ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

Obstaja tveganje, da bi bil proračunski rezultat za leto 2005 in nadaljnja leta slabši, kot je napovedano v programu. Zlasti gibanja prispevkov za socialno varstvo in javno potrošnjo so bila morda napovedana ugodno, medtem ko predvideni prilagoditveni ukrepi, predvsem v letih, ki niso vključena v program, niso zadostno navedeni. Poleg tega nove statistične revizije za leto 2004 in predhodna leta lahko nakazujejo na učinke prenosa sredstev, ki za prihodnost potrebujejo dodatne ukrepe. Grški organi so objavili, da so za učinkovito zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % v letu 2006, kot je zahteval Svet, pripravljeni v proračunu za leto 2006 izvesti dodatne varčevalne ukrepe na področju izdatkov, poleg v letu 2005 že sprejetih ukrepov. Proračunska naravnanost v programu ne zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev te mejne vrednosti z običajnimi cikličnimi nihanji, niti ne dosega srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti, tj. stanja proračuna blizu ravnovesja ali v presežku med programskim obdobjem.
SL Uradni list Evropske unije C 256/4

MNENJE KOMISIJE

z dne 22. junija 2004

o načrtu za odlaganje radioaktivnih snovi na podlagi spremembe dovoljenj za izpuščanje tekočih radioaktivnih snovi iz jedrske elektrarne Cattenom v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(2004/C 256/04)

(francosko besedilo je edino verodostojno)

Dne 6. januarja 2004 je Evropska komisija v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od francoske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih snovi na podlagi spremembe dovoljenj za izpuščanje tekočih radioaktivnih snovi iz jedrske elektrarne Cattenom.

Na podlagi teh podatkov in dopisa z dne 5. aprila 2004, ki ga je stalno predstavništvo Francije naslovilo na Evropsko komisijo, ter na podlagi posvetovanj s skupino strokovnjakov, je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

(a) Razdalja od objekta do najbližjega mesta na ozemlju druge države članice (Burmerange v Velikem vojvodstvu Luksemburg) je 11 km; Perl v Nemčiji je oddaljen 14 km.

(b) Načrtovana sprememba bo povzročila splošno zmanjšanje omejitev za izpust plinastih in tekočih snovi, razen za tekoči tricij, za katerega je predvideno povečanje.

(c) Med običajnim obratovanjem načrtovana sprememba ne bo povzročila izpostavljenosti prebivalstva v drugi državi članici, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

(d) V primeru nenačrtovanih izpustov tekočih radioaktivnih snovi, ki bi bili posledica nesreče, tipa in razsežnosti, kakor je obravnavano v začetnih splošnih podatkih, načrtovana sprememba ne bo znatno vplivala na prebivalstvo druge države članice z zdravstvenega vidika.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih snovi v kateri koli obliki na podlagi spremembe dovoljenj za izpuščanje tekočih radioaktivnih snovi iz jedrske elektrarne Cattenom v Franciji med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je obravnavano v splošnih podatkih, ne bo povzročilo radioaktivnega onesnaženja vode, zemlje ali ozračja druge države članice, ki bi bilo pomembno z zdravstvenega vidika.
V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Romunijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Načrt za okrevanje in odpornost obravnava zlasti popolno digitalizacijo davčne uprave in postopno odpravo pretiranih davčnih spodbud, da bi izboljšali kakovost in vzdržnost javnih financ. Načrt za okrevanje in odpornost prispeva tudi k zagotavljanju vzdržnosti in pravičnosti javnega pokojninskega sistema. Pričakuje se, da bodo reforme zdravstvenega varstva skupaj z naložbami v digitalizacijo izboljšale dostop, stroškovno učinkovitost in odpornost zdravstvenega varstva. Poleg tega se pričakuje, da bodo odločanje na podlagi dokazov, dolgoročno načrtovanje in javna posvetovanja ter ukrepi za izboljšanje postopka javnega naročanja prispevali k izboljšanju kakovosti in učinkovitosti javne uprave, kar bo privedlo do boljšega črpanja sredstev Unije. Cilj načrta za okrevanje in odpornost je s povečanjem neodvisnosti in učinkovitosti sodstva, izboljšanjem dostopa do pravnega varstva in okrepitvijo boja proti korupciji obravnavati najpomembnejša vprašanja v zvezi s spoštovanjem pravne države v Romuniji v skladu z ustrezno sodno prakso Sodišča Evropske unije ter ob upoštevanju priporočil iz poročil o mehanizmu za sodelovanje in preverjanje, poročil Skupine držav proti korupciji (GRECO), mnenj Beneške komisije in poročil o pravni državi. Ključne reforme v zvezi z določanjem minimalne plače in minimalnega dohodka za vključevanje, krepitvijo korporativnega upravljanja podjetij v državni lasti in socialnim dialogom obravnavajo tudi dolgoletna specifična priporočila za državo.

