Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93

z dne 2. julija 1993

o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92

o carinskem zakoniku Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti [1], v nadaljevanju "zakonik", in zlasti člena 249 Uredbe,

ker je zakonik v enem samem pravnem instrumentu povzel obstoječo carinsko zakonodajo; ker je zakonik istočasno povzročil spremembe te zakonodaje, zato da bi jo naredil bolj usklajeno, enostavno in popolno; ker zakonik na ta način oblikuje popolno zakonodajo Skupnosti na tem področju;

ker enaki razlogi, ki so povzročili sprejetje zakonika, veljajo tudi za izvedbene predpise na področju carin; ker je zato določbe o izvajanju carinske zakonodaje, ki so trenutno zajete v mnogih uredbah in direktivah Skupnosti, treba združiti v eno samo uredbo;

ker mora tako določen zakonik za izvajanje carinskega zakonika Skupnosti vsebovati obstoječe izvedbene predpise na področju carin; ker pa je treba ob upoštevanju pridobljenih izkušenj:

- z nekaterimi spremembami uskladiti te predpise z določbami zakonika,

- razširiti področje uporabe nekaterih določb, ki so zdaj omejene na določene carinske postopke, in tako upoštevati splošno področje uporabe zakonika,

- natančno določiti nekatere predpise zaradi večje pravne varnosti pri njihovi uporabi;

ker se opravljene spremembe nanašajo predvsem na določbe o carinskem dolgu;

ker je treba uporabo člena 791(2) do 1. januarja 1995 omejiti in pred tem vsebino ponovno preučiti ob upoštevanju pridobljenih izkušenj;

ker so ukrepi, predvideni v tej uredbi, skladni z mnenjem Odbora za carinski zakonik,

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

DEL I

SPLOŠNI IZVEDBENI PREDPISI

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

POGLAVJE I

Opredelitev pojmov

Člen 1

Posamezni izrazi, uporabljeni v tej uredbi, imajo naslednji pomen:

1. zakonik:

Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti;

2. zvezek ATA:

mednarodni carinski dokument za začasni uvoz, določen v okviru konvencije ATA;

3. odbor:

Odbor za carinski zakonik, ustanovljen v skladu s členom 247 zakonika;

4. Svet za carinsko sodelovanje:

organizacija, vzpostavljena s konvencijo o ustanovitvi Sveta za carinsko sodelovanje, sklenjeno 15. decembra 1950 v Bruslju;

5. navedbe, potrebne za prepoznavanje blaga:

na eni strani, navedbe, ki se uporabljajo za prepoznavanje blaga v komercialnem smislu in carinskim organom omogočajo njegovo tarifno uvrstitev, in, na drugi strani, količina blaga;

6. blago nekomercialne narave:

blago, ki se predloži v določeni carinski postopek priložnostno ter katerega narava in količina kažeta, da je namenjeno za zasebno, osebno ali družinsko uporabo prejemnikov oziroma oseb, ki ga prevažajo, oziroma jasno kaže, da gre za darila;

7. ukrepi trgovinske politike:

netarifni ukrepi, določeni v okviru skupne trgovinske politike na podlagi določb Skupnosti, ki se uporabljajo za uvoz in izvoz blaga, npr. nadzorni ali zaščitni ukrepi, količinske omejitve ali limiti ter uvozne ali izvozne prepovedi;

8. nomenklatura carinske tarife:

ena od nomenklatur iz člena 20(6) zakonika;

9. harmonizirani sistem:

harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga;

10. pogodba:

Pogodba o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti.

POGLAVJE 2

Odločbe

Člen 2

Če oseba, ki vloži zahtevek za izdajo odločbe, ni sposobna zagotoviti potrebnih dokumentov in podatkov, potrebnih za odločitev, morajo carinski organi zagotoviti dokumente in podatke, ki so jim na voljo.

Člen 3

Odločba v zvezi z zavarovanjem, ugodna za osebo, ki se je s podpisom zavezala, da bo ob prejetju prvega pisnega zahtevka carinskih organov plačala zahtevane zneske, se prekliče, če obveznost ni izpolnjena.

Člen 4

Preklic ne velja za blago, ki je bilo v trenutku, ko je postal preklic pravnomočen, na podlagi preklicanega dovoljenja že predloženo v postopek.

Vendar lahko carinski organi za blago v roku, ki ga sami določijo, zahtevajo eno od dopustnih carinsko dovoljenih rab ali uporab.

NASLOV II

ZAVEZUJOČE TARIFNE INFORMACIJE

POGLAVJE I

Opredelitve

Člen 5

Posamezni izrazi, uporabljeni v tem naslovu, imajo naslednji pomen:

1. zavezujoča tarifna informacija:

informacija o uvrstitvi blaga, ki je ob izpolnjenih pogojih iz členov 6 in 7 zavezujoča za carinske uprave vseh držav članic Skupnosti;

2. vložnik zahtevka:

oseba, ki je pri carinskih organih vložila zahtevek za izdajo zavezujoče tarifne informacije;

3. imetnik informacije:

oseba, ki ji je bila zavezujoča tarifna informacija izdana.

POGLAVJE 2

Postopek za pridobitev zavezujočih tarifnih informacij — Izdaja informacije vložniku in posredovanje Komisiji

Člen 6

1. Zahtevek za izdajo zavezujoče tarifne informacije se vloži pisno pri pristojnih carinskih organih države članice ali držav članic, v kateri ali v katerih naj bi se ta informacija uporabila, ali pri pristojnih carinskih organih države članice, v kateri ima vložnik zahtevka sedež.

2. Zahtevek za izdajo zavezujoče tarifne informacije se sme nanašati samo na eno vrsto blaga.

3. Zahtevek mora vsebovati naslednje navedbe:

(a) ime in naslov imetnika;

(b) ime in naslov vložnika zahtevka, če ta ni imetnik;

(c) carinsko nomenklaturo, v katero se mora uvrstiti blago. Če hoče vložnik zahtevka uvrstiti blago v eno od nomenklatur iz člena 20(3)(b) in (6)(b) zakonika, je treba to nomenklaturo v zahtevku za izdajo zavezujoče tarifne informacije izrecno navesti;

(d) natančen opis blaga, ki omogoča njegovo prepoznavanje in uvrstitev v carinsko nomenklaturo;

(e) sestavo blaga in metode pregleda, po potrebi uporabljene za njegovo določitev, če je uvrstitev blaga odvisna od njegove sestave;

(f) f) predložitev v obliki prilog, vzorcev, fotografij, načrtov, katalogov ali drugih dokumentov, ki lahko pomagajo carinskim organom pri pravilni uvrstitvi blaga v carinsko nomenklaturo;

(g) predvideno uvrstitev;

(h) soglasje, da se na zahtevo carinskih organov zagotovi prevod morebitne priložene dokumentacije v uradni jezik ali v enega od uradnih jezikov zadevne države članice;

(i) navedbo podatkov, ki jih je treba obravnavati kot zaupne;

(j) izjavo vložnika zahtevka, ali je bil v skladu z njegovim vedenjem zahtevek za izdajo zavezujoče tarifne informacije za enako ali podobno blago v Skupnosti že vložen oziroma je bila ta že izdana;

(k) privolitev, da se smejo predložene informacije shraniti v podatkovni zbirki Komisije Evropskih skupnosti; vendar se poleg določb člena 15 zakonika uporabljajo tudi predpisi, ki so v veljavi v državah članicah na področju varstva podatkov.

4. Če carinski organi menijo, da zahtevek ne vsebuje vseh podatkov, ki so ob poznavanju stvari potrebni zato, da se sprejme stališče, od vložnika zahtevka zahtevajo, da jim predloži manjkajoče podatke.

5. Seznam carinskih organov, ki jih določijo države članice za sprejemanje zahtevkov v zvezi z izdajo zavezujoče tarifne informacije ali za izdajanje zavezujoče informacije, se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti, serija C.

Člen 7

1. Zavezujoča tarifna informacija se mora takoj, ko je mogoče, pisno izdati vložniku zahtevka. Če zavezujoče tarifne informacije vložniku zahtevka ni bilo mogoče izdati v treh mesecih od dneva prejema zahtevka za izdajo informacije, carinski organi o tem obvestijo vložnika zahtevka ter navedejo razloge za zamudo in določijo rok, v katerem pričakujejo, da bodo lahko izdali zavezujočo tarifno informacijo.

2. Zavezujoča tarifna informacija se izda na obrazcu, ki je v Prilogi 1. Na tem obrazcu se označijo tisti podatki, za katere velja, da so bili pridobljeni zaupno. Opozoriti je treba na možnost pritožbe iz člena 243 zakonika.

Člen 8

1. Kopijo izdane zavezujoče tarifne informacije (izvod št. 2 Priloge 1) in podatke (izvod št. 4 iste priloge) carinski organi zadevne države članice nemudoma pošljejo Komisiji. Pošiljanje se opravi elektronsko, takoj ko je mogoče.

2. Komisija na zahtevo države članice tej nemudoma pošlje podatke, navedene v kopiji obrazca, in vse druge pripadajoče navedbe. Pošiljanje se opravi elektronsko, takoj ko je mogoče.

POGLAVJE 3

Določbe o neusklajenih zavezujočih tarifnih informacijah

Člen 9

Če Komisija ugotovi, da obstajajo različne zavezujoče tarifne informacije, ki se nanašajo na isto blago, po potrebi sprejme ukrep za enotno izvajanje carinske nomenklature.

POGLAVJE 4

Pravni učinek zavezujočih tarifnih informacij

Člen 10

1. Brez poseganja v člena 5 in 64 zakonika lahko zavezujočo tarifno informacijo uporabi samo njen imetnik.

2. Carinski organi lahko zahtevajo, da imetnik zavezujoče tarifne informacije pri izpolnjevanju carinskih formalnosti obvesti carinske organe o razpolaganju z zavezujočo tarifno informacijo, ki se carini.

3. Imetnik zavezujoče tarifne informacije se lahko na zavezujočo tarifno informacijo za določeno blago sklicuje samo, če carinskim organom zadovoljivo dokaže, da zadevno blago v vseh pogledih ustreza tistemu, opisanemu v predloženi informaciji.

4. Carinski organi lahko zahtevajo prevod te informacije v uradni jezik ali v enega od uradnih jezikov zadevne države članice.

Člen 11

Zavezujoča tarifna informacija, ki jo carinski organi države članice izdajo po 1. januarju 1991, je za pristojne organe vseh držav članic enako zavezujoča.

Člen 12

1. Po sprejetju enega od predpisov ali ukrepov iz člena 12(5) zakonika carinski organi sprejmejo potrebne ukrepe, zato da se zavezujoče tarifne informacije izdajajo le še, če so v skladu s tem predpisom ali ukrepom.

2. Za izvajanje odstavka 1 je treba upoštevati naslednje datume:

- pri uredbah iz člena 12(5)(a) zakonika o spremembah carinske nomenklature — datum začetka uporabe sprememb,

- pri uredbah iz člena 12(5)(a) zakonika o določitvi ali vplivanju na uvrstitev blaga v carinsko nomenklaturo — datum njihove objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti, serija L,

- pri ukrepih iz člena 12(5)(b) zakonika o spremembah pojasnjevalnih opomb carinske nomenklature — datum njihove objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti, serija C,

- pri sodbah Sodišča Evropskih skupnosti iz člena 12(5)(b) zakonika — datum izreka sodbe,

- pri ukrepih iz člena 12(5)(b) zakonika o sprejetju mnenja za uvrstitev blaga ali spremembo pojasnjevalnih opomb nomenklature harmoniziranega sistema s strani sveta za carinsko sodelovanje — datum Sporočila Komisije v Uradnem listu Evropskih skupnosti, serija C.

3. Komisija carinskim organom, takoj ko je mogoče, sporoči datume sprejetja ukrepov iz tega člena.

POGLAVJE 5

Določbe, ki se uporabijo v primeru prenehanja veljavnosti zavezujočih tarifnih informacij

Člen 13

Če je ob uporabi drugega stavka člena 12(4) in člena 12(5) zakonika katera od zavezujočih tarifnih informacij odpravljena ali preneha veljati, carinski organ, ki jo je izdal, o tem čimprej obvesti Komisijo.

Člen 14

1. Če imetnik zavezujoče tarifne informacije, ki je zaradi razlogov iz člena 12(5) zakonika prenehala veljati, v skladu z odstavkom 6 iz tega člena želi uveljaviti možnost uporabe takšne informacije v danem obdobju, to sporoči carinskim organom in jim po potrebi predloži vsa dokazila, na podlagi katerih se lahko preveri, ali so predvideni pogoji izpolnjeni.

2. V posebnih primerih, ko je Komisija v skladu z zadnjim pododstavkom člena 12(7) zakonika sprejela ukrep, s katerim se odstopa od odstavka 6 tega člena, in v primeru, ko pogoji iz odstavka 1 o možnosti nadaljnje uporabe zavezujoče tarifne informacije niso izpolnjeni, carinski organi to pisno sporočijo imetniku zavezujoče informacije.

POGLAVJE 6

Prehodne določbe

Člen 15

Zavezujoče tarifne informacije, izdane na nacionalni ravni pred 1. januarjem 1991, ostanejo veljavne.

Zavezujoče tarifne informacije, izdane na nacionalni ravni, katerih čas veljavnosti se razširja na obdobje po 1. januarju 1997, od tega dne ne veljajo več.

NASLOV III

UGODNEJŠA TARIFNA OBRAVNAVA ZARADI NARAVE BLAGA

POGLAVJE I

Blago, za katero velja pogoj denaturiranja

Člen 16

Za uvrstitev blaga, naštetega v stolpcu 3 naslednje tabele, ki se nanaša na ustrezne tarifne podštevilke, naštete v stolpcu 2 te tabele, mora biti izpolnjen pogoj, da je blago postalo neustrezno za človekovo prehrano z enim od denaturantov, predvidenim v stolpcu 4 te tabele in uporabljenim v količini, ki je navedena v stolpcu 5 te tabele.

