PRILOGA

„VALLE d’ITRIA“

PGI-IT-A0604-AM04

Datum vloge: 24.6.2016

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

1. Predpisi, ki se uporabljajo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2. Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1 Označba in vina: dodajanje novih vrst vina

Opis: Vse kategorije vin z IGT „Valle d’Itria“, prej uvrščene v člen 2(1) („bianco, vključno z biser vinom, penečim vinom, vinom iz prezrelega grozdja in passitom; rosso, vključno z biser vinom, vinom iz prezrelega grozdja, passitom in novellom; rosato, vključno z biser vinom in novellom“), so zdaj uvrščene v člen 1 specifikacije proizvoda (Označba in vina).

Seznam vrst vina je bil prav tako dopolnjen z dodatkom rdečega in rosé penečega vina ter s sklicem na vrste vina z navedbo sorte vinske trte.

Seznam je bil zato posodobljen in preoblikovan, kot sledi:

„(a) bianco, vključno z biser vinom, penečim vinom, vinom iz prezrelega grozdja in passitom;

(b) rosso, vključno z biser vinom, penečim vinom, vinom iz prezrelega grozdja, passitom in novellom;

(c) rosato, vključno z biser vinom, penečim vinom in novellom;

(d) vino z navedbo sorte vinske trte pod pogoji iz člena 2“.

Razlogi: Specifikacija proizvoda je bila spremenjena, tako da so vsa proizvedena vina dosledno navedena v členu 1 – Označba in vina.

Vključitev rdečega in rosé penečega vina je utemeljena s tradicionalno primernostjo pridelovalnega območja za proizvodnjo teh vrst vina, velikega interesa trgov za nova vina, pridobljena predvsem iz domorodnih sort vinske trte, ter s stalnim pozitivnim tržnim trendom za peneča vina, zlasti za lahka rdeča vina in vina rosé, ki se že proizvajajo v kategoriji biser vin.

Ta sprememba se nanaša na člen 1 specifikacije proizvoda in oddelek „Opis vin“ enotnega dokumenta.

2.2 Označba in vina

Opis: Splošno sklicevanje na „mošte“ je bilo črtano.

Razlogi: ZGO na podlagi veljavne zakonodaje EU ni mogoče rezervirati za kategorijo „moštov“, temveč le za kategorijo „delno prevretega grozdnega mošta“, ki je ta specifikacija proizvoda ne ureja.

Ta sprememba se nanaša na člen 1 specifikacije proizvoda in ne vpliva na enotni dokument.

2.3 Trsni izbor

Opis: Vključitev domorodnih sort vinske trte marchione, maresco, minutolo in ottavianello na seznam iz člena 2(2) specifikacije proizvoda, ki se nanaša na sorte vinske trte, ki so lahko opredeljene na etiketah vin z IGT „Valle d’Itria“. Poleg tega je bil posodobljen trsni izbor za pokrajine na pridelovalnem območju IGT „Valle d’Itria“, ki je priložen specifikaciji proizvoda.

Razlogi za spremembo: Predlagana sprememba je postala mogoča po obnovitvi, opisu značilnosti, registraciji ter proizvodnem in enološkem izboljšanju številnih drugih lokalnih sort, ki so preživele predvsem kot redke raztresene nedoločene rastline v starih enosortnih vinogradih območja Valle d’Itria, zlasti manjših domorodnih sort, tradicionalno prisotnih v starih vinogradih v Apuliji, ki uporabljajo metodo kratko obrezane vinske trte v kotlasti obliki, skoraj vedno poleg širše gojenih sort in drugih manjših sort. Apulijski proizvajalci so poleg tega z nedavnim ponovnim odkritjem in spodbujanjem sort, izbranih in fitosanitarno izboljšanih, pridobili novo priložnost, da se uveljavijo z lokalnimi vini izjemnih in edinstvenih značilnosti.

— Sorta marchione je zaradi svoje visoke vsebnosti kislin in aromatičnih sestavin primerna za proizvodnjo suhih in penečih vin ter za mešanje zaradi povečanja/razlikovanja aromatične kompleksnosti in izboljšanja organoleptičnih značilnosti belih vin z območja Valle d’Itria.

— Sorta maresco ima visoko vsebnost sladkorja in kislin, zaradi česar je primerna za peneča vina.