Načrt za okrevanje in odpornost vzpostavlja tudi enoten, vključujoč in kakovosten sistem predšolske vzgoje in varstva, ki ga spremljajo naložbe v otroško varstvo. Poleg tega spodbuja trajnostne in digitalne naložbe ter podpira raziskovalne in razvojne dejavnosti. Ključne reforme in naložbe v zvezi z razogljičenjem, vzpostavitvijo vladnih storitev v oblaku in uvedbo elektronske osebne izkaznice prispevajo k podpiranju zelenega in digitalnega prehoda.
Ključnega pomena je okrepitev prizadevanj za izpolnitev ciljev, določenih v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu. Švedska ima sicer največji delež obnovljivih virov energije v bruto domači porabi energije v Uniji (51,1 % leta 2020), vendar je med državami članicami z največjo porabo energije na osebo. Poleg tega velik delež emisij toplogrednih plinov na Švedskem povzroča prometni sektor, zlasti cestni promet. Ta sektor je še vedno močno odvisen od nafte, ki predstavlja 17,7 % celotne mešanice energijskih virov. Poleg tega so se omejitve zmogljivosti električne energije in omrežja, zlasti na jugu Švedske, v letu 2021 še naprej povečevale, kar je omejilo širitev in lociranje komercialnih dejavnosti v tem delu države. To vprašanje še poslabšuje pomanjkanje zmogljivosti za prenos energije med severom in jugom. Za dosego nacionalnega cilja 100 % električne energije iz obnovljivih virov do leta 2040 in za dosego neto ničelnih emisij ogljika najpozneje do leta 2045 so potrebne dodatne naložbe v obnovljive vire energije, zmogljivost omrežja ter medsebojno povezljivost na energetskem področju med regijami države. Nadaljnja racionalizacija postopkov za izdajo dovoljenj bi zmanjšala breme pri uporabi energije iz obnovljivih virov, zlasti vetrne energije. Poleg tega je zmanjšanje porabe energije s povečanjem energijske učinkovitosti bistveno za zmanjšanje emisij ogljika in stroškov energije za potrošnike in podjetja. Povečanje naložb v obnovljive vire energije in elektrifikacijo, odprava infrastrukturnih ozkih grl, povečanje energijske učinkovitosti in zmanjšanje porabe fosilnih goriv v prometu bodo prispevali k zmanjšanju splošne odvisnosti od fosilnih goriv, tudi iz Rusije. Delež fosilnih goriv (2,6 % plina, 3,2 % premoga in 17,7 % nafte v letu 2020) v švedski mešanici energijskih virov je bistveno nižji od povprečja Unije (24,4 % plina, 10,8 % premoga in 32,7 % nafte leta 2020). Vendar obstajajo možnosti za nadaljnje zmanjšanje odvisnosti Švedske od ruskih fosilnih goriv. To zlasti velja za nafto (leta 2020 je 20 % uvoza rafinirane nafte in 8 % celotnega uvoza surove nafte prihajalo iz Rusije) in plin (13 % celotnega uvoza plina v letu 2020 je bilo iz Rusije).

