SL Uradni list Evropske unije L 314/12

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2206

z dne 29. novembra 2017

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Prejšnje preiskave in obstoječi ukrepi

(1) Svet je julija 2005 z Uredbo (ES) št. 1174/2005 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov („ročni vozički za premeščanje palet“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „Kitajska“). Ti ukrepi so bili v obliki protidampinške dajatve ad valorem v višini od 7,6 % do 46,7 % („prvotni ukrepi“).

(2) Svet je julija 2008 po delnem vmesnem pregledu po uradni dolžnosti v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe z Uredbo (ES) št. 684/2008 (3) določil področje uporabe ukrepov in izključil nekatere izdelke, tj. dvigalne naprave, nakladalnike, škarjasta dvigala in vozičke za tehtanje, za katere je bilo ugotovljeno, da se zaradi svojih lastnosti in posebnih funkcij ter končne uporabe razlikujejo od ročnih vozičkov za premeščanje palet, iz prvotnih protidampinških ukrepov.

(3) Svet je junija 2009 po preiskavi proti izogibanju v skladu s členom 13 osnovne uredbe z Uredbo Sveta (ES) št. 499/2009 (4) razširil dokončno protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“ in je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 1174/2005, na ročne vozičke za premeščanje palet, poslane s Tajske, s prijavljenim poreklom iz Tajske ali ne.

(4) Svet je oktobra 2011 po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1008/2011 (5) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet s poreklom iz LRK.

(5) Svet je aprila 2013 po vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) št. 372/2013 (6) spremenil Uredbo (EU) št. 1008/2011 in uvedel stopnjo dajatve v višini 70,8 %, ki se uporablja za ves uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet s poreklom iz LRK v Unijo.

(6) Komisija je septembra 2014 po pregledu novega izvoznika v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) št. 946/2014 (7) spremenila Uredbo (EU) št. 1008/2011 in uvedla individualno stopnjo dajatve v višini 54,1 % na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet družbe Ningbo Logitrans Handling Equipment Co.

(7) Komisija je avgusta 2016 po preiskavi proti izogibanju v skladu s členom 13 osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/1346 (8) razširila veljavne dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekoliko spremenjenih ročnih vozičkov za premeščanje palet, ki vključujejo sistem za prikazovanje teže, ki ni vgrajen v šasijo (vilice), s poreklom iz LRK.

(8) Zdaj veljavni ukrep je dokončna protidampinška dajatev na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz LRK v obliki dajatve ad valorem v višini 70,8 %.

1.2 Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

(9) Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku (9) veljavnih protidampinških ukrepov prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka veljavnih ukrepov proti LRK v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

(10) Zahtevek sta vložila dva proizvajalca iz Unije, in sicer družbi Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB in PR Industrial S.r.l. („vložnika“), ki predstavljata več kot 25 % celotne proizvodnje ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov v Uniji.

(11) Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in škode za industrijo Unije.

1.3 Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

(12) Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa in je 12. oktobra 2016 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (10) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

1.4 Vzporedna preiskava glede možnega izogibanja

(13) Komisija je 19. julija 2017 z Izvedbeno uredbo (EU) 2017/1348 (11) začela preiskavo glede možnega izogibanja veljavnim protidampinškim ukrepom z uvozom ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, poslanih iz Vietnama, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Vietnama ali ne, v skladu s členom 13 osnovne uredbe.

1.5 Preiskava

1.5.1 Zainteresirane strani

(14) Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je vložnika, druge znane proizvajalce iz Unije, znane proizvajalce izvoznike, kitajske organe, znane uvoznike in uporabnike izrecno obvestila o začetku preiskave ter jih povabila k sodelovanju.

(15) Zainteresirane strani so imele možnost, da v rokih iz obvestila o začetku izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.6 Primerljiva država

(16) Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe uporabiti Brazilijo. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe v zvezi s to izbiro. Komisija ni prejela nobenih pripomb.

(17) Komisija je vzpostavila stik z brazilskimi organi in znana proizvajalca ročnih vozičkov za premeščanje palet v Braziliji obvestila o začetku ter ju povabila k sodelovanju. Eden od proizvajalcev v Braziliji je bil pripravljen sodelovati. Odgovoril ni noben drug znan proizvajalec niti kateri drug brazilski proizvajalec.

(18) Komisija je za sodelovanje zaprosila tudi znane proizvajalce v drugih možnih primerljivih državah ter vzpostavila stik z zadevnimi organi v Kambodži, Indiji, Maleziji, Tajvanu, Turčiji in ZDA in jih pozvala, naj ji posredujejo nazive in naslove združenj proizvajalcev in proizvajalcev, za katere je znano, da proizvajajo in prodajajo ročne vozičke za premeščanje palet na njihovem trgu. Vendar teh informacij ni predložila nobena od držav, s katerimi je Komisija vzpostavila stik, in noben proizvajalec iz teh držav ni bil pripravljen sodelovati.

(19) Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, je bil pripravljen sodelovati le eden od dveh velikih proizvajalcev v Braziliji. V vsakem primeru se po nadaljnji proučitvi razpoložljivih tržnih informacij Brazilija šteje za primerno primerljivo državo, tudi zaradi svojega konkurenčnega trga. Prisotnost najmanj dveh domačih proizvajalcev in dejstva o uvozu dokazujejo, da obstaja resnična konkurenca. Za Brazilijo ne veljajo nobeni protidampinški ukrepi, pri čemer se je njen trg kljub običajni uvozni dajatvi na podlagi načela države z največjimi ugodnostmi v višini 14 % obravnaval kot odprt za uvoz, kot je razvidno iz javno razpoložljivih podatkov Mednarodnega trgovinskega centra (12) o uvozu v obdobju 2012–2016. Preiskava ni razkrila ničesar, kar bi kazalo na to, da Brazilija ni primerna izbira glede na konkurenčnost njenega trga. Zato je bila Brazilija izbrana za primerljivo državo.

1.7 Vzorčenje

(20) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.7.1 Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz LRK

(21) Glede na morebitno veliko število proizvajalcev izvoznikov iz LRK je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje.

(22) Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki iz LRK pozvani, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku. Odgovoril ni noben proizvajalec izvoznik. Zato vzorčenje ni bilo potrebno.

1.7.2 Vzorčenje uvoznikov

(23) Ob upoštevanju očitno velikega števila nepovezanih uvoznikov se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe preveri, ali bi bilo treba uporabiti vzorčenje. Da bi Komisija lahko ugotovila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku. Vendar ni bil pripravljen sodelovati nobeden od nepovezanih uvoznikov. Zato vzorčenje ni bilo potrebno.

