacijami zasnove naprave. Pogostost preizkušanja in parametri, izbrani iz preglednice spodaj, temeljijo na spremenljivosti goriva in oceni pomembnosti izpustov onesnaževal (npr. koncentracija v gorivu, uporabljeno čiščenje dimnih plinov);

(iii) naknadna prilagoditev nastavitev naprave, če je to potrebno in izvedljivo (npr. vključitev opredelitve značilnosti goriva in nadzora v napredni nadzorni sistem (glej opis v oddelku 8.1)).

Opis

Začetno opredelitev značilnosti goriva in njegovo redno preizkušanje lahko izvedeta upravljavec in/ali dobavitelj goriva. Če ju izvede dobavitelj, se popolni rezultati upravljavcu predložijo v obliki specifikacije dobavitelja proizvoda (goriva) in/ali garancije.

Gorivo(-a) Snovi/parametri, zajeti v opredelitvi značilnosti Biomasa/šota — kurilnost — vlaga — pepel — C, Cl, F, N, S, K, Na — kovine in metaloidi (As, Cd, Cr, Cu, Hg, Pb, Zn) Premog/lignit — kurilnost — vlaga — hlapne snovi, pepel, vezani ogljik, C, H, N, O, S — Br, Cl, F — kovine in metaloidi (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) TKO — pepel — C, S, N, Ni, V Plinsko olje — pepel — N, C, S Zemeljski plin — kurilnost — CH4, C2H6, C3, C4+, CO2, N2, Wobbejevo število Procesna goriva iz kemijske industrije (27) — Br, C, Cl, F, H, N, O, S — kovine in metaloidi (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) Procesni plini iz železarstva in jeklarstva — kurilnost, CH4 (za koksni plin), CXHY (za koksni plin), CO2, H2, N2, skupno žveplo, prah, Wobbejevo število Odpadki (28) — kurilnost — vlaga — hlapne snovi, pepel, Br, C, Cl, F, H, N, O, S — kovine in metaloidi (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn)

BAT 10. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij v zrak in/ali vodo v pogojih, ki niso običajni pogoji obratovanja, je vzpostavitev in izvajanje načrta upravljanja v okviru sistema ravnanja z okoljem (glej BAT 1), ki je sorazmeren s pomembnostjo morebitnih izpustov onesnaževal in vključuje naslednje elemente:

— ustrezno zasnovo sistemov, ki se štejejo za pomembne za nastanek pogojev, ki niso običajni pogoji obratovanja in bi lahko vplivali na emisije v zrak, vodo in/ali tla (npr. koncept zasnove z majhno obremenitvijo za zmanjšanje najmanjše obremenitve pri zagonu in zaustavitvi za stabilno proizvodnjo v plinskih turbinah);

— vzpostavitev in izvajanje posebnega preventivnega načrta vzdrževanja za zadevne takšne sisteme;

— pregled in evidentiranje emisij, nastalih zaradi pogojev, ki niso običajni pogoji obratovanja, in z njimi povezanih okoliščin ter po potrebi izvajanje popravnih ukrepov;

— redno preučevanje skupnih emisij v pogojih, ki niso običajni pogoji obratovanja (npr. pogostost dogodkov, trajanje, emisije, količinska opredelitev/ocena), in po potrebi izvajanje popravnih ukrepov.

BAT 11. Najboljša razpoložljiva tehnika je ustrezno spremljanje emisij v zrak in/ali vodo v pogojih, ki niso običajni pogoji obratovanja.

Opis

Spremljanje se lahko izvede z neposredno meritvijo emisij ali s spremljanjem nadomestnih parametrov, če se dokaže, da je to z znanstvenega vidika enako ali bolj kakovostno od neposrednega merjenja emisij. Emisije pri zagonu in zaustavitvi se lahko ocenijo na podlagi natančne meritve emisij, ki se izvede za običajen postopek zagona in zaustavitve vsaj enkrat na leto, pri čemer se rezultati te meritve uporabijo za oceno emisij za vsak zagon in zaustavitev v letu.

1.4 Energijska učinkovitost

BAT 12. Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje energijske učinkovitosti kurilnih enot, enot za uplinjanje in/ali enot IGCC, ki obratujejo 1 500 ur na leto ali več, je uporaba ustrezne kombinacije spodaj navedenih tehnik.

Tehnika Opis Ustreznost a. Optimizacija zgorevanja Glej opis v oddelku 8.2. Z optimizacijo zgorevanja se zmanjša vsebnost nezgorelih snovi v dimnih plinih in trdnih ostankih zgorevanja. Splošno ustrezne. b. Optimizacija pogojev delovnega medija Obratovanje pri najvišjem možnem tlaku in temperaturi delovnega medija, tj. plina ali pare, v okviru omejitev, povezanih na primer z nadzorovanjem emisij NOX ali značilnostmi potrebne energije. c. Optimizacija parnega krožnega procesa Obratovanje pri nižjem tlaku izpušnih plinov turbine z izkoriščanjem čim nižje temperature hladilne vode kondenzatorja v okviru pogojev zasnove. d. Minimiziranje porabe energije Kar največje zmanjšanje notranje porabe energije (npr. večja učinkovitost črpalke za dovajanje vode). e. Predgretje zgorevalnega zraka Ponovna uporaba dela toplote, predelane iz toplote dimnih plinov, nastalih pri zgorevanju, za predgretje zraka, ki se uporablja pri zgorevanju. Splošno ustrezna v okviru omejitev, povezanih s potrebo po nadzorovanju emisij NOX. f. Predgretje goriva Predgretje goriva z uporabo rekuperirane toplote. Splošno ustrezna v okviru omejitev, povezanih z zasnovo kotla in potrebo po nadzorovanju emisij NOX. g. Napredni nadzorni sistem Glej opis v oddelku 8.2. Računalniški nadzor glavnih parametrov zgorevanja omogoča izboljšanje učinkovitosti zgorevanja. Splošno ustrezna za nove enote. Ustreznost za stare enote je lahko omejena zaradi potrebe po naknadnem opremljanju zgorevalnega sistema in/ali naknadne vgradnje sistema za nadzor in vodenje. h. Predgretje vode za dovajanje z uporabo rekuperirane toplote Predgretje vode, ki prihaja iz kondenzatorja pare, z rekuperirano toploto, preden se znova uporabi v kotlu. Ustrezna samo za parne kroge, in ne vroče kotle. Ustreznost za obstoječe enote je lahko omejena zaradi omejitev, povezanih s konfiguracijo naprave in količino toplote, ki jo je mogoče rekuperirati. i. Rekuperacija toplote s soproizvodnjo Rekuperacija toplote (večinoma iz parnega sistema) za proizvodnjo vroče vode/pare, ki se bo uporabila v industrijskih postopkih/dejavnostih ali v javnem omrežju za daljinsko ogrevanje. Možna je dodatna rekuperacija toplote iz: — dimnih plinov, — hlajenja kurilne rešetke, — vrtinčne plasti. Ustrezna v okviru omejitev, povezanih z lokalno potrebo po toploti in električni energiji. Ustreznost je lahko omejena v primeru plinskih kompresorjev z nepredvidljivim profilom toplote obratovanja. j. Pripravljenost na soproizvodnjo Glej opis v oddelku 8.2. Ustrezna samo za nove enote, če obstaja dejanski potencial za prihodnjo uporabo toplote v bližini enote. k. Kondenzator dimnih plinov Glej opis v oddelku 8.2. Splošno ustrezna za enote za soproizvodnjo, če obstaja zadostna potreba po nizkotemperaturni toploti. l. Akumulacija toplote Skladiščenje akumulirane toplote v načinu soproizvodnje. Ustrezna samo za naprave za soproizvodnjo. Ustreznost je lahko omejena v primeru potrebe po majhni toplotni obremenitvi. m. Mokri odvodnik Glej opis v oddelku 8.2. Splošno ustrezna za nove in obstoječe enote, opremljene s sistemom za mokro razžvepljevanje dimnih plinov. n. Izpust skozi hladilni stolp Izpust emisij v zrak skozi hladilni stolp in ne prek namenskega odvodnika. Ustrezna samo za enote, opremljene s sistemom za mokro razžvepljevanje dimnih plinov, kjer je pred izpustom potrebno ponovno gretje dimnih plinov in kjer je hladilni sistem enote hladilni stolp. o. Predhodno sušenje goriva Zmanjšanje vsebnosti vlage v gorivu pred zgorevanjem, da se izboljšajo pogoji zgorevanja. Ustrezno za zgorevanje biomase in/ali šote v okviru omejitev, povezanih s tveganji samovžiga (npr. vsebnost vlage v šoti je več kot 40 % v celotni dobavni verigi). Naknadno opremljanje obstoječih naprav je lahko omejeno zaradi dodatne zgorevalne toplote, ki se lahko pridobi s sušenjem, in omejenih možnosti naknadnega opremljanja, ki jih imajo nekatere zasnove kotlov ali konfiguracije naprav. p. Minimiziranje toplotnih izgub Kar največje zmanjšanje izgub preostale toplote, npr. izgub, ki se pojavijo pri žlindri, ali izgub, ki se lahko zmanjšajo z izoliranjem virov sevanja. Ustrezna samo za kurilne enote na trdna goriva in enote za uplinjanje/IGCC. q. Napredni materiali Uporaba naprednih materialov, ki so dokazano zmožni prenesti visoke obratovalne temperature in tlake ter tako lahko dosežejo večjo učinkovitost parnega postopka/postopka zgorevanja. Ustrezna samo za nove naprave. r. Nadgradnje parne turbine To vključuje tehnike, kot so povečanje temperature in tlaka srednjetlačne pare, dodajanje nizkotlačne turbine in spremembe geometrije lopatic rotorja turbine. Ustreznost je lahko omejena zaradi potrebe, pogojev za paro in/ali omejene življenjske dobe naprave. s. Superkritični in ultrasuperkritični pogoji za paro Uporaba parnega cikla, vključno s parnimi sistemi za ponovno gretje, v katerih lahko para v superkritičnih pogojih doseže tlak, višji od 220,6 bara, in temperaturo, višjo od 374 °C, v ultrasuperkritičnih pogojih pa tlak, višji od 250–300 barov, in temperaturo, višjo od 580–600 °C. Ustrezna samo za nove enote z močjo 600 MWth ali več, ki obratujejo več kot 4 000 ur na leto. Ni ustrezna, če je enota namenjena proizvodnji pare nizke temperature in/ali tlaka v predelovalnih industrijskih panogah. Ni ustrezna za plinske turbine in motorje, ki proizvajajo paro v načinu soproizvodnje. Za enote, v katerih zgoreva biomasa, je lahko ustreznost omejena zaradi visokotemperaturne korozije v primeru nekaterih biomas.

