Direktiva Sveta

z dne 19. junija 1978

o prilagoditvi Direktive 73/362/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o opredmetenih dolžinskih merah, tehničnemu napredku

(78/629/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 71/316/EGS z dne 26. julija 1971 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanašajo na skupne določbe za merilne instrumente in metode meroslovne kontrole [1], ki je bila spremenjena z Aktom o pristopu, zlasti členov 17, 18 in 19,

ker so od priprave in sprejema Direktive Sveta 73/362/EGS z dne 19. novembra 1973 o približevanju zakonodaje držav članic o opredmetenih dolžinskih merah [2] bile razvite nove opredmetene dolžinske mere; ker je torej treba navedeno direktivo spremeniti tako, da bo upoštevala tehnični napredek;

ker je Komisija 19. januarja 1978 predlog priloge predložila v proučitev Odboru za prilagajanje direktiv, ki se nanašajo na odpravljanje tehničnih ovir pri trgovanju z merilnimi instrumenti, tehničnemu napredku; ker na to ni bilo nobenih pripomb, je Komisija po postopku, navedenim v točki (3)(b) člena 19 Direktive 71/316/EGS, predlagala Svetu ukrepe, ki jih je treba sprejeti,

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

V Prilogi k Direktivi 73/362/EGS se točke 3.6, 4.1, 5.1, 6.3, 7.1, 7.2, 7.3, 8, 9.1, 9.2, 9.4 in 9.5 spremenijo v skladu s Prilogo te direktive.

Člen 2

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, tako, da bodo te predpisi stopili v veljavo eno leto od dneva notifikacije te direktive, in o tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Luxembourgu, 19. junija 1978

Za Svet

Predsednik

P. Dalsager

[1] UL L 202, 6.9.1971, str. 1.

[2] UL L 335, 5.12.1973, str. 56.

--------------------------------------------------

PRILOGA

3.6 Merilni trakovi morajo biti narejena tako, da so robovi traku, če ga raztegnemo na ravni površini, praktično ravni in vzporedni.

4.1 Vzdolž svoje nazivne dolžine morajo imeti dolžinska merila jasno, pravilno in neizbrisno razdelbo in oštevilčenje, ki omogoča zanesljivo, enostavno in nedvoumno razbiranje. Nekatere neoštevilčene oznake skale, ki ne presegajo števila oznak skale med dvema zaporedno oštevilčenima oznakama skale na merilu, pa se lahko razširijo preko glavne oznake skale na koncu merila.

5.1 Nazivna dolžina meril mora imeti eno od naslednjih vrednosti: 0,5, 1, 1,5, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 m ali večkratnik od 5 m.

6.3 Vsi ti napisi morajo biti podani vidljivo in berljivo, z začetkom na začetku merila.

Vendar pa se lahko v dogovoru s pristojnim nacionalnim organom na sestavnem delu merila pojavijo določeni napisi. V takem primeru se v certifikatu o EGS-homologaciji navede mesto, kjer naj bi bili ti napisi.

Nadalje, če širina dolžinskega merila ne omogoča, da bi bil oznaka EGS-homologacije čitljiva, se lahko ta oznaka, ne glede na določbe točke 3.1 iz Priloge I k Direktivi Sveta z dne 26. julija 1971 o približevanju zakonodaje držav članic o skupnih določbah za merilne instrumente in metodah meroslovnega nadzora, ter v skladu s točko 3.5 te priloge, pojavi v obliki naslednjih znakov, ki so razvrščeni po vrsti:

- stilizirana črka ε,

- črka ali črke, ki označujejo državo članico, ki je podelila EGS-homologacijo,

- zadnji dve številki leta EGS-homologacije,

- referenčna številka EGS-homologacije, (na primer ε F 755345).

7. NAJVEČJI DOPUSTNI POGREŠKI

7.1 Dolžinska merila, ki so definirana v tej direktivi, se delijo v tri razrede, ki so glede na stopnjo točnosti označeni z I, II in III.

Pri prvi overitvi EGS dolžinskih meril se največji dopustni pogrešek, pozitiven ali negativen:

(a) na nazivno dolžino in

(b) na razdaljo med dvema nezaporednima oznakama skale

izrazi kot funkcija zadevne dolžine s formulo (a + bL) v mm, kjer so:

- L zadevna dolžina, zaokrožena navzgor do naslednjega celega metra,

- a in b koeficienta, ki sta za posamezni točnostni razred določena v skladu z naslednjo tabelo:

Točnostni razred | a | b |

I | 0,1 | 0,1 |

II | 0,3 | 0,2 |

III | 0,6 | 0,4 |

7.2 7.2.1 Največji dopustni pogrešek, pozitiven ali negativen, na dolžini "i" vrednosti razdelkov, ki ne presegajo 1 cm, se za posamezni točnostni razred določi v skladu z naslednjo tabelo:

Dolžina "i" zadevne vrednosti razdelka | Največji dopustni pogrešek (v mm) za točnostni razred: |

I | II | III |

i ≤1 mm | 0,1 | 0,2 | 0,3 |

1 mm < i ≤ 1 cm | 0,2 | 0,4 | 0,6 |

V primerih, ko vrednosti razdelkov presegajo 1 cm, se največji dopustni pogrešek izrazi kot funkcija dolžine vrednosti razdelka s formulo (a + bL) mm, kjer so vrednosti parametrov a in b enake tistim, ki so podane v točki 7.1, in kjer je L zadevna dolžina, zaokrožena navzgor do naslednjega celega metra.

