2.

Priloga XII se spremeni: (a) vstavi se naslednja točka 3.2.3: 3.2.3 Poslabšanje ali napake se lahko ugotovijo tudi izven voznega cikla (npr. po zaustavitvi motorja).“; (b) točka 3.3.2.2 se nadomesti z naslednjim: „3.3.2.2 Neuspeli vžig v motorju Prisotnost neuspelih vžigov na področju delovanja motorja, omejenem z: (a) mejno vrednostjo pri nizki vrtilni frekvenci: najnižjo vrtilno frekvenco 2 500 min– 1 ali običajno vrtilno frekvenco v prostem teku + 1 000 min– 1, kar je nižje; (b) mejno vrednostjo pri visoki vrtilni frekvenci: najvišjo vrtilno frekvenco 8 000 min– 1 ali vrtilno frekvenco, ki je za 1 000 min– 1 višja od najvišje vrtilne frekvence, dosežene med ciklom preskusa tipa I, ali najvišjo konstrukcijsko dovoljeno vrtilno frekvenco motorja minus 500 min– 1, kar je nižje; (c) krivuljo, ki združuje naslednje točke delovanja motorja: (i) točko na mejni vrednosti pri nizki vrtilni frekvenci iz točke (a), če je podtlak v razdelilniku sesalne cevi pri 3,3 kPa nižji od tistega na krivulji pozitivnega navora; (ii) točko na mejni vrednosti pri visoki vrtilni frekvenci iz točke (b), če je podtlak v razdelilniku sesalne cevi pri 13,3 kPa nižji od tistega na krivulji pozitivnega navora. Področje delovanja motorja za zaznavanje neuspelih vžigov je prikazano na sliki 10-1. Slika 10-1 Področje delovanja motorja za zaznavanje neuspelih vžigov “; (c) vstavi se naslednja točka 3.10: 3.10 Dodatne določbe za vozila s strategijami zaustavitve motorja 3.10.1 Vozni cikel 3.10.1.1 Samodejni ponovni zagon motorja na ukaz krmilnega sistema motorja po zaustavitvi motorja se lahko šteje za nov vozni cikel ali za nadaljevanje trenutnega voznega cikla.“; (d) Dodatek 1 se spremeni: (1) točka 3.2 se nadomesti z naslednjim: 3.2 Če je mogoče, se poleg zahtevanih informacij iz zamrznjenih nizov na zahtevo prek serijskega vmesnika standardnega diagnostičnega konektorja pošljejo tudi naslednji signali, če so informacije na voljo vgrajenemu računalniku ali se lahko določijo z informacijami, ki jih ima vgrajeni računalnik: diagnostične kode težav, temperatura hladilne tekočine motorja, stanje sistema za nadzor goriva (regulirano ali neregulirano delovanje, drugo), uravnavanje goriva, nastavitev predvžiga, temperatura vsesanega zraka, tlak zraka v sesalnem razdelilniku, količina pretoka zraka, vrtilna frekvenca motorja, izhodna vrednost senzorja za položaj lopute za zrak, stanje sekundarnega zraka (v zgornjem ali spodnjem toku ali okolju), izračunana vrednost obremenitve, hitrost vozila in tlak goriva. Signali so v standardnih enotah, ki temeljijo na specifikacijah iz točke 3.7. Dejanski signali so jasno ločeni od privzetih vrednosti ali signalov, ki javljajo zasilne postopke.“; (2) točke 3.11, 3.12 in 3.13 se nadomestijo z naslednjim: 3.11 Ko se zazna okvara, jo proizvajalec opredeli z ustrezno kodo okvare, ki je v skladu s tistimi iz standarda ISO 15031-6:2010 „Cestna vozila – Povezava med vozili in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko, povezano z emisijami – Del 6: opredelitve diagnostičnih kod težav“, povezanih s „sistemom diagnostičnih kod težav, ki so povezane z emisijami“. Če to ni mogoče, lahko proizvajalec uporabi diagnostične kode težav iz standarda ISO DIS 15031-6:2010. Druga možnost je, da se kode okvar zberejo in poročajo v skladu s standardom ISO 14229:2006. Kode okvar so v celoti dostopne s standardno diagnostično opremo, ki je skladna s točko 3.9. Proizvajalec vozila zagotovi nacionalnemu organu za standardizacijo podrobnosti o vseh diagnostičnih podatkih, povezanih z emisijami, npr. PID, ID nadzora OBD, Test ID, ki niso opredeljeni v standardih ISO 15031-5:2011 ali ISO 14229:2006, vendar so povezani s to uredbo. 