1.5 Poraba vode in emisije v vodo

BAT 13. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje porabe vode in količine izpuščene onesnažene odpadne vode je uporaba ene ali obeh spodaj navedenih tehnik.

Tehnika Opis Ustreznost a. Recikliranje vode Preostali vodni tokovi, vključno z odtekajočo vodo, iz naprave se ponovno uporabijo za druge namene. Stopnja recikliranja je odvisna od zahtev glede kakovosti tokov sprejemne vode in vodne bilance naprave. Ni ustrezna za odpadne vode iz hladilnih sistemov, če so v njej kemikalije za čiščenje vode in/ali visoke koncentracije soli iz morske vode. b. Ravnanje s suhim pepelom z rešetke Suh, vroč pepel z rešetke pada iz peči na mehanski sistem tekočih trakov in se ohlaja z zunanjim zrakom. V postopku se voda ne uporablja. Ustrezna samo za naprave, v katerih zgorevajo trdna goriva. Obstajajo lahko tehnične omejitve, ki preprečujejo naknadno opremljanje obstoječih kurilnih naprav.

BAT 14. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje onesnaženja neonesnaženih odpadnih voda in zmanjšanje emisij v vodo je ločevanje tokov odpadnih voda in njihovo ločeno čiščenje glede na vsebnost onesnaževal.

Opis

Tokovi odpadnih voda, ki se običajno ločijo in čistijo, vključujejo površinske odtekajoče vode, hladilno vodo in odpadne vode, ki nastanejo pri čiščenju dimnih plinov.

Ustreznost

V primeru obstoječih naprav je ustreznost lahko omejena zaradi konfiguracije drenažnih sistemov.

BAT 15. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij v vodo iz čiščenja dimnih plinov je uporaba ustrezne kombinacije spodaj navedenih tehnik in uporaba sekundarnih tehnik čim bližje viru, da se prepreči razredčenje.

Tehnika Običajna preprečena/zmanjšana onesnaževala Ustreznost Primarne tehnike a. Optimizirani sistemi zgorevanja (glej BAT 6) in čiščenja dimnih plinov (npr. selektivna katalitična redukcija/selektivna nekatalitična redukcija, glej BAT 7) Organske spojine, amoniak (NH3) Splošno ustrezna. Sekundarne tehnike (29) b. Adsorpcija na aktivno oglje Organske spojine, živo srebro (Hg) Splošno ustrezna. c. Aerobno biološko čiščenje Biorazgradljive organske spojine, amonij (NH4 +) Splošno ustrezna za čiščenje organskih spojin. Aerobno biološko čiščenje amonija (NH4 +) morda ni ustrezno v primeru visokih koncentracij klorida (tj. približno 10 g/l). d. Anoksično/anaerobno biološko čiščenje Živo srebro (Hg), nitrat (NO3 –), nitrit (NO2 –) Splošno ustrezna. e. Koagulacija in flokulacija Suspendirane trdne snovi Splošno ustrezna. f. Kristalizacija Kovine in metaloidi, sulfat (SO4 2-), fluorid (F–) Splošno ustrezna. g. Filtracija (npr. peščena filtracija, mikrofiltracija, ultrafiltracija) Suspendirane trdne snovi, kovine Splošno ustrezna. h. Flotacija Suspendirane trdne snovi, prosto olje Splošno ustrezna. i. Ionska izmenjava Kovine Splošno ustrezna. j. Nevtralizacija Kisline, baze Splošno ustrezna. k. Oksidacija Sulfid (S2–), sulfit (SO3 2–) Splošno ustrezna. l. Obarjanje Kovine in metaloidi, sulfat (SO4 2-), fluorid (F–) Splošno ustrezna. m. Usedanje Suspendirane trdne snovi Splošno ustrezna. n. Odstranjevanje Amoniak (NH3) Splošno ustrezna.

Ravni emisij, povezane z BAT, se nanašajo na neposredne izpuste v sprejemno vodno delo na točki, kjer emisija zapusti obrat.

Preglednica 1

Ravni emisij, povezane z BAT, za neposredne izpuste, ki nastanejo pri čiščenju dimnih plinov, v sprejemno vodno telo

Snov/parameter Ravni emisij, povezane z BAT Dnevno povprečje Skupni organski ogljik 20 –50 mg/l (30) (31) (32) Kemijska potreba po kisiku 60 –150 mg/l (30) (31) (32) Skupne suspendirane trdne snovi 10 –30 mg/l Fluorid (F–) 10 –25 mg/l (32) Sulfat (SO4 2–) 1,3 –2,0 g/l (32) (33) (34) (35) Sulfid (S2–), ki se zlahka sprošča 0,1 –0,2 mg/l (32) Sulfit (SO3 2–) 1 –20 mg/l (32) Kovine in metaloidi As 10 –50 μg/l Cd 2 –5 μg/l Cr 10 –50 μg/l Cu 10 –50 μg/l Hg 0,2 –3 μg/l Ni 10 –50 μg/l Pb 10 –20 μg/l Zn 50 –200 μg/l

1.6 Ravnanje z odpadki

BAT 16. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje količine odpadkov, namenjenih za odstranjevanje, iz postopka zgorevanja in/ali uplinjanja in tehnik za zmanjšanje emisij je organizacija postopkov na takšen način, da se glede na prednost in ob upoštevanju celotnega življenjskega cikla čim bolj okrepijo:

(a) preprečevanje nastajanja odpadkov, npr. s čim večjim deležem ostankov, ki se pojavijo kot stranski proizvodi;

(b) priprava odpadkov za ponovno uporabo, npr. v skladu s posebnimi merili glede zahtevane kakovosti;

(c) recikliranje odpadkov;

(d) druga predelava odpadkov (npr. energijska predelava),

in sicer z izvajanjem ustrezne kombinacije tehnik, kot so:

