UREDBA (EU) 2020/493 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 30. marca 2020

o sistemu za lažne in prave dokumente na spletu (FADO) ter razveljavitvi Skupnega ukrepa Sveta 98/700/PNZ

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 87(2)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski sistem slikovnega arhiviranja lažnih in pravih dokumentov na spletu (FADO) je bil vzpostavljen s Skupnim ukrepom Sveta 98/700/PNZ (4) v okviru generalnega sekretariata Sveta. Sistem FADO je bil vzpostavljen, da bi olajšal izmenjavo informacij o pravih dokumentih in znanih načinih izdelave lažnih dokumentov med organi držav članic. Sistem FADO zagotavlja elektronsko shranjevanje, hitro izmenjavo in potrjevanje informacij o pravih in lažnih dokumentih. Ker je odkrivanje lažnih dokumentov pomembno tudi za državljane, organizacije in podjetja, je generalni sekretariat Sveta prave dokumente objavil tudi v javnem registru pravih potnih listin in osebnih dokumentov na spletu, imenovanem PRADO.

(2) Ker je upravljanje sistema FADO zastarelo in bi ga bilo treba prilagoditi institucionalnemu okviru, določenem s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU), bi bilo treba Skupni ukrep 98/700/PNZ razveljaviti in nadomestiti z novim, posodobljenim instrumentom.

(3) Ta uredba je potrebna nova pravna podlaga za upravljanje sistema FADO.

(4) Zlorabe dokumentov lahko naposled ogrozijo notranjo varnost območja Unije. Uporaba sistema FADO kot sistema za elektronsko shranjevanje z opisom možnih prepoznavnih znakov tako pravih kot lažnih dokumentov je pomembno orodje za boj proti zlorabam dokumentov, zlasti na zunanjih mejah. Ker sistem FADO prispeva k ohranjanju visoke ravni varnosti na območju Unije, saj podpira policijo, mejne policiste in druge organe kazenskega pregona držav članic pri boju proti zlorabam dokumentov, je sistem FADO pomembno orodje za izvajanje schengenskega pravnega reda.

(5) Čeprav se lažni dokumenti in zlorabe identitete pogosto odkrijejo na zunanjih mejah, je boj proti lažnim dokumentom eno od področij policijskega sodelovanja. Lažni dokumenti so izmišljeni dokumenti, dokumenti, ki so bili prenarejeni, in dokumenti, ki so bili ponarejeni. Uporaba lažnih dokumentov v območju Unije je v zadnjih letih v znatnem porastu. Zlorabe dokumentov in identitete vključujejo izdelavo in uporabo lažnih dokumentov ter uporabo pravih dokumentov, pridobljenih s preslepitvijo. Lažni dokumenti so večnamensko kriminalno orodje, ker jih je mogoče večkratno uporabiti za različne kriminalne dejavnosti, vključno s pranjem denarja in terorizmom. Tehnike izdelovanja lažnih dokumentov so vse bolj prefinjene, zato so potrebne visokokakovostne informacije o možnih prepoznavnih znakih, zlasti o zaščitnih elementih in značilnostih zlorab, in pogosto posodabljanje teh informacij.

(6) Sistem FADO bi moral vsebovati informacije o vseh vrstah pravih potnih listin, osebnih dokumentov, dokumentov o prebivanju in osebnem stanju, vozniških ter prometnih dovoljenj, ki jih izdajo države članice, ter prepustnic, ki jih izda Unija, ter o lažnih različicah takih dokumentov, ki jih imajo. Možno bi moralo biti, da sistem FADO vsebuje informacije o drugih povezanih uradnih dokumentih, zlasti informacije, ki se predložijo vlogam za uradne dokumente, ki jih izdajo države članice, ter o lažnih različicah teh dokumentov. Prav tako bi moralo biti možno, da sistem FADO vsebuje informacije o vseh vrstah pravih potnih listin, osebnih dokumentov, dokumentov o prebivanju in osebnem stanju, vozniških ter prometnih dovoljenj ter drugih zadevnih uradnih dokumentov, zlasti informacije, ki se predložijo vlogam za uradne dokumente, ki jih izdajo tretje strani, kot so tretje države, ozemeljske enote, mednarodne organizacije in drugi subjekti, za katere velja mednarodno pravo, ter o lažnih različicah teh dokumentov.

