SL Uradni list Evropske unije L 103/8

SKLEP (EU) 2018/598 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 18. aprila 2018

o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Odnosi med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Unija) in Gruzijo se še naprej razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP) in vzhodnega partnerstva. Gruzija se je vzhodnemu partnerstvu EU pridružila leta 2009, sledila pa so pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Gruzijo. Ta sporazum (2) (v nadaljnjem besedilu: pridružitveni sporazum), ki vključuje postopno uvedbo poglobljenega in celovitega območja proste trgovine, je bil podpisan junija 2014, veljati pa je začel 1. julija 2016.

(2) Gruzija se še naprej sooča s šibkimi zunanjimi dejavniki, kar je z manjšim izvozom in nakazili prispevalo k razmeroma skromni rasti BDP leta 2016. Regionalna in svetovna rast sta se leta 2017 povečali, vendar ostajata odvisni od negativnih tveganj.

(3) Fiskalni primanjkljaj Gruzije ostaja velik in njen delež javnega dolga v BDP se povečuje. Tudi plačilnobilančni položaj Gruzije ostaja ranljiv zaradi zelo velikega primanjkljaja na tekočem računu in velikega zunanjega dolga. Devizne rezerve Gruzije so v absolutnem smislu stabilne, vendar so zaradi povečanih potreb po rezervah padle pod stopnjo, ki naj bi bila po ocenah Mednarodnega denarnega sklada (MDS) zadostna. Poleg tega se Gruzija še naprej prilagaja zahtevam poglobljenega in celovitega območja proste trgovine z Unijo.

(4) V zvezi s tem so se gruzijski organi in MDS aprila 2017 dogovorili o triletni ureditvi v okviru instrumenta za povečanje financiranja (EFF) v višini 285,3 milijona USD za obdobje 2017–2020. To ureditev je 12. aprila 2017 odobril izvršni odbor MDS. Cilj ureditve EFF je podpreti program gospodarskih reform, ki bo Gruziji pomagal zmanjšati njeno gospodarsko ranljivost in spodbuditi večjo in bolj vključujočo gospodarsko rast.

(5) Glede na preostale potrebe Gruzije po zunanjem financiranju so gruzijski organi junija 2017 zaprosili za dodatno makrofinančno pomoč Unije.

(6) Gruzija je bila zaradi vojaškega konflikta z Rusijo avgusta 2008 deležna dveh ukrepov makrofinančne pomoči, h katerim se je Unija zavezala na mednarodni donatorski konferenci oktobra 2008 v Bruslju. Prvi od teh ukrepov v znesku 46 milijonov EUR, v celoti v obliki nepovratnih sredstev, je bil izveden v obdobju 2009–2010. Drugi, tudi v znesku 46 milijonov EUR, polovica v obliki nepovratnih sredstev in polovica v obliki posojil, je bil izveden v obdobju 2015–2017. Unija je v okviru evropskega instrumenta sosedstva za obdobje 2014–2020 Gruziji dala na voljo tudi 610 do 746 milijonov EUR, vključno s proračunsko podporo in tehnično pomočjo. Poleg tega Gruzija prejema pomoč iz Sklada za spodbujanje naložb v sosedstvo, ki je za projekte v Gruziji v obdobju 2008–2017 prispeval približno 86 milijonov EUR.

(7) Ker je Gruzija država, ki jo zajema ESP, bi se morala šteti za upravičenko do makrofinančne pomoči Unije.

(8) Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne podpore, namenjene takojšnjim potrebam upravičenke po zunanjem financiranju, in bi morala podpreti izvajanje strateškega programa, ki vsebuje takojšnje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, oblikovane za kratkoročno izboljšanje plačilnobilančnega položaja.

(9) Ker je v plačilni bilanci Gruzije še vedno znatna vrzel v zunanjem financiranju, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, je makrofinančna pomoč Unije Gruziji v trenutnih izjemnih okoliščinah ustrezen odziv na prošnjo Gruzije za podporo njeni gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Makrofinančna pomoč Unije bi z dopolnjevanjem sredstev iz finančne ureditve MDS podpirala gospodarsko stabilizacijo in program strukturnih reform Gruzije.

