SKLEP EVROPSKEGA ORGANA ZA VREDNOSTNE PAPIRJE IN TRGE (EU) 2021/272

z dne 16. decembra 2020

o podaljšanju začasne zahteve, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

ODBOR NADZORNIKOV EVROPSKEGA ORGANA ZA VREDNOSTNE PAPIRJE IN TRGE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti Priloge IX k Sporazumu,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) ter o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES in razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (1) ter zlasti člena 9(5), člena 43(1) in člena 44(1) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o prodaji na kratko in določenih vidikih poslov kreditnih zamenjav (2) in zlasti člena 28(1) Uredbe,

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 918/2012 z dne 5. julija 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o prodaji na kratko in določenih vidikih poslov kreditnih zamenjav v zvezi z opredelitvami pojmov, izračunom neto kratkih pozicij, kritimi posli kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev, pragovi za priglasitev, pragovi likvidnosti za odložitev omejitev, znatnimi padci vrednosti finančnih instrumentov in neugodnimi dogodki (3), zlasti člena 24 Delegirane uredbe,

ob upoštevanju Sklepa Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (EU) 2020/525 z dne 16. marca 2020, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, začasno znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so bile uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4),

ob upoštevanju Sklepa Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (EU) 2020/1123 z dne 10. junija 2020 o podaljšanju začasne zahteve, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, začasno znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), in Sklepa Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (EU) 2020/1689 z dne 16. septembra 2020 o podaljšanju začasne zahteve, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6),

ob upoštevanju naslednjega:

1. UVOD

(1) Organ ESMA je s Sklepom (EU) 2020/525 zahteval, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, pristojnim organom priglasiti podrobnosti takih pozicij, ko dosežejo, presežejo ali padejo pod prag 0,1 % izdanega kapitala, v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012.

(2) Ukrep, ki izhaja iz Sklepa organa ESMA (EU) 2020/525, se nanaša na potrebo po tem, da se pristojnim nacionalnim organom in organu ESMA zaradi izjemnih okoliščin na finančnih trgih omogoči spremljanje neto kratkih pozicij, ki so jih udeleženci na trgu sklenili v zvezi z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranem trgu.

(3) Čeprav so finančni trgi EU delno nadoknadili izgube, zabeležene od izbruha pandemije, je organ ESMA s Sklepom (EU) 2020/1123 in Sklepom (EU) 2020/1689 podaljšal začasno zahtevo, saj so bile napovedi glede prihodnjega okrevanja še naprej negotove, pravilno delovanje in integriteta finančnih trgov ter stabilnost finančnega sistema so bili še naprej ogroženi in še vedno so bili prisotni učinki v celotni EU.

(4) V skladu s členom 28(10) Uredbe (EU) št. 236/2012 mora organ ESMA ta ukrep pregledovati v ustreznih časovnih presledkih in vsaj vsake tri mesece.

(5) Organ ESMA je ta pregled opravil na podlagi analize kazalnikov uspešnosti, vključno s cenami, nestanovitnostjo, indeksi razmika poslov kreditnih zamenjav in razvojem neto kratkih pozicij, zlasti pozicij med 0,1 % in 0,2 %. Na podlagi opravljene analize je sklenil, da naj bi se ukrep podaljšal za dodatne tri mesece.

2. ZMOŽNOST UKREPA OBVLADOVATI OGROŽENOST IN ČEZMEJNE UČINKE (ČLEN 28(2)(a) UREDBE (EU) št. 236/2012)

(a) Ogroženost pravilnega delovanja in integritete finančnih trgov

(6) Organ ESMA meni, da bi bilo treba v sedanjih okoliščinah, na katere zelo vplivata razvoj pandemije bolezni covid-19 in s tem povezana negotovost, tveganja za pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov EU opredeliti na podlagi analize celotnega makroekonomskega okolja skupaj z razvojem finančnih trgov.

(7) Kar zadeva makroekonomsko okolje, pandemija bolezni covid-19 še vedno negativno vpliva na realno gospodarstvo, pri čemer splošne napovedi glede prihodnjega okrevanja ostajajo negotove, kljub najnovejšemu pozitivnemu razvoju dogodkov v zvezi s cepivi v EU in zunaj nje. Zaskrbljenost, ki jo je organ ESMA izrazil v svojem predhodnem sklepu o morebitnem povečanju števila primerov covid-19, se je izkazala za utemeljeno, saj je prišlo do drugega vala okužb. Povezani podatki o novih primerih, hospitalizacijah, stopnjah zasedenosti enot intenzivne nege in številu smrti so primerljivi ali celo slabši kot marca in aprila.

