UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1201/2009

z dne 30. novembra 2009

o izvajanju Uredbe (ES) št. 763/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o popisih prebivalstva in stanovanj v zvezi s tehničnimi specifikacijami za vsebine in posamezne razčlembe teh vsebin

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) Evropskega parlamenta in Sveta št. 763/2008 z dne 9. julija 2008 o popisih prebivalstva in stanovanj (1) in zlasti člena 5(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Da se zagotovi primerljivost podatkov, pridobljenih na podlagi popisov prebivalstva in stanovanj, ki se izvajajo v državah članicah, in da se omogoči izdelava zanesljivih pregledov na ravni Skupnosti, morajo biti vsebine popisa, določene v Uredbi (ES) št. 763/2008, enako opredeljene in razčlenjene v vseh državah članicah. Uredba (ES) št. 763/2008 zato zahteva, da Evropska komisija sprejme tehnične specifikacije za te vsebine in posamezne razčlembe teh vsebin.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ta uredba opredeljuje tehnične specifikacije za vsebine popisa in posamezne razčlembe teh vsebin, ki so potrebne za izvajanje Uredbe (ES) št. 763/2008. Tehnične specifikacije, ki se uporabljajo za podatke, ki morajo biti predloženi Evropski komisiji za referenčno leto 2011, so navedene v prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 218, 13.8.2008, str. 14.

PRILOGA

Tehnične specifikacije za vsebine popisa in posamezne razčlembe teh vsebin

Tehnične specifikacije so predstavljene na naslednji način:

— Vsaka vsebina je opredeljena z naslovom.

— Naslovu vsebine lahko sledijo tehnične specifikacije, ki se na splošno nanašajo na to vsebino.

— Nato je (so) opredeljena(-e) razčlemba(-e) te vsebine. Nekatere vsebine imajo po več razčlemb z različnimi ravnmi podrobnosti. Kjer je ustrezno, „H“ pomeni razčlembo z najvišjo ravnjo podrobnosti, „M“ razčlembo s srednjo ravnjo podrobnosti in „L“ razčlembo z najnižjo ravnjo podrobnosti.

— Opredeljeni so skupni seštevki, za katere se razčlembe uporabljajo. Vsaki razčlembi lahko sledijo dodatne tehnične specifikacije, ki se nanašajo posebej na to razčlembo.

Opredelitve, iz člena 2 Uredbe (ES) št. 763/2008, se uporabljajo tudi za to uredbo:

Vsebina: Kraj običajnega prebivališča

Pri uporabi opredelitve „običajnega prebivališča“ iz člena 2(d) Uredbe (ES) št. 763/2008, morajo države članice upoštevati naslednje posebne primere:

(a) Če oseba med letom redno živi v več prebivališčih, se šteje, da je njen kraj običajnega prebivališča tisto prebivališče, kjer preživi večino časa v letu, ne glede na to, ali je to prebivališče znotraj države ali v tujini. Za osebo, ki je med tednom zaradi dela odsotna od doma in se v družinski dom vrača ob koncih tedna, pa se šteje, da je njen kraj običajnega prebivališča njen družinski dom, ne glede na to, ali je njen kraj dela drugje v državi ali v tujini.

(b) Za osnovnošolce, srednješolce in študente, ki so med šolskim semestrom odsotni od doma, se šteje, da je njihov kraj običajnega prebivališča njihov družinski dom, ne glede na to, ali se izobražujejo drugje v državi ali v tujini.

(c) Za študente terciarnega izobraževanja, ki so zaradi študija na visokošolski ustanovi ali univerzi odsotni od doma, se šteje, da je njihov kraj običajnega prebivališča njihov naslov med študijem, bodisi v okviru ustanove (na primer internat) ali zasebne nastanitve, oziroma ne glede na to, ali se izobražujejo znotraj države ali v tujini. Če je kraj izobraževanja znotraj države, se družinski dom izjemoma lahko šteje za kraj običajnega prebivališča.

(d) Ustanova je lahko kraj običajnega prebivališča vseh njenih stanovalcev, ki med popisom v njej preživljajo oziroma bodo predvidoma preživeli 12 mesecev ali več.

(e) Splošno pravilo glede tega, kje oseba običajno preživi večino svojega dnevnega počitka, se uporablja za osebe med opravljanjem obvezne vojaške dolžnosti in pripadnike oboroženih sil, ki živijo v vojašnicah ali taborih.

(f) Za brezdomca ali osebo brez strehe nad glavo, nomade, potepuhe in osebe brez koncepta običajnega prebivališča se šteje, da je kraj popisa njihov kraj običajnega prebivališča.

(g) Za otroka, ki ima izmenično dva kraja prebivališča (na primer, če sta njegova starša razvezana), se šteje, da je njegov kraj običajnega prebivališča tisti kraj, kjer preživi večino svojega časa. Če pri obeh starših preživi enako časa, se šteje, da je njegov kraj običajnega prebivališča tisti kraj, v katerem je otrok v noči popisa.

Na podlagi opredelitve kraja običajnega prebivališča se osebe, ki običajno prebivajo v kraju popisa, vendar so odsotne oziroma bodo med izvajanjem popisa predvidoma odsotne manj kot eno leto, obravnavajo kot začasno odsotne osebe, ki se kot take vključijo v skupno prebivalstvo. V nasprotju s tem pa se osebe, ki živijo oziroma bodo predvidoma živele izven kraja popisa eno leto ali več, ne obravnavajo kot začasno odsotne, zato se ne vključijo v skupno prebivalstvo. Na to ne vpliva dolžina občasnih obiskov pri njihovih družinah.

Osebe, ki so popisane, vendar ne izpolnjujejo pogojev za običajno prebivališče v kraju popisa, kar pomeni, da ne živijo oziroma predvidoma ne bodo živele v kraju popisa v neprekinjenem obdobju najmanj 12 mesecev, se obravnavajo kot začasno prisotne, zato se ne prištejejo k skupnemu rezidenčnemu prebivalstvu.

Geografsko območje (1) GEO.N. GEO.L. GEO.M. GEO.H. 0. Skupaj (na ozemlju države članice) 0. 0. 0. 0. x. Vse regije NUTS 1 v državi članici x. x. x. x.x. Vse regije NUTS 2 v državi članici x.x. x.x. x.x. x.x.x. Vse regije NUTS 3 v državi članici x.x.x. x.x.x. x.x.x.x. Vse regije LAU 2 v državi članici x.x.x.x.

Namen razčlemb za „geografsko območje“ je razdelitev seštevka ali vmesnega seštevka po osebah (kraj običajnega prebivališča). Prav tako se lahko uporabljajo za regionalno razdelitev seštevka, ki se ne nanaša niti na vsebino „kraj običajnega prebivališča“ niti na „lokacijo kraja dela“.

Za razčlembe „geografskega območja“ se uporabljajo različice klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) in klasifikacije lokalnih upravnih enot (LAU), veljavne na dan 1. januarja 2011.

Vsebina: Lokacija kraja dela

Lokacija kraja dela je geografsko območje, na katerem trenutno zaposlena oseba opravlja svojo službo.

Kraj dela za osebe, ki večinoma delajo doma, je enak kraju njihovega običajnega prebivališča. Pojem „delo“ se nanaša na delo, ki ga opravlja „zaposlena oseba“, kakor je opredeljena znotraj vsebine „trenutni status aktivnosti“. Delo na domu „večinoma“ pomeni, da oseba ves čas ali večino časa dela doma, medtem ko manj ali nič časa preživi na drugem kraju dela.

Lokacija kraja dela (2) LPW.N. LPW.L. 0. Skupaj 0. 0. 1. Na ozemlju države članice 1. 1. 1.x. Vse regije NUTS 1 v državi članici 1.x. 1.x.x. Vse regije NUTS 2 v državi članici 1.x.x. 2. Ne na ozemlju države članice 2. 2. 3. Se ne uporablja (ne dela) 3. 3.

Namen razčlemb za „lokacijo kraja dela“ je razdelitev seštevka ali vmesnega seštevka po osebah.

Za razčlembe „lokacije kraja dela“ se uporablja različica klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS), veljavna na dan 1. januarja 2011.

Vsebina: Prostorska enota

Prostorska enota je opredeljena kot poseben naselitveni sklop, tj. območje, ki ga opredeljujejo prebivalci, živeči v sosednjih ali sklenjenih stavbah. Te stavbe lahko:

(a) tvorijo neprekinjeno pozidano območje z jasno prepoznavnimi ulicami;

(b) sestavljajo skupek stavb, za katerega se uporablja enotno lokalno poimenovanje, čeprav ni del prej navedenega pozidanega območja;

(c) sestavljajo skupek stavb, od katerih nobena od svojega najbližjega soseda ni oddaljena več kot 200 metrov, čeprav ne izpolnjujejo nobenega od obeh zgoraj navedenih pogojev.

Pri uporabi te opredelitve je treba upoštevati, da določene namembnosti zemljišč ne prekinjajo pozidanega območja. Te kategorije zajemajo: industrijske in trgovske stavbe ter objekte, javne parke, igrišča in vrtove, nogometna igrišča in druge športne objekte, mostove čez reke, železniške proge, kanale, parkirišča in drugo prometno infrastrukturo, cerkve in pokopališča.

Regije LAU 2 z manj kot 2 000 prebivalci se lahko štejejo za eno prostorsko enoto.

Prebivalci prostorske enote so opredeljeni kot osebe, ki imajo običajno prebivališče v tej prostorski enoti.

Raztresena stavba se uvrsti v kategorijo, ki predstavlja število oseb z običajnim prebivališčem v tej stavbi.

Velikost prostorske enote LOC. 0. Skupaj 0. 1. 1 000 000 prebivalcev in več 1. 2. od 500 000 do 999 999 prebivalcev 2. 3. od 200 000 do 499 999 prebivalcev 3. 4. od 100 000 do 199 999 prebivalcev 4. 5. od 50 000 do 99 999 prebivalcev 5. 6. od 20 000 do 49 999 prebivalcev 6. 7. od 10 000 do 19 999 prebivalcev 7. 8. od 5 000 do 9 999 prebivalcev 8. 9. od 2 000 do 4 999 prebivalcev 9. 10. od 1 000 do 1 999 prebivalcev 10. 11. od 500 do 999 prebivalcev 11. 12. od 200 do 499 prebivalcev 12. 13. manj kot 200 prebivalcev 13.

Namen razčlembe za „velikost prostorske enote“ je razdelitev seštevka ali vmesnega seštevka enot, ki se lahko nahajajo v „prostorskih enotah“, vključno s seštevkom ali vmesnim seštevkom po osebah.

Vsebina: Spol

Spol SEX. 0. Skupaj 0. 1. Moški 1. 2. Ženski 2.

Namen razčlembe „spol“ je razdelitev seštevka ali vmesnega seštevka po osebah.

Vsebina: Starost

Zabeleži se starost, ki je dopolnjena na referenčni datum (starost v dopolnjenih letih).

Starost AGE.L. AGE.M. AGE.H. 0. Skupaj 0. 0. 0. 1. manj kot 15 let 1. 1. 1. 1.1. manj kot 5 let 1.1. 1.1. 1.1.1 manj kot 1 leto 1.1.1 1.1.2. 1 leto 1.1.2. 1.1.3. 2 leti 1.1.3. 1.1.4. 3 leta 1.1.4. 1.1.5. 4 leta 1.1.5. 1.2. od 5 do 9 let 1.2. 1.2. 1.2.1. 5 let 1.2.1. 1.2.2. 6 let 1.2.2. 1.2.3. 7 let 1.2.3. 1.2.4. 8 let 1.2.4. 1.2.5. 9 let 1.2.5. 1.3. od 10 do 14 let 1.3. 1.3. 1.3.1. 10 let 1.3.1. 1.3.2. 11 let 1.3.2. 1.3.3. 12 let 1.3.3. 1.3.4. 13 let 1.3.4. 1.3.5. 14 let 1.3.5. 2. od 15 do 29 let 2. 2. 2. 2.1. od 15 do 19 let 2.1. 2.1. 2.1.1. 15 let 2.1.1. 2.1.2. 16 let 2.1.2. 2.1.3. 17 let 2.1.3. 2.1.4. 18 let 2.1.4. 2.1.5. 19 let 2.1.5. 2.2. od 20 do 24 let 2.2. 2.2. 2.2.1. 20 let 2.2.1. 2.2.2. 21 let 2.2.2. 2.2.3. 22 let 2.2.3. 2.2.4. 23 let 2.2.4. 2.2.5. 24 let 2.2.5. 2.3. od 25 do 29 let 2.3. 2.3. 2.3.1. 25 let 2.3.1. 2.3.2. 26 let 2.3.2. 2.3.3. 27 let 2.3.3. 2.3.4. 28 let 2.3.4. 2.3.5. 29 let 2.3.5. 3. od 30 do 49 let 3. 3. 3. 3.1. od 30 do 34 let 3.1. 3.1. 3.1.1. 30 let 3.1.1. 3.1.2. 31 let 3.1.2. 3.1.3. 32 let 3.1.3. 3.1.4. 33 let 3.1.4. 3.1.5. 34 let 3.1.5. 3.2. od 35 do 39 let 3.2. 3.2. 3.2.1. 35 let 3.2.1. 3.2.2. 36 let 3.2.2. 3.2.3. 37 let 3.2.3. 3.2.4. 38 let 3.2.4. 3.2.5. 39 let 3.2.5. 3.3. od 40 do 44 let 3.3. 3.3. 3.3.1. 40 let 3.3.1. 3.3.2. 41 let 3.3.2. 3.3.3. 42 let 3.3.3. 3.3.4. 43 let 3.3.4. 3.3.5. 44 let 3.3.5. 3.4. od 45 do 49 let 3.4. 3.4. 3.4.1. 45 let 3.4.1. 3.4.2. 46 let 3.4.2. 3.4.3. 47 let 3.4.3. 3.4.4. 48 let 3.4.4. 3.4.5. 49 let 3.4.5. 4. od 50 do 64 let 4. 4. 4. 4.1. od 50 do 54 let 4.1. 4.1. 4.1.1. 50 let 4.1.1. 4.1.2. 51 let 4.1.2. 4.1.3. 52 let 4.1.3. 4.1.4. 53 let 4.1.4. 4.1.5. 54 let 4.1.5. 4.2. od 55 do 59 let 4.2. 4.2. 4.2.1. 55 let 4.2.1. 4.2.2. 56 let 4.2.2. 4.2.3. 57 let 4.2.3. 4.2.4. 58 let 4.2.4. 4.2.5. 59 let 4.2.5. 4.3. od 60 do 64 let 4.3. 4.3. 4.3.1. 60 let 4.3.1. 4.3.2. 61 let 4.3.2. 4.3.3. 62 let 4.3.3. 4.3.4. 63 let 4.3.4. 4.3.5. 64 let 4.3.5. 5. od 65 do 84 let 5. 5. 5. 5.1. od 65 do 69 let 5.1. 5.1. 5.1.1. 65 let 5.1.1. 5.1.2. 66 let 5.1.2. 5.1.3. 67 let 5.1.3. 5.1.4. 68 let 5.1.4. 5.1.5. 69 let 5.1.5. 5.2. od 70 do 74 let 5.2. 5.2. 5.2.1. 70 let 5.2.1. 5.2.2. 71 let 5.2.2. 5.2.3. 72 let 5.2.3. 5.2.4. 73 let 5.2.4. 5.2.5. 74 let 5.2.5. 5.3. od 75 do 79 let 5.3. 5.3. 5.3.1. 75 let 5.3.1. 5.3.2. 76 let 5.3.2. 5.3.3. 77 let 5.3.3. 5.3.4. 78 let 5.3.4. 5.3.5. 79 let 5.3.5. 5.4. od 80 do 84 let 5.4. 5.4. 5.4.1. 80 let 5.4.1. 5.4.2. 81 let 5.4.2. 5.4.3. 82 let 5.4.3. 5.4.4. 83 let 5.4.4. 5.4.5. 84 let 5.4.5. 6. 85 let in več 6. 6. 6. 6.1. od 85 do 89 let 6.1. 6.1. 6.1.1. 85 let 6.1.1. 6.1.2. 86 let 6.1.2. 6.1.3. 87 let 6.1.3. 6.1.4. 88 let 6.1.4. 6.1.5. 89 let 6.1.5. 6.2. od 90 do 94 let 6.2. 6.2. 6.2.1. 90 let 6.2.1. 6.2.2. 91 let 6.2.2. 6.2.3. 92 let 6.2.3. 6.2.4. 93 let 6.2.4. 6.2.5. 94 let 6.2.5. 6.3. od 95 do 99 let 6.3. 6.3. 6.3.1. 95 let 6.3.1. 6.3.2. 96 let 6.3.2. 6.3.3. 97 let 6.3.3. 6.3.4. 98 let 6.3.4. 6.3.5. 99 let 6.3.5. 6.4. 100 let in več 6.4. 6.4.

