ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, verjeten za obdobje 2013–2014, za katero povprečna pričakovana realna rast BDP znaša okoli 3,3%. Službe Komisije v napovedi iz pomladi 2013 v obdobju 2013–2014 predvidevajo rast v višini 3,5 %. Estonija je v letu 2012 zabeležila nominalni proračunski primanjkljaj v višini 0,3 % BDP. Program za stabilnost potrjuje prejšnji srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni presežek. Ta cilj je ambicioznejši, kot zahteva Pakt za stabilnost in rast. V letu 2012 je bil estonski strukturni saldo v presežku, tako da je Estonija dosegla svoj srednjeročni proračunski cilj eno leto prej, kot je bilo načrtovano v programu za stabilnost za obdobje 2012-2015. Cilj proračunske strategije, opisane v programu za stabilnost za leto 2012 -2017, je zagotoviti vzdržno fiskalno politiko, ki podpira uravnoteženo rast, z izpolnjevanjem srednjeročnega proračunskega cilja ter hkratnim zagotavljanjem zadostnih fiskalnih rezerv in zmanjšanjem davčne obremenitve dela. Načrtovani nominalni proračunski primanjkljaj za leto 2013, ki znaša 0,5% BDP, naj bi se v skladu s programom v obdobju, ki ga zajema napoved, izboljšal, in sicer naj bi v letu 2014 dosegel uravnotežen položaj, po letu 2014 pa se prevesil v presežek. Celovita ocena preračunanega strukturnega salda, ki vključuje analizo referenčne vrednosti za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast, kaže, da Estonija v letu 2013 ne odstopa znatno od srednjeročnega proračunskega cilja in bo v letu 2014 ponovno beležila strukturni presežek. Delež dolga je krepko pod 60 % BDP in se bo skladno s programom za stabilnost po letu 2013 verjetno znižal na okrog 9 % v obdobju 2015–2016. Estonija načrtuje, da bo v letu 2013 uvedla pravilo o strukturno uravnoteženem proračunu v skladu z zahtevami Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji, podpisani 2. marca 2012 v Bruslju. Pravilo o strukturno uravnoteženem proračunu bi bilo treba dopolniti z okrepitvijo zavezujoče narave večletnih ciljev glede odhodkov, in sicer takoj, ko bo uvedeno.
(13)

Bolgarijo pestijo podpovprečna stopnja zaposlenosti, ki še upada, pa tudi velike razlike v deležu brezposelnih v različnih regijah in podskupinah prebivalstva. Kriza je prizadela predvsem nizko kvalificirane delavce in je zelo povečala brezposelnost med mladimi. Dolgotrajna brezposelnost je višja kot EU povprečje. Prenovljeni zavod za zaposlovanje bi lahko imel pomembno vlogo pri usklajevanju ponudbe in povpraševanja na bolgarskem trgu dela, in sicer z boljšim svetovanjem, ciljno usmerjenimi ukrepi za zaposlovanje ter boljšim prepoznavanjem prihodnjih zahtev po znanju in spretnostih. Kar zadeva tekočo pobudo za zaposlovanje mladih, bi lahko z vrednotenjem v zgodnji fazi izvajanja te pobude zagotovili, da se sredstva namenjajo ukrepom z največjimi koristi z vidika odpiranja delovnih mest. Državi še ni uspelo zagotoviti, da bi sistem minimalnih prispevkov za socialno varnost prispeval k zmanjšanju obsega sive ekonomije, vendar nizko kvalificiranih delavcev ne bi izločal iz trga dela. Od vseh državljanov Unije ravno bolgarske državljane najbolj ogrožata revščina in socialna izključenost. Izvajanje nacionalne strategije za zmanjšanje revščine in izboljšanje socialne vključenosti 2020 bi bilo treba obravnavati prednostno. Izboljšati bi bilo treba dostopnost in učinkovitost socialnih transferjev ter povečati učinkovitost in dostop do socialnih storitev, zlasti za otroke in starejše. Akcijski načrt o nacionalni strategiji o vključevanju Romov bi moral opredeliti konkretne ukrepe, primerna sredstva in vzpostavitev nadzornega mehanizma za merjenje učinka ukrepov.
SL Uradni list Evropske unije L 55/33

