SL Uradni list Evropske unije L 5/1

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 6. novembra 2008

o državni pomoči C 19/05 (ex N 203/05) Poljske za Stocznia Szczecińska

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6770)

(Besedilo v poljskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/3/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe (1) v skladu z zgoraj navedenimi določbami,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

(1) V skladu z določbami točke 3 Priloge IV k Pristopni pogodbi, ki urejajo postopek začasnega mehanizma, je Poljska z dopisom z dne 27. aprila 2004, evidentiranim 28. aprila 2004, priglasila ukrepe za prestrukturiranje za Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. (New Szczecin Shipyard Ltd, v nadaljnjem besedilu: SSN). Zadeva je bila evidentirana pod številko PL 31/2004.

(2) Z dopisom z dne 19. maja 2004 je Komisija Poljsko zaprosila, naj posreduje določene manjkajoče dokumente. Poljska jih je posredovala 16. junija 2004. Komisija je za dodatne informacije zaprosila z dopisi z dne 12. avgusta 2004, 18. novembra 2004 in 4. marca 2005, na katere je Poljska odgovorila z dopisi z dne 24. septembra 2004, evidentiranim istega dne, z dne 28. januarja 2005, evidentiranim 2. februarja 2005, z dne 30. marca 2005, evidentiranim 1. aprila 2005, in z dne 18. aprila 2005, evidentiranim 20. aprila 2005. Sestanki s poljskimi organi so potekali 9. novembra 2004, 17. novembra 2004 in 3. marca 2005.

(3) Z dopisom z dne 22. aprila 2005, evidentiranim istega dne, je Poljska sprejela, da bo Komisija zadevo PL 31/2004 z dne 27. aprila 2004 obravnavala kot priglasitev v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES v zvezi s katerim koli ukrepom, ki bi lahko pomenil novo pomoč. Zadevi je bila dodeljena nova številka N 203/2005.

(4) 1. junija 2005 je Komisija sprejela odločitev, da sproži postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje za SSN, ki so jo priglasili poljski organi. Komisija je to odločitev objavila v Uradnem listu (2) ter Poljsko in zainteresirane stranke pozvala, naj predložijo svoje pripombe.

(5) V dopisu z dne 24. junija 2005 so poljski organi navedli, da odločitev vsebuje zaupne informacije, in zaprosili, naj se te informacije izbrišejo iz javne različice odločitve. Komisija je odgovorila z dopisom z dne 15. julija 2005. Poljska je zaprosila za podaljšanje roka za predložitev pripomb glede odločitve o sprožitvi postopka z dopisi z dne 30. junija 2005, evidentiranim 1. julija 2005, z dne 26. julija, evidentiranim 27. julija 2005, in z dne 30. avgusta 2005, evidentiranim 1. septembra 2005. Komisija je odgovorila z dopisi z dne 12. julija, 2. avgusta in 9. septembra 2005. Z dopisom z dne4. oktobra 2005, evidentiranim 7. oktobra 2005, so poljski organi predložili pripombe glede odločitve o sprožitvi postopka formalne preiskave. V tem dopisu je Poljska predložila tudi načrt za prestrukturiranje za obdobje 2002–2004 iz decembra 2002, ki je bil spremenjen oktobra 2003 (v nadaljnjem besedilu: načrt za prestrukturiranje 2003). V dopisu z dne 10. oktobra 2005, evidentiranem istega dne, je pravni zastopnik SSN navedel, da so njegova stališča in pripombe vključeni v navedbe poljskih organov.

(6) Pripombe so predložile naslednje tretje osebe: Związek Pracodawców Forum Okrętowe (Združenje poljske pomorske industrije) z dopisom z dne 6. oktobra 2005, evidentiranim istega dne, Towimor S.A. z dopisom z dne 6. oktobra 2005, evidentiranim istega dne, H. Cegielski – Poznań S.A. z dopisom z dne 6. oktobra 2005, evidentiranim istega dne, Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V. z dopisom z dne 6. oktobra 2005, evidentiranim istega dne, Peter Dohle Shiffahrts-KG z dopisom z dne 5. oktobra 2005, evidentiranim 6. oktobra 2005, Odjefjell ASA z dopisom z dne 6. oktobra 2005, evidentiranim 11. oktobra 2005, sindikati SSN („Solidarność“, „Solidarność 80“ in „Stoczniowiec“) z dopisom z dne 7. oktobra 2005, evidentiranim 10. oktobra 2005, župan mesta Szczecin (Ščečin) z dopisom z dne 5. oktobra, evidentiranim 11. oktobra 2005, Lubmor Sp. z o.o. z dopisom z dne 6. oktobra 2005, evidentiranim 11. oktobra 2005, in Business Club Szczecin z dopisom z dne 12. oktobra 2005, evidentiranim istega dne. Komisija je te pripombe posredovala Poljski z dopisom z dne 27. oktobra 2005. Poljski organi so odgovorili z dopisom z dne 21. novembra 2005.

(7) Komisija je poiskala pomoč zunanjega svetovalca, ki je ocenil načrt za prestrukturiranje 2003. Svetovalec je poročilo Komisiji predložil marca 2006.

(8) Z dopisom z dne 13. januarja 2006 je Komisija poljske organe zaprosila, naj posredujejo dodatne informacije o postopku prestrukturiranja SSN. Poljska je odgovorila z dopisom z dne 20. februarja 2006, evidentiranim istega dne. 22. februarja 2006 so se sestali poljski organi, predstavniki ladjedelnice in osebje Komisije. Po sestanku je Komisija Poljsko zaprosila za dodatne informacije, in sicer z dopisi z dne 8. marca 2006, 30. marca 2006, 12. aprila 2006 in 28. aprila 2006. Poljski organi so odgovorili z dopisi z dne 13. marca 2006, evidentiranim istega dne, z dne 29. marca 2006, evidentiranim 30. marca 2006, z dne 6. aprila 2006, evidentiranim 10. aprila 2006, z dne 19. aprila 2006, evidentiranim 20. aprila 2006, in z dne 26. maja 2006, evidentiranim 30. maja 2006. Z dopisom z dne 23. junija 2006, evidentiranim 26. junija 2006, je svetovalec ladjedelnice Komisiji predložil osnutek načrta za prestrukturiranje z naslovom „Razvojni načrt za Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. za obdobje 2006–2011“, in sicer za namene posvetovanja.

(9) 12. julija 2006 so se sestali poljski organi, predstavniki ladjedelnice in osebje Komisije. Poljski organi so z dopisom z dne 13. julija 2006, evidentiranim 17. julija 2006, predložili informacije v zvezi s postopkom prestrukturiranja SSN. Z dopisom z dne 17. julija 2006 je Komisija poljske organe zaprosila za dodatne informacije. Poljski organi so odgovorili z dopisom z dne 1. septembra 2006, evidentiranim istega dne. 4. septembra 2006 je Poljska predložila spremenjen načrt za prestrukturiranje SSN z naslovom „Razvojni načrt za Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. za obdobje 2006–2011“ (v nadaljnjem besedilu: načrt za prestrukturiranje 2006).

(10) Poljski organi so dodatne informacije v zvezi s to zadevo predložili z dopisoma z dne 26. septembra 2006, evidentiranim 27. septembra 2006, in z dne 21. novembra 2006, evidentiranim 27. novembra 2006.

(11) 7. decembra 2006 sta se sestala članica Komisije Neelie Kroes in poljski minister za gospodarstvo Piotr Wozniak. Minister je navedel, da je Poljska odločena ponovno začeti postopek privatizacije za SSN s pomočjo odprtega in preglednega postopka, ki naj bi se zaključil do junija 2007. Poljska je to izjavo potrdila z dopisom z dne 27. decembra 2006, evidentiranim 4. januarja 2007, in se sklicevala na odločbo poljskega sveta ministrov z dne 19. decembra 2006, ki je sprejel dokument z naslovom „Informacije o stanju ladjedelniške industrije“. Poljska je Komisijo zaprosila za začetek pogovorov o vprašanju izravnalnih ukrepov. Osebje Komisije je skupaj z zunanjim svetovalcem ladjedelnico obiskalo 18. decembra 2006, da bi ugotovilo dejstva in pridobilo podatke, potrebne za oceno izravnalnih ukrepov. Zunanji svetovalec je 16. januarja 2007 predložil poročilo o trenutni oceni zmogljivosti ladjedelnice.

(12) Komisija je na dopis z dne 27. decembra 2006 odgovorila z dopisom z dne 29. januarja 2007, v katerem je med drugim Poljsko pozvala, naj do konca februarja 2007 posreduje predlog za izravnalne ukrepe za SSN.

(13) Z dopisom z dne 28. februarja 2007, evidentiranim istega dne, je Poljska posredovala nekaj pojasnil v zvezi s privatizacijo SSN in predlog za izravnalne ukrepe. Poljski organi so predlagali zaprtje ene od treh operativnih površin ladjedelnice z marcem 2010.

(14) Na podlagi tega je 15. marca 2007 potekal tehnični sestanek med osebjem Komisije, poljskimi organi in predstavniki ladjedelnice; osredotočili so se predvsem na izravnalne ukrepe, govorili pa so tudi o tekočem postopku privatizacije. Komisija in poljski organi so se dogovorili, da se bo Komisija glede tehničnih vprašanj pogovarjala neposredno s SSN, da bi zbrala vse podatke, ki jih potrebuje za oceno poljskega predloga za izravnalne ukrepe.

(15) Po sestanku je Komisija SSN zaprosila za vrsto podatkov, in sicer z dopisi z dne 29. marca 2007, z dne 27. aprila 2007 in 30. maja 2007. Ladjedelnica je odgovorila z dopisi z dne 18. aprila 2007, evidentiranim 27. aprila 2007, z dne 8. maja 2007, evidentiranim 10. maja 2007, in z dne 4. junija 2007, evidentiranim 5. junija 2007. 8. junija so se sestali osebje Komisije, poljski organi in predstavniki ladjedelnice. SSN je z dopisom z dne 15. junija 2007, evidentiranim istega dne, posredoval dodatne informacije.

(16) Z dopisom z dne 31. julija 2007 je Komisija Poljsko obvestila, da zaprtje operativne površine Wulkan 1 pod določenimi pogoji začasno upošteva kot zadosten izravnalni ukrep. V odgovoru z dne 24. avgusta 2007, evidentiranem 28. avgusta 2007, so poljski organi potrdili namero o izvedbi zmanjšanja zmogljivosti, določenega v dopisu Komisije.

(17) Poljski organi so informacije o privatizaciji in prestrukturiranje SSN posredovali z dopisoma z dne 5. januarja 2007, evidentiranim istega dne, in z dne 9. januarja 2007, evidentiranim 11. januarja 2007. Komisija je odgovorila z dopisom z dne 29. januarja 2007. V dopisu z dne 28. februarja 2007, evidentiranem istega dne, so se poljski organi zavezali k izbiri vlagatelja za ladjedelnico in podpisu privatizacijskega sporazuma do konca junija 2007.

(18) Komisija je z dopisi z dne 29. maja 2007, 28. junija 2007 in 30. julija 2007 zaprosila za dodatna pojasnila v zvezi s privatizacijo SSN. Poljska je v zvezi s tem posredovala informacije v dopisu z dne 1. junija 2007, evidentiranem 4. junija 2007, ki je vseboval seznam podjetij, ki jim je bilo poslano povabilo k oddaji ponudbe za nakup SSN. Dodatne informacije so bile posredovane z dopisoma z dne 25. junija 2007, evidentiranim istega dne, in z dne 11. julija 2007, evidentiranim istega dne.

(19) Z dopisom z dne 1. avgusta 2007, evidentiranim 6. avgusta 2007, so poljski organi predložili prvi osnutek informacijskega memoranduma SSN. Z dopisom z dne 13. avgusta 2007 je Komisija poslala svoje pripombe v zvezi z informacijskim memorandumom. Z dopisom z dne 21. avgusta 2007, evidentiranim 27. avgusta 2007, so poljski organi Komisijo obvestili, da se je finančno stanje ladjedelnice zelo poslabšalo in da javni lastniki ladjedelnice zato načrtujejo povečanje kapitala ladjedelnice. Poljska je tudi naznanila, da bo informacijski memorandum posodobljen v skladu s tem.

(20) Komisija je z dopisom z dne 4. septembra 2007 zahtevala pojasnila. Poljski organi so odgovorili z dopisoma z dne 7. septembra 2007, evidentiranim 10. septembra 2007, in z dne 11. septembra 2007, s katerim je Poljska predložila novo različico informacijskega memoranduma in Komisijo obvestila, da je bilo povabilo k oddaji ponudbe poslano 221 potencialnim investitorjem.

(21) Komisija je z dopisom z dne 12. septembra 2007 zaprosila za dodatne informacije. Komisija je podala pripombe v zvezi z informacijskim memorandumom in za pojasnila zaprosila z dopisoma z dne 14. septembra 2007 in 3. oktobra 2007. Poljski organi so odgovorili z dopisom z dne 12. oktobra 2007, evidentiranim 16. oktobra 2007, v katerem so navedli, da je šest potencialnih investitorjev zaprosilo za kopijo informacijskega memoranduma ladjedelnice. Z dopisom z dne 23. oktobra 2007, evidentiranim istega dne, so poljski organi predložili posodobljen časovni okvir privatizacije, ki je predvideval, da se bodo pogajanja s potencialnimi investitorji začela januarja 2008.

(22) V dopisu z dne 30. novembra 2007 je Komisija zahtevala, naj se osnutek načrta za prestrukturiranje, ki ga je pripravil nov lastnik ladjedelnice, predloži do konca februarja 2008. Poljska je posredovala dodatne informacije o postopku privatizacije z dopisoma z dne 11. decembra 2007, evidentiranim 13. decembra 2007, in z dne 19. decembra 2007, evidentiranim 20. decembra 2007. Z dopisom z dne 21. decembra 2007, evidentiranim istega dne, je Poljska obvestila Komisijo, da je bil dne 20. decembra 2007 Amber Sp. z o.o. (v nadaljnjem besedilu: Amber, hčerinska družba v izključni lasti poljskega trgovca z jeklom Złomrexa) edini ponudnik, ki je predložil zavezujočo ponudbo za nakup delnic v SSN.

(23) 10. januarja 2008 je potekal sestanek med poljskimi organi in Komisijo. Po tem sestanku je Komisija poljske organe zaprosila, naj predložijo dodatne informacije v zvezi s postopkom privatizacije, in sicer z dopisi z dne 17. januarja 2008, 30. januarja 2008, 28. februarja 2008, 18. marca 2008 in 2. aprila 2008. Poljski organi so na dopise Komisije odgovorili z dopisi z dne 23. januarja 2008, evidentiranim 24. januarja 2008, z dne 25. januarja 2008, evidentiranim 28. januarja 2008, in z dne 30. januarja 2008, evidentiranim 31. januarja 2008. Z dopisom z dne 8. februarja 2008, evidentiranim istega dne, je Poljska posredovala kopijo zavezujoče ponudbe Amberja.