1.7.3 Vzorčenje proizvajalcev iz Unije

(24) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev iz Unije. Glede na zahtevek za pregled je v Uniji šest proizvajalcev ročnih vozičkov za premeščanje palet. V okviru ugotavljanja reprezentativnosti se je javilo pet proizvajalcev iz Unije. Ob začetku je bil znan še en proizvajalec iz Unije. Teh šest proizvajalcev iz Unije predstavlja celotno proizvodnjo Unije. Komisija je nameravala preiskati vseh šest proizvajalcev in ni uporabila vzorčenja. O tem je obvestila vse zainteresirane strani in jih pozvala, naj predložijo pripombe. V roku ni prejela nobenih pripomb.

1.8 Vprašalniki

(25) Vprašalniki so bili poslani šestim znanim proizvajalcem iz Unije in dvema proizvajalcema ročnih vozičkov za premeščanje palet iz Brazilije. Izpolnjene vprašalnike je Komisiji poslalo pet proizvajalcev iz Unije in en proizvajalec ročnih vozičkov za premeščanje palet iz Brazilije.

(26) Med preiskavo Komisiji ni zagotovil informacij oziroma se ni javil noben uporabnik.

1.9 Preveritveni obiski

(27) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb: proizvajalci iz Unije: — PR Industrial S.r.l., Casole d'Elsa, Italija; — Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB, Mjölby, Švedska; — Logitrans A/S – Denmark, Ribe, Danska; — ZAKREM Sp. z o.o., Grajewo, Poljska; — VMH – Material Handling s. r. o., Veľký Šariš, Slovaška; proizvajalec iz primerljive države: — Paletrans Equipamentos, Cravinhos, Brazilija.

1.10 Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

(28) Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2015 do 30. septembra 2016 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2013 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2. IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

(29) Izdelek, ki se pregleduje, so ročni vozički za premeščanje palet in njihovi osnovni deli, tj. šasija in hidravlika, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 8427 90 00 (oznake TARIC 8427900011, 8427900013 in 8427900019) in ex 8431 20 00 (oznake TARIC 8431200011, 8431200013 in 8431200019). Protidampinški ukrepi, ki veljajo za ta izdelek, so bili razširjeni na enak izdelek, ki je ob uvozu predložen s tako imenovanim „sistemom za prikazovanje teže“, sestavljenim iz mehanizma za tehtanje, ki ni vgrajen v šasijo, torej ni vgrajen v vilice, ki se trenutno uvršča pod oznaki TARIC 8427900030 in 8431200050 („izdelek, ki se pregleduje“). Zgornja opredelitev izdelka je bila posodobljena v skladu s popravkom Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1346 z dne 8. avgusta 2016 (13).

(30) S preiskavo je bilo tako kot s prvotno preiskavo potrjeno, da imajo izdelek, ki se pregleduje, izdelki, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem trgu v LRK, izdelki, ki se proizvajajo in prodajajo na trgu primerljive države, ter izdelki, ki jih proizvajalci iz Unije proizvajajo in prodajajo v Uniji, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter se enako uporabljajo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.

3. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

3.1 Uvodne opombe

(31) V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je bil v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prisoten damping in ali obstaja verjetnost, da se bo damping zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

(32) Kot je navedeno v uvodni izjavi 22, v tej preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik. Komisija je zato kitajske organe obvestila, da se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe za kitajskega proizvajalca izvoznika uporabijo dostopna dejstva, da bi se ugotovilo, ali je damping trenutno prisoten in ali obstaja verjetnost, da se bo nadaljeval ali ponovil. V zvezi s tem od kitajskih organov ni prejela nobenih pripomb ali zahtevkov za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje.

(33) Na podlagi tega in v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe so ugotovitve v zvezi z obstojem dampinga in verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga, navedene v nadaljevanju, temeljile na dostopnih dejstvih, zlasti na: (i) informacijah iz zahtevka; (ii) statističnih podatkih Eurostata in podatkih, ki so jih države članice sporočile Komisiji v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe („zbirka podatkov iz člena 14(6)“); (iii) javno dostopnih statističnih podatkih iz zbirke statističnih podatkov o kitajskem izvozu; (iv) javno dostopnih statističnih podatkih iz interaktivne spletne zbirke trgovinskih podatkov Komisije Združenih držav za mednarodno trgovino (USITC DataWeb) na podlagi podatkov, pridobljenih pri ameriškem statističnem uradu; (v) javno dostopnih statističnih podatkih iz „trgovinskega zemljevida“ oddelka za tržno analizo in raziskave Mednarodnega trgovinskega centra (ITC) v Ženevi v Švici.

3.2 Damping

3.2.1 Proizvajalci izvozniki, ki jim je bila v prvotni preiskavi odobrena tržnogospodarska obravnava

3.2.1.1 Normalna vrednost

(34) Enemu proizvajalcu izvozniku je bila pri pregledu novega izvoznika v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe, navedenem v uvodni izjavi 7, odobrena tržnogospodarska obravnava („TGO“). Normalna vrednost za tega proizvajalca izvoznika je zaradi njegovega nesodelovanja v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljila na dostopnih dejstvih.

(35) Normalna vrednost je bila določena na podlagi izvoznih cen v primerno tretjo državo, prilagojenih na raven franko tovarna na Kitajskem. V tem primeru so se uporabili podatki o uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet s poreklom iz Kitajske v ZDA (14). Leta 2016 je bilo v ZDA uvoženih približno 424 000 ročnih vozičkov za premeščanje palet s poreklom iz LRK v vrednosti približno 76,115 milijona USD. Po uporabi povprečnega menjalnega tečaja eura za isto leto in odštetju enake ravni prilagoditev za čezmorski prevoz (5,5 %), zavarovanje na morju (0,05 %) in celinski prevoz (1,67 %), kot so bile uporabljene v ugotovitvah delnega vmesnega pregleda iz uvodne izjave 5, je bila izračunana cena franko tovarna.

(36) Ker zaradi nesodelovanja druge informacije niso bile na voljo, se je ta metodologija v okviru tega pregleda zaradi izteka ukrepa štela za najprimernejšo.

3.2.1.2 Izvozna cena

(37) Izvozna cena tega proizvajalca izvoznika je temeljila na njegovem uvozu izdelka, ki se pregleduje, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Unijo, kot je navedeno v zbirki podatkov iz člena 14(6).

3.2.1.3 Primerjava

(38) Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno, določeno na podlagi franko tovarna. Da bi se zagotovila poštena primerjava, sta se izvozna cena in normalna vrednost v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe prilagodili za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Opravljene so bile prilagoditve za čezmorski prevoz, manipulativne stroške in celinski prevoz na podlagi informacij, uporabljenih v ugotovitvah delnega vmesnega pregleda, navedenega v uvodni izjavi 5, v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

3.2.1.4 Stopnja dampinga

(39) Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečno normalno vrednost in tehtano povprečno izvozno ceno, kakor je določena zgoraj.

