Direktiva Sveta

z dne 18. septembra 1989

o dopolnitvi in spremembi Direktive 76/116/EGS v zvezi z mikrohranili borom, kobaltom, bakrom, železom, manganom, molibdenom in cinkom, ki jih vsebujejo gnojila

(89/530/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 100a Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije [1],

v sodelovanju z Evropskim parlamentom [2],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [3],

ker je treba sprejeti ukrepe za postopno vzpostavitev notranjega trga v obdobju, ki se izteče 31. decembra 1992; ker notranji trg obsega območje brez notranjih meja, na katerem je zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala;

ker so v Direktivi Sveta 76/116/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili [4], kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 89/284/EGS [5], predpisana pravila za trženje gnojil EGS; ker se je izkazalo, da je treba razširiti to direktivo, da bo v njej zajeto sedem mikrohranil (bor, kobalt, baker, železo, mangan, molibden in cink), ki jih vsebujejo ta gnojila;

ker Direktiva 76/116/EGS odslej velja za topna gnojila ali tekočine, vsebujoče eno ali več mikrohranil, ki se tržijo posamezno ali kot mešanice, in za nekatera kelatna mikrohranila;

ker je treba direktive o gnojilih stalno razvijati in sproti ažurirati, kar zadeva prilagajanje izdelkov, ki so našteti v prilogah k tem direktivam, znanstvenemu in tehničnemu napredku; ker je zaradi tega treba razširiti naloge odbora iz Direktive 76/116/EGS,

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

1. Trdna in tekoča gnojila, našteta v Poglavju A Priloge, ki vsebujejo le enega od naslednjih mikrohranil: bor, kobalt, baker, železo, mangan, molibden ali cink in izpolnjujejo zahteve opredeljenega Poglavja A, se lahko označijo z "GNOJILO EGS".

2. Mešanice dveh ali več gnojil iz odstavka 1, ki vsebujejo vsaj dve različni mikrohranili, se lahko označijo z "GNOJILO EGS", če izpolnjujejo zahteve Poglavja B Priloge.

Člen 2

Gnojila EGS, ki so v skladu z členom 1, morajo biti pakirana.

Člen 3

1. Vsebnost enega ali več naslednjih mikrohranil: bora, kobalta, bakra, železa, mangana, molibdena ali cinka v gnojilih EGS, naštetih v Prilogi I k Direktivi 76/116/EGS, se navede, če sta izpolnjena naslednja pogoja:

(a) mikrohranila se dodajo in so navzoča vsaj v najmanjših količinah, določenih v Poglavjih C in D Priloge k tej direktivi;

(b) gnojila EGS morajo še naprej izpolnjevati zahteve Priloge I k Direktivi 76/116/EGS.

2. Kadar so mikrohranila običajne sestavine surovin, namenjenih za zagotavljanje glavnih in sekundarnih hranil, je njihova navedba možna, če so navzoča vsaj v najmanjših količinah, določenih v Poglavjih C in D Priloge k tej direktivi.

Člen 4

Gnojila, ki so zajeta v tej direktivi, se zaradi prepoznavanja obvezno označujejo:

(a) "GNOJILO EGS" z velikimi črkami,

(b) oznaka vrste gnojila:

- ali v skladu s Poglavjem A Priloge,

- ali kot tipska oznaka "mešanica mikrohranil", ki ji sledijo imena navzočih mikrohranil ali njihovi kemični simboli,

- ali v skladu s Prilogo I k Direktivi 76/116/EGS z dodajanjem tipske oznake:

"z mikrohranili"

ali

"z", ki mu sledi ime ali imena navzočih mikrohranil ali njihovi kemični simboli.

Tipski oznaki naj sledijo samo števila, s katerimi so navedene vsebnosti glavnih in sekundarnih hranil, ki so zajeti v Direktivi 76/116/EGS.

Kadar je navzočih več mikrohranil, se naštejejo po abecednem vrstnem redu njihovih kemičnih simbolov: B, Co, Cu, Fe, Mn, Mo, Zn;

(c) zajamčena vsebnost vsakega hranila in zajamčena vsebnost, izražena kot oblike in/ali topnosti, kadar so določene v prilogah k Direktivi 76/116/EGS, in za vsako navzočo mikrohranilo, kakor je zahtevano v členu 6;

(d) kadar je celo mikrohranilo ali njegov del kemično povezan z organsko molekulo, imenu tega elementa sledi ena od naslednjih označb:

- "kelatirano z…" (ime kelatnega reagenta ali njegova okrajšava iz Poglavja E(1) Priloge),

- "kompleksirano z…" (ime kompleksirajočega reagenta iz Poglavja E(2) Priloge).

