SL Uradni list Evropske unije L 347/289

UREDBA (EU) št. 1301/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 17. decembra 2013

o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja "naložbe za rast in delovna mesta" ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 178 in 349 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Člen 176 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da je Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) namenjen pomoči pri odpravljanju največjih razvojnih neravnovesij v regijah Unije. ESRR v okviru navedenega člena ter drugega in tretjega odstavka člena 174 PDEU prispeva k zmanjšanju neskladij med stopnjami razvitosti različnih regij in zmanjšanju zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi, med katerimi bi bilo treba posebno pozornost nameniti regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto poseljenosti ter otoške, čezmejne in gorske regije.

(2) V Uredbi (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) so predpisane določbe, ki so skupne ESRR, Evropskemu socialnemu skladu (ESS), Kohezijskemu skladu, Evropskemu kmetijskemu skladu za razvoj podeželja ter Evropskemu skladu za pomorstvo in ribištvo.

(3) V podporo prednostnim naložbam v okviru tematskih ciljev iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 bi bilo treba predpisati posebne določbe o vrsti dejavnosti, ki jih lahko podpre ESRR. Določiti in razjasniti bi bilo treba tudi dejavnosti zunaj področja uporabe ESRR, vključno z naložbami za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki izhajajo iz dejavnosti, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4). Da bi se izognili pretiranemu financiranju, takšne naložbe ne bi smele biti upravičene do podpore iz ESRR, saj so že deležne finančne koristi z uporabo Direktive 2003/87/ES. Ta izključitev ne bi smela omejevati možnosti uporabe ESRR za podporo dejavnosti, ki niso navedene v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, četudi te dejavnosti izvajajo isti gospodarski subjekti in vključujejo dejavnosti, kot so naložbe v energetsko učinkovitost omrežij za daljinsko ogrevanje, pametne sisteme za distribucijo, hrambo in prenos energije, ter ukrepe za zmanjšanje onesnaževanja zraka, čeprav je lahko eden od posrednih učinkov takih dejavnosti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov oziroma so te dejavnosti navedene v nacionalnem načrtu iz Direktive 2003/87/ES.

(4) Navesti je treba, katere dodatne dejavnosti ESRR lahko še podpira v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje”.

(5) ESRR bi moral prispevati k strategiji Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast in s tem zagotoviti večjo osredotočenost podpore ESRR prednostnim nalogam Unije. Odvisno od tega, katera kategorija regij prejme podporo, bi se morala podpora iz ESRR v okviru cilja "naložbe za rast in delovna mesta" osredotočiti na raziskave in inovacije, informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT), mala in srednja podjetja (MSP) ter spodbujanje nizkoogljičnega gospodarstva. To tematsko osredotočenost bi bilo treba doseči na nacionalni ravni, vendar bi morala biti omogočena prožnost na ravni operativnih programov ter med različnimi kategorijami regij. Tematsko osredotočenost bi bilo treba po potrebi prilagoditi, da bi bila upoštevana sredstva Kohezijskega sklada, ki je dodeljena v podporo prednostnim naložbam v zvezi s premikom k nizkoogljičnemu gospodarstvu in ki je navedena v Uredbi (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Stopnja tematske osredotočenosti bi morala upoštevati stopnjo razvitosti regije, prispevek iz sredstev Kohezijskega sklada, kjer je to ustrezno, in posebne potrebe regij, katerih BDP na prebivalca, ki je bil uporabljen kot merilo za upravičenost v programskem obdobju 2007–2013, ni dosegel 75 % povprečnega BDP EU-25 v referenčnem obdobju, regij, ki jim je bil za programsko obdobje 2007–2013 dodeljen status postopnega opuščanja, in določenih regij na ravni NUTS 2, ki jih sestavljajo samo otoške države članice ali otoki.

(6) Moralo bi biti mogoče, da bi podpora iz ESRR v okviru prednostnih naložb za „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ prispevala k vsem tematskim ciljem iz te uredbe.

(7) Zaradi posebnih potreb ESRR in v skladu s strategijo Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast je treba v vsakem tematskem cilju iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 ukrepe, posebej povezane z ESRR, določiti kot „prednostne naložbe“. Pri teh prednostnih naložbah bi bilo treba podrobno opredeliti cilje, ki se medsebojno ne izključujejo in h katerim bo ESRR prispeval sredstva. Take prednostne naložbe bi morale tvoriti osnovo za opredelitev posebnih ciljev v okviru programov, ki upoštevajo potrebe in značilnosti programskega področja.

(8) Spodbujati je treba inovacije in razvoj MSP na področjih, povezanih z evropskimi in regionalnimi izzivi, kot so ustvarjalne in kulturne industrije ter inovativne storitve, ki odražajo nove družbene zahteve, ali z izdelki in storitvami, povezanimi s starajočim se prebivalstvom, oskrbo in zdravjem, ekološkimi inovacijami, nizkoogljičnim gospodarstvom in učinkovito rabo virov.

(9) V skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 se za optimizacijo dodane vrednosti naložb, ki se v celoti ali deloma financirajo iz proračuna Unije na področju raziskav in inovacij, poskušajo doseči sinergije zlasti med delovanjem sklada ESRR in programom Obzorje 2020 – Okvirni program za raziskave in inovacije, pri čemer se spoštujejo njuni različni cilji.

(10) Pomembno je zagotoviti, da se pri spodbujanju naložb v obvladovanje tveganj upoštevajo posebna tveganja na regionalni, čezmejni in transnacionalni ravni.