(7) Osebne podatke v sistemu FADO bi bilo treba obdelovati samo v obsegu, kot je nujno potreben za namene upravljanja sistema FADO. Neposredna posledica namena, zaradi katerega je bil ustvarjen sistem FADO, je, da bi bilo treba v sistem FADO shranjevati le omejene informacije, ki se nanašajo na določeno ali določljivo osebo. Sistem FADO bi moral vsebovati osebne podatke v obliki podobe obraza ali alfanumeričnih informacij le, če so povezani z varnostnimi elementi ali načinom izdelave lažnega dokumenta. Možno bi moralo biti, da se taki omejeni osebni podatki shranjujejo v obliki različnih elementov, navedenih v vzorcih pravih dokumentov, ali v obliki psevdonimiziranih podatkov v pravih ali lažnih dokumentih. Evropska agencija za mejno in obalno stražo (v nadaljnjem besedilu: Agencija), ki jo ureja Uredba (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta (5), bi morala sprejeti potrebne ukrepe za psevdonimizacijo vseh elementov osebnih podatkov, ki niso potrebni v zvezi z nameni, za katere se podatki obdelujejo v skladu z načelom zmanjšanja količine podatkov. V sistemu FADO ne bi smelo biti možno iskati nobenih elementov osebnih podatkov, niti prek njega identificirati nobene fizične osebe brez uporabe dodatnih podatkov. Sistem FADO se ne bi smel uporabljati za identifikacijo fizične osebe.

(8) Kakršna koli obdelava osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice v okviru te uredbe, bi morala biti v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ali Direktivo (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (7), kot je primerno.

(9) Države članice lahko ohranijo ali razvijejo lastne nacionalne sisteme, ki vsebujejo informacije o pravih in lažnih dokumentih, vendar bi morale Agenciji zagotoviti informacije o pravih dokumentih, ki jih izdajo, vključno z njihovimi zaščitnimi elementi, in o lažnih različicah takih dokumentov, ki jih imajo. Agencija bi morala te informacije vnesti v sistem FADO ter zagotoviti enotnost in kakovost informacij.

(10) Unija izdaja prepustnice članom institucij, organov, uradov in agencij Unije ter uslužbencev Unije za službeno uporabo v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1417/2013 (8). Unija bi morala biti dolžna Agenciji zagotoviti informacije o takih pravih dokumentih in njihovih zaščitnih elementih.

(11) Sistem FADO bi moral različnim deležnikom, vključno s širšo javnostjo, zagotoviti različne ravni dostopa do sistema FADO, odvisno od njihovih potreb in občutljivosti zadevnih podatkov.

(12) Za zagotovitev, da bodo države članice dobro nadzirale zlorabe dokumentov, bi bilo treba organom v državah članicah, ki so pristojni za področje zlorab dokumentov, kot so policija, mejna policija in drugi organi kazenskega pregona ter drugi ustrezni nacionalni organi, na podlagi potrebe po seznanitvi zagotoviti različno raven dostopa do sistema FADO, odvisno od njihovih potreb. Države članice bi morale določiti, kateri pristojni organi imajo dostop in raven dostopa, ki jim je zagotovljen. Komisija in Agencija bi morali tudi določiti službe in enote, ki so pristojne za dostop do sistema FADO. Sistem FADO pa bi moral uporabnikom dati na voljo informacije o vseh odkritih novih načinih izdelave lažnih dokumentov in o novih pravih dokumentih v obtoku, odvisno od njihovih pravic do dostopa.

(13) V zadnjih letih je Agencija pridobila strokovno znanje na področju zlorab dokumentov. Z uporabo strokovnega znanja Agencije bi bilo zato treba povečati sinergije, kar bi koristilo državam članicam na tem področju. Agencija bi morala prevzeti in upravljati sistem FADO, kot je določeno v Uredbi (EU) 2019/1896. Ta prevzem ne bi smel vplivati na akterje, ki že imajo dostop do sistema FADO, to pa so Komisija, Agencija, Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, ustanovljena z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (9), države članice in širša javnost. Po tem, ko Agencija prevzame sistem FADO, bi morala državam članicam zagotoviti podporo pri odkrivanju lažnih dokumentov. Poleg tega lahko Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, ustanovljena z Uredbo (EU) 2018/1726 Evropskega parlamenta in Sveta (10), Agenciji v skladu z Uredbo (EU) 2019/1896 po potrebi zagotavlja tehnično podporo.

(14) Zagotoviti bi bilo treba, da bo sistem FADO v prehodnem obdobju deloval v celoti, dokler se prenos dejansko ne opravi in se obstoječe informacije ne prenesejo v novi sistem. Lastništvo obstoječih podatkov bi bilo nato treba prenesti na Agencijo.