Zaporedna številka | Oznaka KN | Poimenovanje | Denaturant |

Ime | Največja količina v gramih, ki se uporablja na 100 kg proizvoda, ki se denaturira |

(1) | (2) | (3) | (4) | (5) |

1 | 0408 | Ptičja jajca brez lupine in jajčni rumenjaki, sveža, sušena, kuhana v vodi ali sopari, oblikovana, zamrznjena ali kako drugače konzervirana, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih:— Rumenjaki: | Terpentinsko olje | 500 |

Izvleček sivke | 100 |

Rožmarinovo olje | 150 |

Brezovo olje | 100 |

040811 | — — Posušeni: | Ribji zdrob iz podštevilke 23012000 kombinirane nomenklature, ki ima značilen vonj in vsebuje suho snov: | |

vsaj 62,5 mas. % surovih beljakovin in | |

vsaj 6 mas. % surovih lipidov (maščobne snovi) | 5000 |

04081190 | — — — Drugo | | |

040819 | — — Drugo | | |

04081990 | — — — Drugo | | |

040891 | — — Posušeni: | | |

04089190 | — — — Drugo | | |

040899 | — — Drugo | | |

04089990 | — — — Drugo | | |

2 | 1106 | Moka in zdrob iz sušenih stročnic, ki se uvrščajo v tarifno številko 0713, iz saga ali korenov ali gomoljev iz tarifne številke 0714; moka, zdrob in prah iz proizvodov iz Poglavja 8: | Ribje olje ali olje iz ribjih jeter, filtrirano, vendar ne deodorizorano ali razbarvano, brez aditivov | 1000 |

110620 | — Moka in zdrob iz saga, korenov ali gomoljev iz tarifne številke 0714: | Ribji zdrob iz podštevilke 23012000 kombinirane nomenklature, ki ima značilen vonj in vsebuje suho snov: | |

11062010 | — — denaturirani | vsaj 62,5 mas. % surovih beljakovin in | |

vsaj 6 mas. % surovih lipidov (maščobne snovi) | 5000 |

Kemijsko ime ali opis | Generično ime | Barvni indeks |

Natrijeva sol 4-sulfobenzeneazoresorcinola, ali 2.4-dihidroksizobenzen-4-sulfonska kislina (barva: rumena) | Krizoin S | 14270 |

Dinatrijeva sol 1-(4-sulf-1-fenilazo)- 4-aminobenzen-5-sulfonske kisline (barva: rumena) | Obstojna rumena AB | 13015 |

Tetranatrijeva sol 1-(4-sulfo-1-naftilazo)- 2-naftol-3,6,8-trisulfonske kisline (barva: rdeča) | Ponceau 6 R | 16290 |

Tetrabromofluorescein (barva: fluorescentno rumena) | Eosin | 45380 |

Naftalen | Naftalen | — |

Milo v prahu | Milo v prahu | — |

Natrijev ali kalijev dikromat | Natrijev ali kalijev dikromat | — |

Železov oksid z vsebnostjo najmanj 50 mas. % Fe2O3. Železov oksid bi moral biti temno rdeč do rjav in bi moral biti v obliki drobnih zrnc, od katerih gre 90 % skozi sito z odprtino 0,10 mm | Železov oksid | — |

Natrijev hipoklorit | Natrijev hipoklorit | |

Ime |

| |

3 | 250100 | Sol (vključno jedilna sol in denaturirana sol) in čisti natrijev klorid, v vodni raztopini ali ne, ali z dodatkom snovi proti skepljanju ali za sipkost ali ne; morska voda | | 6 |

— Navadna sol (vključno jedilna sol in denaturirana sol) in čisti natrijev klorid, v vodni raztopini ali ne, ali z dodatkom snovi proti skepljanju ali za sipkost ali ne | | 6 |

— — Drugo: | | |

25010051 | — — — Denaturirana ali za uporabo v industriji (vključno z rafiniranjem), razen za shranjevanje ali pripravo hrane za človeško ali živalsko prehrano | | 1 |

| 0,5 |

| 250 |

| 1000 |

| 30 |

| 250 |

| 3000 |

4 | 3502 | Albumini (vključno s koncentrati dveh ali več beljakovin sirotke, ki vsebujejo več kot 80 mas. % beljakovin sirotke, izračunano na suho snov), albuminati in drugi derivati albuminov: | Rožmarinovo olje (samo za tekoče albumine) Surovo olje iz kafre (za tekoče in trdne albumine) Belo olje iz kafre (za tekoče in trdne albumine) Natrijev azid (za tekoče in trdne albumine) Dietanolamine (samo za trdne albumine) | 150200020001006000 |

350210 | — Jajčni albumin: | |

35021010 | — — Neustrezen ali ki bo s predelavo postal neustrezen za človeško prehrano | |

350290 | — Drugo | |

— — Albumini, razen jajčnega albumina: | |

35029010 | — — — Neustrezen ali ki bo s predelavo postal neustrezen za človeško prehrano | |

Člen 17

Denaturacija mora biti opravljena tako, da je mešanica izdelka, ki se denaturira, in denaturanta homogena ter da se njegove sestavine ne morejo več ločiti na ekonomsko donosen način.

Člen 18

Z odstopanjem od določb člena 16 lahko vsaka država članica začasno dovoli uporabo denaturanta, ki ni naveden v stolpcu 4 tabele, navedene v tem členu.

V tem primeru mora to najpozneje v 30 dneh sporočiti Komisiji in ji dati natančne navedbe o sestavi tega denaturanta in uporabljenih količinah. Komisija o tem, takoj ko je mogoče, obvesti druge države članice.

O zadevi razpravlja odbor.

Če odbor najpozneje v 18 mesecih po tem, ko Komisija prejme sporočilo, ne sprejme stališča o uvrstitvi zadevnega denaturanta v stolpec 4 te tabele, se denaturant najpozneje po izteku tega roka ne sme več uporabljati v nobeni državi članici.

Člen 19

To poglavje se uporablja brez poseganja v določbe Direktive Sveta 70/524/EGS [3].

POGLAVJE 2

Pogoji za uvrstitev določenih sort semen v carinsko tarifo

Člen 20

Za uvrstitev blaga, navedenega v stolpcu 3 naslednje tabele, ki se nanaša na tarifne podštevilke, navedene v stolpcu 2 navedene tabele, morajo biti izpolnjeni pogoji, določeni v členih 21 do 24.

Zaporedna številka | Oznaka KN | Poimenovanje |

1 | 0701 | Krompir, svež ali ohlajen |

07011000 | — semenski |

2 | 0712 | Sušene vrtnine, cele, razrezane v kose ali mlete, vendar ne nadalje pripravljene: |

071290 | — druge vrtnine; mešanice vrtnin: |

— — sladka koruza (Zea mays var. saccharata): |

— — — hibridna semenska |

3 | 1001 | Pšenica in soržica: |

100190 | — drugo |

10019010 | — — pira za setev |

4 | 1005 | Koruza |

100510 | — semenska: |

— hibridna: |

10051011 | — — — štirilinijski in top cross hibridi |

10051013 | — — — trilinijski hibridi |

10051015 | — — — dvolinijski hibridi |

10051019 | — — — drugo |

5 | 1006 | Riž |

100610 | — neoluščen riž (riž v luski ali surov) |

10061010 | — — semenski |

6 | 100700 | Sorgo v zrnu |

10070010 | — hibridni semenski |

7 | 120100 | Soja v zrnu, zdrobljena ali ne |

12010010 | — semenska |

8 | 1202 | Arašidi (zemeljski oreščki), nepraženi, nepečeni, v lupini ali oluščeni, lomljeni ali celi: |

120210 | — v luščini: |

12021010 | — — semenski |

9 | 120400 | Laneno seme, zdrobljeno ali ne: |

12040010 | — semensko |

10 | 120500 | Seme oljne repice in repno seme, zdrobljeno ali ne: |

12050010 | — semensko |

11 | 120600 | Sončnično seme, zdrobljeno ali ne: |

12060010 | — semensko |

12 | 1207 | Druga oljna semena in plodovi, zdrobljeni ali ne: |

120710 | — palmovi orehi in jedrca: |

12071010 | — — semenski |

13 | 120720 | — bombaževo seme: |

12072010 | — — semensko |

14 | 120730 | — ricinusovo seme: |

12073010 | — — semensko |

15 | 120740 | — sezamovo seme: |

12074010 | — — semensko |

16 | 120750 | — gorčično seme: |

12075010 | — — semensko |

17 | 120760 | — seme žafranike: |

12076010 | — — semensko |

— drugo |

18 | 120791 | — — makovo seme: |

12079110 | — — — semensko |

19 | 120792 | — — seme maslovca: |

12079210 | — — — semensko |

20 | 120799 | — — drugo: |

12079910 | — — — semensko |

Člen 21

Semenski krompir mora ustrezati pogojem, določenim na podlagi člena 15 Direktive Sveta 66/403/EGS [4].

Člen 22

Sladka koruza, pira, semenska hibridna koruza, semenski riž in sorgo morajo izpolnjevati pogoje, določene na podlagi člena 16 Direktive Sveta 66/402/EGS [5].

Člen 23

Oljno seme in plodovi za setev morajo izpolnjevati pogoje, določene na podlagi člena 15 Direktive Sveta 69/208/EGS [6].

Člen 24

Sladka koruza, pira, hibridna koruza, riž, hibridni sorgo, oljno seme in plodovi, sodeči k sortam, ki jih ne urejata navedenidirektivi Sveta 66/402/EGS in 69/208/EGS, se uvrstijo pod tarifne podštevilke, navedene v členu 20, samo če udeleženi pristojnim organom držav članic zadovoljivo dokaže, da so resnično namenjeni za setev.

POGLAVJE 3

Pogoji za uvrstitev tkanin za sita, vključno pripravljenih za neposredno uporabo, v carinsko tarifo

Člen 25

Tkanine za sita, vključno pripravljenih za neposredno uporabo, se uvrstijo pod oznako KN 59112000 samo, če so označene, kakor je prikazano v nadaljevanju.

Oznaka, ki je sestavljena iz pravokotnika in obeh diagonal, mora biti odtisnjena v pravilnih razmakih na oba robova tkanine tako, da ne seže prek tkanega roba in da razmak med sosednjima robovoma sledečih si motivov ni večji od 1 m ter da so motivi na enem robu zamaknjeni za polovico razmaka glede na motive na drugem robu. (Sredina vsakega motiva mora biti enako oddaljena od sredine dveh najbližjih nasproti si ležečih motivov.) Položaj vsakega motiva mora biti takšen, da so daljše stranice pravokotnika vzporedne z osnovo tkanine (glej skico).

+++++ TIFF +++++

Debelina stranic motiva mora biti 5 mm in diagonal 7 mm. Zunanje mere pravokotnika morajo biti vsaj 8 cm po dolžini in 5 cm po širini.

Natisnjeni motivi morajo biti enobarvni in se skladati z barvo tkanine. Barva mora biti neodstranljiva.

POGLAVJE 4

Blago, za katero se mora predložiti potrdilo o pristnosti, kakovosti oziroma druga potrdila

Člen 26

1. Blago, navedeno v stolpcu 3 spodnje tabele, uvoženo iz držav, naštetih v stolpcu 5 navedene tabele, se uvrsti pod ustrezne tarifne podštevilke, navedene v stolpcu 2 te tabele, če se predložijo potrdila, ki izpolnjujejo zahteve iz členov 27 do 34.

Ta potrdila, ki so z različnimi zaporednimi številkami navedena v stolpcu 4 tabele, so v Prilogah 2 do 8.

Za namizno grozdje, viski, vodko in tobak so označena kot "potrdilo o pristnosti", za vino kot "potrdilo o označevanju izvora" in za natrijev nitrat kot "potrdilo o kakovosti".

2. Z odstopanjem od določb odstavka 1 se lahko za porto, madeiro, sherry in setubal muscatel z oznako KN 22042141, 22042151, 22042941 in 22042951 namesto potrdil o poreklu predloži komercialni dokument, ki je sestavljen in overjen v skladu s členom 9(2) Uredbe Komisije št. 986/89/EGS [7].

3. Tobak pa se brez predložitve potrdila o pristnosti uvrsti pod oznake KN 24011010 do 24011049 in 24012010 do24012049, če je ob sprostitvi v prosti promet na podlagi predpisa Evropske skupnosti prost carinskih dajatev. Potrdilo o pristnosti se za navedeni tobak ne sme izdati in sprejeti, če je več vrst tobaka pakiranih v isti embalaži za neposredno uporabo.

4. Za blago, našteto v spodnji tabeli pod zaporedno številko 6, se v skladu s tem členom šteje:

(a) tobak

"flue-cured"

tipa virginia: tobak, ki je sušen v umetnih atmosferskih razmerah po postopku, ki omogoča uravnavanje toplote in ventilacije, ne da bi prišel dim v stik s tobačnimi listi; barva posušenega tobaka običajno variira od limonino rumene do temno oranžne ali rdeče. Druge barve in mešanice barv so posledica različne zrelosti ali različnega načina pridelave ali sušenja;

(b) tobak

"light air-cured"

tipa burley (vključno s hibridi burleyja): tobak, ki je sušen v naravnih atmosferskih razmerah in ob izpostavitvi dodatni toploti ali ventilaciji nima vonja po dimu ali hlapih; barva listov običajno variira od svetlo rjave do rdečkaste. Druge barve in mešanice barv so posledica različne zrelosti ali različnega načina pridelave ali sušenja;

(c) tobak

"light air cured"

tipa maryland: tobak, ki je sušen v naravnih atmosferskih razmerah in ob izpostavitvi dodatni toploti ali ventilaciji nima vonja po dimu ali hlapih; barva listov običajno variira od svetlo rumene do temno češnjeve. Druge barve in mešanice barv so posledica različne zrelosti ali različnega načina pridelave ali sušenja;

(d) tobak

"fire cured"

: tobak, ki je sušen v umetnih atmosferskih razmerah na odprtem ognju, katerega lesni dim tobak delno absorbira. Listi tobaka

"fire cured"

so običajno debelejši kakor listi barlyja, fire cured ali tobaka maryland glede na ustrezno višino stebla. Barva običajno variira od rumenkastorjave do zelo temno rjave. Druge barve in mešanice barv so posledica različne zrelosti ali različnega načina pridelave ali sušenja.