(24) Z dopisom z dne 14. februarja 2008, evidentiranim 19. februarja 2008, je Poljska Komisijo obvestila, da privatizacije ladjedelnice ne bo mogoče zaključiti do roka konec februarja 2008 ter da so se poljski organi zavezali, da bodo postopek privatizacije zaključili in se strinjali glede načrta za prestrukturiranja do poletja 2008.

(25) Z dopisom z dne 29. ebruarja 2008, evidentiranim 3. arca 2008, so poljski organi predložili dva dokumenta Amberja: „Dodatna pojasnila, okvirni program prestrukturiranja in izjava o zavezanosti glede nakupa SSN, ki jo je predložil Amber“ z dne 29. februarja 2008 in „Prvo različico načrta za prestrukturiranje za SSN s poslovnim načrtom za SSN za obdobje 2008–2012, ob upoštevanju informacij, pridobljenih med postopkom skrbnega pregleda, izvedenim v ladjedelnici“.

(26) V dopisu z dne 28. marca 2008, evidentiranem istega dne, so poljski organi navedli, da so obdobje ekskluzivnosti, odobreno Amberju za pogajanja, podaljšali do 15. prila 2008. Na povabilo poljskih organov v dopisu z dne 4. aprila 2008, evidentiranem 7. aprila 2008, so se sestali poljski organi, predstavniki SSN, Amber in osebje Komisije.

(27) V elektronskem sporočilu z dne 9. aprila 2008, evidentiranem 24. aprila 2008, je svetovalec Amberja predložil predhodne finančne napovedi za ladjedelnico. Amber je informacije predložil tudi na sestanku 10. aprila 2008, te informacije pa so bile evidentirane 18. aprila 2008.

(28) Poljska je informacije o napredku pogajanj z Amberjem predložila z dopisi z dne 7. aprila 2008, evidentiranim 18. aprila 2008, z dne 23. aprila 2008, evidentiranim istega dne, z dne 25. aprila 2008, evidentiranim istega dne, z dne 28. aprila 2008, evidentiranim 29. aprila 2008, in z dne 29. aprila 2008, evidentiranim 5. maja 2008. Komisija je zaprosila za informacije z dopisom z dne 30. prila 2008. 8. aja 2008 so se sestali poljski organi in Komisija.

(29) Komisija je svoje pripombe v zvezi z napredkom postopka privatizacije podala z dopisoma z dne 21. aprila 2008 in 30. aprila 2008.

(30) Z dopisom z dne 12. maja 2008, evidentiranim istega dne, je Poljska Komisijo obvestila, da se je Amber umaknil iz postopka privatizacije.

(31) Poljska je Komisijo obvestila, da nameravajo poljski organi ponovno začeti postopek privatizacije z namenom podpisa privatizacijskih sporazumov do konca novembra 2008. Od 3. junija 2008 je Poljska Komisiji pošiljala dnevna poročila o ukrepih, ki so jih različne zainteresirane stranke sprejele v ponovnem postopku privatizacije. Komisija se je s poljskimi organi sestala 13. junija 2008.

(32) Osebje Komisije se je 20. junija 2008 na zahtevo poljskih organov sestalo s poljskimi organi in norveškim podjetjem Ulstein, 24. junija 2008 pa s poljskimi organi in poljskim podjetjem Mostostal Chojnice. Ti podjetji sta bili Komisiji predstavljeni kot potencialna kupca SSN. Z dopisom z dne 26. junija 2008, evidentiranim istega dne, je Poljska predložila osnutek načrta za prestrukturiranje za SSN, ki ga je pripravilo podjetje Mostostal Chojnice. Z dopisom z dne 7. julija 2008, evidentiranim 8. julija 2008, so bile posredovane dodatne informacije.

(33) Z dopisom z dne 14. julija 2008 se je Poljska zavezala, da bo do 12. septembra 2008 Komisiji predstavila končni načrt za prestrukturiranje.

(34) 16. julija 2008 je Komisija začasno potrdila oceno in sklepne ugotovitve, predstavljene v osnutku odločbe o zaključku formalne preiskave, v kateri je bilo ugotovljeno, da je državna pomoč za SSN nezdružljiva s skupnim trgom in jo je treba povrniti. Vendar pa se je Komisija na podlagi dopisa Poljske z dne 14. julija 2008 odločila, da bo odložila sprejetje te odločbe, da bi lahko ocenila, ali bi nov načrt za prestrukturiranje, ki naj bi ga poljski organi predložili do 12. septembra 2008, znatno izboljšal stanje in omogočil združljivost pomoči s skupnim trgom.

(35) Poljska je nato Komisijo vsak teden obveščala o napredku postopka privatizacije (dopisi z dne 28. julija, 4. avgusta, 12. avgusta, 21. avgusta, 25. avgusta, 1. septembra, 8. septembra, 16. septembra in 23. septembra 2008, ki so bili evidentirani na iste dni).

(36) V dopisu z dne 18. julija 2008, evidentiranem 21. julija 2008, je Poljska zaprosila za krog posvetovanj z osebjem Komisije o osnutku načrta za prestrukturiranje, da bi lahko pripravila končno različico načrta, ki bi upoštevala pripombe osebja Komisije. Komisija se je z dopisom z dne 31. julija strinjala s časovnim okvirom posvetovanj.

(37) Vendar pa je Komisija neuradno prejela osnutek načrta za prestrukturiranje za SSN šele 3. septembra 2008. Po predložitvi tega osnutka so se 4. septembra 2008 prvič v prisotnosti Mostostala sestali poljski organi in osebje Komisije. 8. Septembra je Komisija prejela spremenjen osnutek načrta za prestrukturiranje, 10. septembra 2008 pa je potekal še en sestanek s poljskimi organi, Mostostalom in potencialnim soinvestitorjem Ulsteinom.

(38) Z dopisom z dne 12. septembra 2008, evidentiranim istega dne, je Poljska predložila končni osnutek načrta za prestrukturiranje za SSN, ki ga je pripravilo podjetje Mostostal v sodelovanju z norveško ladjedelnico Ulstein.

(39) Z dopisom z dne 16. septembra 2008, evidentiranim 17. septembra 2008, je Poljska predložila osnutek privatizacijskega sporazuma med Mostostalom in javnimi lastniki SSN, in sicer Industrijsko razvojno agencijo in Korporacijo poljskih ladjedelnic.

(40) Z dopisom z dne 22. septembra 2008, evidentiranim istega dne, je Ulstein Komisijo obvestil, da se umika iz postopka privatizacije in da ne bo sodeloval pri prestrukturiranju SSN.

(41) Z dopisom z dne 22. septembra 2008, evidentiranim 25. septembra 2008, je Mostostal Komisijo obvestil, da je zaradi umika Ulsteina pripravljen sam izvesti celoten načrt za prestrukturiranje za SSN. 30. septembra 2008 je potekal sestanek med poljskimi organi, Komisijo in Mostostalom.

(42) Z dopisom z dne 27. oktobra 2008 je Komisija Poljski sporočila okvirne pogoje za izvajanje te odločbe. V dopisu z dne 3. novembra 2008, evidentiranem 4. novembra 2008, se je Poljska zavezala, da bo v celoti izpolnila te pogoje. Komisija je to zavezo sprejela z dopisom z dne 6. novembra 2008.

(43) Z dopisom z dne 14. junija 2007 je Komisija poljske organe zaprosila, naj predložijo informacije v zvezi z državno pomočjo, prejeto za SSN po sprožitvi formalnega postopka preiskave. Poljski organi so odgovorili z dopisom z dne 11. julija 2007, evidentiranim istega dne. Komisija je z dopisom z dne 13. novembra 2007 zaprosila za dodatna pojasnila, Poljska pa je odgovorila z dopisom z dne 9. januarja 2008, evidentiranim istega dne. Poljska je z dopisom z dne 9. januarja 2008, evidentiranim 10. januarja 2008, predložila dodatne informacije v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno ladjedelnici. Poljska je Komisijo obvestila o dodatnih ukrepih za SSN, in sicer z dopisi z dne 6. decembra 2007, evidentiranim istega dne, z dne 9. januarja 2008, evidentiranim 10. januarja 2008, z dne 12. februarja 2008, evidentiranim 13. februarja 2008, z dne 26. junija 2008, evidentiranim 27. junija 2008, in z dne 12. septembra 2008, evidentiranim istega dne.

2. OPIS

2.1 ZADEVNO PODJETJE

(44) Upravičenec ima sedež v regiji Zahodnopomorjansko (Zachodniopomorskie) na SZ Poljske. Komisija priznava, da so v skladu s pravili o državni pomoči podjetja v tej regiji upravičena do pomoči iz strukturnih skladov v okviru cilja konvergence (3) in iz Kohezijskega sklada (4). Zlasti so podjetja iz te regije potencialno upravičena do podpore iz regionalnega operativnega programa za regijo Zahodnopomorjansko v okviru prednostnih ciljev za podporo malim in srednje velikim podjetjem, ukrepom za inovacije in prenos tehnologij (usmerjenim v dolgoročno ustvarjanje delovnih mest) ter razvoju socialne in izobraževalne infrastrukture za namene poklicnega in vseživljenjskega usposabljanja. Podjetja v tej regiji so upravičena tudi do operativnega programa za inovativno gospodarstvo.

(45) SSN je bila ustanovljena 25. junija 2002, da bi prevzela ladjedelniške dejavnosti ladjedelnice Stocznia Szczecińska Porta Holding S.A.(v nadaljnjem besedilu: SSPH) in njene glavne ladjedelniške hčerinske družbe Stocznia Szczecińska (v nadaljnjem besedilu: SS), ki sta 29. julija 2002 razglasili stečaj. SSN je bila ustanovljena kot „prazna lupina“ (empty shell), brez dolgov SSPH in SS v zvezi z njunimi nekdanjimi dejavnostmi.

(46) Novo ladjedelnico sta prevzela Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (Industrijska razvojna agencija S.A., v nadaljnjem besedilu: ARP), ki je v državni lasti, in finančno ministrstvo, in sicer z namenom dokončati proizvodnjo in obnoviti ladjedelniške dejavnosti, med izvajanjem potrebnega prestrukturiranja. Formalno je bilo podjetje, ki je prevzelo nekdanjo ladjedelniško dejavnost, hčerinska družba SSPH, ustanovljena leta 1989, Allround Ship Services Sp. z o.o. (v nadaljnjem besedilu: ASS). Dejansko se je SSPH, ki je bila že leta 2001 v izključni državni lasti in se je soočala s slabim finančnim stanjem, odločila, da bo ladjedelniško dejavnost združila v ASS, saj je menila, da je ASS bolj odprta za prestrukturiranje kot SS. Januarja 2002 je ASS, prvotno manjša hčerinska družba, ki se je ukvarjala s pleskarskimi deli, s SSPH sklenila okvirno pogodbo za izgradnjo trupov in v ta namen od SSPH najela proizvodna sredstva. Nekaj tednov preden je SSPH napovedala stečaj, je ASS prodala ARP za 1 PLN. ASS se je nato preimenovala v Stocznia Szczecinska Nowa (SSN – upravičenec do pomoči).

(47) V tistem času SSN ni prevzela sredstev SSPH in SS, temveč jih je od stečajnega upravitelja najela do julija 2004. 20. julija 2004 je SSN podpisala pogodbe z upraviteljema SSPH in SS, s katerimi je pridobila ta sredstva. SSN ni prevzela dolgov SSPH ali SS, zato so dolgovi ostali tema dvema podjetjema in so bili obravnavani med stečajnim postopkom. SSN je sklenila nove pogodbe z lastniki ladij in tako prevzela nekaj tekočega dela.

(48) ASS je prevzela zaposlene SSPH in SS, vendar je ladjedelnica postopoma zmanjšala število zaposlenih z 8 071 v letu 2001 na 5 322 konec leta 2006. Leta 2007 je v povprečju zaposlovala 4 700 delavcev.

(49) Obseg proizvodnje se je s 158 000 KBT v letu 2003 povečal na 213 000 KBT v letu 2005, vendar se je v letu 2006 zmanjšal na 167 000 KBT. Knjiga naročil je avgusta 2007 vsebovala 30 ladij s skupno vrednostjo 1 134 milijonov EUR. SSN je po obsegu knjige naročil na 32. mestu v svetovnem merilu in na 6. mestu v Evropi.

(50) Njene glavne stranke so iz Nemčije, Nizozemske, Rusije in Italije. Njene največje konkurentke so španske, nemške in hrvaške ladjedelnice.

(51) Trenutno je 80-odstotni lastnik SSN Korporacja Polskie Stocznie S.A. (Korporacija poljskih ladjedelnic, v nadaljnjem besedilu: KPS), 18-odstotna lastnica pa je ARP. Finančno ministrstvo ima v lasti 2 %. ARP je delniška družba, ustanovljena z zakonom in v izključni lasti finančnega ministrstva. ARP izvaja dejavnosti, ki jih ima po zakonu, vključno z udeležbo v postopkih prestrukturiranja lastništva v javnih podjetjih, upravljanjem premoženja in deležev finančnega ministrstva v imenu državnih ustanov ter nudenjem posojil in jamstev za prestrukturiranje javnih podjetij. KPS je v izključni lasti ARP in je bila ustanovljena za zagotavljanje financiranja za ladjedelniška podjetja na Poljskem.

(52) SSN je dejavna na področju proizvodnje ladij, vključno s kontejnerskimi ladjami, tankerji za prevoz kemikalij, ro-ro ladjami in večnamenskimi plovili. 1 % poslovanja podjetja predstavljajo proizvodnja kovinskih struktur in različne storitve, povezane z ladjedelništvom.

(53) Glavne proizvodne zmogljivosti SSN so tri operativne površine: Wulkan Nowy, Odra Nowa in Wulkan 1.

(54) Takoj po ustanovitvi leta 2002 je SSN začela izvajati dejavnosti prestrukturiranja. Pripravila je načrt za prestrukturiranje 2003, ki so ga delničarji 19. decembra 2002 odobrili, oktobra 2003 pa spremenili. Kot glavni razlogi za stečaj prejšnje ladjedelnice v Ščečinu (Szczecinu) so bili navedeni naslednji dejavniki: tehnološki problemi, napake pri zasnovi, nizka storilnost, visoki stroški in zunanji dejavniki, kot sta visok menjalni tečaj poljskega zlota in konkurenca iz Azije. Zaradi teh problemov finančni trgi niso želeli financirati ladjedelništva, to pa je povzročilo zamude pri dobavah ter posledično kopičenje kazni in dolgov.