3.12 Vmesnik za povezavo med vozilom in diagnostično preskuševalno napravo je standarden in izpolnjuje zahteve standarda ISO 19689:2016 „Motorna kolesa in mopedi – Povezava med vozili in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko – Diagnostični konektor in z njim povezani električni tokokrogi: specifikacije in uporaba“ ali standarda ISO 15031-3:2004 „Cestna vozila – Povezava med vozili in zunanjo preskuševalno opremo za diagnostiko, povezano z emisijami – Del 3: Diagnostični konektor in z njim povezani električni tokokrogi: specifikacije in uporaba“. Najbolje je, da je nameščen pod sedežem. O katerem koli drugem položaju diagnostičnega konektorja se proizvajalec dogovori s homologacijskim organom, tak položaj pa je hitro dostopen servisnemu osebju, vendar zaščiten pred nedovoljenimi spremembami neusposobljenega osebja. Položaj vmesnika za povezavo je jasno naveden v priročniku za uporabo. 3.13 Dokler se na vozilu ne uporablja sistem OBD faze II za vozila kategorije L, se na zahtevo proizvajalca vozila lahko namesti drug vmesnik za povezavo. Kjer je nameščen tak alternativni vmesnik za povezavo, proizvajalec vozila omogoči brezplačen dostop do podatkov o konfiguraciji kontaktnih nožic proizvajalcu preskusne opreme. Proizvajalec vozila zagotovi adapter, ki omogoča povezavo s splošnim pregledovalnikom. Tak adapter je primerne kakovosti za uporabo v strokovno usposobljeni delavnici. Na zahtevo se na nediskriminatoren način zagotovi vsem neodvisnim izvajalcem. Proizvajalci lahko za ta adapter zaračunajo razumno in sorazmerno ceno, pri čemer upoštevajo dodatne stroške, ki jih zaradi take odločitve proizvajalca nosi stranka. Vmesnik za povezavo in adapter ne smeta vključevati nobenih posebnih konstrukcijskih elementov, za katere bi se pred uporabo zahtevala potrditev veljavnosti ali certificiranje ali ki bi preprečili izmenjavo podatkov o vozilu pri uporabi splošnega pregledovalnika.“; (3) točka 4.1.4 se nadomesti z naslednjim: 4.1.4 Če je v skladu z zahtevami iz te priloge vozilo opremljeno z določeno nadzorno napravo M, je od 1. januarja 2024 IUPRM večji od ali enak 0,1 za vse nadzorne naprave M.“; (4) vstavi se naslednja točka 4.1.4.1: 4.1.4.1 Do 31. decembra 2023 proizvajalec homologacijskemu organu dokaže funkcionalnost določanja IUPR, in sicer od 1. januarja 2020 za nove tipe vozil in od 1. januarja 2021 za obstoječe tipe vozil.“; (5) točki 4.5 in 4.5.1 se nadomestita z naslednjim: „4.5 Splošni imenovalec 4.5.1 Splošni imenovalec je števec, ki meri, kolikokrat je vozilo delovalo. Poveča se v 10 sekundah, če so izpolnjena naslednja merila med enim voznim ciklom: (a) skupni čas od zagona motorja je 600 sekund ali več pri nadmorski višini do 2 440 m ali tlaku okolice, ki je višji od 75,7 kPa, in temperaturi okolja, ki je višja ali enaka 266,2 K (– 7 °C); (b) skupni čas delovanja vozila pri 25 km/h ali več traja 300 sekund ali več pri nadmorski višini do 2 440 m ali tlaku okolice, ki je višji od 75,7 kPa, in temperaturi okolja, ki je višja ali enaka 266,2 K (– 7 °C); (c) neprekinjen čas delovanja vozila v prostem teku (tj. voznik ne pritiska pedala za plin, hitrost vozila pa je 1,6 km/h ali manj) je daljši od ali enak 30 sekundam pri nadmorski višini do 2 440 m ali tlaku okolice, ki je višji od 75,7 kPa, in temperaturi okolja, ki je višja ali enaka 266,2 K (– 7 °C). Skupni imenovalec se lahko poveča tudi zunaj robnih pogojev za nadmorsko višino ali tlak okolice in temperaturo okolja.