(10) Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena podpori ponovne vzpostavitve vzdržnega stanja v zunanjem financiranju Gruzije, s čimer bi se podprl njen gospodarski in družbeni razvoj.

(11) Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Gruzije po zunanjem financiranju in upošteva zmožnost države, da se financira z lastnimi sredstvi, zlasti z mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki dvostranskih in večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, drugi instrumenti Unije za zunanje financiranje, ki se že uporabljajo v Gruziji, in dodana vrednost celotne vključenosti Unije.

(12) Ob upoštevanju preostalih potreb Gruzije po zunanjem financiranju, ravni gospodarskega in socialnega razvoja, ki se izmeri glede na dohodek na prebivalca in stopnjo revščine, pa tudi njeno stopnjo zadolženosti, bi bilo treba del pomoči zagotoviti v obliki nepovratnih sredstev.

(13) Komisija bi morala zagotoviti, da je makrofinančna pomoč Unije pravno in vsebinsko skladna s ključnimi načeli za zunanje delovanje iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji ter s cilji različnih področij zunanjega delovanja in drugih ustreznih politik Unije in z ukrepi, sprejetimi v okviru teh področij in politik.

(14) Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Gruzije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevale in zagotavljale doslednost zunanje politike Unije.

(15) Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Gruzije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, kakor tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih.

(16) Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Gruzija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo, ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi morali posebni cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ v Gruziji ter spodbujati strukturne reforme, katerih cilji so podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanje novih delovnih mest in fiskalna konsolidacija. Makrofinančna pomoč Unije Gruziji bi morala vključevati tudi ukrepe za podporo izvajanju pridružitvenega sporazuma, vključno s poglobljenim in celovitim območjem proste trgovine. Posebne cilje je treba opredeliti na preverljiv in merljiv način, da jih bo mogoče ustrezno oceniti. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje bi morali redno spremljati izpolnjevanje predpogojev in doseganje navedenih ciljev. Če predpogoj ne bi bil izpolnjen in cilji ne bi bili doseženi oziroma če nameni in načela iz pridružitvenega sporazuma v splošnem ne bi bili upoštevani, bi morala Komisija začasno prekiniti ali ukiniti izplačilo makrofinančne pomoči Unije.

(17) Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, bi morala Gruzija izvesti ustrezne ukrepe za preprečevanje in boj proti goljufijam, korupciji in drugim nepravilnostim, povezanim z makrofinančno pomočjo Unije. Poleg tega bi bilo treba sprejeti določbo, na podlagi katere bi Komisija izvajala nadzor, Računsko sodišče pa revizije.

(18) Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta kot proračunskega organa.

(19) Zneski makrofinančne pomoči, zagotovljene v obliki nepovratnih sredstev, in zneski rezervacij za makrofinančno pomoč, zagotovljeno v obliki posojil, bi morali biti skladni z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz večletnega finančnega okvira.

(20) Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi Evropski parlament in Svet lahko spremljala izvajanje tega sklepa, bi ju morala Komisija redno obveščati o dogajanjih v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente.

(21) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

(22) Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih z gruzijskimi organi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z navedeno uredbo bi se moral praviloma uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju potencialno pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za ukrepe, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Gruziji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje oziroma začasno prekinitev ali ukinitev pomoči uporabljati svetovalni postopek –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1. Unija da Gruziji na voljo makrofinančno pomoč v višini največ 45 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije), da bi podprla gospodarsko stabilizacijo in obsežen načrt reform Gruzije. Od tega najvišjega zneska se največ 35 milijonov EUR zagotovi v obliki posojil in največ 10 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev. Sprostitev makrofinančne pomoči Unije je odvisna od odobritve proračuna Unije za zadevno leto s strani Evropskega parlamenta in Sveta. Pomoč prispeva k pokritju plačilnobilančnih potreb Gruzije, kot so opredeljene v programu MDS.