(55) Cilj strategije prestrukturiranja je bil doseči trajno dobičkonosnost z osredotočanjem na trg kontejnerskih ladij in se uveljaviti kot pomembnem proizvajalec tankerjev za prevoz kemikalij, ro-ro in con-ro plovil ter plovil za posebne namene. Načrt za prestrukturiranje vključuje tudi možnost pridobitve strateškega vlagatelja. Leta 2003 je bilo treba prvotni načrt za prestrukturiranje spremeniti zaradi finančnih težav sodelujočih podjetij, zaposlenih in dejavnosti, tesno povezanih s SSN.

(56) Finančno stanje SSN se je postopoma zelo poslabšalo. Preglednica 1 Proizvodnja SSN (v mio PLN) 2002 2003 2004 2005 2006 30/09/2007 Prihodek 424,88 1 114,44 1 303,46 1 416,04 1 199,38 655,87 Izid iz rednega poslovanja —6,16 —39,64 — 119,80 —11,44 — 194,24 — 134,36 Kapital 65,01 62,01 112,83 247,96 149,43 81,96 Vir: Informacijski memorandum 2006, ki so ga poljski organi predložili 12. oktobra 2007, in „Poslovni načrt za SSN za obdobje 2008–2012, ob upoštevanju informacij, pridobljenih med skrbnim postopkom, izvedenim v ladjedelnici“, ki je bil predložen z dopisom z dne 29. februarja 2008.

(57) Zunanji dejavniki, ki so prispevali k slabem finančnem stanju, so vključevali zmanjšanje vrednosti dolarja (valute prihodkov ladjedelnice) in dvig vrednosti zlota (valute stroškov), višje cene jekla in težave pri pridobivanju financiranja po stečaju SSPH. V zvezi z notranjimi razlogi za težave ladjedelnice je bilo priznano, da so bile zmogljivosti v slabem stanju in je bila potrebna precejšnja posodobitev. Od leta 2006 se je ladjedelnica soočala z velikimi težavami z delovno silo: visoka stopnja odsotnosti, rotacija zaposlenih in odliv usposobljenih delavcev v druge ladjedelnice, zlasti v nemške in norveške, kjer so plače znatno višje.

2.2 ODLOČITEV O SPROŽITVI POSTOPKA NA PODLAGI ČLENA 88(2) POGODBE ES

(58) V odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Komisija prvotno sklenila, da nekateri priglašeni ukrepi predstavljajo novo pomoč po točki 3 Priloge IV k Pristopni pogodbi, saj niso bili dodeljeni v času pristopa. Komisija je te ukrepe navedla v delu B priloge k tej odločitvi.

(59) Komisija je tudi odločila, da je bilo več ukrepov iz dela A priloge k odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave SSN dodeljenih pred 1. majem 2004 in po pristopu niso bili veljavni v smislu točke 3 Priloge IV k Pristopni pogodbi, zato se ti ukrepi ne bodo preverjali v skladu s postopkom, določenim v členu 88(2) Pogodbe ES. Zato ta odločba ne vključuje teh ukrepov. Kljub temu jih je treba vključiti v oceno združljivosti ukrepov, dodeljenih po pristopu, s skupnim trgom.

(60) V zvezi z ukrepi iz dela B priloge k odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Komisija navedla, da pred pristopom ni bila sprejeta pravno zavezujoča odločitev glede teh ukrepov, čeprav je priznala, da so obstajali nekateri predhodni koraki v smeri takšne odločitve.

(61) Prvi ukrep je povečanje kapitala s strani ARP. Načrt za prestrukturiranje 2003 je predvideval povečanje kapitala v višini 241 752 900 PLN, vendar je bil pred pristopom izveden le del te dokapitalizacije (180 milijonov PLN). Vendar pa ARP iz proračunskih razlogov ni mogla izvesti celotne dokapitalizacije v višini 241 752 900 PLN. Po besedah Poljske je bila odločitev za izvedbo preostale dokapitalizacije (61 752 652 PLN) sprejeta 21. decembra 2004.

(62) Drugi in tretji ukrep pomoči so garancije za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti, ki jih je zagotovila ARP (vsaka ustreza pomoči v višini 1 935 000 PLN). Te garancije se nanašajo na ladje, za katere so bile pogodbe podpisane leta 2002. Garancije za naslednje ladje naj bi se izdale takoj po dobavi predhodnih ladij. Tako naj bi bili garanciji za ladji 7 in 8 izdani po dobavi ladij 4 in 5 (leta 2005).

(63) Zadnji niz ukrepov, ki po razpoložljivih informacijah niso bili dodeljeni pred pristopom, so ukrepi, ki jih je mesto Ščečin dodelilo SSN v obliki odpisov in odlogov plačil davka na nepremičnine. Skupaj ti ukrepi znašajo 12,5 milijona PLN. Po informacijah poljskih organov (5) do danes ti ukrepi ladjedelnici še niso bili dodeljeni.

(64) Komisija se je odločila sprožiti formalni postopek preiskave zaradi naslednjih dvomov v zvezi z združljivostjo pomoči za prestrukturiranje s skupnim trgom.

(65) Prvič, Komisija dvomi glede upravičenosti SSN do pomoči za prestrukturiranje. Zdi se, da je bilo podjetje ustanovljeno za prevzem dejavnosti svoje predhodnice, ki je šla v stečaj, ne pa tudi za prevzem njenih dolgov. Komisija je zato SSN obravnavala kot novo podjetje v smislu veljavnih smernic Skupnosti.

(66) Drugič, Komisija je imela dvome glede tega, ali bodo dejavnosti prestrukturiranja (že izvedene in tiste v teku) zagotovile dolgoročno sposobnosti preživetja SSN. Prestrukturiranje, ki se ga je lotila ladjedelnica, se je nanašalo predvsem na zmanjševanje dolgov in izboljšanje likvidnosti, da bi omogočila nadaljevanje proizvodnje. Domnevni stroški pravih dejavnosti prestrukturiranja so vključevali stroške nakupa proizvodnih sredstev od stečajnega upravitelja SSPH in SS. Komisija je ocenila, da bi tudi od koncu obdobja prestrukturiranja načrtovana raven storilnosti ostala precej nizka v primerjavi s konkurenčnimi evropskimi ladjedelnicami.

(67) Tretjič, na podlagi razpoložljivih informacij je Komisija dvomila, ali so bili sprejeti ustrezni izravnalni ukrepi, saj v ladjedelnici niso izvedli nikakršnega pravega zmanjšanja proizvodnih zmogljivosti.

(68) Četrtič, Komisija je imela dvome glede tega, ali je nekatere domnevne stroške za prestrukturiranje, kot so stroški nakupa proizvodnih sredstev, mogoče obravnavati kot upravičene in kot resnično povezane s prestrukturiranjem.

(69) Komisija je nazadnje dvomila v to, da je bil lastni prispevek upravičenca k načrtu za prestrukturiranje, bodisi iz lastnih sredstev bodisi iz zunanjega financiranja po tržnih pogojih, znaten. Zlasti je Komisija dvomila, ali uporaba ustvarjenega dobička predstavlja lastni prispevek. Poleg tega Komisija ugotavlja, da je bilo 78 % domnevnega lastnega prispevka sestavljenih iz avansov lastnikov ladij, za katere je jamčila KUKE, poljska izvozno-kreditna agencija. Glede na to, da je bila SSN podjetje v finančnih težavah, je Komisija dvomila, da so zaračunane premije jamstva ustrezno odražale tveganje, da je bilo zavarovanje, ki ga je zahtevala KUKE, zadostno, in da predlagan lastni prispevek ni vseboval državne pomoči.

2.3 PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

2.3.1 PRIPOMBE POLJSKE

(70) Po odločitvi Komisije o sprožitvi formalnega postopka preiskave so poljski organi predložili svoje pripombe v zvezi s to odločitvijo. Upravičenec svojih argumentov ni posredoval, je pa podprl pripombe poljske vlade.

(71) Poljski organi so izpostavili več vprašanj. Glavno sporno vprašanje je bilo, ali so bili določeni ukrepi pomoči izvedeni pred pristopom Poljske k Evropski uniji, tj. pred 1. majem 2004, in po pristopu niso več veljali. Takšnih ukrepov Komisija ne more preverjati; Komisija oceni samo ukrepe, ki niso bili dodeljeni pred pristopom, in sicer kot priglašeno pomoč ali kot nezakonito pomoč, v skladu s postopkom iz člena 88(2) Pogodbe ES.

(72) Poljski organi so nasprotovali ugotovitvam Komisije, da so ukrepi, predstavljeni v delu B priloge k odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, predstavljali novo pomoč. Poljski organi so navajali, da so bili vsi ukrepi iz te preglednice dodeljeni pred pristopom Poljske in da zato za SSN ni bila načrtovana ali dodeljena nobena nova pomoč.

(73) Prvič, poljski organi so navajali, da je SSN upravičeno pričakovala, da je pomoč, predvidena v načrtu za prestrukturiranje 2003, združljiva z zakonodajo o državni pomoči. Poljski organi so se zlasti sklicevali na dva dokumenta: „Stanje poljske ladjedelniške industrije, priporočeni ukrepi in podpora za ta sektor“ (ki ga je sprejel svet ministrov dne 16. julija 2002) in „Vmesno strategijo jamstev finančnega ministrstva do leta 2010“ (ki ga je sprejel svet ministrov dne 10. junija 2003). Poljski organi so navedli, da so bili ti in podobni ukrepi osrednjih, regionalnih in občinskih organov del obsežnega programa za reševanje ladjedelniške industrije.

(74) Drugič, poljski organi so trdili, da Komisija s tem, ko zahteva sprejetje „pravno zavezujočega akta“, uporablja merila zakonodaje ES za dogodke in nacionalno zakonodajo pred pristopom. Poljska je vztrajala, da je poljska zakonodaja o državni pomoči veljala pred pristopom in da ta zakonodaja „ne predvideva formalne odločbe o dodelitvi pomoči za upravičenca kadar koli v postopku.“ Poljska zakonodaja je zahtevala le odobritev načrta za prestrukturiranje in v njem vsebovanih ukrepov s strani predsednika Urada za konkurenco in varstvo potrošnikov, ki pa je bila tudi zagotovljena. Poljski organi so navedli, da „so bili vsi ukrepi v končno potrjenem načrtu za prestrukturiranje nesporno dogovorjeni med SSN in zadevnim organom, ki dodeljuje pomoč.“ Poleg tega je Poljska navedla, da določbe zakonodaje ES niso veljale za dogodke pred pristopom Poljske in da se zadeva Fleuren (6), na katero se je Komisija sklicevala v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, zelo razlikuje od pričujočega primera.

(75) Tretjič, navedeno je bilo, da je treba odobritev načrta za prestrukturiranje s strani nadzornega sveta SSN obravnavati kot dogodek dodelitve pomoči. V odgovoru na dvome Komisije v zvezi s tem, ali je nadzorni svet organ, ki ima pravico sprejemati odločitve, ki delničarjem prinašajo negativne finančne posledice, je Poljska navedla, da nadzorni svet zastopa interese delničarjev, saj so ga ti tudi imenovali. Člani nadzornega sveta so delovali po navodilih delničarjev (ARP in finančnega ministrstva), njihova dejanja pa so predstavljala zavezo ARP in finančnega ministrstva, da se dodeli pomoč.

(76) Četrtič, Poljska je trdila, da je odobritev načrta za prestrukturiranje 2003 s strani skupine ARP za ladjedelniško industrijo okrepila legitimna pričakovanja ladjedelnice, saj so bili člani te skupine vsi predstavniki ARP v nadzornem svetu. Poljska je tudi potrdila, da so bile dejanske odločitve sprejete v nadzornem svetu in na skupščini delničarjev ARP.

(77) Poljski organi so trdili, da je bila pomoč dodeljena pred pristopom, saj je bila izpostavljenost države določena v načrtu za prestrukturiranju 2003 in je bila zato znana pred pristopom.

(78) Poljski organi so se sklicevali na sistem obnovitve, po katerem se novo jamstvo podaljša, ko poteče prejšnje jamstvo, in navedli, da je ta sistem in s tem vsa jamstva, ki jih sistem zajema, odobril nadzorni svet kot del načrta za prestrukturiranje 2003. Navedli so merila za oceno, ali je jamstvo veljavno tudi po pristopu, in izrazili mnenje, da so ta merila odločilna pri določitvi, ali je bila pomoč dodeljena.

(79) Poljski organi se niso odzvali na argument Komisije, da ARP ni sprejela istih postopkovnih ukrepov v primeru dveh spornih jamstev, kot je to storila v primeru prej dodeljenih jamstev. Poljski organi niso oporekali ugotovitvi Komisije, da so ladjedelniške pogodbe, sklenjene leta 2002, vsebovale klavzulo, ki kupcu omogoča enostransko prekinitev pogodbe, če ladjedelnica v določenem časovnem okviru ne bi zagotovila garancije za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti.

(80) Poljska je navedla, da je bila natančna gospodarska izpostavljenost države za te ukrepe znana pred pristopom. Potrdila je, da organ, ki pomoč dodeljuje, predhodno ni mogel izdati končne odločbe o odlogu in odpisu.

(81) V odgovoru na dvome Komisije v zvezi s tem, ali je ladjedelnica kot podjetje, ustanovljeno po stečaju prejšnjega podjetja, ki je v Ščečinu opravljalo ladjedelniške dejavnosti, upravičena do pomoči za prestrukturiranje, je Poljska navedla, da je upravičenec do pomoči pred stečajem prejšnjega podjetja obstajal pod drugim imenom (ASS) in je bil dejaven na področju ladjedelništva.

(82) Poljski organi so predložili tudi pripombe v zvezi z drugimi vidiki odločitve Komisije. Poljska je zlasti navedla, da je prestrukturiranje SSN vplivalo na več področij delovanja in je bilo usmerjeno v znatno izboljšanje učinkovitosti ladjedelnice. Ladjedelnica je sprejela bolj usmerjeno strategijo, izvedla prestrukturiranje zaposlovanja, izboljšala storilnost, uvedla bolj učinkovit sistem upravljanja in izboljšala finančno stanje. Leta 2005 je pričakovala dobičke.

(83) Poljska je tudi navedla, da je ladjedelnica izvedla ustrezne izravnalne ukrepe, saj je SSN pridobila le del zemljišča in struktur, ki so bile prej v lasti SSPH, te pa so bile neposredno povezane z ladjedelniško zmogljivostjo ladjedelnico.