PRIPOROČILO SVETA

z dne 21. februarja 2012

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deveti ERS) za proračunsko leto 2010

(2012/128/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kot je bil spremenjen s Sporazumom podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (2),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisan v Cotonouju (Benin), dne 23. junija 2000 in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen deveti Evropski razvojni sklad (deveti ERS), in zlasti člena 32(3) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 27. marca 2003, ki se uporablja za deveti Evropski razvojni sklad (4), in zlasti členov 96 do 103 Finančne uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi devetega ERS na dan 31. decembra 2010 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2010 z odgovori Komisije (5)

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 32(3) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje devetega ERS.

(2) Komisija je dejavnosti devetega ERS v proračunskem letu 2010 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti devetega ERS za proračunsko leto 2010.

V Bruslju, 21. februarja 2012 Za Svet Predsednica M. VESTAGER

(1) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2) UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

(3) UL L 317, 15.12.2000, str. 355.

(4) UL L 83, 1.4.2003, str. 1.

(5) UL C 326, 10.11.2011, str. 251.
(1)

Konkurenčen trg bi moral pomagati pri zagotavljanju široke izbire vsebin, aplikacij in storitev za končne uporabnike ter kakovosti storitve, ki jo zahtevajo. Nacionalni regulativni organi bi morali poskrbeti, da lahko uporabniki lažje dostopajo do informacij in jih širijo ter uporabljajo aplikacije in storitve. Nacionalni regulativni organi, ki jim je bilo zaupano izvajanje člena 22(3) Direktive 2002/22/ES, lahko podjetju ali podjetjem, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja, naložijo minimalne zahteve glede kakovosti storitve, da se prepreči poslabšanje storitve in oviranje ali upočasnjevanje prometa po omrežjih. Predlagani ukrepi bi morali biti ustrezno upravičeni in sorazmerni s cilji ter regulativnimi načeli iz člena 8 Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (2). Ko takšne ukrepe predlagajo, bi morali nacionalni regulativni organi upoštevati smernice, ki jih je izdal Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) (3).
6.

Izvede sprejete ukrepe za liberalizacijo in poenostavitev ukrepov v storitvenem sektorju. Sprejme nadaljnje ukrepe za izboljšanje dostopa do trga za mrežne panoge, pa tudi infrastrukturne zmogljivosti in medsebojne povezave. Nadalje poenostavi regulativni okvir za podjetja in spodbuja upravne zmogljivosti. Izboljša dostop do finančnih instrumentov, zlasti lastniškega kapitala, za financiranje rasti podjetij in inovacij. Izvede načrtovano reorganizacijo sistema civilnega pravosodja ter spodbuja uporabo mehanizmov za alternativno reševanje sporov.
(10)

Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu, na splošno verjeten. Zlasti scenarij programa za stabilnost za leti 2012 in 2013 je zelo blizu napovedi služb Komisije iz pomladi 2012. Srednjeročne projekcije glede primanjkljaja temeljijo na nekoliko optimističnem scenariju rasti, višje od potencialne rasti, ki pa je vseeno znatno nižja od povprečne stopnje rasti v preteklosti. Cilj proračunske strategije iz programa za stabilnost je zmanjšati primanjkljaj z 1,5 % leta 2012 na 0,9 % leta 2014 s paketom ukrepov za konsolidacijo v vrednosti približno 1,2 % BDP in zagotoviti širši manevrski prostor v primeru negativnih pretresov. Program za stabilnost potrjuje prejšnji srednjeročni cilj, to je strukturni presežek v višini 0,5 %. Vendar pa ta srednjeročni proračunski cilj ni primeren glede na določbe Pakta za stabilnost in rast, ker se zdi, da glede na trenutne politike in projekcije ne upošteva v zadostni meri posrednih obveznosti v zvezi s staranjem prebivalstva, čeprav je dolg nižji od referenčne vrednosti iz Pogodbe. Poleg tega bi se glede na napoved služb Komisije iz pomladi 2012 in (ponovno izračunani) strukturni proračunski saldo Luksemburg od leta 2012 naprej pomembno oddaljil od svojega srednjeročnega cilja. Stopnja rasti javnofinančnih odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov naj bi pomembno presegla referenčno vrednost za odhodke, določeno v Paktu za stabilnost in rast. Bruto javnofinančni dolg znaša 20 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe.
(2)