“; (6) vstavi se naslednja točka 4.6.2.1: 4.6.2.1 Števci in imenovalci za določeno nadzorno napravo za sestavne dele ali sisteme za nenehno spremljanje okvar kratkega stika ali odprtega vezja so izvzeti iz obveznosti poročanja. Za namene te točke „nenehno“ pomeni, da je spremljanje vedno omogočeno, da se vzorčenje signala za spremljanje opravi najmanj dvakrat na sekundo in da nadzorna naprava v 15 sekundah ugotovi, ali je zadevna okvara prisotna ali ne. Če se za namene nadzora vhodni sestavni del računalnika vzorči manj pogosto, se lahko signal sestavnega dela namesto tega oceni pri vsakem vzorčenju. Ni potrebno, da se izhodni sestavni del/sistem aktivira samo zaradi spremljanja tega sestavnega dela/sistema.“; (7) točka 4.7.4 se nadomesti z naslednjim: 4.7.4 Sistem OBD v 10 sekundah onemogoči nadaljnje povečevanje splošnega imenovalca, če je odkrita napaka katerega koli sestavnega dela, uporabljenega pri ugotavljanju, ali so merila iz točke 4.5 izpolnjena (tj. hitrost vozila, temperatura okolja, višina, prosti tek, hladen zagon motorja ali čas delovanja) in shrani se ustrezna koda v čakanju. Povečanja splošnega imenovalca ni mogoče onemogočiti za noben drug pogoj. Povečevanje splošnega imenovalca se nadaljuje v 10 sekundah, ko napaka ni več prisotna (npr. koda v čakanju se samodejno izbriše ali pa jo izbriše ukaz pregledovalnika).“; (e) Dodatek 2 se spremeni: (i) v točki 1 se črta opomba; (ii) točka 2.1 se nadomesti z naslednjim: „2.1 Tabela Ap2-1 Pregled naprav (če so nameščene), ki se spremljajo v OBD fazi I in/ali II Št. Tokokrogi naprave Neprekinjenost tokokroga Racionalnost tokokroga Osnovna zahteva spremljanja Št. opombe raven, glej točko 2.3 visok tokokrog nizek tokokrog odprt tokokrog izven dosega učinkovitost/verjetnost ustavljen signal naprava ne deluje/naprava ni prisotna 1 Notranja napaka krmilnega modula (ECU/PCU) 3 I&II (1) Senzor (vnos informacij krmilnim enotam) 1 Senzor položaja pedala/ročke za plin 1 I&II I&II I&II I&II I&II I&II (2) 2 Senzor zračnega tlaka 1 I&II I&II I&II II 3 Senzor položaja odmične gredi 3 I&II 4 Senzor položaja ročične gredi 3 I&II 5 Senzor temperature hladilne tekočine motorja 1 I&II I&II I&II II II II (4) 6 Senzor kota ventila za uravnavanje izpušnih plinov 1 I&II I&II I&II II II II (4) 7 Senzor vračanja izpušnih plinov v valj 1 II II II II II II (4) 8 Senzor tlaka v vodu za gorivo 1 I&II I&II I&II II II II (4) 9 Senzor temperature v vodu za gorivo 1 I&II I&II I&II II II II (4) 10 Senzor položaja menjalne ročice (tip potenciometra) 1 I&II I&II I&II II II II (4) (5) 11 Senzor položaja menjalne ročice (tip stikala) 3 II I&II (5) 12 Senzor temperature vsesanega zraka 1 I&II I&II I&II II II II (4) 13 Senzor udarcev (neresonančni tip) 3 I&II 14 Senzor udarcev (resonančni tip) 3 I&II 15 Senzor absolutnega tlaka v kolektorju 1 I&II I&II I&II II II II (4) 16 Senzor masnega pretoka zraka 1 I&II I&II I&II II II II (4) 17 Senzor temperature motornega olja 1 I&II I&II I&II II II II (4) 18 Signali lambda sonde (binarni/linearni) 1 I&II I&II I&II II II II (4) 19 Senzor (visokega) tlaka goriva 1 I&II I&II I&II II II II (4) 20 Senzor temperature v posodi za shranjevanje goriva 1 I&II I&II I&II II II II (4) 21 Senzor položaja lopute za zrak 1 I&II I&II I&II I&II I&II I&II (2) 22 Senzor hitrosti vozila 3 II I&II (5) 23 Senzor hitrosti koles 3 II I&II (5) Vbrizgi (izhodne krmilne enote) 1 Ventil za uravnavanje sistema zmanjševanja emisij izhlapevanja 2 II I&II II I&II (6) 2 Vbrizg ventila za uravnavanje izpušnih plinov (motornih vozil) 3 II I&II 3 Upravljanje vračanja izpušnih plinov v valj 3 II 4 Injektor za gorivo 2 I&II I&II (6) 5 Sistem uravnavanja prostega zraka 1 I&II I&II I&II II I&II (6) 6 Tokokrogi za upravljanje primarne vžigalne tuljave 2 I&II I&II (6) 7 Grelnik lambda sonde 1 I&II I&II I&II II I&II (6) 8 Sistem za sekundarni zrak 2 II I&II II I&II (6) 9 Loputa za zrak s kabelskim vbrizgom 3 I&II I&II (6) (iii) točka 2.4 se nadomesti z naslednjim: 2.4 Dva od treh simptomov v neprekinjenosti tokokroga in diagnostika spremljanja racionalnosti tokokroga se lahko združijo, npr. — visok tokokrog ali odprt in nizek tokokrog; — visok in nizek ali odprt tokokrog; — signal izven dosega ali učinkovitost tokokroga in ustavljen signal; — visok tokokrog in signal nad območjem dosega ali nizek tokokrog in signal pod območjem dosega.“; (f) dodajo se naslednji dodatki 3, 4 in 5: „ Dodatek 3 Razmerje učinkovitosti med uporabo 1. Uvod 1.1 Ta dodatek določa zahteve v zvezi z razmerjem učinkovitosti med uporabo določene nadzorne naprave M sistema OBD (IUPRM) za tipe vozil L3e, L5e-A in L7-A, homologirane v skladu s to uredbo. 2. Revizija IUPRM 2.1 Na zahtevo homologacijskega organa proizvajalec homologacijskemu organu predloži poročilo o garancijskih zahtevkih, garancijskih popravilih in okvarah OBD, ki so bile zabeležene med servisiranjem, in sicer v obliki, ki je bila dogovorjena pri homologaciji. Informacije vključujejo pogostost in vsebino okvar pri sestavnih delih in sistemih, ki so povezani z emisijami. Poročila se vložijo najmanj enkrat v proizvodnem ciklu vozila za vsak model vozila do 5 let starosti ali prevožene razdalje, kot je določena v Prilogi VII(A) k Uredbi (EU) št. 168/2013, kar je prej. 2.2 Parametri za opredelitev družine IUPR Za opredelitev družine IUPR se uporabijo parametri družine OBD iz Dodatka 5. 2.3 Zahteve glede informacij Homologacijski organ opravi revizijo IUPRM na podlagi informacij, ki jih predloži proizvajalec. Takšne informacije vsebujejo predvsem naslednje: 2.3.1 naziv in naslov proizvajalca; 2.3.2 ime, naslov, telefonsko številko in številko faksa ter elektronski naslov pooblaščenega zastopnika za področja, ki jih vključujejo informacije proizvajalca; 2.3.3 imena modelov vozil, ki jih vključujejo informacije proizvajalca; 2.3.4 če je to primerno, seznam tipov vozil, zajetih v informacijah proizvajalca, tj. za OBD in IUPRM družina OBD skladno z Dodatkom 5; 2.3.5 kode identifikacijske številke vozila (VIN), ki se uporabljajo za te tipe vozil znotraj družine (predpona VIN); 2.3.6 homologacijske številke, ki se uporabljajo za te tipe vozil znotraj družine IUPR, vključno s številkami vseh razširitev ter večjih sprememb/preklicev (predelav), če je to primerno; 2.3.7 podrobnosti o razširitvah, večjih spremembah/preklicih homologacij za vozila, ki jih zajemajo informacije