(8) Posledično so bili v celotni EU sprejeti številni ukrepi za zajezitev pandemije, od lokalnih ukrepov omejevanja gibanja in policijske ure do ukrepov za zajezitev pandemije, ki veljajo po vsej državi. Kot pri prvem valu pandemije bodo imeli ti ukrepi predvidoma kratkoročni in dolgoročni vpliv na nacionalna gospodarstva.

(9) V zvezi s tem je Evropska komisija (EK) v svoji jesenski evropski gospodarski napovedi (7) navedla, da naj bi se letni realni BDP euroobmočja znižal za 7,8 % v letu 2020, pri čemer bodo med državami članicami precejšnje razlike. BDP v euroobmočju in EU predvidoma ne bo okreval pred koncem leta 2022 (8).

(10) Poleg tega naj bi stopnja brezposelnosti leta 2020 dosegla 8,3 % v euroobmočju (7,7 % v EU) in v letu 2021 še naprej naraščala (9).

(11) Kar zadeva razvoj finančnih trgov, so pozitivne novice o razvoju in učinkovitosti cepiv pred nedavnim prispevale k znatnemu izboljšanju tržnih vrednotenj in drugih povezanih parametrov: med 6. novembrom – trgovalni dan pred prvo pozitivno objavo glede morebitnega cepiva (10) – in 2. decembrom 2020 sta indeksa STOXX EUROPE 800 brez Švice in Eurostoxx 50 zrasla za 8,7 % oziroma 9,9 %, ta trend pa je bil opazen tudi pri glavnih nacionalnih indeksih, ki so se v povprečju povečali za 10 %.

(12) Primerjava z indeksom Eurostoxx 50 kot referenčnim indeksom kaže, da so se njegove cene povečale bistveno manj (–8 % v primerjavi s februarjem) kot cene drugih indeksov, kot so NIKKEI 225 (+14,1 % glede na februar), S&P 500 (+8,6 % glede na februar) ali CSI 300 (+22,3 % glede na februar) [Prikaz 1].

(13) Če natančno pogledamo bančni sektor, je indeks STOXX Europe Total Market Banks (ref. evropskih bank) 2. decembra 2020 za 22 % nižji kot 20. februarja, kar predstavlja izboljšanje glede na 37-odstotni padec, zabeležen septembra [Prikaz 1]. Analiza cen delnic nekaterih glavnih evropskih kreditnih institucij (DE, ES, IT, FR) je pokazala, da so izgubile od 3,41 % do 42,62 % svoje vrednosti. Ti podatki kljub izboljšanju v primerjavi s padcem cen v obdobju od februarja do septembra (ki je znašal med 10 % in 59 %) kažejo na šibkost bančnega sektorja.

(14) Poleg tega je še vedno prisotno tveganje ločitve vrednotenja sredstev od temeljnih gospodarskih dejavnikov, zaradi česar se zastavlja vprašanje o trajnosti okrevanja trgov v prihodnosti (11). Kot je zapisano v poročilu o tveganjih organa ESMA z dne 11. novembra 2020 (12), bo obseg uresničitve teh tveganj v prihodnosti v veliki meri odvisen od treh dejavnikov: gospodarskih posledic pandemije, tržnih pričakovanj glede podpornih ukrepov denarne in fiskalne politike ter pojava morebitnih dodatnih zunanjih dogodkov v že tako negotovem globalnem okolju.

(15) Obenem so na finančnih trgih prisotni drugi pozitivni znaki. Zaupanje, ki izhaja iz razvoja cepiv, se odraža tudi v razvoju razmikov poslov kreditih zamenjav, donosnosti državnih obveznic in nestanovitnosti.

(16) Razmiki poslov kreditnih zamenjav za evropske podjetniške obveznice so še vedno za pet bazičnih točk višji od vrednosti v februarju 2020 (podobne vrednosti kot tiste, ki so bile uporabljene kot izhodišče za Sklep organa ESMA (EU) 2020/1689), medtem ko so se razmiki poslov kreditnih zamenjav za evropske gospodarske družbe, evropske finančne institucije in evropske podrejene finančne institucije zmanjšali za 39, 6 oziroma 25 bazičnih točk v primerjavi z vrednostmi, na katerih temelji Sklep organa ESMA (EU) 2020/1689 [Prikaz 1].

(17) Prav tako kaže, da so se donosi desetletnih državnih obveznic zmanjšali: donosi desetletnih državnih obveznic Nemčije, Španije, Francije in Italije so se glede na 20. februar zmanjšali za povprečno 14 bazičnih točk [Prikaz 1].

(18) Vgrajena nestanovitnost se stalno zmanjšuje, vendar ostaja zelo občutljiva na tržne novice. Nestanovitnost, merjena z indeksom VSTOXX, (13) je še vedno visoka v primerjavi s februarjem 2020 (+8 %), podobno kot pri indeksu VIX, (14) kjer je bila 2. decembra 2020 za 5 % višja kot februarja 2020 [Prikaz 1].