(11) Dejavnosti v podporo trajnostnemu turizmu, kulturi in naravni dediščini bi morale biti del teritorialne strategije za posebna območja, vključno s preobrazbo nazadujočih industrijskih regij, da bi čim bolj prispevale k spodbujanju rasti, ki ustvarja nova delovna mesta. Podpora tovrstnim dejavnostim bi morala prispevati tudi h krepitvi inovativnosti in večji uporabi IKT, MSP, okoljski učinkovitosti in učinkoviti rabi virov ali spodbujanju socialnega vključevanja.

(12) Za spodbujanje trajnostne regionalne ali lokalne mobilnosti ali za zmanjšanje onesnaževanja zraka ali onesnaževanja s hrupom je treba spodbujati zdrave, trajnostne in varne oblike prometa. Naložbe v letališko infrastrukturo, ki jih podpira ESRR, bi morale spodbujati okoljsko trajnosten zračni prevoz, med drugim tudi s krepitvijo regionalne mobilnosti prek povezovanja sekundarnih in terciarnih prometnih vozlišč z infrastrukturo vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), vključno z multimodalnimi vozlišči.

(13) Za spodbujanje uresničevanja energetskih in podnebnih ciljev, ki jih je Unija določila kot del strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, bi moral ESRR podpirati naložbe za spodbujanje energetske učinkovitosti in zanesljive oskrbe z energijo v državah članicah, med drugim z razvojem pametnih sistemov za distribucijo, hrambo in prenos energije, tudi z vključevanjem porazdeljene proizvodnje iz obnovljivih virov energije. Da bi zadostile svojim zahtevam po zanesljivi oskrbi z energijo na način, ki je skladen z njihovimi cilji v okviru strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, bi države članice morale imeti možnost vlagati v energetsko infrastrukturo, ki ustreza kombinaciji energetskih virov, ki so jo izbrale.

(14) Pri MSP, ki lahko vključujejo socialna podjetja, bi bilo treba razumeti v skladu z opredelitvijo iz Uredbe (EU) št. 1303/2013, in sicer da zajemajo mikro, mala ali srednja podjetja v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES (6).

(15) Za spodbujanje socialnega vključevanja in boja proti revščini, zlasti med marginaliziranimi skupnostmi, je treba izboljšati dostop do socialnih, kulturnih in rekreacijskih storitev z zagotavljanjem infrastrukture manjšega obsega, pri čemer je treba upoštevati posebne potrebe invalidov in starejših.

(16) Skupnostne storitve bi morale zajemati vse oblike storitev na domu, v okviru družine, stanovanjske in druge skupnostne storitve, ki podpirajo pravico vseh oseb do življenja v skupnosti, temeljijo na enakosti izbire in poskušajo preprečevati osamljenost ali izločitev iz skupnosti.

(17) Da bi preko skupnega izvajanja povečali prožnost in zmanjšali upravno breme, bi morale biti prednostne naložbe ESRR in Kohezijskega sklada, v okviru ustreznih tematskih ciljev, usklajene.

(18) Za oceno skupnega napredka na ravni Unije pri izvajanju programov bi bilo treba v prilogi k tej uredbi določiti skupni sklop kazalnikov učinka. Ti kazalniki bi morali ustrezati prednostni naložbi in vrsti ukrepa, ki prejema podporo v skladu s to uredbo in ustreznimi določbami Uredbe (EU) št. 1303/2013. Skupne kazalnike učinka bi bilo treba dopolniti s kazalniki rezultatov za posamezne programe in, kjer je to ustrezno, s kazalniki učinka za posamezne programe.

(19) V okviru trajnostnega urbanegarazvoja se zdi nujno podpreti celostne ukrepe za spopadanje z gospodarskimi, okoljskimi, podnebnimi, demografskimi in socialnimi izzivi, s katerimi se srečujejo urbana območja, vključno s funkcionalnimi urbanimi območji, ob upoštevanju potrebe po spodbujanju povezav med urbanimi in podeželskimi območji. Načela za izbiro urbanih območij, v katerih se bodo izvajali celostni ukrepi za trajnostni razvoj, in okvirni zneski za te ukrepe bi morali biti določeni v partnerskem sporazumu, pri čemer se za ta namen na nacionalni ravni dodeli najmanj 5 % sredstev iz ESRR. Obseg kakršnih koli prenesenih nalog na organe, pristojne za urbani razvoj, bi moral določiti organ upravljanja ob posvetovanju z organi, pristojnimi za urbani razvoj.

(20) Za opredelitev ali preizkušanje novih rešitev, ki obravnavajo vprašanja, povezana s trajnostnim urbanim razvojem in ki so pomembna na ravni Unije, bi moral ESRR podpirati inovativne ukrepe na področju trajnostnega urbanega razvoja.

(21) Za okrepitev gradnje zmogljivosti, mreženja in izmenjave izkušenj med programi in organi, odgovornimi za izvajanje strategij trajnostnega urbanega razvoja in inovativnih ukrepov na področju trajnostnega urbanega razvoja, ter za dopolnjevanje obstoječih programov in organov je treba oblikovati mrežo za urbani razvoj na ravni Unije.

(22) ESRR bi moral obravnavati težave pri dostopu do velikih trgov in oddaljenosti od njih, s katerimi se srečujejo območja z zelo majhno gostoto prebivalstva, kakor je navedeno v Protokolu (št. 6) o posebnih določbah o cilju 6 v okviru strukturnih skladov na Finskem in Švedskem k Aktu o pristopu iz leta 1994. ESRR bi moral poleg tega obravnavati posebne težave, s katerimi se srečujejo določeni otoki, mejne regije, gorske regije in redko poseljena območja, katerih geografska lega zavira njihov razvoj, z namenom, da se podpre njihov trajnostni razvoj.