Svet je izdal posebna priporočila za vsako državo članico, katere valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja). Ta priporočila obravnavajo gospodarske izzive na nacionalni ravni in so hkrati osrednji element za ugotavljanje stabilnosti in rasti v celotnem euroobmočju. Države članice euroobmočja so se v okviru Pakta „euro plus“ zavezale tudi k vrsti obsežnih dodatnih reform politik, katerih cilji so krepitev konkurenčnosti, spodbujanje zaposlovanja, prispevanje k vzdržnosti javnih financ in okrepitev finančne stabilnosti. Države članice euroobmočja in osem drugih držav članic (v nadaljnjem besedilu: države članice zunaj euroobmočja) so 2. marca 2012 podpisale Pogodbo o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji, s katero so se dogovorile, da bodo zagotovile predhodno razpravo o vseh pomembnih načrtovanih reformah gospodarske politike in jih po potrebi medsebojno uskladile. Predhodno usklajevanje v kontekstu euroobmočja, tako s predložitvijo osnutkov proračunskih načrtov kot z razpravo o načrtih pomembnih reform gospodarske politike, bo prispevalo k upoštevanju učinkov prelivanja nacionalnih ukrepov na celotno euroobmočje.
SL Uradni list Evropske unije L 255/13

PRIPOROČILO SVETA

z dne 15. februarja 2011

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2009

(2011/645/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Četrte konvencije AKP-EGS, podpisane 15. decembra 1989 v Loméju (1), kakor je bila spremenjena s Sporazumom, podpisanim 4. novembra 1995 na Mauriciusu (2),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru drugega finančnega protokola k Četrti konvenciji AKP-ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen osmi Evropski razvojni sklad (osmi ERS), zlasti člena 33(3) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 16. junija 1998, ki se uporablja za sodelovanje pri razvojnem financiranju v okviru Četrte konvencije AKP-ES (4), zlasti členov 66 do 74 Finančne uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi osmega ERS na dan 31. decembra 2009 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2009 z odgovori Komisije (5),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje osmega ERS v skladu s členom 33(3) Notranjega sporazuma.

(2) Komisija je dejavnosti osmega ERS v proračunskem letu 2009 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti osmega ERS za proračunsko leto 2009.

V Bruslju, 15. februarja 2011 Za Svet Predsednik MATOLCSY Gy.

(1) UL L 229, 17.8.1991, str. 3.

(2) UL L 156, 29.5.1998, str. 3.

(3) UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

(4) UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

(5) UL C 303, 9.11.2010, str. 243.
(1)

Za dosego ustrezne in primerljive ravni kakovosti usposabljanja in preverjanj strojevodij in kandidatov za strojevodje z namenom njihove certifikacije v vseh državah članicah je priporočljivo izvajanje splošnih pogojev in postopkov na ravni Unije, ki vključujejo postopke za priznavanje centrov za usposabljanje in ocenjevalcev strojevodij in kandidatov za strojevodje, ter izpolnjevanje zahtev glede kakovosti preverjanj.
(12)