Odvisnost od plina in nafte je sicer precejšnja, vendar je pod povprečjem Unije (19), ki znaša 44 % uvoza plina, 23 % uvoza surove nafte in 35 % uvoza rafinirane nafte iz Rusije. Poleg tega bi lahko glede na nedavne geopolitične dogodke spodbujanje projektov medsebojnih povezav na energetskem področju s sosednjimi državami povečalo zanesljivost švedske oskrbe z energijo in prilagodljivost regionalnim razlikam. Opozoriti je treba, da bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, da bi se Švedska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“.
(10)

V skladu s členom 3Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU), je Irska s pismom z dne 11. aprila 2022, podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi tega priporočila.
(5)

Vse od takrat so v Svetu v tesnem posvetovanju s Komisijo ter ustreznimi agencijami in službami EU ter ob uporabi meril in metodologije iz Priporočila Sveta, kot je bilo spremenjeno s Priporočilom (EU) 2021/816, potekale razprave o pregledu seznama tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta. Na podlagi teh razprav bi bilo treba spremeniti seznam tretjih držav iz Priloge I. Na seznam bi bilo treba dodati Čile, Kuvajt in Ruando, z njega pa črtati Bosno in Hercegovino ter Republiko Moldavijo.
(7)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila, ki zato zanjo ni zavezujoče in se v njej ne uporablja. Ker to priporočilo nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to priporočilo, odloči, ali ga bo prenesla v svoje nacionalno pravo.
2.

točka 2 se nadomesti z naslednjim: „V zvezi z epidemiološkim stanjem bi bilo treba uporabiti naslednja merila: — ‚stopnjo skupno sporočenih primerov COVID-19 v 14-dnevnem obdobju‘, tj. skupno število na novo sporočenih primerov COVID-19 na 100 000 prebivalcev v predhodnih 14 dneh; — trend gibanja stopnje novih primerov v istem obdobju v primerjavi s predhodnimi 14 dnevi je stabilen ali se zmanjšuje; — ‚stopnjo testiranja‘, tj. število testov na okužbo s COVID-19 na 100 000 prebivalcev, opravljenih v predhodnih sedmih dneh; — ‚stopnjo pozitivnih testov‘, tj. odstotni delež pozitivnih testov v skupnem številu testov na okužbo s COVID-19, opravljenih v predhodnih sedmih dneh; — naravo virusa, prisotnega v državi, zlasti ali so bile odkrite različice virusa, ki vzbujajo zaskrbljenost. Različice, ki vzbujajo zaskrbljenost, kot take oceni Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) na podlagi ključnih lastnosti virusa, kot so prenosljivost, resnost in zmožnost, da ne sproži imunskega odziva. Tretje države bi morale za vključitev v Prilogo I izpolnjevati naslednje pragove: stopnja skupno sporočenih primerov COVID-19 v 14-dnevnem obdobju ni večja od 25, stopnja testiranja je nad 300, stopnja pozitivnih testov pa ni več kot 4 %. Poleg tega se lahko upošteva splošni odziv na COVID-19, zlasti razpoložljive informacije o vidikih, kot so nadzor, sledenje stikom, zajezitev širjenja, zdravljenje in poročanje ter zanesljivost razpoložljivih informacij in virov podatkov in po potrebi skupna povprečna ocena za vse zmogljivosti iz Mednarodnega zdravstvenega pravilnika (MZP). Podatke v zvezi s ‚stopnjo testiranja‘ in ‚stopnjo pozitivnih testov‘ bi moral zagotoviti Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) na podlagi informacij, ki so mu na voljo. Te podatke bi bilo mogoče dopolniti z informacijami, ki bi jih zagotovile delegacije EU, ko bi bile na voljo, tudi na podlagi kontrolnega seznama, priloženega sporočilu z dne 11. junija 2020.“;
(18)