(23) Posebno pozornost bi bilo treba nameniti najbolj oddaljenim regijam, in sicer s sprejetjem ukrepov iz člena 349 PDEU, ki bi izjemoma razširili obseg podpore iz ESRR na financiranje pomoči za tekoče poslovanje, povezane s povračilom dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi posebnih ekonomskih in socialnih razmer v teh regijah, katerih razvoj močno ovirajo stalni in prepleteni dejavniki, navedeni v členu 349 PDEU, in sicer oddaljenost, otoška lega, majhnost, težavna topografija in podnebje ter ekonomska odvisnost od maloštevilnih izdelkov. Pomoč za tekoče poslovanje, ki jo v tem okviru zagotovijo države članice, je oproščena obveznosti obveščanja iz člena 108(3) PDEU, če v času, ko je odobrena, izpolnjuje pogoje iz uredbe, v kateri je navedeno, da so določene kategorije pomoči združljive z notranjim trgom ob uporabi členov 107 in 108 PDEU ter so sprejete v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 994/98 (7).

(24) V skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013 in ob upoštevanju posebnih ciljev, določenih v PDEU, glede najbolj oddaljenih regij iz člena 349 PDEU je bil položaj Mayotteja spremenjen s Sklepom Evropskega sveta št. 2012/419/EU (8) in torej s 1. januarjem 2014 postane nova najbolj oddaljena regija. Da bi se spodbujal in podpiral osredotočen in hiter infrastrukturni razvoj Mayotteja, bi moralo izjemoma biti mogoče, da se vsaj 50 % sredstev iz ESRR, ki so del sredstev, ki pripadajo Mayotteju, dodeli petim od tematskih ciljev iz Uredbe (EU) št. 1303/2013.

(25) Da se ta uredba dopolni z nekaterimi nebistvenimi elementi, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s podrobnimi pravili za merila za izbor inovativnih ukrepov in njihovo upravljanje. Takšno pooblastilo bi bilo treba na Komisijo prenesti tudi v zvezi s spremembami Priloge I k tej uredbi, kadar je to upravičeno za zagotovitev učinkovite ocene napredka pri izvajanju operativnih programov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

(26) Ker cilja te uredbe, in sicer okrepiti ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo z odpravo glavnih regionalnih neravnovesij v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se te cilje zaradi obsega razlik med stopnjami razvoja posameznih regij, zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi ter omejenih finančnih virov držav članic in regij lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

(27) Ta uredba nadomešča Uredbo (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (9). Zaradi jasnosti bi bilo zato treba Uredbo (ES) št. 1080/2006 razveljaviti. Vendar pa ta uredba ne bi smela vplivati na nadaljnje izvajanje ali spreminjanje pomoči, ki jo je Komisija odobrila na podlagi Uredbe (ES) št. 1080/2006 ali katerega koli drugega zakonodajnega akta, ki ureja to pomoč na dan 31. decembra 2013. Navedena uredba ali druga taka veljavna zakonodaja bi se posledično po 31. decembru 2013 morala še naprej uporabljati za to pomoč ali zadevne operacije do njihovega zaključka. Zahtevki za pomoč, vloženi ali odobreni na podlagi Uredbe (ES) št. 1080/2006, bi morali ostati veljavni.

(28) Da se čim hitreje omogoči uporaba ukrepov, predvidenih v tej uredbi, bi ta uredba morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Skupne določbe

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa naloge Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), obseg podpore iz sklada za cilj "naložbe za rast in delovna mesta" in cilj "evropsko teritorialno sodelovanje" ter posebne določbe o podpori ESRR za cilj "naložbe za rast in delovna mesta".

Člen 2

Naloge ESRR

ESRR prispeva k financiranju podpore, namenjene krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, tako da odpravlja glavna regionalna neravnovesja v Uniji s trajnostnim razvojem in strukturnim prilagajanjem regionalnih gospodarstev, vključno s preobrazbo nazadujočih industrijskih regij in regij, ki zaostajajo v razvoju.

Člen 3

Obseg podpore iz ESRR

1. ESRR z namenom prispevati k prednostnim naložbam iz člena 5 podpira naslednje dejavnosti:

(a) produktivne naložbe, ki prispevajo k ustvarjanju in ohranjanju trajnih delovnih mest, z neposredno pomočjo za naložbe v MSP;

(b) produktivne naložbe, ne glede na velikost zadevnega podjetja, ki prispevajo k prednostnim naložbam iz točk (1) in (4) člena 5 ter, če te naložbe vključujejo sodelovanje med velikimi podjetji in MSP, iz točke (2) člena 5;

(c) naložbe v infrastrukturo, ki zagotavlja osnovne storitve državljanom na področju energije, okolja, prometa in IKT;

(d) naložbe v infrastrukturo na področju sociale, zdravstva, raziskav, inovacij, podjetništva in izobraževanja;

(e) naložbe v razvoj endogenega potenciala s fiksnimi naložbami v opremo in infrastrukturo manjšega obsega, vključno z infrastrukturo manjšega obsega za kulturo in trajnostni turizem, storitvami za podjetja, podporo organom za raziskave in inovacije ter naložbami v tehnologije in aplikativne raziskave v podjetjih;

(f) mreženje, sodelovanje in izmenjavo izkušenj med pristojnimi regionalnimi, lokalnimi in drugimi javnimi organi ter organi, pristojnimi za urbani razvoj, gospodarskimi in socialnimi partnerji ter zadevnimi telesi, ki predstavljajo civilno družbo iz člena 5(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013, študije, pripravljalne ukrepe in gradnjo zmogljivosti.

2. V okviru cilja "evropsko teritorialno sodelovanje" lahko ESRR v vseh regijah podpira tudi čezmejno skupno rabo objektov in človeških virov ter vseh vrst infrastrukture.