Vsebnost mikrohranila se izraža kot masni odstotek v celih številkah ali po potrebi z eno decimalko za gnojila, ki vsebujejo le eno mikrohranilo (Poglavje A Priloge). Če gnojila vsebujejo več mikrohranil, je lahko število decimalnih mest za neki element tolikšno, kolikšno je prikazano v Poglavjih B, C in D Priloge.

Vsebnost mikrohranil se izraža z besedami in tudi ustreznimi kemičnimi simboli.

Na oznako na embalaži ali spremne dokumente v zvezi z izdelki, ki so navedeni v Poglavjih A in B Priloge, se pod obveznimi ali izbirnimi navedbami vpiše naslednje:

"Uporabljajte samo, kadar je nujno. Ne presezite ustreznih odmerkov."

Člen 5

Države članice lahko na svojem ozemlju zahtevajo, ne da bi pri tem ovirale trgovino ali vplivale na odgovornost osebe, ki je odgovorna za trženje, da se navedejo odmerki in pogoji uporabe, prilagojeni tlem in rastnim razmeram, pri katerih se uporablja gnojilo. Ti podatki morajo biti jasno ločeni od obveznih navedb iz člena 4.

Člen 6

Države članice zahtevajo, da se vsebnost mikrohranil v gnojilih EGS, ki so dana v promet, navede v obliki elementov (B, Co, Cu, Fe, Mn, Mo, Zn).

Vsebnost mikrohranil v gnojilu se navede tako:

(a) za gnojila iz člena 1(1): v skladu z zahtevami, določenimi v Poglavju A (stolpec 6) Priloge;

(b) za gnojila iz člena 1(2) in člena 3 se navedeta:

- celotna vsebnost, izražena kot masni odstotek, in

- vodotopna vsebnost, izražena kot masni odstotek gnojila, kadar je tako topne vsaj polovica celotne vsebnosti.

Kadar je mikrohranilo popolnoma topno v vodi, se navede le vsebnost, topna v vodi.

Vsebnost mikrohranil v gnojilu se določi po pogojih, določenih v analitskih metodah iz člena 8 Direktive 76/116/EGS.

Kadar je mikrohranilo kemično povezano z organsko molekulo, se vsebnost v gnojilu navede takoj za vodotopno vsebnostjo, kot masni odstotek, ki mu sledi eden od izrazov: "kelatirano z" ali "kompleksirano z", z imenom organske molekule iz Poglavja E Priloge. Ime organske molekule se lahko nadomesti z njenimi začetnicami.

Člen 7

Dovoljeno odstopanje v zvezi z navedeno vsebnostjo mikrohranil je:

- 0,4 %, izraženo absolutno za vsebnost, ki presega 2 %,

- petina navedene vrednosti za vsebnost, ki ne presega 2 %.

Člen 8

Člen 9(1) Direktive 76/116/EGS se nadomesti z naslednjim:

"Spremembe, ki so potrebne za prilagajanje prilog tehničnemu napredku, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 11.

Kadar se sprejmejo take spremembe, se gnojilo vključi le, če:

(a) ne vpliva škodljivo na zdravje ljudi in živali ali na okolje;

(b) učinkovito zagotavlja hranila v skladu s potrebami določenega pridelka ali v skladu z razmerami za rast določene kulture."

Člen 9

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, v osemnajstih mesecih po njeni notifikaciji. O tem takoj obvestijo Komisijo.

2. Države članice predložijo Komisiji besedila predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 10

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 18. septembra 1989

Za Svet

Predsednica

E. Cresson

[1] UL C 304, 29.11.1988, str. 8.

[2] UL C 47, 20.2.1989, str. 75, in Odločba z dne 15. septembra 1989 (še ni objavljena v Uradnem listu).

[3] UL C 102, 24.4.1989, str. 9.

[4] UL L 24, 30.1.1976, str. 21.

[5] UL L 111, 22.4.1989, str. 34.