Tehnika Opis Ustreznost a. Proizvodnja sadre kot stranskega proizvoda Optimizacija kakovosti ostankov pri reakcijah na podlagi kalcija, ki nastanejo z mokrim razžvepljevanjem dimnih plinov, da se bodo lahko uporabili kot nadomestek za naravno sadro (npr. kot surovina v industriji mavčnih plošč). Kakovost apnenca, uporabljenega pri mokrem razžvepljevanju dimnih plinov, vpliva na čistost proizvedene sadre. Splošno ustrezna v okviru omejitev, povezanih z zahtevano kakovostjo sadre, zdravstvenimi zahtevani, ki se nanašajo na posamezno specifično uporabo, in tržnimi pogoji. b. Recikliranje ali predelava ostankov v gradbeništvu Recikliranje ali predelava ostankov (npr. iz polsuhih razžvepljevalnih postopkov, letečega pepela, pepela z rešetke) v gradbeni material (npr. za gradnjo cest, zamenjavo peska v proizvodnji betona ali proizvodnji cementa). Splošno ustrezna v okviru omejitev, povezanih z zahtevano kakovostjo materiala (npr. fizikalnimi lastnostmi, vsebnostjo škodljivih snovi), ki se nanašajo na posamezno specifično uporabo, in tržnimi pogoji. c. Energijska predelava z uporabo odpadkov v mešanici goriv Vsebovana preostala energija v pepelu in mulju, bogatih z ogljikom, ki nastaneta z zgorevanjem premoga, lignita, težkega kurilnega olja, šote ali biomase, se lahko predela na primer z mešanjem z gorivom. Splošno ustrezna, če lahko naprave sprejmejo odpadke v mešanici goriv in so tehnično zmožne dovajati goriva v zgorevalno komoro. d. Priprava izrabljenega katalizatorja za ponovno uporabo S pripravo katalizatorja za ponovno uporabo (npr. največ štirikrat za katalizatorje pri selektivni katalitični redukciji) se delno ali v celoti povrne prvotna učinkovitost, s čimer se življenjska doba katalizatorja podaljša na več desetletij. Priprava izrabljenega katalizatorja za ponovno uporabo je vključena v načrt ravnanja s katalizatorjem. Ustreznost je lahko omejena zaradi mehanskega stanja katalizatorja in zahtevane učinkovitosti, kar zadeva nadzorovanje emisij NOX in NH3.

1.7 Emisije hrupa

BAT 17. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij hrupa je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Operativni ukrepi Ti vključujejo: — izboljšano pregledovanje in vzdrževanje opreme, — zapiranje vrat in oken zaprtih prostorov, če je to mogoče, — upravljanje opreme s strani izkušenega osebja, — izogibanje hrupnim dejavnostim v nočnem času, če je to mogoče, — določbe za obvladovanje hrupa med vzdrževalnimi dejavnostmi. Splošno ustrezna. b. Tiha oprema To lahko vključuje kompresorje, črpalke in kolute. Splošno ustrezna, če je oprema nova ali zamenjana. c. Dušenje hrupa Širjenje hrupa se lahko zmanjša z namestitvijo ovir med oddajnik in sprejemnik. Med ustrezne ovire spadajo zaščitni zidovi, nasipi in stavbe. Splošno ustrezna za nove naprave. V primeru obstoječih naprav je namestitev ovir lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora. d. Oprema za obvladovanje hrupa Ta vključuje: — naprave za zmanjševanje hrupa, — izolacija opreme, — zagraditev hrupne opreme, — zvočno izolacijo stavb. Ustreznost je lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora. e. Ustrezna lokacija opreme in stavb Ravni hrupa se lahko zmanjšajo s povečanjem razdalje med onesnaževalcem in sprejemnikom ter z uporabo stavb kot protihrupne zaščite. Splošno ustrezna za nove naprave. V primeru obstoječih naprav je premestitev opreme in proizvodnih enot lahko omejena zaradi pomanjkanja prostora ali čezmernih stroškov.

2 ZAKLJUČKI O BAT ZA ZGOREVANJE TRDNIH GORIV

2.1 Zaključki o BAT za zgorevanje premoga in/ali lignita

Za zgorevanje premoga in/ali lignita se običajno uporabljajo zaključki o BAT iz tega oddelka, razen če je navedeno drugače. Uporabljajo se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

2.1.1 Splošna okoljska učinkovitost

BAT 18. Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti zgorevanja premoga in/ali lignita je poleg BAT 6 uporaba spodaj navedene tehnike.

Tehnika Opis Ustreznost a. Integrirani proces zgorevanja, ki zagotavlja visoko učinkovitost kotla in vključuje primarne tehnike za redukcijo NOX (na primer stopenjsko dovajanje zraka, stopenjsko dovajanje goriva, gorilnike z majhnimi emisijami NOX in/ali recirkulacija dimnih plinov) To integracijo omogočajo procesi zgorevanja, kot je zgorevanje goriva v prahu, zgorevanje v lebdeči plasti ali zgorevanje na pomični kurilni rešetki. Splošno ustrezna.

2.1.2 Energijska učinkovitost

BAT 19. Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje energijske učinkovitosti zgorevanja premoga in/ali lignita je uporaba ustrezne kombinacije tehnik iz BAT 12 in spodaj navedene tehnike.

Tehnika Opis Ustreznost a. Ravnanje s suhim pepelom z rešetke Suh, vroč pepel z rešetke pada iz peči na mehanski sistem tekočih trakov in se po preusmeritvi v peč, kjer se bo znova kuril, ohlaja z zunanjim zrakom. Koristna energija se predela tako pri ponovnem kurjenju pepela kot pri ohlajanju pepela. Obstajajo lahko tehnične omejitve, ki preprečujejo naknadno opremljanje obstoječih kurilnih enot.





Preglednica 2

Ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT, za zgorevanje premoga in/ali lignita

Vrsta kurilne enote Ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT (36) (37) Neto električni izkoristek (%) (38) Neto skupni izkoristek goriva (%) (38) (39) (40) Nova enota (41) (42) Obstoječa enota (41) (43) Nova ali obstoječa enota na premog, ≥ 1 000 MWth 45 –46 33,5 –44 75 –97 na lignit, ≥ 1 000 MWth 42 –44 (44) 33,5 –42,5 75 –97 na premog, < 1 000 MWth 36,5 –41,5 (45) 32,5 –41,5 75 –97 na lignit, < 1 000 MWth 36,5 –40 (46) 31,5 –39,5 75 –97

2.1.3 Emisije NOX, N2O in CO v zrak

BAT 20. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij NOX v zrak ob hkratnem omejevanju emisij CO in N2O v zrak iz zgorevanja premoga in/ali lignita je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Optimizacija zgorevanja Glej opis v oddelku 8.3. Običajno se uporablja v kombinaciji z drugimi tehnikami. Splošno ustrezni. b. Kombinacija drugih primarnih tehnik za redukcijo NOX (npr. stopenjsko dovajanje zraka, stopenjsko dovajanje goriva, recirkulacija dimnih plinov, gorilniki z majhnimi emisijami NOX). Glej opis v oddelku 8.3 za vsako posamezno tehniko. Na izbiro in učinkovitost ustrezne primarne tehnike ali kombinacije primarnih tehnik lahko vpliva zasnova kotla. c. Selektivna nekatalitična redukcija Glej opis v oddelku 8.3. Uporabi se lahko s selektivno katalitično redukcijo za preostali amoniak. Ustreznost je lahko omejena v primeru kotlov z velikim premerom, ki preprečuje homogeno mešanje NH3 in NOX. Ustreznost je lahko omejena v primeru kurilnih naprav, ki obratujejo manj kot 1 500 ur na leto z zelo spremenljivimi obremenitvami kotla. d. Selektivna katalitična redukcija Glej opis v oddelku 8.3. Ni ustrezna za kurilne naprave z močjo manj kot 300 MWth, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto. Ni splošno ustrezna za kurilne naprave z močjo manj kot 100 MWth. Možne so tehnične in gospodarske omejitve za naknadno opremljanje obstoječih kurilnih naprav, ki obratujejo med 500 in 1 500 ur na leto, in za obstoječe kurilne naprave z močjo 300 MWth ali več, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto. e. Kombinacija tehnik za redukcijo NOX in SOX Glej opis v oddelku 8.3. Ustreznost je odvisna od posameznega primera glede na značilnosti goriva in proces zgorevanja.