Namen razčlemb za „spol“ je razdelitev seštevka ali vmesnega seštevka po osebah.

Vsebina: Zakonski stan

Zakonski stan je opredeljen kot (pravni) zakonski status posameznika v odnosu do zakonskega prava (ali navad) določene države (tj. status de jure).

Oseba se uvrsti v skladu z njenim nazadnje pridobljenim zakonskim stanom, ki velja na referenčni datum.

Države članice posredujejo podatke o registriranih partnerstvih, če imajo pravni okvir za ureditev partnerstev:

(a) ki imajo za posledico pravne zakonske obveznosti med dvema osebama,

(b) vendar niso zakonske zveze in

(c) izključujejo osebe, ki so poročene ali imajo pravne obveznosti, izhajajoče iz sedanjega partnerstva, vendar se sočasno zavezujejo k pravni obveznosti, izhajajoči iz nove zakonske zveze ali drugega tovrstnega partnerstva z drugo osebo.

Zakonski stan LMS. 0. Skupaj 0. 1. Nikoli poročeni in nikoli v registriranem partnerstvu 1. 2. Poročeni 2. 2.1. V zakonskem stanu z osebo drugega spola (neobvezno) 2.1. 2.2. V zakonskem stanu z istospolno osebo (neobvezno) 2.2. 3. Ovdoveli (in ne ponovno poročeni ali v registriranem partnerstvu) 3. 4. Razvezani (in ne ponovno poročeni ali v registriranem partnerstvu) 4. 5. V registriranem partnerstvu 5. 5.1. V registriranem partnerstvu z osebo drugega spola (neobvezno) 5.1. 5.2. V registriranem partnerstvu z istospolno osebo (neobvezno) 5.2. 6. Registrirano partnerstvo, ki se konča s smrtjo partnerja (in ne poročeni ali v novem registriranem partnerstvu) 6. 7. Sodno razvezano registrirano partnerstvo (in ne poročeni ali v novem registriranem partnerstvu) 7. 8. Ni navedeno 8.

Namen razčlembe „zakonski stan“ je razdelitev seštevka ali vmesnega seštevka po osebah.

V državah članicah, kjer zakonodaja določa, da se poročena partnerja lahko „sodno ločita“, se take „sodno ločene“ osebe uvrstijo pod rubriko „poročeni“ (LMS.2.).

Vsebina: Trenutni status aktivnosti

„Trenutni status aktivnosti“ pomeni trenutno razmerje osebe do gospodarske dejavnosti na podlagi enotedenskega referenčnega obdobja, ki je lahko natančno opredeljen teden, zadnji, nespremenljiv, koledarski teden ali zadnji dopolnjeni koledarski teden oziroma zadnjih sedem dni pred popisom.

„Trenutno delovno aktivno prebivalstvo“ zajema vse osebe, ki izpolnjujejo pogoje za vključitev med zaposlene ali brezposelne.

„Zaposlene“ osebe zajemajo vse osebe, stare 15 let in več, ki so v referenčnem tednu:

(a) opravile najmanj eno uro dela za plačilo ali dobiček bodisi v gotovini ali v naravi;

(b) začasno izostale iz delovnega mesta, na katerem so že delale in s katerim so ohranile formalno povezavo, oziroma niso opravljale samozaposlitvene dejavnosti.

Zaposlene osebe, ki trenutno ne delajo, se obravnavajo kot osebe v plačanem zaposlitvenem razmerju, če so imele formalno povezavo z delovnim mestom. Razlogi za tak začasen izostanek so lahko:

(a) bolezen ali poškodba;

(b) dopust ali počitnice;

(c) stavka ali izprtje;

(d) študijski ali izobraževalni dopust;

(e) porodniški ali starševski dopust;

(f) upad gospodarske dejavnosti;

(g) začasna dezorganizacija ali prekinitev dela, na primer zaradi slabega vremena, mehanske ali električne okvare, pomanjkanja surovin ali goriv; ali

(h) druga začasna odsotnost z dovoljenjem ali brez njega.

Formalna povezava z delovnim mestom se določi na podlagi enega ali več naslednjih pogojev:

(a) neprekinjeno prejemanje plače ali mezde;

(b) zagotovilo povratka na delo po izteku nepredvidenega dogodka oziroma dogovor o datumu vrnitve;

(c) daljša odsotnost z delovnega mesta, med katero delavec, kjer je ustrezno, lahko dobiva nadomestilo plače, ne da bi moral sprejeti drugo delo.

Samozaposlene osebe (brez pomagajočih družinskih delavcev) so vključene med „zaposlene“, če so opravljale dejavnost med referenčnim tednom oziroma če so začasno odsotne od dela, medtem ko njihovo podjetje še naprej obstaja.

Pomagajoči družinski delavci so vključeni med „zaposlene“, če so med referenčnim tednom opravljali dejavnost.

Med „brezposelne“ so vključene vse osebe, stare 15 let in več, ki so bile:

(a) „brez dela“, tj. med referenčnim tednom niso bile v plačanem zaposlitvenem razmerju ali samozaposlene;

(b) „trenutno na razpolago za delo“, tj. so bile na voljo za sklenitev plačanega zaposlitvenega razmerja ali samozaposlitve med referenčnim tednom in dva tedna po tem;

(c) „iskalci dela“, tj. so naredile določene korake v smislu iskanja plačane zaposlitve ali samozaposlitve v štirih tednih, ki so se končali z referenčnim tednom.

Kategorija „trenutno delovno neaktivni“ vključuje osebe, ki so pod nacionalno opredeljeno minimalno starostjo za gospodarsko dejavnost.

Pri dodelitvi enotnega statusa aktivnosti določeni osebi ima status „zaposleni“ prednost pred statusom „brezposelni“, status „brezposelni“ pa ima prednost pred statusom „delovno neaktivni“.

Trenutni status aktivnosti CAS.L. CAS.H. 0. Skupaj 0. 0. 1. Trenutno delovno aktivni 1. 1. 1.1. Zaposleni 1.1. 1.1. 1.2. Brezposelni 1.2. 1.2. 1.2.1. Brezposelni, prej v zaposlitvenem razmerju 1.2.1. 1.2.2. Brezposelni, prej nikoli zaposleni 1.2.2. 2. Trenutno delovno neaktivni 2. 2. 2.1. Osebe pod nacionalno opredeljeno minimalno starostjo za gospodarsko dejavnost 2.1. 2.2. Prejemniki pokojnine ali dohodka od kapitala 2.2. 2.3. Študenti (trenutno delovno neaktivni) 2.3. 2.4. Gospodinjski pomočniki in drugi 2.4. 2.4.1. Gospodinjski pomočniki (neobvezno) 2.4.1. 2.4.2. Drugi (neobvezno) 2.4.2. 3. Ni navedeno 3. 3.

Namen razčlemb za „trenutni status aktivnosti“ je razdelitev seštevka ali vmesnega seštevka po osebah.

Pri dodelitvi enotnega statusa aktivnosti vsaki osebi, ki trenutno ni delovno aktivna, ima status „osebe pod nacionalno opredeljeno minimalno starostjo za gospodarsko dejavnost“ prednost pred statusom „prejemniki pokojnine ali dohodka od kapitala“, status „prejemniki pokojnine ali dohodka od kapitala“ pred statusom „študenti (delovno neaktivni)“ in status „študenti (delovno neaktivni)“ pred statusom „gospodinjski pomočniki in drugi“.

Kategorija „študenti (delovno neaktivni)“ (CAS.H.2.3.) tako vključuje dijake in študente terciarnega izobraževanja, ki:

— so dosegli ali presegli nacionalno opredeljeno minimalno starost za gospodarsko dejavnost;

— niso delovno aktivni in

— niso prejemniki pokojnine ali dohodka od kapitala.

Vsebina: Poklic

„Poklic“ se nanaša na vrsto dela, ki se opravlja na delovnem mestu. „Vrsto dela“ opredeljujejo glavne naloge in dolžnosti dela.

Uvrstitev določene osebe v okviru razčlemb vsebin „poklic“, „dejavnost“ in „zaposlitveni status“ mora temeljiti na istem delovnem mestu. Osebe, ki imajo več delovnih mest, se razvrstijo glede na poklic, ki ga opravljajo na osnovnem delovnem mestu, ki se določi na podlagi:

(1) časa, preživetega na delovnem mestu, ali, če tega podatka ni,

(2) prejetega dohodka.

Poklic OCC. 0. Skupaj 0. 1. Vodilni delavci 1. 2. Strokovni delavci 2. 3. Tehniki in pomožni strokovni delavci 3. 4. Pisarniški pomočniki 4. 5. Delavci na področju storitev in prodaje 5. 6. Kvalificirani kmetijski, gozdarski in ribiški delavci 6. 7. Delavci na področju obrti in povezanih dejavnosti 7. 8. Upravljavci in sestavljavci naprav in strojev 8. 9. Osnovni poklici 9. 10. Poklici v oboroženih silah 10. 11. Ni navedeno 11. 12. Se ne uporablja 12.

Namen razčlembe „poklic“ je razdelitev seštevka ali vmesnega seštevka po osebah.

Osebe, stare 15 let ali več, ki so bile:

— zaposlene med referenčnim tednom ali

— brezposelne med referenčnim tednom, vendar nikoli niso bile v zaposlitvenem razmerju,

se uvrstijo samo v eno kategorijo od OCC.1. do OCC.11. glede na poklic, ki so ga opravljale med zadnjo zaposlitvijo. Kategorije od OCC.1. do OCC.10. znotraj razčlembe „poklic“ navajajo 10 glavnih skupin iz klasifikacije ISCO-08 (COM).

Če poimenovanje kategorij iz klasifikacije ISCO (COM), veljavne na dan 1. januarja 2011, odstopa od poimenovanja v kategorijah od OCC.1. do OCC.10., se uporablja poimenovanje na podlagi klasifikacije ISCO (COM), veljavne na dan 1. januarja 2011.

Osebe, stare manj kot 15 let, kot tudi osebe stare 15 let in več, ki so bile:

— med referenčnim tednom delovno neaktivne ali

— brezposelne, prej nikoli zaposlene (tj. še nikoli v svojem življenju niso bile zaposlene),

se uvrstijo pod rubriko „se ne uporablja“ (OCC.12.).

Vsebina: Dejavnost (ekonomska aktivnost)

„Dejavnost (ekonomska aktivnost)“ se nanaša na vrsto proizvodnje ali dejavnosti ustanove ali podobne enote, v kateri je delovno mesto trenutno delovno aktivne osebe. Za osebe, ki jih določeno podjetje najame ali zaposli, vendar je njihovo delovno mesto pravzaprav v drugem podjetju („delavci, ki jih posreduje agencija“, „napoteni delavci“), se navede dejavnost (ekonomska aktivnost) ustanove ali podobne enote, kjer je njihovo dejansko delovno mesto.

Uvrstitev osebe v okviru razčlemb vsebin „poklic“, „dejavnost“ in „zaposlitveni status“ mora temeljiti na istem delovnem mestu. Osebe, ki imajo več delovnih mest, se razvrstijo v dejavnost (ekonomsko aktivnost) na podlagi njihovega osnovnega delovnega mesta, ki se določi na podlagi:

— časa, preživetega na delovnem mestu, ali, če tega podatka ni,

— prejetega dohodka.