(84) Poljski organi so navedli, da je bil predlagani lastni prispevek zadosten. Zlasti prihodnjih dobičkov, s katerimi je ladjedelnica nameravala financirati del stroškov za prestrukturiranje, ni mogoče obravnavati kot državne vire in zato pomenijo lastni prispevek. Poljski organi so navedli, da je treba kot lastni prispevek obravnavati tudi predplačila, ki jih jamči poljska izvozno-kreditna agencija KUKE in s katerimi je bilo financirano delovanje ladjedelnice. Poljska je opisala pogoje, pod katerimi je KUKE izdala te garancije (premije in vrsto zahtevanega zavarovanja) in poudarila, da KUKE lastnikom ladij pod zagotovljenimi garancijami ni bilo treba izvršiti nobenih plačil.

(85) Poljski organi so navedli, da je sprejetje ukrepov za prestrukturiranje izboljšalo finančno stanje ladjedelnice in posledično so lahko izkazali sposobnost preživetja.

2.3.2 PRIPOMBE DRUGIH ZAINTERESIRANIH STRANK

(86) Poljsko združenje ladjedelničarjev Forum Okrętowe je pojasnilo razloge za težave ladjedelnice in navedlo, da je po njegovem mnenju ladjedelnica preživela samo zahvaljujoč uspešni izvedbi načrta za prestrukturiranje in državni pomoči, ki jo je prejela za prestrukturiranje.

(87) Towimor S.A., ki ladjedelnici dobavlja dvigala na krovu ter opremo za sidranje in privezovanje, je navedel, da je ladjedelnica obnovila ladjedelniške zmogljivosti in preživela krizo med letoma 2002 in 2004 samo zato, ker je ARP prevzela pobudo v postopku prestrukturiranja. Podjetje je poudarilo, da je bil načrt za prestrukturiranje uspešno izveden in da so dosežene izboljšave dolgoročne.

(88) Lubmor Sp. z o.o., dobavitelj notranje opreme za plovila, je poudaril pomembnost obstoja SSN zase in za druga podjetja, ki sodelujejo z ladjedelnico.

(89) Dobavitelj H. Cegielski, ki proizvaja predvsem ladijske motorje, je poudaril, da je uspešno prestrukturiranje SSN med letoma 2002 in 2004 rešilo celoten ladjedelniški sektor in da je sistematično izboljšanje finančnih rezultatov ladjedelnice pomenilo, da ukrepi za prestrukturiranje vodijo k dolgoročnim izboljšavam.

(90) Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V., stranka SSN, je poudaril izjemno strokovno znanje ladjedelnice v različnih segmentih ladjedelništva in kakovost plovil, ki jih je ladjedelnica zgradila. Lastnik ladje je poudaril, da je SSN zanj zgradila osem večnamenskih plovil, ki so izpolnjevala visoke tehnične zahteve in standarde kakovosti. Lastnik ladje je izrazil upanje, da bo Komisija odobrila pomoč, ki jo je prejela ladjedelnica. Drugi stranki ladjedelnice, Peter Dohle Schiffahrts–KG in Odfjell, sta izrazili podobno mnenje.

(91) Sindikat Solidarność je poudaril pomembnost ladjedelnice za zaposlovanje in gospodarsko stanje celotne regije. Izrazil je upanje, da bo Komisija takoj zaključila preiskavo in odobrila pomoč, ki jo je prejela ladjedelnica.

(92) Župan Ščečina je poudaril pomembnost obstoja ladjedelnice za regijo in navedel, da je izvedeno prestrukturiranje kljub nekaterim zamudam prineslo pričakovane rezultate in da lahko ladjedelnica na trgu konkurira dolgoročno.

(93) Business Club Szczecin, združenje delodajalcev za razvoj Ščečina in regije Zahodnopomorjansko, je izrazil podporo prestrukturiranju SSN. Opisal je težave, s katerimi se je regija soočala po stečaju SSPH leta 2002, in navedel, da so to krizo premagali s pomočjo podpore, ki so jo poljski organi nudili ladjedelnici.

2.4 RAZVOJ DOGODKOV PO ODLOČITVI KOMISIJE, DA SPROŽI FORMALNI POSTOPEK PREISKAVE

(94) Preiskava Komisije in zadevni dogodki so opisani v nadaljevanju.

(95) V odgovoru na odločitev Komisije o sprožitvi formalnega postopka preiskave so poljski organi jeseni 2005 predložili dve vrsti argumentov: na eni strani so dvomili v pristojnost Komisije v zvezi z ukrepi, ki so v odločitvi Komisije opredeljeni kot nova pomoč, na drugi strani pa so navedli, da bi bili ti ukrepi, četudi bi pomenili novo pomoč, združljivi s skupnim trgom kot pomoč za prestrukturiranje.

(96) Da bi podprla svoj argument o združljivosti pomoči, je Poljska Komisiji predložila načrt za prestrukturiranje 2003. Komisija je proučila načrt za prestrukturiranje 2003 in poiskala pomoč zunanjega svetovalca. Komisija je sklenila, da načrt za prestrukturiranje 2003 ne izpolnjuje pogojev za odobritev pomoči za prestrukturiranje, kot to predvidevajo veljavne smernice.

(97) Decembra 2005 je Komisija iz javnih virov (7) izvedela, da je bila ustanovljena KPS, kapitalska družba v lasti države, z namenom povezati tri največje poljske ladjedelnice Gdynia, Gdańsk in Szczecin (v nadaljnjem besedilu: načrt konsolidacije). Glavna naloga KPS je bila zagotoviti financiranja proizvodnje ladjedelnic. Poljska Komisije v teku postopka ni obvestila o načrtu konsolidacije, niti pred niti po odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave.

(98) Na zahtevo Komisije so poljski organi na začetku leta 2006 pojasnili, da so načrt konsolidacije predhodno dejansko obravnavali, vendar so ga opustili in kmalu sprejeli novo strategijo za prestrukturiranje poljskega ladjedelniškega sektorja. Poljska je pojasnila, da je bila naloga KPS zagotoviti operativno financiranje za poljske ladjedelnice, predvsem v obliki kratkoročnih posojil.

(99) Na sestanku med poljskimi organi in osebjem Komisije 22. februarja 2006 je Komisija Poljsko obvestila, da na podlagi razpoložljivih informacij ne more skleniti, da je bil načrt za prestrukturiranje 2003 zadosten za obnovitev dolgoročne sposobnosti preživetja ladjedelnice. Komisija je poudarila, da je bil načrt za prestrukturiranje 2003 začetni načrt, ki je obravnaval predvsem finančne ukrepe, potrebne za obnovitev delovanja po stečaju SSPH, in ne načrt za prestrukturiranje, ki bi zagotavljal obnovitev dolgoročne sposobnosti preživetja. Zlasti načrtovane naložbe niso bile zadostne zaradi slabega stanja opreme in naprav ladjedelnice. Poljski organi in ladjedelnica so vztrajali, da je ladjedelnica že obnovila sposobnost preživetja. Kljub temu pa je Poljska priznala, da ladjedelnica resnično potrebuje precejšnjo naložbo za posodobitev v višini najmanj 200 milijonov PLN in bo zato v letu 2008–2009 prodana zasebnemu vlagatelju. Na sestanku so poljski organi potrdili, da bodo Komisiji predložili nov načrt za prestrukturiranje oziroma spremenjeno različico načrta na prestrukturiranje 2003.

(100) Po sestanku so se poljski organi zavezali (8), da bodo spremenjeni načrt za prestrukturiranje za SSN Komisiji predložili do 22. maja 2006.

(101) 26. junija 2006 je Komisija prejela prvi osnutek načrta za prestrukturiranje z naslovom „Razvojni načrt za Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. za obdobje 2006–2011“, ki je bil pripravljen s pomočjo svetovalnega podjetja Deloitte Advisory.

(102) Komisija je med obiskom ladjedelnice 13. junija 2006 in v pisni obliki 17. julija 2006 izrazila veliko zaskrbljenost v zvezi s tem osnutkom in poudarila, da se prvi osnutek načrta za prestrukturiranje ne zdi dovolj daljnosežen za zagotovitev, da bo ladjedelnica obnovila dolgoročno sposobnost preživetja. Komisija je poudarila, da se mora prestrukturiranje v veliki meri financirati iz lastnih sredstev, ki ne vsebujejo državne pomoči, kar pa v predloženem osnutku načrta ni bilo predvideno, in da je treba izvesti smiselne izravnalne ukrepe. Ob upoštevanju stalnega opiranja na garancije KUKE, vladne agencije, je Komisija ladjedelnico in poljske organe opozorila, da te garancije predstavljajo državno pomoč. Komisija je Poljsko pozvala, naj spremeni načrt za prestrukturiranje in do konca avgusta 2006 predloži dokončno različico načrta.

(103) Kljub tem opozorilom pa se načrt za prestrukturiranje 2006, ki ga je Poljska z dvomesečno zamudo predložila septembra 2006, ni bistveno razlikoval od prvega osnutka. Glavne kritike Komisije v zvezi z načrtom za prestrukturiranje 2006 so opisane spodaj.

(104) Septembra 2006 je Poljska Komisijo obvestila, da se je Generalna skupščina SSN 31. avgusta 2006 odločila za povečanje kapitala ladjedelnice v višini 95 milijonov PLN in da bo do 15. oktobra 2006 pripravila ponudbe za potencialne investitorje, ki se zanimajo za nakup novo izdanih delnic. Do 31. decembra 2006 sta interes za nakup delnic SSN izrazili samo dve podjetji: poljski trgovec z jeklom Złomrex in ISD Polska, hčerinska družba ukrajinske jeklarne proizvajalke jekla Donbas.

(105) Na sestanku 7. decembra 2006 (in v pisni obliki z dopisom z dne 29. januarja 2007) je Komisija poljskim organom pojasnila, da načrt za prestrukturiranje 2006 ni izpolnil nobenega izmed pogojev za odobritev pomoči za prestrukturiranje v skladu z veljavnimi smernicami. Na sestanku so se poljski organi zavezali k privatizaciji ladjedelnice, da bi izboljšali možnosti obnovitve sposobnosti preživetja in zagotovili zadosten lastni prispevek k prestrukturiranju. Poljski organi so zavezo k privatizaciji ladjedelnice do 30. junija 2007 potrdili v dopisu z dne 5. januarja 2007. Med pripravljanjem dokumentov za privatizacijo je Poljska Komisijo zaprosila za navedbo izravnalnih ukrepov, ki se ji zdijo potrebni za SSN, tako da lahko o njih ustrezno obvestijo potencialne investitorje.

(106) Po dogovoru med komisarko Neelie Kroes in ministrom Piotrom Wozniakom decembra 2006 je Komisija začela intenzivne razgovore s poljskimi organi in SSN z namenom določitve potrebnih izravnalnih ukrepov. Poljska je predložila predlog za izravnalne ukrepe v SSN in se zavezala k zaprtju operativne površine Wulkan 1, ko bodo izpolnjene že podpisane ladjedelniške pogodbe, tj. marca 2010.

(107) Komisija je od SSN zahtevala vrsto podatkov. Osebje Komisije je Poljsko z dopisom z dne 31. julija 2007 obvestilo, da začasno upošteva zaprtje operativne površine Wulkan 1 kot zadosten izravnalni ukrep, pod pogojem, da se zmogljivost nepreklicno onemogoči za namene izgradnje in splavitve ladij ter da se zaprtje izvede do 1. junija 2009 ali prej, če se izgradnja plovila 587-IV/09, zadnjega v vrsti načrtovanih na tej operativni površini, zaključi prej. Poleg tega se v letu 2009 operativna površina Wulkan 1 lahko uporablja le za sestavo plovila 587-IV/09. Podlaga za to sklepno ugotovitev Komisije je opisana v nadaljevanju. Poljski organi so potrdili nameravano izvedbo zmanjšanja zmogljivosti, kot je opisano v dopisu Komisije.

(108) Februarja 2007 je uprava ladjedelnice poslala povabila k nakupu večinskega deleža v SSN 57 potencialnim investitorjem. V tistem času se je ladjedelnica že več mesecev pogajala z Złomrexom, vendar na koncu ni bila sprejeta nobena odločitev.

(109) Jeseni 2007 se je začelo novo prizadevanje za privatizacijo. Avgusta in septembra 2007 so potekala posvetovanja s Komisijo o osnutku informacijskega memoranduma. Septembra je svetovalec za privatizacijo KPS in ARP 221 potencialnim investitorjem poslal povabila k predložitvi ponudb.

(110) Šest potencialnih investitorjev je izrazilo interes za nakup delnic ladjedelnice in zahtevalo kopijo informacijskega memoranduma. Rok za predložitev ponudb s strani potencialnih investitorjev je bil večkrat podaljšan.

(111) Zaradi nadaljnjih zamud pri postopku privatizacije je Komisija Poljsko z dopisom z dne 3. oktobra 2007 pozvala, naj privatizacijo zaključi brez zavlačevanja. Z dopisom z dne 23. oktobra 2007 je Poljska Komisijo obvestila, da privatizacija ne bo končana v skladu z načrti, tj. do konca leta 2007. Poljska se je zavezala, da bo januarja 2008 začela pogajanja z izbranimi vlagatelji. Komisija je z dopisom z dne 30. novembra 2008 ponovila zaskrbljenost v zvezi z zamudami in navedla, da od novega lastnika SSN pričakuje, da bo do konca februarja 2008 predložil prvi osnutek novega načrta za prestrukturiranje. To zahtevo je Komisija nato še večkrat ponovila. Komisija je večkrat vztrajala pri strogem upoštevanju časovnega okvira privatizacije.

(112) Po zaključku skrbnega postopka je Amber, edini potencialni investitor, ki se je zanimal za nakup SSN, 20. decembra 2007 predložil pogojno zavezujočo ponudbo, ki jo je ocenil svetovalec za privatizacijo KPS in ARP.

(113) 20. marca 2008 so bile Amberju dodeljene izključne pogajalske pravice, ki so bile nato večkrat podaljšane in so 12. maja 2008 potekle.

(114) 29. februarja 2008 je Poljska Komisiji posredovala prvi osnutek načrta za prestrukturiranje za SSN, ki ga je pripravil Amber (9). Amber je z elektronsko pošto z dne 9. aprila 2008 posredoval posodobljene finančne napovedi. Komisija je v zvezi s tem osnutkom podala svoje ustne pripombe na sestanku v Varšavi 10. aprila 2008 med osebjem Komisije, poljskimi organi, ladjedelnico in Amberjem, z dopisom z dne 21. aprila 2008 pa je posredovala tudi pripombe v pisni obliki.