Preglednica 3

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije NOX v zrak iz zgorevanja premoga in/ali lignita

Skupna nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave (MWth) Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) Letno povprečje Dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja Nova naprava Obstoječa naprava (47) Nova naprava Obstoječa naprava (48) (49) < 100 100 –150 100 –270 155 –200 165 –330 100–300 50 –100 100 –180 80 –130 155 –210 ≥ 300, kotel za zgorevanje v zvrtinčeni plasti na premog in/ali lignit ter kotel za zgorevanje goriva v prahu na lignit 50 –85 < 85 –150 (50) (51) 80 –125 140 –165 (52) ≥ 300, kotel za zgorevanje goriva v prahu na premog 65 –85 65 –150 80 –125 < 85 –165 (53)

Okvirne letne povprečne ravni emisij CO za obstoječe kurilne naprave, ki obratujejo 1 500 ur na leto ali več, ali nove kurilne naprave so običajno takšne, kot je navedeno spodaj:

Skupna nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave (MWth) Okvirna raven emisij CO (mg/Nm3) < 300 < 30 –140 ≥ 300, kotel za zgorevanje v zvrtinčeni plasti na premog in/ali lignit ter kotel za zgorevanje goriva v prahu na lignit < 30 –100 (54) ≥ 300, kotel za zgorevanje goriva v prahu na premog < 5 –100 (54)

2.1.4 Emisije SOX, HCl in HF v zrak

BAT 21. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij SOX, HCl in HF v zrak iz zgorevanja premoga in/ali lignita je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Vbrizgavanje sorbenta v kotel (v peč ali v plast) Glej opis v oddelku 8.4. Splošno ustrezne. b. Vbrizgavanje sorbenta v dimni kanal Glej opis v oddelku 8.4. Tehnika se lahko uporabi za odstranjevanje HCl/HF, če se ne izvaja nobena posebna tehnika razžvepljevanja dimnih plinov na koncu cevi. c. Razpršilni suhi absorber Glej opis v oddelku 8.4. d. Suhi izločevalnik za razžvepljevanje v vrtinčni plasti e. Mokro pranje Glej opis v oddelku 8.4. Te tehnike se lahko uporabijo za odstranjevanje HCl/HF, če se ne izvaja nobena posebna tehnika razžvepljevanja dimnih plinov na koncu cevi. f. Mokro razžvepljevanje dimnih plinov Glej opis v oddelku 8.4. Ni ustrezna za kurilne naprave, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto. Možne so tehnične in gospodarske omejitve za uporabo tehnike pri kurilnih napravah z močjo manj kot 300 MWth in za naknadno opremljanje obstoječih kurilnih naprav, ki obratujejo od 500 do 1 500 ur na leto. g. Razžvepljevanje dimnih plinov z morsko vodo h. Kombinacija tehnik za redukcijo NOX in SOX Ustreznost je odvisna od posameznega primera glede na značilnosti goriva in proces zgorevanja. i. Zamenjava ali odstranitev grelnika plin-plin, nameščenega za mokrim razžvepljevanjem dimnih plinov Zamenjava grelnika plin-plin za mokrim razžvepljevanjem dimnih plinov z večcevnim izmenjevalnikom toplote ali odstranitev in izpust dimnih plinov skozi hladilni stolp ali mokri odvodnik. Ustrezna samo, če je treba v kurilnih napravah, opremljenih s sistemom za mokro razžvepljevanje dimnih plinov in grelnikom plin-plin, ki je nameščen za tem sistemom, zamenjati ali nadomestiti toplotni izmenjevalnik. j. Izbira goriva Glej opis v oddelku 8.4. Uporaba goriva z majhno vsebnostjo žvepla (npr. do vključno 0,1 mas. % v suhi snovi), klora ali fluora. Ustrezna v okviru omejitev, povezanih z razpoložljivostjo različnih vrst goriva, na katero lahko vpliva energetska politika države članice. Ustreznost je lahko omejena zaradi omejitev v zvezi z zasnovo v primeru kurilnih naprav, v katerih zgorevajo zelo specifična domača goriva.





Preglednica 4

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije SO2 v zrak iz zgorevanja premoga in/ali lignita

Skupna nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave (MWth) Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) Letno povprečje Dnevno povprečje Dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja Nova naprava Obstoječa naprava (55) Nova naprava Obstoječa naprava (56) < 100 150 –200 150 –360 170 –220 170 –400 100 –300 80 –150 95 –200 135 –200 135 –220 (57) ≥ 300 , kotel za zgorevanje goriva v prahu 10 –75 10 –130 (58) 25 –110 25 –165 (59) ≥ 300 , kotel z zgorevanjem v lebdeči plasti (60) 20 –75 20 –180 25 –110 50 –220

Za kurilno napravo s skupno nazivno vhodno toplotno močjo več kot 300 MW, ki je posebej zasnovana za kurjenje domačih lignitnih goriv in za katero se lahko dokaže, da zaradi tehnično-gospodarskih razlogov ne more doseči ravni emisij, povezanih z BAT, navedenih v preglednici Table 4, se dnevne povprečne ravni emisij, povezane z BAT, iz preglednice Table 4 ne uporabljajo, zgornja meja letnega povprečnega razpona ravni emisij, povezane z BAT, pa je:

(i) za nov sistem za razžvepljevanje dimnih plinov: nerazredčena koncentracija v dimnih plinih x 0,01, z največ 200 mg/Nm3;

(ii) za obstoječi sistem za razžvepljevanje dimnih plinov: nerazredčena koncentracija v dimnih plinih x 0,03, z največ 320 mg/Nm3; pri čemer nerazredčena koncentracija v dimnih plinih pomeni koncentracijo SO2 v nerazredčenih dimnih plinih kot letno povprečje (v standardnih pogojih, navedenih v razdelku Splošne ugotovitve) na dovodu v sistem za zmanjšanje emisij SOX, izraženo kot referenčno vsebnost kisika 6 vol. % O2;

(iii) če se vbrizgavanje sorbenta v kotel uporabi kot del sistema za razžvepljevanje dimnih plinov, se lahko nerazredčena koncentracija v dimnih plinih prilagodi, tako da se upošteva naslednja učinkovitost zmanjšanja SO2 pri tej tehniki (ηBSI): nerazredčena koncentracija v dimnih plinih (prilagojena) = nerazredčena koncentracija v dimnih plinih (izmerjena)/(1 – ηBSI).

Preglednica 5

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije HCl in HF v zrak iz zgorevanja premoga in/ali lignita

Onesnaževalo Skupna nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave (MWth) Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) Letno povprečje ali povprečje vzorcev, dobljenih v enem letu Nova naprava Obstoječa naprava (61) HCl < 100 1 –6 2 –10 (62) ≥ 100 1 –3 1 –5 (62) (63) HF < 100 < 1 –3 < 1 –6 (64) ≥ 100 < 1 –2 < 1 –3 (64)

2.1.5 Emisije prahu in kovin, vezanih na delce, v zrak

BAT 22. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin, vezanih na delce, v zrak iz zgorevanja premoga in/ali lignita je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Elektrostatični filter Glej opis v oddelku 8.5. Splošno ustrezne. b. Vrečasti filter c. Vbrizgavanje sorbenta v kotel (v peči ali v plasti) Glej opise v oddelku 8.5. Te tehnike se uporabljajo zlasti za nadzorovanje SOX, HCl in/ali HF. d. Sistem za suho ali polsuho razžvepljevanje dimnih plinov e. Mokro razžvepljevanje dimnih plinov Glej ustreznost v BAT 21.





Preglednica 6

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije prahu v zrak iz zgorevanja premoga in/ali lignita

Skupna nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave (MWth) Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) Letno povprečje Dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja Nova naprava Obstoječa naprava (65) Nova naprava Obstoječa naprava (66) < 100 2 –5 2 –18 4 –16 4 –22 (67) 100 –300 2 –5 2 –14 3 –15 4 –22 (68) 300 –1 000 2 –5 2 –10 (69) 3 –10 3 –11 (70) ≥ 1 000 2 –5 2 –8 3 –10 3 –11 (71)