(40) Na podlagi tega je tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, za družbo Ningbo Logitrans Handling Equipment Co znašala 5,7 %.

3.2.2 Proizvajalci izvozniki, ki jim v prvotni preiskavi ni bila odobrena tržnogospodarska obravnava

3.2.2.1 Normalna vrednost

(41) Normalno vrednost za kitajske proizvajalce izvoznike, ki jim v prvotni preiskavi TGO ni bila odobrena, bi bilo treba določiti v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe, tj. na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“).

(42) Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 16 do 18, je bila kot primerljiva država izbrana Brazilija, v preiskavi pa je sodeloval en proizvajalec iz Brazilije. Normalna vrednost se je v tem pogledu določila na podlagi cen franko tovarna za prodajo ročnih vozičkov za premeščanje palet v primerljivi državi, ki predstavlja več kot 20 % celotne prodaje, v vseh ostalih primerih pa je bila določena v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

3.2.2.2 Izvozna cena

(43) Izvozna cena je bila zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov določena v skladu s členom 18 osnovne uredbe, tj. na podlagi zbirke podatkov iz člena 14(6) za uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Unijo. Za izračun izvozne cene v OPP so se uporabile uvozne cene, kot so navedene v uvodni izjavi 70, tako da se je od teh uvoznih cen odštela enaka raven prilagoditev za čezmorski prevoz, manipulativne stroške in celinski prevoz, kot so bile uporabljene v ugotovitvah delnega vmesnega pregleda, navedenega v uvodni izjavi 5.

3.2.2.3 Primerjava

(44) Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno, določeno na podlagi franko tovarna. Kadar je bilo to upravičeno za zagotovitev poštene primerjave, sta se izvozna cena in normalna vrednost v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe prilagodili za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Opravljene so bile prilagoditve za čezmorski prevoz, manipulativne stroške in celinski prevoz na podlagi informacij, uporabljenih v ugotovitvah delnega vmesnega pregleda iz uvodne izjave 5, v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

3.2.2.4 Stopnja dampinga

(45) Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečno normalno vrednost in tehtano povprečno izvozno ceno, kakor je določena zgoraj.

(46) Na podlagi tega je tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene stroškov, zavarovanja in prevoznine („CIF“) meja Unije brez plačane dajatve, znašala 29,2 % za vse proizvajalce v LRK, ki jim v prvotni preiskavi ni bila odobrena tržnogospodarska obravnava.

3.2.3 Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

(47) Komisija je po ugotovitvi obstoja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom analizirala, ali obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi bili ukrepi razveljavljeni. Analizirala je naslednje elemente: proizvodno in neizkoriščeno zmogljivost v LRK, izvozno ravnanje Kitajske v drugih tretjih državah ter privlačnost trga Unije.

(48) Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo ponovitve dampinga, navedene v nadaljevanju, v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljile na dostopnih dejstvih, tj. virih iz uvodne izjave 22.

3.2.4 Proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost na Kitajskem

(49) Kar zadeva proizvodnjo in proizvodno zmogljivost na Kitajskem, je analiza ob pomanjkanju drugih virov informacij temeljila na podatkih, ki sta jih med preiskavo predložila vložnika v zvezi z 22 največjimi kitajskimi proizvajalci.

(50) Na podlagi tega je bila proizvodna zmogljivost na Kitajskem ocenjena na najmanj 2,5 milijona kosov na leto, dejanska proizvodnja na približno 2,0 milijona kosov na leto, neizkoriščena zmogljivost na Kitajskem pa naj bi torej znašala vsaj pol milijona kosov na leto. Vendar je ta ocena konzervativna, saj naj bi bilo po navedbah vložnikov še 34 znanih kitajskih družb, ki na Kitajskem proizvajajo ročne vozičke za premeščanje palet v manjšem obsegu.

(51) Ta ocenjena neizkoriščena zmogljivost predstavlja približno 100 % povprečne skupne letne potrošnje na trgu Unije med letoma 2014 in 2016. Ker ni bilo nobenih dokazov o nasprotnem, je Komisija to oceno sprejela kot razumno.

3.2.5 Izvozno ravnanje Kitajske v drugih tretjih državah

(52) V zvezi z izvoznim ravnanjem Kitajske v drugih tretjih državah niso na voljo nobeni ločeni statistični podatki o izdelku, ki se pregleduje. Ustrezne tarifne oznake v zbirki statističnih podatkov o kitajskem izvozu zajemajo tudi druge izdelke, in sicer „vozila z napravami za dviganje ali manipulacijo, brez pogona“ z višjo ceno na enoto kot pri ročnih vozičkih za premeščanje palet, zaradi česar je povprečna izvozna cena višja.

(53) Zahtevek za pregled ne vsebuje nobenih podatkov. Kot približek za okviren prikaz gibanj obsega izvoza ob upoštevanju omejitev, izpostavljenih v uvodni izjavi 52, bi se lahko uporabila zbirka statističnih podatkov o kitajskem izvozu (15). Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je obseg izvoza med letoma 2014 in 2016 ostal velik in sorazmerno stabilen.

(54) Glede na zbirko podatkov o kitajskem izvozu je povprečna prodajna cena v OPP v EU znašala 221 EUR/kos, medtem ko je na trgih drugih tretjih držav znašala le 162 EUR/kos. Iz enakih razlogov, kot so navedeni v uvodni izjavi 52, je treba opozoriti, da je v drugih tretjih državah raven cene izdelka, ki se pregleduje, dejansko celo nižja.

(55) V zahtevku je navedeno, da domača potrošnja na Kitajskem znaša približno pol milijona kosov na leto. Vendar zaradi pomanjkanja sodelovanja in drugih podatkov ni dodatnih pokazateljev v zvezi s tem, da bi lahko Kitajska v prihodnje absorbirala kakršno koli neizkoriščeno zmogljivost. Kljub temu se pričakuje, da bo trg Unije privlačen za izdelek, ki se pregleduje, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 56 in 57.

3.2.6 Privlačnost trga Unije

(56) Trg Unije je vedno privlačil kitajske proizvajalce izvoznike ročnih vozičkov za premeščanje palet. To je razvidno iz njihove stalne prisotnosti že od prvotne preiskave in preteklih prizadevanj za izognitev veljavnim ukrepom z izvozom prek Tajske, kot je navedeno v uvodni izjavi 3, in z manjšimi spremembami izdelka, navedenimi v uvodni izjavi 7.