(19) Delež delnic z neto kratko pozicijo med 0,1 % in 0,2 % se od marca 2020 ni bistveno zmanjšal ter je še vedno povprečno za 12 % večji kot pri skupnih neto kratkih pozicijah, podobno kot septembra (15) (ko je bil 13 % večji) [Prikaz 6].

(20) Kot je že navedeno v predhodnih sklepih organa ESMA, je nižji prag za poročanje pokazal, da so v nekaterih državah neto kratke pozicije med 0,1 % in 0,2 % pomenile znaten delež vseh sporočenih neto kratkih pozicij. Delež neto kratkih pozicij med 0,1 % in 0,2 %, o katerih je bilo treba poročati zaradi začasnega nižjega praga za priglasitev, je torej še naprej pomemben delež v celoti in ima v sedanjih razmerah veliko informativno vrednost.

(21) Tržno okolje je na splošno kljub nedavnim povečanjem cen v ključnih sektorjih še naprej negotovo: še vedno so prisotne številne negotovosti v zvezi z razvojem pandemije bolezni covid-19 in njenim vplivom na splošni makroekonomski scenarij.

(22) Organ ESMA ugotavlja, da lahko tveganje ločitve vrednotenja sredstev od temeljnih gospodarskih dejavnikov nastane, tudi če se trg pretirano odzove na novice z neutemeljenim padcem vrednosti in ne le ob povišanju tečajev delnic brez jasnih temeljnih obetov za gospodarsko rast.

(23) Kljub nedavnim dogodkom se še vedno razvijajo dolgoročne gospodarske in splošne posledice krize zaradi bolezni covid-19. Evropska komisija je zaradi izjemne negotovosti v zvezi z razvojem pandemije in ukrepov, uvedenih za zajezitev le-te, v jesenski gospodarski napovedi pripravila dva alternativna scenarija (16) („ugodni scenarij“ in „neugodni scenarij“).

(24) Kot je navedeno zgoraj, se neto kratke pozicije niso znatno zmanjšale, medtem ko se je izkazalo, da je vgrajena nestanovitnost, čeprav nižja od analizirane za Sklep (EU) 2020/1689, občutljiva na nove dogodke.

(25) Natančneje, zaradi takega negotovega gospodarskega in tržnega okolja je verjetneje, da bi lahko pritiski na prodajo na kratko v prihodnjih mesecih sprožili ali poslabšali morebiten neugoden razvoj dogodkov, ki bi nato lahko negativno vplival na dejavnike, kot so tržno zaupanje ali integriteta mehanizma določanja cen. Organ ESMA meni, da splet zgoraj opisanih okoliščin resno ogroža pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov.

(b) Grožnja stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela

(26) Kot je ECB pojasnila v svojem Poročilu o finančni stabilnosti (17), je finančna stabilnost dosežena, če je finančni sistem (ki ga sestavljajo finančni posredniki, trgi in tržna infrastruktura) sposoben prenesti nepredvidene dogodke in finančna neravnovesja.

(27) Pandemija bolezni covid-19 ima še naprej hude posledice za realno gospodarstvo v Uniji. Kot je navedeno zgoraj, je organ ESMA v poročilu o tveganjih z dne 11. novembra 2020 zapisal, da so „finančni trgi EU […] v tretjem četrtletju 2020 še naprej okrevali, vendar so še vedno zelo občutljivi […] možnost nenadne spremembe ocene tveganj vlagateljev trenutno vidimo kot ključno tveganje za finančne trge EU, zato ohranjamo svojo oceno tveganj“.

(28) Oddelek 2.a zgoraj vsebuje dodatne informacije o uspešnosti bančnega in finančnega sektorja na splošno.

(29) Vpliv bolezni covid-19 je povzročil negotove razmere v gospodarstvu EU in na njenih finančnih trgih, kjer bi lahko imeli nadaljnji padci cen, ki so jih sprožile ali poslabšale strategije prodaje na kratko, zelo negativne posledice.

(30) Organ ESMA meni, da se lahko v sedanjem okolju, ki je še vedno negotovo, znaten pritisk na prodajo in nenavadna nestanovitnost cen delnic okrepita zaradi različnih dejavnikov, vključno z vse večjim številom udeležencev na trgu, ki sklepajo prodaje na kratko, in naraščanjem pomembnih neto kratkih pozicij.

(31) Kot je navedeno zgoraj, se delež delnic z neto kratko pozicijo med 0,1 % in 0,2 % od marca 2020 ni bistveno zmanjšal [Prikaz 6].