Trend upadanja rasti produktivnosti je prisoten od leta 1995, za kar so eden od morebitnih vzrokov slabi izobraževalni dosežki. Čeprav Danska še naprej radodarno troši za svoj izobraževalni sistem, so rezultati izobraževanja na več ključnih področjih zgolj povprečni, Danska pa ima četrto najnižjo raven dosežene izobrazbe mladih v EU. Leta 2009 je samo 70,1 % prebivalcev, starih od 20 do 24 let, zaključilo vsaj višje srednješolsko izobraževanje (v primerjavi s povprečjem EU, ki je 78,6 %) (3), rezultati PISA pa so povprečni. Stopnje osipa v mladinskih in poklicnih ustanovah so razmeroma visoke ter na področju poklicnega izobraževanja mladih dosegajo skoraj 50 % dijakov, ki ne končajo šolanja. Poleg tega približno 20 % mladih 10 let po končanju osnovne šole ni pridobilo izobrazbe, višje od nižje srednješolske ravni. Izboljšanje kakovosti izobraževalnega sistema bi tudi pomagalo preprečiti bodoče neravnotežje kvalifikacij na trgu dela, ki trenutno nakazuje možnost presežka nekvalificiranih delavcev in pomanjkanja kvalificiranih delavcev. Rast produktivnosti je bila posebej šibka v gradbenem sektorju in sektorju storitev. To velja zlasti za lokalne storitve, maloprodajni sektor, veleprodajo in osebne storitve, kjer lahko nizke stopnje konkurence v posameznih sektorjih, na primer visoke ovire za vstop na trg, vodijo do razporeditve virov, ki ni optimalna. Prostorska zakonodaja je stroga in v maloprodajnem sektorju omejuje možnosti za ekonomije obsega, ki povečujejo produktivnost. Zaradi ustrezne obravnave dejstva, da odprti postopki predstavljajo samo približno 25 % javnih naročil, je vlada sprožila strategijo, katere cilj je povečanje konkurence na področju javnih storitev s postopnim večanjem javnih naročil v občinah in regijah, ter za občine določila nov cilj, v skladu s katerim mora biti 31,5 % vseh naročil do leta 2015 izvedenih po odprtem postopku.
3.

Države članice se spodbuja, naj naslednje ukrepe vključijo v strateški raziskovalni načrt in v izvedbeni načrt: (a) opredelitev in izmenjava informacij o ustreznih nacionalnih programih in raziskovalnih dejavnostih; (b) krepitev skupnih zmogljivosti za napovedovanje in tehnološko oceno, predvsem v zvezi z vplivom podnebnih sprememb na kulturno dediščino ter odzivi za preprečevanje in ohranjanje; (c) izmenjava informacij, virov, najboljših praks, metodologij in smernic; (d) določitev področij ali raziskovalnih dejavnosti, ki bi imele koristi zaradi usklajevanja ali skupnih razpisov za zbiranje predlogov ali združevanja sredstev; (e) opredelitev načinov za skupno izvajanje raziskav na področjih iz točke (d); (f) upoštevanje spreminjajočih se potreb obiskovalcev in potrošnikov pri določanju ciljev raziskovalnih programov na področju kulturne dediščine; (g) souporaba, kjer je to mogoče, obstoječe raziskovalne infrastrukture ali razvoj novih zmogljivosti, kot so usklajene zbirke podatkov, ali razvoj modelov za preučevanje procesov slabšanja stanja; (h) spodbujanje boljšega sodelovanja med javnimi in zasebnimi sektorji ter sodelovanje na področju inovacij med različnimi raziskovalnimi dejavnostmi in poslovnimi sektorji, povezanimi s kulturno dediščino; vključno s turizmom, trajnostnim vzdrževanjem in gradnjo ali rekonstrukcijo znamenitosti, zgradb ali pokrajin in s tem povezanimi storitvami; (i) izmenjava in širjenje znanja, inovacij in interdisciplinarnih metodoloških pristopov; (j) vzpostavljanje mrež med središči za raziskave kulturne dediščine.
(10)