Dejavnost (ekonomska aktivnost) IND.L. IND.H. 0. Skupaj 0. 0. 1. Kmetijstvo, gozdarstvo in ribolov 1. 1. 2. Predelovalne dejavnosti, rudarstvo in kamnoseštvo ter druge dejavnosti 2. 2. 2.1. Rudarstvo in kamnoseštvo 2.1. 2.2. Predelovalne dejavnosti 2.2. 2.3. Oskrba z električno energijo, plinom, paro in vročo vodo 2.3. 2.4. Oskrba z vodo, kanalizacija, ravnanje z odpadki in aktivnosti saniranja okolja 2.4. 3. Gradbeništvo 3. 3. 4. Trgovina na drobno in debelo, promet in skladiščenje, gostinstvo 4. 4. 4.1. Trgovina na drobno in debelo; popravila motornih vozil 4.1. 4.2. Promet in skladiščenje 4.2. 4.3. Gostinstvo 4.3. 5. Obveščanje in komunikacije 5. 5. 6. Finančne in zavarovalniške dejavnosti 6. 6. 7. Poslovanje z nepremičninami 7. 7. 8. Strokovne, znanstvene, tehnične, upravne in podporne storitvene dejavnosti 8. 8. 8.1. Strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti 8.1. 8.2. Dejavnosti upravnih in podpornih služb 8.2. 9. Dejavnosti javne uprave, obrambe, izobraževanja, zdravstva in socialnega varstva 9. 9. 9.1. Javna uprava in obramba, obvezna socialna varnost 9.1. 9.2. Izobraževanje 9.2. 9.3. Zdravstvo in socialno varstvo 9.3. 10. Druge storitve 10. 10. 10.1. Kulturne, razvedrilne in rekreacijske dejavnosti 10.1. 10.2. Druge storitvene dejavnosti 10.2. 10.3. Dejavnosti gospodinjstev kot delodajalcev; neločene dejavnosti proizvodnje blaga in storitev gospodinjstev za lastno uporabo 10.3. 10.4. Dejavnosti ekstrateritorialnih organizacij in organov 10.4. 11. Ni navedeno 11. 11. 12. Se ne uporablja 12. 12.

Namen razčlembe „dejavnost (ekonomska aktivnost)“ je razdelitev seštevka ali vmesnega seštevka po osebah.

Osebe, stare 15 let ali več, ki so bile:

— zaposlene med referenčnim tednom ali

— brezposelne med referenčnim tednom, vendar nikoli niso bile v zaposlitvenem razmerju,

se razvrstijo od IND.L.1. do IND.L.10. in od IND.H.1. do IND.H.10.4. glede na dejavnost, v okviru katere so delovale v času svoje zadnje zaposlitve. Kategorije od IND.H.1. do IND.H.10.4. znotraj razčlembe „dejavnost (ekonomska aktivnost)“ navajajo 21 oddelkov klasifikacije NACE Rev. 2 in ustreznih agregatov.

Če poimenovanje oddelkov iz klasifikacije NACE, veljavne na dan 1. januarja 2011, odstopa od tistega, ki je navedeno v razčlembi „dejavnost (ekonomska aktivnost)“, se uporablja poimenovanje na podlagi klasifikacije NACE, veljavne na dan 1. januarja 2011.

Osebe, stare manj kot 15 let, kot tudi osebe stare 15 let in več, ki so bile:

— delovno neaktivne med referenčnim tednom ali

— brezposelne, prej nikoli zaposlene (tj. še nikoli v svojem življenju niso bile zaposlene),

se uvrstijo pod rubriko „se ne uporablja“ (IND.L.12., IND.H.12.).

Vsebina: Zaposlitveni status osebe

„Zaposleni“ je oseba, ki opravlja službo v „plačanem zaposlitvenem razmerju“, tj. službo, v kateri eksplicitna ali implicitna pogodba o zaposlitvi tej osebi zagotavlja osnovni osebni prejemek, ki je neodvisen od prihodkov enote, za katero dela (ta enota je lahko gospodarska družba, neprofitna ustanova, vladna enota ali gospodinjstvo). Za osebe v „plačanem zaposlitvenem razmerju“ je značilno, da prejemajo plačo, lahko pa so plačane tudi na podlagi provizije od prodaje, odstotkov od kosa, bonusov ali plačila v naravi, kot so na primer hrana, nastanitev ali usposabljanje. Nekatera ali vsa orodja, osnovna delovna sredstva, informacijski sistemi in/ali prostori, ki jih uporablja zaposlena oseba, so lahko v lasti drugih oseb, zato lahko zaposlena oseba dela pod neposrednim nadzorom oziroma po strogih navodilih lastnika(-ov) ali drugih oseb, ki jih lastniki zaposlujejo.

„Delodajalec“ je oseba, ki dela za lasten račun ali z majhnim številom partnerjev, opravlja dejavnost „samozaposlitve“ in pri tem stalno (vključno z referenčnim tednom) zaposluje eno ali več oseb, ki zanjo delajo kot „zaposleni“. Samozaposlena oseba sprejema poslovne odločitve, ki vplivajo na podjetje, ali pooblasti drugo osebo za take odločitve, pri čemer obdrži odgovornost za blaginjo podjetja.

Če je oseba delodajalec in delojemalec, se uvrsti samo v eno skupino glede na:

— čas, ki ga preživi na delovnem mestu, ali, če tega podatka ni,

— prejeti dohodek.

„Samostojni delavec“ je oseba, ki dela za lasten račun oziroma skupaj z enim ali nekaj partnerji, opravlja dejavnost „samozaposlitve“, vendar nima stalno „zaposlenih“ (vključno z referenčnim tednom).

„Pomagajoči družinski delavec“ je oseba, ki:

— opravlja dejavnost „samozaposlitve“ v tržno usmerjenem podjetju, ki ga vodi povezana oseba, živeča v istem gospodinjstvu, in

— se ne more obravnavati kot partner (torej delodajalec ali samostojni delavec), ker stopnja predanosti delovanju podjetja glede na delovni čas ali druge dejavnike, ki se določijo na podlagi nacionalnih okoliščin, ni primerljiva s tisto, ki jo izkazuje vodja podjetja.

„Član zadruge proizvajalcev“ je oseba, ki opravlja dejavnost „samozaposlitve“ v okviru ustanove, organizirane kot zadruga, v kateri vsak član enakopravno z drugimi člani odloča o organizaciji proizvodnje, prodaje in/ali drugih dejavnosti, o naložbah in razdelitvi prihodkov med člani.

Uvrstitev osebe v okviru razčlemb vsebin „poklic“, „dejavnost“ in „zaposlitveni status“ mora temeljiti na istem delovnem mestu. Zaposlitveni status osebe, ki opravlja več služb, se opredeli glede na njeno osnovno delovno mesto, ki se določi na podlagi:

— časa, preživetega na delovnem mestu, ali, če tega podatka ni,

— prejetega dohodka.

Zaposlitveni status osebe SIE. 0. Skupaj 0. 1. Zaposleni 1. 2. Delodajalci 2. 3. Samostojni delavci 3. 4. Drugi („pomagajoči družinski delavci“ in „člani zadrug proizvajalcev“) 4. 4.1. Pomagajoči družinski delavci (neobvezno) 4.1. 4.2. Člani zadrug proizvajalcev (neobvezno) 4.2. 5. Ni navedeno 5. 6. Se ne uporablja 6.

Namen razčlembe „zaposlitveni status osebe“ je razdelitev seštevka ali vmesnega seštevka po osebah.

Osebe, stare 15 let ali več, ki so bile:

— med referenčnim tednom zaposlene ali

— med referenčnim tednom brezposelne, vendar nikoli niso bile v zaposlitvenem razmerju,

se uvrstijo samo v eno kategorijo od SIE.1. do SIE.5. glede na njihov zaposlitveni status med zadnjo zaposlitvijo.

Osebe, stare manj kot 15 let ter osebe stare 15 let in več, ki so bile:

— med referenčnim tednom delovno neaktivne ali

— brezposelne, prej nikoli zaposlene (tj. še nikoli v svojem življenju niso bile zaposlene),

se uvrstijo pod rubriko „se ne uporablja“ (SIE.6.).

Vsebina: Dosežena izobrazba

Dosežena izobrazba se nanaša na najvišjo uspešno dokončano stopnjo v izobraževalnem sistemu države, kjer je potekalo izobraževanje. Upošteva se vsaka izobrazba, ki je pomembna za dosego določene stopnje, tudi če ni bila pridobljena v okviru šol in univerz.

Dosežena izobrazba (najvišja dokončana stopnja) EDU. 0. Skupaj 0. 1. Brez formalne izobrazbe 1. 2. ISCED stopnja 1. Primarno izobraževanje 2. 3. ISCED stopnja 2. Nižje sekundarno izobraževanje 3. 4. ISCED stopnja 3. Višje sekundarno izobraževanje 4. 5. ISCED stopnja 4. Posekundarno neterciarno izobraževanje 5. 6. ISCED stopnja 5. Prvo obdobje terciarnega izobraževanja 6. 7. ISCED stopnja 6. Drugo obdobje terciarnega izobraževanja 7. 8. Ni navedeno (za osebe, stare 15 let in več) 8. 9. Se ne uporablja (osebe, mlajše od 15 let) 9.

Namen razčlembe „dosežena izobrazba (najvišja dokončana stopnja)“ je razdelitev seštevka ali vmesnega seštevka po osebah.

Osebe, stare 15 let ali več, se uvrstijo samo v eno kategorijo od EDU.1. do EDU.8. v skladu z izobrazbo, ki so jo dosegle (najvišja dokončana stopnja). Osebe, ki so mlajše od 15 let, se uvrstijo pod rubriko „se ne uporablja“ (EDU.9.).

Če poimenovanje kategorij iz klasifikacije ISCED, veljavne na dan 1. januarja 2011, odstopa od poimenovanja v kategorijah od EDU.2. do EDU.7., se uporablja poimenovanje na podlagi klasifikacije ISCED, veljavne na dan 1. januarja 2011.

Vsebina: Država/kraj rojstva

Podatek o „kraju rojstva“ se navede glede na kraj običajnega prebivališča matere v času rojstva oziroma, če ta podatek ni na voljo, glede na kraj rojstva.

Podatek o državi rojstva se navede ob upoštevanju veljavnih mednarodnih meja na dan 1. januarja 2011.

„Država članica EU“ pomeni državo, ki je članica Evropske unije na dan 1. januarja 2011.