— Sorta ottavianello ima odlične fizikalne značilnosti, zato je zelo primerna za proizvodnjo rdečih vin in vin rosé, vključno z biser vini in penečimi vrstami vin, pridobljena vina pa so lahka in pitna.

— Sorta minutolo je zaradi svojih kislin in arom idealna osnova za proizvodnjo penečega vina in posebnih vin. Apulijski proizvajalci so z nedavnim ponovnim odkritjem in obnovitvijo sorte vinske trte minutolo, ki je bilo fitosanitarno izbrano in izboljšano, dobili novo priložnost za uveljavitev na trgu lokalnih belih vin. Center Basile Caramia za raziskave, poskuse in usposabljanje v kmetijstvu (CRSFA) v Locorotondu je opravil temeljno delo pri spodbujanju manjših domorodnih sort, in sicer s fitosanitarnim izboljšanjem rastlin, opredelitvijo domnevnih klonov in nadaljnjimi postopki certificiranja ter analizami primernosti z mikrovinifikacijo.

Ta sprememba se nanaša na člen 2 specifikacije proizvoda in oddelek „Opis vin“ enotnega dokumenta.

2.4 Povezava z geografskim okoljem

Opis spremembe specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta: Dodane so bile podrobnosti o povezavi z okoljem, in sicer z opisom po kategorijah proizvodov. Dodane so bile tudi dodatne informacije o geografskem območju, pomembne za povezavo, kakovost, sloves ali druge značilnosti, ki se lahko pripišejo geografskemu poreklu, in vzročna medsebojna povezava med temi elementi. Pojasnjena je bila podlaga za geografsko označbo v zvezi s posebno kakovostjo, slovesom in drugimi značilnostmi proizvoda.

Razlogi: Zaradi uskladitve specifikacije proizvoda z veljavnimi pravni zahtevami.

Ta sprememba se nanaša na člen 8 specifikacije proizvoda ter oddelek o „Povezavi z geografskim območjem“ enotnega dokumenta.

2.5 Nadzorni organ

Opis: Uradna sprememba specifikacije proizvoda za posodobitev pravne podlage: Besedilo „člen 13 zakonske uredbe št. 61/2010“ je bilo nadomeščeno s „členom 64 zakona št. 238/2016“. Ustrezno je bila posodobljena tudi Priloga 2 k tehnični dokumentaciji.

Ta sprememba se nanaša na člen 9 specifikacije proizvoda in ne vpliva na enotni dokument.

2.6 Vinogradniški standardi

Opis: Odstavek 4: „Grozdje, uporabljeno za proizvodnjo biser in penečih vrst vina, z odstopanjem lahko da najmanjši naravni volumenski delež alkohola, ki je za 0,5 % manjši“, se nadomesti z naslednjim: „Grozdje, uporabljeno za proizvodnjo biser in penečih vrst vina, mora dati najmanj 9,5 % naravnega volumenskega deleža alkohola“.

Razlogi za spremembo: Najmanjši naravni volumenski delež alkohola je bil določen na 9,5 % za biser in peneče vrste vina, s čimer je bila odpravljena možnost za 0,5-odstotno zmanjšanje z odstopanjem; tako se proizvajalcem zagotovi jasna navedba.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda in ne vpliva na enotni dokument.

2.7 Standardi pridelave vina

Zadnji pododstavek odstavka 5 je bil črtan: „To ne posega v odstopanje, določeno v veljavni zakonodaji, ki omogoča, da se vinogradniška dejavnost izvaja zunaj razmejenega območja pridelave do 31. decembra 2012“.

Razlogi: To je uradna sprememba zaradi črtanja določbe o odstopanju iz člena 6 Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 (1), saj ta ne velja več.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in ne vpliva na enotni dokument.

2.8 Značilnosti ob porabi

1. Za vino rosso frizzante „Valle d’Itria“ je bila pri opisu barve beseda „rožnata“ zamenjana z besedo „rdeča“.

Razlogi za spremembo: Uradni popravek napačnega zapisa zaradi skladnosti z značilnostmi ob porabi glede barve vina rosso frizzante „Valle d’Itria“.

2. Za vina „Valle d’Itria“ rosso in bianco iz prezrelega grozdja je bil najmanjši naravni volumenski delež alkohola spremenjen z „11,0 %“ na „12,0 %“.

Razlogi za spremembo: Zaradi uskladitve specifikacije proizvoda z vrednostmi iz veljavne zakonodaje za kategorijo (16) „Vino iz prezrelega grozdja“, kot je opredeljena v delu II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013.

