SL Uradni list Evropske unije C 41/1

PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 8. januarja 2018

o spremembi Priporočila ESRB/2015/2 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti

(ESRB/2018/1)

(2018/C 41/01)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3 in členov 16 do 18 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (2) ter zlasti člena 458(8) Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) in zlasti členov 18 do 20 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Za zagotavljanje učinkovitosti in doslednosti makrobonitetne politike morajo oblikovalci politike ustrezno upoštevati čezmejne učinke ukrepov makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo posamezne države članice, in po potrebi sprejeti primerne vzajemne ukrepe makrobonitetne politike za njihovo obravnavo.

(2) Cilj okvira za prostovoljno vzajemnost ukrepov makrobonitetne politike, določenega v Priporočilu ESRB/2015/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja (4), je zagotoviti, da se za vse ukrepe makrobonitetne politike, ki temeljijo na izpostavljenosti in se aktivirajo v eni državi članici, zagotovi vzajemnost v drugih državah članicah.

(3) Priporočilo ESRB/2017/4 Evropskega odbora za sistemska tveganja (5) omogoča ustreznemu organu, pristojnemu za aktiviranje, da predlaga najvišji prag pomembnosti na ravni ponudnika finančnih storitev, kadar zahteva vzajemnost. Stalna ocenjevalna skupina Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB), ustanovljena na podlagi Sklepa ESRB/2015/4 Evropskega odbora za sistemska tveganja (6), lahko priporoči drugačen prag, če presodi, da je to potrebno.

(4) Za kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje na Finskem in za izračun regulativnih kapitalskih zahtev uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen, velja od 1. januarja 2018 v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013 posamezni kreditni instituciji lastna spodnja meja v višini 15 % za povprečno utež tveganja za stanovanjske hipotekarne kredite, zavarovane s stanovanjskimi enotami na Finskem, ki se uporablja na konsolidirani podlagi.

(5) Na podlagi uradne obvestitve ESRB v skladu s členom 458(8) Uredbe (EU) št. 575/2013 je splošni odbor ESRB odločil, da ta ukrep uvrsti na seznam ukrepov makrobonitetne politike, za katere se priporoča zagotovitev vzajemnosti v skladu s Priporočilom ESRB/2015/2.

(6) Belgijski ukrep v zvezi z izpostavljenostmi iz naslova hipotekarnih kreditov, ki je bil sprejet v skladu s členom 458(8) Uredbe (EU) št. 575/2013 in je bil s Priporočilom ESRB/2016/3 (7) dodan na seznam ukrepov makrobonitetne politike, za katere se priporoča zagotovitev vzajemnosti, se je 28. maja 2017 iztekel. Nationale Bank van België/Banque nationale de Belgique je 21. novembra 2017 sporočila, da namerava uvesti nov nacionalni ukrep makrobonitetne politike, ki bo usmerjen na izpostavljenosti iz naslova hipotekarnih kreditov, po postopku iz člena 458 Uredbe (EU) št. 575/2013.

(7) Zato je treba Priporočilo ESRB/2015/2 ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

SPREMEMBI

Priporočilo ESRB/2015/2 se spremeni:

1. v oddelku 1 se podpriporočilo C(1) nadomesti z naslednjim: „1. Ustreznim organom se priporoča, da zagotovijo vzajemnost ukrepov makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo drugi ustrezni organi in jih ESRB priporoča za vzajemnost. Priporoča se zagotovitev vzajemnosti naslednjih ukrepov, kakor so podrobneje opisani v Prilogi: Estonija: — stopnja blažilnika sistemskih tveganj v višini enega odstotka, ki se uporablja v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU za domače izpostavljenosti vseh kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v Estoniji; Finska: — spodnja meja v višini 15 % za povprečno utež tveganja za stanovanjske hipotekarne kredite, zavarovane s hipoteko na stanovanjskih enotah na Finskem, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013 za kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje na Finskem in za izračun regulativnih kapitalskih zahtev uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen (IRB).“;

2. Priloga se nadomesti s Prilogo k temu Priporočilu.

V Frankfurtu na Majni, 8. januarja 2018 Francesco MAZZAFERRO Vodja sekretariata ESRB v imenu splošnega odbora ESRB

(1) UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

(2) UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

(3) UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

(4) Priporočilo ESRB/2015/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 15. decembra 2015 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti (UL C 97, 12.3.2016, str. 9).

(5) Priporočilo ESRB/2017/4 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. oktobra 2017 o spremembi Priporočila ESRB/2015/2 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti (UL C 431, 15.12.2017, str. 1).

(6) Sklep ESRB/2015/4 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 16. decembra 2015 o okviru za koordinacijo uradnih obvestil ustreznih organov o nacionalnih ukrepih makrobonitetne politike in izdaje mnenj in priporočil s strani ESRB ter razveljavitvi Sklepa ESRB/2014/2 (UL C 97, 12.3.2016, str. 28).

(7) Priporočilo ESRB/2016/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 24. marca 2016 o spremembi Priporočila ESRB/2015/2 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti (UL C 153, 29.4.2016, str. 1).