3. ESRR ne podpira:

(a) razgradnje ali gradnje jedrskih elektrarn;

(b) naložb za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki izhajajo iz dejavnosti, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES;

(c) proizvodnje, predelave ter trženja tobaka in tobačnih izdelkov;

(d) podjetij v težavah, kot je določeno v pravilih Unije o državnih pomočeh;

(e) naložb v letališko infrastrukturo, razen če so povezane z varstvom okolja ali jih spremljajo naložbe, potrebne za blažitev ali zmanjšanje njenega negativnega vpliva na okolje.

Člen 4

Tematska osredotočenost

1. Tematski cilji iz prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013 in pripadajoče prednostne naložbe iz člena 5 te uredbe, za katere lahko v okviru cilja "naložbe za rast in delovna mesta" prispeva ESRR, so osredotočeni, kot sledi:

(a) v bolj razvitih regijah: (i) se najmanj 80 % vseh sredstev ESRR na nacionalni ravni dodeli dvema ali več tematskim ciljem iz točk 1, 2, 3 in 4 prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013; ter (ii) se najmanj 20 % vseh sredstev ESRR na nacionalni ravni dodeli tematskemu cilju iz točke 4 prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

(b) v regijah v prehodu: (i) se najmanj 60 % vseh sredstev ESRR na nacionalni ravni dodeli dvema ali več tematskim ciljem iz točk 1, 2, 3 in 4 prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013; ter (ii) se najmanj 15 % vseh sredstev ESRR na nacionalni ravni dodeli tematskemu cilju iz točke 4 prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

(c) v manj razvitih regijah: (i) se najmanj 50 % vseh sredstev ESRR na nacionalni ravni dodeli dvema ali več tematskim ciljem iz točk 1, 2, 3 in 4 prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013; ter (ii) se najmanj 12 % vseh sredstev ESRR na nacionalni ravni dodeli tematskemu cilju iz točke 4 prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Za namene tega člena se regije, katerih BDP na prebivalca, ki se uporablja kot merilo za upravičenost, je bil v programskem obdobju 2007–2013 nižji od 75 % povprečnega BDP EU-25 v referenčnem obdobju, in regije, ki jim je bil za programsko obdobje 2007–2013 dodeljen status postopnega zmanjševanja pomoči, vendar so v programskem obdobju 2014–2020 upravičene v okviru kategorije bolj razvite regije iz točke (c) prvega pododstavka člena 90(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013, obravnavajo kot regije v prehodu.

Za namene tega člena se vse regije na ravni NUTS 2, ki jih sestavljajo izključno otoške države članice ali otoki, ki so del držav članic, ki prejemajo podporo iz Kohezijskega sklada, in vse najbolj oddaljene regije obravnavajo kot manj razvite regije.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena je lahko najmanjši delež sredstev ESRR, dodeljen za kategorijo regij, manjši, kot je določeno v navedenem odstavku, pod pogojem, da se tako zmanjšanje nadomesti s povišanim deležem, dodeljenim za druge kategorije regij. Končni seštevek zneskov za vse kategorije regij na nacionalni ravni za tematske cilje iz točk 1, 2, 3 in 4 prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1300/2013 in za tiste iz točke 4 prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013 tako ni nižji od seštevka na nacionalni ravni, ki izhaja iz uporabe najmanjših deležev sredstev ESRR iz odstavka 1 tega člena.

3. Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena se lahko sredstva Kohezijskega sklada, dodeljena za podporo prednostnim naložbam iz točke (a) člena 4 Uredbe (EU) št. 1300/2013, upoštevajo pri doseganju minimalnih deležev iz točk (a)(ii), (b)(ii) in (c)(ii) prvega pododstavka odstavka 1 tega člena. V takem primeru se delež iz točke (c)(ii) prvega pododstavka odstavka 1 tega člena poveča na 15 %. Kjer je to ustrezno, se ta sredstva dodelijo proporcionalno za različne kategorije regij na podlagi njihovih relativnih deležev glede na celotno prebivalstvo zadevne države članice.

Člen 5

Prednostne naložbe

ESRR podpira naslednje prednostne naložbe v okviru tematskih ciljev iz prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013, v skladu z razvojnimi potrebami in potencialom za rast iz točke (a)(i) člena 15(1) navedene uredbe in ki so določeni v partnerskem sporazumu:

(1) krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij s/z: (a) izboljšanjem infrastrukture za raziskave in inovacije ter zmogljivosti za razvoj odličnosti pri raziskavah in inovacijah ter promocijo kompetenčnih centrov, zlasti tistih v evropskem interesu; (b) spodbujanjem naložb podjetij v raziskave in inovacije ter vzpostavljanjem povezav in sinergij med podjetji, centri za raziskave in razvoj ter visokošolskim izobraževalnim sektorjem, zlasti s spodbujanjem naložb na področju razvoja izdelkov in storitev, prenosa tehnologij, socialnih in ekoloških inovacij, aplikacij javnih storitev, spodbujanjem povpraševanja, mreženja, grozdov in odprtih inovacij prek pametne specializacije ter podpiranjem tehnoloških in uporabnih raziskav, pilotnih linij, ukrepov za zgodnje ovrednotenje izdelkov, naprednih proizvodnih zmogljivosti in prve proizvodnje, zlasti na področju ključnih spodbujevalnih tehnologij ter razširjanja tehnologij za splošno rabo;

(2) izboljšanje dostopa do IKT ter njihove uporabe in kakovosti s/z: (a) širitvijo širokopasovnih storitev in uvajanjem visokohitrostnih omrežij ter podporo uporabi nastajajočih tehnologij in omrežij za digitalno ekonomijo; (b) razvojem izdelkov in storitev IKT ter e-poslovanja in spodbujanjem povpraševanja po IKT; (c) krepitvijo aplikacij IKT za e-upravo, e-učenje, e-vključenost, e-kulturo in e-zdravje;