(57) Poleg tega privlačnost trga Unije potrjuje dejstvo, da lahko kitajski proizvajalci izvozniki na trgu Unije dosežejo višje cene od povprečnih cen, ki jih dosežejo na trgih drugih tretjih držav, kot je navedeno v uvodni izjavi 54.

3.3 Sklep v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga

(58) Komisija je na podlagi navedenega menila, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja velika verjetnost nadaljevanja dampinga. Glede na stopnje dampinga za uvoz na trg Unije, ki so bile ugotovljene v OPP, je verjetno, da se bo uvoz iz Kitajske še naprej izvajal po dampinških cenah. Poleg tega je ob upoštevanju znatne proizvodne zmogljivosti in neizkoriščene zmogljivosti na Kitajskem, čeprav ni nobenih dokazov o absorpcijski zmogljivosti, ter glede na privlačnost trga Unije verjetno, da se bo ta uvoz na trg Unije nadaljeval v velikih količinah, ki se bodo v primeru izteka ukrepov verjetno še močno povečale.

4. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE

4.1 Opredelitev industrije in proizvodnje Unije

(59) Podoben izdelek je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Uniji proizvajalo šest proizvajalcev. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

(60) Vprašalnik je izpolnilo le pet proizvajalcev iz Unije. Šesti proizvajalec iz Unije je bil pripravljen sodelovati, vendar ni izpolnil vprašalnika. Ta proizvajalec predstavlja 2 % celotne proizvodnje Unije. Tako so ugotovitve Komisije temeljile na petih proizvajalcih, ki predstavljajo 98 % celotne proizvodnje Unije, in na oceni za šestega proizvajalca na podlagi informacij, predloženih v okviru ugotavljanja reprezentativnosti.

4.2 Potrošnja Unije

(61) Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije ter Eurostatovih podatkov o uvozu.

(62) Podatki o skupni prodaji industrije Unije so bili pridobljeni iz izpolnjenih vprašalnikov, ki jih je predložilo pet proizvajalcev iz Unije, in ocene za šesto družbo na podlagi njenega tržnega deleža.

(63) Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala, kot sledi: Preglednica 1 Potrošnja Unije 2013 2014 2015 OPP Potrošnja Unije (v kosih) 363 641 543 535 427 879 529 212 Indeks (2013 = 100) 100 149 118 146 Vir: vprašalnik industrije Unije in statistični podatki Eurostata.

(64) Potrošnja Unije se je med letom 2013 in OPP povečala za 46 %. Med letoma 2014 in 2015 se je zmanjšala, vendar se je v OPP spet povečala na ravni, podobne ravnem v letu 2014.

4.3 Uvoz iz zadevne države

(65) Ker ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik, je Komisija obseg in cene uvoza iz LRK v Unijo v obravnavanem obdobju določila na podlagi razpoložljivih statističnih podatkov Eurostata.

4.3.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

(66) Uvoz v Unijo iz zadevne države in tržni delež sta se gibala, kot sledi: Preglednica 2 Obseg uvoza in tržni delež 2013 2014 2015 OPP Kitajski uvoz (v kosih) 239 251 113 929 85 976 85 482 Indeks 100 48 36 36 Kitajski tržni delež (v %) 66 21 20 16 Indeks 100 32 31 25 Vir: statistični podatki Eurostata.

(67) V obravnavanem obdobju se je obseg uvoza iz Kitajske zmanjšal za 64 %. Zmanjšanje je bilo zabeleženo zlasti med letoma 2013 in 2015, ravni uvoza v OPP pa so bile podobne kot leta 2015.

(68) To zmanjšanje je treba obravnavati ob upoštevanju zvišanja protidampinške dajatve (s 46,7 % na 70,8 %) leta 2013 po vmesnem pregledu iz uvodne izjave 5.

(69) Tržni delež Kitajske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal s 66 % na 16 %, torej skupaj za 50 odstotnih točk (ali 75 %).

4.3.2 Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

(70) Tehtana povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala, kot sledi: Preglednica 3 Uvozne cene 2013 2014 2015 OPP Kitajske uvozne cene (v EUR/kos) 117 119 146 154 Indeks 100 102 125 132 Cene ne vključujejo veljavnih protidampinških dajatev. Vir: statistični podatki Eurostata.

(71) Cene uvoza iz Kitajske so se v obravnavanem obdobju stalno zviševale ter so se med letom 2013 in OPP zvišale za skupaj 32 %.

(72) Ker v tej preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik, je Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala: — tehtano povprečno prodajno ceno proizvajalca iz Unije, zaračunano neodvisnim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, in — povprečno kitajski uvozno ceno na podlagi statističnih podatkov Eurostata, vključno s protidampinškimi dajatvami.

(73) Na podlagi tega so kitajske uvozne cene v OPP nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za 1,9 % (ali 41 % ob upoštevanju kitajskih uvoznih cen brez protidampinških dajatev).

4.4 Uvoz iz tretjih držav

(74) Obseg uvoza iz tretjih držav, razen zadevne države, v Unijo je prikazan v preglednici v nadaljevanju. Gibanja količin in cen temeljijo na podatkih Eurostata. Na podlagi tega se je uvoz iz tretjih držav v Unijo gibal, kot sledi: Preglednica 4 Obseg uvoza, tržni delež in cene iz tretjih držav 2013 2014 2015 OPP Malezija (v kosih) 2 933 252 004 136 046 182 177 Indeks 100 8 592 4 638 6 211 Tržni delež (v %) 1 46 32 34 Indeks 100 5 748 3 942 4 268 Povprečna cena (v EUR/kos) 118 146 153 149 Indeks 100 124 130 127 Vietnam (v kosih) 6 817 22 133 30 329 58 512 Indeks 100 325 445 858 Tržni delež (v %) 2 4 7 11 Indeks 100 217 378 590 Povprečna cena (v EUR/kos) 112 123 141 135 Indeks 100 110 126 121 Druge tretje države (*1) (v kosih) 6 893 9 328 11 442 17 528 Indeks 100 135 166 254 Tržni delež (v %) 2 2 3 3 Indeks 100 91 141 175 Povprečna cena (v EUR/kos) 951 430 288 346 Indeks 100 45 30 36 Tretje države skupaj (v kosih) 16 643 283 465 177 817 258 217 Indeks 100 1 703 1 068 1 552 Tržni delež (v %) 5 52 42 49 Indeks 100 1 139 908 1 066 Povprečna cena (v EUR/kos) 461 153 160 160 Indeks 100 33 35 35

(75) Obseg uvoza s trgov tretjih držav se je v obravnavanem obdobju znatno povečal (s 16 643 kosov leta 2013 na 258 217 kosov v OPP). V OPP je njihov skupni tržni delež znašal 49 %. To povečanje je treba obravnavati ob upoštevanju izgube tržnega deleža kitajskega uvoza (–75 %), opisane v uvodni izjavi 69.