--------------------------------------------------

PRILOGA

POGLAVJE A

GNOJILA, KI VSEBUJEJO LE ENO MIKROHRANILO

Opomba 1:

Kelatni reagenti so lahko označeni s kraticami, kakor je opisano v Poglavju E.

Opomba 2:

Če proizvod ne pušča trdnega preostanka po raztapljanju v vodi, se lahko opiše kot "za raztapljanje".

Opomba 3:

Kadar je mikrohranilo navzoče v kelatirani obliki, naj se navede stopnjo pH, pri kateri je zagotovljena sprejemljiva stabilnost kelatne frakcije.

Št. | Tipska oznaka | Podatki o metodi pridobivanja in osnovne sestavine | Najmanjša vsebnost mikrohranila (masni odstotek) Podatki o izražanju hranil Druge zahteve | Drugi podatki ali tipske oznake | Deklarirana vsebnost mikrohranila Topnost Druga merila |

1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |

BOR

1a | Borova kislina | Produkt, pridobljen z delovanjem kisline na borat | 14 % B, topnega v vodi | Lahko se dodajo običajna trgovska imena. | Bor (B), topen v vodi |

1b | Natrijev borat | Kemijsko pridobljen produkt z natrijevim boratom kot osnovno sestavino | 10 % B, topnega v vodi | Lahko se dodajo običajna trgovska imena. | Bor (B), topen v vodi |

1c | Kalcijev borat | Produkt, pridobljen deloma iz kolemanita ali pandermita s kalcijevim boratom kot osnovno sestavino | 7 % skupnega B Velikost delcev: vsaj 98 % jih gre skozi sito z 0,063-milimetrskimi luknjicami | Lahko se dodajo običajna trgovska imena. | Skupni bor (B) |

1d | Borov etanol amin | Produkt, pridobljen z reakcijo med borovo kislino in etanol aminom | 8 % B, topnega v vodi | | Bor (B), topen v vodi |

1e | Borirano gnojilo v raztopini ali suspenziji | Produkt, pridobljen z raztapljanjem ali suspenziranjem tipov 1a, 1b in 1d v vodi | 2 % B, topnega v vodi | | Bor (B), topen v vodi |

KOBALT

2a | Kobaltova sol | Produkt, pridobljen kemijsko z mineralno soljo kobalta kot osnovno sestavino | 19 % Co, topnega v vodi | Oznaka mora vključevati ime kombiniranega mineralnega aniona. | Kobalt (Co), topen v vodi |

2b | Kobaltov kelat | Produkt, pridobljen s kemijsko kombinacijo kobalta s kelatnim reagentom | 2 % Co, topnega v vodi, od tega vsaj 8/10 kelatiranega | Lastnosti kelatnega reagenta | Kobalt (Co), topen v vodi Kelatirani kobalt (Co) |

2c | Raztopina kobaltove-ga gnojila | Produkt, pridobljen z raztapljanjem tipov 2a in/ali 2b v vodi | 2 % Co, topnega v vodi | Oznaka mora vključevati ime kombiniranega mineralnega aniona in/ali lastnosti kelatnega reagenta | Kobalt (Co), topen v vodi Kelatirani kobalt (Co) |

BAKER

3a | Bakrova sol | Produkt, pridobljen kemijsko z mineralno soljo bakra kot osnovno sestavino | 20 % Cu, topnega v vodi | Oznaka mora vključevati ime kombiniranega aniona. | Baker (Cu), topen v vodi |

3b | Bakrov oksid | Produkt, pridobljen kemijsko z bakrovim oksidom kot osnovno sestavino | 70 % skupnega Cu Velikost delcev: vsaj 98 % jih gre skozi sito z 0,063-milimetrskimi luknjicami | | Skupni baker (Cu) |

3c | Bakrov hidroksid | Produkt, pridobljen kemijsko z bakrovim hidroksidom kot osnovno sestavino | 45 % skupnega Cu Velikost delcev: vsaj 98 % jih gre skozi sito z 0,063-milimetrskimi luknjicami | | Skupni baker (Cu) |

3d | Bakrov kelat | Produkt, pridobljen s kemijsko kombinacijo bakra s kelatnim reagentom | 9 % Cu, topnega v vodi, od tega je vsaj 8/10 kelatiranega | Lastnosti kelatnega reagenta | Baker (Cu), topen v vodi Kelatirani baker (Cu) |