3. Dodane so bile značilnosti ob porabi za vina „Valle d’Itria“ rosso spumante in rosato spumante.

Razlogi za spremembo: Ker so bila rdeča vina in vina rosé dodana kategoriji penečih vin, ki je že bila vključena v nacionalno označbo IGT Valle d’Itria, je bilo treba dodati ustrezne opisnike.

4. Za vina „Valle d’Itria“ rosso frizzante in rosato frizzante je bil najmanjši volumenski delež alkohola spremenjen z „9,5 %“ na „10,5 %“.

Razlogi za spremembo: Povečanje je skladno z vrednostmi, ki so bile dejansko izmerjene za ta vina na območju pridelave IGT Valle d’Itria; namen tega je torej spodbujati doseženo raven kakovosti za ta vina.

5. Za vina „Valle d’Itria“ rosso novello je bila k značilnostim ob porabi dodana vrednost „5,0 g/l“ za najnižjo vsebnost skupnih kislin.

Razlogi za spremembo: Gre za uradno spremembo; zgornja vrednost ni bila vključena v prejšnjo specifikacijo proizvoda in je bila zato dodana.

Ta sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in oddelek „Opis vin“ enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Valle d’Itria

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Peneče vino

8. Biser vino

16. Vino iz prezrelega grozdja

4. Opis vin

Belo vino z ZGO „Valle d’Itria“ bianco (1), tudi z navedbo sorte vinske trte

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti, včasih z zelenimi odtenki različne intenzivnosti.

Vonj: prijetna, nežna, sadna, pogosto z notami belega sadja, po možnosti z aromami citrusov ali cvetja, ki se spreminjajo glede na uporabljene sorte vinske trte.

Okus: svež, suh do srednje suh.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kadar vrednosti niso navedene, veljajo omejitve iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Belo vino z ZGO „Valle d’Itria“ bianco iz prezrelega grozdja (16), tudi z navedbo sorte vinske trte

Barva: slamnato rumena do zlata.

Vonj: razpoznavna, nežna, dolgotrajna, včasih z aromami zrelega belega sadja in kandiranega sadja ali drugimi značilnimi notami, katerih intenzivnost se spreminja glede na uporabljene sorte vinske trte.

Okus: suh do sladek, značilen, skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 15,0 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kadar vrednosti niso navedene, veljajo omejitve iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Belo biser vino z IGT „Valle d’Itria“ bianco frizzante (8), tudi z navedbo sorte vinske trte

Pena: fina in neobstojna.

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti, včasih z zelenimi odtenki, katerih intenzivnost se spreminja glede na uporabljene sorte vinske trte.

Vonj: nežna in sadna, pogosto z aromami belega sadja, včasih z aromami cvetja ali citrusov, katerih intenzivnost se spreminja glede na uporabljene sorte vinske trte.

Okus: suh do polsladek, skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 9,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kadar vrednosti niso navedene, veljajo omejitve iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Vino z ZGO „Valle d’Itria“ passito (1), tudi z navedbo sorte vinske trte

Barva: slamnato rumena do zlata.

Vonj: razpoznavna, nežna, dolgotrajna; nežno zrelo sadje, včasih z notami medu in marelice, katerih intenzivnost se spreminja glede na uporabljene sorte vinske trte.

Okus: suh do sladek, značilen, skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 15,0 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kadar vrednosti niso navedene, veljajo omejitve iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Peneče vino z ZGO „Valle d’Itria“ spumante (4), tudi z navedbo sorte vinske trte

Pena: fina in obstojna.

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti, včasih z zlatimi odtenki.

Vonj: sladko dišeča, kompleksna, arome zrelega sadja, včasih z notami belega cvetja ali citrusov, kar se spreminja glede na uporabljene sorte vinske trte, in značilnimi notami sekundarne vrenja.

Okus: svež, poln, fin, skladen, do polsladkega.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 9,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kadar vrednosti niso navedene, veljajo omejitve iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Rdeče vino z ZGO „Valle d’Itria“ rosso (1), tudi z navedbo sorte vinske trte

Barva: rubinasto rdeča do granatna.

Vonj: prijetne, razpoznavne arome rdečega jagodičja, po možnosti z začimbnimi notami zaradi staranja.