2. Za financiranje posojilnega dela makrofinančne pomoči Unije se na Komisijo prenese pooblastilo, da si na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij v imenu Unije sposodi potrebna sredstva in jih nato posodi Gruziji. Zapadlost posojil v povprečju ne sme presegati 15 let.

3. Sprostitev makrofinančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori, sklenjenimi med MDS in Gruzijo, ter v skladu z glavnimi načeli in cilji gospodarskih reform, določenih v pridružitvenem sporazumu, vključno s poglobljenim in celovitim območjem proste trgovine.

Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije, tudi o njenih izplačilih, in jima pravočasno predloži ustrezne dokumente.

4. Makrofinančna pomoč Unije se da na voljo za obdobje dveh let in pol z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 3(1).

5. Če se finančne potrebe Gruzije v obdobju izplačevanja makrofinančne pomoči Unije znatno zmanjšajo v primerjavi z začetnimi napovedmi, Komisija v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 7(2) zmanjša znesek pomoči oziroma pomoč začasno prekine ali ukine.

Člen 2

1. Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije je, da Gruzija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic.

2. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje spremljata izpolnjevanje predpogoja iz odstavka 1 v celotnem obdobju izvajanja makrofinančne pomoči Unije.

3. Odstavka 1 in 2 tega člena se uporabljata v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU (4).

Člen 3

1. Komisija se v skladu s svetovalnim postopkom pregleda iz člena 7(2) z gruzijskimi organi dogovori o jasno opredeljenih pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih, osredotočenih na strukturne reforme in zdrave javne finance, ki naj veljajo za makrofinančno pomoč Unije in se določijo v memorandumu o soglasju, ki vključuje časovni okvir za izpolnitev teh pogojev. Pogoji gospodarske politike in finančni pogoji, določeni v memorandumu o soglasju, so skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3), vključno s programi makroekonomskega prilagajanja in strukturnih reform, ki jih izvaja Gruzija ob podpori MDS.

2. Namen pogojev iz odstavka 1 je zlasti povečanje učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti sistemov za upravljanje javnih financ v Gruziji, vključno v zvezi z uporabo makrofinančne pomoči Unije. Pri oblikovanju strateških ukrepov se ustrezno upošteva tudi napredek v zvezi z vzajemnim odpiranjem trgov, razvojem pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter drugimi prednostnimi nalogami v okviru zunanje politike Unije. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev.

3. Podrobni finančni pogoji makrofinančne pomoči Unije se določijo v sporazumu o posojilu in sporazumu o nepovratnih sredstvih, ki ju bodo sklenili Komisija in organi Gruzije.

4. Komisija redno preverja, ali so pogoji iz člena 4(3) še vedno izpolnjeni, vključno, ali so gospodarske politike Gruzije v skladu s cilji makrofinančne pomoči Unije. Pri tem Komisija tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter po potrebi z Evropskim parlamentom in Svetom.

Člen 4

1. Ob upoštevanju pogojev iz odstavka 3 da Komisija makrofinančno pomoč Unije na voljo v dveh obrokih, vsak od njih pa je sestavljen iz posojila in nepovratnih sredstev. Višina posameznega obroka se določi v memorandumu o soglasju.

2. Znesek makrofinančne pomoči Unije, ki se zagotovi v obliki posojil, se po potrebi oblikuje v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (5).

3. Komisija sklene, da bo obroke izplačala, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) predpogoj iz člena 2(1);

(b) trajno zadovoljivi rezultati pri izvajanju strateškega programa, ki vsebuje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, podprte z nepreventivnim kreditnim aranžmajem z MDS, in

(c) zadovoljivo izvajanje gospodarske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju.

Drugi obrok se načeloma ne izplača prej kot v treh mesecih po izplačilu prvega obroka.