(3) izboljšanje konkurenčnosti MSP s/z: (a) spodbujanjem podjetništva, zlasti z omogočanjem lažje gospodarske izrabe novih idej in spodbujanjem ustanavljanja novih podjetij, vključno s podjetniškimi inkubatorji; (b) razvijanjem in izvajanjem novih poslovnih modelov za MSP, zlasti v zvezi z internacionalizacijo; (c) podpiranjem vzpostavljanja in širjenja naprednih zmogljivosti za razvoj izdelkov in storitev; (d) podpiranjem zmogljivosti MSP za rast na regionalnih, nacionalnih in mednarodnih trgih ter za vključitev pri inovacijskih procesih;

(4) podpiranje prehoda na nizkoogljično gospodarstvo v vseh sektorjih s/z: (a) spodbujanjem proizvodnje in distribucije energije, ki izvira iz obnovljivih virov; (b) spodbujanjem energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije v podjetjih; (c) spodbujanjem energetske učinkovitosti, pametnega upravljanja z energijo in uporabe obnovljivih virov energije v javni infrastrukturi, vključno z javnimi stavbami, in stanovanjskem sektorju; (d) razvijanjem in uporabljanjem pametnih distribucijskih sistemov, ki delujejo pri nizkih in srednjih napetostih; (e) spodbujanjem nizkoogljičnih strategij za vse vrste območij, zlasti za urbana območja, vključno s spodbujanjem trajnostne multimodalne urbane mobilnosti in ustreznimi omilitvenimi prilagoditvenimi ukrepi; (f) spodbujanjem raziskav in inovacij na področju nizkoogljičnih tehnologij ter njihove uporabe; (g) spodbujanjem uporabe soproizvodnje toplote in energije z visokim izkoristkom na podlagi povpraševanja po koristni toploti;

(5) spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam ter preprečevanja in obvladovanja tveganj s: (a) podpiranjem naložb za prilagajanje podnebnim spremembam, vključno s pristopi, ki temeljijo na ekosistemu; (b) spodbujanjem naložb za obravnavo posebnih tveganj, zagotovljanjem pripravljenosti na nesreče in razvijanjem sistemov obvladovanja nesreč;

(6) ohranjanje in varstvo okolja ter spodbujanje učinkovite uporabe virov s/z: (a) vlaganjem v sektor odpadkov za izpolnitev zahtev okoljske zakonodaje Unije ter za zadovoljitev naložbenih potreb, ki jih opredelijo države članice in ki presegajo te zahteve; (b) vlaganjem v vodni sektor za izpolnitev zahtev pravnega reda Unije na področju okolja ter za zadovoljitev potreb po naložbah, ki jih opredelijo države članice in ki presegajo te zahteve; (c) ohranjanjem, varstvom, promocijo in razvijanjem naravne in kulturne dediščine; (d) varovanjem in obnavljanjem biotske raznovrstnosti in tal ter spodbujanjem ekosistemskih storitev, vključno z omrežjem Natura 2000 in zelenimi infrastrukturami; (e) sprejemanjem ukrepov za izboljšanje urbanega okolja, oživitev mest, sanacijo in dekontaminacijo degradiranih zemljišč (vključno z območji, na katerih poteka preobrazba), zmanjšanje onesnaženosti zraka in spodbujanje ukrepov za zmanjšanje hrupa; (f) spodbujanjem inovativnih tehnologij za izboljšanje varstva okolja in učinkovitejšo rabo virov v sektorju odpadkov, vodnem sektorju ter v povezavi s tlemi, ali za zmanjšanje onesnaženosti zraka; (g) podpiranjem prehoda industrije na z viri gospodarno gospodarstvo, spodbujanjem zelene rasti, ekoloških inovacij in upravljanja okoljske učinkovitosti v javnem in zasebnem sektorju;

(7) spodbujanje trajnostnega prometa in odprava ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah s/z: (a) podpiranjem multimodalnega enotnega evropskega prometnega območja z vlaganjem v TEN-T; (b) izboljšanjem regionalne mobilnosti s povezovanjem sekundarnih in terciarnih prometnih vozlišč z infrastrukturo TEN-T, vključno preko multimodalnih vozlišč; (c) razvijanjem in izboljševanjem okolju prijaznih (vključno z manj hrupnimi) in nizkoogljičnih prometnih sistemov, vključno s celinskimi plovnimi potmi in pomorskim prometom, pristanišči, multimodalnimi povezavami in letališko infrastrukturo, za spodbujanje trajnostne regionalne in lokalne mobilnosti; (d) razvijanjem in obnavljanjem celostnih, visokokakovostnih in interoperabilnih železniških sistemov ter spodbujanjem ukrepov za zmanjševanje hrupa; (e) izboljšanjem energetske učinkovitosti in zanesljivosti oskrbe z energijo prek razvoja pametnih sistemov za distribucijo, hrambo in prenos energije, tudi z vključevanjem porazdeljene proizvodnje iz obnovljivih virov energije.