proizvajalca (če to zahteva homologacijski organ); 2.3.8 obdobje, za katero veljajo informacije proizvajalca; 2.3.9 obdobje proizvodnje vozil, ki ga zajemajo informacije proizvajalca (npr. vozila, izdelana v koledarskem letu 2017); 2.3.10 postopek proizvajalca za preverjanje IUPRM, vključno: (a) z načinom določanja položaja vozil; (b) z merili za izbiro in zavrnitev vozil; (c) s tipi preskusov in preskusnimi postopki, uporabljenimi v programu; (d) z merili proizvajalca za sprejetje/zavrnitev skupine družin; (e) z geografskimi območji, na katerih je proizvajalec zbral informacije; (f) z velikostjo vzorca in uporabljenim načrtom vzorčenja; 2.3.11 rezultate postopka proizvajalca za preverjanje IUPRM, vključno: (a) z identifikacijo vozil, vključenih v program (preskušanih ali ne). Identifikacija vključuje: — ime modela; — identifikacijsko številko vozila (VIN); — regijo uporabe (če je znana); — datum izdelave; (b) z razlogi za izločitev vozila iz vzorca; (c) s podatki o preskusu, ki vključujejo naslednje: — datum preskusa/prenosa, — kraj preskusa/prenosa, — vse podatke, zahtevane v skladu s točko 4.1.6 Dodatka 1, prenesene z vozila; — za vsako nadzorno napravo, o kateri se poroča, razmerje učinkovitosti med uporabo; 2.3.12 za vzorčenje IUPRM naslednje: (a) povprečje razmerij učinkovitosti med uporabo IUPRM vseh izbranih vozil za vsako nadzorno napravo v skladu s točko 4.1.4 Dodatka 1; (b) odstotek izbranih vozil, pri katerih je IUPRM večje ali enako najnižji vrednosti, ki velja za nadzorno napravo, v skladu s točko 4.1.4 Dodatka 1. 3. Izbira vozil za preverjanje IUPRM 3.1 Proizvajalec izbere vzorce iz vsaj dveh pogodbenic z bistveno različnimi pogoji za delovanje vozila (razen če so dani na trg samo v eni državi članici). Pri izbiri držav članic se upoštevajo dejavniki, kot so razlike med gorivi, okoljski pogoji, povprečne hitrosti na cestah in porazdelitev vožnje po mestu/avtocesti. Za preskušanje IUPRM se v preskusni vzorec vključijo samo tista vozila, ki izpolnjujejo merila iz točke 2.3 Dodatka 4. 3.2 Pri izbiri držav članic za vzorčenje vozil lahko proizvajalec izbere vozila iz države članice, ki se šteje za posebej reprezentativno. V tem primeru proizvajalec homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo, dokaže, da je izbor reprezentativen (npr. s tem, da ima trg najvišjo letno prodajo družine vozil v Uniji). Če je za družino treba preskusiti več kot eno vzorčno skupino v skladu s točko 3.3, vozila v drugi in tretji vzorčni skupini odražajo drugačne pogoje za delovanje vozila kot vozila, izbrana za prvi vzorec. 3.3 Velikost vzorca 3.3.1 Število vzorčnih skupin je odvisno od letno prodane količine vozil iz družine OBD v Uniji, kot je določeno v naslednji tabeli: Registracije v EU na koledarsko leto (za preskus emisij iz izpušne cevi) vozil družine OBD z IUPR v obdobju vzorčenja Število vzorčnih skupin do 100 000 1 od 100 001 do 200 000 2 nad 200 000 3 3.3.2 Za IUPR je število vzorčnih skupin navedeno v tabeli iz točke 3.3.1 in temelji na številu vozil družine IUPR, ki so odobrena z IUPR. Za prvo obdobje vzorčenja družine IUPR velja obvezno vzorčenje za vse tipe vozil v družini, odobrenih na podlagi IUPR. Za nadaljnja obdobja vzorčenja velja obvezno vzorčenje samo za tipe vozil, ki še niso bila preskušena ali so zajeta v odobritvah na podlagi vrednosti emisij, ki so bile razširjene od prejšnjega