Zaporedna številka | Oznaka KN | Poimenovanje | Št. priloge | Organ izdaje |

Država izvoznica | Ime | Sedež |

(1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) |

1 | 0806 | Grozdje, sveže ali suho: | 2 | Združene države Amerike | Ministrstvo za kmetijstvo ZDA ali njegov pooblaščeni urad | Washington DC |

080610 | — Sveže | | | | |

— — namizno grozdje | | | | |

— — — od 1. novembra do 14. julija: | | | | |

08061011 | — — — — sorte Emperor (Vitis vinifera cv.) od 1. decembra to 31. januarja | | | | |

2 | 2106 | Živila, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu | 3 | Švica | Union suisse du commerce de fromage SA/Schweizerische Käseunion AG/ Unione svizzera per il commercio del fromaggio SA | Bern |

210690 | — drugo | | |

21069010 | — sirovi fondueji | | Avstrija | Österreichische Hartkäse Export GmbH | Inssbruck |

Ime vina | |

Tokay (aszu in szamorodni) | Orszagos Borminosito Intezet Budapest II, Frenkel, Leo Utca I (Nacionalni inštitut za odobritev vin) |

| |

| | — druga vina; grozdni mošt, katerega fermentacija je ustavljena z dodajanjem alkohola: | | | | |

| 220421 | — — v posodah, ki držijo 2 ali manj | | | | |

| — — — drugo: | | | | |

| — — — — z dejansko vsebnostjo alkohola več kot 15 vol. % do vključno 18 vol. % | | | | |

| 22042141 | — — — — — tokay (aszu in szamorodni) | 4 | Madžarska | | Budimpešta |

| — — — — z dejansko vsebnostjo alkohola več kot 18 vol. % do vključno 22 vol. % | | | |

| 22042151 | — — — — — tokay (aszu in szamorodni) | | | |

| 220429 | — — drugo: | | | |

| — — — drugo: | | | |

| — — — — z dejansko vsebnostjo alkohola več kot 15 vol. % do vključno 18 vol. % | | | |

| 22042945 | — — — — — tokay (aszu in szamorodni) | | | |

| — — — — z dejansko vsebnostjo alkohola več kot 18 vol. % do vključno 22 vol. % | | | |

| 22042955 | — — — — — tokay (aszu in szamorodni) | | | |

4 | 2208 | Nedenaturiran etanol, z dejansko vsebnostjo manj kot 80 vol. %; destilati, likerji in druge alkoholne pijače; sestavljeni alkoholni pripravki, ki se uporabljajo v proizvodnji pijač: | | Združene države Amerike | Ministrstvo za zakladnico ZDA, Oddelek za alkohol, tobak in strelno orožje ali njegov pooblaščen regionalni urad [8] | Washington DC |

220830 | — whisky: | | | | |

— — whisky bourbon, v posodah, ki držijo: | 5 | | | |

22083011 | — — — 2 litra ali manj | | | | |

22083019 | — — — več kot 2 litra | | | | |

5 | 220890 | — drugo: | | | | |

— — vodka z vsebnostjo alkohola 45,5 vol. % ali manj in destilirane pijače iz sliv, hrušk ali češenj (razen likerjev), v posodah, ki držijo: | 6 | Finska | ALKO Limited | Salmisaaren-ranta, 7 00100 Helsinki 10 Finska |

— — — 2 litra ali manj: | | | |

22089031 | — — — — vodka | | | | |

— — druge alkoholne pijače posodah, ki držijo: | | | | |

— — — 2 litra ali manj: | | | | |

— — — — destilirane pijače (razen likerjev): | | | | |

22089035 | — — — — — drugo | | | | |

6 | 2401 | Nepredelan tobak, tobačni odpadki: | 7 | Združene države Amerike | Tobačno združenje ZDA ali njegov pooblaščeni urad [8] | Raleigh, Severna Karolina |

240110 | — tobak, neotrebljen: |

— — z zračnim tokom sušeni tobak tipa virginia in lahki zračno sušeni tobak tipa burley (vključno s hibridi burleya); lahki zračno sušeni tobak maryland in na dimu sušeni tobak: | Kanada | Generalni direktorat za proizvodnjo hrane in inšpekcijo, Oddelek za kmetijstvo, Kanada, ali njegov pooblaščeni urad [8] | Ottawa |

24011010 | — — — z zračnim tokom sušeni tobak tipa virginia | Generalni direktorat za proizvodnjo hrane in inšpekcijo, Oddelek za kmetijstvo, Kanada, ali njegov pooblaščeni urad [8] |

24011020 | — — — lahki zračno sušeni tobak tipa burley (vključno s hibridi burleya) | | |

24011030 | — — — lahki zračno sušeni tobak maryland | Argentina | Cámara del Tabaco del Salta, ali njen pooblaščeni urad [8] | Salta |

— — — na dimu sušeni tobak: | | Cámara del Tabaco del Jujuy, ali njen pooblaščeni urad [8] | San Salvador de Jujuy |

24011041 | — — — — tipa kentucky | |

24011049 | — — — — drugo | | Cámara de Comercio Exterior de Misiones ali njen pooblaščeni urad [8] | Posadas |

240120 | — Tobak, deloma ali popolnoma otrebljen | Bangladeš | Ministrstvo za kmetijstvo, Oddelek za širjenje kmetijstva, Oddelke za tržno kmetovanje ali njegov pooblaščeni urad [8] | Dacca |

— — z zračnim tokom sušeni tobak tipa virginia in lahki zračno sušeni tobak tipa burley (vključno s hibridi burleya); lahki zračno sušeni tobak maryland in na dimu sušeni tobak | Brazilija | Carteira de Comercio Exterior do Banco do Brasil ali njegov pooblaščeni urad [8] | Rio de Janiero |

24012010 | — — — z zračnim tokom sušeni tobak tipa virginia | Kitajska | Urad za uvozno in izvozno inšpekcijo blaga Ljudske republike Kitajske v Šanghaju ali njegov pooblaščeni urad [8] | Šanghaj |

24012020 | — — — lahki zračno sušeni tobak tipa burley (vključno s hibridi burleya) |

24012030 | — — — lahki zračno sušeni tobak maryland | Urad za uvozno in izvozno inšpekcijo blaga Ljudske republike Kitajske v Šantungu ali njegov pooblaščeni urad [8] | Qingdao |

— — — na dimu sušeni tobak: |

24012041 | — — — — tipa kentucky | Urad za uvozno in izvozno inšpekcijo blaga Ljudske republike Kitajske v Hubeju ali njegov pooblaščeni urad [8] | Hankou |

24012049 | — — — — drugo |

| | Urad za uvozno in izvozno inšpekcijo blaga Ljudske republike Kitajske v Guangdongu ali njegov pooblaščeni urad [8] | Kanton |

| | Urad za uvozno in izvozno inšpekcijo blaga Ljudske republike Kitajske v Liaoningu ali njegov pooblaščeni urad [8] | Dalian |

| | Urad za uvozno in izvozno inšpekcijo blaga Ljudske republike Kitajske v Yunnanu ali njegov pooblaščeni urad [8] | Kunming |

| | Urad za uvozno in izvozno inšpekcijo blaga Ljudske republike Kitajske v Shenzhanu ali njegov pooblaščeni urad [8] | Shenzhan |

| | Urad za uvozno in izvozno inšpekcijo blaga Ljudske republike Kitajske v Hainanu ali njegov pooblaščeni urad [8] | Hainan |

| | Kolumbija | Superintendencia de Industria y Comercio — División de Control de Normas y Calidades ali njegov pooblaščeni urad [8] | Bogota |

| | Kuba | Empresa Cubana del Tabaco "Cubatabaco" ali njegov pooblaščeni urad [8] | Havana |

| | Gvatemala | Dirección de Comercio Interior y Exterior del Ministerio de Economía, ali njen pooblaščeni urad [8] | Gvatemala |

| | Indija | Odbor za tobak ali njegov pooblaščeni urad [8] | Guntur |

| | Indonezija | Lembaga Tembakou, ali njegov pooblaščeni urad [8] | |

- Lambaga Tembakou

Sumatra Utara

| Medan |

- Lambaga Tembakou

Java Tengah

| Sala |

- Lambaga Tembakou

Java Timur I

| Surabaya |

- Lambaga Tembakou

Java Timur II

| Jembery |

| | Mehika | Secretaria de Comercio ali njegov pooblaščeni urad [8] | Ciudad de Mexico |

| | Filipini | Uprava Filipinov za tobak virginija, ali njen pooblaščeni urad [8] | Quezon City |

| | Južna Koreja | Urad Korejskega združenja za monopol, ali njegov pooblaščeni urad [8] | Sintanjin |

| | Šrilanka | Oddelek za trgovino ali njegov pooblaščeni urad [8] | Kolombo |

| | Švica | Administration fédérale des Douanes, Section de l'imposition du tabac, ali njegov pooblaščeni urad [8] | Bern |

| | Tajska | Oddelek za zunanjo trgovino, Ministrstvo za trgovino, ali njegov pooblaščeni urad [8] | Bangkok |

7 | 3102 | Dušikova gnojila, mineralna ali kemična | 8 | Čile | Servicio Nacional de Geologia y Mineria | Santiago |

310250 | — natrijev nitrat: | | | | |

31025010 | — — naravni natrijev nitrat | | | | |

3105 | Mineralna ali kemična gnojila, ki vsebujejo dva ali tri gnojilne elemente — dušik, fosfor in kalij; druga gnojila; proizvodi iz tega poglavja v tabletah ali podobnih oblikah ali pakiranjih do vključno 10 kg bruto mase: | | | | |

310590 | — drugo: | | | | |

31059010 | — — naravni kalijev natrijev nitrat, sestavljen iz naravne mešanice natrijevega nitrata in kalijevega nitrata (delež kalijevega nitrata je lahko do 44 %), pri kateri skupni delež dušika ne presega 16,3 % po masi v suhem brezvodnem proizvodu | | | | |

Člen 27

1. Potrdila ustrezajo vzorcem v prilogah, navedenih v stolpcu 4 tabele iz člena 26. Natisnejo in izpolnijo se v enem od uradnih jezikov Evropske gospodarske skupnosti in po potrebi v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov države izvoznice.

2. Obrazec potrdila ima dimenzije 210 × 297 mm.

Papir, ki ga je treba uporablja, mora biti:

- za blago, navedeno pod zaporedno številko 3 tabele iz člena 26, bel, lepljen pisalni papir brez mehanskih ostankov lesa, ki tehta 55 do 65 g/m2.

Zgornja stran potrdila je tiskana v vzorcu giljoše rožnate barve, ki prepozna vsako mehansko ali kemično ponaredbo,

- za blago, našteto pod zaporednima številkama 4 in 5 tabele iz člena 26, bel pisalni papir z rumenim robom, ki tehta najmanj 40 g/m2,

- za drugo blago iz tabele pa bel pisalni papir, ki tehta najmanj 40 g/m2.

3. Pri blagu, naštetem pod zaporedno številko 3 v tabeli iz člena 26, so lahko robovi potrdila opremljeni z največ 13 mm širokim okrasnim vzorcem.

4. Za blago, našteto pod zaporedno številko 2 v tabeli iz člena 26, se izda potrdilo v izvirniku in dveh kopijah. Za izvirnik se uporabi bel, za prvo kopijo rožnat in za drugo rumen papir.

5. Vsako potrdilo za blago, našteto pod zaporedno številko 2 v tabeli iz člena 26, je označeno z lastno zaporedno številko organa izdaje, ki ji sledi nacionalni znak tega organa.

Kopije imajo enako zaporedno številko in enak nacionalni znak kakor izvirnik.

6. Carinski organi države članice, v kateri se blago predloži za sprostitev v prosti promet, lahko zahtevajo prevod potrdila.

Člen 28

Potrdilo mora biti izpolnjeno s pisalnim strojem ali ročno. Če se izpolni ročno, se mora uporabiti črnilo in tiskane črke.

Člen 29

1. Potrdilo ali pri delnih pošiljkah blaga, naštetega pod zaporednimi številkami 1, 6 in 7 tabele iz člena 26, fotokopija potrdila iz člena 34 se carinskim organom države članice uvoznice predloži skupaj z blagom, na katero se potrdilo ali fotokopija potrdila nanaša, v naslednjih rokih, ki se štejejo od dneva izdaje potrdila:

- dva meseca za blago, našteto pod zaporedno številko 2 v tabeli,

- tri mesece za blago, našteto pod zaporednimi številkami 1, 3 in 4 v tabeli,

- šest mesecev za blago, našteto pod zaporednima številkama 5 in 7 v tabeli,

- 24 mesecev za blago, našteto pod zaporedno številko 6 v tabeli.

2. Za blago, našteto pod zaporedno številko 2 tabele iz člena 26:

- je treba pristojnim organom prvo kopijo potrdila predložiti skupaj z izvirnikom,

- drugo kopijo potrdila organ izdaje neposredno pošlje carinskim organom države članice uvoznice.

Člen 30

1. Potrdilo je veljavno samo, če ga organ izdaje iz stolpca 6 v tabeli iz člena 26 ustrezno potrdi.

2. Potrdilo je ustrezno potrjeno, če so navedeni kraj in datum izdaje ter če vsebuje žig organa izdaje in podpis osebe ali oseb, ki so pooblaščene za podpis.

Člen 31

1. Organ izdaje se sme v tabeli iz člena 26 navesti samo, če:

(a) ga kot takšnega prizna država izvoznica;

(b) se zaveže, da bo preveril navedbe v potrdilih;

(c) se zaveže, da bo Komisiji in državam članicam na zahtevo zagotovil vse informacije, ki so potrebne za preverjanje navedb v potrdilih.

2. Tabela iz člena 26 se ponovno pregleda, takoj ko pogoj iz odstavka (1)(a) ni več izpolnjen ali če organ izdaje ne izpolni prevzetih obveznosti.

Člen 32

Računi, ki so kot dokument priloženi deklaracijam za sprostitev v prosti promet, morajo biti opremljeni z zaporedno ali zaporednimi številkami ustreznih potrdil.

Člen 33

Države, naštete v stolpcu 5 tabele iz člena 26, pošljejo Komisiji vzorce odtisov žigov, ki jih uporablja(-jo) organ(-i) izdaje in po potrebi njihove pooblaščene izpostave. Komisija sporoči te podatke carinskim organom držav članic.

Člen 34

Za blago, našteto pod zaporednimi številkami 1, 6 in 7 tabele iz člena 26, je treba pri razdelitvi pošiljke za vsako delno pošiljko narediti fotokopijo izvirnika potrdila. Fotokopije in izvirno potrdilo je treba predložiti carinskemu uradu, kjer je blago.

Na vsaki fotokopiji je treba navesti ime in naslov prejemnika delne pošiljke in zaznamek "izvod veljaven za … kg" (v številkah in črkah rdeče barve) ter kraj in datum opravljene razdelitve. Te navedbe se potrdijo z žigom carinskega urada in jih podpiše pooblaščeni carinski uradnik. Izvirno potrdilo mora vsebovati ustrezno opombo glede razdelitve pošiljke, shrani pa ga zadevni carinski urad.

NASLOV IV

POREKLO BLAGA

POGLAVJE I

Nepreferencialno poreklo blaga

Oddelek 1

Predelave oziroma obdelave, ki spremenijo poreklo

Člen 35

To poglavje določa za tekstil in tekstilne izdelke, ki se uvrščajo v oddelek XI kombinirane nomenklature carinske tarife, in za nekatere druge izdelke, ki niso tekstil in tekstilni izdelki, vrste obdelav ali predelav, ki v skladu z merili iz člena 24 zakonika tem izdelkom dodelijo poreklo države, v kateri je bila obdelava ali predelava opravljena.