(76) Povprečna cena uvoza iz tretjih držav se je med letom 2013 in OPP zvišala za 13 %.

(77) V okviru tega uvoza se je obseg iz Malezije v obravnavanem obdobju močno povečal, pri čemer se je tržni delež povečal z 1 % leta 2013 na 34 % v OPP. Cene uvoza iz Malezije so se v obravnavanem obdobju zvišale za 27 %. V OPP so bile povprečno za 3 % nižje od kitajskih cen (brez protidampinških dajatev) in za 13 % nižje od cen industrije Unije.

(78) Podobno se je znatno povečal obseg uvoza iz Vietnama, pri čemer se je njegov tržni delež povečal z 2 % leta 2013 na 11 % v OPP. Cene uvoza iz Vietnama so se v obravnavanem obdobju zvišale za 21 %. V OPP so bile povprečno za 12 % nižje od kitajskih cen (brez protidampinških dajatev) in za 22 % nižje od cen industrije Unije.

5. GOSPODARSKI POLOŽAJ INDUSTRIJE UNIJE

5.1 Splošne opombe

(79) V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala proučitev vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

(80) Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov, oceno za šestega proizvajalca pa je pripravila na podlagi informacij, predloženih v okviru ugotavljanja reprezentativnosti. Mikroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov, ki jih je predložilo pet proizvajalcev iz Unije.

(81) Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in višina stopnje dampinga ter okrevanje od preteklega dampinga.

(82) Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, povprečni stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

5.2 Makroekonomski kazalniki

5.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

(83) Celotna proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi: Preglednica 5 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti Unije 2013 2014 2015 OPP Obseg proizvodnje (v kosih) 134 632 187 979 194 129 226 379 Indeks 100 140 144 168 Proizvodna zmogljivost (v kosih) 412 539 412 305 422 716 422 862 Indeks 100 100 102 103 Izkoriščenost zmogljivosti (v %) 33 46 46 54 Indeks 100 140 141 164 Vir: izpolnjeni vprašalniki, ocena za šestega proizvajalca (na podlagi odgovorov v okviru ugotavljanja reprezentativnosti).

(84) Proizvodnja industrije Unije se je v obdobju med letom 2013 in OPP postopoma povečevala, pri čemer se je v celotnem obravnavanem obdobju povečala za 68 %, medtem ko je njena zmogljivost ostala dokaj nespremenjena in se je v istem obdobju povečala le za 3 %. Posledično se je izkoriščenost zmogljivosti povečala za 64 %. Kljub temu povečanju je izkoriščenost zmogljivosti ostala nizka in je v OPP dosegla le 54 %.

5.2.2 Obseg prodaje in tržni delež

(85) Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi: Preglednica 6 Obseg prodaje in tržni delež 2013 2014 2015 OPP Obseg prodaje (v kosih) 107 747 146 141 164 086 185 513 Indeks 100 136 152 172 Tržni delež (v %) 30 27 38 35 Indeks 100 91 129 118 Vir: izpolnjeni vprašalniki, ocena za šestega proizvajalca (na podlagi odgovorov v okviru ugotavljanja reprezentativnosti).

(86) V obravnavanem obdobju se je obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam v Uniji stalno in znatno povečeval ter se je na splošno povečal za 72 %.

(87) Tržni delež se je med letoma 2013 in 2014 zmanjšal za 9 %, saj se je obseg prodaje povečeval počasneje (36 %) od potrošnje (49 %). Naslednje leto se je obseg prodaje še dodatno povečal, in sicer za 12 %, potrošnja pa se je zmanjšala za 21 %. Posledično se je tržni delež povečal za 42 %. Med letom 2015 in OPP se je tržni delež zmanjšal za 8 %.

5.2.3 Rast

(88) Med letom 2013 in OPP se je skupaj s povečanjem potrošnje (34 %), kot je navedena v uvodni izjavi 64, povečal tudi obseg prodaje (72 %). Poleg tega se je v zadevnem obdobju za 34 % povečal tudi obseg uvoza iz drugih tretjih držav (brez Kitajske), kot je navedeno v uvodni izjavi 75, medtem ko se je obseg uvoza iz Kitajske zmanjšal za 64 % (glej uvodno izjavo 67). Posledično se je povečal tržni delež industrije Unije, in sicer s 30 % leta 2013 na 35 % v OPP (za 5 odstotnih točk).

5.2.4 Zaposlenost in produktivnost

(89) Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi: Preglednica 7 Zaposlenost in produktivnost Indeks 2013 2014 2015 OPP Število zaposlenih 222 265 271 289 Indeks 100 119 122 130 Produktivnost (v kosih/zaposlenega) 607 710 716 785 Indeks 100 117 118 129 Vir: izpolnjeni vprašalniki, ocena za šestega proizvajalca (na podlagi odgovorov v okviru ugotavljanja reprezentativnosti).

(90) Število zaposlenih v industriji Unije se je v obravnavanem obdobju povečalo za 30 %. Ker se je proizvodnja v istem obdobju povečevala še hitreje (tj. za 68 %), se je produktivnost, ki izraža povprečno število proizvedenih kosov na zaposlenega, povečala za 29 %.

5.2.5 Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

(91) Protidampinški ukrepi za uvoz iz LRK so bili prvič uvedeni leta 2005. Raven teh ukrepov je bila leta 2013 po vmesnem pregledu dvignjena.

(92) V OPP so ugotovljene stopnje dampinga presegale raven de minimis, kot je navedeno v uvodnih izjavah 40 in 46. Obseg uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 34 %, kar je povzročilo tudi zmanjšanje tržnega deleža Kitajske, in sicer s 66 % leta 2013 na 16 % v OPP. Kot je opisano v uvodni izjavi 73, so kitajske uvozne cene v OPP nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije na trgu Unije za 1,9 %. Veljavni protidampinški ukrepi se torej lahko štejejo za učinkovite. V obravnavanem obdobju je lahko industrija Unije znatno povečala svoj obseg prodaje in tržni delež, kar je pozitivno vplivalo na njen finančni položaj, zato je lahko začela okrevati od učinka preteklega škodljivega dampinga.