2.1.6 Emisije živega srebra v zrak

BAT 23. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij živega srebra v zrak iz zgorevanja premoga in/ali lignita je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost Dodatne koristi tehnik, ki se uporabljajo predvsem za zmanjšanje emisij drugih onesnaževal a. Elektrostatični filter Glej opis v oddelku 8.5. Večja učinkovitost odstranjevanja živega srebra se doseže pri temperaturi dimnega plina, nižji od 130 °C. Tehnika se uporablja zlasti za nadzorovanje prahu. Splošno ustrezne. b. Vrečasti filter Glej opis v oddelku 8.5. Tehnika se uporablja zlasti za nadzorovanje prahu. c. Sistem za suho ali polsuho razžvepljevanje dimnih plinov Glej opisa v oddelku 8.5. Te tehnike se uporabljajo zlasti za nadzorovanje SOX, HCl in/ali HF. d. Mokro razžvepljevanje dimnih plinov Glej ustreznost v BAT 21. e. Selektivna katalitična redukcija Glej opis v oddelku 8.3. Uporablja se samo skupaj z drugimi tehnikami za povečanje ali zmanjšanje oksidacije živega srebra pred zajemom v naknadnem sistemu za razžvepljevanje dimnih plinov ali odpraševalnem sistemu. Tehnika se uporablja zlasti za nadzorovanje NOX. Glej ustreznost v BAT 20. Posebne tehnike za zmanjšanje emisij živega srebra f. Vbrizgavanje ogljikovega sorbenta (npr. aktivno oglje ali halogenirano aktivno oglje) v dimne pline Glej opis v oddelku 8.5. Običajno se uporablja v kombinaciji z elektrostatičnim filtrom/vrečastim filtrom. Za uporabo te tehnike so lahko pred nadaljnjo uporabo letečega pepela potrebne dodatne faze obdelave za nadaljnje ločevanje frakcije ogljika, ki vsebuje živo srebro. Splošno ustrezna. g. Uporaba halogeniranih dodatkov v gorivu ali vbrizganih v peči Glej opis v oddelku 8.5. Splošno ustrezna v primeru majhne vsebnosti halogenov v gorivu. h. Predhodna obdelava goriva Pranje in mešanje goriva, da se omeji/zmanjša vsebnost živega srebra ali izboljša zajem živega srebra v opremi za nadzorovanje onesnaževanja. Ustreznost je odvisna od predhodne raziskave za opredelitev značilnosti goriva in oceno potencialne učinkovitosti tehnike. i. Izbira goriva Glej opis v oddelku 8.5. Ustrezna v okviru omejitev, povezanih z razpoložljivostjo različnih vrst goriva, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.





Preglednica 7

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije živega srebra v zrak iz zgorevanja premoga in lignita

Skupna nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave (MWth) Ravni emisij, povezane z BAT (μg/Nm3) Letno povprečje ali povprečje vzorcev, dobljenih v enem letu Nova naprava Obstoječa naprava (72) premog lignit premog lignit < 300 < 1 –3 < 1 –5 < 1 –9 < 1 –10 ≥ 300 < 1 –2 < 1 –4 < 1 –4 < 1 –7

2.2 Zaključki o BAT za zgorevanje trdne biomase in/ali šote

Za zgorevanje trdne biomase in/ali šote se običajno uporabljajo zaključki o BAT iz tega oddelka, razen če je navedeno drugače. Uporabljajo se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

2.2.1 Energijska učinkovitost

Preglednica 8

Ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT, za zgorevanje trdne biomase in/ali šote

Vrsta kurilne enote Ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT (73) (74) Neto električni izkoristek (%) (75) Neto skupni izkoristek goriva (%) (76) (77) Nova enota (78) Obstoječa enota Nova enota Obstoječa enota Kotel na trdno biomaso in/ali šoto od 33,5 do > 38 28 –38 73 –99 73 –99

2.2.2 Emisije NOX, N2O in CO v zrak

BAT 24. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij NOX v zrak ob hkratnem omejevanju emisij CO in N2O v zrak iz zgorevanja trdne biomase in/ali šote je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Optimizacija zgorevanja Glej opise v oddelku 8.3. Splošno ustrezne. b. Gorilniki z majhnimi emisijami NOX c. Stopenjsko dovajanje zraka d. Stopenjsko dovajanje goriva e. Recirkulacija dimnih plinov f. Selektivna nekatalitična redukcija Glej opis v oddelku 8.3. Uporabi se lahko s selektivno katalitično redukcijo za preostali amoniak. Ni ustrezna za kurilne naprave, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto z zelo spremenljivimi obremenitvami kotla. Ustreznost je lahko omejena v primeru kurilnih naprav, ki obratujejo od 500 do 1 500 ur na leto z zelo spremenljivimi obremenitvami kotla. Za obstoječe kurilne naprave je ustrezna v okviru omejitev, povezanih z zahtevanim razponom temperature in zadrževalnim časom vbrizganih reaktantov. g. Selektivna katalitična redukcija Glej opis v oddelku 8.3. Za uporabo zelo alkalnih goriv (npr. slame) je lahko potrebna namestitev sistema za selektivno nekatalitično redukcijo za sistemom za zmanjšanje prahu. Ni ustrezna za kurilne naprave, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto. Obstajajo lahko gospodarske omejitve za naknadno opremljanje kurilnih naprav z močjo manj kot 300 MWth. Ni splošno ustrezna za obstoječe kurilne naprave z močjo manj kot 100 MWth.





Preglednica 9

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije NOX v zrak iz zgorevanja trdne biomase in/ali šote

Skupna nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave (MWth) Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) Letno povprečje Dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja Nova naprava Obstoječa naprava (79) Nova naprava Obstoječa naprava (80) 50 –100 70 –150 (81) 70 –225 (82) 120 –200 (83) 120 –275 (84) 100 –300 50 –140 50 –180 100 –200 100 –220 ≥ 300 40 –140 40 –150 (85) 65 –150 95 –165 (86)

Okvirne letne povprečne ravni emisij CO so običajno:

— < 30–250 mg/Nm3 za obstoječe kurilne naprave z močjo 50–100 MWth, ki obratujejo 1 500 ur na leto ali več, oziroma za nove kurilne naprave z močjo 50–100 MWth;

— < 30–160 mg/Nm3 za obstoječe kurilne naprave z močjo 100–300 MWth, ki obratujejo 1 500 ur na leto ali več, oziroma za nove kurilne naprave z močjo 100–300 MWth;

— < 30–80 mg/Nm3 za obstoječe kurilne naprave z močjo 300 MWth ali več, ki obratujejo 1 500 ur na leto ali več, oziroma za nove kurilne naprave z močjo 300 MWth ali več.

2.2.3 Emisije SOX, HCl in HF v zrak

BAT 25. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij SOX, HCl in HF v zrak iz zgorevanja trdne biomase in/ali šote je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Vbrizgavanje sorbenta v kotel (v peč ali v plast) Glej opise v oddelku 8.4. Splošno ustrezne. b. Vbrizgavanje sorbenta v dimni kanal c. Razpršilni suhi absorber d. Suhi izločevalnik za razžvepljevanje v vrtinčni plasti e. Mokro pranje f. Kondenzator dimnih plinov g. Mokro razžvepljevanje dimnih plinov Ni ustrezna za kurilne naprave, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto. Možne so tehnične in gospodarske omejitve za naknadno opremljanje obstoječih kurilnih naprav, ki obratujejo od 500 do 1 500 ur na leto. h. Izbira goriva Ustrezna v okviru omejitev, povezanih z razpoložljivostjo različnih vrst goriva, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.





Preglednica 10

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije SO2 v zrak iz zgorevanja trdne biomase in/ali šote

Skupna nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave (MWth) Ravni emisij, povezane z BAT, za SO2 (mg/Nm3) Letno povprečje Dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja Nova naprava Obstoječa naprava (87) Nova naprava Obstoječa naprava (88) < 100 15 –70 15 –100 30 –175 30 –215 100 –300 < 10 –50 < 10 –70 (89) < 20 –85 < 20 –175 (90) ≥ 300 < 10 –35 < 10 –50 (89) < 20 –70 < 20 –85 (91)





Preglednica 11

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije HCl in HF v zrak iz zgorevanja trdne biomase in/ali šote

Skupna nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave (MWth) Ravni emisij, povezane z BAT, za HCl (mg/Nm3) (92) (93) Ravni emisij, povezane z BAT, za HF (mg/Nm3) Letno povprečje ali povprečje vzorcev, dobljenih v enem letu Dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja Povprečje v obdobju vzorčenja Nova naprava Obstoječa naprava (94) (95) Nova naprava Obstoječa naprava (96) Nova naprava Obstoječa naprava (96) < 100 1 –7 1 –15 1 –12 1 –35 < 1 < 1,5 100 –300 1 –5 1 –9 1 –12 1 –12 < 1 < 1 ≥ 300 1 –5 1 –5 1 –12 1 –12 < 1 < 1

2.2.4 Emisije prahu in kovin, vezanih na delce, v zrak

BAT 26. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin, vezanih na delce, v zrak iz zgorevanja trdne biomase in/ali šote je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Elektrostatični filter Glej opis v oddelku 8.5. Splošno ustrezne. b. Vrečasti filter c. Sistem za suho ali polsuho razžvepljevanje dimnih plinov Glej opisa v oddelku 8.5. Ti tehniki se uporabljata zlasti za nadzorovanje SOX, HCl in/ali HF. d. Mokro razžvepljevanje dimnih plinov Glej ustreznost v BAT 25. e. Izbira goriva Glej opis v oddelku 8.5. Ustrezna v okviru omejitev, povezanih z razpoložljivostjo različnih vrst goriva, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.