(8) spodbujanje trajnostnega in kakovostnega zaposlovanja in mobilnosti delovne sile s/z: (a) podpiranjem razvoja podjetniških inkubatorjev in investicijsko pomočjo za samozaposlitev, mikropodjetja in ustanavljanje podjetij; (b) podpiranjem zaposlovanju prijazne rasti z razvojem endogenih potencialov v okviru teritorialne strategije za določena območja, vključno s preobrazbo nazadujočih industrijskih regij ter boljšim dostopom do specifičnih naravnih in kulturnih virov pa tudi razvojem teh virov; (c) podpiranjem pobud za lokalni razvoj in pomoči strukturam, ki opravljajo sosedske storitve za ustvarjanje delovnih mest, kadar takih ukrepov ne ureja Uredba (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10); (d) vlaganjem v infrastrukturo za zagotavljanje zaposlovalnih storitev;

(9) spodbujanje socialne vključenosti ter boj proti revščini in kakršni koli diskriminaciji s/z; (a) vlaganjem v zdravstveno in socialno infrastrukturo, ki prispeva k razvoju na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, zmanjšanjem neenakosti pri zdravstvenem statusu, spodbujanjem socialne vključenosti z lažjim dostopom do družbenih, kulturnih in rekreacijskih storitev ter prehodom z institucionalnih storitev na skupnostne oblike storitev. (b) zagotavljanjem podpore fizični, gospodarski in socialni oživitvi prikrajšanih skupnosti v urbanih in podeželskih območjih; (c) zagotavljanjem podpore socialnim podjetjem; (d) vlaganjem v okviru strategij lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost;

(10) vlaganje v izobraževanje, usposabljanje in poklicno usposabljanje za spretnosti in vseživljenjsko učenje z razvojem infrastrukture za izobraževanje in usposabljanje;

(11) izboljšanje institucionalne zmogljivosti javnih organov in zainteresiranih strani ter učinkovita javna uprava z ukrepi za krepitev institucionalne zmogljivosti in učinkovitosti javnih uprav in javnih storitev, povezanih z izvajanjem ESRR, in v podporo ukrepom v okviru ESS za krepitev institucionalne zmogljivosti in učinkovitosti javne uprave.

Člen 6

Kazalniki za cilj "naložbe za rast in delovna mesta"

1. Skupni kazalniki učinka, kakor so določeni v Prilogi I k tej uredbi, kazalniki rezultatov za posamezne programe in po potrebi kazalniki učinka za posamezne programe se uporabijo v skladu s členom 27(4) ter točko (b)(ii) in (iv) in točko (c)(ii) in (iv) člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

2. Za skupne kazalnike učinka in kazalnike učinka za posamezne programe se izhodiščna vrednost določi pri nič. Zbirne številčno ovrednotene ciljne vrednosti za te kazalnike se določijo za leto 2023.

3. Za kazalnike rezultatov za posamezne programe, ki zadevajo prednostne naložbe, se za izhodiščne vrednosti uporabijo najnovejši razpoložljivi podatki; cilji pa se določijo za leto 2023. Cilji se lahko izrazijo številčno ovrednoteno ali opisno.

4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14, da spremeni in prilagodi seznam skupnih kazalnikov učinka, določenih v Prilogi I, kjer je to potrebno za zagotovitev učinkovitega ocenjevanja napredka pri izvajanju operativnih programov.

POGLAVJE II

Posebne določbe o obravnavi posebnih teritorialnih značilnosti

Člen 7

Trajnostni urbani razvoj

1. ESRR v okviru operativnih programov podpira trajnostni urbani razvoj s strategijami, ki določajo celostne ukrepe za spopadanje z gospodarskimi, okoljskimi, podnebnimi, demografskimi in socialnimi izzivi, s katerimi se srečujejo urbana območja, ob upoštevanju potrebe po spodbujanju povezave med urbanimi in podeželskimi območji.

2. Trajnostni urbani razvoj se izvaja s celostnimi teritorialnimi naložbami, kakor so določene v členu 36 Uredbe (EU) št. 1303/2013, ali s posebnim operativnim programom ali s posebno prednostno osjo v skladu s točko (c) prvega pododstavka člena 96(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

3. Vsaka država članica ob upoštevanju svojega posebnega ozemeljskega položaja v svojem partnerskem sporazumu določi načela za izbor urbanih območij, v katerih se bodo izvajali celostni ukrepi za trajnostni urbani razvoj, in predvidena sredstva, dodeljena za te ukrepe na nacionalni ravni.

4. Najmanj 5 % sredstev ESRR, dodeljenih na nacionalni ravni v okviru cilja "naložbe za rast in delovna mesta", se dodeli celostnim ukrepom za trajnostni urbani razvoj, pri čemer so mesta, podregionalni ali lokalni organi, ki so odgovorni za izvajanje trajnostnih urbanih strategij (v nadaljnjem besedilu: organi, pristojni za urbani razvoj), pristojni za naloge, povezane vsaj z izborom operacij v skladu s členom 123(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali, kjer je to primerno, v skladu s členom 123(7) navedene uredbe. Okvirni znesek, ki bo predviden za namene iz odstavka 2 tega člena, se določi v zadevnem operativnem programu ali zadevnih programih.

5. Organ upravljanja ob posvetovanju z organom, pristojnim za urbani razvoj, določi obseg nalog v zvezi z upravljanjem celostnih ukrepov za trajnostni urbani razvoj, ki jih bodo opravili organi, pristojni za urbani razvoj. Organ upravljanja svojo odločitev uradno in pisno evidentira. Organ upravljanja lahko obdrži pravico, da pred odobritvijo opravi končno preverjanje upravičenosti operacij.

Člen 8

Inovativni ukrepi na področju trajnostnega urbanega razvoja

1. ESRR lahko na pobudo Komisije podpre inovativne ukrepe na področju trajnostnega urbanega razvoja v skladu s členom 92(8) Uredbe (EU) št. 1303/2013. Takšni ukrepi vključujejo študije in pilotne projekte za opredelitev ali preizkušanje novih rešitev za obravnavo vprašanj, povezanih s trajnostnim urbanim razvojem, ki so pomembna na ravni Unije. Komisija spodbuja vključitev zadevnih partnerjev iz člena 5(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 v pripravo in izvajanje inovativnih ukrepov.

2. Z odstopanjem od člena 4 te uredbe lahko inovativni ukrepi podpirajo vse dejavnosti, potrebne za doseganje tematskih ciljev iz prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013 in pripadajočih prednostnih naložb, določenih v členu 5 te uredbe.