Okus: suh do srednje suh, skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kadar vrednosti niso navedene, veljajo omejitve iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Rdeče peneče vino z ZGO „Valle d’Itria“ rosso spumante (4)

Pena: fina in obstojna.

Barva: rdeča različne intenzivnosti.

Vonj: nežna, sadna, pogosto z aromami zrelega rdečega jagodičja in značilnimi notami sekundarnega vrenja.

Okus: suh do polsladek, skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,0 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kadar vrednosti niso navedene, veljajo omejitve iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Rdeče vino z ZGO „Valle d’Itria“ rosso iz prezrelega grozdja (16), tudi z navedbo sorte vinske trte

Barva: rubinasto rdeča, ki sčasoma postane bolj granatno rdeče barve.

Vonj: razpoznavne, nežne, dolgotrajne arome rdečega jagodičja, ki včasih spominjajo na vkuhano sadje, po možnosti z začimbnimi notami zaradi staranja.

Okus: sladek do suh, značilen, skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 15,0 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 24,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kadar vrednosti niso navedene, veljajo omejitve iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Rdeče biser vino z ZGO „Valle d’Itria“ rosso frizzante (8), tudi z navedbo sorte vinske trte

Pena: fina in neobstojna.

Barva: rdeča različne intenzivnosti.

Vonj: nežna, sadna; arome zrelega sadja, včasih rdečega jagodičja, in druge značilne note, ki so odvisne od uporabljenih sort vinske trte.

Okus: suh do polsladek, skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kadar vrednosti niso navedene, veljajo omejitve iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Rdeče vino z ZGO „Valle d’Itria“ rosso novello, tudi z navedbo sorte vinske trte

Barva: rubinasto rdeča različne intenzivnosti.

Vonj: intenzivna, prijetna, včasih z razpoznavnimi aromami rdečega jagodičja in notami, ki izhajajo iz ogljikove maceracije; značilne arome uporabljenih sort vinske trte.

Okus: suh do srednje suh, razpoznaven.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,0 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kadar vrednosti niso navedene, veljajo omejitve iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Rdeče Vino z ZGO „Valle d’Itria“ rosso passito, tudi z navedbo sorte vinske trte

Barva: rubinasto rdeča, ki sčasoma postane bolj granatno rdeče barve.

Vonj: razpoznavna, nežna, dolgotrajna, včasih z aromami zrelega rdečega jagodičja ali vkuhanega sadja in značilnimi notami, ki so odvisne od uporabljenih sort vinske trte.

Okus: sladek do suh, značilen, skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 15,0 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 24,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kadar vrednosti niso navedene, veljajo omejitve iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Vino rosé z ZGO „Valle d’Itria“ rosato, tudi z navedbo sorte vinske trte

Barva: rožnata različne intenzivnosti.

Vonj: razpoznavna, sadna, pogosto z aromami rdečega jagodičja.

Okus: suh do srednje suh, skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,0 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kadar vrednosti niso navedene, veljajo omejitve iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Peneče vino rosé z ZGO „Valle d’Itria“ rosato spumante (4)

Pena: fina in obstojna;

nežno intenzivna;

Barva: rožnata različne intenzivnosti.

Vonj: nežna, sadna, včasih z aromami rdečega jagodičja, z značilnimi notami sekundarnega vrenja.

Okus: suh do polsladek, skladen, razpoznaven.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,0 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kadar vrednosti niso navedene, veljajo omejitve iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Biser vino rosé z ZGO „Valle d’Itria“ rosato frizzante (8), tudi z navedbo sorte vinske trte

Pena: fina in neobstojna.

Barva: rožnata različne intenzivnosti.

Vonj: nežna, sadna, pogosto z aromami rdečega jagodičja.

Okus: suh do polsladek, skladen, razpoznaven.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kadar vrednosti niso navedene, veljajo omejitve iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Vino rosé z ZGO „Valle d’Itria“ rosato novello, tudi z navedbo sorte vinske trte

Barva: rožnata različne intenzivnosti.

Vonj: razpoznavna, sadna, včasih z aromami rdečega jagodičja, z notami, ki izhajajo iz ogljikove maceracije, značilne arome uporabljenih sort vinske trte.

Okus: suh do srednje suh, skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,0 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kadar vrednosti niso navedene, veljajo omejitve iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

5. Postopki pridelave vina

(a) Osnovni enološki postopki

Jih ni.