Pojem "država" lahko pomeni tretjo državo ali Skupnost.

Pododdelek 1

Tekstil in tekstilni izdelki, ki se uvrščajo v oddelek XI kombinirane nomenklature carinske tarife

Člen 36

Za tekstil in tekstilne izdelke iz oddelka XI kombinirane nomenklature carinske tarife se kot obdelava oziroma predelava, na podlagi katere se v skladu s členom 24 zakonika dodeli poreklo države, šteje celotni postopek predelave, kakršen je določen v členu 37.

Člen 37

Kot celotni postopek predelave se šteje obdelava ali predelava, zaradi katere se pridobljeni izdelek razvršča pod drugo tarifno številko kombinirane nomenklature carinske tarife, kakor je tarifna številka kombinirane nomenklature carinske tarife vseh uporabljenih materialov brez porekla.

Pri izdelkih iz Priloge 10 se kot celotni postopek predelave štejejo samo tiste vrste postopkov, ki so navedeni v stolpcu 3 te priloge za vsak pridobljen izdelek ne glede na to, ali se pri teh postopkih tarifna številka spremeni ali ne.

Način uporabe pravil iz Priloge 10 je določen v uvodnih opombah iz Priloge 9.

Člen 38

Za izvajanje prejšnjega člena se naslednje obdelave ali predelave, ne glede na to, ali se je tarifna številka spremenila ali ne, vedno štejejo kot nezadostne za pridobitev porekla:

(a) postopki, ki so potrebni za ohranitev blaga v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem (prezračevanje, razprostiranje, sušenje, odstranjevanje pokvarjenih delov in podobni postopki);

(b) enostavno odstranjevanje prahu, presejanje, izločevanje, sortiranje, razvrščanje v skupine (vključno s sestavljanjem v set), pranje, razrezovanje;

(c) (i) zamenjava embalaže ter razdeljevanje in združevanje tovorkov;

(ii) preprosto pakiranje blaga v vrečke, škatle, zaboje, pritrjevanje na kartone ali plošče in vsi drugi preprosti postopki pakiranja;

(d) pritrjevanje oznak, nalepk ali drugih podobnih znakov na izdelke ali njihovo embalažo;

(e) preprosto sestavljanje delov izdelka v popoln izdelek;

(f) kombinacija dveh ali več postopkov iz točk (a) do (e).

Pododdelek 2

Izdelki, ki niso tekstil in tekstilni izdelki iz oddelka XI kombinirane nomenklature carinske tarife

Člen 39

Za pridobljene izdelke iz Priloge 11 se obdelava ali predelava, navedena v stolpcu 3 te priloge, šteje kot postopek ali predelava, ki omogoča pridobitev porekla v skladu s členom 24 zakonika.

Način uporabe pravil iz Priloge 11 je določen v uvodnih opombah iz Priloge 9.

Pododdelek 3

Skupne določbe za vse izdelke

Člen 40

Kjer seznama v Prilogah 10 in 11 določata, da izdelek pridobi poreklo, če vrednost uporabljenih materialov brez porekla ne presega določenega odstotka cene franko tovarna pridobljenega izdelka, se ta odstotek izračuna na naslednji način:

- "vrednost" pomeni carinsko vrednost uporabljenih materialov brez porekla v času uvoza ali, če ta ni znana ali se ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za te materiale v državi, v kateri se opravi predelava,

- "cena franko tovarna" pomeni ceno franko tovarna pridobljenega izdelka, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo pri izvozu tega izdelka;

- "vrednost, pridobljena na podlagi postopkov sestavljanja" pomeni povečanje vrednosti zaradi sestavljanja, skupaj z zaključnimi postopki in postopki preverjanja, in vgradnje vseh delov po poreklu iz države, v kateri se navedeni postopki opravljajo, vključno z dobičkom in splošnimi stroški, ki nastanejo v tej državi zaradi teh postopkov.

Oddelek 2

Izvedbeni predpisi glede nadomestnih delov

Člen 41

Za bistvene nadomestne dele, namenjene opremi, stroju, aparatu ali vozilu, ki se predhodno sprostijo v prosti promet ali izvozijo, se šteje, da imajo enako poreklo kakor ta oprema, stroj, aparat ali vozilo, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz tega oddelka.

Člen 42

Domneva iz prejšnjega člena se upošteva le, če:

- je to nujno zaradi uvoza v namembno državo,

- vključitev bistvenega nadomestnega dela v opremo, stroje, aparate ali vozilo v proizvodni proces ne bi preprečila, da bi ta oprema, stroj, aparat ali vozilo dobilo poreklo Skupnosti ali poreklo države, v kateri poteka proizvodni proces.

Člen 43

Za izvajanje člena 41:

(a) "oprema, stroji, aparati ali vozila" pomenijo blago, ki se uvršča v oddelke XVI, XVII in XVIII kombinirane nomenklature carinske tarife;

(b) "bistveni nadomestni deli" pomenijo dele:

- brez katerih se pravilno delovanje blaga iz točke a, ki je bilo predhodno sproščeno v prosti promet ali predhodno izvoženo, ne more zagotoviti,

- ki so značilni za to blago, in

- so namenjeni za normalno vzdrževanje blaga in za nadomestitev enakih delov, ki so poškodovani ali so postali neuporabni.

Člen 44

Če se pri pristojnih organih ali pooblaščenih organizacijah držav članic za bistvene nadomestne dele iz člena 41 vloži zahtevek za izdajo potrdila o poreklu, morata potrdilo in njegov zahtevek v polju št. 6 (zaporedna številka, oznake in številke, število in vrsta tovorkov, poimenovanje blaga) vsebovati izjavo udeleženega, da je navedeno blago namenjeno za normalno vzdrževanje predhodno izvožene opreme, stroja, aparata ali vozila, in natančne podatke za to opremo, stroj, aparat ali vozilo.

Poleg tega udeleženi po možnosti navede podatke o potrdilu o poreklu blaga (organ izdaje, številka in datum potrdila), s katerim so bili izvoženi oprema, stroj, aparat ali vozilo, vzdrževanju katerih so nadomestni deli namenjeni.

Člen 45

Če je treba poreklo bistvenih nadomestnih delov iz člena 41 zaradi njihove sprostitve v prosti promet v Skupnosti dokazati s predložitvijo potrdila o poreklu blaga, mora to vsebovati navedbe iz člena 44.

Člen 46

Pristojni organi držav članic lahko zaradi zagotavljanja uporabe pravil, ki jih določa ta oddelek, zahtevajo predložitev dodatnih dokazil in predvsem:

- računa ali kopije računa, ki se nanaša na predhodno v prosti promet sproščeno ali izvoženo opremo, stroj, aparat ali vozilo,

- pogodbo ali kopijo pogodbe ali katerega koli drugega dokumenta, iz katerega je razvidno, da se dobava opravlja v okviru normalnega vzdrževanja.

Oddelek 3

Izvedbeni predpisi glede potrdil o poreklu blaga

Pododdelek 1

Izvedbeni predpisi za splošna potrdila o poreklu blaga

Člen 47

Če se ob uvozu dokazuje ali je treba dokazovati poreklo blaga s predložitvijo potrdila o poreklu blaga, mora to potrdilo izpolnjevati naslednje pogoje:

(a) izdati ga mora zanesljiv organ ali organizacija, ki ga je država izdaje za to ustrezno pooblastila;

(b) vsebovati mora vse podatke, potrebne za prepoznavanje blaga, na katero se nanaša, predvsem pa:

- število tovorkov, njihovo naravo, označbe in številke,

- tip blaga,

- bruto in neto težo blaga; te podatke lahko nadomestijo drugi, na primer število ali volumen, če se blagu med prevozom občutno spremeni teža ali če njegove teže ni mogoče določiti oziroma če se njegova prepoznava običajno zagotovi s temi drugimi podatki,

- ime pošiljatelja;

(c) nedvoumno dokazovati, da je blago, na katero se nanaša, po poreklu iz določene države.

Člen 48

1. Potrdila o poreklu blaga, ki jih izdajajo pristojni organi ali pooblaščene organizacije držav članic, morajo izpolnjevati pogoje iz člena 47(a) in (b).

2. Ta potrdila in pripadajoči zahtevki se morajo izdati na obrazcih, ki ustrezajo vzorcem iz Priloge 12.

3. Ta potrdila o poreklu blaga potrjujejo, da je blago po poreklu iz Skupnosti.

Če je to potrebno zaradi zunanje trgovine, se lahko v njih potrjuje, da je blago po poreklu iz določene države članice.

Če so pogoji iz člena 24 zakonika izpolnjeni na podlagi več postopkov ali predelav, opravljenih v različnih državah članicah, se lahko potrdi samo poreklo blaga iz Skupnosti.

Člen 49

Potrdila o poreklu blaga se izdajo na podlagi pisnega zahtevka udeleženega.

Če to upravičujejo okoliščine, predvsem če vložnik zahtevka redno opravlja izvoz, lahko države članice opustijo zahtevo predložitve zahtevka za vsako dejanje v zvezi z izvozom, če se spoštujejo določbe o poreklu.

Če je to potrebno zaradi trgovanja, se lahko za vsako potrdilo o poreklu blaga izda en ali več dodatnih kopij istega potrdila o poreklu blaga.

Te kopije morajo biti izdelani na obrazcih, ki ustrezajo vzorcu iz Priloge 12.

Člen 50

1. Obrazec potrdila meri 210 × 297 milimetrov. Dovoljeno odstopanje po dolžini je minus 5 milimetrov oziroma plus 8 milimetrov. Uporabljati je treba bel, klejen, brezlesni pisalni papir, ki tehta najmanj 64 g/m2 ali med 25 in 30 g/m2, če gre za papir za letalska pisma. Imeti mora ozadje s tiskanim rjavkastočrnim vzorcem "giljoše", tako da je opazno vsako ponarejanje z mehanskimi in kemičnimi sredstvi.

2. Obrazec zahtevka je natisnjen v uradnem jeziku ali v enem ali več uradnih jezikih izvozne države članice; obrazec potrdila o poreklu blaga je natisnjen v enem ali več uradnih jezikov Skupnosti ali, v skladu z običaji in potrebami trgovanja, v kakšnem drugem jeziku.

3. Države članice si lahko pridržijo pravico, da same tiskajo obrazce potrdil o poreklu blaga ali pa jih dajo tiskat pooblaščenim tiskarjem. V tem primeru se mora vsak obrazec potrdila sklicevati na tako pooblastilo. Vsako potrdilo o poreklu blaga mora vsebovati ime in naslov tiskarja ali oznako, ki omogoča njegovo prepoznavanje. Vsebovati mora tudi zaporedno številko, tiskano ali odtisnjeno, ki omogoča njegovo prepoznavanje.

Člen 51

Zahtevek in potrdilo o poreklu blaga morata biti izpolnjena s pisalnim strojem ali v rokopisu, z velikimi tiskanimi črkami, vendar enotno, v enem od uradnih jezikov Skupnosti ali, v skladu z običaji in potrebami trgovanja, v kakšnem drugem jeziku.

Člen 52

Vsako potrdilo o poreklu blaga iz člena 48 mora vsebovati zaporedno številko, po kateri ga je mogoče identificirati. Zahtevek za potrdilo in vse kopije istega potrdila o poreklu blaga morajo vsebovati enako zaporedno številko.

Pristojni organi ali pooblaščene organizacije držav članic lahko te dokumente številčijo v skladu z vrstnim redom njihove izdaje.

Člen 53

Pristojni organi držav članic lahko določijo dodatne navedbe, ki jih je treba vnesti v zahtevek. Te dodatne navedbe je treba omejiti na minimum.

Vsaka država članica sporoči Komisiji določbe, ki jih sprejme v skladu s prejšnjim odstavkom. Komisija te podatke nemudoma sporoči drugim državam članicam.

Člen 54

Pristojni organi ali pooblaščene organizacije držav članic, ki so izdale potrdila o poreklu blaga, morajo hraniti zahtevke najmanj dve leti.

Vendar se lahko zahtevki hranijo tudi v obliki kopij istega potrdila o poreklu blaga, če imajo ti v zakonodaji zadevne države članice enako dokazno moč.

Pododdelek 2

Izvedbeni predpisi glede potrdil o poreklu za nekatere kmetijske proizvode, za katere se uporabljajo posebni uvozni režimi

Člen 55

Členi 56 do 65 določajo pogoje za uporabo potrdil o poreklu blaga za kmetijske proizvode s poreklom iz tretjih držav, za katere so bili uvedeni posebni nepreferencialni uvozni režimi, kolikor se ti režimi nanašajo na naslednje določbe.

(a) Potrdila o poreklu blaga

Člen 56

1. Potrdila o poreklu blaga za kmetijske proizvode s poreklom iz tretjih držav, za katere so bili uvedeni posebni nepreferencialni uvozni režimi, morajo biti izdana na obrazcu, ki ustreza vzorcu iz Priloge 13.

2. Ta potrdila izdajo pristojni državni organi zadevnih tretjih držav, v nadaljevanju "organi izdaje", če se izdelki, na katere se ta potrdila nanašajo, lahko štejejo za izdelke s poreklom iz teh držav v skladu z določbami, ki veljajo v Skupnosti.

3. Ta potrdila morajo vsebovati tudi vse potrebne navedbe, predvidene v predpisih Skupnosti za posebne uvozne režime iz člena 55.

4. Brez poseganja v posebne določbe o posebnih uvoznih režimih iz člena 55 je obdobje veljavnosti teh potrdil deset mesecev, šteto od datuma, ko jih izdajo organi izdaje.

Člen 57

1. Potrdila o poreklu blaga, izdana v skladu z določbami tega pododdelka, smejo vsebovati en sam izvod, ki je označen kot "izvirnik" poleg naslova dokumenta.

Če se izkaže, da so potrebni dodatni izvodi, morajo ti poleg naslova dokumenta vsebovati zaznamek "kopija".

2. Pristojni organi v Skupnosti sprejmejo kot veljaven samo izvirnik potrdila o poreklu blaga.

Člen 58

1. Obrazec potrdila o poreklu blaga meri 210 × 297 milimetrov. Dovoljeno odstopanje po dolžini je minus 5 milimetrov oziroma plus 8 milimetrov. Uporabljati je treba bel, klejen, brezlesni pisalni papir, ki tehta najmanj 40 g/m2. Sprednja stran izvirnika mora imeti ozadje s tiskanim rumenim vzorcem "giljoše", tako da je vsako ponarejanje z mehanskimi in kemičnimi sredstvi opazno.