7.2.2 Največja dopustna razlika med dolžinama "i" dveh zaporednih vrednosti razdelkov, ki ne presegata 1 cm, se za posamezni točnostni razred določi v skladu z naslednjo tabelo:

Dolžina "i" zadevne vrednosti razdelka | Največja dopustna razlika (v mm) za točnostni razred: |

I | II | III |

i ≤ 1 mm | 0,1 | 0,2 | 0,3 |

1 mm < i ≤ 1 cm | 0,2 | 0,4 | 0,6 |

V primeru, da vrednosti razdelkov presegajo 1 cm, se največja dopustna razlika med dolžinami "i" dveh zaporednih vrednosti razdelkov izrazi kot funkcija dolžine vrednosti razdelka s formulo (a + bL) mm, kot je definirano v točki 7.2.1.

7.3 Pri končnem ali sestavljenem dolžinskem merilu pa se največji dopustni pogrešek, pozitivni ali negativni, na dolžino zaključne vrednosti razdelka, omejenega z ravnino, poveča:

- za 0,1 mm za merila točnostnega razreda I,

- za 0,2 mm za merila točnostnega razreda II,

- za 0,3 mm za merila točnostnega razreda III.

Razen tega pa določila, postavljena v točkah 7.1 in 7.2.2 ne veljajo:

- če eno od nezaporednih oznak skale, na katero se sklicuje v točki 7.1(b), tvori ravnina, in

- če je ena od dveh zaporednih vrednosti razdelkov, na katere se sklicuje točka 7.2.2, končna vrednost razdelka, omejena z ravnino.

8. OVERITVENE OZNAKE

Vsako dolžinsko merilo mora biti konstruirano tako, da je nanj mogoče namestiti overitvene oznake, ki so določene z Direktivo Sveta z dne 26. julija 1971 o približevanju zakonodaje držav članic, o skupnih določbah za merilne instrumente in metodah meroslovnega nadzora. Za ta namen se na samem merilu ali na dodatni napravi, ki je njegov sestavni del, predvidi mesto blizu začetka merila.

9.1 Končna merila, merila s končnima črtama ali sestavljena tračna merila iz steklenih vlaken in plastike

Nazivna dolžina med 0,5 in 100 metri.

Na merilu mora biti označena vlečna sila okoli 20 N.

Prosti konci končnih in sestavljenih meril morajo biti zaščiteni s trakom ali konico, odporno proti obrabi.

Ta merila spadajo v točnostni razred I, II ali III.

9.2 Merila, izdelana iz enega kosa, toga ali poltoga, iz kovine ali drugega materiala

Nazivna dolžina med 0,5 in 5 metri.

Referenčna temperatura je lahko v določenih primerih drugačna od 20 °C.

Ta merila vključujejo tudi merilne palice za merjenje nivoja tekočin.

Konec toge merilne palice mora biti opremljen z zaščito ali konico, ki je odporna proti udarcem in obrabi. Ob udarcu se ne sme iskriti.

Ta merila spadajo v točnostni razred I ali II.

9.4. Merila z jeklenim trakom

9.4.1 Končna merila, merila s končnima črtama ali sestavljena merila na navijalu.

Nazivna dolžina med 0,5 in 10 metri; listi meril med 5 in 10 m morajo imeti bombiran prerez.

Ta merila so lahko v okrovu, katerega ena dimenzija je lahko vključena v del, ki se uporablja za merjenje, zlasti za merjenje notranjih dimenzij; prosti konec teh meril mora biti opremljen s fiksnim ali drsečim kavljem ali jezičkom.

Ta merila spadajo v točnostni razred I ali II.

9.4.2 Končna merila ali merila s končnima črtama, namenjena merjenju dolžin, večjih od nazivne dolžine merila.

Nazivna dolžina: 5, 10, 20, 50, 100 ali 200 metrov.

Na merilu mora biti označena vlečna sila okoli 50 N.

Ta merila morajo biti na obeh konceh opremljena z ročaji ali obroči.

Če sta ročaja vključena v nazivno dolžino, morata biti skonstruirana tako, da njun spoj ne povzroča nikakršnih merilnih netočnosti.

Ta merila spadajo v točnostni razred I ali II.

9.4.3 Merila s končnima črtama ali sestavljena merila na navijalu, ki niso namenjena merjenju dolžin, večjih od nazivne dolžine.

Nazivna dolžina med 5 in 200 metri.

Referenčna temperatura je lahko v določenih primerih drugačna od 20 °C.

Na merilu mora biti označena vlečna sila okoli 50 N.

Prosti konec mora imeti ročaj ali obroč, ki ne sme biti vključen v nazivno dolžino.

Ta merila spadajo v točnostni razred I ali II.

9.5 Sestavljeni potopni trakovi, izdelani iz kovine, z grezili, ki se uporabljajo za merjenje nivoja tekočin

Nazivna dolžina med 5 in 50 metri.

Referenčna temperatura je lahko v določenih primerih drugačna od 20 °C.

Na merilu mora biti označena vlečna sila, ki zadošča za pravilen razteg traku.

Taka vlečna sila mora biti uporabljena na merilu s pomočjo grezila, ki mora imeti označeno maso.

Glavno oznako skale, ki skalo začenja, mora sestavljati temelj grezila z ustrezno obliko in iz materiala, ki se ob udarcu ne bo iskril.

Grezilo mora biti pritrjeno na trak fiksno ali odstranljivo tako, da taka pritrditev ali spoj ne bo povzročal nikakršnih merilnih netočnosti.

Celotna dolžina traku mora biti označena v milimetrih, merilna skala pa se mora nadaljevati na eni od ravnih strani grezila.

Drugi konec merila je lahko opremljen z navijalom.

Ta merila spadajo v točnostni razred I ali II.

Vendar pa največji dopustni pogrešek instrumenta na mestu uporabe z grezilom ne sme nikdar biti manjši od 0,6 mm.

--------------------------------------------------