(115) Na sestanku s poljskimi organi 12. maja 2008 je Amber naznanil, da se umika iz postopka privatizacije SSN. Poljska je Komisijo še isti dan obvestila o teh razvojnih dogodkih. V utemeljitvi svoje odločitve, ki jo je Amber poslal ministrstvu za finance, je podjetje kot glavni razlog za umik navedlo dejstvo, da je po poglobljenem postopku skrbnega pregleda stanja ladjedelnice ugotovilo, da ladjedelnica tudi po izvedbi ukrepov za prestrukturiranje, vključno z velikimi naložbami ne bo postala dobičkonosno podjetje. Ker je bil Amber edini ponudnik, je njegov umik pomenil, da se je postopek privatizacije, ki se je začel leta 2007, zaključil.

(116) 26. maja 2008 je Poljska Komisijo obvestila, da se je postopek privatizacije ponovno začel. V poznejših dnevnih poročilih je Poljska Komisijo obvestila o ukrepih, ki so jih sprejeli poljski organi, da bi za SSN našli kupca. Poljska je Komisiji poslala več dopisov, v katerih so potencialni investitor zaprosili za obveščanje o tekočem postopku privatizacije in izrazili željo po informacijskem memorandumu, ko bo ta na voljo.

(117) Na sestanku 13. junija 2008 so poljski organi Komisijo obvestili, da ji namerava več podjetij do 26. junija 2008 predložiti načrte za prestrukturiranje. Komisija se je nato na zahtevo poljskih organov in v njihovi prisotnosti sestala z dvema potencialnima investitorjema, ki sta izrazila željo po nakupu SSN: z norveškim podjetjem Ulstein in poljskim podjetjem Mostostal Chojnice. Na teh sestankih sta podjetji Komisiji predstavili strategije za prestrukturiranje.

(118) Poljska je nato Komisiji predložila osnutek načrta za prestrukturiranje iz junija 2008, ki ga je pripravil Mostostal Chojnice, z naslovom „Osnutek programa prestrukturiranja za SSN za obdobje 2008–2018, delo v teku“ (v nadaljnjem besedilu: načrt za prestrukturiranje junij 2008). 7. julija je Poljska Komisijo obvestila, da sta Mostostal in Ulstein podpisala pismo o nameri za morebitno sodelovanje, če Mostostal postane lastnik SSN. V zvezi s tem pismom o nameri je Poljska Komisiji predložila posodobljen načrt za prestrukturiranje podjetja Mostostal.

(119) Z dopisom z dne 14. julija 2008 je Poljska Komisijo obvestila, da se privatizacija SSN nadaljuje, in zaprosila za več časa, da bi potencialni investitor lahko dokončal načrt za prestrukturiranje. Poljska se je zavezala, da bo najpozneje 12. septembra 2008 predložila končni načrt za prestrukturiranje SSN.

(120) Komisija se je s predlaganim rokom za dokončanje načrta za prestrukturiranje strinjala.

(121) 12. septembra 2008 je Poljska predložila končni načrt za prestrukturiranje ladjedelnice z naslovom „Program prestrukturiranja za Stocznia Szczecińska Nowa za obdobje 2008–2012“ (v nadaljnjem besedilu: načrt za prestrukturiranje z 12. septembra 2008).

(122) 22. septembra je Ulstein Komisijo obvestil, da se umika iz postopka privatizacije. Ob upoštevanju tega Komisija meni, da načrt iz septembra 2008, ki temelji na sodelovanju med Ulsteinom in Mostostalom, ne velja več. Kljub temu pa bo ta načrt opisan in ocenjen v nadaljevanju, zlasti ker je Mostostal v dopisu z dne 22. septembra 2008 navedel, da bo načrt izvedel sam.

(123) Na sestanku 30. septembra 2008 je Mostostal Komisijo obvestil, da še vedno namerava sodelovati z Ulsteinom pri prestrukturiranju SSN. Mostostal je predstavil osnutek sporazuma z Ulsteinom – nepodpisan in brez inicialk – na podlagi katerega naj bi podjetji vzpostavili prednostni odnos dobavitelj/potrošnik. Ulstein naj bi pri ladjedelnici Szczecin za skupino Ulstein po tržnih pogojih naročil proizvodnjo trupov in pozneje celotna plovila za plovbo po odprtem morju. Ulstein naj bi, spet po tržnih pogojih, z Mostostalom delil strokovno zanje in izkušnje v ladjedelniškem sektorju. Nov osnutek sporazuma o sodelovanju ni predvideval finančnega prispevka Ulsteina k načrtu za prestrukturiranje z 12. septembra 2008.

2.5 NAČRT ZA PRESTRUKTURIRANJE IZ SEPTEMBRA 2006

(124) Spremenjeni načrt za prestrukturiranje je zajemal obdobje med letoma 2006 in 2011. Pripravljen je bil v sodelovanju s svetovalnim podjetjem Deloitte, njegov cilj pa je bil dokončati prestrukturiranje, ki se je začelo leta 2002 na podlagi načrta, ki je bil Komisiji predložen oktobra 2005 in ki je bil ocenjen kot nezadosten za obnovitev sposobnosti preživetja podjetja. Po spremenjenem načrtu za prestrukturiranje naj bi ladjedelnica dolgoročno sposobnost preživetja obnovila leta 2009.

(125) Ena izmed ključnih točk novega načrta za prestrukturiranje je bila preusmeritev SSN v proizvodnjo visokotehnoloških plovil. Ta preusmeritev je temeljila na naslednjih premislekih: višja dodana vrednost, vedno večja konkurenca na področju cen v segmentih nižje tehnologije, tehnična nezmožnost SSN za proizvodnjo zelo velikih kontejnerskih ladij, po katerih se povpraševanje povišuje, in obstoječe strokovno znanje SSN, zlasti na področju visoko specializiranih tankerjev za prevoz kemikalij iz dupleksnega nerjavnega jekla.

(126) Čeprav je tedanja knjiga naročil (za dobavo v letih 2008 in 2009) vsebovala predvsem kontejnerske ladje (70 %), je ladjedelnica že proizvajala tankerje za prevoz kemikalij in con-ro ladje višjega cenovnega razreda (30 %). Načrt je povzemal, da bo ladjedelnica do leta 2010 ponudbo proizvodov razširila na tri tržne segmente, in sicer na tankerje za prevoz kemikalij, ro-ro (vključno s con-ro in ro-pax) ladje in visokotehnološke večnamenske ladje.

(127) Izvajanje nove strategije naj bi spremljale tržne in prodajne kampanje, pa tudi organizacijske in tehnološke spremembe v ladjedelnici. Skupni strošek načrtovanih vlaganj in pobud je bil ocenjen na 203,9 milijona PLN. Naložbe in pobude naj bi se izvedle v obdobju med letoma 2006 in 2009.

(128) Za obravnavo visoke stopnje bolniške odsotnosti in odliva usposobljenih delavcev je načrt vseboval povišanja plač. Povprečna plača leta 2011 naj bi bila 28 % višja od povprečne plače leta 2006.

(129) Načrt je predvideval tudi nadaljnje zmanjšanje števila delavcev, in sicer na 4 298 zaposlenih v letu 2011, kar bi pomenilo 20-odstotno zmanjšanje števila zaposlenih v primerjavi z letom 2006 in 53-odstotno zmanjšanje v primerjavi z letom 2001 (8 071). Vendar pa iz načrta ni bilo razvidno, ali je to zmanjšanje števila zaposlenih vključevalo odpuščanja ali premestitve v hčerinske družbe.

(130) Drugi ukrepi, namenjeni motiviranju usposobljene delovne sile, so bili zelo splošni: razvoj nove politike človeških virov, opredelitev optimalnega števila zaposlenih, pregled sedanjega sistema ocenjevanja in razvoj načrta spodbud. Podobni projekti so bili načrtovani za srednjo vodstveno raven.

(131) Načrt je vseboval ukrepe za optimizacijo finančne politike, na primer načrt za uvedbo pogodbenih določb za zmanjševanje tveganja izpostavljenosti nihanjem cen materialov in menjalnih tečajev (naravno zavarovanje) in načrt za pogajanje z bankami za pridobitev terminskih pogodb. Ni dokazov o uspešnih pogajanjih z zasebnimi bankami za terminske pogodbe.

(132) Ob koncu prestrukturiranja leta 2011 naj bi bila proizvodnja ladjedelnice 211 682 KBT v primerjavi z 213 044 KBT v letu 2005.

(133) Z zmanjšanjem števila zaposlenih naj bi se storilnost povečala s 34 KBT na zaposlenega v letu 2003 na 49,3 KBT na zaposlenega v letu 2011. Leta 2003 je bila storilnost 47 delovnih ur na KBT. Ciljna storilnost za leto 2011 je bila 34 delovnih ur na KBT.

(134) Načrt napoveduje, da bo donos naložbenega kapitala (DNK), brez upoštevanja povišanja plač, v letih 2007 do 2011 povprečno 19 % na leto, kar je tudi, tako je navedeno, raven donosa, ki ga pričakuje zasebni vlagatelj. Napoved, ki upošteva povišanja plač, je bila 1,45 % na leto.

(135) Načrt je vseboval tudi analizo občutljivosti v zvezi s spremembami v predvidenih menjalnih tečajih, stroških dela in cenah jekla. Načrt je analiziral naslednje dejavnike: dvig vrednosti zlota v višini 5 % in 10 % v obdobju prestrukturiranja 2006–2011 (osnovno predvidevanje je 3,26 PLN za ameriški dolar), letno povišanje plač v višini 7,5 % (osnovno predvidevanje je 5 % na leto) in dvig cene jekla v višini 20 %.

(136) Načrt je predvideval, da bo obstoječi model financiranja dejavnosti, sestavljen iz avansov lastnikov ladij, za katere jamči KUKE, jamstev finančnega ministrstva in posojil države, nadomestil model avansov lastnikov ladij, za katere jamči KUKE, in komercialnih posojil.

(137) Načrt je navajal financiranje v obliki dodatnih jamstev finančnega ministrstva za posojila v višini 35 milijonov USD za leto 2006 in 2007 ter 25 milijonov USD za leti 2008 in 2009. Predvideval je tudi nadomestitev garancij KUKE z garancijami, pridobljenimi na trgu, in pridobitev komercialnih posojil. Načrt za prestrukturiranje 2006 je opredelil samo eno uspešno jamstveno pogodbo. Načrt je predvideval nadaljnjo uporabo garancije KUKE s povprečno letno omejitvijo 200 milijonov USD.

(138) Načrt je predvideval stroške za prestrukturiranje v višini 374,7 milijona PLN in stroške poslovanja med obdobjem prestrukturiranja v višini 11 120 milijonov PLN. Ti zneski veljajo za obdobje 2002–2009. Strošek načrtovanih pobud in naložb je bil ocenjen na 203,9 milijona PLN. Finančno prestrukturiranje je bilo označeno kot dokončano, razen odpisa 20,7 milijona PLN.

(139) Prestrukturiranje naj bi se financiralo iz zunanjih virov v višini 190 milijonov PLN, vključno s 95 milijoni PLN iz povečanja osnovnega kapitala ladjedelnice preko novih delnic, ki naj bi jih prevzel zasebni vlagatelj. Sklep o povečanju osnovnega kapitala je bil sprejet na izredni skupščini delničarjev. Septembra 2006 bi vpis novih delnic v vrednosti 95 milijonov PLN pomenil pridobitev 21-odstotnega deleža SSN, preostanek ostane v lasti države.

(140) Preostalih 95 milijonov PLN naj bi izhajalo iz dolgoročnega investicijskega posojila, prav tako iz zasebnega vira. Po finančnih napovedih naj bi se povečanje kapitala in dolgoročno investicijsko posojilo izvedla v obdobju 2006–2009.

(141) Poleg tega je bil v načrtu kot lastni prispevek naveden komercialni kredit v višini 165,9 milijona PLN, ki pa ni bil podrobno opisan.

(142) V načrtu je bilo navedeno, da je treba dodatna plačila lastnikov ladij v višini 628,7 ilijona PLN po ponovnem izpogajanju pogodb obravnavati kot lastni prispevek.

(143) Načrt se je opiral na financiranje tekočih dejavnosti iz naslova komercialnih posojil in avansov lastnikov ladij, za katere ne jamči KUKE, katerih skupna vrednost v obdobju prestrukturiranja 2002–2009 naj bi bila 3 200 milijonov PLN.

(144) Načrt je predvideval, da se bo prihodnji denarni tok v višini 399 milijonov PLN delno (14,5 milijona PLN) uporabil za naložbe in delno za operativne dejavnosti. Vendar pa je bilo v načrtu izrecno priznano, da to ne pomeni lastnih sredstev v smislu veljavnih smernic Skupnosti.

(145) V skladu z načrtom za prestrukturiranje je SSN izvedla izravnalne ukrepe v obliki zmanjšanja zmogljivosti, ki izhaja iz dejstva, da SSN ni prevzela velikega deleža sredstev in delovne sile SSPH po njenem stečaju. Leta 2001, tj. pred stečajem SSPH, naj bi to podjetje imelo največjo letno proizvodno zmogljivost 345 600 KBT; med letoma 1995 in 1999 je imelo podjetje največjo proizvodno zmogljivost 322 000 KBT (povprečna letna proizvodnja v tem obdobju je bila 244 000 KBT). V načrtu za prestrukturiranje je bilo navedeno, da je trenutna zmogljivost SSN 255 720 KBT. Zato v skladu z načrtom zmanjšanje zmogljivosti znaša skoraj 100 000 KBT.

2.6 NAČRT ZA PRESTRUKTURIRANJE IZ JUNIJA 2008

(146) Mostostal je poljsko podjetje v izključni lasti skupine KEM. Podjetje proizvaja različne jeklene strukture (mostove, žerjave, zgradbe itd.). Podjetje je bilo prej v državni lasti, leta 1992 pa je bilo privatizirano. Od leta 2003 je del industrijske skupine KEM, ki je v družinski lasti. KEM je dejavna na področju predelave in prodaje jeklenih odpadkov ter grosistične prodaje metalurških izdelkov, podobnih tistim, ki jih izdeluje Mostostal. Prihodki KEM-a so leta 2007 znašali 700 milijonov PLN (207 milijonov EUR), od tega je 100 milijonov PLN (30 milijonov EUR) ustvaril Mostostal.

(147) Osrednja poslovna strategija je razdeljenost ladjedelnice na dve ključni dejavnosti: jeklene konstrukcije in ladjedelništvo. S tem naj bi zmanjšali občutljivost ladjedelnice na nihanja na ladjedelniškem trgu. Prestrukturiranje proizvodov naj bi potekalo v dveh fazah. V prvi fazi, do začetka leta 2009, bo ladjedelnica zaključila obstoječo knjigo naročil in začela delati jeklene konstrukcije. V drugi fazi bodo razširili področje jeklenih konstrukcij, s končnim ciljem uporabe polovice proizvodnih zmogljivosti, drugo polovico pa naj bi uporabili za ladjedelništvo.