Češki trg dela je bil skozi vse leto 2019 in v začetku leta 2020 trden in iz večine kazalnikov so bili razvidni pozitivni rezultati. Stopnja zaposlenosti se je višala, brezposelnost pa se je spustila na najnižjo raven doslej. Vendar naj bi se glede na spomladansko napoved Komisije iz leta 2020 brezposelnost v letu 2020 povišala na 5,0 %, leta 2021 pa rahlo znižala na 4,2 %. Vlada se je na pandemijo COVID-19 nemudoma odzvala z uvedbo številnih ukrepov za zaščito dohodkov in zaposlitev, pri čemer je posebno pozornost namenila podjetjem in samozaposlenim. Vendar predlagani ukrepi za ublažitev posledic krize nekaterih ranljivih skupin na trgu dela (delavcev s kratkoročnimi pogodbami in delavcev, najetih prek agencij za začasno delo) ne ščitijo v celoti. Zaprtje vrtcev in šol med zaporo je morda še posebno prizadelo ženske, ki imajo zaradi otrok znatne obveznosti za oskrbo. Spodbujanje naložb v otroško varstvo in dolgotrajno oskrbo v kombinaciji s prožno ureditvijo dela, kot je na primer delo na daljavo, bi moralo olajšati izhod iz krize. Bolj ciljno usmerjene aktivne politike zaposlovanja ter zagotavljanje znanj in spretnosti ob posvetovanju, in sicer v posvetovanju s socialnimi partnerji, podpirajo tako ohranjanje zaposlenih kot poklicne prehode. Uspešen ponovni vstop na trg dela, zlasti za ranljive skupine, lahko olajšajo tudi javne službe za zaposlovanje, in sicer z zagotavljanjem svetovanja, smernic in povezovanja z raznimi deležniki. Lažji in hitrejši dostop do socialne zaščite bi ljudem omogočil, da se izognejo revščini in prisilnim izselitvam. Na rezultate izobraževanja še vedno močno vplivajo socialno-ekonomske neenakosti in nizke naložbe. Zagotavljanje dostopa do vključujočega kakovostnega izobraževanja in usposabljanja, tudi v digitalnem okviru, lahko prispeva k izboljšanju spretnosti in znanj ter razširjanju digitalnega učenja. Ključno je spodbujanje digitalnih spretnosti in znanj, tudi s podporo in stalnim usposabljanjem učiteljev in predavateljev. Javnofinančni odhodki na študenta na vseh stopnjah izobrazbe ostajajo razmeroma nizki. Pomanjkanje usposobljenih učiteljev kaže na potrebo po izboljšanju privlačnosti poklica, zlasti za nadarjene mlade.
(18)

Komisija bo sodelovala z državami članicami pri čimprejšnjem ustvarjanju okvira za ocenjevanje, odobritev in vzajemno priznavanje hitrih testov ter za vzajemno priznavanje rezultatov testiranja. Poleg tega bo spremljala trg in razpoložljivost novih hitrih antigenskih testov, pri tem upoštevala njihovo klinično učinkovitost in merila, o katerih je potrebno soglasje, ter vzpostavila zbirko informacij o hitrih antigenskih testih in rezultatih validacijskih študij, ko bodo na razpolago povsod po EU, izhajajoč iz obstoječe podatkovne zbirke o in vitro diagnostičnih pripomočkih in metodah testiranja za COVID-19. Podala bo pobude za nabavo testov, da bi zagotovila pravičnejši dostop do hitrih antigenskih testov ter njihovo hitro uvedbo povsod po EU.
(17)

Belgijski organi so se na pandemijo COVID-19 odzvali s sprejetjem celovitega svežnja ukrepov za ublažitev socialnih in gospodarskih posledic resnega upada gospodarske aktivnosti. Vzpostavljena je bila poroštvena shema v višini 50 milijard EUR za nova kratkoročna posojila za poslovno vzdržna podjetja. Regije in skupnosti so tudi uvedle poroštva za premostitvena in navadna poslovna posojila, likvidnostno podporo za podjetja v obliki neposrednih posojil in ukrepe za finančno podporo podjetjem, ki jih je kriza zaradi COVID-19 najbolj prizadela. Povračilo obstoječih hipotekarnih posojil in poslovnih posojil se lahko podaljša. Uveden je bil začasni moratorij na stečajni postopek za močno prizadeta podjetja. Uvedene so bile tudi različne spodbude, namenjene temu, da bi več delavcev ostalo na delovnem mestu ali ponovno začelo delati, kar bi zagotovilo neprekinjeno poslovanje. Socialni prispevki in plačilo davkov, na primer davka na dodano vrednost, davka od dohodkov pravnih oseb in dohodnine, se lahko odložijo, v nekaterih primerih pa so oproščeni. Zvezna vlada je pripravila shemo za začasno brezposelnost zaradi višje sile, ki zagotavlja večje socialne prejemke in je na voljo podjetjem, ki jih je prizadela kriza zaradi COVID-19. Samozaposlenim osebam, ki so morale prekiniti dejavnost za vsaj sedem zaporednih dni, se odobri mesečno nadomestilo dohodka. Postopno zniževanje denarnih nadomestil za brezposelnost je začasno zamrznjeno. Zvezna vlada tudi pripravlja dodaten sveženj ukrepov za spopadanje z insolventnostjo podjetij, kot je na primer oprostitev plačila davka od dohodkov pravnih oseb ali dohodnine za davčno leto 2020.
(18)

Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 8,3 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 7,7 %. Potrebni so učinkoviti kratkoročni in srednjeročni ukrepi politike, zasnovani v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji, da bi se zajezilo povečevanje stopnje brezposelnosti in bi se na trg dela ponovno vključili ljudje, ki so izgubili zaposlitev zaradi krize COVID-19. Ta prizadevanja bi morala podpirati tudi skupine, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, kot so nizkokvalificirani delavci, invalidi, osebe z delno delovno sposobnostjo in osebe z migrantskim ozadjem. Finska ima vzpostavljene sheme skrajšanega delovnega časa, zaradi katerih je veliko zaposlenih na začasnem čakanju na delo. Aktivne politike zaposlovanja, vključno z ukrepi za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo, bi lahko zagotovile hiter in trajen ponovni vstop na trg dela. Subvencionirane plače bi lahko bile ciljno usmerjene ter povezane z usposabljanjem in nadaljnjim ukrepanjem javnih služb za zaposlovanje. Prekvalifikacija in izpopolnjevanje sta ključna za ohranjanje zaposljivosti delovne sile v vse bolj digitalnem in zelenem gospodarstvu. Reforma nenehnega učenja bi lahko pomagala obravnavati potrebo po izpopolnjevanju odraslih, tudi nizkokvalificiranih, v sektorjih, pomembnih za trg dela, kot je sektor informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT). Da bi se na trgu zagotovila znanja in spretnosti, ki so potrebna v času demografskih in tehnoloških sprememb, bo pomembno še naprej zagotavljati, da bo izobraževanje ustrezno glede na potrebe trga dela, tudi z zagotavljanjem zadostnih univerzitetnih mest v skladu s predvidevanji glede zaposlovanja za vsak sektor in regijo. Da bi se izognili poslabšanju socialno-ekonomskega položaja najbolj ranljivih skupin zaradi krize COVID-19, bo ključno obravnavati digitalni razkorak, zlasti pri zagotavljanju, da imajo prikrajšani učenci dostop do kakovostnega izobraževanja. Zapleten sistem socialnih prejemkov in nadomestil ustvarja ovire za sprejetje zaposlitve. Da bi spodbudili odločanje za skrajšani delovnik in zaposlitev za delovni čas, krajši od polnega, bi bilo treba učinkovito uporabljati register dohodkov, ki vsebuje realne informacije o plačah ter socialnih prejemkih in nadomestilih, hkrati pa bi bilo treba socialne prejemke in nadomestila hitreje obravnavati. Srednjeročno bo za Finsko pomembno, da izvede reformo sistema socialnih prejemkov in nadomestil, da tako spodbudi zaposlovanje ter pripravi sistem socialnega varstva za prihodnost.
(24)

Zato bi morali ustrezni organi za nadzor trga za rešitev pomanjkanja osebne varovalne opreme, potrebne v okviru izbruha COVID-19, ko bo osebna varovalna oprema brez nameščene oznake CE vstopila na trg EU, oceniti proizvode in, če ugotovijo, da je osebna varovalna oprema skladna z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami iz zadevne uredbe, sprejeti ukrepe, ki omogočajo dajanje take osebne varovalne opreme na trg Unije za omejeno obdobje ali med izvajanjem postopka ugotavljanja skladnosti s priglašenim organom. Za zagotovitev, da se taki proizvodi lahko dajo na voljo v drugih državah članicah, in glede na pomen zagotavljanja učinkovite izmenjave informacij ter usklajenega odziva na vse nevarnosti za zdravje in varnost državljanov, je primerno, da organ za nadzor trga, ki izvaja takšno ocenjevanje, svojo odločitev sporoči organom drugih držav članic in Komisiji prek rednih kanalov za izmenjavo informacij o tržnem nadzoru.
(5)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila, ki zato zanjo ni zavezujoče in se v njej ne uporablja. Ker to priporočilo nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to priporočilo, odloči, ali bo to priporočilo uveljavila.
(7)