Država/kraj rojstva POB.L. POB.M. POB.H. 0. Skupaj 0. 0. 0. 1. Kraj rojstva v državi poročevalki 1. 1. 1. 2. Kraj rojstva ni v državi poročevalki 2. 2. 2. 2.1. Druga država članica EU 2.1. 2.1. 2.1. 2.1.01. Belgija 2.1.01. 2.1.02. Bolgarija 2.1.02. 2.1.03. Češka 2.1.03. 2.1.04. Danska 2.1.04. 2.1.05. Nemčija 2.1.05. 2.1.06. Estonija 2.1.06. 2.1.07. Irska 2.1.07. 2.1.08. Grčija 2.1.08. 2.1.09. Španija 2.1.09. 2.1.10. Francija 2.1.10. 2.1.11. Italija 2.1.11. 2.1.12. Ciper 2.1.12. 2.1.13. Latvija 2.1.13. 2.1.14. Litva 2.1.14. 2.1.15. Luksemburg 2.1.15. 2.1.16. Madžarska 2.1.16. 2.1.17. Malta 2.1.17. 2.1.18. Nizozemska 2.1.18. 2.1.19. Avstrija 2.1.19. 2.1.20. Poljska 2.1.20. 2.1.21. Portugalska 2.1.21. 2.1.22. Romunija 2.1.22. 2.1.23. Slovenija 2.1.23. 2.1.24. Slovaška 2.1.24. 2.1.25. Finska 2.1.25. 2.1.26. Švedska 2.1.26. 2.1.27. Združeno kraljestvo 2.1.27. 2.2. Izven EU 2.2. 2.2. 2.2. 2.2.1. Izven EU, a še vedno v Evropi 2.2.1. 2.2.1. 2.2.1.01. Albanija 2.2.1.01. 2.2.1.02. Andora 2.2.1.02. 2.2.1.03. Belorusija 2.2.1.03. 2.2.1.04. Hrvaška 2.2.1.04. 2.2.1.05. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (3) 2.2.1.05. 2.2.1.06. Gibraltar 2.2.1.06. 2.2.1.07. Guernsey 2.2.1.07. 2.2.1.08. Islandija 2.2.1.08. 2.2.1.09. Otok Man 2.2.1.09. 2.2.1.10. Jersey 2.2.1.10. 2.2.1.11. Kosovo (Resolucija 1244/99 Varnostnega sveta ZN) 2.2.1.11. 2.2.1.12. Lihtenštajn 2.2.1.12. 2.2.1.13. Moldavija 2.2.1.13. 2.2.1.14. Monako 2.2.1.14. 2.2.1.15. Črna gora 2.2.1.15. 2.2.1.16. Norveška 2.2.1.16. 2.2.1.17. Bosna in Hercegovina 2.2.1.17. 2.2.1.18. Ruska federacija 2.2.1.18. 2.2.1.19. San Marino 2.2.1.19. 2.2.1.20. Sark 2.2.1.20. 2.2.1.21. Srbija 2.2.1.21. 2.2.1.22. Švica 2.2.1.22. 2.2.1.23. Ukrajina 2.2.1.23. 2.2.1.24. Vatikanska mestna država 2.2.1.24. 2.2.1.25. Ferski otoki 2.2.1.25. 2.2.2. Afrika 2.2.2. 2.2.2. 2.2.2.01. Alžirija 2.2.2.01. 2.2.2.02. Angola 2.2.2.02. 2.2.2.03. Benin 2.2.2.03. 2.2.2.04. Bocvana 2.2.2.04. 2.2.2.05. Burkina Faso 2.2.2.05. 2.2.2.06. Burundi 2.2.2.06. 2.2.2.07. Kamerun 2.2.2.07. 2.2.2.08. Zelenortski otoki 2.2.2.08. 2.2.2.09. Srednjeafriška republika 2.2.2.09. 2.2.2.10. Čad 2.2.2.10. 2.2.2.11. Komori 2.2.2.11. 2.2.2.12. Kongo 2.2.2.12. 2.2.2.13. Slonokoščena obala 2.2.2.13. 2.2.2.14. Demokratična republika Kongo 2.2.2.14. 2.2.2.15. Džibuti 2.2.2.15. 2.2.2.16. Egipt 2.2.2.16. 2.2.2.17. Ekvatorialna Gvineja 2.2.2.17. 2.2.2.18. Eritreja 2.2.2.18. 2.2.2.19. Etiopija 2.2.2.19. 2.2.2.20. Gabon 2.2.2.20. 2.2.2.21. Gambija 2.2.2.21. 2.2.2.22. Gana 2.2.2.22. 2.2.2.23. Gvineja 2.2.2.23. 2.2.2.24. Gvineja Bissau 2.2.2.24. 2.2.2.25. Kenija 2.2.2.25. 2.2.2.26. Lesoto 2.2.2.26. 2.2.2.27. Liberija 2.2.2.27. 2.2.2.28. Libija 2.2.2.28. 2.2.2.29. Madagaskar 2.2.2.29. 2.2.2.30. Malavi 2.2.2.30. 2.2.2.31. Mali 2.2.2.31. 2.2.2.32. Mavretanija 2.2.2.32. 2.2.2.33. Mauritius 2.2.2.33. 2.2.2.34. Mayotte 2.2.2.34. 2.2.2.35. Maroko 2.2.2.35. 2.2.2.36. Mozambik 2.2.2.36. 2.2.2.37. Namibija 2.2.2.37. 2.2.2.38. Niger 2.2.2.38. 2.2.2.39. Nigerija 2.2.2.39. 2.2.2.40. Ruanda 2.2.2.40. 2.2.2.41. Sveta Helena 2.2.2.41. 2.2.2.42. Sao Tome in Principe 2.2.2.42. 2.2.2.43. Senegal 2.2.2.43. 2.2.2.44. Sejšeli 2.2.2.44. 2.2.2.45. Sierra Leone 2.2.2.45. 2.2.2.46. Somalija 2.2.2.46. 2.2.2.47. Južna Afrika 2.2.2.47. 2.2.2.48. Sudan 2.2.2.48. 2.2.2.49. Svazi 2.2.2.49. 2.2.2.50. Togo 2.2.2.50. 2.2.2.51. Tunizija 2.2.2.51. 2.2.2.52. Uganda 2.2.2.52. 2.2.2.53. Tanzanija 2.2.2.53. 2.2.2.54. Zambija 2.2.2.54. 2.2.2.55. Zimbabve 2.2.2.55. 2.2.3. Karibi, Južna ali Srednja Amerika 2.2.3. 2.2.3. 2.2.3.01. Angvila 2.2.3.01. 2.2.3.02. Antigva in Barbuda 2.2.3.02. 2.2.3.03. Argentina 2.2.3.03. 2.2.3.04. Aruba 2.2.3.04. 2.2.3.05. Bahami 2.2.3.05. 2.2.3.06. Barbados 2.2.3.06. 2.2.3.07. Belize 2.2.3.07. 2.2.3.08. Bermudi 2.2.3.08. 2.2.3.09. Bolivija 2.2.3.09. 2.2.3.10. Brazilija 2.2.3.10. 2.2.3.11. Britanski Deviški otoki 2.2.3.11. 2.2.3.12. Kajmanski otoki 2.2.3.12. 2.2.3.13. Čile 2.2.3.13. 2.2.3.14. Kolumbija 2.2.3.14. 2.2.3.15. Kostarika 2.2.3.15. 2.2.3.16. Kuba 2.2.3.16. 2.2.3.17. Dominika 2.2.3.17. 2.2.3.18. Dominikanska republika 2.2.3.18. 2.2.3.19. Ekvador 2.2.3.19. 2.2.3.20. Salvador 2.2.3.20. 2.2.3.21. Falklandski otoki (Malvini) 2.2.3.21. 2.2.3.22. Francosko južno ozemlje 2.2.3.22. 2.2.3.23. Grenada 2.2.3.23. 2.2.3.24. Gvatemala 2.2.3.24. 2.2.3.25. Gvajana 2.2.3.25. 2.2.3.26. Haiti 2.2.3.26. 2.2.3.27. Honduras 2.2.3.27. 2.2.3.28. Jamajka 2.2.3.28. 2.2.3.29. Mehika 2.2.3.29. 2.2.3.30. Montserrat 2.2.3.30. 2.2.3.31. Nizozemski Antili 2.2.3.31. 2.2.3.32. Nikaragva 2.2.3.32. 2.2.3.33. Panama 2.2.3.33. 2.2.3.34. Paragvaj 2.2.3.34. 2.2.3.35. Peru 2.2.3.35. 2.2.3.36. Sveti Bartolomej 2.2.3.36. 2.2.3.37. Sveti Krištof in Nevis 2.2.3.37. 2.2.3.38. Sveta Lucija 2.2.3.38. 2.2.3.39. St. Maarten 2.2.3.39. 2.2.3.40. Saint Pierre in Miquelon 2.2.3.40. 2.2.3.41. Saint Vincent in Grenadine 2.2.3.41. 2.2.3.42. Surinam 2.2.3.42. 2.2.3.43. Trinidad in Tobago 2.2.3.43. 2.2.3.44. Otoki Turks in Caicos 2.2.3.44. 2.2.3.45. Urugvaj 2.2.3.45. 2.2.3.46. Venezuela 2.2.3.46. 2.2.4. Severna Amerika 2.2.4. 2.2.4. 2.2.4.01. Kanada 2.2.4.01. 2.2.4.02. Grenlandija 2.2.4.02. 2.2.4.03. Združene države Amerike 2.2.4.03. 2.2.5. Azija 2.2.5. 2.2.5. 2.2.5.01. Afganistan 2.2.5.01. 2.2.5.02. Armenija 2.2.5.02. 2.2.5.03. Azerbajdžan 2.2.5.03. 2.2.5.04. Bahrajn 2.2.5.04. 2.2.5.05. Bangladeš 2.2.5.05. 2.2.5.06. Butan 2.2.5.06. 2.2.5.07. Brunej 2.2.5.07. 2.2.5.08. Kambodža 2.2.5.08. 2.2.5.09. Kitajska 2.2.5.09. 2.2.5.10. Gruzija 2.2.5.10. 2.2.5.11. Indija 2.2.5.11. 2.2.5.12. Indonezija 2.2.5.12. 2.2.5.13. Irak 2.2.5.13. 2.2.5.14. Iran 2.2.5.14. 2.2.5.15. Izrael 2.2.5.15. 2.2.5.16. Japonska 2.2.5.16. 2.2.5.17. Jordanija 2.2.5.17. 2.2.5.18. Kazahstan 2.2.5.18. 2.2.5.19. Severna Koreja 2.2.5.19. 2.2.5.20. Južna Koreja 2.2.5.20. 2.2.5.21. Kuvajt 2.2.5.21. 2.2.5.22. Kirgizistan 2.2.5.22. 2.2.5.23. Laos 2.2.5.23. 2.2.5.24. Libanon 2.2.5.24. 2.2.5.25. Malezija 2.2.5.25. 2.2.5.26. Maldivi 2.2.5.26. 2.2.5.27. Mongolija 2.2.5.27. 2.2.5.28. Mjanmar 2.2.5.28. 2.2.5.29. Nepal 2.2.5.29. 2.2.5.30. Oman 2.2.5.30. 2.2.5.31. Pakistan 2.2.5.31. 2.2.5.32. Filipini 2.2.5.32. 2.2.5.33. Katar 2.2.5.33. 2.2.5.34. Saudova Arabija 2.2.5.34. 2.2.5.35. Singapur 2.2.5.35. 2.2.5.36. Šrilanka 2.2.5.36. 2.2.5.37. Sirija 2.2.5.37. 2.2.5.38. Tajvan, kitajska provinca 2.2.5.38. 2.2.5.39. Tadžikistan 2.2.5.39. 2.2.5.40. Tajska 2.2.5.40. 2.2.5.41. Vzhodni Timor 2.2.5.41. 2.2.5.42. Turčija 2.2.5.42. 2.2.5.43. Turkmenistan 2.2.5.43. 2.2.5.44. Združeni arabski emirati 2.2.5.44. 2.2.5.45. Uzbekistan 2.2.5.45. 2.2.5.46. Vietnam 2.2.5.46. 2.2.5.47. Jemen 2.2.5.47. 2.2.6. Oceanija 2.2.6. 2.2.6. 2.2.6.01. Avstralija 2.2.6.01. 2.2.6.02. Federativne države Mikronezije 2.2.6.02. 2.2.6.03. Fidži 2.2.6.03. 2.2.6.04. Francoska Polinezija 2.2.6.04. 2.2.6.05. Kiribati 2.2.6.05. 2.2.6.06. Marshallovi otoki 2.2.6.06. 2.2.6.07. Nauru 2.2.6.07. 2.2.6.08. Nova Kaledonija 2.2.6.08. 2.2.6.09. Nova Zelandija 2.2.6.09. 2.2.6.10. Palav 2.2.6.10. 2.2.6.11. Papua Nova Gvineja 2.2.6.11. 2.2.6.12. Samoa 2.2.6.12. 2.2.6.13. Salomonovi otoki 2.2.6.13. 2.2.6.14. Tonga 2.2.6.14. 2.2.6.15. Tuvalu 2.2.6.15. 2.2.6.16. Pitcairn 2.2.6.16. 2.2.6.17. Vanuatu 2.2.6.17. 2.2.6.18. Otoki Wallis in Futuna 2.2.6.18. 3. Drugo 3. 3. 3. 3.1. Podatka ni mogoče razvrstiti v skladu s sedanjimi mejami (neobvezno) 3.1. 3.1. 3.1.01. Češkoslovaška (neobvezno) 3.1.01. 3.1.02. Sovjetska zveza (neobvezno) 3.1.02. 3.1.03. Jugoslavija (neobvezno) 3.1.03. 3.1.04. Druga ozemeljska skupnost (neobvezno) 3.1.04. 3.2. Zunaj vseh držav (neobvezno) 3.2. 3.2. 4. Ni navedeno 4. 4. 4.

Namen razčlemb za „državo/kraj rojstva“ je razdelitev seštevka ali vmesnega seštevka po osebah.

Seznam držav v razčlembi „država/kraj rojstva“ se uporablja izključno za statistične namene.

Za države poročevalke, ki so države članice EU, se ne uporablja podkategorija znotraj kategorije „druga država članica EU“ (POB.H.2.1.), ki se nanaša na njihovo državo članico. Za države poročevalke, ki niso države članice EU, se kategorija „druga država članica EU“ (POB.L.2.1., POB.M.2.1., POB.H.2.1.) spremeni v „država članica EU“.

Kategorija „podatka ni mogoče razvrstiti v skladu s sedanjimi mejami“ (POB.M.3.1., POB.H.3.1.) zajema osebe, katerih države rojstva so v času njihovega rojstva še obstajale, v času popisa pa ne obstajajo več, oziroma osebe, ki v skladu s sedanjimi mejami ne morejo biti enotno dodeljene eni državi, ki obstaja v času popisa.

Kategorija „zunaj vseh držav“ (POB.M.3.2, POB.H.3.2.) zajema osebe, pri katerih običajno prebivališče matere v času rojstva ni znano in so bile rojene zunaj meja vseh držav, na primer na morju ali v zraku.

Vsebina: Država državljanstva

„Državljanstvo“ pomeni posebno pravno vez med posameznikom in njegovo državo, pridobljeno ob rojstvu ali z naturalizacijo, in sicer z izjavo, izbiro, s poroko ali na drug način v skladu z nacionalno zakonodajo.

Oseba, ki ima dve ali več državljanstev, se uvrsti samo v eno državo državljanstva, ki se določi glede na naslednji prednostni vrstni red:

1. država poročevalka ali

2. če oseba nima državljanstva države poročevalke: druga država članica EU ali

3. če oseba nima državljanstva druge države članice EU: druga država izven Evropske unije.

V primerih dvojnega državljanstva, kjer sta obe državi znotraj Evropske unije, nobena od njiju pa ni država poročevalka, države članice presodijo, katera država državljanstva se dodeli.

„Država članica EU“ pomeni državo, ki je na dan 1. januarja 2011 članica Evropske unije.