(b) Največji donosi

Bela, rdeča in rosé vina z IGT „Valle d’Itria“, tudi z navedbo sorte vinske trte

22 000 kilogramov grozdja na hektar

Bela, rdeča in rosé vina z IGT „Valle d’Itria“, tudi z navedbo sorte vinske trte

176 hektolitrov na hektar

Bela, rdeča in rosé vina z IGT „Valle d’Itria“ iz prezrelega grozdja, tudi z navedbo sorte vinske trte

22 000 kilogramov grozdja na hektar

Bela, rdeča in rosé vina z IGT „Valle d’Itria“ iz prezrelega grozdja, tudi z navedbo sorte vinske trte

110 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje pridelave vinske trte za proizvodnjo vin, ki lahko uporabljajo tipično geografsko označbo „Valle d’Itria“, zajema celotno upravno ozemlje občin Alberobello in Locorotondo v pokrajini Bari; Ceglie Messapica, Cisternino, Fasano in Ostuni v pokrajini Brindisi ter Crispiano in Martina Franca v pokrajini Taranto.

7. Glavna sorta ali sorte vinske trte

Marchione B.

Maresco B.

Minutolo B.

Ottavianello N.

Barbera N.

Aleatico N.

Aglianico N. – ellenica

Bombino bianco B. – bombino

Bombino nero N. – bombino

Cabernet franc N. – cabernet

Cabernet sauvignon N. – cabernet

Chardonnay B.

Falanghina B.

Fiano B.

Greco B.

Greco bianco B. – greco

Lambrusco maestri N. – lambrusco

Malbech N.

Malvasia nera di brindisi N. – malvasia

Malvasia nera di lecce N. – malvasia

Merlot N.

Montonico bianco B. – montonico

Moscatello selvatico B.

Negro amaro N. – negroamaro

Pampanuto B. – verdeca

Moscato ianco B. – moscato

Negroamaro precoce N.

Notardomenico N.

Petit verdot N

Pinot bianco B. – pinot

Pinot grigio – pinot

Pinot nero N. – pinot

Primitivo N. – zinfadel

Refosco dal peduncolo rosso N. – refosco

Riesling italico B. – riesling

Sangiovese N. – sangioveto

Sauvignon B. – sauvignon blanc

Semillon B.

Susumaniello N. – sussumariello

Sylvaner verde B. – silvaner

Syrah N. – shiraz

Uva di troia N. – nero di troia

Verdeca B.

Verdicchio bianco B. – verdicchio

Vermentino B. – favorita B.

Manzoni bianco B. – incrocio manzoni 6.0.13 B.

Aglianicone N.

Bianco d’alessano B.

Malvasia bianca lunga B. – malvasia

Malvasia nera di basilicata N. – malvasia

Montepulciano N.

Piedirosso N. – palombina

Piedirosso N. – per‘ e palummo

Piedirosso N. – piede di colombo

Piedirosso N. – piede di palumbo

Traminer aromatico Rs. – gewürztraminer

Trebbiano toscano B. – trebbiano

Cococciola B.

Greco nero N. – greco

Grillo B.

Lacrima N.

Malvasia bianca B. – malvasia

Mostosa B.

Trebbiano giallo B. – trebbiano

Asprino bianco B. – asprinio

Antinello B.

Somarello rosso N.

Riesling renano B. – riesling

Francavidda B. – francavilla

Impigno B.

Malvasia bianca di candia B. – malvasia

8. Opis povezave

(A) Vina z IGT „Valle d’Itria“ – Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki, pomembni za povezavo

Geografsko območje, opredeljeno v specifikaciji proizvoda, je znano kot „Valle d’Itria“ in je del širšega območja „Murgia dei Trulli“. Na zemljevidu območje leži na jugovzhodu pokrajine Bari. Pedološko so tla sestavljena iz klasične jerine, nastale zaradi raztapljanja apnenca; taka prst je netopen ostanek, sestavljen iz železovih in aluminijevih oksidov in hidroksidov. Tla so bogata s kalijem in imajo razmeroma nizko vsebnost organskih snovi, zato tvorijo substrat, ki je idealen za gojenje sort vinske trte za proizvodnjo visokokakovostnih belih vin. Glinasta in meljasto-glinasta tla imajo precejšen skelet, ki predstavlja okrog 60 % vseh sestavin. Nadmorska višina površin, zasajenih z vinsko trto, je med 280 in 418 metri, kar pomeni 138 metrov višinskega razpona. Pobočja so položna in večinoma obrnjena proti jugovzhodu. Podnebje je toplo in suho, padavine pa zelo spremenljive: glede na letni čas se njihova količina giblje med 400 in 800 mm, pri čemer jih jeseni in pozimi pade okrog 70 %. V rastni dobi vinske trte, ki traja od aprila do septembra, pade zelo malo padavin, in sicer okrog 300 mm. Poletja so lahko pogosto povsem brez dežja. Večletna statistika kaže visoke povprečne temperature, ki redko presežejo 30 °C ali padejo pod 0 °C. Poleti najnižje temperature redko padejo pod 18 °C.