5.3 Mikroekonomski kazalniki

5.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

(93) Povprečne prodajne cene na enoto petih proizvajalcev iz Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi: Preglednica 8 Povprečne prodajne cene in stroški na enoto 2013 2014 2015 OPP Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (v EUR/kos) 304 283 280 277 Indeks 100 93 92 91 Proizvodni stroški na enoto (v EUR/kos) 321 285 285 264 Indeks 100 89 89 82 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(94) Povprečne prodajne cene industrije Unije na enoto so se v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšale za 9 %. Hkrati so se proizvodni stroški industrije Unije na enoto zmanjšali za 18 %. Glavni dejavnik tega zmanjšanja je padec cen surovin (jekla).

5.3.2 Stroški dela

(95) Povprečni stroški dela petih proizvajalcev iz Unije, ki so izpolnili vprašalnik, so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi: Preglednica 9 Povprečni stroški dela na zaposlenega 2013 2014 2015 OPP Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) 31 607 35 860 32 403 30 519 Indeks 100 113 103 97 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(96) Med letom 2013 in OPP so se povprečni stroški dela na zaposlenega pri proizvajalcu iz Unije nekoliko zmanjšali, in sicer za 3 %. Najprej so se med letoma 2013 in 2014 povečali, nato pa so se stalno zmanjševali in so v OPP dosegli nižjo raven kot leta 2013.

5.3.3 Zaloge

(97) Ravni zalog petih proizvajalcev iz Unije, ki so izpolnili vprašalnik, so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi: Preglednica 10 Zaloge 2013 2014 2015 OPP Končne zaloge (v kosih) 5 949 9 509 6 011 8 048 Indeks 100 160 101 135 Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %) 4 5 3 4 Indeks 100 114 70 80 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(98) Končne zaloge industrije Unije so se v obdobju 2013–2014 povečale za 60 % in se nato v obdobju 2014–2015 zmanjšale za 59 %. Od leta 2015 do OPP so se zaloge ponovno povečale za 34 %. V obravnavanem obdobju so se končne zaloge na splošno povečale za 35 %.

(99) Kljub temu končne zaloge, izražene kot odstotni delež proizvodnje, kažejo zmanjšanje za 20 % v obravnavnem obdobju.

5.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

(100) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb petih proizvajalcev iz Unije, ki so izpolnili vprašalnik, so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi: Preglednica 11 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb 2013 2014 2015 OPP Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) – 5,7 – 0,7 – 1,7 4,6 Indeks 100 187 170 281 Denarni tok (v EUR) 1 351 755 850 864 3 391 912 4 086 913 Indeks 100 63 251 302 Neto naložbe (v EUR) 689 176 2 072 908 782 675 837 146 Indeks 100 301 114 121 Donosnost naložb (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb) – 96 – 9 – 23 68 Indeks 100 190 176 270 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(101) Komisija je dobičkonosnost petih proizvajalcev iz Unije, ki so izpolnili vprašalnik, določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost se je z – 5,7 % leta 2013 povečala na + 4,6 % v OPP. Industrija Unije je v obravnavanem obdobju, razen v OPP, ustvarjala izgube.

(102) Denarni tok, ki je zmožnost proizvajalcev iz Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti, se je v obravnavanem obdobju podvojil.

(103) Naložbe so se v obravnavanem obdobju povečale za 21 %, zlasti pa so se povečale leta 2014, ko se bile za 201 % večje kot v prejšnjem letu. K temu je prispevalo predvsem to, da je eden od proizvajalcev iz Unije kupil poslovno enoto, ki deloma proizvaja ročne vozičke za premeščanje palet.

(104) Donosnost naložb je dobiček v deležu neto knjigovodske vrednosti naložb. Povečala se je z – 96 % leta 2013 na 68 % v OPP. Na splošno povečanje donosnosti naložb (+ 170 %) ustreza povečanju dobičkonosnosti (181 %) v obravnavanem obdobju.

5.4 Sklep o škodi

(105) Zaradi veljavnih protidampinških dajatev in zlasti njihovega povečanja na 70,8 % leta 2013 po vmesnem pregledu, navedenem v uvodni izjavi 5, je industrija Unije lahko začela okrevati od učinka preteklega škodljivega dampinga.

(106) V obravnavanem obdobju so se skoraj vsi kazalniki, in sicer obseg proizvodnje, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, zaposlenost, produktivnost, zaloge, naložbe in donosnost naložb ter nazadnje dobičkonosnost, vidno izboljšali. Stroški proizvodnje na enoto so se znižali, delno zaradi nižjih stroškov surovin in povečanja obsega proizvodnje.

(107) Kljub temu je industrija Unije šele nedavno začela okrevati od preteklega dampinga in njeno okrevanje je še šibko. To dokazuje dejstvo, da je industrija Unije dobiček beležila šele ob koncu obravnavanega obdobja, tj. v OPP. Prav tako je lahko industrija Unije kljub hitremu povečanju potrošnje (+46 %) svoj tržni delež povečala le za 5 odstotnih točk.

(108) Skleniti je mogoče, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni utrpela znatne škode v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. Vendar je, kot je bilo navedeno, industrija Unije začela okrevati šele pred kratkim, zato je njen položaj še vedno negotov.

6. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

6.1 Uvodna opomba

(109) Preiskava je pokazala, da se je uvoz iz Kitajske v OPP izvajal po dampinških ravneh cen in da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi se ukrepi iztekli.

(110) Ob upoštevanju ugotovitve, da industrija Unije v OPP ni utrpela znatne škode, se je analiziralo, ali bi v primeru izteka ukrepov prišlo do znatne škode. Pri tej analizi je Komisija upoštevala ugotovitve, kot so opisane v uvodnih izjavah 49 do 57, in sicer: — znatno proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost v LRK (uvodne izjave 49 do 51); — izvozno ravnanje kitajskih proizvajalcev izvoznikov na trgih drugih tretjih držav (uvodne izjave 52 do 55) ter — privlačnost trga Unije (uvodni izjavi 56 in 57).

(111) Poleg tega je Komisija ocenila verjetni učinek kitajskega uvoza na industrijo Unije, če bi se ta nadaljeval v znatnih količinah.

6.2 Možne ravni cen uvoza iz Kitajske na trg Unije

(112) Komisija je za oceno verjetne ravni cen kitajskega uvoza na trg Unije v primeru razveljavitve ukrepov uporabila ceno kitajskega uvoza brez protidampinških dajatev v OPP. Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 73, bi na tej podlagi kitajske cene verjetno v povprečju nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za približno 41 %.