Država državljanstva COC.L. COC.M. COC.H. 0. Skupaj 0. 0. 0. 1. Državljanstvo države poročevalke 1. 1. 1. 2. Ni državljanstvo države poročevalke 2. 2. 2. 2.1. Ni državljanstvo države poročevalke, temveč druge države članice EU 2.1. 2.1. 2.1. 2.1.01. Belgija 2.1.01. 2.1.02. Bolgarija 2.1.02. 2.1.03. Češka 2.1.03. 2.1.04. Danska 2.1.04. 2.1.05. Nemčija 2.1.05. 2.1.06. Estonija 2.1.06. 2.1.07. Irska 2.1.07. 2.1.08. Grčija 2.1.08. 2.1.09. Španija 2.1.09. 2.1.10. Francija 2.1.10. 2.1.11. Italija 2.1.11. 2.1.12. Ciper 2.1.12. 2.1.13. Latvija 2.1.13. 2.1.14. Litva 2.1.14. 2.1.15. Luksemburg 2.1.15. 2.1.16. Madžarska 2.1.16. 2.1.17. Malta 2.1.17. 2.1.18. Nizozemska 2.1.18. 2.1.19. Avstrija 2.1.19. 2.1.20. Poljska 2.1.20. 2.1.21. Portugalska 2.1.21. 2.1.22. Romunija 2.1.22. 2.1.23. Slovenija 2.1.23. 2.1.24. Slovaška 2.1.24. 2.1.25. Finska 2.1.25. 2.1.26. Švedska 2.1.26. 2.1.27. Združeno kraljestvo 2.1.27. 2.2. Državljanstvo države, ki ni članica EU 2.2. 2.2. 2.2. 2.2.1. Druga evropska država 2.2.1. 2.2.1. 2.2.1.01. Albanija 2.2.1.01. 2.2.1.02. Andora 2.2.1.02. 2.2.1.03. Belorusija 2.2.1.03. 2.2.1.04. Hrvaška 2.2.1.04. 2.2.1.05. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (4) 2.2.1.05. 2.2.1.06. Ni uporabljeno 2.2.1.06. 2.2.1.07. Guernsey 2.2.1.07. 2.2.1.08. Islandija 2.2.1.08. 2.2.1.09. Otok Man 2.2.1.09. 2.2.1.10. Jersey 2.2.1.10. 2.2.1.11. Ni uporabljeno 2.2.1.11. 2.2.1.12. Lihtenštajn 2.2.1.12. 2.2.1.13. Moldavija 2.2.1.13. 2.2.1.14. Monako 2.2.1.14. 2.2.1.15. Črna gora 2.2.1.15. 2.2.1.16. Norveška 2.2.1.16. 2.2.1.17. Bosna in Hercegovina 2.2.1.17. 2.2.1.18. Ruska federacija 2.2.1.18. 2.2.1.19. San Marino 2.2.1.19. 2.2.1.20. Sark 2.2.1.20. 2.2.1.21. Srbija 2.2.1.21. 2.2.1.22. Švica 2.2.1.22. 2.2.1.23. Ukrajina 2.2.1.23. 2.2.1.24. Vatikanska mestna država 2.2.1.24. 2.2.1.25. Priznani nedržavljani 2.2.1.25. 2.2.1.26. Drugo 2.2.1.26. 2.2.2. Država v Afriki 2.2.2. 2.2.2. 2.2.2.01. Alžirija 2.2.2.01. 2.2.2.02. Angola 2.2.2.02. 2.2.2.03. Benin 2.2.2.03. 2.2.2.04. Bocvana 2.2.2.04. 2.2.2.05. Burkina Faso 2.2.2.05. 2.2.2.06. Burundi 2.2.2.06. 2.2.2.07. Kamerun 2.2.2.07. 2.2.2.08. Zelenortski otoki 2.2.2.08. 2.2.2.09. Srednjeafriška republika 2.2.2.09. 2.2.2.10. Čad 2.2.2.10. 2.2.2.11. Komori 2.2.2.11. 2.2.2.12. Kongo 2.2.2.12. 2.2.2.13. Slonokoščena obala 2.2.2.13. 2.2.2.14. Demokratična republika Kongo 2.2.2.14. 2.2.2.15. Džibuti 2.2.2.15. 2.2.2.16. Egipt 2.2.2.16. 2.2.2.17. Ekvatorialna Gvineja 2.2.2.17. 2.2.2.18. Eritreja 2.2.2.18. 2.2.2.19. Etiopija 2.2.2.19. 2.2.2.20. Gabon 2.2.2.20. 2.2.2.21. Gambija 2.2.2.21. 2.2.2.22. Gana 2.2.2.22. 2.2.2.23. Gvineja 2.2.2.23. 2.2.2.24. Gvineja Bissau 2.2.2.24. 2.2.2.25. Kenija 2.2.2.25. 2.2.2.26. Lesoto 2.2.2.26. 2.2.2.27. Liberija 2.2.2.27. 2.2.2.28. Libija 2.2.2.28. 2.2.2.29. Madagaskar 2.2.2.29. 2.2.2.30. Malavi 2.2.2.30. 2.2.2.31. Mali 2.2.2.31. 2.2.2.32. Mavretanija 2.2.2.32. 2.2.2.33. Mauritius 2.2.2.33. 2.2.2.34. Mayotte 2.2.2.34. 2.2.2.35. Maroko 2.2.2.35. 2.2.2.36. Mozambik 2.2.2.36. 2.2.2.37. Namibija 2.2.2.37. 2.2.2.38. Niger 2.2.2.38. 2.2.2.39. Nigerija 2.2.2.39. 2.2.2.40. Ruanda 2.2.2.40. 2.2.2.41. Sveta Helena 2.2.2.41. 2.2.2.42. Sao Tome in Principe 2.2.2.42. 2.2.2.43. Senegal 2.2.2.43. 2.2.2.44. Sejšeli 2.2.2.44. 2.2.2.45. Sierra Leone 2.2.2.45. 2.2.2.46. Somalija 2.2.2.46. 2.2.2.47. Južna Afrika 2.2.2.47. 2.2.2.48. Sudan 2.2.2.48. 2.2.2.49. Svazi 2.2.2.49. 2.2.2.50. Togo 2.2.2.50. 2.2.2.51. Tunizija 2.2.2.51. 2.2.2.52. Uganda 2.2.2.52. 2.2.2.53. Tanzanija 2.2.2.53. 2.2.2.54. Zambija 2.2.2.54. 2.2.2.55. Zimbabve 2.2.2.55. 2.2.3. Država na Karibih, v Južni ali Srednji Ameriki 2.2.3. 2.2.3. 2.2.3.01. Angvila 2.2.3.01. 2.2.3.02. Antigva in Barbuda 2.2.3.02. 2.2.3.03. Argentina 2.2.3.03. 2.2.3.04. Aruba 2.2.3.04. 2.2.3.05. Bahami 2.2.3.05. 2.2.3.06. Barbados 2.2.3.06. 2.2.3.07. Belize 2.2.3.07. 2.2.3.08. Bermudi 2.2.3.08. 2.2.3.09. Bolivija 2.2.3.09. 2.2.3.10. Brazilija 2.2.3.10. 2.2.3.11. Britanski Deviški otoki 2.2.3.11. 2.2.3.12. Kajmanski otoki 2.2.3.12. 2.2.3.13. Čile 2.2.3.13. 2.2.3.14. Kolumbija 2.2.3.14. 2.2.3.15. Kostarika 2.2.3.15. 2.2.3.16. Kuba 2.2.3.16. 2.2.3.17. Dominika 2.2.3.17. 2.2.3.18. Dominikanska republika 2.2.3.18. 2.2.3.19. Ekvador 2.2.3.19. 2.2.3.20. Salvador 2.2.3.20. 2.2.3.21. Falklandski otoki (Malvini) 2.2.3.21. 2.2.3.22. Francosko južno ozemlje 2.2.3.22. 2.2.3.23. Grenada 2.2.3.23. 2.2.3.24. Gvatemala 2.2.3.24. 2.2.3.25. Gvajana 2.2.3.25. 2.2.3.26. Haiti 2.2.3.26. 2.2.3.27. Honduras 2.2.3.27. 2.2.3.28. Jamajka 2.2.3.28. 2.2.3.29. Mehika 2.2.3.29. 2.2.3.30. Montserrat 2.2.3.30. 2.2.3.31. Nizozemski Antili 2.2.3.31. 2.2.3.32. Nikaragva 2.2.3.32. 2.2.3.33. Panama 2.2.3.33. 2.2.3.34. Paragvaj 2.2.3.34. 2.2.3.35. Peru 2.2.3.35. 2.2.3.36. Sveti Bartolomej 2.2.3.36. 2.2.3.37. Sveti Krištof in Nevis 2.2.3.37. 2.2.3.38. Sveta Lucija 2.2.3.38. 2.2.3.39. St. Maarten 2.2.3.39. 2.2.3.40. Saint Pierre in Miquelon 2.2.3.40. 2.2.3.41. Saint Vincent in Grenadine 2.2.3.41. 2.2.3.42. Surinam 2.2.3.42. 2.2.3.43. Trinidad in Tobago 2.2.3.43. 2.2.3.44. Otoki Turks in Caicos 2.2.3.44. 2.2.3.45. Urugvaj 2.2.3.45. 2.2.3.46. Venezuela 2.2.3.46. 2.2.4. Država v Severni Ameriki 2.2.4. 2.2.4. 2.2.4.01. Kanada 2.2.4.01. 2.2.4.02. Ni uporabljeno 2.2.4.02. 2.2.4.03. Združene države Amerike 2.2.4.03. 2.2.5. Država v Aziji 2.2.5. 2.2.5. 2.2.5.01. Afganistan 2.2.5.01. 2.2.5.02. Armenija 2.2.5.02. 2.2.5.03. Azerbajdžan 2.2.5.03. 2.2.5.04. Bahrajn 2.2.5.04. 2.2.5.05. Bangladeš 2.2.5.05. 2.2.5.06. Butan 2.2.5.06. 2.2.5.07. Brunej 2.2.5.07. 2.2.5.08. Kambodža 2.2.5.08. 2.2.5.09. Kitajska 2.2.5.09. 2.2.5.10. Gruzija 2.2.5.10. 2.2.5.11. Indija 2.2.5.11. 2.2.5.12. Indonezija 2.2.5.12. 2.2.5.13. Irak 2.2.5.13. 2.2.5.14. Iran 2.2.5.14. 2.2.5.15. Izrael 2.2.5.15. 2.2.5.16. Japonska 2.2.5.16. 2.2.5.17. Jordanija 2.2.5.17. 2.2.5.18. Kazahstan 2.2.5.18. 2.2.5.19. Severna Koreja 2.2.5.19. 2.2.5.20. Južna Koreja 2.2.5.20. 2.2.5.21. Kuvajt 2.2.5.21. 2.2.5.22. Kirgizistan 2.2.5.22. 2.2.5.23. Laos 2.2.5.23. 2.2.5.24. Libanon 2.2.5.24. 2.2.5.25. Malezija 2.2.5.25. 2.2.5.26. Maldivi 2.2.5.26. 2.2.5.27. Mongolija 2.2.5.27. 2.2.5.28. Mjanmar 2.2.5.28. 2.2.5.29. Nepal 2.2.5.29. 2.2.5.30. Oman 2.2.5.30. 2.2.5.31. Pakistan 2.2.5.31. 2.2.5.32. Filipini 2.2.5.32. 2.2.5.33. Katar 2.2.5.33. 2.2.5.34. Saudova Arabija 2.2.5.34. 2.2.5.35. Singapur 2.2.5.35. 2.2.5.36. Šrilanka 2.2.5.36. 2.2.5.37. Sirija 2.2.5.37. 2.2.5.38. Tajvan, kitajska provinca 2.2.5.38. 2.2.5.39. Tadžikistan 2.2.5.39. 2.2.5.40. Tajska 2.2.5.40. 2.2.5.41. Vzhodni Timor 2.2.5.41. 2.2.5.42. Turčija 2.2.5.42. 2.2.5.43. Turkmenistan 2.2.5.43. 2.2.5.44. Združeni arabski emirati 2.2.5.44. 2.2.5.45. Uzbekistan 2.2.5.45. 2.2.5.46. Vietnam 2.2.5.46. 2.2.5.47. Jemen 2.2.5.47. 2.2.6. Država v Oceaniji 2.2.6. 2.2.6. 2.2.6.01. Avstralija 2.2.6.01. 2.2.6.02. Federativne države Mikronezije 2.2.6.02. 2.2.6.03. Fidži 2.2.6.03. 2.2.6.04. Francoska Polinezija 2.2.6.04. 2.2.6.05. Kiribati 2.2.6.05. 2.2.6.06. Marshallovi otoki 2.2.6.06. 2.2.6.07. Nauru 2.2.6.07. 2.2.6.08. Nova Kaledonija 2.2.6.08. 2.2.6.09. Nova Zelandija 2.2.6.09. 2.2.6.10. Palav 2.2.6.10. 2.2.6.11. Papua Nova Gvineja 2.2.6.11. 2.2.6.12. Samoa 2.2.6.12. 2.2.6.13. Salomonovi otoki 2.2.6.13. 2.2.6.14. Tonga 2.2.6.14. 2.2.6.15. Tuvalu 2.2.6.15. 2.2.6.16. Pitcairn 2.2.6.16. 2.2.6.17. Vanuatu 2.2.6.17. 2.2.6.18. Otoki Wallis in Futuna 2.2.6.18. 3. Brez državljanstva 3. 3. 3. 4. Ni navedeno 4. 4. 4.

Namen razčlemb za „država državljanstva“ je razdelitev seštevka ali vmesnega seštevka po osebah.

Seznam držav v razčlembi „država rojstva“ se uporablja izključno za statistične namene.

Za tiste države poročevalke, ki so države članice EU, se ne uporablja podkategorija znotraj kategorije „ni državljanstvo države poročevalke, temveč druge države članice EU“ (COC.H.2.1.), ki se nanaša na njihovo državo članico. Za tiste države poročevalke, ki niso države članice EU, se kategorija „ni državljanstvo države poročevalke, temveč druge države članice EU“ (COC.L.2.1. COC.M.2.1. COC.H.2.1.) spremeni v „državljanstvo države članice EU“.

Osebe, ki niso niti državljani nobene države niti brez državljanstva ter imajo nekatere, vendar ne vseh pravic in dolžnosti, povezanih z državljanstvom, se uvrstijo pod rubriko „priznani nedržavljani“ (COC.H.2.2.1.25.).

Vsebina: Ali je oseba kdaj živela v tujini in leto prihoda v državo (od leta 1980 dalje)

Leto prihoda pomeni koledarsko leto, v katerem je oseba nazadnje imela običajno prebivališče v državi. Navede se leto zadnjega prihoda v državo in ne leto prvega prihoda (tj. vsebina „leto prihoda v državo“ ne vsebuje podatkov o prekinjenem bivanju).

Leto prihoda v državo od leta 2000 dalje YAT. 0. Skupaj 0. 1. Ali je oseba kdaj živela v tujini in v državo prispela leta 2000 ali pozneje 1. 2. Oseba je živela v tujini in v državo prispela leta 1999 ali prej oziroma oseba nikoli ni živela v tujini 2. 3. Ni navedeno 3.

Namen razčlembe „leto prihoda v državo od leta 2000 dalje“ je razdelitev seštevka ali vmesnega seštevka po osebah.

Razčlemba „leto prihoda v državo od leta 2000 dalje“ se osredotoča na mednarodno migracijo od leta 2000 dalje.