(148) Za ladjedelniško poslovanje je Mostostal načrt osnoval na partnerstvu z norveško ladjedelnico Ulstein. 7. julija 2008 sta podjetji podpisali pismo o nameri, v katerem sta se dogovorili, da se bosta pogajali o možnem sporazumu o sodelovanju. Sodelovanje naj bi predvsem pomenilo, da Ulstein uporablja del zmogljivosti SSN.

(149) Na področju jeklenih konstrukcij je Mostostal nameraval uporabiti proizvodne zmogljivosti v ladjedelnici Szczecin z namenom razširitve lastne proizvodnje in izkoristiti dostop do pomorskega prevoza. Načrt je bil optimističen glede razvoja poljskega trga za jeklene strukture, saj je pričakoval zlasti obsežne naložbe v infrastrukturo na Poljskem. V zvezi z ladjedelništvom je načrt predvideval izgradnjo plovil vrste ro-pax in večnamenskih plovil, saj naj bi cene v teh segmentih „naraščale neodvisno od razvoja ladjedelniških trgov.“

(150) Načrt je predvideval prestrukturiranje sredstev z ločitvijo okoli 30 % trenutnih proizvodnih površin za druge namene, vključno z dajanjem v zakup tretji stranki. Eno operativno površino, Wulkan 1, naj bi ločili od ladjedelniške proizvodnje in jo uporabili za jeklene konstrukcije za namene, ki niso ladjedelništvo. To je bilo v načrtu predstavljeno kot izravnalni ukrep.

(151) Načrt je predvideval naložbe v višini 264 milijonov PLN v obdobju 2008–2012 in dodatne naložbe v višini 90 milijonov PLN v obdobju 2013–2018. Načrt je navajal naložbe in ocenjene prihranke pri delovnih urah in stroških poslovanja. Vendar pa je bilo v njem tudi navedeno, da je 12. junija 2008 ladjedelnica sklenila pogodbo z zunanjim svetovalcem, ki naj bi pripravil načrt za posodobitev ladjedelnice, vključno z opredelitvijo potrebnih naložb.

(152) Načrt za prestrukturiranje je predvideval povečanje števila zaposlenih za 14 %, tj. na 5 010 zaposlenih leta 2012.

(153) Predvideval je, da se bo ladjedelništvo financiralo iz avansov lastnikov ladij v višini 80 do 90 % prodajne cene.

(154) V skladu z načrtom je bil uspeh prestrukturiranja odvisen od dodatne državne pomoči za ladjedelnico. Načrt je predvideval več dokapitalizacij in zamenjavo dolga za kapital s strani finančnega ministrstva ali podrejenih javnih organov v skupni vrednosti 588 milijonov PLN. To je vključevalo dokapitalizacijo v višini 145 milijonov PLN s strani ARP, o kateri je bila sprejeta odločitev junija 2008. Poleg tega je načrt predvideval pridobitev posojila v višini 32 milijonov USD (68 milijonov PLN) od ARP. Načrt je predvideval tudi dodatne garancije za predplačila s strani KUKE v nominalni vrednosti 431 milijonov PLN.

(155) Vlagatelj je navedel, da je pripravljen vložiti 149,5 milijona PLN za financiranje dela investicijskega programa za obdobje 2008–2012. Preostali del investicijskega programa za to obdobje naj bi se financiral iz denarnega toka ladjedelnice.

(156) V načrtu so bile predstavljene tudi finančne napovedi za obdobje prestrukturiranja 2008–2012 in nakazana dobičkonosnost od leta 2010. V načrtu je bil na splošno in brez dokazov naveden niz predpostavk, na podlagi katerih so bile napovedi izdelane, vendar ni vseboval finančnega modela, s pomočjo katerega so nastale ocene. Donos lastniškega kapitala, ki naj bi bil dosežen leta 2012, naj bi bil po navedbah načrta približno 26 %, vendar je bilo v načrtu ugotovljeno, da je ta navidezno visoka dobičkonosnost posledica lastniškega kapitala, ki je ostal nizek zaradi akumuliranih izgub iz prejšnjih let. Bolj realen scenarij, brez upoštevanja akumuliranih izgub, je bil ta, da naj bi donos lastniškega kapitala leta 2011 znašal 7,6 % in leta 2012 9,8 %, kar bi po navedbah v načrtu pomenilo mejno dobičkonosnost za predvidene naložbe.

(157) Načrtovana bilanca stanja je pokazala, da naj bi se vrednost osnovnih sredstev s 100 milijonov PLN v letu 2008 povečala na 200 milijonov PLN v letu 2012.

2.7 NAČRT ZA PRESTRUKTURIRANJE Z 12. SEPTEMBRA 2008

(158) Načrt za prestrukturiranje z 12. septembra 2008 je temeljil na predpostavkah, podobnih tistim v načrtu iz junija 2008. Razvejanost dejavnosti je ostala najpomembnejša strateška zamisel, prestrukturiranje pa naj bi bilo uspešno zaradi sodelovanja med Mostostalom in Ulsteinom, z združevanjem njunih izkušenj v sektorjih jeklenih konstrukcij in ladjedelništva. V primerjavi z junijsko različico je bil spremenjeni načrt za prestrukturiranje bolj razvit glede nekaterih ukrepov za prestrukturiranje in praktičnega izvajanja predvidene razvejanosti dejavnosti; to se odraža v načrtovanem organizacijskem prestrukturiranju in prestrukturiranju podjetja (glej spodnjo preglednico 2).

(159) Načrt je predvideval, da bo obstoječa ladjedelnica, preimenovana v „SSN Nowa“, zaključila proizvodnjo plovil iz trenutne knjige naročil, ki prinašajo izgube, nato pa prenehala poslovati. Premoženje ladjedelnice bi se prodalo trem novim podjetjem: SSN Mostostal (v izključni lasti Mostostala), SSN Ulstein (v izključni lasti Ulsteina) in SSN Wspólna (v lasti Mostostala in Ulsteina, ki imata vsak v lasti polovico delnic). Poleg tega naj bi sedanji oddelek za oblikovanje postal ločeno podjetje z imenom SSN Biuro Projektowe. Načrt je predvideval, da bo Mostostal leta 2010 ustanovil novo podjetje SSN Odra, ki bi nadaljevalo sedanjo dejavnost ladjedelništva ladjedelnice ter proizvajalo ro-pax, ro-ro in con-ro plovila ter tankerje za prevoz kemikalij. Preglednica 2 Prestrukturiranje podjetja SSN, predvideno v načrtu za prestrukturiranje z 12. septembra 2008 Lastništvo Dejavnost Povečanja kapitala (v mio PLN) Prihodek (v mio PLN) Število zaposlenih Investicijski program (v mio PLN) SSN Nowa 100 % Mostostal Ladjedelništvo – trenutna knjiga naročil 434 (državna pomoč) L.2009: 680 L.2010: 1 000 Pozneje: 0 4 011 l. 2009, cilj – 0 Ga ni SSN Mostostal 100 % Mostostal Jeklene konstrukcije 80 148 (10 %) 297 l. 2009, cilj – 352 59 SSN Ulstein 100 % Ulstein Ladjedelništvo – plovila za plovbo na odprtem morju 67,3 155 (11 %) 150 10 SSN Wspólna 50 % Mostostal, 50 % Ulstein Jeklene montaže 95 370–400 (28 %) 1 062 l. 2009, cilj – 663 34,5 SSN Biuro Projektowe 50 % Mostostal, 50 % Ulstein Oblikovanje 0,2 9 (0,6 %) 150 0,5 SSN Odra 100 % Mostostal Ladjedelništvo – ro-pax, ro-ro, tankerji za prevoz kemikalij 0,2 600–700 (49 %) 835 l. 2010, cilj – 500 Ga ni Skupaj 434 s strani države in 242,7 s strani vlagateljev 1 412 1 815 104

(160) Načrt je predvideval, da SSN Nowa in SSN Odra, podjetji, ki naj bi nadaljevali trenutno ladjedelniško dejavnost ladjedelnice, ne bosta imeli lastnih sredstev in bosta za izdelavo jeklenih montažnih konstrukcijskih sistemov najeli podizvajalca SSN Wspólna, zmogljivosti SSN Mostostal ali SSN Ulstein pa bosta uporabljali za sestavljanje in opremljanje plovil. V načrtu ni bilo opisano, kako naj bi ta souporaba zmogljivosti potekala v praksi ali pod kakšnimi pogoji naj bi bile zmogljivosti na voljo SSN Nowa in pozneje SSN Odra.

(161) Podjetji SSN Ulstein in SSN Mostostal naj bi vstopili na nove trge, s katerimi SSN ni imela izkušenj; kljub temu pa načrt ni zagotovil analiz teh trgov.

(162) V načrtu je bilo pojasnjeno, da Ulstein trenutno proizvodnjo trupov daje v zunanje izvajanje, vendar namerava nadzirati tudi zgodnje faze proizvodnje in tako s pomočjo pridobitve zmogljivosti v Szczecinu doseči vertikalno integracijo proizvodnega postopka. SSN Ulstein je upošteval razumno krivuljo učenja in načrtoval sprva izgradnjo trupov, nato pa delno opremljenih in popolnoma opremljenih plovil za plovbo na odprtem morju. Načrt ni zagotovil podrobnosti v zvezi z načrtovanim obsegom proizvodnje, predvidenimi cenami trupov/plovil, stroški, dobičkonosnostjo itd.

(163) Razlog za naložbe Mostostala v ladjedelnico Szczecin je ostal enak kot v načrtu za prestrukturiranje iz junija 2008. Cilj vlagatelja je bil razširiti zmogljivosti pri proizvodnji jeklenih struktur in pridobiti neposredni dostop do vodnega transporta, kar bi zmanjšalo njegove stroške prevoza, saj bi omogočalo prevoz večjih, v celoti sestavljenih struktur. Načrtovan obseg proizvodnje, predvidene cene, stroški, marže itd. niso bili opisani.

(164) Načrt ni predvideval prestrukturiranja SSN Nowe, saj se je predvidevalo, da bo podjetje po dokončanju plovil iz trenutne knjige naročil, ki prinašajo izgube, prenehalo poslovati. Načrt je vseboval analizo trga ladjedelniškega sektorja, ki pa se je v veliki meri nanašala na tržne segmente, na katerih pa ladjedelnica v prihodnosti ne načrtuje poslovanja.

(165) Načrt ni vseboval poslovnega načrta za SSN Odra. V zvezi s strategijo SSN Odra je načrt predvideval, da bo podjetje s Polska Żegluga Morska (Poljsko paroplovno družbo), ki je v državni lasti, podpisalo dobičkonosne pogodbe za proizvodnjo ro-pax potniških ladij. Poleg tega bi lahko SSN Odra proizvajala vojaške različice teh plovil, vendar dodatne informacije o tej temi niso bile predstavljene.

(166) SSN Wspólna naj bi predvsem nudila storitve drugim podjetjem. V načrtu je bilo ocenjeno, da je zmogljivost predelave jekla SSN Wspólna 74 000 ton. SSN Ulstein bi potreboval med 15 in 20 tisoč ton, SSN Mostostal pa med 12 in 15 tisoč ton. Načrt je predvideval, da bi okoli 30 000 ton jekla namenili ladjedelniški dejavnosti, vendar ne dejavnosti SSN Ulstein. Poleg tega je bilo v načrtu predlagano, da se preostala zmogljivost SSN Wspólna (9 do 17 tisoč ton jekla, tj. 12 do 23 % zmogljivosti) uporabi za podizvajanje za druga podjetja, ni pa opisal ciljnih trgov, povpraševanja ali možne dobičkonosnosti.

(167) Poleg organizacijskega prestrukturiranja je načrt predvideval prestrukturiranje sredstev, finančno prestrukturiranje in veliko zmanjšanje števila zaposlenih.

(168) Načrt je predvideval skupne naložbe v višini 104 milijone PLN v SSN Ulstein, SSN Mostostal in SSN Wspólna. Poleg tega naj bi SSN Nowa vložil […] (10) milijonov PLN v preselitev nekaterih proizvodnih sredstev, da bi se sprostilo zemljišče, katerega prodaja bi ustvarila finančna sredstva za prestrukturiranje.

(169) V zvezi z načrtovanim zaprtjem ene operativne površine načrt z 12. septembra (podobno kot junijski načrt) navaja, da se operativna površina Wulkan 1 ne bi uporabljala za ladjedelništvo, temveč za proizvodnjo jeklenih struktur s strani podjetja SSN Mostostal.

(170) V zvezi s številom zaposlenih je načrt predvideval zmanjšanje za skoraj 60 %, in sicer na 1 815 zaposlenih.

(171) Finančne napovedi so pokazale, da naj bi SSN Ulstein začel delovati leta 2009, leta 2010 pa naj bi že imel dobičke. SSN Mostostal in SSN Wspólna naj bi začela delovati leta 2009 in takoj ustvarjati dobičke. SSN Odra naj bi z ladjedelniško proizvodnjo začela leta 2010 in naj bi, sodeč po finančnih napovedih, takoj začela ustvarjati dobičke.

(172) Načrtovana donosnost prodaje v primeru SSN Ulsteina je bila 6-odstotna, kar je v načrtu označeno kot zadostno. Za SSN Odra naj bi donosnost prodaje v prvem letu proizvodnje znašala 11 % (to bi izhajalo iz dveh zelo dobičkonosnih pogodb v istem letu) in bi v naslednjih letih znašala med 7 in 8 %. SSN Mostostal je v letih 2009 do 2011 predvideval donosnost prodaje v višini med 6 in 9 % in leta 2012 v višini 11 %. Donosnost prodaje za SSN Wspólna in SSN Biuro Projektowe naj bi bila majhna: 0,4 % za celotno obdobje za SSN Wspólna in 1,6 % za SSN Biuro Projektowe. Kakor je navedeno v načrtu, naj bi bila ta nizka donosnost prodaje teh dveh podjetij posledica nizkih marž in naj bi bila upravičena, ker gre za storitveni podjetji, ki delata za podjetja, ki proizvajajo končne proizvode, in v veliki meri uporabljata materiale, ki jih zagotovijo naročnice.

(173) SSN Nowa naj bi proizvodnjo plovil iz trenutne knjige naročil, ki prinašajo izgube, zaključila, kar je pomenilo, da bi podjetje še naprej ustvarjalo izgube v celotnem obdobju, dokler ne bi nehalo poslovati. Izvajanje načrta je bilo zato odvisno od dodatne državne pomoči v višini 430 milijonov PLN, ki naj bi se dodelila za kritje prihodnjih izgub SSN Nowa. V primerjavi z junijskim načrtom, ki je predvideval dokapitalizacijo s strani države v višini 588 milijonov PLN in posojilo v višini 68 milijonov PLN, se je zdelo, da bi bil potrebni znesek državne pomoči nižji. Vendar pa je Komisija ugotovila, da je bila avgusta 2008 izvedena zamenjava dolga za kapital s strani javnih organov (ARP in KPS) v višini 130 milijonov PLN.