3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14, s katerimi se določijo podrobna pravila o načelih za izbor in upravljanje inovativnih ukrepov, ki so deležni podpore ESRR v skladu s to uredbo.

Člen 9

Mreža za urbani razvoj

1. Komisija v skladu s členom 58 Uredbe (EU) št. 1303/2013 vzpostavi mrežo za urbani razvoj za spodbujanje krepitve zmogljivosti, mreženja in izmenjave izkušenj na ravni Unije med organi, pristojnimi za urbani razvoj in za izvajanje strategij za trajnostni urbani razvoj v skladu s členom 7(4) in (5) te uredbe, in organi, pristojnimi za inovativne ukrepe na področju trajnostnega urbanega razvoja v skladu s členom 8 te uredbe.

2. Dejavnosti mreže za urbani razvoj dopolnjujejo dejavnosti v sklopu medregionalnega sodelovanja v skladu s točko (3)(b) člena 2 Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

Člen 10

Območja z neugodnimi naravnimi ali demografskimi razmerami

V operativnih programih, ki jih sofinancira ESRR in zajemajo območja, ki so hudo in stalno prizadeta zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kakor je določeno v točki 4 člena 121 Uredbe (EU) št. 1303/2013, se posebna pozornost nameni obravnavi posebnih težav, s katerimi se srečujejo navedena območja.

Člen 11

Najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva

Člen 4 se ne uporablja za posebna dodatna sredstva za najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva. Navedena sredstva se dodelijo tematskim ciljem iz točk 1, 2, 3, 4 in 7 iz prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Člen 12

Najbolj oddaljene regije

1. Člen 4 se ne uporablja za posebna dodatna sredstva za najbolj oddaljene regije. Ta sredstva se uporabijo za nadomestilo dodatnih stroškov, povezanih s posebnimi značilnostmi in omejitvami iz člena 349 PDEU, ki so nastali v najbolj oddaljenih regijah s podpiranjem:

(a) tematskih ciljev iz prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013;

(b) storitev prevoza blaga in začetne pomoči za prevozne storitve;

(c) operacij, povezanih z omejitvami pri skladiščenju, čezmernim obsegom in vzdrževanjem proizvodnih orodij ter pomanjkanjem človeškega kapitala na lokalnem trgu.

2. Posebna dodatna sredstva iz odstavka 1 se lahko uporabijo tudi za pomoč pri financiranju pomoči za tekoče poslovanje ter izdatkov za izpolnjevanje obveznosti javnih storitev in pogodb o javnih storitvah v najbolj oddaljenih regijah.

3. Znesek, za katerega se uporablja stopnja sofinanciranja, je sorazmeren z dodatnimi stroški iz odstavka 1, ki so nastali pri upravičencu, le v primeru pomoči za tekoče poslovanje in odhodkov za izpolnjevanje obveznosti javnih storitev in pogodb o javnih storitvah, vendar lahko pri odhodkih za naložbe krije vse upravičene stroške.

4. Posebna dodatna sredstva iz odstavka 1 tega člena se ne uporabijo za podporo:

(a) operacijam, ki vključujejo izdelke, navedene v Prilogi I k PDEU;

(b) pomoči za prevoz oseb, dovoljeni v skladu s točko (a) člena 107(2) PDEU;

(c) davčnim oprostitvam in oprostitvi socialnih prispevkov.

5. Z odstopanjem od točk (a) in (b) člena 3(1) lahko ESRR podpira produktivne naložbe v podjetjih v najbolj oddaljenih regijah, ne glede na velikost teh podjetij.

6. Za sredstva iz ESRR, ki so del sredstev, dodeljenih za Mayotte kot najbolj oddaljeno regijo v smislu člena 349 PDEU, se ne uporablja člen 4, vsaj 50 % teh sredstev iz ESRR pa se dodeli tematskim ciljem iz točk 1, 2, 3, 4 in 6 prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

POGLAVJE III

Končne določbe

Člen 13

Prehodne določbe

1. Ta uredba ne vpliva na nadaljnje izvajanje ali spreminjanje, vključno s celotno ali delno razveljavitvijo, pomoči, ki jo je Komisija odobrila na podlagi Uredbe (ES) št. 1080/2006 ali katerega koli drugega zakonodajnega akta, ki ureja to pomoč na dan 31. decembra 2013. Navedena uredba ali druga taka veljavna zakonodaja se po 31. decembru 2013 posledično še naprej uporablja za to pomoč ali zadevne operacije do njihovega zaključka. Za namene tega odstavka pomoč zajema operativne programe in velike projekte.

2. Zahtevki za pomoč, vloženi ali odobreni na podlagi Uredbe (ES) št. 1080/2006, ostanejo veljavni.

Člen 14

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 6(4) in člena 8(3) se prenese na Komisijo od 21. december 2013 do 31. decembra 2020.

3. Pooblastilo iz člena 6(4) in člena 8(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Takoj, ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 6(4) in členom 8(3), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 15

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 1080/2006 se brez poseganja v člen 13 te uredbe razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014.

Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se razume kot sklicevanje na to uredbo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.

Člen 16

Pregled

Evropski parlament in Svet to uredbo pregledata do 31. decembra 2020 v skladu s členom 177 PDEU.

Člen 17

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 12(6) se uporablja z učinkom od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 17. decembra 2013 Za Evropski parlament Predsednik M. SCHULZ Za Svet Predsednik R. ŠADŽIUS

(1) UL C 191, 29.6.2012, str. 44.

(2) UL C 225, 27.7.2012, str. 114.

(3) Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskemu skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (Glej stran 320 tega Uradnega lista).

(4) Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

(5) Uredba (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1084/2006 (Glej stran 281 tega Uradnega lista).