obdobja vzorčenja. Za družine z manj kot 5 000 registracijami v EU, za katere velja obvezno vzorčenje v obdobju vzorčenja, je najmanjše število vozil v vzorčni skupini šest. Za vse druge družine je najmanjše število vozil v vzorčni skupini petnajst. Vsaka vzorčna skupina primerno predstavlja vzorec prodaje, tj. zastopani so vsaj najbolj prodajani tipi vozil (≥ 20 % celotne družine). Vozila majhnih proizvodnih serij, ki obsegajo manj kot 1 000 vozil na družino OBD, so izvzeta iz najmanjših zahtev IUPR in iz zahteve, da izpolnjevanje teh zahtev dokažejo homologacijskemu organu. 4. Homologacijski organ na podlagi revizije iz oddelka 2 sprejme eno od naslednjih odločitev in ukrepov: (a) odloči, da je družina IUPR zadovoljiva, in ne ukrepa nadaljnje; (b) odloči, da so podatki, ki jih zagotovi proizvajalec, nezadostni za odločitev, in od proizvajalca zahteva dodatne informacije ali podatke o preskusu; (c) odloči, da so na podlagi podatkov iz programov nadzornega preskušanja, ki jih izvaja homologacijski organ ali država članica, informacije, ki jih je predložil proizvajalec, nezadostne za sprejetje odločitve, in od proizvajalca zahteva dodatne informacije ali podatke o preskusu; (d) odloči, da je rezultat revizije za družino IUPR nezadovoljiv, in nadalje preskuša takšen tip vozila ali takšno družino IUPR v skladu z Dodatkom 1. Če so glede na revizijo IUPRM preskusna merila iz točke 3.2 Dodatka 4 izpolnjena za vozila v vzorčni skupini, homologacijski organ ukrepa tako, kot je opisano v točki (d) te točke. 4.1 Homologacijski organ v sodelovanju s proizvajalcem izbere vzorec vozil z zadostnim številom prevoženih kilometrov, za katera je ustrezno zagotovljeno, da so bila uporabljena pri običajnih pogojih. Pri izbiri vozil v vzorcu se posvetuje s proizvajalcem in mu omogoči prisotnost pri potrditvenih pregledih vozil. Dodatek 4 Merila za izbor vozil v zvezi z razmerji učinkovitosti med uporabo 1. Uvod 1.1 V tem dodatku so določena merila iz točke 4 Dodatka 1 te priloge v zvezi z izbiro vozil za preskušanje in postopki za IUPRM. 2. Merila za izbor Merila za sprejetje izbranega vozila so za IUPRM določena v točkah 2.1 do 2.5. 2.1 Vozilo pripada tipu vozila, ki je homologiran po tej uredbi in ima potrdilo o skladnosti v skladu z Izvedbeno direktivo (EU) št. 901/2014 (3). Za preskušanje IUPRM mora biti vozilo homologirano po standardu OBD faze II ali višje. Registrira in uporablja se v Uniji. 2.2 Vozilo je bilo v prometu vsaj 3 000 km ali 6 mesecev, kar se zgodi pozneje, in ne dlje od števila prevoženih kilometrov za ugotavljanje vzdržljivosti, ki je za zadevno kategorijo vozila navedeno v Prilogi VII(A) k Uredbi (EU) št. 168/2013, ali 5 let, kar je prej. 2.3 Za preverjanje IUPRM preskusni vzorec vključuje samo vozila, ki: (a) so zbrala dovolj podatkov o delovanju vozila, da se nadzorna naprava lahko preskusi. Za nadzorne naprave, ki morajo izpolnjevati razmerje učinkovitosti med uporabo nadzorne naprave ter spremljati in sporočati podatke o razmerju v skladu s točko 4.6.1 Dodatka 1, zadostni podatki o delovanju vozila pomenijo, da imenovalec izpolnjuje spodaj navedena merila. Da se nadzorna naprava lahko preskusi, mora imenovalec iz točk 4.3 in 4.5 Dodatka 1 imeti vrednost, ki znaša najmanj toliko kot ena od naslednjih vrednosti: (i) 15 za nadzorne naprave sistema izhlapevanja, nadzorne naprave sistema za sekundarni zrak in