Preglednica 12

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije prahu v zrak iz zgorevanja trdne biomase in/ali šote

Skupna nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave (MWth) Ravni emisij, povezane z BAT, za prah (mg/Nm3) Letno povprečje Dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja Nova naprava Obstoječa naprava (97) Nova naprava Obstoječa naprava (98) < 100 2 –5 2 –15 2 –10 2 –22 100 –300 2 –5 2 –12 2 –10 2 –18 ≥ 300 2 –5 2 –10 2 –10 2 –16

2.2.5 Emisije živega srebra v zrak

BAT 27. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij živega srebra v zrak iz zgorevanja trdne biomase in/ali šote je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost Posebne tehnike za zmanjšanje emisij živega srebra a. Vbrizgavanje ogljikovega sorbenta (npr. aktivno oglje ali halogenirano aktivno oglje) v dimne pline Glej opise v oddelku 8.5. Splošno ustrezna. b. Uporaba halogeniranih dodatkov v gorivu ali vbrizganih v peči Splošno ustrezna v primeru majhne vsebnosti halogenov v gorivu. c. Izbira goriva Ustrezna v okviru omejitev, povezanih z razpoložljivostjo različnih vrst goriva, na katero lahko vpliva energetska politika države članice. Dodatne koristi tehnik, ki se uporabljajo predvsem za zmanjšanje emisij drugih onesnaževal d. Elektrostatični filter Glej opisa v oddelku 8.5. Ti tehniki se uporabljata zlasti za nadzorovanje prahu. Splošno ustrezne. e. Vrečasti filter f. Sistem za suho ali polsuho razžvepljevanje dimnih plinov Glej opisa v oddelku 8.5. Ti tehniki se uporabljata zlasti za nadzorovanje SOX, HCl in/ali HF. g. Mokro razžvepljevanje dimnih plinov Glej ustreznost v BAT 25.

Raven emisij, povezana z BAT, za emisije živega srebra v zrak iz zgorevanja trdne biomase in/ali šote je < 1–5 μg/Nm3 kot povprečje v obdobju vzorčenja.

3 ZAKLJUČKI O BAT ZA ZGOREVANJE TEKOČIH GORIV

Zaključki o bat iz tega oddelka se ne uporabljajo za kurilne naprave na morskih ploščadih; te so zajete v oddelku 4.3.

3.1 Kotli na TKO in/ali plinsko olje

Za zgorevanje TKO in/ali plinskega olja v kotlih se običajno uporabljajo zaključki o BAT iz tega oddelka, razen če je navedeno drugače. Uporabljajo se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

3.1.1 Energijska učinkovitost

Preglednica 13

Ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT, za zgorevanje TKO in/ali plinskega olja v kotlih

Vrsta kurilne enote Ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT (99) (100) Neto električni izkoristek (%) Neto skupni izkoristek goriva (%) (101) Nova enota Obstoječa enota Nova enota Obstoječa enota Kotel na TKO in/ali plinsko olje > 36,4 35,6 –37,4 80 –96 80 –96

3.1.2 Emisije NOX in CO v zrak

BAT 28. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij NOX v zrak ob hkratnem omejevanju emisij CO v zrak iz zgorevanja TKO in/ali plinskega olja v kotlih je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Stopenjsko dovajanje zraka Glej opise v oddelku 8.3. Splošno ustrezne. b. Stopenjsko dovajanje goriva c. Recirkulacija dimnih plinov d. Gorilniki z majhnimi emisijami NOX e. Dodajanje vode/pare Ustrezna v okviru omejitev zaradi razpoložljivosti vode. f. Selektivna nekatalitična redukcija Ni ustrezna za kurilne naprave, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto z zelo spremenljivimi obremenitvami kotla. Ustreznost je lahko omejena v primeru kurilnih naprav, ki obratujejo od 500 do 1 500 ur na leto z zelo spremenljivimi obremenitvami kotla. g. Selektivna katalitična redukcija Glej opise v oddelku 8.3. Ni ustrezna za kurilne naprave, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto. Možne so tehnične in gospodarske omejitve za naknadno opremljanje obstoječih kurilnih naprav, ki obratujejo od 500 do 1 500 ur na leto. Ni splošno ustrezna za kurilne naprave z močjo manj kot 100 MWth. h. Napredni nadzorni sistem Splošno ustrezna za nove kurilne naprave. Ustreznost za stare kurilne naprave je lahko omejena zaradi potrebe po naknadnem opremljanju zgorevalnega sistema in/ali naknadne vgradnje sistema za nadzor in vodenje. i. Izbira goriva Ustrezna v okviru omejitev, povezanih z razpoložljivostjo različnih vrst goriva, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.





Preglednica 14

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije NOX v zrak iz zgorevanja TKO in/ali plinskega olja v kotlih

Skupna nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave (MWth) Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) Letno povprečje Dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja Nova naprava Obstoječa naprava (102) Nova naprava Obstoječa naprava (103) < 100 75 –200 150 –270 100 –215 210 –330 (104) ≥ 100 45 –75 45 –100 (105) 85 –100 85 –110 (106) (107)

Okvirne letne povprečne ravni emisij CO so običajno:

— 10–30 mg/Nm3 za obstoječe kurilne naprave z močjo manj kot 100 MWth, ki obratujejo 1 500 ur na leto ali več, oziroma za nove kurilne naprave z močjo manj kot 100 MWth;

— 10–20mg/Nm3 za obstoječe kurilne naprave z močjo 100 MWth ali več, ki obratujejo 1 500 ur na leto ali več, oziroma za nove kurilne naprave z močjo 100 MWth ali več.

3.1.3 Emisije SOX, HCl in HF v zrak

BAT 29. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij SOX, HCl in HF v zrak iz zgorevanja TKO in/ali plinskega olja v kotlih je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Vbrizgavanje sorbenta v dimni kanal Glej opis v oddelku 8.4. Splošno ustrezne. b. Razpršilni suhi absorber c. Kondenzator dimnih plinov d. Mokro razžvepljevanje dimnih plinov Možne so tehnične in gospodarske omejitve za uporabo tehnik pri kurilnih napravah z močjo manj kot 300 MWth. Ni ustrezna za kurilne naprave, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto. Možne so tehnične in gospodarske omejitve za naknadno opremljanje obstoječih kurilnih naprav, ki obratujejo od 500 do 1 500 ur na leto. e. Razžvepljevanje dimnih plinov z morsko vodo Možne so tehnične in gospodarske omejitve za uporabo tehnik pri kurilnih napravah z močjo manj kot 300 MWth. Ni ustrezna za kurilne naprave, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto. Možne so tehnične in gospodarske omejitve za naknadno opremljanje obstoječih kurilnih naprav, ki obratujejo od 500 do 1 500 ur na leto. f. Izbira goriva Ustrezna v okviru omejitev, povezanih z razpoložljivostjo različnih vrst goriva, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.





Preglednica 15

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije SO2 v zrak iz zgorevanja TKO in/ali plinskega olja v kotlih

Skupna nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave (MWth) Ravni emisij, povezane z BAT, za SO2 (mg/Nm3) Letno povprečje Dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja Nova naprava Obstoječa naprava (108) Nova naprava Obstoječa naprava (109) < 300 50 –175 50 –175 150 –200 150 –200 (110) ≥ 300 35 –50 50 –110 50 –120 150 –165 (111) (112)

3.1.4 Emisije prahu in kovin, vezanih na delce, v zrak

BAT 30. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin, vezanih na delce, v zrak iz zgorevanja TKO in/ali plinskega olja v kotlih je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Elektrostatični filter Glej opisa v oddelku 8.5. Splošno ustrezne. b. Vrečasti filter c. Multicikloni Glej opis v oddelku 8.5. Multicikloni se lahko uporabljajo v kombinaciji z drugimi tehnikami odpraševanja. d. Sistem za suho ali polsuho razžvepljevanje dimnih plinov Glej opis v oddelku 8.5. Tehnika se uporablja zlasti za nadzorovanje SOX, HCl in/ali HF. e. Mokro razžvepljevanje dimnih plinov Glej opis v oddelku 8.5. Tehnika se uporablja zlasti za nadzorovanje SOX, HCl in/ali HF. Glej ustreznost v BAT 29. f. Izbira goriva Glej opis v oddelku 8.5. Ustrezna v okviru omejitev, povezanih z razpoložljivostjo različnih vrst goriva, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.