Leto prihoda v državo od leta 1980 dalje YAE.L. YAE.H. 0. Skupaj 0. 0. 1. Ali je oseba kdaj živela v tujini in v državo prispela leta 1980 ali pozneje 1. 1. 1.1. od 2010 do 2011 1.1. 1.1. 1.1.1. 2011 1.1.1. 1.1.2. 2010 1.1.2. 1.2. od 2005 do 2009 1.2. 1.2. 1.2.1. 2009 1.2.1. 1.2.2. 2008 1.2.2. 1.2.3. 2007 1.2.3. 1.2.4. 2006 1.2.4. 1.2.5. 2005 1.2.5. 1.3. od 2000 do 2004 1.3. 1.3. 1.3.1. 2004 1.3.1. 1.3.2. 2003 1.3.2. 1.3.3. 2002 1.3.3. 1.3.4. 2001 1.3.4. 1.3.5. 2000 1.3.5. 1.4. od 1995 do 1999 1.4. 1.4. 1.4.1. 1999 1.4.1. 1.4.2. 1998 1.4.2. 1.4.3. 1997 1.4.3. 1.4.4. 1996 1.4.4. 1.4.5. 1995 1.4.5. 1.5. od 1990 do 1994 1.5. 1.5. 1.5.1. 1994 1.5.1. 1.5.2. 1993 1.5.2. 1.5.3. 1992 1.5.3. 1.5.4. 1991 1.5.4. 1.5.5. 1990 1.5.5. 1.6. od 1985 do 1989 1.6. 1.6. 1.6.1. 1989 1.6.1. 1.6.2. 1988 1.6.2. 1.6.3. 1987 1.6.3. 1.6.4. 1986 1.6.4. 1.6.5. 1985 1.6.5. 1.7. od 1980 do 1984 1.7. 1.7. 1.7.1. 1984 1.7.1. 1.7.2. 1983 1.7.2. 1.7.3. 1982 1.7.3. 1.7.4. 1981 1.7.4. 1.7.5. 1980 1.7.5. 2. Oseba je živela v tujini in v državo prispela leta 1979 ali prej oziroma oseba ni nikoli živela v tujini 2. 2. 2.1. Oseba je živela v tujini in v državo prispela leta 1979 ali prej (neobvezno) 2.1. 2.1. 2.2. Oseba ni nikoli živela v tujini (neobvezno) 2.2. 2.2. 3. Ni navedeno 3. 3.

Namen razčlemb za „leto prihoda v državo od leta 1980 dalje“ je razdelitev seštevka ali vmesnega seštevka po osebah.

Razčlembe za „leto prihoda v državo od 1980 dalje“ se osredotočajo na mednarodno migracijo od leta 1980 dalje.

Podatki za leto 2011 zajemajo obdobje med 1. januarjem 2011 in referenčnim datumom.

Vsebina: Prejšnje običajno prebivališče in datum prihoda v kraj sedanjega običajnega prebivališča ali običajno prebivališče eno leto pred popisom

Navede se razmerje med krajem sedanjega običajnega prebivališča in krajem običajnega prebivališča eno leto pred popisom.

Kraj običajnega prebivališča eno leto pred popisom ROY. 0. Skupaj 0. 1. Nespremenjeno običajno prebivališče 1. 2. Spremenjeno običajno prebivališče 2. 2.1. Selitev znotraj države poročevalke 2.1. 2.1.1. Običajno prebivališče eno leto pred popisom je v istem območju NUTS 3 kot sedanje običajno prebivališče 2.1.1. 2.1.2. Običajno prebivališče eno leto pred popisom ni v istem območju NUTS 3 kot sedanje običajno prebivališče 2.1.2. 2.2. Selitev iz države zunaj države poročevalke 2.2. 3. Ni navedeno 3. 4. Se ne uporablja 4.

Namen razčlembe „kraj običajnega prebivališča eno leto pred popisom“ je razdelitev seštevka ali vmesnega seštevka po osebah.

V razčlembi „kraj običajnega prebivališča eno leto pred popisom“ vsaka sprememba prebivališča zajema obdobje od enega leta pred referenčnim datumom do referenčnega datuma.

Otroci, mlajši od enega leta, se uvrstijo pod rubriko „se ne uporablja“ (ROY.4.).

Države, ki zbirajo podatke o vsebini „prejšnje običajno prebivališče in datum prihoda v kraj sedanjega običajnega prebivališča“, morajo vse osebe, ki so v letu pred referenčnim datumom več kot enkrat spremenile svoje običajno prebivališče, uvrstiti glede na njihovo prejšnje običajno prebivališče, tj. kraj običajnega prebivališča, iz katerega so se preselile v svoj sedanji kraj običajnega prebivališča.

Vsebina: Gospodinjski status osebe

Države članice uporabijo za opredelitev zasebnih gospodinjstev „koncept vodenja gospodinjstva“ oziroma, če to ni mogoče, koncept „gospodinjskega bivanja“.

1. Koncept vodenja gospodinjstva

Glede na koncept vodenja gospodinjstva je zasebno gospodinjstvo bodisi:

(a) samsko gospodinjstvo, to je oseba, ki živi sama v ločeni stanovanjski enoti ali je kot stanovalec naseljena v ločeni sobi (ali sobah) določene stanovanjske enote, vendar se ne združuje z nobenim od drugih stanovalcev te stanovanjske enote z namenom, da bi tvorila del večštevilčnega gospodinjstva, kot so določena spodaj, ali

(b) večštevilčno gospodinjstvo, to je skupina dveh ali več oseb, ki se združijo z namenom, da naselijo celoto ali del stanovanjske enote ter se preskrbijo s hrano in drugimi osnovnimi življenjskimi potrebščinami. Člani take skupine lahko v večji ali manjši meri prispevajo k skupnim prihodkom.

2. Koncept gospodinjskega bivanja

Koncept gospodinjskega bivanja obravnava vse osebe, ki živijo v določeni stanovanjski enoti, kot člane istega gospodinjstva, torej ena naseljena stanovanjska enota pomeni eno gospodinjstvo. Zato je pri konceptu gospodinjskega bivanja število naseljenih stanovanjskih enot enako številu gospodinjstev, ki jih naseljujejo, lokacije stanovanjskih enot in gospodinjstev pa so iste.

Kategorija „osebe, ki živijo v zasebnem gospodinjstvu“ zajema „člane ožje družine“ (kategorija 1.1.) in „osebe izven ožje družine“ (kategorija 1.2.). Kategorija „člani ožje družine“ zajema vse osebe, ki pripadajo zasebnemu gospodinjstvu z ožjo družino, katere člani so. Kategorija „osebe zunaj ožje družine“ zajema vse osebe, ki bodisi spadajo v nedružinsko gospodinjstvo ali v družinsko gospodinjstvo, ne da bi bile član katere koli ožje družine v tem gospodinjstvu.

Gospodinjski status osebe HST.L. HST.M. HST.H. 0. Skupaj 0. 0. 0. 1. Osebe, ki živijo v zasebnem gospodinjstvu 1. 1. 1. 1.1. Člani ožje družine 1.1. 1.1. 1.1.1. Osebe v zakonskem paru 1.1.1. 1.1.1.1. Osebe v paru mož/žena (neobvezno) 1.1.1.1. 1.1.1.2. Osebe v istospolnem zakonskem paru (neobvezno) 1.1.1.2. 1.1.2. Partnerji v registriranem partnerstvu 1.1.2. 1.1.2.1. Partnerji v registriranem partnerstvu z osebo drugega spola (neobvezno) 1.1.2.1. 1.1.2.2. Partnerji v registriranem partnerstvu z istospolno osebo (neobvezno) 1.1.2.2. 1.1.3. Partnerji v zunajzakonski skupnosti 1.1.3. 1.1.3.1. Partnerji v zunajzakonski skupnosti z osebo drugega spola (neobvezno) 1.1.3.1. 1.1.3.2. Partnerji v zunajzakonski skupnosti z istospolno osebo (neobvezno) 1.1.3.2. 1.1.4. Enostarševske družine 1.1.4. 1.1.5. Sinovi/hčerke 1.1.5. 1.1.5.1. Ne iz enostarševske družine (neobvezno) 1.1.5.1. 1.1.5.2. Iz enostarševske družine (neobvezno) 1.1.5.2. 1.2. Osebe zunaj ožje družine 1.2. 1.2. 1.2.1. Osebe, ki živijo same 1.2.1. 1.2.2. Osebe, ki ne živijo same 1.2.2. 1.2.2.1. Osebe, ki živijo v gospodinjstvu s sorodnikom(-ki) (neobvezno) 1.2.2.1. 1.2.2.2. Osebe, ki živijo v gospodinjstvu izključno s sorodnikom(-ki) (neobvezno) 1.2.2.2. 1.3. Osebe, ki živijo v zasebnem gospodinjstvu, vendar kategorija ni navedena 1.3. 1.3. 2. Osebe, ki ne živijo v zasebnem gospodinjstvu 2. 2. 2. 2.1. Osebe v institucionalnem gospodinjstvu 2.1. 2.1. 2.1.1. Osebe zunaj ožje družine (neobvezno) 2.1.1. 2.1.2. Člani ožje družine (neobvezno) 2.1.2. 2.1.2.1. Partnerji (neobvezno) 2.1.2.1. 2.1.2.2. Enostarševske družine (neobvezno) 2.1.2.2. 2.1.2.3. Sinovi/hčerke (neobvezno) 2.1.2.3. 2.2. Primarni brezdomci 2.2. 2.2. 2.3. Osebe, ki ne živijo v zasebnem gospodinjstvu, vendar kategorija ni navedena 2.3. 2.3.

Namen razčlemb za „gospodinjski status osebe“ je razdelitev seštevka ali vmesnega seštevka po osebah.

Nedružinsko gospodinjstvo je lahko samsko gospodinjstvo („oseba, ki živi sama“ (HST.H.1.2.1.)) ali večštevilčno gospodinjstvo brez ožje družine. Kategorija „oseba, ki ne živi sama“ (HST.H.1.2.2.), zajema osebe, ki bodisi živijo v večštevilčnem gospodinjstvu brez ožje družine ali v družinskem gospodinjstvu, ne da bi bile člani katere koli ožje družine v tem gospodinjstvu. Osebe, ki pripadajo gospodinjstvu z generacijskim preskokom in niso člani nobene ožje družine v tem gospodinjstvu, se uvrstijo v neobvezno kategorijo „osebe, ki živijo v gospodinjstvu s sorodnikom(-ki)“ (HST.H.1.2.2.1.).

Pojem „sin/hčerka“ je v tehničnih specifikacijah za vsebino „družinski status osebe“ opredeljen kot pojem „otrok“.

„Par mož/žena“ pomeni poročeni raznospolni par.

„Registrirano partnerstvo“ je opredeljeno enako kot v tehničnih specifikacijah za vsebino „zakonski stan“. „Zunajzakonska skupnost“ je opredeljena enako kot v tehničnih specifikacijah za vsebino „družinski status osebe“.

Kategorija „partnerji“ (HST.H.2.1.2.1.) zajema „osebe v zakonskem paru“, „partnerje v registriranem partnerstvu“ in „partnerje v zunajzakonski skupnosti“.

„Primarni brezdomci“ (HST.H.2.2.) so osebe, ki živijo na ulici brez zatočišča, ki bi lahko spadalo v okvir bivalnih prostorov, kakor so opredeljeni v tehničnih specifikacijah za vsebino „tip bivalnih prostorov“.

Vsebina: Družinski status osebe

Ožja družina je v ožjem smislu opredeljena kot dve ali več oseb, ki spadajo v isto gospodinjstvo in so povezane kot mož in žena, kot partnerja v registriranem partnerstvu, kot partnerja v zunajzakonski skupnosti ali kot roditelj in otrok. Družina torej zajema par brez otrok, par z enim ali več otroki ali enostarševsko družino z enim ali več otroki. Ta koncept družine omejuje razmerja med otroki in odraslimi na neposredne sorodstvene vezi (prvega kolena), to je med roditelji in otroki.

Otrok (sin/hčerka) pomeni krvnega ali posvojenega sina oz. hčerko ali pastorka oz. pastorko (ne glede na starost ali zakonski stan), ki ima običajno prebivališče v gospodinjstvu najmanj enega roditelja in v istem gospodinjstvu nima partnerja ali svojih otrok. Rejenci niso vključeni. Sin ali hčerka, ki živi z zakonskim partnerjem, z registriranim partnerjem, s partnerjem v zunajzakonski skupnosti ali z enim ali več lastnimi otroki, se ne obravnava kot otrok. Za otroka, ki izmenično živi v dveh gospodinjstvih (na primer, če sta njegova roditelja razvezana), se šteje, da je njegovo gospodinjstvo tisto, kjer preživi večino časa. Če pri obeh roditeljih preživi enako časa, se šteje, da je njegovo gospodinjstvo tisto, v katerem je otrok v noči popisa.

Pojem par zajema poročene pare, pare v registriranih partnerstvih in pare, ki živijo v zunajzakonski skupnosti. „Registrirano partnerstvo“ je opredeljeno enako kot v tehničnih specifikacijah za vsebino „zakonski stan“.

Dve osebi se obravnavata kot partnerja v „zunajzakonski skupnosti“, kadar:

— pripadata istemu gospodinjstvu,

— imata medsebojno razmerje, podobno zakonu, in

— nista poročena oziroma nista v medsebojnem registriranem partnerstvu.

„Gospodinjstva z generacijskim preskokom“ (gospodinjstva, ki jih sestavlja stari starš ali stari starši ter eden ali več vnukov brez roditelja teh vnukov) niso vključena v opredelitev družine.

Razlikovanje med osebami v paru z osebo nasprotnega spola in osebami v istospolnem paru ni obvezno. „Par mož/žena“ pomeni poročeni raznospolni par.

Družinski status osebe FST.L. FST.H. 0. Skupaj 0. 0. 1. Partnerji 1. 1. 1.1. Osebe v zakonskem paru 1.1. 1.1.1. Osebe v paru mož/žena (neobvezno) 1.1.1. 1.1.2. Osebe v poročenem istospolnem paru (neobvezno) 1.1.2. 1.2. Partnerji v registriranem partnerstvu 1.2. 1.2.1. Partnerji v registriranem partnerstvu z osebo drugega spola (neobvezno) 1.2.1. 1.2.2. Partnerji v registriranem partnerstvu z istospolno osebo (neobvezno) 1.2.2. 1.3. Partnerji v zunajzakonski skupnosti 1.3. 1.3.1. Partnerji v zunajzakonski skupnosti z osebo drugega spola (neobvezno) 1.3.1. 1.3.2. Partnerji v zunajzakonski skupnosti z istospolno osebo (neobvezno) 1.3.2. 2. Enostarševske družine 2. 2. 3. Sinovi/hčerke 3. 3. 3.1. Ne iz enostarševske družine (neobvezno) 3.1. 3.2. Iz enostarševske družine (neobvezno) 3.2. 4. Ni navedeno 4. 4. 5. Se ne uporablja 5. 5.

Namen razčlemb za „družinski status osebe“ je razdelitev seštevka ali vmesnega seštevka po osebah.