2.8 IZRAVNALNI UKREPI

(174) Po sporazumu med poljskimi organi in Komisijo iz decembra 2006 je Komisija začela intenzivne pogovore s poljskimi organi in SSN, da bi določila potrebne izravnalne ukrepe.

(175) V sodelovanju z zunanjim svetovalcem in ladjedelnico je Komisije sprejela naslednjo metodologijo za ocenjevanje zmanjšanja zmogljivosti, ki ga je kot izravnalni ukrep predlagala Poljska.

(176) Da bi bili izravnalni ukrepi smiselni, mora biti zmanjšanje zmogljivosti tolikšno, da bo zmogljivost ladjedelnice po prestrukturiranju nižja od trenutne zmogljivosti.

(177) Komisija je najprej ocenila sedanjo tehnično zmogljivost ladjedelnice, pri čemer je predvidevala, da je sestavljanje plovil na dokih eno izmed ozkih grl v proizvodnem procesu ladjedelnice, ki pa ga z zunanjim izvajanjem ni mogoče enostavno rešiti. Po metodologiji, ki jo uporablja Komisija in ki ji poljski organi in ladjedelnica ne ugovarjajo, se zmogljivost izračuna s trajanjem sestavljanja na operativni površini in na tipičnem portfelju plovil (ker lahko sestavljanje plovil z različnimi vrednostmi KBT traja enako dolgo).

(178) Izračun sedanje zmogljivosti upošteva čas, ki je dejansko potreben za sestavo (določene vrste) plovila na operativni površini. Ta čas bi moral odražati vse sedanje pomanjkljivosti v proizvodnem postopku, tj. nizko storilnost, ozka grla, zastarela sredstva, neučinkovit proizvodni tok in težave z delovno silo. Iz časa sestavljanja je mogoče izločiti samo vplive finančnih omejitev, ki so posledica slabega finančnega stanja. Nereden ali nikakršen dostop do obratnega kapitala lahko močno vpliva na proizvodni postopek. Ker je to zunanji dejavnik, značilen za vsa podjetja v finančnih težavah, ki pa ni povezan z neučinkovitostjo na strani podjetja samega, je Komisija upoštevala, da je mogoče dejansko storilnost ladjedelnice prilagoditi z lažjim dostopom do obratnega kapitala.

(179) Ocenjena prihodnja zmogljivost upošteva čas, ki je verjetno potreben za sestavo (določene vrste) plovila na operativni površini, ob predpostavki, da je storilnost ladjedelnice primerljiva s storilnostjo drugih konkurenčnih evropskih ladjedelnic. Z drugimi besedami, treba je upoštevati učinke potrebne posodobitve zmogljivosti in optimizacije delovnih pogojev (organizacija, finančna sredstva, zaloge, delovna sila).

(180) Posodobitev je bila neizogibna, če je ladjedelnica želela obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja. S tem povezan dvig storilnosti bo ladjedelnici omogočil, da zmanjša vnos in pospeši proizvodnjo. Ko se bodo izboljšali različni vidiki proizvodnje, se bo zmogljivost v smislu zmožnosti izdelave določenega števila plovil povečala. Zato je bilo pomembno navesti, da je mogoče zaprtje nekaterih zmogljivosti, kot je predlagano zaprtje operativne površine v ladjedelnici Szczecin, v celoti nadomestiti s povečanjem zmogljivosti na preostalem delu operativne površine. Da bi izravnalni ukrepi ostali smiselni, mora biti zmanjšanje zmogljivosti takšno, da je zmogljivost ladjedelnice ob koncu prestrukturiranja, tj. po naložbah in povečanju storilnosti, manjša od sedanje. Le na ta način lahko oba cilja dosežeta dolgoročno sposobnost preživetja, ki zahteva povečanje storilnosti in omejitev izkrivljanja konkurence na najmanjšo možno raven.

(181) Da se zagotovi doslednost izračunavanja sedanje in prihodnje zmogljivosti, je treba uporabiti enak izbor proizvodov, tj. enake vrste plovil. Kot drugo možnost je mogoče uporabiti „povprečno plovilo“ (tj. s povprečno vrednostjo KBT na podlagi knjige naročil ladjedelnice).

(182) Na podlagi informacij, ki jih je predložila SSN, je bila njena zmogljivost, ob delovanju s finančnimi omejitvami, ocenjena na 177 000 do 202 000 KBT, odvisno od tega, ali naj bi proizvodnja ladjedelnice vključevala tankerje za prevoz kemikalij. Zmogljivost ladjedelnice brez finančnih omejitev je bila 208 000 KBT (9,15 plovil), če naj bi proizvodnja vključevala tankerje za prevoz kemikalij, in 238 000 KBT (10,7 plovil), če tankerjev za prevoz kemikalij ne bi vključevala.

(183) Ladjedelnica je navedla, da naložbe, predvidene v načrtu za prestrukturiranje 2006, ne bi vplivale na čas sestavljanja, temveč bi vplivale na zmanjšanje stroškov. Pojasnjeno je tudi, da medtem ko bi lahko nekatere naložbe skrajšale čas sestavljanja, bi ta vpliv izravnala pomembna sprememba v načinu proizvodnje, in sicer zgodnejše opremljanje. Ladjedelnica je tudi pojasnila, da bi bilo treba za znatno skrajšanje časa sestavljanja investirati v same operativne površine. Ladjedelnica je te naložbe ocenila na 200 milijonov EUR, tega zneska pa si ladjedelnica nikakor ne more privoščiti.

(184) Zato bi bila prihodnja zmogljivost, če se operativne površine ne bi zaprle, enaka sedanji zmogljivosti brez finančnih omejitev, tj. 208 000 KBT, če bi proizvodnja vključevala tankerje za prevoz kemikalij, in 238 000 KBT brez tankerjev za prevoz kemikalij.

(185) Po zaprtju najmanjše operativne površine (Wulkan 1) bi bila zmogljivost ladjedelnice med 149 000 KBT (6,25 plovil) za najmanj KBT intenzivni obseg (s tankerji za prevoz kemikalij) in 178 000 KBT (7,8 plovil) za najbolj KBT intenzivni obseg (brez tankerjev za prevoz kemikalij).

(186) Na podlagi teh številk je Komisija ugotovila, da bi bilo zmanjšanje zmogljivosti po zaprtju manjše operativne površine 25- do 46-odstotno, odvisno od predpostavljenega izbora proizvodov. Na tej podlagi in ob upoštevanju, da bi zaprtje druge operativne površine pomenilo najmanj 59-odstotno zmanjšanje zmogljivosti, je Komisija začasno sklenila, da je zaprtje najmanjše operativne površine, Wulkana 1, ki ga je predlagala Poljska, zadosten izravnalni ukrep.

2.9 UKREPI POMOČI

(187) Komisija je sprožila formalni postopek preiskave v zvezi z ukrepi pomoči, opisanimi v delu B priloge k odločitvi. K ukrepom spadajo dokapitalizacija in dve garanciji za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti s strani ARP, ter več odlogov in odpisov davka na nepremičnine s strani mesta Ščečin. Nominalna vrednost teh ukrepov je bila 126 524 652 PLN.

(188) Poljska je Komisijo obvestila, da dve garanciji za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti, navedeni kot ukrep 62 in ukrep 63 v delu B priloge k odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, nista bili dodeljeni (11). Poljska je Komisijo tudi obvestila, da so bili odpisi davka na nepremičnine, navedeni kot ukrep 64 in ukrep 68 v delu B priloge k odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, odloženi (12).

(189) Spodnja preglednica 3 prikazuje ukrepe, dodeljene med 1. majem 2004, datumom pristopa Poljske k EU, in 30. junijem 2007. Poljska je te ukrepe priglasila z dopisom z dne 11. julija 2007. Njihova nominalna vrednost je 259 560 990 PLN. Ukrep 1 ustreza ukrepu 61 v delu B priloge k odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave.

(190) Preglednica 3 zajema posojila KPS, s katerimi so se financirale potrebe ladjedelnice po obratnem kapitalu. Poljska je v dopisih z dne 11. julija 2007 in 9. januarja 2008 trdila, da ta posojila niso pomenila državne pomoči, saj so zaračunane obresti ustrezale oceni tveganja določenega projekta, za katerega so bila potrebna posojila.

(191) Za ta posojila, dodeljena v letih 2005 do 2007, je KPS zaračunal obrestno mero malo nad 6 %. Referenčna stopnja za Poljsko v obdobju, ko so bila ladjedelnici dodeljena posojila KPS, se je gibala med 5,56 in 6,24 %. Poleg tega je KPS zaračunal enkratno pristojbino v višini med 0,1 in 0,4 %. Po besedah poljskih organov je KPS zahteval zavarovanje v obliki sprejetja izvrševanja, soglasja o odstopu terjatev, neomejene odredbe za plačilo, prazne zadolžnice ali zastave premoženja (13).

(192) KPS je bil ustanovljen leta 2004 kot hčerinska družba ARP, z namenom delovati kot sklad tveganega kapitala za ARP. Njegova glavna naloga je bila služiti kot mehanizem za konsolidacijo treh največjih ladjedelnic na Poljskem, vendar je bil ta projekt leta 2006 opuščen. V skladu z informacijami, ki jih je Poljska predložila leta 2006 (14), naj bi se KPS financiral z dokapitalizacijo s strani ARP, s prispevkom v naravi (delnice v treh podjetjih) s strani agencije in z obnovljivim („revolving“) bančnim posojilom, ki ga je jamčila ARP in je bil posebej določen kot finančna pomoč za ladjedelnice. V skladu z informacijami na spletnih straneh poljske vlade naj bi KPS podpiral tudi dejavnosti ladjedelništva na Poljskem, in sicer z izdajo obveznic, za katere v celoti jamči ARP. Dokument z naslovom „Strategija za ladjedelniški sektor (ladjedelnice za pomorske gradnje) na Poljskem med letoma 2006 in 2010“ (15) potrjuje, da naj bi KPS ustvaril sredstva z izdajanjem dolžniških instrumentov v višini okoli 100 milijonov USD, zavarovanih s sredstvi, določenimi za prestrukturiranje ladjedelniške industrije v obliki sredstev, ki jih je finančno ministrstvo preneslo na ARP.

(193) Preglednica 4 prikazuje podporo, ki sta jo ARP in KPS zagotovila med 30. junijem 2007 in 15. februarjem 2008 in ki je bila Komisiji priglašena po 11. juliju 2007, z dopisoma z dne 6. decembra 2007 in 12. februarja 2008. Prikazuje tudi dodatna posojila ARP in KPS, o katerih je Komisija izvedela iz informacijskega memoranduma SSN iz junija 2008 (16), načrta za prestrukturiranje Mostostala, predloženega junija 2008 (17), in načrta za prestrukturiranje, predloženega septembra 2008. Nominalna vrednost teh ukrepov znaša 417 531 254 PLN.

(194) Preglednica 5 prikazuje neizvršene obveznosti po javnem pravu v obliki dolgov za davek na nepremičnine v višini 12 402 000 PLN za obdobje od julija 2003 do decembra 2004. Ta ukrep ustreza ukrepom 64 do 68 v delu B priloge k odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave.

(195) Glede na negotovo finančno stanje ladjedelnice Komisija ne more izključiti možnosti, da je bila SSN dodeljena dodatna državna pomoč podobne narave.

(196) SSN je imela koristi tudi od jamstev za proizvodnjo s strani KUKE (v nadaljnjem besedilu: garancije za predplačila ali garancije KUKE). Pravzaprav je bila vsa proizvodnja ladjedelnice od 1. maja 2004 financirana s pomočjo teh garancij. Med 1. majem 2004 in 30. majem 2008 je SSN prejela 96 garancij v skupni vrednosti 1 928 869 694 PLN (18). V dopisu z dne 11. julija 2007 je Poljska Komisijo obvestila, da bo KUKE SSN garancije nudila še do konca leta 2008. Kot je navedeno v načrtu za prestrukturiranje, predloženem 12. septembra 2008, je bila 26. junija SSN dodeljena še ena garancija KUKE v skupni vrednosti 429 578 282 PLN.

(197) Za to industrijo je značilno, da ladjedelnice nimajo dovolj obratnega kapitala za izgradnjo ladij in se zato opirajo na zunanje financiranje, bodisi s pomočjo posojil (t. i. posojila za proizvodnjo) ali pa s pomočjo avansov s strani lastnikov ladij, za financiranje proizvodnje. Lastniki ladij običajno vnaprej plačajo 80 % cene, in sicer v obrokih, ki sovpadajo z nekaterimi odločilnimi fazami dokončanja plovila, preostalih 20 % pa plačajo ob prevzemu plovila. Zato je udeležba lastnikov ladij pri financiranju gradnje plovil ključnega pomena. Garancije za predplačila KUKE za SSN so bile namenjene zavarovanju avansov s strani lastnikov ladij pred tveganjem, da ladjedelnica ne bi izpolnila obveznosti dobave plovila.

(198) V skladu z informacijami, ki jih je posredovala Poljska, so bile garancije KUKE SSN dodeljene na naslednji način: najprej je bila podpisana pogodba z lastnikom ladje; pogodba je bila običajno pogojena s tem, da je morala ladjedelnica v določenem času dokazati, da bo za financiranje proizvodnje jamčila KUKE. KUKE je izdala sklep, s katerim je zagotovila celotno financiranje ladje z jamčenjem avansov. V nadaljnjih posameznih sporazumih je KUKE aktivirala jamstvo za vsak posamezen avans (običajno štiri). Običajno je bila celotna izpostavljenost KUKE tveganju neizpolnitve obveznosti dobave plovila s strani ladjedelnice 80 % nakupne cene, tj. celotnega zneska avansov, ki jih je lastnik ladje vplačal pred prevzemom plovila. Ta celotna izpostavljenost je znana, ko KUKE izda sklep o zavarovanju avansov lastnika ladje. Garancija preneha veljati ob prevzemu plovila.

(199) Poslovanje KUKE kot poljske izvozno-kreditne agencije je raznoliko (19) ter se deli na komercialne dejavnosti in dejavnosti, ki se izvajajo v imenu finančnega ministrstva, ki za te dejavnosti tudi jamči. Za namen teh slednjih dejavnosti je odprt ločen bančni račun pod nazivom „Interes Narodowy“. Jamstva, dodeljena ladjedelnici Gdynia, so del poslovanja, za katerega jamči finančno ministrstvo

(200) V skladu z informacijami, ki jih je posredovala Poljska, je KUKE SSN dodelila garancije za predplačila za premijo jamstva, ki je bila odvisna od vrednosti garancije. Pristojbina je znašala 2 % na leto za garancije do 35 milijonov PLN in 1 % na leto za garancije, ki presegajo 35 milijonov PLN. KUKE je za zavarovanje zahtevala prenos lastništva ladje, ladje v izgradnji ali konstrukcijskega materiala.