2. Obrazci potrdila morajo biti natisnjeni in izpolnjeni v enem od uradnih jezikov Skupnosti.

Člen 59

1. Obrazci potrdila o poreklu blaga morajo biti izpolnjeni s pisalnim strojem ali z mehanografskim ali podobnim postopkom.

2. Na potrdilu se ne sme nič izbrisati ali ponovno vpisati. Morebitni popravki morajo biti izvedeni tako, da se napačne navedbe prečrtajo in po potrebi dodajo pravilne navedbe. Vsako tako opravljeno spremembo mora potrditi tisti, ki jo je opravil, in jo morajo overiti organi izdaje.

Člen 60

1. Potrdila o poreklu blaga, izdana v skladu s členi 56 do 59, morajo v polju št. 5 vsebovati vse dodatne navedbe iz člena 56(3), ki bi se lahko izkazale za potrebne pri izvajanju posebnih uvoznih režimov, na katere se nanašajo.

2. Neuporabljeni prostor v poljih št. 5, 6 in 7 se mora prečrtati, da se tako preprečijo vsi naknadni vnosi.

Člen 61

Vsako potrdilo o poreklu blaga mora vsebovati zaporedno številko, tiskano ali ne, po kateri ga je mogoče identificirati, ter žig organa izdaje in podpis osebe ali oseb, ki so pooblaščene za podpisovanje.

Potrdilo o poreklu blaga se izda ob izvozu izdelkov, na katere se nanaša, organ izdaje pa od vsakega izdanega potrdila zadrži eno kopijo.

Člen 62

Izjemoma se lahko navedeno potrdilo o poreklu blaga izda tudi po opravljenem izvozu izdelkov, na katere se nanaša, če to ni bilo izdano ob izvozu zaradi napak, nenamernih opustitev ali posebnih okoliščin.

Organi izdaje ne smejo naknadno izdati potrdila o poreklu blaga iz členov 56 do 61, dokler ne preverijo, ali se navedbe, vsebovane v zahtevku izvoznika, ujemajo z navedbami v ustreznem izvoznem spisu.

Naknadno izdana potrdila morajo vsebovati eno od naslednjih navedb:

- ,

- ,

- ,

- ,

- ,

- ,

- ,

- ,

- ,

v polju "Opombe".

(b) Upravno sodelovanje

Člen 63

1. Če je v posebnih uvoznih režimih za nekatere kmetijske proizvode predvidena uporaba potrdila o poreklu blaga iz členov 56 do 62, se uporaba takšnih režimov pogojuje z uvedbo postopka upravnega sodelovanja, razen če ni v teh posebnih režimih določeno drugače.

V ta namen zadevne tretje države Komisiji Evropskih skupnosti sporočijo:

- imena in naslove organov za izdajo potrdil o poreklu blaga skupaj z vzorci žigov, ki jih ti organi uporabljajo,

- imena in naslove državnih organov, pristojnih za sprejemanje zahtevkov za naknadno preverjanje potrdil o poreklu blaga iz člena 64.

Komisija sporoči vse te podatke pristojnim organom držav članic.

2. Če zadevne tretje države Komisiji Evropskih skupnosti ne sporočijo podatkov iz odstavka 1, pristojni organi v Skupnosti zavrnejo dodelitev ugodnosti posebnih uvoznih režimov.

Člen 64

1. Potrdila o poreklu blaga iz členov 56 do 62 se naknadno preverjajo naključno in kadar se pojavi utemeljen dvom o pristnosti potrdila ali točnosti navedb, vsebovanih v njem.

V zvezi s poreklom se preverjanje opravi na pobudo pristojnih carinskih organov.

Glede izvajanja predpisov na področju kmetijstva lahko po potrebi opravljajo preverjanje tudi drugi pristojni organi.

2. Za izvajanje določb odstavka 1 pristojni organi v Skupnosti vrnejo potrdilo o poreklu blaga ali njegovo kopijo državnemu organu, ki ga pooblasti izvozna država, in po potrebi navedejo vsebinske ali formalne razloge, ki opravičujejo preiskavo. Vrnjenemu potrdilu priložijo račun ali kopijo računa, če je bil izdan, in sporočijo vse informacije, ki so jih lahko pridobili in na podlagi katerih se domneva nepravilnost navedb v potrdilu oziroma podvomi o njegovi pristnosti.

Če se carinski organi Skupnosti odločijo, da bodo začasno prenehali izvajati določbe teh posebnih uvoznih režimov, medtem ko čakajo na izide preverjanja, morajo ti organi odobriti sprostitev izdelkov, pogojeno s previdnostnimi ukrepi, ki se jim zdijo potrebni.

Člen 65

1. Izidi naknadnega preverjanja se takoj, ko je mogoče, sporočijo pristojnim organom v Skupnosti.

Iz njih mora biti razvidno, ali se potrdila o poreklu blaga, ki so bila v skladu s pogoji iz člena 64 vrnjena, nanašajo na dejansko izvoženo blago in ali se za to blago dejansko lahko uporabijo zadevni posebni uvozni režimi.

2. Če zahtevkom za naknadno preverjanje najpozneje v šestih mesecih ne sledi odgovor, pristojni organi v Skupnosti dokončno zavrnejo dodelitev ugodnosti posebnih uvoznih režimov.

POGLAVJE 2

Preferencialno poreklo blaga

Oddelek 1

Splošna shema preferencialov

Pododdelek 1

Opredelitev pojma "izdelki s poreklom"

Člen 66

Za izvajanje predpisov, ki določajo ukrepe preferencialne tarifne obravnave inki jih Skupnost enostransko sprejema za nekatere izdelke s poreklom iz držav v razvoju, se naslednji proizvodi štejejo kot izdelki s poreklom iz države, upravičene do ukrepov preferencialne tarifne obravnave (v nadaljevanju "države upravičenke"), pod pogojem, da so ti proizvodi v skladu s členom 75 neposredno prepeljani v Skupnost:

(a) proizvodi, v celoti pridobljeni v tej državi;

(b) proizvodi, pridobljeni v tej državi z izdelavo, pri kateri so bili uporabljeni drugi materiali kakor tisti iz točke a, pod pogojem, da so taki materiali zadosti obdelani ali predelani v skladu s členom 68(1).

Člen 67

1. Šteje se, da so v celoti pridobljeni v državi upravičenki v skladu s členom 66(a):

(a) mineralni proizvodi, tam pridobljeni iz zemlje ali morskega dna;

(b) tam pridelani rastlinski proizvodi;

(c) tam rojene in vzrejene žive živali;

(d) proizvodi, pridobljeni iz tam živih živali;

(e) proizvodi, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom;

(f) proizvodi morskega ribolova in drugi proizvodi iz morja, pridobljeni z njenimi plovili;

(g) izdelki, izdelani na njenih predelovalnih ladjah izključno iz izdelkov, navedenih v točki (f);

(h) tam zbrani rabljeni predmeti, primerni le za obnavljanje surovin;

(i) odpadki in ostanki pri proizvodnih postopkih, ki tam potekajo;

(j) proizvodi, pridobljeni iz morskega dna ali podzemlja zunaj njenega teritorialnega morja, pod pogojem, da ima izključno pravico do obdelave morskega dna ali podzemlja;

(k) proizvodi, tam izdelani izključno iz proizvodov, opredeljenih v točkah od (a) do (j).

2. Izraz "njena plovila" iz odstavka 1(f) se uporablja samo za plovila:

- ki so registrirana ali se vodijo v državi upravičenki,

- ki plujejo pod zastavo države upravičenke,

- ki so najmanj 50 odstotkov v lasti državljanov države upravičenke ali družbe s sedežem v tej državi in v kateri so direktor ali direktorji, predsednik upravnega odbora ali nadzornega sveta ter večina članov takih odborov državljani te države in, dodatno, če pri osebnih družbah ali družbah z omejeno odgovornostjo vsaj polovica kapitala pripada tej državi ali javnim organom ali državljanom navedene države,

- katerih kapitan in častniki so v celoti državljani države upravičenke, in

- katerih najmanj 75 odstotkov članov posadke je državljanov države upravičenke.

3. Izraz "v državi upravičenki" se nanaša tudi na teritorialno morje te države.

4. Plovila, ki plujejo na odprtem morju, vključno s predelovalnimi ladjami, na katerih se ulov rib obdela ali predela, se štejejo za del ozemlja države upravičenke, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2.

Člen 68

1. Za namene člena 66(b) se ob upoštevanju določb iz odstavkov 2 in 3 materiali brez porekla štejejo, da so bili zadosti obdelani ali predelani, če je pridobljeni izdelek uvrščen pod drugo tarifno številko kakor tisto, pod katero so uvrščeni vsi materiali brez porekla, uporabljeni pri njegovi izdelavi.

Priloga 14 vsebuje opombe, ki se uporabljajo za izdelke, narejene iz materialov brez porekla.

Izraza "poglavja" in "tarifne številke", uporabljena v teh določbah, označujeta poglavja in tarifne številke (štirištevilčne oznake), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavlja "Harmonizirani sistem".

Izraz "uvrščen" se nanaša na uvrstitev izdelka ali materiala pod določeno tarifno številko.

2. Za izdelek, naveden v stolpcih 1 in 2 seznama iz Priloge 15, morajo namesto pravila iz odstavka 1 biti izpolnjeni pogoji, določeni v stolpcu 3.

(a) Pojem "vrednost" na seznamu iz Priloge 15 pomeni carinsko vrednost ob uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana ali se ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za te materiale v zadevni državi. Kadar je treba določiti vrednost uporabljenih materialov s poreklom, se določbe te točke smiselno uporabljajo.

(b) Pojem "cena franko tovarna" s seznama v Prilogi 15 pomeni ceno, ki se plača za pridobljeni izdelek proizvajalcu, v podjetju katerega se opravi zadnja obdelava ali predelava, pod pogojem, da ta cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo pri izvozu pridobljenega izdelka.

3. Za namene člena 66(b) se šteje, da so naslednji postopki obdelave ali predelave nezadostni, da bi izdelek pridobil status izdelka s poreklom, ne glede na to, ali se je tarifna številka spremenila ali ne:

(a) postopki za ohranitev izdelkov v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem (prezračevanje, razprostiranje, sušenje, hlajenje, soljenje, dajanje v žveplov dioksid ali druge vodne raztopine, odstranjevanje poškodovanih delov in podobni postopki);

(b) enostavni postopki, kakršni so odstranjevanje prahu, sejanje ali prebiranje, razvrščanje v skupine, usklajevanje (vključno s sestavljanjem garnitur izdelkov), pranje, barvanje in rezanje;

(c) (i) spremembe v embalaži ter razstavljanje in sestavljanje tovorkov;

(ii) preprosto pakiranje v steklenice, čutare, vrečke, zaboje, škatle, pritrjevanje na kartone ali plošče itd. ter vsi drugi preprosti postopki pakiranja;

(d) pritrjevanje oznak, nalepk ali drugih podobnih znakov za razlikovanje na izdelke ali njihovo embalažo;

(e) preprosto mešanje izdelkov ne glede na to, ali so različnih vrst ali ne, če ena ali več sestavin mešanice ne ustreza pogojem, določenim v tem naslovu, da bi jih lahko šteli za izdelke s poreklom;

(f) enostavno sestavljanje delov izdelka v popoln izdelek;

(g) kombinacija dveh ali več postopkov, opisanih v točkah od (a) do (f);

(h) zakol živali.

Člen 69

Da bi določili, ali se lahko izdelek šteje za izdelek s poreklom iz države upravičenke, ni treba preverjati, ali so električna energija in gorivo, naprave in oprema ter stroji in orodje, ki se uporabljajo v proizvodnji takšnega izdelka, po poreklu iz tretjih držav ali ne.

Člen 70

1. Z odstopanjem od člena 66 velja takrat, ko se ugotavlja, ali je izdelek, izdelan v državi upravičenki, ki je članica regionalne skupine, v skladu s tem členom tudi po poreklu iz te države, da se izdelki s poreklom iz katere koli države regionalne skupine, uporabljeni pri nadaljnji proizvodnji v neki drugi državi iste regionalne skupine, obravnavajo, kakor da bi bili po poreklu iz države, v kateri je potekala ta nadaljnja proizvodnja.

2. Država porekla končnega izdelka se določi v skladu s členom 71.

3. Regionalna kumulacija se uporablja v treh različnih regionalnih skupinah držav upravičenk do splošne sheme preferencialov:

(a) Združenje držav jugovzhodne Azije (ASEAN);

(b) Srednjeameriški skupni trg (CACM);

(c) Andska skupina.

4. "Regionalna skupina" lahko glede na konkreten primer pomeni ASEAN ali CACM ali Andsko skupino.

Člen 71

1. Izdelki, ki imajo status izdelka s poreklom v skladu s členom 70, se štejejo kot izdelki s poreklom iz tiste države regionalne skupine, v kateri je bila opravljena zadnja obdelava ali predelava, pod pogojem, da:

- tam dodana vrednost, določena v skladu z odstavkom 3 tega člena, presega največjo carinsko vrednost uporabljenih izdelkov s poreklom iz katere koli od drugih držav iste regionalne skupine,

- tam opravljena obdelava ali predelava presega tisto iz člena 68(3) in pri tekstilnih izdelkih tudi obdelave iz Priloge 16.

2. V vseh drugih primerih se šteje, da so izdelki po poreklu iz tiste države regionalne skupine, ki je prispevala največjo carinsko vrednost uporabljenih izdelkov s poreklom iz drugih držav regionalne skupine.

3. "Dodana vrednost" pomeni ceno franko tovarna, zmanjšano za carinsko vrednost vsakega od vključenih izdelkov s poreklom iz drugih držav regionalne skupine.

Člen 72

1. Člena 70 in 71 se uporabljata samo, če:

(a) so pravila, ki urejajo trgovino v okviru regionalne kumulacije med državami regionalne skupine, enaka tistim, določenim v okviru tega oddelka;

(b) se je vsaka država regionalne skupine zavezala, da bo spoštovala ali skrbela za spoštovanje določb tega oddelka ter Skupnosti in drugim državam regionalne skupine ponudila potrebno upravno sodelovanje, da bi tako zagotovila pravilno izdajo potrdil o poreklu Obrazec A ter preverjanje teh potrdil in obrazcev APR.

To zavezo pošlje Komisiji sekretariat regionalne skupine. Sekretariati so glede na primer naslednji:

- generalni sekretariat ASEAN,

- stalni sekretariat Srednjeameriškega skupnega trga,

- Junta del Acuerdo de Cartagena.

2. Komisija za vsako regionalno skupino posebej obvesti države članice, ko so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.