Človeški dejavniki, pomembni za povezavo: dejavniki, ki določajo posebne značilnosti vina, so sorta vinske trte in okolje, ki zajema tako naravo (podnebje in tla) kot ljudi (tradicije, tehnike, znanja in spretnosti). Človeški dejavniki na območju pridelave, ki vplivajo na značilnosti vina, so zato temeljnega pomena. Območje, kjer se proizvajajo vina „Valle d’Itria“, zaznamuje kmetijska pokrajina, zanjo pa so značilni ostanki gozdov hrasta in črnike, pomešani s samoraslim sredozemskim rastlinjem, ki je naravno pokrivalo območje, preden so se tam naselili ljudje. V stoletjih človeškega naseljevanja, ki sega v čase ljudstev Mesapov in Pevketov, se je ozemlje močno spremenilo. Danes so za podeželsko pokrajino značilni elegantni in ravni suhi zidovi, ki razmejujejo in podpirajo kmetijska zemljišča, ki so se postopno izoblikovala in so zasajena z vinogradi za pridelavo vin iz te specifikacije proizvoda. Kamen je v sožitju z vinsko trto sestavni del območja Valle d’Itria in oblikuje njegovo vidno podobo z znamenitimi hišami trulli. Človeški dejavniki so imeli skozi zgodovino posebno vlogo pri natančni opredelitvi naslednjih tehničnih vidikov proizvodnje:

— sortni sestav v vinogradih: sorte vinske trte, primerne za pridelavo zadevnega vina, so tiste, ki so se tradicionalno gojile na geografskem območju,

— gojitvene oblike, sadilne razdalje in rezi: ravno tako tradicionalni elementi, s katerimi se vinska trta čim bolje zasadi po površini, kar omogoča lažje oskrbovanje nasadov in racionalno obrezovanje listja ter s tem ustrezno in dobro izpostavljeno površino listov, donos proizvodnje vina pa je v mejah iz specifikacije proizvoda. Gojitvene oblike, ki se pretežno uporabljajo na območju, so zlasti kotlasta gojitvena oblika, prilagojena kotlasto-špalirna oblika ter šparonska oblika: prvi sistem predstavlja 20 % celotne pridelave, drugi 50 %, tretji pa 30 %.

Uporabljene rezi so naslednje: kratka rez za kotlasto gojitveno obliko (pri obrezovanju se pustita dva reznika s tremi ali štirimi očesi za vsako od dveh ali treh vej) ter mešana rez za prilagojeno in šparonsko obliko (reznik in šparon s približno osmimi do desetimi očesi). – Vino se prideluje s tradicionalnimi praksami, ki se že dolgo uporabljajo na območju za pridelavo mirnih vin, kar omogoča ustrezno razlikovanje peneče vrste vina, ki jo je treba pridobivati z naravnim sekundarnim vrenjem. Vinogradništvo danes s svojimi dejavnostmi pomembno spodbuja raziskovalno središče CRSFA (Centro di Ricerche Sperimentazione e Formazione in Agricoltura, Center za raziskave, poskuse in usposabljanje v kmetijstvu), ki leži v osrčju območja. Ta center je desetletja poleg žlahtnjenja manjših domorodnih sort opravljal pomembno nalogo izbora in izboljševanja klonov. Pomembne so tudi dejavnosti usposabljanja mladih kmetov in vinogradnikov, med drugim zaradi dolgoletnega obstoja kmetijske šole „Basile Caramia“ v Locorotondu, ene zelo redkih v Italiji, ki je specializirana za vinogradništvo in enologijo ter v kateri se usposablja večina enologov na območju in številni vinogradniki.

(B) Podrobnosti o kakovosti ali značilnostih proizvoda, ki so bistveno ali izključno posledica geografskega okolja.