V Uredbi (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (1) je bila Evropskemu centru za preprečevanje in obvladovanje bolezni zlasti zaupana naloga, da Komisiji in državam članicam zagotavlja tehnično in znanstveno znanje in izkušnje. Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni upravlja tudi namensko mrežo, ustanovljeno za nadzor sezonske gripe v skladu z Odločbo Komisije 2000/96/ES z dne 22. decembra 1999 o nalezljivih boleznih, ki jih bo po Odločbi št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta postopoma zajela mreža Skupnosti (2). Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni bi moral zato pomagati državam članicam z znanstvenim svetovanjem glede cepljenja proti sezonski gripi.
20.4

Mehanizem za shranjevanje mora imeti možnost, da od izdajateljev zahteva uporabo vnaprej določenih oblik datotek in predlog. Mehanizem za shranjevanje mora v vsakem primeru sprejemati vsaj: (a) oblike datotek in protokole za prenos, ki niso lastniški in ne zahtevajo programske opreme posameznih prodajalcev; (b) običajno uporabljene in splošno sprejete lastniške oblike. Če so uvedene posebne predloge, mora mehanizem za shranjevanje zagotavljati, da so lahko dostopne in da so, če je to mogoče, usklajene s predlogami, ki se uporabljajo za vlaganje istih predpisanih informacij pri pristojnem organu.
(12)

Da bi racionalizirali porabo sredstev programa Skupnosti na področju javnega zdravja in drugih ustreznih programov Skupnosti in da bi se preprečevanja poškodb lotili kar najbolj učinkovito, so bila določena naslednja prednostna področja: varnost otrok in mladostnikov, varnost starejših državljanov, varnost izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu, preprečevanje športnih poškodb in poškodb, ki nastanejo v prostem času, preprečevanje poškodb, ki jih povzročijo izdelki in storitve, preprečevanje samopoškodb in preprečevanje nasilja, zlasti nasilja v družini nad ženskami in otroki. Ta prednostna področja so bila opredeljena ob upoštevanju socialnih posledic poškodb glede na njihovo število in resnost, dokazil o učinkovitosti intervencijskih ukrepov in verjetnosti uspešnega izvajanja v državah članicah –
(10)

Samo del gradiva, ki ga hranijo knjižnice, arhivi in muzeji, je javno dostopnega, v smislu, da ni ali ni več zaščiteno s pravicami intelektualne lastnine, medtem ko je ostalo zaščiteno s pravicami intelektualne lastnine. Ker so pravice intelektualne lastnine ključno orodje za spodbujanje kreativnosti, je treba evropsko kulturno gradivo digitalizirati, omogočiti dostop do njega in ga arhivirati ob polnem spoštovanju avtorskih in sorodnih pravic. V tem okviru so zlasti pomembni členi 5(2)c, 5(3)n in 5(5), kakor tudi uvodna izjava (40) Direktive 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorskih in sorodnih pravic v informacijski družbi (3). Mehanizmi licenciranja na področjih, kot so dela sirote – to so tako imenovana avtorsko varovana dela, katerih avtorje je težko ali celo nemogoče določiti – in dela, ki se ne tiskajo ali distribuirajo (avdiovizualna) več, lahko olajšajo ureditev pravic in posledično prizadevanje za digitalizacijo ter naknadno spletno dostopnost. Take mehanizme je zato treba spodbujati v tesnem sodelovanju z imetniki pravic.
(2)

Sklepna listina konference, na podlagi katere je bila pripravljena Pogodba o pristopu, je pokazala, da so visoke pogodbenice dosegle politično soglasje o nizu prilagoditev aktov, ki so jih institucije sprejele zaradi pristopa, ter povabile Svet in Komisijo, naj sprejmeta te prilagoditve pred pristopom, po potrebi dokončane in posodobljene, da se upošteva razvoj prava Unije.
(2)

Izgube pri proizvodnji surove nafte in naftnih derivatov zaradi orkana Katrina so povzročile motnje v svetovni preskrbi z nafto in tako vplivale tudi na preskrbo Skupnosti z nafto.
(2)