Preglednica 16

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije prahu v zrak iz zgorevanja TKO in/ali plinskega olja v kotlih

Skupna nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave (MWth) Ravni emisij, povezane z BAT, za prah (mg/Nm3) Letno povprečje Dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja Nova naprava Obstoječa naprava (113) Nova naprava Obstoječa naprava (114) < 300 2 –10 2 –20 7 –18 7 –22 (115) ≥ 300 2 –5 2 –10 7 –10 7 –11 (116)

3.2 Motorji na TKO in/ali plinsko olje

Za zgorevanje TKO in/ali plinskega olja v batnih strojih se običajno uporabljajo zaključki o BAT iz tega oddelka, razen če je navedeno drugače. Uporabljajo se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

Pri motorjih na TKO in/ali plinsko olje sekundarne tehnike za zmanjšanje emisij NOX, SO2 in prahu zaradi tehničnih, gospodarskih in logističnih/infrastrukturnih omejitev morda niso ustrezne v primeru motorjev na otokih, ki so del majhnega izdvojenega sistema(1) ali mikro izdvojenega sistema (2) in čakajo na povezavo z elektroenergetskim omrežjem na celini ali dostop do plinskega omrežja na celini. Ravni emisij, povezane z BAT, za take motorje se zato uporabljajo samo v majhnih in mikro izdvojenih sistemih, in sicer od 1. januarja 2025 za nove motorje ter od 1. januarja 2030 za obstoječe motorje.

(1) Kot je opredeljen v členu 2(26) Direktive 2009/72/ES.

(2) Kot je opredeljen v členu 2(27) Direktive 2009/72/ES.

3.2.1 Energijska učinkovitost

BAT 31. Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje energijske učinkovitosti zgorevanja TKO in/ali plinskega olja v batnih strojih je uporaba ustrezne kombinacije tehnik iz BAT 12 in spodaj navedene tehnike.

Tehnika Opis Ustreznost a. Kombinirani krožni proces Glej opis v oddelku 8.2. Splošno ustrezna za nove enote, ki obratujejo 1 500 ur na leto ali več. Ustrezna za obstoječe enote v okviru omejitev, povezanih z zasnovo parnega krožnega procesa in razpoložljivostjo prostora. Ni ustrezna za obstoječe enote, ki obratujejo manj kot 1 500 ur na leto.





Preglednica 17

Ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT, za zgorevanje TKO in/ali plinskega olja v batnih strojih

Vrsta kurilne enote Ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT (117) Neto električni izkoristek (%) (118) Nova enota Obstoječa enota Batni stroji na TKO in/ali plinsko olje – en krožni proces 41,5 –44,5 (119) 38,3 –44,5 (119) Batni stroji na TKO in/ali plinsko olje – kombinirani krožni proces > 48 (120) Ni ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT.

3.2.2 Emisije NOX, CO in hlapnih organskih spojih v zrak

BAT 32. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij NOX v zrak iz zgorevanja TKO in/ali plinskega olja v batnih strojih je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Koncept zgorevanja z majhnimi emisijami NOX v motorjih s kompresijskim vžigom Glej opise v oddelku 8.3. Splošno ustrezna. b. Recirkulacija izpušnih plinov Ni ustrezna za štiritaktne motorje. c. Dodajanje vode/pare Ustrezna v okviru omejitev zaradi razpoložljivosti vode. Ustreznost je lahko omejena, če ni na voljo paketa za naknadno opremljanje. d. Selektivna katalitična redukcija Ni ustrezna za kurilne naprave, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto. Možne so tehnične in gospodarske omejitve za naknadno opremljanje obstoječih kurilnih naprav, ki obratujejo od 500 do 1 500 ur na leto. Naknadno opremljanje obstoječih kurilnih naprav je lahko omejeno z razpoložljivostjo ustreznega prostora.

BAT 33. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij CO in hlapnih organskih spojin v zrak iz zgorevanja TKO in/ali plinskega olja v batnih strojih je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Optimizacija zgorevanja Splošno ustrezna. b. Oksidacijski katalizatorji Glej opis v oddelku 8.3. Ni ustrezna za kurilne naprave, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto. Ustreznost je lahko omejena zaradi vsebnosti žvepla v gorivu.





Preglednica 18

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije NOX v zrak iz zgorevanja TKO in/ali plinskega olja v batnih strojih

Skupna nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave (MWth) Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) Letno povprečje Dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja Nova naprava Obstoječa naprava (121) Nova naprava Obstoječa naprava (122) (123) ≥ 50 115 –190 (124) 125 –625 145 –300 150 –750

Za obstoječe kurilne naprave, v katerih zgoreva samo TKO in obratujejo 1 500 ur na leto ali več, oziroma za nove kurilne naprave, v katerih zgoreva samo TKO,

— so okvirne letne povprečne ravni emisij CO običajno 50–175 mg/Nm3,

— okvirne povprečne ravni emisij za skupni hlapni organski ogljik v obdobju vzorčenja pa 10–40 mg/Nm3.

3.2.3 Emisije SOX, HCl in HF v zrak

BAT 34. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij SOX, HCl in HF v zrak iz zgorevanja TKO in/ali plinskega olja v batnih strojih je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Izbira goriva Glej opise v oddelku 8.4. Ustrezna v okviru omejitev, povezanih z razpoložljivostjo različnih vrst goriva, na katero lahko vpliva energetska politika države članice. b. Vbrizgavanje sorbenta v dimni kanal V primeru obstoječih kurilnih naprav lahko obstajajo tehnične omejitve. Ni ustrezna za kurilne naprave, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto. c. Mokro razžvepljevanje dimnih plinov Možne so tehnične in gospodarske omejitve za uporabo tehnik pri kurilnih napravah z močjo manj kot 300 MWth. Ni ustrezna za kurilne naprave, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto. Možne so tehnične in gospodarske omejitve za naknadno opremljanje obstoječih kurilnih naprav, ki obratujejo od 500 do 1 500 ur na leto.





Preglednica 19

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije SO2 v zrak iz zgorevanja TKO in/ali plinskega olja v batnih strojih

Skupna nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave (MWth) Ravni emisij, povezane z BAT, za SO2 (mg/Nm3) Letno povprečje Dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja Nova naprava Obstoječa naprava (125) Nova naprava Obstoječa naprava (126) Vse velikosti 45 –100 100 –200 (127) 60 –110 105 –235 (127)

3.2.4 Emisije prahu in kovin, vezanih na delce, v zrak

BAT 35. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij prahu in kovin, vezanih na delce, v zrak iz zgorevanja TKO in/ali plinskega olja v batnih strojih je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Izbira goriva Glej opise v oddelku 8.5. Ustrezna v okviru omejitev, povezanih z razpoložljivostjo različnih vrst goriva, na katero lahko vpliva energetska politika države članice. b. Elektrostatični filter Nista ustrezni za kurilne naprave, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto. c. Vrečasti filter





Preglednica 20

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije prahu v zrak iz zgorevanja TKO in/ali plinskega olja v batnih strojih

Skupna nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave (MWth) Ravni emisij, povezane z BAT, za prah (mg/Nm3) Letno povprečje Dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja Nova naprava Obstoječa naprava (128) Nova naprava Obstoječa naprava (129) ≥ 50 5 –10 5 –35 10 –20 10 –45

3.3 Plinske turbine na plinsko olje

Za zgorevanje plinskega olja v plinskih turbinah se običajno uporabljajo zaključki o BAT iz tega oddelka, razen če je navedeno drugače. Uporabljajo se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.

3.3.1 Energijska učinkovitost

BAT 36. Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje energijske učinkovitosti zgorevanja plinskega olja v plinskih turbinah je uporaba ustrezne kombinacije tehnik iz BAT 12 in spodaj navedene tehnike.

Tehnika Opis Ustreznost a. Kombinirani krožni proces Glej opis v oddelku 8.2. Splošno ustrezna za nove enote, ki obratujejo 1 500 ur na leto ali več. Ustrezna za obstoječe enote v okviru omejitev, povezanih z zasnovo parnega krožnega procesa in razpoložljivostjo prostora. Ni ustrezna za obstoječe enote, ki obratujejo manj kot 1 500 ur na leto.