Med vsemi različnimi kategorijami in vrstami imajo vina z IGT „Valle d’Itria“ uravnotežene kemijske in fizikalne lastnosti, njihov okus in aroma pa večinoma odražata tipične arome uporabljenih sort vinske trte.

Te organoleptične in analitske lastnosti so neposredna posledica apnenčastih/glinastih tal vinogradov ter posebej ugodnih talnih in podnebnih razmer. Tla spodbujajo sintezo aromatičnih snovi, ki obogatijo aromatično kakovost vin, vsebnost sladkorja v grozdju in tako potencialni delež alkohola v vinih. Glinasta in meljasto-glinasta tla imajo precejšen skelet, ki v številnih primerih predstavljajo okrog 60 % vseh sestavin. Ta lastnost pripomore k ustreznemu odtekanju odvečne vode, s čimer se omeji učinek okužbe z ožigom na rastlinskih delih in samem grozdju.

Nadmorska višina območij, zasajenih z vinsko trto, je med 280 in 418 metri, kar pomeni precejšen višinski razpon, položna pobočja, ki so večinoma obrnjena proti jugovzhodu, ter velike temperaturne razlike med dnevom in nočjo, z zmernimi temperaturami v času zorenja, ustvarjajo idealne razmere za proizvodnjo bogatih vin s telesom, strukturo ter dobro aromatično intenzivnostjo.

Zlasti vina (kategorija 1) so značilno sadna, pri čemer rdeča vina izražajo arome rdečega jagodičja, bela vina pa note citrusov, medu ali belega cvetja, vselej pa imajo pravo ravnotežje med vsebnostjo kislin in sladkorja.

Za vina rosé so značilne dolgotrajne note, ki včasih spominjajo na rdeče jagodičje ali vkuhano sadje, in značilne note uporabljenih sort vinske trte.

Vina novello so rubinasto rdeče ali rožnate barve različne intenzivnosti, s sadno aromo, ki včasih spominja na rdeče jagodičje, z notami, ki izhajajo iz ogljikove maceracije, in značilnimi aromami uporabljenih sort vinske trte. Okus je suh do srednje suh, z dobro vsebnostjo kislin in osnovnimi aromami zaradi prednostne izbire črnega grozdja, ki se obira nekoliko prej, kot je potrebno.

Okus vin passito je sladek do suh, a vselej skladen. Vina imajo razpoznavno, nežno in dolgotrajno aromo, ki pri rdečih vinih včasih spominja na zrelo rdeče jagodičje, pri belih vinih pa na nežno vkuhano zrelo sadje, včasih s pridihom medu in marelice, imajo dober delež alkohola in so bogata z ekstrakti, ki nastanejo tako, da se grozdje v vrstah, najbolj izpostavljenih soncu in vetru, pusti sušiti na rastlini, ali tako, da se grozdje suši obešeno na žicah ali ogrodjih v hladnih, dobro prezračevanih prostorih.

Peneča vina (kategorija 4) imajo barvo, ki pri različnih vrstah sega od slamnato rumene različne intenzivnosti, včasih z zlatimi odtenki, do rožnate različne intenzivnosti; njihova aroma je nežna in sadna in včasih spominja na rdeče jagodičje ali ima note belega cvetja ali citrusov ter tipične note sekundarnega vrenja; njihov okus je skladen, suh do polsladek. Večinoma se pridelujejo iz grozdja, gojenega na hladnejših in manj osončenih območjih, da bi se ohranila višja vsebnost kislin v grozdju in večja svežina vina. Poleg tega ugodna tla in visoka vsebnost kalija dajeta idealno vsebnost sladkorja.

Biser vina (kategorija 8) imajo slamnato rumeno barvo različne intenzivnosti, včasih z zelenimi odtenki, katerih intenzivnost se spreminja glede na uporabljene sorte vinske trte; njihova aroma je nežna in sadna, pogosto spominja na belo sadje, včasih z aromami cvetja ali citrusov, katerih intenzivnost se spreminja glede na uporabljene sorte vinske trte; njihov okus je suh do posladek, skladen in saden, z aromami zrelega ali rdečega jagodičja. Zaradi kislin, ki so posledica s kalijem bogatih tal in ugodnih podnebnih razmer, se ta vina odlikujejo tudi z veliko svežino. Ta kategorija izvira iz dolgoletne tradicije, po kateri se vino iz zadnje trgatve ustekleniči že konec oktobra, ko še vedno vsebuje nepovret ostanek sladkorja. Ker so bila vina ustekleničena brez predhodnega filtriranja (izpostavljena so bila le naravnemu usedanju), so zadržala še aktivne kvasovke. V takih razmerah je v steklenici potekalo sekundarno vrenje, ki jih je obogatilo z ogljikovim dioksidom in jih spremenilo v peneča vina.