Člen 73

Dodatki, nadomestni deli in orodje, poslani skupaj z delom opreme, stroja, naprave ali vozila, ki so del običajne opreme in so vključeni v njeno ceno ali pa niso posebej zaračunani, se štejejo za del te opreme, stroja, naprave ali vozila.

Člen 74

Garniture se v skladu s splošnim pravilom 3 harmoniziranega sistema štejejo za garniture s poreklom, kadar imajo poreklo vsi njihovi sestavni deli. Vendar pa takrat, kadar je garnitura sestavljena iz izdelkov, ki imajo poreklo, in takih brez njega, velja, da ima garnitura kot celota poreklo, če vrednost izdelkov brez porekla ne presega 15 % cene garniture franko tovarna.

Člen 75

1. Za neposredni prevoz iz izvozne države upravičenke v Skupnost se šteje prevoz:

(a) izdelkov, katerih prevoz ne gre čez ozemlja katere koli druge države razen, če se uporabi člen 70, ozemlja druge države iste regionalne skupine;

(b) izdelkov, ki se prevažajo tako, da prečkajo ozemlja držav, ki niso ozemlje izvozne države upravičenke ali, če se uporabi člen 70, ozemlje držav, ki ni ozemlje držav iste regionalne skupine, s pretovarjanjem ali začasnim skladiščenjem v teh državah ali brez njiju, če je prevoz skozi te države upravičen zaradi geografskih razlogov ali izključno prevoznih potreb in so izdelki:

- ostali pod nadzorom carinskih organov v državi tranzita ali skladiščenja,

- in niso bili dani na trg ali v potrošnjo ter

- na njih niso bili opravljeni drugi postopki razen raztovarjanja, ponovnega natovarjanja ali kakršni koli postopki za ohranitev blaga v dobrem stanju;

(c) izdelki, ki se prevažajo prek ozemlja Avstrije, Finske, Norveške, Švedske ali Švice in se potem v celoti ali delno ponovno izvozijo v Skupnost, če:

- so ostali pod nadzorom carinskih organov v državi tranzita ali skladiščenja,

- niso bili dani na trg ali v potrošnjo in

- niso bili predmet drugih postopkov razen raztovarjanja, ponovnega natovarjanja ali kakršnih koli postopkov, namenjenih ohranitvi blaga v dobrem stanju;

(d) izdelki, ki se prevažajo po cevovodih čez ozemlja držav, ki ni ozemlje izvozne države upravičenke.

2. Kot dokazilo, da so izpolnjeni pogoji, določeni v odstavku 1(b) in (c), je treba predložiti carinskim organom Skupnosti:

(a) en sam prevozni dokument, izdan v izvozni državi upravičenki, ki pokriva prevoz čez državo tranzita;

(b) potrdilo, ki ga izdajo carinski organi države tranzita:

- z natančnim opisom blaga,

- z navedbo datumov raztovarjanja in ponovnega natovarjanja blaga ali datume njegovega vkrcanja ali izkrcanja z natančno navedbo uporabljenih ladij,

- ki potrjuje pogoje, pod katerimi je bilo blago zadržano v državi tranzita; ali

(c) če teh ni, katere koli dokumente, ki to dokazujejo.

Člen 76

Pogoji za pridobitev statusa porekla blaga iz tega pododdelka morajo biti v državi upravičenki izpolnjevani neprestano.

Če se izdelki s poreklom, izvoženi iz države upravičenke v drugo državo, vrnejo, se morajo šteti za izdelke brez porekla, razen če se pristojnim organom lahko zadovoljivo dokaže:

- da je blago, ki se vrača, isto blago, kakor je bilo izvoženo, in

- da na njem, medtem ko je bilo v tisti državi, niso bili opravljeni nikakršni postopki razen tistih, ki so potrebni za ohranitev blaga v dobrem stanju.

Člen 77

1. Odstopanje od teh določb se lahko odobri v korist najmanj razvitih držav upravičenk splošne sheme preferencialov, kadar je to opravičeno s stanjem razvoja obstoječe industrije ali nastajanja novih industrijskih panog. Najmanj razvite države upravičenke so navedene v letnih uredbah Sveta in sklepih ESPJ o uporabi splošnih tarifnih preferencialov.

V ta namen zadevna država vloži pri Komisiji Evropskih skupnosti zahtevek za odstopanje skupaj z razlogi za zahtevek v skladu z odstavkom 3.

2. Pri pregledu zahtevkov je zlasti treba upoštevati:

(a) primere, pri katerih bi lahko uporaba veljavnih pravil o poreklu blaga občutno vplivala na sposobnost obstoječe industrije v zadevni državi, da še naprej izvaža v Skupnost, in še zlasti, če bi to lahko povzročilo prenehanje njene dejavnosti;

(b) posebne primere, za katere se lahko jasno dokaže, da je zaradi uporabe pravil o poreklu ogrožena pomembna naložba v industrijski panogi, in pri katerih bi odstopanje od teh določb spodbudilo izvajanje naložbenih programov, ki bi omogočili postopno izpolnjevanje teh pravil;

(c) gospodarske in socialne vidike, ki bi zlasti lahko vplivali na zaposlovanje.

3. Zaradi olajšanja pregleda zahtevkov za odstopanja in v njegovo dodatno podporo država, ki je vložila zahtevek, izdela obrazložitev zahtevka, upoštevaje naslednje elemente:

- poimenovanje gotovega izdelka,

- narava in količina izdelkov, ki so bili pri tem obdelani ali predelani,

- postopki izdelave,

- dodana vrednost,

- število zaposlenih v zadevnem podjetju,

- predvideni obseg izvoza v Skupnost,

- razlogi za zahtevano trajanje zahtevka,

- druge pripombe.

Enake določbe se uporabljajo za morebitna podaljšanja.

Pododdelek 2

Dokazilo o poreklu

(a) Potrdilo o poreklu, obrazec A

Člen 78

1. Za izdelke s poreklom v skladu s tem oddelkom pri uvozu v Skupnost veljajo tarifne ugodnosti iz člena 66 ob predložitvi potrdila o poreklu blaga, obrazec A, katerega vzorec je v Prilogi 17 in ki so ga izdali carinski organi ali drugi državni organi države upravičenke, če ta država:

- je sporočila Komisiji Evropskih skupnosti podatke iz člena 93, in

- pomaga Skupnosti tako, da carinskim organom držav članic dovoli preverjanje pristnosti dokumenta ali točnosti navedb glede pravega porekla zadevnih izdelkov.

2. Potrdilo o poreklu, obrazec A, se lahko izda samo, kadar se uporabi kot dokumentarno dokazilo, ki se zahteva zaradi preferencialne tarifne obravnave iz člena 66.

3. Potrdilo o poreklu, obrazec A, se izda samo na podlagi pisnega zahtevka izvoznika ali njegovega pooblaščenega zastopnika.

4. Izvoznik ali njegov zastopnik predloži skupaj z zahtevkom vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da izdelki, ki jih namerava izvoziti, izpolnjujejo pogoje za izdajo potrdila o poreklu, obrazec A.

5. Potrdilo izda pristojni državni organ države upravičenke, če se izdelki, ki se nameravajo izvoziti, lahko štejejo za izdelke po poreklu iz te države v skladu s pododdelkom 1.

6. Pri preverjanju, ali je izpolnjen pogoj iz odstavka 5, ima pristojni državni organ pravico zahtevati katero koli dokumentarno dokazilo ali opraviti kakršen koli drug pregled, ki se mu zdi potreben.

7. Pristojni državni organ izvozne države upravičenke mora paziti, da so obrazci potrdila in zahtevka pravilno izpolnjeni.

8. Izpolnitev polja št. 2 na potrdilu o poreklu, obrazec A, je neobvezna. Zato pa mora polje št. 12 tega potrdila obvezno vsebovati navedbo "Evropska gospodarska skupnost" ali eno od držav članic. Nasprotno je treba pri uporabi tranzitnega postopka iz člena 75(1)(c) in člena 80 navesti eno od držav iz člena 80 kot državo uvoznico v skladu z zadnjim pododstavkom člena 83(3).

9. Datum izdaje potrdila o poreklu, obrazec A, mora biti naveden v polju št. 11. Podpis v tem polju, pridržan za organ, ki izda potrdilo, mora biti vnesen ročno.

10. Potrdilo o poreklu, obrazec A, izdajo pristojni organi izvozne države upravičenke ob izvozu izdelkov, na katere se nanaša. Izvozniku ga dajo na razpolago takoj, ko je izvoz dejansko opravljen ali zagotovljen.

Člen 79

Ker služi potrdilo o poreklu, obrazec A, kot dokumentarno dokazilo za izvajanje določb o preferencialni tarifni obravnavi iz člena 66, mora pristojni državni organ države izvoznice izvesti vse potrebne ukrepe za preverjanje porekla izdelkov in pravilnosti drugih navedb v potrdilu.

Člen 80

Izdelki s poreklom v skladu s tem oddelkom so ob uvozu v Skupnost upravičeni do preferencialne tarifne obravnave iz člena 66, če se zanje predloži potrdilo o poreklu blaga, obrazec A, ki so ga izdali carinski organi Avstrije, Finske, Norveške, Švedske ali Švice na podlagi potrdila o poreklu, obrazec A, ki so ga izdali pristojni organi izvozne države upravičenke, če so izpolnjeni pogoji iz člena 75 in če Avstrija, Finska, Norveška, Švedska ali Švica pomagajo Skupnosti, tako da njenim carinskim organom dovolijo preverjati pristnost in točnost izdanih potrdil. Postopek preverjanja iz člena 95 se smiselno uporablja. Obdobje iz prvega pododstavka člena 95(3) se podaljša na osem mesecev.

Člen 81

1. Izjemoma se lahko potrdilo o poreklu, obrazec A, izda tudi po dejanskem izvozu izdelkov, na katere se nanaša, če to zaradi nenamernih napak, opustitev ali drugih posebnih okoliščin ni bilo izdano ob njihovem izvozu, in pod pogojem, da blago ni bilo izvoženo pred posredovanjem zahtevanih podatkov iz člena 93 Komisiji Evropskih skupnosti.

2. Pristojni državni organ lahko izda potrdilo naknadno samo po opravljenem preverjanju, če se podatki v izvoznikovi zahtevi ujemajo s tistimi v ustrezni dokumentaciji in če potrdilo o poreklu, obrazec A, ob izvozu zadevnih izdelkov dejansko še ni bilo izdano.

3. Potrdila o poreklu, obrazec A, ki so izdana naknadno, morajo v polju št. 4 vsebovati zaznamek

ali

.

Člen 82

1. Če je bilo potrdilo o poreklu, obrazec A, ukradeno, izgubljeno ali uničeno, lahko izvoznik pristojni državni organ, ki ga je izdal, zaprosi za dvojnik, sestavljen na podlagi izvoznih dokumentov, ki jih ima. Tako izdani dvojnik mora v polju št. 4 vsebovati zaznamek "duplicata" ali "duplicate" ter datum izdaje in zaporedno številko izvirnega potrdila.

2. Za namene izvajanja člena 85 začne dvojnik veljati z datumom izdaje izvirnega potrdila.

Člen 83

1. Nadomestitev enega ali več potrdil o poreklu, obrazec A, z enim ali več drugih takšnih potrdil je vselej možna, pod pogojem, da jo opravijo carinski organi Skupnosti, pristojni za nadzor izdelkov.

2. Nadomestno potrdilo, ki se izda ob uporabi tega člena ali člena 80, velja za dokončno potrdilo o poreklu za izdelke, ki so v njem opisani. Nadomestno potrdilo se izda na podlagi pisnega zahtevka ponovnega izvoznika.

3. Nadomestno potrdilo mora v desnem zgornjem polju vsebovati ime vmesne države, v kateri je bilo izdano.

Polje št. 4 mora vsebovati eno od naslednjih navedb:

ali

ter datum izdaje izvirnega potrdila o poreklu in njegove zaporedne številke.

V polju št. 1 je treba navesti ime ponovnega izvoznika.

Ime končnega prejemnika se lahko vpiše v polje št. 2.

V polju št. 10 se je treba sklicevati na račun ponovnega izvoznika.

Vse navedbe, ki jih vsebuje izvirno potrdilo in se nanašajo na ponovno izvožene izdelke, se morajo vpisati v polja št. 3 do 9.

Polje št. 11 mora vsebovati zaznamek organa, ki je izdal nadomestno potrdilo. Odgovornost tega organa se nanaša samo na izdajo nadomestnega potrdila.

V polju št. 12 morata biti navedeni država porekla in namembna država, ki sta bili navedeni v izvirnem potrdilu. V tem polju se podpiše ponovni izvoznik. Ponovni izvoznik, ki v dobri veri podpiše to polje, ne odgovarja za točnost navedb v izvirnem potrdilu.

4. Carinski urad, ki mora opraviti ta postopek, v izvirnem potrdilu vpiše težo, številke in naravo ponovno izvoženih tovorkov in na njem navede zaporedne številke ustreznega nadomestnega potrdila ali nadomestnih potrdil. Zadevni carinski urad mora hraniti izvirno potrdilo najmanj dve leti.

5. Nadomestnemu potrdilu se lahko priloži fotokopija izvirnega potrdila.

Člen 84

1. Ob upoštevanju določb odstavka 4 se potrdila o pristnosti, predvidena v členu 1(4) Uredbe Sveta (EGS) št. 3833/90 [9], vpišejo v polje št. 7 potrdila o poreklu, obrazec A, iz člena 78.

2. Potrdila iz odstavka 1 so sestavljena iz opisa blaga, natančno predstavljenega v odstavku 3, žiga pristojnega državnega organa in lastnoročnega podpisa pooblaščenega uradnika za potrjevanje pristnosti opisa blaga v polju št. 7.

3. Opis izdelkov v polju št. 7 potrdila o poreklu se glede na konkreten primer glasi:

- ali

,

- ali

,

- ali

,

- ali

.

4. Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 ter brez poseganja v odstavek 3 se žig pristojnih organov za potrjevanje pristnosti opisa izdelkov iz odstavka 3 ne odtisne v polje št. 7 potrdila o poreklu, obrazec A, če je pooblaščeni organ za izdajanje tega potrdila o poreklu isti kakor pooblaščeni državni organ za izdajanje potrdila o pristnosti.

Člen 85

1. Potrdilo o poreklu, obrazec A, je treba v desetih mesecih, ki se štejejo od datuma, ko ga izda državni organ izvozne države upravičenke, predložiti carinskim organom uvozne države članice, v kateri se izdelki predložijo.

2. Potrdila o poreklu, obrazec A, ki se carinskim organom predložijo po izteku roka veljavnosti iz odstavka 1, se lahko sprejmejo zaradi preferencialne tarifne obravnave iz člena 66, če sta zamudo povzročila višja sila ali posebne okoliščine.