(32) Zelo razširjen padec cen za kreditne institucije, ki je pomenil enega od parametrov za podaljšanje sklepa, ki je bilo sprejeto junija in septembra, se je v primerjavi s septembrom zmanjšal, vendar še vedno znaša –22 % glede na februar 2020 [prikaz 1]. To kaže, da so nekatere kreditne institucije, ki so v nekaterih primerih sistemsko pomembne, morda še naprej izpostavljene strategijam prodaje na kratko in naraščanju pomembnih neto kratkih pozicij ne glede na to, ali so te strategije in pozicije podprte s temeljnimi informacijami.

(33) Še vedno obstaja tveganje, da bi lahko kopičenje strategij prodaje na kratko in naraščanje neto kratkih pozicij za nekatere vlagatelje povzročila nenadzorovan strm padec cen z morebitnimi učinki prelivanja v isti državi članici ali EU, kar bi lahko nato nazadnje ogrozilo finančni sistem ene ali več držav članic.

(34) Ne glede na delno okrevanje, zaznano v nekaterih sektorjih finančnih trgov držav članic, so zgoraj navedene negotovosti glede razvoja pandemije bolezni covid-19 in njenega vpliva na gospodarstvo EU še vedno prisotne, zato je še bolj umestna zgoraj omenjena zaskrbljenost v zvezi z morebitno ločitvijo vrednotenja sredstev od temeljnih gospodarskih dejavnikov in trajnostjo okrevanja finančnih trgov v prihodnosti.

(35) Zato organ ESMA meni, da sedanje tržne razmere še naprej resno ogrožajo stabilnost finančnega sistema v Uniji.

(c) Čezmejni učinki

(36) Eden od predpisanih pogojev, da lahko organ ESMA sprejme ta ukrep, je, da ima opredeljena ogroženost čezmejne učinke.

(37) Kot je opisano zgoraj, si trgi lastniških instrumentov v EU glede na nacionalne in vseevropske indekse niso v celoti opomogli od velikega znižanja cen, zaznanega marca.

(38) Ker so s tem ogroženi finančni trgi večine držav članic EU, čeprav v različnem obsegu, so čezmejni učinki še naprej posebno resni, saj se je zaradi medsebojne povezanosti finančnih trgov EU povečala verjetnost morebitnega prelivanja ali širjenja negativnih vplivov na trgih v primeru pritiska na prodaje na kratko.

(39) Organ ESMA zato meni, da ima zgoraj opisana ogroženost integritete, pravilnega delovanja in finančne stabilnosti trga čezmejne učinke. Glede na naravo krize zaradi pandemije bolezni covid-19 pa se dejansko nanaša na celotno EU.

3. PRISTOJNI ORGAN NI SPREJEL UKREPOV ZA OBVLADOVANJE OGROŽENOSTI ALI PA JE EDEN ALI VEČ PRISTOJNIH ORGANOV SPREJELO UKREPE, KI NE OBVLADUJEJO OGROŽENOSTI V ZADOSTNI MERI (ČLEN 28(2)(b) UREDBE (EU) št. 236/2012)

(40) Še en predpisani pogoj, da lahko organ ESMA sprejme ukrep v tem sklepu, je, da en ali več pristojnih organov ni sprejelo ukrepov za obvladovanje ogroženosti ali da ukrepi, ki so bili sprejeti, ne obvladujejo ogroženosti v zadostni meri.

(41) Na podlagi pomislekov glede integritete, pravilnega delovanja ter finančne stabilnosti trga, opisanih v Sklepu organa ESMA 2020/525, so nekateri pristojni nacionalni organi v Španiji, Franciji, Avstriji, Belgiji, Grčiji in Italiji (18) sprejeli nacionalne ukrepe za omejitev prodaje delnic na kratko, ki so prenehali veljati 18. maja.

(42) Po poteku ali odpravi navedenih začasnih ukrepov v EU niso bili sprejeti nobeni nadaljnji ukrepi na podlagi Uredbe (EU) št. 236/2012, na datum tega sklepa pa ne velja noben tak ukrep.

(43) V času sprejetja tega sklepa noben pristojni organ ni sprejel ukrepov za izboljšanje svojega pregleda nad razvojem neto kratkih pozicij z uveljavitvijo nižjih pragov za poročanje, saj se lahko oprejo na Sklep (EU) 2020/1123.