Vina iz prezrelega grozdja (kategorija 16) se pridobivajo iz grozdja s hribovitih območjih, ki so najbolj izpostavljena soncu in vetru in kjer je že dolgo razširjena navada, da se najbolj zdravo grozdje pusti prezoreti na rastlini, kar omogoča, da se zaradi toplega in suhega podnebja lahko pridobivajo slajša, toplejša in blažja vina. Zaradi talnih in podnebnih razmer imajo ta vina nežne arome rdečega jagodičja, včasih vkuhanega sadja, po možnosti z začimbnimi notami pri staranih rdečih vinih ter aromami zrelega belega sadja ali kandiranega sadja pri belih vinih, kar ohranja pravo ravnotežje med vsebnostjo kislin in sladkorja.

Opis vzročne povezave med podatki iz točke A) in podatki iz točke B).

Hriboviti svet in pobočja, obrnjena proti jugovzhodu, sooblikujejo vetru in soncu izpostavljeno okolje, v katerem voda naravno odteka iz tal in ki je posebej primerno za vinograde za proizvodnjo vin z IGT „Valle d’Itria“.

Tekstura ter kemijska in fizikalna struktura tal odločilno vplivata na fiziologijo vina ter pripomoreta k ustvarjanju fizikalnih, kemijskih in organoleptičnih značilnosti vin „Valle d’Itria“.

Toplo in suho podnebje območja pridelave, za katero je značilna majhna količina padavin, z zelo malo padavinami poleti s sušnima julijem in avgustom ter obiljem sonca celo v septembru in oktobru, omogoča počasno in popolno zorenje grozdja, kar pomembno prispeva h kakovostnim značilnostim vin „Valle d’Itria“.

Intenzivna dejavnost kmečkega prebivalstva je odločilno pripomogla k ustvarjanju vinorodnih značilnosti območja. V obdobju starogrške naselitve so apulijska vina uživala zelo dober trgovski sloves. Zlasti v osrednji Apuliji, v okolici grške in pozneje rimske naselbine Gnatia, ki je vključevala tudi ozemlje Valle d’Itria, se je razvila ločena tradicija vinogradništva, v kateri je bila razširjena uporaba sorte vinske trte bianco d’alessano. Z arheološkimi raziskavami v različnih pristaniščih območja so bile odkrite posode za shranjevanje vina, s katerimi so se nato polnile amfore, ki jih je bilo treba poslati v namembne kraje po vsem Sredozemlju.

Narečna beseda mir, ki se uporablja izključno v Apuliji, kaže, da je vinogradniška civilizacija obstajala že pred tem; Latini so besedo prevedli kot merum ter z njo označevali pristno, pravo in enostavno vino, izraz vinum pa so prihranili za druge vrste vina, ki se niso odlikovala s takimi lastnostmi. Besedo mir sta namreč že uporabljali starodavni apulijski ljudstvi Japigov in Mesapov, ki sta se v južni Apuliji naselili v 11. stoletju pr. n. št. Zgodovina proizvodnje vina v Apuliji, ki na obravnavanem območju sega tisočletja nazaj in je izpričana s številnimi dokumenti, je splošni in temeljni dokaz tesne povezave ter medsebojnega delovanja med človeškimi dejavniki in kakovostnimi značilnostmi vin „Valle d’Itria“. Dokazuje, kako so človekovi posegi na tem območju skozi stoletja pripomogli k prenosu tradicionalnih vinogradniških in enoloških tehnik, ki so bile v sodobnem in današnjem času zaradi znanstvenega in tehnološkega napredka izboljšane in izpopolnjene, da bi tako ustvarili priznana vina „Valle d’Itria“.

9. Bistveni dodatni pogoji

—

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/13251

(1) Uredba Komisije (ES) št. 607/2009 z dne 14. julija 2009 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 v zvezi z zaščitenimi označbami porekla in geografskimi označbami, tradicionalnimi izrazi, označevanjem in predstavitvijo nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja (UL L 193, 24.7.2009, str. 60).