3. Carinski organi lahko sprejmejo ta potrdila tudi, če so jim bili izdelki predloženi pred iztekom tega roka.

Člen 86

1. Izdelki, ki se pošiljajo iz države upravičenke na razstavo v drugo državo in so po razstavi prodani za uvoz v Skupnost, so pri uvozu v Skupnost upravičeni do preferencialne tarifne obravnave iz člena 66 pod pogojem, da izpolnjujejo zahteve tega oddelka, po katerih jih je možno spoznati za izdelke s poreklom iz izvozne države upravičenke, in da se carinskim organom lahko zadovoljivo dokaže, da:

(a) je izvoznik poslal te izdelke neposredno z ozemlja izvozne države upravičenke v državo, v kateri poteka razstava;

(b) je ta izvoznik izdelke prodal ali drugače dal na razpolago osebi v Skupnosti;

(c) so bili ti izdelki poslani v Skupnost v enakem stanju, v kakršnem so bili poslani na razstavo;

(d) izdelki od tedaj, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen kakor za predstavitev na razstavi.

2. Potrdilo o poreklu, obrazec A, mora biti predloženo carinskim organom na običajen način. V njem morata biti navedena ime in naslov razstave. Po potrebi se lahko zahtevajo dodatna dokumentarna dokazila o naravi izdelkov in pogojih, pod katerimi so bili razstavljeni.

3. Odstavek 1 se uporablja za vse trgovinske, industrijske, kmetijske ali obrtne razstave, sejme ali podobne javne prireditve ali prikaze, ki niso organizirani za zasebne namene v trgovinah ali poslovnih prostorih zaradi prodaje tujih izdelkov in med katerimi izdelki ostanejo pod carinskim nadzorom.

Člen 87

Potrdilo o poreklu, obrazec A, se predloži carinskim organom države članice uvoznice skupaj s carinsko deklaracijo. Ti lahko zahtevajo tudi, da deklaracijo za sprostitev v prosti promet spremlja izjava uvoznika, s katero ta potrjuje, da izdelki izpolnjujejo potrebne pogoje za preferencialno tarifno obravnavo iz člena 66.

Člen 88

Brez poseganja v člen 68(3) se, kadar se na zahtevo carinskega deklaranta in pod pogoji, ki jih določajo carinski organi, razstavljeni ali nesestavljeni izdelek iz poglavij 84 ali 85 harmoniziranega sistema uvaža po delih, šteje ta izdelek za enega samega in pri uvozu prve delne pošiljke se lahko predloži eno potrdilo o poreklu, obrazec A, za celoten izdelek.

(b) Obrazec APR

Člen 89

1. Ne glede na določbe člena 78 se za izdelke, ki se pošiljajo po pošti (predvsem poštni paketi), kot dokazilo o statusu porekla v skladu s to uredbo uporablja obrazec APR, katerega vzorec je v Prilogi 18, pod pogojem, da takšne pošiljke vsebujejo samo izdelke s poreklom in da vrednost pošiljke ne presega 3000 ECU ter da je v odnosu do tega obrazca zagotovljeno sodelovanje iz člena 78(1).

2. Obrazec APR izpolni in podpiše izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik na izvoznikovo odgovornost. Podpis v polju št. 6 obrazca mora biti vnesen ročno.

3. Obrazec APR se izda za vsako poštno pošiljko posebej. Ko ga izvoznik izpolni in podpiše, ga pri paketnih pošiljkah pripne na paketno spremnico. Pri pisemskih pošiljkah izvoznik vloži obrazec v ovojnico.

4. Če je bilo za blago v pošiljki v državi izvoznici že opravljeno preverjanje v zvezi s pojmom "izdelki po poreklu", se lahko izvoznik na to preverjanje sklicuje v polju št. 7 "Opombe" obrazca APR.

5. Te določbe izvoznika ne odvezujejo od izpolnjevanja drugih formalnosti, predvidenih v carinskih ali poštnih predpisih.

6. Člena 85 in 87 se smiselno uporabljata za obrazce APR.

(c) Druge določbe o dokazilu o poreklu

Člen 90

Izdelki, ki jih posamezniki kot majhne pakete pošiljajo drugim posameznikom ali so del osebne prtljage potnikov, se priznavajo za izdelke s poreklom, upravičene do preferencialne tarifne obravnave iz člena 66, ne da bi bilo treba predložiti potrdilo o poreklu, obrazec A, ali izpolniti obrazec APR, če gre za uvoz nekomercialne narave in je bila dana izjava, da izpolnjujejo zahtevane pogoje za izvajanje tega člena in ni dvoma o resničnosti take izjave.

Skupna vrednost teh izdelkov ne sme presegati 215 ECU pri majhnih paketih ali 600 ECU pri izdelkih, ki so del osebne prtljage potnikov.

Člen 91

1. Ko se uporabi člen 70, se status porekla izdelkov, ki se izvozijo iz ene države regionalne skupine v drugo državo iste skupine, v kateri se naprej obdelajo ali predelajo oziroma ponovno izvozijo v stanju brez nadaljnje obdelave ali predelave, dokaže s potrdilom o poreklu, obrazec A, ali z obrazcem APR, izdanim v prvi državi.

2. Organi države upravičenke, ki so pristojni za izdajanje potrdila o poreklu, obrazec A, za izdelke, pri proizvodnji katerih so bili uporabljeni materiali po poreklu iz druge države iste regionalne skupine, upoštevajo potrdilo o poreklu, obrazec A, ki so ga izdali pristojni organi te druge države, ali tam izdani obrazec APR. Država porekla, določena v skladu s členom 71, se vpiše v polje št. 12 potrdila o poreklu, obrazec A, ali v polje št. 8 obrazca APR.

3. Tako izdana potrdila o poreklu, obrazec A, morajo vsebovati zaznamek

CEE"

ali

v polju št. 4.

Člen 92

Če so ugotovljene manjše razlike med navedbami na potrdilu in tistimi na dokumentih, ki so bili predloženi carinskim uradom zaradi izpolnjevanja uvoznih formalnosti za izdelke, to še ne pomeni ničnosti in neveljavnosti tega potrdila, če se pravilno ugotovi, da ta dokument ustreza predloženim izdelkom.

Pododdelek 3

Načini upravnega sodelovanja

Člen 93

1. Države upravičenke sporočijo Komisiji Evropskih skupnosti imena in naslove pooblaščenih državnih organov za izdajanje potrdil o poreklu blaga, obrazec A, vzorce žigov, ki jih ti organi uporabljajo, ter imena in naslove državnih organov, odgovornih za preverjanje potrdil o poreklu blaga, obrazec A, in obrazcev APR.

2. Države upravičenke sporočijo Komisiji Evropskih skupnosti tudi imena, naslove in vzorce žigov državnih organov, pooblaščenih za izdajanje potrdil o pristnosti iz člena 84.

3. Komisija sporoči te podatke carinskim organom držav članic.

Člen 94

Za izvajanje določb glede preferencialne tarifne obravnave iz člena 66 mora vsaka država upravičenka spoštovati ali zagotoviti spoštovanje pravil glede izpolnjevanja in izdajanja potrdil o poreklu, obrazec A, pogojev za uporabo obrazcev APR in pravil upravnega sodelovanja.

Člen 95

1. Potrdila o poreklu blaga, obrazec A, in obrazci APR se naknadno preverjajo naključno ali kadar carinski organi upravičeno dvomijo o pristnosti dokumenta ali točnosti navedb o pravem poreklu zadevnih izdelkov.

2. Za namene odstavka 1 carinski organi vrnejo potrdilo o poreklu, obrazec A, ali obrazec APR pristojnemu državnemu organu izvozne države upravičenke in po potrebi navedejo vsebinske ali formalne razloge, ki opravičujejo preiskavo. Obrazcu APR priložijo račun ali kopijo računa, če je bil izdan, in sporočijo vse informacije, ki so jih lahko pridobili in na podlagi katerih se domneva nepravilnost navedb v tem potrdilu ali obrazcu.

Če se zadevni organi odločijo, da bodo začasno prenehali izvajati preferencialno tarifno obravnavo iz člena 66, medtem ko čakajo na izide preverjanja, morajo ti organi odobriti sprostitev izdelkov, pogojeno s previdnostnimi ukrepi, ki se jim zdijo potrebni.

3. Če je zahteva za naknadno preverjanje izdelana v skladu z določbami odstavka 1, se to preverjanje opravi in njeni izidi sporočijo carinskim organom Skupnosti najpozneje v šestih mesecih. Izidi morajo biti taki, da je mogoče ugotoviti, ali se sporno potrdilo o poreklu, obrazec A, ali obrazec APR nanaša na izdelke, ki so bili dejansko izvoženi, in ali so ti izdelki lahko dejansko upravičeni do preferencialne tarifne obravnave v skladu s členom 66.

4. Kadar se potrdila o poreklu, obrazec A, izdajo v skladu z določbami člena 91, mora odgovor vsebovati navedbo ustreznih potrdil o poreklu, obrazec A, ali obrazcev APR.

5. Če v primerih upravičenega dvoma ni odgovora v šestih mesecih v skladu z odstavkom 3 ali če odgovor ne vsebuje zadostne informacije za določitev verodostojnosti zadevnega dokumenta ali pravega porekla izdelkov, se pristojnim organom pošlje drugo obvestilo. Če po tem drugem obvestilu organi, ki so zahtevali preverjanje, ne prejmejo izidov preverjanja v štirih mesecih ali če ti izidi ne zagotavljajo verodostojnosti zadevnega dokumenta ali pravega porekla izdelkov, lahko ti organi, razen v primerih višje sile ali posebnih okoliščinah, zavrnejo upravičenost do preferencialne tarifne obravnave.

6. Če postopek preverjanja ali kateri koli drug razpoložljiv podatek kaže, da se določbe tega oddelka kršijo, izvozna država upravičenka na lastno pobudo ali na zahtevo Skupnosti opravi potrebne poizvedbe ali zagotovi izvedbo takih poizvedb zaradi ugotovitve in preprečitve takih kršitev. Država upravičenka lahko v ta namen povabi Skupnost, da sodeluje v teh poizvedbah.

7. Pristojni državni organ izvozne države upravičenke za izvajanje naknadnega preverjanja potrdil o poreklu, obrazec A, najmanj dve leti hrani kopije teh potrdil, pa tudi katere koli izvozne dokumente, ki se nanje nanašajo.

Člen 96

Določbe člena 75(1)(c) in člena 80 se lahko uporabljajo samo, če Avstrija, Finska, Norveška, Švedska in Švica v okviru preferencialne tarifne obravnave, ki jo te države odobrijo za nekatere izdelke s poreklom iz držav v razvoju, uporabljajo podobne določbe, kakršne so te, navedene zgoraj.

Pododdelek 4

Končna določba

Člen 97

Brez poseganja v člen 87 se lahko v roku šestih mesecev, ki se šteje od datuma, ko je bila državi ali ozemlju priznana ali ponovno priznana upravičenost do uporabe splošne sheme preferencialov, za izdelke, ki so predvideni v uredbah Sveta in sklepih ESPJ za zadevno leto in ki so v tranzitu ali v začasni hrambi, carinskem skladišču, prosti coni ali prostem skladišču v Skupnosti, predložijo potrdila o poreklu, obrazec A, skupaj z dokumentarnimi dokazili o neposrednem prevozu.

Oddelek 2

Zasedena ozemlja

Pododdelek 1

Opredelitev pojma "izdelki s poreklom"

Člen 98

1. Za izvajanje določb o ukrepih preferencialne tarifne obravnave, ki jih Skupnost enostransko sprejme za nekatere izdelke s poreklom z zasedenih ozemelj, se naslednji izdelki, če so bili v skladu s členom 103 neposredno prepeljani, štejejo za:

(a) izdelke s poreklom z zasedenih ozemelj:

(i) izdelki, v celoti pridobljeni na teh ozemljih;

(ii) izdelki, pridobljeni na teh ozemljih z izdelavo, pri kateri so bili uporabljeni drugi materiali kakor tisti, v celoti pridobljeni na teh ozemljih, pod pogojem, da so bili taki materiali zadosti obdelani ali predelani v skladu s členom 100. Vendar se ta pogoj ne uporablja za tiste materiale, ki se v skladu s tem pododdelkom štejejo za materiale po poreklu iz Skupnosti;

(b) izdelke s poreklom iz Skupnosti:

(i) izdelki, v celoti pridobljeni v Skupnosti;

(ii) izdelki, pridobljeni v Skupnosti z izdelavo, pri kateri so bili uporabljeni drugi materiali kakor tisti, v celoti pridobljeni v Skupnosti, pod pogojem, da so bili taki materiali zadosti obdelani ali predelani v skladu s členom 100. Vendar se ta pogoj ne uporablja za materiale, ki se v skladu s tem pododdelkom štejejo za materiale po poreklu z zasedenih ozemelj.

2. Za "zasedena ozemlja" se štejejo ozemlja Zahodnega brega reke Jordan in Gaze, ki jih zaseda Izrael.

Člen 99

Šteje se, da so v celoti pridobljeni na zasedenih ozemljih:

(a) mineralni proizvodi, tam pridobljeni iz njihove zemlje ali morskega dna oziroma oceanov;

(b) tam pridelani rastlinski proizvodi;

(c) tam rojene in vzrejene žive živali;

(d) proizvodi, pridobljeni iz živih, tam vzrejenih živali;

(e) proizvodi, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom;

(f) tam zbrani rabljeni predmeti, primerni le za obnavljanje surovin;

(g) odpadki in ostanki, nastalih pri proizvodnih operacijah, ki tam potekajo;

(h) proizvodi, pridobljeni iz morskega dna ali podzemlja zunaj njihovega teritorialnega morja, pod pogojem, da ima zadevno ozemlje izključno pravico za izkoriščanje tega morskega dna ali podzemlja;

(i) blago, tam izdelano izključno iz proizvodov, opredeljenih v točkah od (a) do (h).

Člen 100

1. Za namene člena 98(1)(a)(ii) in (b)(ii) se ob upoštevanju določb iz odstavkov 2 in 3 materiali brez porekla štejejo, da so bili zadosti obdelani ali predelani, če je pridobljeni izdelek uvrščen pod drugo tarifno številko kakor tisto, pod katero so uvrščeni vsi materiali brez porekla, uporabljeni pri njegovi izdelavi.

Uporabljajo se drugi, tretji in četrti pododstavek člena 68(1).

2. Za izdelek, naveden v stolpcih 1 in 2 seznama iz Priloge 19, morajo namesto pravila iz odstavka 1 biti izpolnjeni pogoji, določeni v stolpcu 3.