Ključno za spodbujanje trajnostne in vključujoče rasti na Danskem je, da se v času demografskih in tehnoloških sprememb zagotovi ponudba delovne sile in obravnava njeno pomanjkanje, zlasti kvalificiranih delavcev in strokovnjakov za informacijske in komunikacijske tehnologije. Verjetno je, da bodo reforme in naložbe, ki izboljšujejo privlačnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter s tem povečujejo stopnjo udeležbe v njima, pozitivno vplivale na ponudbo kvalificiranih delavcev. Stalne naložbe v izobraževanje odraslih in vseživljenjsko učenje ter digitalne spretnosti in znanja bi lahko prav tako pomagale pri reševanju te problematike. Poleg tega bi bilo koristno v ospredje postaviti boljše vključevanje marginaliziranih in prikrajšanih skupin na trg dela. To se nanaša zlasti na mlade z nizko izobrazbo, ljudi z migrantskim ozadjem ter osebe z zmanjšano delovno zmožnostjo in invalide. Poleg tega še naprej del problematike ostaja učni uspeh otrok z migrantskim ozadjem.
(11)

Trg dela je postal tesen zaradi rasti zaposlenosti, pa tudi zaradi neugodnih demografskih dogodkov, vključno z izseljevanjem. Za ublažitev učinka upadanja delovno sposobnega prebivalstva so potrebne naložbe v človeški kapital in boljši dostop do trga dela za vse. Glede na nenehno pomanjkanje znanj in spretnosti ter njihovo neusklajenost s povpraševanjem je pomembno, da Litva pospeši reforme za izboljšanje kakovosti in učinkovitosti na vseh ravneh izobraževanja ter zagotovi pravičen dostop do kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja. Zaradi upadanja prebivalstva se je šolska mreža znašla pod pritiskom. Zaradi teh demografskih sprememb so potrebne strategije za ohranitev dostopa do visokokakovostnega izobraževanja za vse, obenem pa je treba zagotoviti učinkovitost šolske mreže in podpreti učitelje, ki jih bo prizadelo združevanje šol. Še vedno so potrebni znatni ukrepi za združevanje institucij v visokošolski mreži, ki jo sestavlja več kot 40 državnih in zasebnih univerz in visokih šol. Ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja morajo posodobiti učne načrte ter izboljšati odzivnost na potrebe lokalnega in regionalnega trga dela. Učinkoviti in lahko dostopni ukrepi za izobraževanje, preusposabljanje in izpopolnjevanje odraslih bi lahko skupaj z zagotavljanjem socialnih storitev povečali število oseb na trgu dela. Udeležba v izobraževanju odraslih ostaja nizka, in sicer 6,6 % v letu 2018, kar je precej pod povprečjem Unije (11,1 %). Litovsko gospodarstvo bi lahko imelo koristi od naložb v nadgrajevanje znanj in spretnosti, vključno z digitalnimi znanji in spretnostmi, ter naložb v inovacije in boljše vključevanje prikrajšanih na trg dela (na primer invalidov, starejših, brezposelnih ali neaktivnih odraslih). Na splošno je za spodbujanje sodelovanja socialnih partnerjev pomembna krepitev njihovih zmogljivosti.
(19)

Javne storitve niso bile prilagojene upadajočemu in starajočemu se prebivalstvu. Zaradi upadanja števila prebivalcev in urbanizacije so infrastruktura in javne službe na podeželskih območjih premalo izkoriščene. V javni upravi, izobraževanju in zdravstvenih storitvah so potrebne strategije za ohranitev dostopa do kakovostnih storitev na redko poseljenih in propadajočih območjih, hkrati pa je treba zagotoviti večjo učinkovitost. Nedavno je bila napovedana splošna upravna ozemeljska reforma, ki naj bi se izvedla do decembra 2021. Pravočasno izvajanje te reforme bi lahko prispevalo k povečanju odgovornosti in učinkovitosti javnega sektorja, še zlasti glede na operativni program za sredstva Unije, ki ga je treba odobriti do leta 2020.