3e | Gnojilo na podlagi bakra | Produkt, pridobljen z mešanjem tipov 3a, 3b, 3c ali 3d in po potrebi polnilo, ki ni hranilo | 5 % skupnega Cu Velikost delcev: vsaj 98 % jih gre skozi sito z 0,063-milimetrskimi luknjicami | Lastnosti kelatnega reagenta | Skupni baker (Cu) Baker (Cu), topen v vodi, če ga je vsaj četrtino skupnega. Kelatirani baker (Cu) |

3f | Raztopina bakrovega gnojila | Produkt, pridobljen z raztapljanjem tipov 3a in/ali 3d v vodi | 3 % Cu, topnega v vodi | Lastnosti kelatnega reagenta | Baker (Cu), topen v vodi, katerega del je kelatirani baker (Cu) |

ŽELEZO

4a | Železova sol | Produkt, pridobljen kemijsko z mineralno soljo železa (Fe II) kot osnovno sestavino | 12 % Fe, topnega v vodi | Oznaka mora vključevati ime kombiniranega aniona. | Železo (Fe), topno v vodi |

4b | Železov kelat | Produkt, pridobljen s kemijsko kombinacijo železa s kelatnim reagentom | 5 % Fe, topnega v vodi, od tega vsaj 8/10 kelatiranega | Lastnosti kelatnega reagenta | Železo (Fe), topno v vodi Kelatirano železo (Fe) |

4c | Raztopina železovega gnojila | Produkt, pridobljen z raztapljanjem tipov 4a in/ali 4b v vodi | 2 % Fe, topnega v vodi | Lastnosti kelatnega reagenta | Železo (Fe), topno v vodi Kelatirano železo (Fe) |

MANGAN

5a | Manganova sol | Produkt, pridobljen kemijsko z mineralno soljo mangana (II) kot osnovno sestavino | 17 % Mn, topnega v vodi | Oznaka mora vključevati ime kombiniranega aniona. | Mangan (Mn), topen v vodi |

5b | Manganov kelat | Produkt, pridobljen s kemijsko kombinacijo mangana s kelatnim reagentom | 5 % Mn, topnega v vodi, od tega vsaj 8/10 kelatiranega | Lastnosti kelatnega reagenta | Mangan (Mn), topen v vodi Kelatirani mangan (Mn) |

5c | Manganov oksid | Produkt, pridobljen kemijsko z manganovimi oksidi kot osnovnimi sestavinami | 40 % skupnega Mn Velikost delcev: vsaj 80 % jih gre skozi sito z 0,063-milimetrskimi luknjicami | | Skupni mangan (Mn) |

5d | Gnojilo na podlagi mangana | Produkt, pridobljen z mešanjem tipov 5a in 5c | 17 % skupnega Mn | | Skupni mangan (Mn) Mangan (Mn), topen v vodi, če ga je vsaj četrtino skupnega. |

5e | Raztopina mangano-vega gnojila | Produkt, pridobljen z raztapljanjem tipov 5a in/ali 5b v vodi | 3 % Mn, topnega v vodi | Lastnosti kelatnega reagenta | Mangan (Mn), topen v vodi Kelatirani mangan (Mn) |

MOLIBDEN

6a | Natrijev molibdat | Produkt, pridobljen kemijsko z natrijevim molibdatom kot osnovno sestavino | | 35 % Mo, topnega v vodi | Molibden (Mo), topen v vodi |

6b | Amonijev molibdat | Produkt, pridobljen kemijsko z amonijevim molibdatom kot osnovno sestavino | 50 % Mo, topnega v vodi | | Molibden (Mo), topen v vodi |

6c | Gnojilo na podlagi molibdena | Produkt, pridobljen z mešanjem tipov 6a in 6b | 35 % Mo, topnega v vodi | | Molibden (Mo), topen v vodi |

6d | Raztopina molibdenovega gnojila | Produkt, pridobljen z raztapljanjem tipov 6a in/ali 6b v vodi | 3 % Mo, topnega v vodi | | Molibden (Mo), topen v vodi |

CINK

7a | Cinkova sol | Produkt, pridobljen kemijsko z mineralno soljo cinka kot osnovno sestavino | 15 % Zn, topnega v vodi | Oznaka mora vključevati ime kombiniranega aniona. | Cink (Zn), topen v vodi |