(a) Pojem "vrednost" na seznamu iz Priloge 19 pomeni carinsko vrednost ob uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana ali se ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za te materiale na zadevnem območju.

Kadar je treba določiti vrednost uporabljenih materialov s poreklom, se smiselno uporabljajo določbe prejšnjega pododstavka.

(b) Pojem "cena franko tovarna" s seznama v Prilogi 19 pomeni ceno, ki se plača proizvajalcu, v podjetju katerega se opravi zadnja obdelava ali predelava, pod pogojem, da ta cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo pri izvozu pridobljenega izdelka.

3. Za namene člena 98(1)(a)(ii) in (b)(ii) se šteje, da so postopki obdelave ali predelave iz člena 68(3)(a) do (h) nezadostni, da bi izdelek pridobil status izdelka s poreklom, ne glede na to, ali je bila tarifna številka spremenjena ali ne.

Člen 101

Da bi določili, ali se lahko izdelek šteje za izdelek s poreklom z zasedenih ozemelj, ni treba preverjati, ali so električna energija, gorivo, naprave in oprema, stroji in orodje, ki se uporabljajo v proizvodnji takšnega izdelka, pa tudi materiali in izdelki, uporabljeni pri njegovi proizvodnji, ki pa niso vključeni in niso bili namenjeni za vključitev v končno sestavo izdelka, po poreklu iz tretjih držav ali ne.

Člen 102

Določbe členov 73 in 74 se uporabljajo za ta oddelek.

Člen 103

1. Za neposredni prevoz z zasedenih ozemelj v Skupnost in iz Skupnosti na zasedena ozemlja se šteje prevoz:

(a) izdelkov, katerih prevoz ne gre čez ozemlja katere koli druge države;

(b) izdelkov, ki se prevažajo tako, da prečkajo druga ozemlja, ki niso zasedena ozemlja ali ozemlje Skupnosti, s pretovarjanjem ali začasnim skladiščenjem ali brez njiju, če je prevoz upravičen zaradi geografskih razlogov ali izključno prevoznih potreb in izdelki:

- niso bili dani v potrošnjo in

- na njih niso bili opravljeni drugi postopki razen raztovarjanja, ponovnega natovarjanja ali kakršni koli postopki za ohranitev blaga v dobrem stanju;

(c) izdelki, ki se prevažajo po cevovodih čez ozemlja, ki niso zasedena ozemlja.

2. Kot dokazilo, da so izpolnjeni pogoji, določeni v odstavku 1(b), je treba predložiti carinskim organom v Skupnosti ali gospodarskim zbornicam na zasedenih ozemljih:

(a) en sam prevozni dokument, izdan na zasedenih ozemljih ali v Skupnosti, ki pokriva prevoz čez državo tranzita;

(b) potrdilo, ki ga izdajo carinski organi države tranzita:

- z natančnim opisom blaga,

- z navedbo datumov raztovarjanja in ponovnega natovarjanja blaga ali njegovega vkrcanja ali izkrcanja z natančno navedbo uporabljenih ladij,

- ki potrjuje pogoje, pod katerimi je bilo blago zadržano v državi tranzita;

(c) če teh ni, katere koli dokumente, ki to dokazujejo.

Člen 104

Pogoji za pridobitev statusa porekla blaga iz tega pododdelka morajo biti v Skupnosti ali na zasedenih ozemljih izpolnjevani neprestano.

Če se izdelki s poreklom, izvoženi iz Skupnosti ali z zasedenih ozemelj v drugo državo, vrnejo, se morajo šteti za izdelke brez porekla, razen če se pristojnim organom lahko zadovoljivo dokaže:

- da je vrnjeno blago isto blago, kakor je bilo izvoženo, in

- da na njem, medtem ko je bilo v tisti državi, niso bili opravljeni nikakršni postopki razen tistih, ki so potrebni za ohranitev blaga v dobrem stanju.

Pododdelek 2

Dokazilo o poreklu

(a) Potrdilo o gibanju blaga EUR.1

Člen 105

Da imajo izdelki status porekla v skladu s tem oddelkom, se dokaže s potrdilom o gibanju blaga EUR. 1, katerega vzorec je v Prilogi 21.

Člen 106

1. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 se izda na podlagi pisne zahteve izvoznika ali njegovega pooblaščenega zastopnika na izvoznikovo odgovornost. Ta zahteva se vloži na obrazcu, katerega vzorec je v Prilogi 21, in se izpolni v skladu z določbami tega pododdelka.

Gospodarske zbornice zasedenih ozemelj morajo zahteve za potrdila o gibanju blaga EUR.1 hraniti najmanj dve leti.

2. Izvoznik ali njegov zastopnik predloži skupaj z zahtevo vse ustrezne dokumente v dokaz, da izdelki, ki jih namerava izvoziti, izpolnjujejo pogoje za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR 1.

Izvoznik se zaveže, da bo na zahtevo pristojnih organov predložil vse dodatne dokumente, ki bodo po njihovem mnenju potrebni za ugotovitev pravilnosti statusa porekla izdelkov, upravičenih do preferencialne obravnave, in dovolil, da bodo ti organi opravili kakršen koli pregled njegovih poslovnih knjig in okoliščin, v katerih so bili izdelki pridobljeni.

3. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 se lahko izda samo, če lahko služi kot dokumentarno dokazilo za izvajanje preferencialne tarifne obravnave iz člena 98.

4. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo gospodarske zbornice zasedenih ozemelj ali carinski organi izvozne države članice, če se blago, namenjeno za izvoz, lahko šteje za izdelke s poreklom v skladu s tem oddelkom.

5. Ker služi potrdilo o gibanju blaga EUR.1 kot dokumentarno dokazilo za izvajanje predvidene preferencialne obravnave, morajo gospodarske zbornice zasedenih ozemelj ali carinski organi izvozne države članice sprejeti vse potrebne ukrepe za preverjanje porekla blaga in pravilnosti drugih navedb v potrdilu.

6. Za preverjanje, ali so izpolnjeni pogoji iz odstavka 4, imajo gospodarske zbornice zasedenih ozemelj ali carinski organi izvozne države članice pravico zahtevati katero koli dokumentarno dokazilo ali opraviti kakršen koli drug pregled, ki se jim zdi potreben.

7. Gospodarske zbornice zasedenih ozemelj ali carinski organi izvozne države članice morajo paziti, da so obrazci iz odstavka 1 pravilno izpolnjeni. Zlasti preverijo, ali je prostor, namenjen poimenovanju izdelkov, izpolnjen tako, da izključuje vsakršno možnost dodajanja goljufivih podatkov. V ta namen se poimenovanje izdelkov vnese brez puščanja praznih vmesnih vrstic. Če prostor ni v celoti zapolnjen, je treba pod zadnjo vrstico potegniti vodoravno črto in neuporabljeni prostor prečrtati.

8. Datum izdaje potrdila o gibanju blaga EUR.1 mora biti naveden na delu potrdila o gibanju blaga, ki ga izpolnijo carinski organi.

9. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 gospodarske zbornice zasedenih ozemelj ali carinski organi izvozne države članice izdajo ob izvozu izdelkov, na katere se nanaša. Izvozniku ga dajo na razpolago takoj, ko je izvoz dejansko opravljen ali zagotovljen.

Člen 107

1. Izjemoma se lahko potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izda tudi po izvozu izdelkov, na katere se nanaša, če to zaradi nenamernih napak, opustitev ali posebnih okoliščin ni bilo izdano ob njihovem izvozu.

2. Za izvajanje odstavka 1 mora izvoznik v zahtevku:

- navesti kraj in datum izvoza izdelkov, na katere se potrdilo nanaša,

- potrditi, da potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ni bilo izdano ob izvozu zadevnih izdelkov, in navesti razloge za to.

3. Gospodarske zbornice zasedenih ozemelj ali carinski organi države članice izvoznice lahko izdajo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 naknadno samo po opravljenem preverjanju, če se podatki v izvoznikovi zahtevi ujemajo s tistimi v ustreznem spisu.

Naknadno izdana potrdila morajo vsebovati eno od naslednjih navedb:

- ,

- ,

- ,

- ,

- ,

- ,

- ,

- ,

- .

4. Zaznamek iz odstavka 3 se vpiše v polje "Opombe" potrdila o gibanju blaga EUR.1.

Člen 108

1. Če je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ukradeno, izgubljeno ali uničeno, lahko izvoznik gospodarske zbornice zasedenih ozemelj ali carinske organe izvozne države članice, ki so ga izdali, zaprosi za dvojnik, sestavljen na podlagi izvoznih dokumentov, ki jih imajo.

2. Tako izdana potrdila morajo vsebovati enega od naslednjih zaznamkov:

- ,

- ,

- ,

- ,

- ,

- ,

- ,

- ,

- .

3. Zaznamek iz odstavka 2 se vpiše v polje "Opombe" potrdila o gibanju blaga EUR.1.

4. Dvojnik, na katerem mora biti datum izdaje izvirnega potrdila o gibanju blaga EUR.1, začne veljati s tem datumom.

Člen 109

Nadomestitev enega ali več potrdil o gibanju blaga EUR.1 z enim ali več potrdil je vselej možna, pod pogojem, da jo opravi carinski urad Skupnosti, kjer je blago.

Člen 110

1. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 je treba v petih mesecih, ki se štejejo od datuma, ko jih izdajo gospodarske zbornice zasedenih ozemelj, predložiti carinskim organom države članice, v kateri se izdelki predložijo.

2. Potrdila o gibanju blaga EUR.1, ki se carinskim organom države članice predložijo po izteku roka za predložitev iz odstavka 1, se lahko sprejmejo za izvajanje preferencialne obravnave, če sta zamudo povzročila višja sila ali posebne okoliščine.

3. V drugih primerih lahko carinski organi države članice uvoznice sprejmejo potrdila, če so jim bili izdelki predloženi pred iztekom tega roka.

Člen 111

1. Za izdelke, ki se pošiljajo z zasedenih ozemelj na razstavo v tretjo državo in so po razstavi prodani zaradi uvoza v Skupnost, veljajo pri uvozu tarifni preferenciali iz člena 98 pod pogojem, da izdelki izpolnjujejo zahteve tega pododdelka, po katerih jih je možno spoznati za izdelke s poreklom z zasedenih ozemelj, in da se carinskim organom lahko zadovoljivo dokaže, da:

(a) je izvoznik poslal te izdelke z zasedenih ozemelj v državo, v kateri poteka razstava, in jih tam razstavil;

(b) je ta izvoznik izdelke prodal ali drugače dal na razpolago osebi v Skupnosti;

(c) so bili izdelki med razstavo ali takoj po njej poslani v Skupnost v enakem stanju, v kakršnem so bili poslani na razstavo;

(d) izdelki od tedaj, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen kakor za predstavitev na tej razstavi.

2. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 mora biti predloženo carinskim organom na običajen način. V njem morata biti navedena oznaka in naslov razstave. Po potrebi se lahko zahtevajo dodatna dokumentarna dokazila o naravi izdelkov in pogojih, pod katerimi so bili razstavljeni.

3. Odstavek 1 se uporablja za vse trgovinske, industrijske, kmetijske ali obrtne razstave, sejme ali podobne javne prireditve ali prikaze, ki niso organizirani za zasebne namene v trgovinah ali poslovnih prostorih zaradi prodaje tujih izdelkov in med katerimi izdelki ostanejo pod nadzorom carinskih organov.

Člen 112

Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 se predloži carinskim organom v državi članici uvoznici po postopkih, opisanih v tem odstavku. Ti organi lahko zahtevajo tudi prevod potrdila.

Lahko zahtevajo tudi, da deklaracijo o sprostitvi v prosti promet spremlja izjava, s katero uvoznik potrjuje, da izdelki izpolnjujejo potrebne pogoje za izvajanje preferencialne tarifne obravnave iz člena 98.

Člen 113

Kadar se na zahtevo carinskega deklaranta in pod pogoji, ki jih določajo carinski organi, razstavljeni ali nesestavljeni izdelek iz poglavja 84 ali 85 harmoniziranega sistema uvaža po delih, se ta izdelek šteje za enega samega in pri uvozu prve delne pošiljke se lahko predloži eno potrdilo o gibanju blaga EUR.1 za celotni izdelek.

Člen 114

Potrdila o gibanju blaga EUR.1 carinski organi države članice uvoznice hranijo v skladu z veljavnimi pravili.

(b) Obrazec EUR.2

Člen 115

1. Ne glede na člen 106 se za pošiljke, ki vsebujejo izključno izdelke s poreklom in katerih vrednost ne presega 2820 ECU, status porekla izdelkov v skladu s tem oddelkom dokaže z obrazcem EUR.2, katerega vzorec je v Prilogi 22.

2. Obrazec EUR.2 izpolni in podpiše izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik na izvoznikovo odgovornost.

3. Obrazec EUR.2 se izpolni za vsako pošiljko posebej.

4. Te določbe ne odvezujejo izvoznikov od izpolnjevanja drugih formalnosti, predvidenih v carinskih in poštnih predpisih.

5. Izvoznik, ki je izpolnil obrazec EUR.2, mora na zahtevo gospodarske zbornice zasedenih ozemelj predložiti vse dokazilne listine k temu obrazcu.

Člen 116

Če so ugotovljene manjše razlike med navedbami na potrdilu o gibanju blaga EUR.1 ali na obrazcu EUR.2 in tistimi na dokumentih, ki so bili predloženi carinskemu uradu zaradi izpolnjevanja uvoznih formalnosti za blago, to še ne pomeni ničnosti in neveljavnosti tega potrdila ali obrazca, če se pravilno ugotovi, da ta dokument ustreza predloženim izdelkom.

Člen 117

1. Ob uvozu v Skupnost se, ne da bi bilo treba predložiti dokumente iz člena 105 ali 115, štejejo za izdelke s poreklom v skladu s tem oddelkom:

(a) izdelki, ki jih posamezniki kot majhne pakete pošiljajo drugim posameznikom, če vrednost teh izdelkov ne presega 200 ECU;

(b) izdelki, ki so del osebne prtljage potnikov, če vrednost teh izdelkov ne presega 565 ECU.

2. Te določbe se uporabljajo samo, če gre za uvoz blaga nekomercialne narave in je bila dana izjava, da blago izpolnjuje zahtevane pogoje za uporabo predvidenih preferencialov, in ni dvoma o resničnosti take izjave.

Pododdelek 3

Načini upravnega sodelovanja

Člen 118

Zasedena ozemlja pošljejo Komisiji vzorce žigov gospodarskih zbornic in naslove organov, pristojnih za izdajanje potrdil o gibanju blaga EUR.1 in zagotavljanje naknadnega preverjanja teh potrdil in obra