Direktiva Sveta

z dne 15. julija 1980

o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z enojnimi gnojili iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika

(80/876/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 100 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije [1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [3],

ker so bili v Direktivi Sveta 76/116/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili [4] že določeni predpisi Skupnosti glede opredelitve, sestave, označevanja in pakiranja najpomembnejših enojnih in kombiniranih gnojil v Skupnosti; ker se z gnojili, ki temeljijo na amonijevem nitratu, še posebno ukvarja navedena direktiva; ker se ob upoštevanju posebnih lastnosti tovrstnih gnojil in zahtev, ki jih vključuje glede splošne varnosti, zdravja in zaščite delavcev, kakor koli zdi potrebno določiti dodatna pravila Skupnosti za ta gnojila;

ker je amonijev nitrat bistvena sestavina raznih proizvodov, od katerih se nekateri uporabljajo kot gnojila in drugi kot razstreliva; ker se zaradi neusklajenih nacionalnih predpisov v zvezi s klasifikacijo proizvodov, ki se uporabljajo kot gnojila, in drugimi proizvodi, ki temeljijo na amonijevem nitratu, določbe, ki nadzirajo trženje gnojil na osnovi amonijevega nitrata, razlikujejo od ene države članice do druge; ker takšna neusklajenost zavira trgovanje z enojnimi gnojili iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika v Evropski gospodarski skupnosti;

ker se takšne ovire za ustanovitev skupnega trga lahko zmanjšajo in celo odpravijo, če vse države članice sprejmejo predpise poleg veljavne zakonodaje ali namesto nje;

ker bi se nekateri proizvodi, ki jih ureja ta direktiva, v nekaterih primerih lahko uporabljali v namene, za katere niso bili predvideni, kar bi lahko precej ogrozilo varnost ljudi in premoženja; ker se državam članicam zato ne bi smelo preprečiti, da sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečitev takšne uporabe;

ker je treba predvsem v ta namen in zaradi splošne varnosti na ravni Skupnosti določiti značilnosti in lastnosti, po katerih se enojna gnojila iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika razlikujejo od raznih vrst amonijevega nitrata, uporabljenih v proizvodnji izdelkov, ki se uporabljajo kot razstreliva;

ker bi morala biti enojna gnojila iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika v skladu z nekaterimi značilnostmi, da se zagotovi njihova neškodljivost; ker poleg tega več držav članic želi, da jim ne bi bilo treba preskušati odpornosti tovrstnih gnojil proti detonaciji, preden jih dajo na trg ali po tem;

ker določitev analitičnih metod in metod nadzorovanja, pa tudi vse spremembe ali dodatki, ki jih je treba k temu sprejeti zaradi upoštevanja tehničnega napredka, sestavljajo tehnične ukrepe, za sprejetje katerih bi morala biti odgovorna Komisija, tako da se postopek lahko poenostavi in pospeši;

ker tehnični napredek zahteva hitro sprejetje tehničnih predpisov iz te direktive; ker je bil že uveden postopek na podlagi členov 10 in 11 Direktive 76/116/EGS za prilagoditev direktiv o gnojilih tehničnemu napredku,

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

1. Brez poseganja v uporabo Direktive 76/116/EGS se ta direktiva uporablja za enojna gnojila iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika, ki se dajo na trg v državah članicah Skupnosti.

2. V tej direktivi izraz "gnojila" pomeni proizvode, ki temeljijo na amonijevem nitratu, so kemično izdelani za uporabo kot gnojila ter vsebujejo več kakor 28 utežnih % dušika in ki lahko vsebujejo anorganske dodatke ali inertne snovi, kakršne so zemeljski apnenec ali zemeljski dolomit, kalcijev sulfat, magnezijev sulfat in kieserit.

3. Anorganski dodatki ali inertne snovi, ki niso navedene v odstavku 2 in se uporabljajo pri mešanju gnojila, ne smejo povečati njegove občutljivosti za toploto ali njegove eksplozivnosti.

Člen 2

Za upravičeno uporabo izraza "gnojilo EGS" mora biti gnojilo v skladu z značilnostmi in omejitvami, določenimi v Prilogi I. Oseba, ki je odgovorna za trženje gnojila in ima sedež v Skupnosti, potrdi njegovo skladnost z uporabo izraza "gnojilo EGS".

Člen 3

Samo pakirano gnojilo je lahko na voljo končnemu uporabniku.

Mednarodna pravila za prevoz nevarnih snovi se uporabljajo tudi za prevoz gnojil.

Člen 4

Nobena država članica ne sme iz razlogov, povezanih z zahtevami iz te direktive, prepovedati, omejiti ali ovirati prodaje gnojila, ki je opisano kot "gnojilo EGS" in izpolnjuje zahteve iz te direktive.

Člen 5

Določbe iz te direktive ne preprečujejo sprejetja ukrepov prepovedi, omejitve ali oviranja prodaje gnojil, ki so upravičeni zaradi zagotovitve splošne varnosti.

Člen 6

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da so gnojila, dana na trg pod oznako "gnojilo EGS", v skladu z določbami iz te direktive in njene Priloge I.

Člen 7

1. Brez poseganja v ukrepe, navedene v členu 6, lahko države članice, če tako želijo, izvajajo dodatne preglede "gnojila EGS". Takšni pregledi se lahko izvajajo, preden se gnojilo da na trg ali po njegovi prodaji ali pa v obeh fazah hkrati.