Kategorija „partnerji“ (FST.L.1.) zajema „osebe v zakonskem paru“, „partnerje v registriranem partnerstvu“ in „partnerje v zunajzakonski skupnosti“.

Osebe, ki ne živijo v ožji družini, se uvrstijo pod rubriko „se ne uporablja“ (FST.L.5., FST.H.5.).

Vsebina: Tip ožje družine

Specifikacije za koncepte družine in opredelitve pojmov „ožja družina“, „otrok“, „par“ in „zunajzakonska skupnost“, ki so predvidene za vsebino „družinski status osebe“, se uporabljajo tudi za vsebino „tip ožje družine“.

Tip ožje družine TFN.L. TFN.H. 0. Skupaj 0. 0. 1. Družine poročenih parov 1. 1. 1.1. Družine poročenih parov brez bivajočih otrok 1.1. 1.1.1. Družine parov mož/žena (neobvezno) 1.1.1. 1.1.2. Družine poročenih istospolnih parov (neobvezno) 1.1.2. 1.2. Družine poročenih parov z najmanj enim bivajočim otrokom, mlajšim od 25 let 1.2. 1.2.1. Družine parov mož/žena (neobvezno) 1.2.1. 1.2.2. Družine poročenih istospolnih parov (neobvezno) 1.2.2. 1.3. Družine poročenih parov, katerih najmlajši bivajoči otrok je star 25 let ali več 1.3. 1.3.1. Družine parov mož/žena (neobvezno) 1.3.1. 1.3.2. Družine poročenih istospolnih parov (neobvezno) 1.3.2. 2. Družine parov v registriranem partnerstvu 2. 2. 2.1. Par v registriranem partnerstvu brez bivajočih otrok 2.1. 2.1.1. Družine raznospolnih parov (neobvezno) 2.1.1. 2.1.2. Družine istospolnih parov (neobvezno) 2.1.2. 2.2. Par v registriranem partnerstvu z najmanj enim bivajočim otrokom, mlajšim od 25 let 2.2. 2.2.1. Družine raznospolnih parov (neobvezno) 2.2.1. 2.2.2. Družine istospolnih parov (neobvezno) 2.2.2. 2.3. Par v registriranem partnerstvu, pri čemer je najmlajši bivajoči sin/hčerka star 25 let ali več 2.3. 2.3.1. Družine raznospolnih parov (neobvezno) 2.3.1. 2.3.2. Družine istospolnih parov (neobvezno) 2.3.2. 3. Družine parov v zunajzakonski skupnosti 3. 3. 3.1. Pari v zunajzakonski skupnosti brez bivajočih otrok 3.1. 3.1.1. Družine raznospolnih parov (neobvezno) 3.1.1. 3.1.2. Družine istospolnih parov (neobvezno) 3.1.2. 3.2. Pari v zunajzakonski skupnosti z najmanj enim bivajočim otrokom, mlajšim od 25 let 3.2. 3.2.1. Družine raznospolnih parov (neobvezno) 3.2.1. 3.2.2. Družine istospolnih parov (neobvezno) 3.2.2. 3.3. Pari v zunajzakonski skupnosti, katerih najmlajši bivajoči otrok je star 25 let ali več 3.3. 3.3.1. Družine raznospolnih parov (neobvezno) 3.3.1. 3.3.2. Družine istospolnih parov (neobvezno) 3.3.2. 4. Družine očetov samohranilcev 4. 4. 4.1. Družine očetov samohranilcev z najmanj enim bivajočim otrokom, mlajšim od 25 let 4.1. 4.2. Družine očetov samohranilcev, katerih najmlajši bivajoči otrok je star 25 let ali več 4.2. 5. Družine mater samohranilk 5. 5. 5.1. Družine mater samohranilk z najmanj enim bivajočim otrokom, mlajšim od 25 let 5.1. 5.2. Družine mater samohranilk, katerih najmlajši bivajoči otrok je star 25 let ali več 5.2.

Namen razčlemb za „tip ožje družine“ je razdelitev seštevka „ožjih družin“ in vseh vmesnih seštevkov.

Vsebina: Velikost ožje družine

Opredelitev pojma „ožja družina“, ki je predvidena za vsebino „družinski status osebe“, se uporablja tudi za vsebino „velikost ožje družine“.

Velikost ožje družine SFN.L. SFN.M. SFN.H. 0. Skupaj 0. 0. 0. 1. 2 osebi 1. 1. 1. 2. od 3 do 5 oseb 2. 2. 2. 2.1. 3 osebe 2.1. 2.1. 2.2. 4 osebe 2.2. 2.2. 2.3. 5 oseb 2.3. 2.3. 3. 6 oseb in več 3. 3. 3. 3.1. od 6 do 10 oseb 3.1. 3.1. 3.1.1. 6 oseb 3.1.1. 3.1.2. 7 oseb 3.1.2. 3.1.3. 8 oseb 3.1.3. 3.1.4. 9 oseb 3.1.4. 3.1.5. 10 oseb 3.1.5. 3.2. 11 oseb in več 3.2. 3.2.

Namen razčlemb za „velikost ožje družine“ je razdelitev seštevka „ožjih družin“ in vseh vmesnih seštevkov.

Vsebina: Tip zasebnega gospodinjstva

Specifikacije, ki so predvidene za vsebino „gospodinjski status osebe“, se uporabljajo tudi za vsebino „tip zasebnega gospodinjstva“.

Tip zasebnega gospodinjstva TPH.L. TPH.H. 0. Skupaj 0. 0. 1. Nedružinska gospodinjstva 1. 1. 1.1. Samska gospodinjstva 1.1. 1.1. 1.2. Večštevilčna gospodinjstva 1.2. 1.2. 2. Enodružinska gospodinjstva 2. 2. 2.1. Gospodinjstva poročenih parov 2.1. 2.1.1. Poročeni pari brez bivajočih otrok 2.1.1. 2.1.1.1. Gospodinjstva raznospolnih parov (neobvezno) 2.1.1.1. 2.1.1.2. Gospodinjstva istospolnih parov (neobvezno) 2.1.1.2. 2.1.2. Poročeni pari z najmanj enim bivajočim otrokom, mlajšim od 25 let 2.1.2. 2.1.2.1. Gospodinjstva raznospolnih parov (neobvezno) 2.1.2.1. 2.1.2.2. Gospodinjstva istospolnih parov (neobvezno) 2.1.2.2. 2.1.3. Poročeni pari, katerih najmlajši bivajoči otrok je star 25 let ali več 2.1.3. 2.1.3.1 Gospodinjstva raznospolnih parov (neobvezno) 2.1.3.1. 2.1.3.2 Gospodinjstva istospolnih parov (neobvezno) 2.1.3.2. 2.2. Gospodinjstva registriranih partnerstev 2.2. 2.2.1. Registrirana partnerstva brez bivajočih otrok 2.2.1. 2.2.1.1. Gospodinjstva raznospolnih parov (neobvezno) 2.2.1.1. 2.2.1.2. Gospodinjstva istospolnih parov (neobvezno) 2.2.1.2. 2.2.2. Registrirana partnerstva z najmanj enim bivajočim otrokom, mlajšim od 25 let 2.2.2. 2.2.2.1. Gospodinjstva raznospolnih parov (neobvezno) 2.2.2.1. 2.2.2.2. Gospodinjstva istospolnih parov (neobvezno) 2.2.2.2. 2.2.3. Registrirana partnerstva, pri katerih je najmlajši bivajoči otrok star 25 let ali več 2.2.3. 2.2.3.1. Gospodinjstva raznospolnih parov (neobvezno) 2.2.3.1. 2.2.3.2. Gospodinjstva istospolnih parov (neobvezno) 2.2.3.2. 2.3. Gospodinjstva parov v zunajzakonski skupnosti 2.3. 2.3.1. Pari v zunajzakonski skupnosti brez bivajočih otrok 2.3.1. 2.3.1.1. Gospodinjstva raznospolnih parov (neobvezno) 2.3.1.1. 2.3.1.2. Gospodinjstva istospolnih parov (neobvezno) 2.3.1.2. 2.3.2. Pari v zunajzakonski skupnosti z najmanj enim bivajočim otrokom, mlajšim od 25 let 2.3.2. 2.3.2.1. Gospodinjstva raznospolnih parov (neobvezno) 2.3.2.1. 2.3.2.2. Gospodinjstva istospolnih parov (neobvezno) 2.3.2.2. 2.3.3. Pari v zunajzakonski skupnosti, katerih najmlajši bivajoči otrok je star 25 let ali več 2.3.3. 2.3.3.1. Gospodinjstva raznospolnih parov (neobvezno) 2.3.3.1. 2.3.3.2. Gospodinjstva istospolnih parov (neobvezno) 2.3.3.2. 2.4. Gospodinjstva očetov samohranilcev 2.4. 2.4.1. Gospodinjstva očetov samohranilcev z najmanj enim bivajočim otrokom, mlajšim od 25 let 2.4.1. 2.4.2. Gospodinjstva očetov samohranilcev, katerih najmlajši bivajoči otrok je star 25 let ali več 2.4.2. 2.5. Gospodinjstva mater samohranilk 2.5. 2.5.1. Gospodinjstva mater samohranilk z najmanj enim bivajočim otrokom, mlajšim od 25 let 2.5.1. 2.5.2. Gospodinjstva mater samohranilk, katerih najmlajši bivajoči otrok je star 25 let ali več 2.5.2. 3. Dvo- ali več družinska gospodinjstva 3. 3.

Namen razčlemb za „tip zasebnega gospodinjstva“ je razdelitev seštevka „zasebnih gospodinjstev“ in vseh vmesnih seštevkov.

Vsebina: Velikost zasebnega gospodinjstva

Specifikacije za koncepte gospodinjstva, ki so predvidene za vsebino „gospodinjski status osebe“, se uporabljajo tudi za vsebino „velikost zasebnega gospodinjstva“.

Velikost zasebnega gospodinjstva SPH.L. SPH.M. SPH.H. 0. Skupaj 0. 0. 0. 1. 1 oseba 1. 1. 1. 2. 2 osebi 2. 2. 2. 3. od 3 do 5 oseb 3. 3. 3. 3.1. 3 osebe 3.1. 3.1. 3.2. 4 osebe 3.2. 3.2. 3.3. 5 oseb 3.3. 3.3. 4. 6 oseb in več 4. 4. 4. 4.1. od 6 do 10 oseb 4.1. 4.1. 4.1.1. 6 oseb 4.1.1. 4.1.2. 7 oseb 4.1.2. 4.1.3. 8 oseb 4.1.3. 4.1.4. 9 oseb 4.1.4. 4.1.5. 10 oseb 4.1.5. 4.2. 11 oseb in več 4.2. 4.2.

Namen razčlemb za „velikost zasebnega gospodinjstva“ je razdelitev seštevka „zasebnih gospodinjstev“ in vseh vmesnih seštevkov.

Vsebina: Status gospodinjstva glede na stanovanjsko razmerje

Vsebina „status gospodinjstva glede na stanovanjsko razmerje“ se nanaša na ureditev, v skladu s katero zasebno gospodinjstvo naseljuje celoto ali del stanovanjske enote.

Status gospodinjstva glede na stanovanjsko razmerje TSH. 0. Skupaj 0. 1. Gospodinjstva, v katerih je najmanj en član lastnik stanovanjske enote 1. 2. Gospodinjstva, v katerih je najmanj en član najemnik celote ali dela stanovanjske enote 2. 3. Gospodinjstva, ki naseljujejo celoto ali del stanovanjske enote v skladu z drugo obliko stanovanjskega razmerja 3. 4. Ni navedeno 4.

Namen razčlemb za „status gospodinjstva glede na stanovanjsko razmerje“ je razdelitev seštevka „zasebnih gospodinjstev“ in vseh vmesnih seštevkov.

Gospodinjstva, ki odplačujejo hipoteko na stanovanjsko enoto, v kateri živijo, ali določeno obdobje odkupujejo svojo stanovanjsko enoto v skladu z drugimi finančnimi dogovori, se uvrstijo v kategorijo „gospodinjstva, v katerih je najmanj en član lastnik stanovanjske enote“ (TSH.1.).

Gospodinjstva, v katerih je najmanj en član lastnik stanovanjske enote in najmanj en član najemnik celote ali dela stanovanjske enote, se uvrstijo v kategorijo „gospodinjstva, v katerih je najmanj en član lastnik stanovanjske enote“ (TSH.1.).

Vsebina: Oblika nastanitve

Vsebina „oblika nastanitve“ zajema celotno prebivalstvo in se nanaša na tip nastanitve, v kateri oseba običajno prebiva med popisom. To vključuje vse osebe, ki imajo običajno prebivališče v različnih tipih bivalnih prostorov, ali ki nimajo običajnega prebivališča in začasno bivajo v določenem tipu bivalnih prostorov oziroma osebe, ki so v času popisa brez strehe nad glavo in spijo na prostem ali v zasilnih zatočiščih.

Stanovalci so osebe z običajnim prebivališčem v krajih, ki so navedeni v ustreznih kategorijah.

„Stanovanja“ so strukturno ločeni in neodvisni prostori na fiksnih lokacijah, namenjeni za trajno prebivanje ljudi in se na referenčni dan:

(a) uporabljajo kot prebivališče,

(b) so prazni ali

(c) rezervirani za sezonsko ali sekundarno rabo.

„Ločeni“ pomeni obdani s stenami in pokriti s streho ali stropom, tako da se ena ali več oseb lahko osami. „Neodvisni“ pomeni, da imajo neposreden dostop z ulice ali s stopnišča, s prehoda, s hodnika ali iz kleti.

„Druge stanovanjske enote“ so koče, barake, kolibe, bivalne prikolice, plovila za bivanje, skednji, mlini, jame ali druga zatočišča, v katerih med popisom prebivajo ljudje, ne glede na to, ali so namenjena prebivanju ljudi ali ne.

„Skupni bivalni prostori“ so prostori, ki so predvideni za nastanitev večjih skupin posameznikov ali več gospodinjstev in jih med popisom najmanj ena oseba uporablja kot običajno prebivališče.

„Naseljena stanovanja“, druge stanovanjske enote in skupni bivalni prostori skupaj predstavljajo „bivalne prostore“. Vsak „bivalni prostor“ mora biti običajno prebivališče najmanj ene osebe.