Preglednica 21

Ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT, za plinske turbine na plinsko olje

Vrsta kurilne enote Ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT (130) Neto električni izkoristek (%) (131) Nova enota Obstoječa enota Plinska turbina na plinsko olje z odprtim krožnim procesom > 33 25 –35,7 Plinska turbina na plinsko olje s kombiniranim krožnim procesom > 40 33 –44

3.3.2 Emisije NOX in CO v zrak

BAT 37. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij NOX v zrak iz zgorevanja plinskega olja v plinskih turbinah je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Dodajanje vode/pare Glej opise v oddelku 8.3. Ustreznost je lahko omejena zaradi razpoložljivosti vode. b. Gorilniki z majhnimi emisijami NOX Ustrezna samo za modele turbin, za katere so na trgu na voljo gorilniki z majhnimi emisijami NOX. c. Selektivna katalitična redukcija Ni ustrezna za kurilne naprave, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto. Možne so tehnične in gospodarske omejitve za naknadno opremljanje obstoječih kurilnih naprav, ki obratujejo od 500 do 1 500 ur na leto. Naknadno opremljanje obstoječih kurilnih naprav je lahko omejeno z razpoložljivostjo ustreznega prostora.

BAT 38. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij CO v zrak iz zgorevanja plinskega olja v plinskih turbinah je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njune kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Optimizacija zgorevanja Glej opisa v oddelku 8.3. Splošno ustrezna. b. Oksidacijski katalizatorji Ni ustrezna za kurilne naprave, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto. Naknadno opremljanje obstoječih kurilnih naprav je lahko omejeno z razpoložljivostjo ustreznega prostora.

Okvirna raven emisij za emisije NOx v zrak iz zgorevanja plinskega olja v zasilnih plinskih turbinah na dve vrsti goriva, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto, je običajno 145–250 mg/Nm3 kot dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja.

3.3.3 Emisije SOX in prahu v zrak

BAT 39. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij SOX in prahu v zrak iz zgorevanja plinskega olja v plinskih turbinah je uporaba spodaj navedene tehnike.

Tehnika Opis Ustreznost a. Izbira goriva Glej opis v oddelku 8.4. Ustrezna v okviru omejitev, povezanih z razpoložljivostjo različnih vrst goriva, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.





Preglednica 22

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije SO2 in prahu v zrak iz zgorevanja plinskega olja v plinskih turbinah, vključno s plinskimi turbinami na dve vrsti goriva

Vrsta kurilne naprave Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) SO2 Prah Letno povprečje (132) Dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja (133) Letno povprečje (132) Dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja (133) Nove ali obstoječe naprave 35 –60 50 –66 2 –5 2 –10

4 ZAKLJUČKI O BAT ZA ZGOREVANJE PLINASTIH GORIV

4.1 Zaključki o BAT za zgorevanje zemeljskega plina

Za zgorevanje zemeljskega plina se običajno uporabljajo zaključki o BAT iz tega oddelka, razen če je navedeno drugače. Uporabljajo se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1. Ne uporabljajo se za kurilne naprave na morskih ploščadih; te so zajete v oddelku 4.3.

4.1.1 Energijska učinkovitost

BAT 40. Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje energijske učinkovitosti zgorevanja zemeljskega plina je uporaba ustrezne kombinacije tehnik iz BAT 12 in spodaj navedene tehnike.

Tehnika Opis Ustreznost a. Kombinirani krožni proces Glej opis v oddelku 8.2. Splošno ustrezna za nove plinske turbine in motorje, razen če obratujejo manj kot 1 500 ur na leto. Ustrezna za obstoječe plinske turbine in motorje v okviru omejitev, povezanih z zasnovo parnega krožnega procesa in razpoložljivostjo prostora. Ni ustrezna za obstoječe plinske turbine in motorje, ki obratujejo manj kot 1 500 ur na leto. Ni ustrezna za plinske turbine za mehanski pogon, ki obratujejo nekontinuirano z daljšimi spremenljivimi obremenitvami ter pogostimi zagoni in ustavitvami. Ni ustrezna za kotle.





Preglednica 23

Ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT, za zgorevanje zemeljskega plina

Vrsta kurilne enote Ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT (134) (135) Neto električni izkoristek (%) Neto skupni izkoristek goriva (%) (136) (137) Neto mehanski izkoristek (%) (137) (138) Nova enota Obstoječa enota Nova enota Obstoječa enota Plinski motor 39,5 –44 (139) 35 –44 (139) 56 –85 (139) Ni ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT. Kotel na plin 39 –42,5 38 –40 78 –95 Ni ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT. Plinska turbina z odprtim krožnim procesom, ≥ 50 MWth 36 –41,5 33 –41,5 Ni ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT. 36,5 –41 33,5 –41 Plinska turbina s kombiniranim krožnim procesom Plinska turbina s kombiniranim krožnim procesom, 50–600 MWth 53 –58,5 46 –54 Ni ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT. Ni ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT. Plinska turbina s kombiniranim krožnim procesom, ≥ 600 MWth 57 –60,5 50 –60 Ni ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT. Ni ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT. Plinska turbina s kombiniranim krožnim procesom za soproizvodnjo, 50–600 MWth 53 –58,5 46 –54 65 –95 Ni ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT. Plinska turbina s kombiniranim krožnim procesom za soproizvodnjo, ≥ 600 MWth 57 –60,5 50 –60 65 –95 Ni ravni energijske učinkovitosti, povezane z BAT.

4.1.2 Emisije NOX, CO, nemetanskih hlapnih organskih spojin in CH4 v zrak

BAT 41. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij NOX v zrak iz zgorevanja zemeljskega plina v kotlih je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Stopenjsko dovajanje zraka in/ali goriva Glej opisa v oddelku 8.3. Stopenjsko dovajanje zraka je pogosto povezano z gorilniki z majhnimi emisijami NOX. Splošno ustrezne. b. Recirkulacija dimnih plinov Glej opisa v oddelku 8.3. c. Gorilniki z majhnimi emisijami NOX d. Napredni nadzorni sistem Glej opis v oddelku 8.3. Ta tehnika se pogosto uporablja v kombinaciji z drugimi tehnikami, za kurilne naprave, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto, pa se lahko uporabi tudi samostojno. Ustreznost za stare kurilne naprave je lahko omejena zaradi potrebe po naknadnem opremljanju zgorevalnega sistema in/ali naknadne vgradnje sistema za nadzor in vodenje. e. Znižanje temperature zgorevalnega zraka Glej opise v oddelku 8.3. Splošno ustrezna v okviru omejitev, povezanih s potrebami procesa. f. Selektivna nekatalitična redukcija Ni ustrezna za kurilne naprave, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto z zelo spremenljivimi obremenitvami kotla. Ustreznost je lahko omejena v primeru kurilnih naprav, ki obratujejo od 500 do 1 500 ur na leto z zelo spremenljivimi obremenitvami kotla. g. Selektivna katalitična redukcija Ni ustrezna za kurilne naprave, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto. Ni splošno ustrezna za kurilne naprave z močjo manj kot 100 MWth. Možne so tehnične in gospodarske omejitve za naknadno opremljanje obstoječih kurilnih naprav, ki obratujejo od 500 do 1 500 ur na leto.

BAT 42. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij NOX v zrak iz zgorevanja zemeljskega plina v plinskih turbinah je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Napredni nadzorni sistem Glej opis v oddelku 8.3. Ta tehnika se pogosto uporablja v kombinaciji z drugimi tehnikami, za kurilne naprave, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto, pa se lahko uporabi tudi samostojno. Ustreznost za stare kurilne naprave je lahko omejena zaradi potrebe po naknadnem opremljanju zgorevalnega sistema in/ali naknadne vgradnje sistema za nadzor in vodenje. b. Dodajanje vode/pare Glej opisa v oddelku 8.3. Ustreznost je lahko omejena zaradi razpoložljivosti vode. c. Suhi gorilniki z majhnimi emisijami NOX Ustreznost je lahko omejena v primeru turbin, za katere paket za naknadno premo ni na voljo, ali če so nameščeni sistemi za dodajanje vode/pare. d. Koncept zasnove z majhno obremenitvijo Prilagoditev opreme za vodenje procesov in podobne opreme za ohranjanje dobre učinkovitosti zgorevanja, kadar se potreba po energiji spreminja, npr. z izboljšanjem zmogljivosti nadzorovanja dovoda zračnega toka ali z razdelitvijo procesa zgorevanja na ločene faze zgorevanja. Ustreznost je lahko omejena zaradi zasnove plinske turbine. e. Gorilniki z majhnimi emisijami NOX Glej opisa v oddelku 8.3. Splošno ustrezna za dogrevanje za uparjalnik na vršno toploto v primeru kurilnih naprav s plinsko turbino s kombiniranim krožnim proceso