(44) Potreba po večjem pregledu nad neto kratkimi pozicijami je še vedno večja v razmerah, ko se zgoraj navedene omejitve, uvedene na podlagi člena 20 Uredbe (EU) št. 236/2012, ne uporabljajo več, negotovost v zvezi z zgoraj opisanim podaljšanim vplivom pandemije bolezni covid-19 pa ostaja še naprej. Ker za prodaje na kratko in transakcije z enakovrednim učinkom ne veljajo več druge zunanje omejitve, morajo biti pristojni nacionalni organi v EU sposobni vnaprej prepoznani, ali se neto kratke pozicije povečujejo v obsegu, ki lahko povzroči zgoraj opisano ogroženost finančnih trgov in finančne stabilnosti, ki se kaže in zaostruje s pritiskom na prodaje na kratko.

(45) Glede na zgoraj navedeno ogroženost, ki se nanaša na celotno EU, je še naprej očitno, da informacije, ki jih pristojni nacionalni organi prejemajo na podlagi običajnega praga za poročanje iz člena 5(2) Uredbe (EU) št. 236/2012, v sedanjih izjemnih tržnih razmerah ne zadostujejo. Organ ESMA meni, da naj bi se z ohranitvijo nižjega praga za poročanje vsem pristojnim nacionalnim organom v EU in organu ESMA dal na voljo najboljši možni nabor podatkov, da lahko spremljajo tržna gibanja ter da se skupaj z organom ESMA pripravijo na sprejemanje nadaljnjih ukrepov, če bo to potrebno.

4. UKREP POMEMBNO ZMANJŠA OGROŽENOST ALI ZNATNO POVEČA SPOSOBNOST PRISTOJNIH ORGANOV ZA SPREMLJANJE OGROŽENOSTI (ČLEN 28(3)(a) UREDBE (EU) št. 236/2012)

(46) Organ ESMA mora tudi upoštevati, v kolikšni meri podaljšani ukrep pomembno zmanjša opredeljeno ogroženost.

(47) Organ ESMA je spodaj analiziral predvsem vprašanje, ali bi podaljšani ukrep pomembno zmanjšal ogroženost pravilnega delovanja in integritete finančnih trgov ter finančne stabilnosti v Uniji in ali bi povečal sposobnost pristojnih organov za spremljanje ogroženosti.

(a) Ukrep pomembno zmanjša ogroženost pravilnega delovanja in integritete finančnih trgov

(48) V zgoraj opisanih okoliščinah lahko vsako nenadno povečanje pritiska na prodajo in nestanovitnosti trgov zaradi prodaj na kratko in naraščanja kratkih pozicij okrepi negativne trende na finančnih trgih. Čeprav ima lahko prodaja na kratko v drugačnih okoliščinah pozitivno funkcijo pri opredeljevanju prave vrednosti izdajateljev, pa lahko v sedanjih tržnih razmerah dodatno ogroža pravilno delovanje in integriteto trgov.

(49) Zlasti glede na horizontalni učinek izjemnih razmer, ki vladajo še naprej in vplivajo na širok nabor delnic v vsej Uniji, se lahko vsak nenaden padec cen delnic še poslabša z dodatnim pritiskom na prodajo zaradi prodaje na kratko in povečanih neto kratkih pozicij, ki bi brez podaljšanega ukrepa ostale neodkrite, če ne bi dosegale običajnih pragov za priglasitev pristojnim nacionalnim organom v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 236/2012.

(50) Iz zgoraj navedenih razlogov morajo biti pristojni nacionalni organi in organ ESMA takoj, ko je to mogoče, obveščeni o tem, da udeleženci na trgu sklepajo prodaje na kratko in da naraščajo pomembne neto kratke pozicije, da se po potrebi prepreči, da bi navedene pozicije sprožile kaskado naročil za prodajo in posledično znaten padec cen.

(51) Podaljšanje ukrepa obravnava to potrebo s predlogom, da bi morale fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije v delnicah, ki so bile uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, pristojnim nacionalnim organom poročati, kadar je prag nižji od tistega, kot je bil določen s členom 5 Uredbe (EU) št. 236/2012.

(52) Tako bodo nacionalni pristojni organi in organ ESMA lahko ustrezno ocenili spreminjajoče se okoliščine, razlikovali med gibanji na trgu, ki jih usmerjajo temelje informacije, in gibanji, ki jih lahko sprožijo ali poslabšajo prodaje na kratko, ter se odzvali, če bi integriteta, pravilno delovanje in stabilnost trgov zahtevali strožje ukrepanje.

(53) Organ ESMA meni, da bi pristojni nacionalni organi in organ ESMA brez podaljšanja tega ukrepa za dodatne tri mesece imeli omejene zmožnosti pri ustreznem spremljanju trga v sedanjem negotovem okolju. Ta položaj zaostruje očitna ločitev uspešnosti finančnih trgov in temeljne gospodarske dejavnosti, skupaj s spreminjajočo se naravo pandemije bolezni covid-19. Ti dejavniki bi lahko povzročili nenaden in znaten pritisk na prodajo in neobičajno dodatno nestanovitnost cen delnic Unije, kar bi se nato lahko še okrepilo s kopičenjem kratkih pozicij.