2. Za te preglede se uporablja samo preskus, opisan v Prilogi II.

3. Za "gnojilo EGS", ki izpolnjuje zahteve iz te direktive in, kadar to zahtevajo države članice, uspešno opravi preskus odpornosti proti detonaciji iz Priloge II, ne veljajo nacionalni predpisi - še zlasti glede skladiščenja - ki so prav tako strogi kakor tisti, uporabljeni za proizvode, ki ne izpolnjujejo teh zahtev.

Člen 8

1. V skladu s postopkom, določenim v členu 11 Direktive 76/116/EGS, se določi naslednje:

- metoda za preveritev skladnosti z zahtevami iz točk 1, 2 in 6 Priloge I in metoda za izvedbo preskusa iz Priloge II;

- število toplotnih ciklov iz Priloge II, ki jih mora prestati gnojilo; biti morata vsaj dva toplotna cikla;

- analitična metoda in metoda vzorčenja;

- najvišja dovoljena stopnja težkih kovin.

2. Vse spremembe, potrebne za prilagoditev tehničnemu napredku metod za določitev sestave in lastnosti gnojil ter načina za izvedbo preskusa odpornosti proti detonaciji, se sprejmejo po enakem postopku.

3. Po enakem postopku se tri leta po izvedbi te direktive odloči, ali se zahteva po dveh toplotnih ciklih obdrži za preskus iz oddelka 1 Priloge I.

Člen 9

1. Kadar država članica upravičeno meni, da gnojilo, čeprav izpolnjuje zahteve iz te direktive, ogroža varnost ali zdravje, lahko začasno prepove prodajo gnojila na svojem ozemlju ali zanj sprejme posebne pogoje. O tem takoj obvesti druge države članice in Komisijo, pri čemer navede razloge za svojo odločitev.

2. Komisija se v šestih tednih posvetuje z državami članicami, ki jih to zadeva, nemudoma poda svoje stališče in sprejme ustrezne ukrepe.

3. Če Komisija meni, da so potrebne tehnične prilagoditve te direktive, takšne prilagoditve sprejme bodisi Komisija ali Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 8. V tem primeru lahko država članica varnostne ukrepe, ki jih je sprejela, obdrži, dokler takšne prilagoditve ne začnejo veljati.

Člen 10

1. Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, v osemnajstih mesecih po njeni notifikaciji. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Te predpise začnejo uporabljati 1. januarja 1984.

2. Države članice zagotovijo, da je Komisija obveščena o besedilih nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 11

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 15. julija 1980

Za Svet

Predsednik

J. Santer

_________

PRILOGA I

ZNAČILNOSTI ENOJNIH GNOJIL IZ AMONIJEVEGA NITRATA Z VISOKO VSEBNOSTJO DUŠIKA IN OMEJITVE ZANJE

1. Poroznost (zadrževanje olja)

Gnojilo, ki mora najprej prestati preskus dveh toplotnih ciklov temperature med 25 in 50 ° C, ne sme zadržati več kakor 4 utežne % olja.

2. Gorljive sestavine

Odstotek gorljivih snovi po teži, merjenih kot ogljik, ne sme presegati 0,2 % za gnojila, ki vsebujejo najmanj 31,3 utežnega % dušika, in ne sme presegati 0,4 % za gnojila, ki vsebujejo najmanj 28 %, vendar največ 31,5 utežnega % dušika.

3. pH

Raztopina 10 g gnojila v 100 ml vode mora imeti pH najmanj 4,5.

4. Analiza velikosti zrn

Največ 5 utežnih % gnojila sme iti skozi 1-milimetrsko mrežnato sito, največ 3 utežnih % pa lahko gre skozi 0,5-milimetrsko mrežnato sito.

5. Klor

Največja dovoljena vsebina klora je določena na 0,02 utežnega %.

6. Težke kovine

Težke kovine se ne smejo dodajati namenoma, vsakršne majhne količine, ki nastanejo naključno med proizvodnim postopkom, pa ne smejo presegati omejitve, ki jo določi Odbor.

PRILOGA II

OPIS PRESKUSA ODPORNOSTI PROTI DETONACIJI, NAVEDENEGA V ČLENU 7

Preskus je treba opraviti na reprezentativnem vzorcu gnojila. Preden se preskusi njegova odpornost proti detonaciji, mora iti vsa količina skozi toplotni cikel največ petkrat.

Preskus gnojila glede odpornosti proti detonaciji mora potekati v vodoravni jekleni cevi pod naslednjimi pogoji:

Brezšivna jeklena cev

Dolžina cevi Nominalni zunanji premer Nominalna debelina stene Ojačevalnik Temperatura preskusa: Dokazni svinčeni valji za ugotavljanje detonacije: najmanj 1 000 mm najmanj 114 mm najmanj 5 mm Vrsta in masa izbranega ojačevalnika morata biti takšni, da čim bolj povečata detonacijski tlak, uporabljen na vzorcu, zaradi določitve njegove dovzetnosti za prehajanje detonacije. 15-25 °C premer 50 mm višina 100 mm

ki so položeni vsakih 150 mm in vodoravno podpirajo cev. Preskus se izvede dvakrat. Preskus je končan, če se med obema preskusoma en ali več podpornih svinčenih valjev zmečka za manj kakor 5 %.

[1] UL C 16, 23.1.1976, str. 4.

[2] UL C 125, 8.6.1976, str. 43.

[3] UL C 204, 30.8.1976, str. 10.

[4] UL L 24, 30.1.1976, str. 21.