Evropska komisija je poročilo o oceni poslala vsem ostalim državam članicam in nekatere izmed njih so izrazile pripombe v zvezi s poročilom zaradi tipizacije, možnega pojava alergičnih reakcij, nadzora, označevanja in odkrivanja proizvoda. V takšnem primeru mora Komisija v skladu s prvim pododstavkom člena 18(1) Direktive 2001/18/ES sprejeti odločitev z uporabo postopka iz člena 30(2) Direktive, za katero veljata člena 5 in 7 Sklepa Sveta 1999/468/ES (2) v skladu z določbami člena 8 navedenega sklepa.
(6)

Svet ECB je tudi odločil, da NCB še naprej dovoli, da kot primerno zavarovanje sprejemajo tržne dolžniške vrednostne papirje, ki jih izda centralna država Helenske republike in ki ne izpolnjujejo zahtev Eurosistema glede kreditne kvalitete, izpolnjujejo pa vse druge kriterije primernosti, ki se uporabljajo za tržno finančno premoženje, in sicer vsaj tako dolgo, dokler se bo nadaljevalo reinvestiranje teh vrednostnih papirjev v okviru izrednega programa nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji (3), ob upoštevanju posebnega seznama odbitkov. Ta ukrep bo začasen in temelji na naslednjih dodatnih vidikih: (a) potrebi po nadaljnjem preprečevanju razdrobljenosti dostopa do operacij denarne politike Eurosistema, ki bi oslabila pravilno delovanje mehanizma transmisije denarne politike v grško gospodarstvo, ko to še okreva po upadu zaradi pandemije; (b) zavezi Helenske republike v kontekstu okrepljenega nadzora po Uredbi (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in spremljanju izvajanja teh zavez s strani institucij Unije; (c) dejstvu, da so srednjeročni ukrepi za odpis dolga Helenske republike, ki se izvajajo prek evropskega instrumenta za finančno stabilnost in Evropskega mehanizma za stabilnost, odvisni od neprekinjenega izvajanja teh zavez; (d) informacijah o gospodarskih in finančnih razmerah v Helenski republiki, ki so ECB na voljo kot posledica njenega sodelovanja v okviru okrepljenega nadzora; (e) dejstvu, da bodo tudi po koncu okrepljenega nadzora: (i) gospodarske, fiskalne in finančne razmere v Helenski republiki redno pregledovane v okviru nadzora po izteku programa v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 472/2013 in sistema za zgodnje opozarjanje na četrtletni ravni v Evropskem mehanizmu za stabilnost, (ii) ukrepi za odpis dolga Helenske republike še povezani s tem nadzorom po izteku programa ter (iii) načrtovana izplačila Helenski republiki v okviru Mehanizma za okrevanje in odpornost po Uredbi (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (5) odvisna od uspešne izpolnitve dogovorjenih mejnikov in ciljev v skladu s členom 24 navedene uredbe; (f) rednem ocenjevanju vzdržnosti državnega dolga, ki ga bodo izvajali Evropski mehanizem za stabilnost, Evropska komisija in ECB, ter (g) dejstvu, da bo imela ECB dostop do informacij o gospodarskih in finančnih razmerah v Helenski republiki tudi po koncu okrepljenega nadzora, in sicer prek mehanizmov, opisanih v točkah (e)(i) in (e)(iii).
(1)

Člen 5(2) Smernice Evropske centralne banke (EU) 2019/1265 (ECB/2019/19) (1) določa, da morajo nacionalne centralne banke (NCB) z eno ali več poročevalskimi enotami, ki so rezidenti njihove države članice, izvajati proces določanja eurske kratkoročne obrestne mere in postopke po objavi v skladu s poslovnimi postopki, navedenimi v členu 6(3) navedene smernice. Vendar je zaradi učinkovitega razporejanja virov primerno, da v imenu NCB, ki imajo samo eno poročevalsko enoto, ki je rezident njihove države članice, in ne upravljajo platforme za lokalno zbiranje podatkov, te naloge izvaja ECB.