(54) Hkrati pa organ ESMA meni, da je primerno ohraniti običajni prag za objavo iz člena 6 Uredbe (EU) št. 236/2012, tj. 0,5 % izdanega kapitala družbe, saj se zdi, da znižanje tega praga ni potrebno z vidikov ohranjanja urejenih trgov in obvladovanja tveganj za finančno stabilnost. Nacionalni pristojni organi in organ ESMA bodo še naprej nenehno spremljali tržne razmere in po potrebi sprejeli nadaljnje ukrepe.

(b) Ukrep pomembno zmanjša ogroženost stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela

(55) Kot je opisano zgoraj, je padec borznih indeksov po 20. februarju 2020 v nekaterih državah še vedno na podobni ravni, kot je bila zabeležena junija ali septembra 2020, čeprav se je uspešnost trgov nedavno izboljšala zaradi spodbudnih novic o razvoju cepiv. Poleg tega je ponovno zvišanje cen v EU znatno manjše v primerjavi z uspešnostjo drugih svetovnih gospodarstev, npr. NIKKEI 225, S&P 500 ali CSI 300. Na mnoge sektorje še vedno vplivajo razni dejavniki tveganja, na primer delnice finančnega sektorja imajo še vedno nizko vrednost in so zelo razpršene med glavnimi kreditnimi institucijami EU. V tem okolju lahko prodaja na kratko in naraščanje pomembnih neto kratkih pozicij poveča pritisk na prodajo in negativne trende, ki lahko povečajo ogroženost, kar lahko zelo škodljivo vpliva na finančno stabilnost finančnih institucij in družb iz drugih sektorjev.

(56) V tem smislu bi se brez podaljšanja tega ukrepa za dodatne tri mesece pristojni nacionalni organi in organ ESMA spopadali z omejenimipodatki, ki bi zmanjšali njihovo sposobnost za odpravljanje morebitnih negativnih učinkov na gospodarstvo in nazadnje na finančno stabilnost Unije kot celote.

(57) Podaljšani ukrep organa ESMA za začasno znižanje pragov za poročanje o neto kratkih pozicijah učinkovito odpravlja ogroženost stabilnosti delov ali celotnega finančnega sistema Unije pristojnim nacionalnim organom z zmanjšanjem omejitev podatkov in povečanjem sposobnosti pristojnih nacionalnih organov za zmanjšanje prihodnje ogroženosti v zgodnji fazi.

(c) Izboljšanje sposobnosti pristojnih organov za spremljanje ogroženosti

(58) V običajnih tržnih razmerah pristojni nacionalni organi spremljajo vsako ogroženost, ki je lahko posledica prodaje na kratko in naraščanja neto kratkih pozicij, z nadzornimi orodji, ki jih določa zakonodaja Unije, zlasti z obveznostmi poročanja glede neto kratkih pozicij iz Uredbe (EU) št. 236/2012 (19).

(59) Vendar morajo pristojni nacionalni organi in organ ESMA zaradi trenutnih tržnih razmer okrepiti spremljanje skupnih neto kratkih pozicij v delnicah, uvrščenih v trgovanje na reguliranih trgih. V ta namen in glede na nadaljnjo negotovost v zvezi z razvojem pandemije bolezni covid-19 je še vedno pomembno, da pristojni nacionalni organi še naprej zbirajo informacije o naraščanju neto kratkih pozicij v najzgodnejši možni fazi, preden te dosežejo raven 0,2 % izdanega kapitala, določeno v členu 5(2) Uredbe (EU) št. 236/2012.

(60) To kaže dejstvo, da se kljub povečanjem cen od novembra 2020 delež delnic z neto kratko pozicijo med 0,1 % in 0,2 % od marca 2020 ni bistveno zmanjšal (20) ter je še vedno povprečno za 12 % večji kot pri skupnih neto kratkih pozicijah, podobno kot septembra. Zato je mogoče sklepati, da je delež neto kratkih pozicij med 0,1 % in 0,2 %, o katerih je bilo treba poročati zaradi nižjega praga za priglasitev, ki ga je uvedel organ ESMA, še naprej pomemben delež skupnih neto kratkih pozicij.

(61) S podaljšanim ukrepom organa ESMA se bo zato ohranila izboljšana sposobnost, da pristojni nacionalni organi čim prej obravnavajo vsako ugotovljeno ogroženost, kar bo njim in organu ESMA omogočilo, da pravočasno ukrepajo v primeru ogroženosti pravilnega delovanja trgov in finančne stabilnosti, če se pojavijo kakršni koli znaki izjemnih tržnih razmer.