(113) Zaradi takega cenovnega pritiska v velikih količinah bi se dobičkonosnost industrije Unije verjetno takoj zmanjšala, kar bi povzročilo tveganje, da bi industrija Unije spet začela ustvarjati izgube. Industrija Unije bo prisiljena znižati svoje cene, kar bo imelo neposreden negativen učinek na dobičkonosnost. Lahko pa bi se odločila, da svojih ravni cen ne bo spremenila, da bi ohranila svojo dobičkonosnost. Vendar pa bi imelo to negativen učinek na njen obseg prodaje v korist kitajskih izvoznikov, kot so pokazale pretekle izkušnje. Poleg tega bi se z zmanjšanjem obsega prodaje povečal delež stalnih stroškov na kos, zlasti ob upoštevanju dejstva, da gre za kapitalsko intenzivno industrijo. To pa bi negativno vplivalo tudi na dobičkonosnost industrije Unije. Zato se ohranitev prodajnih cen na trgu Unije na podobnih ravneh kot v OPP ne more šteti za uspešno strategijo, saj dolgoročno ne bi bila vzdržna.

(114) Prav tako bi do zgornjega scenarija prišlo tudi ob upoštevanju povečane potrošnje. Glede na veliko neizkoriščeno zmogljivost, ki je na voljo na Kitajskem in se bo verjetno izvozila na trg Unije po cenah, ki bodo nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za približno 41 %, industrija Unije ne bi mogla obvladati pričakovane ponovne rasti kitajskega uvoza, ki bi prevzel sedanji tržni delež industrije Unije, verjetno pa tudi povečano potrošnjo. V zvezi s tem je treba spomniti, da je v OPP prvega pregleda zaradi izteka ukrepa tržni delež kitajskega uvoza dosegel 83 %.

(115) Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen na podlagi kitajskih uvoznih cen brez dajatve je v OPP znašala približno 75 %, na podlagi česar je mogoče razumno oceniti možne stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen v primeru izteka ukrepov.

6.3 Učinek uvoza iz drugih tretjih držav

(116) Kot je opisano v uvodni izjavi 77, je na trgu s povečano potrošnjo uvoz iz Malezije v obravnavanem obdobju prevzel velik del tržnega deleža Kitajske. Tako je Malezija pridobila 33 odstotnih točk tržnega deleža, Kitajska pa je izgubila 50 odstotnih točk. Industrija Unije je v istem obdobju pridobila le 5 odstotnih točk.

(117) Če bi se ukrepi iztekli, bi kitajske uvozne cene verjetno znatno nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije, kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 112. V obravnavanem obdobju so bile kitajske uvozne cene (brez protidampinških dajatev) stalno nižje od malezijskih uvoznih cen v istem obdobju, razen v OPP, ko so bile 3 % višje.

(118) Kitajski proizvajalci izvozniki bi verjetno lahko še dodatno znižali svoje cene, da bi ponovno pridobili tržni delež. Pomemben pokazatelj v zvezi s tem je raven cen kitajskega izvoza v druge tretje države, navedena v zbirki podatkov o kitajskem izvozu, kot je opisano v uvodni izjavi 54 (16).

(119) Na tej podlagi se lahko pričakuje, da bodo nizke cene kitajskega uvoza verjetno vplivale tako na obseg prodaje industrije Unije kot na obseg malezijskega uvoza. Ker so bile cene industrije Unije v povprečju višje od malezijskih uvoznih cen, se lahko pričakuje tudi, da bo imel kitajski uvoz verjetno večji negativen učinek na prodajo industrije Unije kot na malezijski uvoz, saj bodo stranke industrije Unije imele veliko večjo spodbudo za preusmeritev na kitajske dobavitelje kot stranke malezijskih dobaviteljev.

(120) Na podlagi tega je verjetno, da bo lahko kitajski uvoz, ki bo (ponovno) vstopil na trg Unije po nizkih cenah, ponovno pridobil tržne deleže, zlasti v škodo industrije Unije.

(121) Uvoz iz Vietnama, katerega tržni delež se je v obravnavanem obdobju povečal za 9 odstotnih točk, je trenutno predmet preiskave proti izogibanju, omenjene v uvodni izjavi 7, ki je bila sprožena, ker naj bi bil ta uvoz kitajskega porekla.

(122) V vsakem primeru je bila cena vietnamskega uvoza, kot je navedena v uvodni izjavi 78, v celotnem obravnavanem obdobju nižja od prodajnih cen industrije Unije. Kot je bilo opisano, torej velja, da bodo imele stranke industrije Unije večjo spodbudo za preusmeritev na uvoz po nizkih cenah iz Kitajske kot stranke vietnamskih dobaviteljev. Slednji so ročne vozičke za premeščanje palet na trgu Unije že prodajali po ceni, nižji od kitajske uvozne cene, razen leta 2014. Na tej podlagi se lahko pričakuje, da bo imel kitajski uvoz verjetno večji negativni učinek na industrijo Unije kot na vietnamski uvoz.

6.4 Sklep o verjetnosti ponovitve škode

(123) Če povzamemo, preiskava je pokazala, da se je uvoz iz Kitajske v OPP izvajal po dampinških ravneh cen. Komisija je ugotovila, da ima LRK znatno proizvodno in neizkoriščeno zmogljivost, ocenila, da kitajski proizvajalci izvozniki na tretjem trgu prodajajo po nižjih cenah kot na trgu Unije, upoštevala stalno prisotnost kitajskih proizvajalcev izvoznikov na trgu Unije in upoštevala poskuse izogibanja veljavnim ukrepom. Poleg tega je Komisija ocenila, da bo cena kitajskega uvoza v primeru razveljavitve ukrepov verjetno znatno nelojalno znižala prodajne in ciljne cene Unije. Komisija je tudi ocenila, da bo v primeru razveljavitve ukrepov učinek uvoza iz drugih tretjih držav na industrijo Unije manjši od vpliva kitajskega uvoza. Na podlagi navedenega je sklenila, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti povzročila ponovitev škode za industrijo Unije.

7. INTERES UNIJE

(124) V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov na uvoz izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK na podlagi ugotovitev sedanjega pregleda zaradi izteka ukrepa v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.

7.1 Interes industrije Unije

(125) Komisija je ugotovila, da je industrija Unije v OPP začela okrevati od preteklega dampinga. Vendar bi se škoda v primeru razveljavitve ukrepov proti Kitajski verjetno ponovila, saj bi bila industrija Unije izpostavljena dampinškemu uvozu iz Kitajske, po možnosti v velikih količinah in z izvajanjem znatnega pritiska na cene.

(126) Zato bi se gospodarski položaj industrije Unije verjetno poslabšal, kar bi povzročilo znatno zmanjšanje obsega prodaje in tržnega deleža, industrija Unije pa bi verjetno začela ustvarjati izgube.

(127) Nasprotno bi ohranitev ukrepov industriji Unije omogočila, da utrdi svoj ugoden gospodarski položaj, ki ga je nedavno vzpostavila.