nadzorne naprave, ki uporabljajo imenovalec, povečan v skladu s točko 4.3.2 Dodatka 1 (npr. nadzorne naprave, povezane z zagonom pri hladnem motorju, nadzorne naprave klimatskih sistemov itd.); ali (ii) 5 za nadzorne naprave filtra za delce in nadzorne naprave oksidacijskega katalizatorja, ki uporabljajo imenovalec, povečan v skladu s točko 4.3.2 Dodatka 1; ali (iii) 30 za katalizatorje, lambda sonde, vračanje izpušnih plinov, spremenljivo krmiljenje ventilov in vse druge nadzorne naprave sestavnih delov; (b) niso bila prirejena ali opremljena z dodatki ali spremenjenimi deli, zaradi katerih sistem OBD ne bi izpolnjeval zahtev Priloge XII. 2.3 Če je bil opravljen servis, ta upošteva priporočene servisne intervale proizvajalca. 2.4 Na vozilu ni nobenih znakov zlorabe (npr. dirkanje, čezmerno natovarjanje, uporaba napačnih goriv ali druge zlorabe) ali drugih dejavnikov (npr. prirejanje), ki lahko vplivajo na nastajanje emisij. Upoštevajo se koda okvare in informacije o prevoženih kilometrih, ki so shranjene v računalniku. Vozilo se ne izbere za preskušanje, če je iz informacij v računalniku razvidno, da se je vozilo uporabljalo tudi potem, ko je računalnik shranil kodo okvare in popravilo ni bilo izvedeno v sorazmerno kratkem času. 2.5 Na vozilu niso bila opravljena večja popravila ali večja nepooblaščena popravila motorja. 3. Načrt popravnih ukrepov 3.1 Homologacijski organ zahteva od proizvajalca, da predloži načrt popravnih ukrepov za odpravo neskladnosti, če: 3.2 so za IUPRM določene nadzorne naprave M izpolnjeni naslednji statistični pogoji v preskusnem vzorcu, katerega velikost se določi v skladu s točko 3.3.1 Dodatka 3. Pri vozilih, certificiranih za razmerje 0,1 v skladu s točko 4.1.4 Dodatka 1, podatki, zbrani iz vozil, za najmanj eno nadzorno napravo M v preskusnem vzorcu kažejo, da je povprečno razmerje učinkovitosti med uporabo preskusnega vzorca manjše od 0,1 ali da ima 66 odstotkov ali več vozil v preskusnem vzorcu razmerje učinkovitosti med uporabo nadzorne naprave manjše od 0,1. 3.3 Načrt popravnih ukrepov se vloži pri homologacijskemu organu najpozneje v 60 delovnih dneh od datuma uradnega obvestila iz točke 3.1. Homologacijski organ v 30 delovnih dneh potrdi ali zavrne načrt popravnih ukrepov. Če pa proizvajalec pristojnemu homologacijskemu organu lahko zadovoljivo dokaže, da potrebuje več časa za preučitev neskladnosti zaradi priprave načrta popravnih ukrepov, se mu podaljšanje odobri. 3.4 Popravni ukrepi veljajo za vsa vozila, ki bi lahko imela enake pomanjkljivosti. Oceni se potreba po spremembi homologacijskih dokumentov. 3.5 Proizvajalec zagotovi izvod vseh sporočil, povezanih z načrtom popravnih ukrepov, in vodi evidenco pozivov kupcem k vrnitvi izdelkov s serijsko napako ter homologacijskemu organu dostavlja redna poročila o stanju. 3.6 Načrt popravnih ukrepov vključuje zahteve iz točk 3.6.1 do 3.6.11. Proizvajalec dodeli enotno identifikacijsko ime ali številko za načrt popravnih ukrepov. 3.6.1 Opis vseh tipov vozil, vključenih v načrt popravnih ukrepov. 3.6.2 Opis posebnih modifikacij, prikrojitev, popravil, popravkov, prilagoditev ali drugih sprememb, potrebnih za zagotovitev skladnosti vozil, vključno s kratkim povzetkom podatkov in tehničnih študij, ki podpirajo proizvajalčevo odločitev o posebnih ukrepih, potrebnih za odpravo neskladnosti. 3.6.3 Opis postopka, po katerem proizvajalec obvešča lastnike vozil. 