(201) Iz preglednic 3 do 5 in iz zgornjih informacij izhaja, da je SSN od 1. maja 2004 koristila ukrepe v skupni nominalni vrednosti 3 047 943 120,5 PLN (približno 896 milijonov EUR). Preglednica 3 Državna pomoč, dodeljena SSN med 1. majem 2004 in 30. junijem 2007; podatki, ki so jih predložili poljski organi Št. Organ, ki dodeli ukrep Instrument pomoči Pravna podlaga Številka odločbe ali sporazuma Datum dodelitve Začetek veljavnosti Obresti Obdobje, za katerega je bila pomoč dodeljena Nominalna vrednost pomoči (v PLN) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 1. ARP Dokapitalizacija Zakon z dne 15.9.2000, Zakon o gospodarskih družbah (Uradni list št. 94, 1037, kakor je bil spremenjen) Rep. A št. 4528/2004) 21.12.2004 20.6.2005 Se ne uporablja Enkratna pomoč 61 752 652,83 2. KPS Posojilo Zakon z dne 23.4.1964, Civilni zakonik (Uradni list št. 16, 93, kakor je bil spremenjen) Sporazum št. 1/10/2005 13.10.2005 14.10.2005 1M WIBOR + 2 % 13.4.2006 20 000 000,00 3. KPS Posojilo Zakon z dne 23.4.1964, Civilni zakonik (Uradni list št. 16, 93, kakor je bil spremenjen) Sporazum št. 1/2/2006 15.2.2006 (aneksi: 27.4.2006, 24.8.2006, 26.9.2006, 27.11.2006, 21.12.2006, 31.1.2007) 21.2.2006 27.4.2006 27.9.2006 16.2.2007 21.2.2007 30.3.2007 1.5.2007 31.5.2007 Ni podatkov 31.8.2009 68 405 400,00 (USD 18 000 000,00) 4. KPS Posojilo Zakon z dne 23.4.1964, Civilni zakonik (Uradni list št. 16, 93, kakor je bil spremenjen) Sporazum z dne 12.1.2007 12.1.2007 3.4.2007 5.4.2007 16.4.2007 26.4.2007 30.4.2007 16.5.2007 31.5.2007 Ni podatkov 31.1.2009 82 902 937,50 (USD 21 375 000,00) 5. KPS Posojilo Zakon z dne 23.4.1964, Civilni zakonik (Uradni list št. 16, 93, kakor je bil spremenjen) Sporazum št. 1/2/2007 9.2.2007 (aneksi: 29.3.2007, 4.4.2007) 9.2.2007 WIBOR 1M + 2,25 % 27.4.2007 12 200 000,00 6. KPS Posojilo Zakon z dne 23.4.1964, Civilni zakonik (Uradni list št. 16, 93, kakor je bil spremenjen) Sporazum št. 2/2/2007 12.2.2007 12.2.2007 WIBOR 1M + 2,25 % 12.8.2007 14 300 000,00 Skupaj 259 560 990,33 Preglednica 4 Dodatna državna pomoč, dodeljena SSN med 30. junijem 2007 in 12. septembrom 2008; podatki, ki so jih predložili poljski organi Št. Organ, ki dodeli ukrep Instrument pomoči Pravna podlaga Datum dodelitve Nominalna vrednost pomoči (v PLN) 1 2 3 4 5 6 7. KPS Dokapitalizacija Sporazum 7.8.2007 9 999 954,69 8. KPS Dokapitalizacija 7.8.2007 33 999 919,80 9. ARP Dokapitalizacija Sporazum med SSN in ARP o državni pomoči v obliki dokapitalizacije 19.9.2008 86 000 151,93 10. ARP Posojilo Zakon z dne 30.8.1996 o komercializaciji in privatizaciji (Uradni list 02.171.1397, kakor je bil spremenjen) 5.12.2007 49 000 000,00 11. ARP Posojilo Sporazum OPP/3/08 6.2.2008 41 000 000,00 12. KPS Posojilo Sporazum 1/11/2007 23.11.2007 9 000 000,00 13. KPS Posojilo Sporazum 1/3/2008 5.3.2008 20 000 000,00 14. ARP Posojilo Sporazum OPP/5/08 30.9.2009 32 250 000,00 15. KPS Posojilo 12.8.2007 4 709 380,37 16. ARP Zamenjava dolga za kapital Rep. A. št. 6603/2008, 8014/2008 20.6.2008 110 999 077,11 17. KPS Zamenjava dolga za kapital Rep. A. št. 6603/2008, 8014/2008 20.6.2008 20 572 770,24 Skupaj 417 531 254,1 Preglednica 5 Obveznosti po javnem pravu, ki po 1. maju 2004 niso bile izvršene Št. Organ, ki dodeli ukrep Instrument pomoči Obveznost Zapadla vsota (v PLN) 12. Mesto Ščečin Odlog Dolg iz naslova davka na nepremičnine, nastal v obdobju med julijem 2003 in decembrom 2004 12 402 000,00

3. OCENA

3.1 PRISTOJNOSTI KOMISIJE

(202) Točka 3 Priloge IV k Pristopni pogodbi določa tako imenovani postopek začasnega mehanizma. Ta predstavlja pravni okvir za oceno shem pomoči in posameznih ukrepov pomoči, ki se v novi državi članici izvajajo pred datumom njenega pristopa k EU in veljajo tudi po pristopu.

(203) Ukrepov, ki so začeli veljati pred pristopom in po pristopu ne veljajo več, Komisija ne more preveriti niti v okviru postopka začasnega mehanizma niti v okviru postopka iz člena 88(2) Pogodbe ES.

(204) Vendar pa bo Komisija ukrepe, ki so začeli veljati po pristopu, ocenila kot priglašeno pomoč ali kot nezakonito pomoč v skladu s postopkom, določenim v členu 88(2) pogodbe ES.

(205) Merilo, ki se uporablja za določitev trenutka, ko je zadevni ukrep začel veljati, je pravno zavezujoč akt, s katerim je pristojen državni organ dodelil pomoč (20). Stvar nacionalne zakonodaje je, ali je upravni akt pravno zavezujoč. Komisija mora biti sposobna proučiti te upravne akte, zlasti v mejnih primerih, na podlagi njihove oblike in vsebine pa mora oceniti, ali so ti akti vzbudili legitimna pričakovanja upravičencev, ki jih je mogoče uveljavljati na poljskem sodišču. Ta sposobnost Komisije, da prouči nacionalne upravne akte, je nepogrešljiva, če naj Komisija izvaja izključno pristojnost za odobritev odstopanj od splošne prepovedi državnih pomoči v zvezi z ukrepi, uveljavljenimi na Poljskem po 1. maju 2004.

(206) Ukrep velja tudi po pristopu, če je bil uveljavljen pred pristopom, vendar lahko še vedno povzroči, tudi po pristopu, dodelitev dodatne pomoči ali zviša znesek že dodeljene pomoči, tj. če natančna gospodarska izpostavljenost države ni znana na datum, ko je bil ukrep uveljavljen, in ostane nerazkrita na datum pristopa.

(207) V svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Komisija na podlagi informacij, ki jih je posredovala Poljska, sklenila, da je vrsta ukrepov, priglašenih Komisiji, dejansko pomenila novo pomoč, saj so bili ti ukrepi dodeljeni po 1. maju 2004, tj. po datumu pristopa Poljske k EU. Komisija je zlasti menila, da so dokapitalizacija, dve garanciji za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti ter odpis in odlog dolgov z naslova davka na nepremičnine nova pomoč.

(208) Prvič, Poljska je Komisijo obvestila, da dve sporni garanciji za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti (ukrepa 62 in 63 v delu B priloge k odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave) na koncu sploh nista bili dodeljeni. Zato ju ta odločba ne zajema.

(209) Drugič, Poljska je potrdila, da davek na nepremičnine, dolgovan mestu Ščečin in nastal v obdobju med julijem 2003 in decembrom 2004 (ukrepi 64 do 68 v delu B priloge k odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave), doslej ni bil niti uveljavljen niti odpisan. To pomeni, da je bila obveznost prenesena naprej in še dolgo po pristopu ni bila izvršena. Iz sodne prakse (21) izhaja, da lahko stalno neizvrševanje dolgov po javnem pravu pomeni državno pomoč; to bo podrobneje obravnavano v nadaljevanju. Takšno neizvrševanje po členu 88 Pogodbe ES nedvomno spada v pristojnost Komisije, če se nanaša na obdobje po pristopu. Te ukrepe ta odločba torej zajema.

(210) Tretjič, v zvezi z dokapitalizacijo ARP (ukrep 61 v delu B priloge k odločitvi o sprožitvi formalnega postopa preiskave) pripombe Poljske in tretjih oseb na odločitev o sprožitvi formalnega postopka preiskave Komisije niso prepričale, da ta ukrep ne predstavlja nove pomoči. Tega ukrepa ta odločba torej zajema.

(211) V nadaljevanju Komisija navaja razloge, zakaj ne more sprejeti argumentov Poljske in zainteresiranih strani.

(212) V zvezi z argumentom Poljske, da je treba dokapitalizacijo obravnavati v okviru daljnosežnega programa reševanja za ladjedelniško industrijo na Poljskem, ki ga je pripravila poljska vlada, Komisija meni, da takšen splošni vladni program ne more vzbuditi legitimnega pričakovanja na strani SSN, da mora eden od delničarjev, ARP, izvesti celotno dokapitalizacijo. Dejansko ARP zaradi proračunskih razlogov sprva ni bila sposobna v celoti izvesti dokapitalizacije, navedene v načrtu za prestrukturiranje 2003.

(213) V zvezi z argumentom Poljske, da Komisija merila zakonodaje ES uporablja za dogodke in nacionalno zakonodajo pred pristopom, je pristojnost Komisije, da deluje v zvezi z ukrepi, dodeljenimi pred pristopom, določena z Aktom o pristopu, ki je zavezujoč za Skupnosti in Poljsko. Komisija koncept „začetka veljavnosti pred pristopom“ razlaga po analogiji s konceptom dodelitve pomoči (22).

(214) Poljska navaja, da nacionalna zakonodaja zahteva samo odobritev načrta za prestrukturiranje in tam vsebovanih ukrepov pomoči s strani predsednika Urada za konkurenco in varstvo potrošnikov. Komisija ne meni, da lahko zgolj ta odobritev pomeni „začetek veljavnosti ukrepa pred pristopom“. Nacionalni urad za konkurenco je preveril združljivost pomoči z nacionalno zakonodajo o državni pomoči, vendar, podobno kot pri preverjanju državne pomoči po členu 88 Pogodbe ES s strani Komisije, njegova odobritev ni ustvarila legitimnih pričakovanj po nacionalni zakonodaji, da bo pomoč dejansko dodeljena.

(215) Poljska meni, da je bila dokapitalizacija, predvidena v načrtu za prestrukturiranje 2003, nesporno dogovorjena med SSN in ARP. Kot je Komisija navedla v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, se šteje, da pomoč začne veljati, če pristojni organ sprejme akt, ki po nacionalni zakonodaji vzbudi legitimna pričakovanja, izvršljiva pred nacionalnim sodiščem, da bo pomoč dodeljena. Seveda mora biti Komisija sposobna preveriti, ali je temu res tako, če želi izvajati svojo pristojnost po Aktu o pristopu in Pogodbi ES. Niti Poljska niti zainteresirane tretje strani niso predložile nobenega dokaza, da bi lahko SSN legitimna pričakovanja uveljavljala pred nacionalnim sodiščem na podlagi tega, da je bila celotna dokapitalizacija v višini 241 milijona PLN vključena v načrt za prestrukturiranje 2003, dogovorjen z ARP. Dejansko sta bila za izvedbo te dokapitalizacije potrebna dva sklepa izredne skupščine delničarjev: sklep z dne 29. aprila 2004 (180 milijonov PLN) (23) in z dne 24. decembra 2004 (61 milijonov PLN).

3.2 DRŽAVNA POMOČ V SMISLU ČLENA 87(1) POGODBE ES

3.2.1 OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

(216) Člen 87(1) Pogodbe ES določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga in prizadene trgovino med državami članicami, nezdružljiva s skupnim trgom.

(217) Komisija ugotavlja, da je vse ukrepe, opisane v delu 2.7 zgoraj, dodelila država oziroma je bila dodeljena iz državnih sredstev, in ker so bili ukrepi namenjeni določenemu podjetju, so torej selektivni.

(218) SSN je ena izmed največjih ladjedelnic v Evropi. V zadnjih letih so kontejnerske ladje predstavljale več kot 60 % knjige naročil ladjedelnice. SSN je zato aktivna konkurentka nemškim in danskim ladjedelnicam. Nenehno subvencioniranje SSN, ki ji je omogočilo sklepanje pogodb brez popolne ocene ali izravnave povezanih tveganj, je škodljivo vplivalo na druge evropske ladjedelnice, ki imajo zmogljivosti za proizvodnjo kontejnerskih ladij.

(219) Komisija opaža, da je SSN dejavna tudi v drugih segmentih tovornih ladij, saj ponuja proizvode, kot so večnamenska plovila, tankerji za prevoz kemikalij in ro-ro ladje (vključno z ro-pax in con-ro), in v teh segmentih konkurira drugim evropskih ladjedelnicam. Konec leta 2006 so na primer tankerji za prevoz proizvodov in kemikalij predstavljali okoli 8 % knjige naročil evropskih ladjedelnic. V teh segmentih so zlasti dejavne nemške in romunske ladjedelnice.

(220) Na podlagi zgoraj navedenega Komisija sklepa, da je državna pomoč za SSN vplivala na trgovino med državami članicami.

(221) Komisija mora določiti, ali so ukrepi, dodeljeni SSN, podjetju dodelili neupravičeno prednost in tako izkrivljali ali bi lahko izkrivljali konkurenco. Komisija upošteva, da so poljski organi nasprotovali uvrstitvi posojil s strani KPS in garancij KUKE med državno pomoč, saj naj bi ukrepi zadovoljili preskus tržnega vlagatelja. Poljska ni nasprotovala uvrstitvi drugih ukrepov, ki jih zajema ta odločba, med državno pomoč.

(222) Komisija bo v nadaljevanju pojasnila, zakaj vztrajno neizvrševanje dolgov po javnem pravu ne zadovolji preskusa upnika v t