5. UKREPI NE POVZROČAJO TVEGANJA REGULATORNE ARBITRAŽE (ČLEN 28(3)(b) UREDBE (EU) št. 236/2012)

(62) Organ ESMA naj ob sprejetju ali podaljšanju ukrepa na podlagi člena 28 Uredbe (EU) št. 236/2012 upošteva, ali ukrep povzroča tveganje regulatorne arbitraže.

(63) Ker se podaljšani ukrep organa ESMA nanaša na obveznosti poročanja udeležencev na trgu glede vseh delnic, uvrščenih v trgovanje na reguliranih trgih v Uniji, se bo z njim zagotovil enoten prag za poročanje za vse pristojne nacionalne organe, kar bo zagotovilo enake konkurenčne pogoje za vse udeležence na trgu iz Unije in zunaj nje pri trgovanju z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranih trgih v Uniji.

6. UKREP ORGANA ESMA NIMA NEGATIVNEGA VPLIVA NA UČINKOVITOST FINANČNIH TRGOV, VKLJUČNO Z ZMANJŠANJEM LIKVIDNOSTI NA TEH TRGIH ALI USTVARJANJEM NEGOTOVOSTI ZA UDELEŽENCE NA TRGIH, KI BI BILI NESORAZMERNI Z NJEGOVIMI KORISTMI (ČLEN 28(3)(c) UREDBE (EU) št. 236/2012).

(64) Organ ESMA mora oceniti, ali ima ukrep negativne učinke, ki bi bili nesorazmerni v primerjavi z njegovimi koristmi.

(65) Organ ESMA meni, da je primerno, da pristojni nacionalni organi skrbno spremljajo razvoj neto kratkih pozicij, preden začnejo razmišljati o sprejetju morebitnih bolj radikalnih ukrepov. Ugotavlja, da običajni pragovi za poročanje (0,2 % izdanega kapitala) v sedanjih izjemnih tržnih razmerah morda niso ustrezni za pravočasno prepoznavanje trendov in dejanske ogroženosti.

(66) Čeprav je uvedba okrepljene obveznosti poročanja morda dodatno obremenila poročevalce, so ti zdaj že prilagodili svoje notranje sisteme uporabi sklepov (EU) 2020/525, (EU) 2020/1123 in (EU) 2020/1689, zato se ne pričakuje, da bo ta podaljšani ukrep dodatno vplival na stroške poročevalcev v zvezi z zagotavljanjem skladnosti. Poleg tega ne bo omejil sposobnosti udeležencev na trgu za sklepanje ali povečanje njihovih kratkih pozicij v delnicah. Posledično tako ne bo vplival na učinkovitost trga.

(67) Ta podaljšani ukrep v primerjavi z drugimi možnimi in bolj radikalnimi ukrepi naj ne bi vplival na likvidnost trga, saj se zaradi povečane obveznosti poročanja za omejeno skupino udeležencev na trgu naj ne bi spremenile njihove strategije trgovanja in s tem njihova udeležba na trgu. Poleg tega namen ohranjene izjeme, predvidene za dejavnosti vzdrževanja trga in programe stabilizacije, ni povečati breme za subjekte, ki zagotavljajo pomembne storitve v smislu zagotavljanja likvidnosti in zmanjševanja nestanovitnosti, kar je v trenutnih okoliščinah še posebno pomembno.

(68) Glede področja uporabe podaljšanega ukrepa organ ESMA meni, da se z njegovim omejevanjem na enega ali več sektorjev ali na katero koli podskupino izdajateljev morda ne bi dosegel želeni rezultat. Na podlagi velikih padcev cen, zabeleženih po izbruhu pandemije bolezni covid-19, številnih delnic (in sektorjev), na katere je to vplivalo, ter stopnje medsebojne povezanosti gospodarstev EU in mest trgovanja je mogoče sklepati, da bo vseevropski ukrep pri zagotavljanju tržnih informacij pristojnim nacionalnim organom v zgodnji fazi verjetno učinkovitejši od sektorskega ukrepa.

(69) Glede ustvarjanja negotovosti na trgu se z ukrepom ne uvajajo nove regulativne obveznosti, saj se z znižanjem zadevnega praga spreminja le običajna obveznost poročanja, ki velja že od leta 2012. Organ ESMA tudi poudarja, da je podaljšani ukrep še naprej omejen na poročanje o delnicah, uvrščenih v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, da se zajamejo pozicije, pri katerih je dodatno poročanje najpomembnejše.