Seštevek naseljenih stanovanj in drugih stanovanjskih enot predstavlja „stanovanjske enote“.

Brezdomci (osebe, ki nimajo običajnega prebivališča v nobeni kategoriji bivalnih prostorov) so lahko osebe, ki živijo na ulici brez zatočišča, ki bi lahko spadalo v okvir bivalnih prostorov (primarno brezdomstvo), ali osebe, ki pogosto spreminjajo svojo začasno nastanitev (sekundarno brezdomstvo).

Oblika nastanitve HAR.L. HAR.H. 0. Skupaj 0. 0. 1. Stanovalci, ki živijo v stanovanju ali v skupnem bivalnem prostoru 1. 1. 1.1. Stanovalci, ki živijo v stanovanju 1.1. 1.1. 1.2. Stanovalci, ki živijo v skupnem bivalnem prostoru 1.2. 1.2. 2. Stanovalci, ki živijo v drugi stanovanjski enoti, in brezdomci 2. 2. 2.1. Stanovalci, ki živijo v drugi stanovanjski enoti 2.1. 2.2 Brezdomci 2.2. 3. Ni navedeno 3. 3.

Namen razčlemb za „obliko nastanitve“ je razdelitev seštevka ali vmesnega seštevka po osebah.

V razčlembi HAR.L. sta kategoriji „skupaj“ (HAR.L.0.) in „stanovalci, ki živijo v drugi stanovanjski enoti, in brezdomci“ (HAR.L.2.) neobvezni.

Vsebina: Tip bivalnih prostorov

Bivalni prostor je nastanitev, ki je običajno prebivališče ene ali več oseb. Pojmi „stanovanja“, „druge stanovanjske enote“ in „skupni bivalni prostori“ so opredeljeni enako kot v vsebini „oblika nastanitve“.

Tip bivalnega prostora TLQ. 0. Skupaj 0. 1. Naseljena stanovanja 1. 2. Druge stanovanjske enote 2. 3. Skupni bivalni prostori 3. 4. Ni navedeno 4.

Namen razčlembe za „tip bivalnega prostora“ je razdelitev seštevka „bivalnih prostorov“ in vseh vmesnih seštevkov.

Vsebina: Naseljenost stanovanj

„Naseljena stanovanja“ so stanovanja, ki so med popisom običajno prebivališče ene ali več oseb. „Nenaseljena stanovanja“ so stanovanja, ki med popisom niso običajno prebivališče nobene osebe.

Naseljenost stanovanj OCS. 0. Skupaj 0. 1. Naseljena stanovanja 1. 2. Nenaseljena stanovanja 2. 2.1. Stanovanja za sezonsko ali sekundarno rabo (neobvezno) 2.1. 2.2. Prazna stanovanja (neobvezno) 2.2. 3. Ni navedeno 3.

Namen razčlemb za „naseljenost stanovanj“ je razdelitev seštevka „stanovanj“ in vseh vmesnih seštevkov.

Stanovanja, v katerih so navzoče osebe, ki niso zajete v popis, se uvrstijo v kategorijo „stanovanja za sezonsko ali sekundarno rabo“ (OCS.2.1.).

Vsebina: Tip lastništva

Vsebina „tip lastništva“ se nanaša na lastništvo stanovanja in ne na lastništvo zemljišča, na katerem stanovanje stoji.

„Lastniška stanovanja“ so tista, kjer je najmanj en stanovalec stanovanja lastnik delov ali celotnega stanovanja.

„Zadružno lastništvo“ se nanaša na lastništvo v okviru stanovanjske zadruge.

„Najeta stanovanja“ so tista, v katerih najmanj en stanovalec plačuje najemnino za uporabo stanovanja in v katerih noben stanovalec ni lastnik delov ali celotnega stanovanja.

Tip lastništva OWS. 0. Skupaj 0. 1. Lastniška stanovanja 1. 2. Stanovanja v zadružnem lastništvu 2. 3. Najeta stanovanja 3. 4. Stanovanja z drugimi tipi lastništva 4. 5. Ni navedeno 5. 6. Se ne uporablja 6.

Namen razčlembe „tip lastništva“ je razdelitev seštevka „stanovanj“ in vseh vmesnih seštevkov.

Nenaseljena stanovanja se uvrstijo pod rubriko „se ne uporablja“ (OWS.6.).

Vsebina: Število stanovalcev

Število stanovalcev določene stanovanjske enote je število oseb, za katere stanovanjska enota pomeni običajno prebivališče.

Število stanovalcev NOC.L. NOC.M. NOC.H. 0. Skupaj 0. 0. 0. 1. 1 oseba 1. 1. 1. 2. 2 osebi 2. 2. 2. 3. od 3 do 5 oseb 3. 3. 3. 3.1. 3 osebe 3.1. 3.1. 3.2. 4 osebe 3.2. 3.2. 3.3 5 oseb 3.3. 3.3. 4. 6 oseb in več 4. 4. 4. 4.1. od 6 do 10 oseb 4.1. 4.1. 4.1.1. 6 oseb 4.1.1. 4.1.2. 7 oseb 4.1.2. 4.1.3. 8 oseb 4.1.3. 4.1.4. 9 oseb 4.1.4. 4.1.5. 10 oseb 4.1.5. 4.2. 11 oseb ali več 4.2. 4.2.

Namen razčlemb za „število stanovalcev“ je razdelitev seštevka „stanovanjskih enot“ in vseh vmesnih seštevkov.

Vsebina: Uporabna površina in/ali število sob v stanovanjski enoti

Uporabna površina se opredeli kot:

— površina, izmerjena med zunanjimi stenami brez nebivalnih kleti in podstrešij, ključno z vsemi skupnimi prostori v večstanovanjskih stavbah, ali

— skupna površina sob, ki ustrezajo opredelitvi „soba“.

„Soba“ se opredeli kot prostor v stanovanjski enoti, obdan s stenami, segajočimi od tal do stropa ali strehe, ki je dovolj velik, da vanj lahko postavimo posteljo za odraslo osebo (najmanj 4 kvadratne metre), in je v večinskem predelu stropa visok najmanj 2 metra.

Države članice poročajo o „uporabni površini“ ali, če to ni mogoče, o „številu sob“.

Uporabna površina UFS. 0. Skupaj 0. 1. Manj kot 30 kvadratnih metrov 1. 2. 30 – manj kot 40 kvadratnih metrov 2. 3. 40 – manj kot 50 kvadratnih metrov 3. 4. 50 – manj kot 60 kvadratnih metrov 4. 5. 60 – manj kot 80 kvadratnih metrov 5. 6. 80 – manj kot 100 kvadratnih metrov 6. 7. 100 – manj kot 120 kvadratnih metrov 7. 8. 120 – manj kot 150 kvadratnih metrov 8. 9. 150 kvadratnih metrov in več 9. 10. Ni navedeno 10.

Namen razčlembe „uporabna površina“ je razdelitev seštevka „stanovanjskih enot“ in vseh vmesnih seštevkov. Prav tako se lahko uporablja za razdelitev seštevka „stanovanj“ in vseh vmesnih seštevkov.

Število sob NOR. 0. Skupaj 0. 1. 1 soba 1. 2. 2 sobi 2. 3. 3 sobe 3. 4. 4 sobe 4. 5. 5 sob 5. 6. 6 sob 6. 7. 7 sob 7. 8. 8 sob 8. 9. 9 sob in več 9. 10. Ni navedeno 10.

Namen razčlembe „število sob“ je razdelitev seštevka „stanovanjskih enot“ in vseh vmesnih seštevkov. Prav tako se lahko uporablja za razdelitev seštevka „stanovanj“ in vseh vmesnih seštevkov.

Vsebina: Standard gostote

Vsebina „standard gostote“ se nanaša na uporabno površino v kvadratnih metrih ali število sob na število stanovalcev, kakor je opredeljeno v vsebini „število stanovalcev“.

Države članice poročajo o standardu gostote, ki se izmeri na podlagi „uporabne površine“ ali, če to ni mogoče, na podlagi „števila sob“.

Standard gostote (površina) DFS. 0. Skupaj 0. 1. Manj kot 10 kvadratnih metrov na stanovalca 1. 2. 10 – manj kot 15 kvadratnih metrov na stanovalca 2. 3. 15 – manj kot 20 kvadratnih metrov na stanovalca 3. 4. 20 – manj kot 30 kvadratnih metrov na stanovalca 4. 5. 30 – manj kot 40 kvadratnih metrov na stanovalca 5. 6. 40 – manj kot 60 kvadratnih metrov na stanovalca 6. 7. 60 – manj kot 80 kvadratnih metrov na stanovalca 7. 8. 80 kvadratnih metrov in več na stanovalca 8. 9. Ni navedeno 9.

Namen razčlembe „standard gostote (površina)“ je razdelitev seštevka „stanovanjskih enot“ in vseh vmesnih seštevkov.

Standard gostote (število sob) DRM. 0. Skupaj 0. 1. Manj kot 0,5 sobe na stanovalca 1. 2. 0,5 – manj kot 1,0 soba na stanovalca 2. 3. 1,0 – manj kot 1,25 sobe na stanovalca 3. 4. 1,25 – manj kot 1,5 sobe na stanovalca 4. 5. 1,5 – manj kot 2,0 sobe na stanovalca 5. 6. 2,0 – manj kot 2,5 sobe na stanovalca 6. 7. 2,5 – manj kot 3,0 sobe na stanovalca 7. 8. 3,0 in več sob na stanovalca 8. 9. Ni navedeno 9.

Namen razčlembe „standard gostote (število sob)“ je razdelitev seštevka „stanovanjskih enot“ in vseh vmesnih seštevkov.

Vsebina: Vodovod

Vodovod WSS. 0. Skupaj 0. 1. Oskrba z vodo v stanovanjski enoti 1. 2. Brez oskrbe z vodo v stanovanjski enoti 2. 3. Ni navedeno 3.

Namen razčlembe „vodovod“ je razdelitev seštevka „stanovanjskih enot“ in vseh vmesnih seštevkov. Prav tako se lahko uporablja za razdelitev seštevka „stanovanj“ in vseh vmesnih seštevkov.

Vsebina: Stranišče

Stranišče TOI. 0. Skupaj 0. 1. Stranišče na splakovanje v stanovanjski enoti 1. 2. Brez stranišča na splakovanje v stanovanjski enoti 2. 3. Ni navedeno 3.

Namen razčlembe „stranišče“ je razdelitev seštevka „stanovanjskih enot“ in vseh vmesnih seštevkov. Prav tako se lahko uporablja za razdelitev seštevka „stanovanj“ in vseh vmesnih seštevkov.

Vsebina: Kopalnica

Kopalnica je vsak prostor, namenjen za umivanje celotnega telesa in opremljen s prho.

Kopalnica BAT. 0. Skupaj 0. 1. Nameščena kad ali prha v stanovanjski enoti 1. 2. Brez nameščene kadi ali prhe v stanovanjski enoti 2. 3. Ni navedeno 3.

Namen razčlembe „kopalnica“ je razdelitev seštevka „stanovanjskih enot“ in vseh vmesnih seštevkov. Prav tako se lahko uporablja za razdelitev seštevka „stanovanj“ in vseh vmesnih seštevkov.

Način ogrevanja

Stanovanjska enota se šteje za centralno ogrevano, če je ogrevanje zagotovljeno iz skupne centralne kurjave ali iz naprave v stavbi ali stanovanjski enoti, postavljeni za namene ogrevanja, ne glede na vir energije.

Način ogrevanja TOH. 0. Skupaj 0. 1. Centralna kurjava 1. 2. Brez centralne kurjave 2. 3. Ni navedeno 3.

Namen razčlembe „način ogrevanja“ je razdelitev seštevka „stanovanjskih enot“ in vseh vmesnih seštevkov. Prav tako se lahko uporablja za razdelitev seštevka „stanovanj“ in vseh vmesnih seštevkov.

Vsebina: Stanovanja po vrsti stavbe

Vsebina „stanovanja po vrsti stavbe“ se nanaša na število stanovanj v stavbi, v kateri se nahaja stanovanje.

Stanovanja po vrsti stavbe TOB. 0. Skupaj 0. 1. Stanovanja v stanovanjskih stavbah 1. 1.1. Stanovanja v enostanovanjskih stavbah 1.1. 1.2. Stanovanja v dvostanovanjskih stavbah 1.2. 1.3. Stanovanja v tro- ali večstanovanjskih stavbah 1.3. 2. Stanovanja v nestanovanjskih stavbah 2. 3. Ni navedeno 3.

Namen razčlembe „stanovanja po vrsti stavbe“ je razdelitev seštevka „stanovanj“ in vseh vmesnih seštevkov.

Vsebina: Stanovanja po letu zgraditve

Vsebina „stanovanja po letu zgraditve“ se nanaša na leto, ko je bila stavba, v kateri se nahaja stanovanje, dokončana.

Stanovanja po letu zgraditve POC. 0. Skupaj 0. 1. Pred letom 1919 1. 2. 1919–1945 2. 3. 1946–1960 3. 4. 1961–1970 4. 5. 1971–1980 5. 6. 1981–1990 6. 7. 1991–2000 7. 8. 2001–2005 8. 9. 2006 in pozneje 9. 10. Ni navedeno 10.

Namen razčlembe „stanovanja po letu zgraditve“ je razdelitev seštevka „stanovanj“ in vseh vmesnih seštevkov.

(1) Šifre „x.“, „x.x.“ in „x.x.x.“ so odvisne od klasifikacije NUTS, šifra „x.x.x.x.“ pa od klasifikacije LAU, veljavne v državi članici na dan 1. januarja 2011. Oznaka „N“ opredeljuje razčlembo, ki se nanaša na državno raven.

(2) Šifre „1x.“ in „1x.x“ so odvisne od klasifikacije NUTS, veljavne v državi članici na dan 1. januarja 2011. Oznaka „N“ opredeljuje razčlembo, ki se nanaša na državno raven.

(3) Začasno poimenovanje, ki ne vpliva na končno poimenovanje države po izteku pogajanj, ki trenutno potekajo v Združenih narodih.

(4) Začasno poimenovanje, ki ne vpliva na končno poimenovanje države po izteku pogajanj, ki trenutno potekajo v Združenih narodih.