4. Kadar pogoji iz prvega pododstavka odstavka 3 niso izpolnjeni, Komisija začasno prekine ali ukine izplačilo makrofinančne pomoči Unije. V teh primerih obvesti Evropski parlament in Svet o razlogih za to prekinitev ali ukinitev.

5. Makrofinančna pomoč Unije se izplača Nacionalni banki Gruzije. Ob upoštevanju določb, ki se dogovorijo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije prenesejo gruzijskemu ministrstvu za finance kot končnemu upravičencu.

Člen 5

1. Najemanje in dajanje posojil v povezavi s posojilnim delom makrofinančne pomoči Unije se izvedeta v eurih z istim datumom valute, pri čemer Unija ni vključena v spremembe zapadlosti in ni izpostavljena tečajnemu ali obrestnemu tveganju ali kakršnemu koli drugemu poslovnemu tveganju.

2. Kadar okoliščine to dopuščajo in če Gruzija za to zaprosi, lahko Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da se v posojilne pogoje vključi klavzulo o predčasnem odplačilu, pri čemer se ustrezajoča klavzula vključi tudi v pogoje poslov najemanja posojil.

3. Kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojila in če Gruzija za to zaprosi, se lahko Komisija odloči za refinanciranje vseh ali dela prvotno najetih posojil ali prestrukturiranje ustreznih finančnih pogojev. Posli refinanciranja ali prestrukturiranja se izvedejo v skladu z odstavkoma 1 in 4 ter ne učinkujejo na podaljšanje zapadlosti zadevnega posojila ali povečanje zneska neodplačanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.

4. Vse stroške, ki jih ima Unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Gruzija.

5. Komisija obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi s posli iz odstavkov 2 in 3.

Člen 6

1. Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (6) in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 (7).

2. Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v okviru neposrednega upravljanja.

3. Sporazum o posojilu in sporazum o nepovratnih sredstvih iz člena 3(3) vsebujeta določbe, ki:

(a) zagotavljajo, da Gruzija redno preverja, ali se je financiranje iz proračuna Unije uporabljajo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi uporabi pravna sredstva za izterjavo nepravilno porabljenih sredstev, zagotovljenih na podlagi tega sklepa;

(b) zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije, zlasti določitev posebnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije ter za boj proti tem pojavom, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (8), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (9) ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10);

(c) izrecno pooblaščajo Komisijo, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam, ali njene predstavnike, da izvajajo preglede, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem;

(d) izrecno pooblaščajo Komisijo in Računsko sodišče, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene; in

(e) zagotavljajo, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila in/ali celotnega poplačila nepovratnih sredstev, če se ugotovi, da je Gruzija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v kakršno koli goljufijo, korupcijo ali katero koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije.

4. Pred izvedbo makrofinančne pomoči Unije Komisija z operativnimi ocenami presodi ustreznost finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole Gruzije, ki so pomembni za tako pomoč.

Člen 7

1. Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 8

1. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija predloži poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, vključno z oceno tega izvajanja. V tem poročilu se:

(a) preuči napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije;

(b) ocenijo gospodarske razmere in obeti za Gruzijo ter napredek, dosežen pri izvajanju strateških ukrepov iz člena 3(1);

(c) navede povezava med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočimi gospodarskimi in fiskalnimi rezultati Gruzije ter odločitvami Komisije o izplačilu obrokov makrofinančne pomoči Unije.

2. Komisija najpozneje dve leti po koncu obdobja razpoložljivosti iz člena 1(4) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o naknadni oceni, v katerem ovrednoti rezultate in učinkovitost zaključenih ukrepov makrofinančne pomoči Unije ter navede, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči.

Člen 9

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 18. aprila 2018 Za Evropski parlament Predsednik A. TAJANI Za Svet Predsednica L. PAVLOVA

(1) Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 12. aprila 2018.

(2) Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (UL L 261, 30.8.2014, str. 4).

(3) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(4) Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

(5) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (UL L 145, 10.6.2009, str. 10).

(6) Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

(7) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

(8) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

(9) Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

(10) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).