(6) Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, majhnih in srednje velikih podjetij z dne 6. maja 2003 (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

(7) Uredba Sveta (ES) št. 994/1998 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči (UL L 142, 14.5.1998, str. 1).

(8) Sklep Evropskega sveta 2012/419/EU z dne 11. julija 2012 o spremembi položaja Mayotteja v razmerju do Evropske unije (UL L 204, 31.7.2013, str. 131)

(9) Uredba (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1783/1999 (UL L 210, 31.7.2006, str. 1).

(10) Uredba (EU), št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (Glej stran 470 tega Uradnega lista).

(11) Uredba (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju evropsko teritorialno sodelovanje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (Glej stran 259 tega Uradnega lista).

PRILOGA I SKUPNI KAZALNIKI UČINKA ZA PODPORO IZ ESRR NA PODLAGI CILJA "NALOŽBE ZA RAST IN DELOVNA MESTA" (ČLEN 6) ENOTA IME Produktivne naložbe podjetja število podjetij, ki prejmejo podporo podjetja število podjetij, ki prejmejo nepovratna sredstva podjetja število podjetij, ki prejmejo finančno podporo, ki niso nepovratna sredstva podjetja število podjetij, ki prejmejo nefinančno podporo podjetja število podprtih novih podjetij EUR zasebne naložbe, ki dopolnjujejo javno podporo podjetjem (nepovratna sredstva) EUR zasebne naložbe, ki dopolnjujejo javno podporo podjetjem (povratna sredstva) ekvivalent polnega delovnega časa povečanje zaposlenosti v podprtih podjetjih Trajnostni turizem obiskovalci/leto povečanje pričakovanega števila obiskovalcev podprtih spomenikov kulturne in naravne dediščine ter znamenitosti Infrastruktura IKT gospodinjstva dodatna gospodinjstva, ki imajo širokopasovni dostop do interneta s hitrostjo najmanj 30 Mbps Promet Železniški kilometri skupna dolžina novih železniških prog od tega: TEN-T kilometri skupna dolžina obnovljenih ali posodobljenih železniških prog od tega: TEN-T Cestni kilometri skupna dolžina novih cest od tega: TEN-T kilometri skupna dolžina obnovljenih ali posodobljenih cest od tega: TEN-T Urbani promet kilometri skupna dolžina novih ali izboljšanih tramvajskih prog in prog podzemne železnice Celinske plovne poti kilometri skupna dolžina novih ali izboljšanih celinskih plovnih poti Okolje Trdni odpadki tone/leto dodatne zmogljivosti za recikliranje odpadkov Oskrba z vodo osebe dodatni prebivalci, deležni boljše oskrbe z vodo Čiščenje odpadne vode populacijski ekvivalent dodatni prebivalci, deležni boljšega čiščenja odpadne vode Preprečevanje in obvladovanje tveganja osebe prebivalci, deležni ukrepov varstva pred poplavami osebe prebivalci, deležni ukrepov za zaščito pred gozdnimi požari Sanacija zemljišč hektari skupna površina saniranih zemljišč Narava in biotska raznovrstnost hektari površina podprtih habitatov za doseganje boljšega stanja ohranjenosti Raziskave in inovacije ekvivalent polnega delovnega časa število novih raziskovalcev v podprtih subjektih ekvivalent polnega delovnega časa število raziskovalcev, ki delajo v objektih z izboljšanimi raziskovalnimi infrastrukturnimi zmogljivostmi podjetja število podjetij, ki sodelujejo z raziskovalnimi ustanovami EUR zasebne naložbe, ki dopolnjujejo javno podporo za projekte inovacij ali raziskav in razvoja podjetja število podjetij, podprtih, da uvedejo izdelke, ki so novi na trgu podjetja število podjetij, podprtih, da uvedejo izdelke, ki so novi v podjetju Energija in podnebne spremembe Obnovljivi viri energije MW dodatne zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov energije Energetska učinkovitost gospodinjstva število gospodinjstev z izboljšano energijsko porabo glede na klasifikacijo kWh/leto zmanjšanje letne porabe primarne energije v javnih stavbah uporabniki število dodatnih uporabnikov energije, priključenih na pametna omrežja Zmanjšanje emisij toplogrednih plinov tone ekvivalenta CO2 ocenjeno letno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov Socialna infrastruktura Otroško varstvo in izobraževanje osebe zmogljivost podprte infrastrukture za otroško varstvo in izobraževanje Zdravstvo osebe prebivalstvo, ki lahko uporablja izboljšane zdravstvene storitve Posebni kazalniki urbanega razvoja osebe število prebivalcev, ki živijo na območjih s celostnimi strategijami za urbani razvoj kvadratni metri odprt prostor, ustvarjen ali saniran na urbanih območjih kvadratni metri javne ali poslovne stavbe, zgrajene ali prenovljene na urbanih območjih stanovanjske enote sanirane stanovanjske površine na urbanih območjih

PRILOGA II KORELACIJSKA TABELA Uredba (ES) št. 1080/2006 Ta uredba Člen 1 Člen 1 Člen 2 Člen 2 Člen 3 Člen 3 — Člen 4 Člen 4 Člen 5 Člen 5 Člen 5 Člen 6 — Člen 7 — — Člen 6 Člen 8 Člen 7 — Člen 8 — Člen 9 Člen 9 — Člen 10 Člen 10 — Člen 11 Člen 11 Člen 12 Člen 12 — Člen 13 — Člen 14 — Člen 15 — Člen 16 — Člen 17 — Člen 18 — Člen 19 — Člen 20 — Člen 21 — Člen 22 Člen 13 — Člen 14 Člen 23 Člen 15 Člen 24 Člen 16 Člen 25 Člen 17