(70) Organ ESMA zato meni, da taka okrepljena obveznost glede preglednosti naj ne bi imela negativnega vpliva na učinkovitost finančnih trgov ali na vlagatelje, ki je nesorazmeren z njenimi koristmi, in naj ne bi ustvarjala negotovosti na finančnih trgih.

(71) Glede trajanja ukrepa organ ESMA meni, da je njegovo podaljšanje za nadaljnje tri mesece upravičeno glede na trenutno razpoložljive informacije in preostale splošne negotove napovedi glede na pandemijo bolezni covid-19. Organ ESMA načrtuje ponovno vzpostavitev običajne obveznosti poročanja takoj, ko se razmere izboljšajo, vendar hkrati ne more ovreči možnosti podaljšanja ukrepa, če se razmere poslabšajo ali če bodo trgi še naprej v negotovem položaju.

(72) Na podlagi navedenega organ ESMA od tega dne meni, da je ta sklep o podaljšanju začasnega ukrepa za povečano preglednost nad neto kratkimi pozicijami sorazmeren glede na še naprej neugodne okoliščine.

7. POSVETOVANJE IN PRIGLASITEV (ČLEN 28(4) IN (5) UREDBE (EU) št. 236/2012)

(73) Organ ESMA se je posvetoval z Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB). Ta sprejetju predlaganega sklepa ni ugovarjal.

(74) Organ ESMA je pristojnim nacionalnim organom priglasil predlagani sklep.

(75) Podaljšani ukrep organa ESMA se bo začel uporabljati 19. decembra 2020 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1 Opredelitev pojmov Za namene tega sklepa izraz „regulirani trg“ pomeni regulirani trg, kot je naveden v členu 4(1)(21) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (21).

Člen 2 Začasne dodatne obveznosti glede preglednosti 1. Fizična ali pravna oseba, ki ima neto kratko pozicijo v izdanem kapitalu družbe, katere delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, mora vsakič, ko pozicija doseže zadevni prag za priglasitev iz odstavka 2 tega člena ali pade pod ta prag, v skladu s členoma 5 in 9 Uredbe (EU) št. 236/2012 to priglasiti ustreznemu pristojnemu organu. 2. Zadevni prag za priglasitev je 0,1 % izdanega kapitala zadevne družbe in vsak 0,1 % nad tem.

Člen 3 Izjeme 1. V skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 236/2012 začasne dodatne obveznosti glede preglednosti iz člena 2 ne veljajo za delnice, uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, če je njihovo glavno mesto trgovanja v tretji državi. 2. V skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 236/2012 se začasne dodatne obveznosti glede preglednosti iz člena 2 ne uporabljajo za transakcije, izvedene zaradi dejavnosti vzdrževanja trga. 3. Začasne dodatne obveznosti glede preglednosti iz člena 2 se ne uporabljajo za neto kratke pozicije v zvezi z izvajanjem stabilizacije iz člena 5 Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (22).

Člen 4 Začetek veljavnosti in uporaba Ta sklep začne veljati 19. decembra 2020. Uporablja se od datuma njegovega začetka veljavnosti, in sicer tri mesece.

V Parizu, 16. decembra 2020 Za odbor nadzornikov Steven MAIJOOR Predsednik

(1) UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

(2) UL L 86, 24.3.2012, str. 1.

(3) UL L 274, 9.10.2012, str. 1.

(4) UL L 116, 15.4.2020, str. 5.

(5) UL L 245, 30.7.2020, str. 17.

(6) UL L 379, 13.11.2020, str. 60.

(7) Na voljo na:https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/autumn_20_forecast.pdf.

(8) Evropska gospodarska napoved, stran 40.

(9) Evropska gospodarska napoved, stran 49.

(10) Na voljo na:https://www.pfizer.com/news/press-release/press-release-detail/pfizer-and-biontech-announce-vaccine-candidate-against.

(11) Na voljo na:https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

(12) Na voljo na:https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

(13) Z indeksom VSTOXX se meri vgrajena nestanovitnost na podlagi cen opcij Eurostoxx 50.

(14) Indeks VIX se izračuna z uporabo srednje vrednosti ponujene cene opcij/prodajne kotacije v realnem času indeksa S&P 500 (SPX).

(15) Glej tudi razdelek 4(c).

(16) Evropska gospodarska napoved, stran 61.

(17) https://www.ecb.europa.eu/pub/financial-stability/fsr/html/ecb.fsr201911~facad0251f.en.html.

(18) V Italiji je bil ukrep odpravljen 18. maja.

(19) Glej člen 5 Uredbe (EU) št. 236/2012.

(20) Za obdobje od 31. avgusta do 4. septembra zaradi tehničnih težav manjkajo poročila o dnevnih neto kratkih pozicijah iz Danske.

(21) Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

(22) Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (UL L 173, 12.6.2014, str. 1).