7.2 Interes nepovezanih uvoznikov in uporabnikov

(128) Komisija je v začetni fazi stopila v stik z dvanajstimi znanimi uvozniki in devetimi znanimi uporabniki. Nobeden od uvoznikov ni izpolnil obrazca za vzorčenje ali predložil pripomb. Tudi nobeden od uporabnikov se ni odzval ali predložil pripomb.

(129) Opozoriti je treba, da je bilo v preiskavi, na podlagi katere so bili leta 2005 uvedeni prvotni ukrepi, in v pregledu zaradi izteka ukrepa, na podlagi katerega so bili ti ukrepi leta 2011 podaljšani, ugotovljeno, da ukrepi ne bi imeli resnega učinka na uvoznike/uporabnike v Uniji.

(130) Ker ni bilo nobenih novih dokazov, na podlagi katerih bi bilo mogoče sprejeti drugačen sklep, je Komisija sklenila, da nadaljevanje ukrepov ne bo znatno vplivalo na uvoznike ali uporabnike v Uniji.

7.3 Sklep o interesu Unije

(131) Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v zvezi z interesom Unije ni utemeljenih razlogov proti ohranitvi dokončnih protidampinških ukrepov za uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet s poreklom iz LRK.

8. PROTIDAMPINŠKI UKREPI

(132) Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bila predvidena ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov. Odobreno jim je bilo tudi obdobje po razkritju, v katerem so lahko predložile pripombe. Predložena ni bila nobena pripomba, ki bi izpodbijala zgornje ugotovitve.

(133) Iz navedenega izhaja, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet s poreklom iz LRK.

(134) Odbor, ustanovljen s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036, ni predložil mnenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev za uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, tj. šasije in hidravlike, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 8427 90 00 (oznake TARIC 8427900011, 8427900013 in 8427900019) in ex 8431 20 00 (oznake TARIC 8431200011, 8431200013 in 8431200019), kakor je razširjena na enak izdelek, ki je ob uvozu predložen s tako imenovanim „sistemom za prikazovanje teže“, sestavljenim iz mehanizma za tehtanje, ki ni vgrajen v šasijo, torej ni vgrajen v vilice, ki se trenutno uvršča pod oznaki TARIC 8427900030 in 8431200050. V tej uredbi so ročni vozički za premeščanje palet vozički s kolesi, opremljeni z dvižnimi vilicami za manipuliranje palet, namenjeni temu, da jih upravljavec na tleh s premičnim krmilom potiska, vleče ali krmili na gladki, ravni in trdi površini. Ročni vozički za premeščanje palet imajo le eno funkcijo, in sicer da omogočijo dvigovanje tovora, z zamahovanjem krmila, do višine, primerne za prevažanje, in nimajo nobenih drugih dodatnih funkcij ali uporab, kot so (i) premeščanje ali dvigovanje tovora, da bi se ga postavilo više, ali pomoč pri skladiščenju tovora (dvigalne naprave); (ii) nakladanje ene palete na drugo (nakladalniki); (iii) dvigovanje tovora na delovno površino (škarjasta dvigala) ali (iv) dvigovanje in tehtanje tovora (vozički za tehtanje).

2. Stopnja veljavne dokončne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:

Družba Stopnja dajatve (v %) Dodatna oznaka TARIC Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., 58, Jing Yi Road, Economic Development Zone, Changxing, Zhejiang Province, 31300, LRK 70,8 A603 Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd. 54,1 A070 Vse druge družbe 70,8 A999

3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 29. novembra 2017 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

(2) Uredba Sveta (ES) št. 1174/2005 z dne 18. julija 2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene za uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 189, 21.7.2005, str. 1).

(3) Uredba Sveta (ES) št. 684/2008 z dne 17. julija 2008 o določitvi obsega uporabe protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 1174/2005 o uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 192, 19.7.2008, str. 1).

(4) Uredba Sveta (ES) št. 499/2009 z dne 11. junija 2009 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1174/2005 na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz enakega izdelka, poslanega s Tajske, s prijavljenim poreklom iz Tajske ali ne (UL L 151, 16.6.2009, str. 1).

(5) Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1008/2011 z dne 10. oktobra 2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, poslanih iz Tajske, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Tajske ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepov na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 268, 13.10.2011, str. 1).

(6) Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 372/2013 z dne 22. aprila 2013 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1008/2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, po delnem vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 112, 24.4.2013, str. 1).

(7) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 946/2014 z dne 4. septembra 2014 o spremembi Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 1008/2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu glede „novega izvoznika“ v skladu s členom 11(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (UL L 265, 5.9.2014, str. 7).

(8) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1346 z dne 8. avgusta 2016 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 1008/2011, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 372/2013 o uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz nekoliko spremenjenih ročnih vozičkov za premeščanje palet s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 214, 9.8.2016, str. 1).

(9) Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov (UL C 34, 29.1.2016, str. 15).

(10) Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 373, 12.10.2016, str. 3).

(11) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1348 z dne 19. julija 2017 o začetku preiskave glede možnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 1008/2011, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 372/2013 na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, z uvozom, poslanim iz Vietnama, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Vietnama ali ne, in o uvedbi registracije takega uvoza (UL L 188, 20.7.2017, str. 1).

(12) www.trademap.org v okviru tržne analize in raziskav, Mednarodni trgovinski center (ITC).

(13) Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1346 z dne 8. avgusta 2016 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 1008/2011, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 372/2013 o uvozu ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz nekoliko spremenjenih ročnih vozičkov za premeščanje palet s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 202, 3.8.2017, str. 8).

14

Vir: interaktivna spletna zbirka trgovinskih podatkov Komisije Združenih držav za mednarodno trgovino (USITC DataWeb) na podlagi podatkov, pridobljenih pri ameriškem statističnem uradu.

(15) Ustrezna tarifna oznaka v zbirki statističnih podatkov o kitajskem izvozu zajema tudi druge izdelke, in sicer „vozila z napravami za dviganje ali manipulacijo, brez pogona“ z višjo vrednostjo na enoto. Ob uporabi te zbirke podatkov bi se lahko izvozne cene ročnih vozičkov za premeščanje palet ocenile previsoko.

(*1) Razen Malezije in Vietnama.

Vir: statistični podatki Eurostata in statistični podatki, ki so na voljo v zbirki podatkov iz člena 14(6) (za Malezijo leta 2014).

(16) Opozoriti je treba, da ustrezna oznaka KN v zbirki statističnih podatkov o kitajskem izvozu zajema tudi druge izdelke, in sicer „vozila z napravami za dviganje ali manipulacijo, brez pogona“ z višjo vrednostjo na enoto.