3.6.4 Opis pravilnega vzdrževanja ali uporabe, če obstaja, ki jo proizvajalec postavlja kot pogoj za upravičenost do popravila v skladu z načrtom popravnih ukrepov, ter razlago proizvajalčevih razlogov za postavljanje takih pogojev. Pogojev za vzdrževanje ali uporabo se ne sme postaviti, če ni mogoče dokazati, da so povezani z neskladnostjo in popravnimi ukrepi. 3.6.5 Opis postopka, po katerem se morajo ravnati lastniki vozil, da dosežejo odpravo neskladnosti. To vključuje datum, po katerem se lahko sprejmejo popravni ukrepi, oceno časa, v katerem lahko delavnica opravi popravila, in informacijo, kje se lahko opravijo. Popravila se opravijo primerno in v razumnem času po dostavi vozila. 3.6.6 Izvod informacij, ki so bile predložene lastniku vozila. 3.6.7 Kratek opis sistema, ki ga uporablja proizvajalec za zagotovitev primerne preskrbe s sestavnimi deli ali sistemi za izvajanje popravnega ukrepa. Navede se, kdaj bo mogoča primerna oskrba s sestavnimi deli ali sistemi za začetek akcije. 3.6.8 Izvod vseh navodil, ki se pošljejo osebam, ki bodo izvajale popravila. 3.6.9 Opis učinka predlaganih popravnih ukrepov na emisije, porabo goriva, obnašanje vozila pri vožnji in varnost vsakega tipa vozila, zajetega v načrt popravnih ukrepov, s podatki, tehničnimi študijami itd., ki so podlaga za te ugotovitve. 3.6.10 Vse druge informacije, poročila ali podatki, ki jih lahko homologacijski organ upravičeno določi kot potrebne za oceno načrta popravnih ukrepov. 3.6.11 Če načrt popravnih ukrepov vključuje odpoklic, se homologacijskemu organu predloži opis načina evidentiranja popravila. Če se uporablja nalepka, se predloži vzorec. 3.7 Od proizvajalca se lahko zahteva, da opravlja razumno načrtovane in potrebne preskuse na sestavnih delih in vozilih, za katera je predlagana sprememba, popravilo ali modifikacija, da prikaže učinkovitost spremembe, popravila ali modifikacije. 3.8 Proizvajalec mora voditi evidenco o vsakem odpoklicanem in popravljenem vozilu ter delavnici, ki je popravilo opravila. Homologacijskemu organu se na zahtevo omogoči dostop do evidence v obdobju 5 let od začetka izvajanja načrta popravnih ukrepov. 3.9 Popravilo in/ali modifikacija ali dodajanje novega dela opreme se zapiše v potrdilo, ki ga predloži proizvajalec lastniku vozila. Dodatek 5 Družina OBD 1. Uvod 1.1 Ta dodatek določa merila za opredelitev družine OBD iz dodatkov 3 in 4. 2. Merila za izbor Za tipe vozil, pri katerih so enaki najmanj spodaj opisani parametri, se šteje, da imajo enako kombinacijo motorja/uravnavanja emisij/sistema OBD. 2.2 Motor: — postopek zgorevanja (tj. s prisilnim/kompresijskim vžigom, dvotaktni/štiritaktni/rotacijski); — način dovajanja goriva v motor (tj. enotočkovno ali večtočkovno vbrizgavanje); — tip goriva (tj. bencin, dizelsko gorivo, prilagodljiv tip goriva – bencin/etanol, prilagodljiv tip goriva – dizelsko gorivo/biodizel, ZP/biometan, UNP, dvogorivni motor – bencin/ZP/biometan, dvogorivni motor – bencin/UNP). 2.3 Sistem za uravnavanje emisij: — tip katalizatorja (tj. oksidacijski, tristezni, ogrevani, SCT, drugo); — tip filtra za delce; — vpihavanje sekundarnega zraka (tj. z vpihavanjem ali brez njega); — vračanje izpušnih plinov (tj. z vračanjem ali brez njega). 2.4 Deli in delovanje OBD: — načini funkcionalnega spremljanja OBD, odkrivanje napak in opozarjanje voznika na napake.