7b | Cinkov kelat | Produkt, pridobljen s kemijsko kombinacijo cinka s kelatnim reagentom | 5 % Zn, topnega v vodi | Lastnosti kelatnega reagenta | Cink (Zn), topen v vodi Kelatirani cink (Zn) |

7c | Cinkov oksid | Produkt, pridobljen kemijsko s cinkovim oksidom kot osnovno sestavino | 70 % skupnega Zn | | Skupni cink (Zn) |

7d | Gnojilo na podlagi cinka | Produkt, pridobljen z mešanjem tipov 7a in 7b | 30 % skupnega Zn | | Skupni cink (Zn) Cink (Zn), topen v vodi, če ga je vsaj četrtino skupnega. |

7e | Raztopina cinkovega gnojila | Produkt, pridobljen z raztapljanjem tipov 7a in 7b v vodi | 3 % Zn, topnega v vodi | Lastnosti kelatnega reagenta | Cink (Zn), topen v vodi Kelatirani cink (Zn) |

MINIMALNA VSEBNOST MIKROHRANIL, MASNI ODSTOTEK GNOJILA

POGLAVJE B

TRDNE ALI TEKOČE MEŠANICE MIKROHRANIL

| Kadar je mikrohranilo navzoče v: |

izključno mineralni obliki | kelatirani ali kompleksirani obliki |

Za mikrohranilo: | | |

bor (B) | 0,2 | 0,2 |

kobalt (Co) | 0,02 | 0,02 |

baker (Cu) | 0,5 | 0,1 |

železo (Fe) | 2,0 | 0,3 |

mangan (Mn) | 0,5 | 0,1 |

molibden (Mo) | 0,02 | — |

cink (Zn) | 0,5 | 0,1 |

Najmanjša skupna vsebnost mikrohranil v trdni mešanici: 5 % mase gnojila.

Najmanjša skupna vsebnost mikrohranil v tekoči mešanici: 2 % mase gnojila.

POGLAVJE C

GNOJILA EGS, KI VSEBUJEJO GLAVNA IN/ALI SEKUNDARNA HRANILA Z MIKROHRANILI, KI SE UPORABLJAJO ZA GNOJENJE SKOZI TLA

| Za poljščine ali travinje | Za hortikulturo |

Bor (B) | 0,01 | 0,01 |

Kobalt (Co) | 0,002 | — |

Baker (Cu) | 0,01 | 0,002 |

Železo (Fe) | 0,5 | 0,02 |

Mangan (Mn) | 0,1 | 0,01 |

Molibden (Mo) | 0,001 | 0,001 |

Cink (Zn) | 0,01 | 0,002 |

POGLAVJE D

GNOJILA EGS, KI VSEBUJEJO GLAVNA IN/ALI SEKUNDARNA HRANILA Z MIKROHRANILI ZA FOLIRANO GNOJENJE

Bor (B) | 0,01 |

Kobalt (Co) | 0,002 |

Baker (Cu) | 0,002 |

Železo (Fe) | 0,02 |

Mangan (Mn) | 0,01 |

Molibden (Mo) | 0,001 |

Cink (Zn) | 0,002 |

POGLAVJE E

SEZNAM ODOBRENIH ORGANSKIH KOMPLEKSIRAJOČIH REAGENTOV ZA MIKROHRANILA

Opredelitev kompleksiranih mikrohranil

V tej direktivi so kompleksirana mikrohranila opredeljena kot kombinacije, v katerih je kovina navzoča v obliki:

- kelatnega produkta

- kompleksiranega produkta

Odobreni produkti

1. Kelatni reagenti:

natrijeve, kalijeve ali amonijeve kisline ali soli:

etilen-diamin-tetraetanojske kisline: | EDTA | C10H16O8N2 |

dietilen-triamin-pentaetanojske kisline: | DPTA | C14H23O10N3 |

etilen-diamin-di (O-hidroksifenil-etanojske) kisline: | EDDHA | C18H20O6N2 |

hidroksi-2-etilen-diamin-trietanojske kisline: | HEEDTA | C10H18O7N2 |

etildiamin-di (O-hidroksi P-metil fenil) etanojske kisline: | EDDHMA | C20H24N2O6 |

etilen-diamin-di (5-karboksi-2-hidroksifenil) etanojske kisline: | EDDCHA | C20H20O10N2 |

2. Kompleksirajoči reagenti [1]

[1] Seznam se bo sestavil naknadno.

--------------------------------------------------