(15) Ta uredba ne vpliva na pristojnost držav članic glede priznavanja potnih listov, potnih listin, vizumov ali drugih osebnih dokumentov.

(16) Da se omogoči institucijam, organom, uradom in agencijam Unije, razen Komisije in Agencije, tretjim stranem, kot so tretje države, ozemeljske enote, mednarodne organizacije ali drugi subjekti, za katere velja mednarodno pravo, ali zasebnim subjektom, kot so letalski in drugi prevozniki, dostop do informacij v sistemu FADO, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z uvedbo ukrepov za odobritev omejenega dostopa do sistema FADO za te institucije, organe, urade in agencije Unije, tretje strani ter zasebne subjekte. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (11). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

(17) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s tehnično strukturo sistema FADO, določitvijo tehničnih specifikacij za postopke za nadzor in preverjanje informacij ter določitev datuma dejanske vzpostavitve sistema FADO s strani Agencije. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

(18) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo.

(19) Irska sodeluje pri tej uredbi v skladu s členom 5(1) Protokola št. 19 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen PEU in PDEU, in členom 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES (13).

(20) Ta uredba za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (14), ki spadajo na področje iz točke H člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (15).

(21) Ta uredba za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (16), ki spadajo na področje iz točke H člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/149/PNZ (17).

(22) Ta uredba za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (18), ki spadajo na področje iz točke H člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/349/EU (19).

(23) V skladu s točko (d) člena 46 Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (20) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 3. decembra 2018 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Predmet urejanja in namen Ta uredba vzpostavlja sistem za lažne in prave dokumente na spletu (FADO), ki vsebuje informacije o pravih dokumentih, ki jih izdajo države članice, Unija in tretje strani, kot so tretje države, ozemeljske enote, mednarodne organizacije in drugi subjekti, za katere velja mednarodno pravo, ter o lažnih različicah teh dokumentov. Namen sistema FADO je prispevati k boju proti zlorabam dokumentov in identitete, in sicer s posredovanjem informacij o zaščitnih elementih in potencialnih značilnostih zlorab v pravih in lažnih dokumentih med organi držav članic, pristojnimi za področje zlorab dokumentov. Namen sistema FADO je tudi prispevati k boju proti zlorabam dokumentov in identitete, in sicer s posredovanjem informacij drugim akterjem, vključno s širšo javnostjo.

Člen 2 Področje uporabe in vsebina sistema FADO 1. Sistem FADO vsebuje informacije o potnih listinah, osebnih dokumentih, dokumentih za prebivanje in osebnem stanju ter vozniških in prometnih dovoljenjih, ki jih izdajo države članice ali Unija, ter o lažnih različicah teh dokumentov. Sistem FADO lahko vsebuje informacije o dokumentih iz prvega pododstavka, ki so jih izdale tretje strani, kot so tretje države, ozemeljske enote, mednarodne organizacije in drugi subjekti, za katere velja mednarodno pravo, ter o lažnih različicah teh dokumentov. Sistem FADO lahko vsebuje informacije o drugih povezanih uradnih dokumentih, zlasti dokumentih, ki se lahko uporabljajo pri vlogah za pridobitev uradnih dokumentov, ki jih izdajo države članice in, kjer je to ustrezno, tretje strani, kot so tretje države, ozemeljske enote, mednarodne organizacije in drugi subjekti, za katere velja mednarodno pravo, ter o lažnih različicah teh dokumentov. 2. Informacije iz odstavka 1 so: (a) informacije, vključno s slikami, o pravih dokumentih ali njihovih vzorcih in njihovih zaščitnih elementih; (b) informacije, vključno s slikami, lažnih dokumentov, ki so lahko prenarejeni, ponarejeni ali izmišljeni, in informacije o značilnostih zlorab; (c) povzetek o tehnikah prenarejanja; (d) povzetek o zaščitnih elementih pravih dokumentov in (e) statistični podatki o odkritih lažnih dokumentih. Sistem FADO lahko vsebuje tudi priročnike, sezname kontaktnih oseb in informacije o veljavnih potnih listinah ter njihovem priznavanju s strani držav članic, priporočila o učinkovitih načinih odkrivanja posameznih načinov izdelave lažnih dokumentov in druge uporabne tovrstne informacije. 3. Države članice in Unija Evropski agenciji za mejno in obalno stražo (v nadaljnjem besedilu: Agencija) brez odlašanja posredujejo informacije o dokumentih iz prvega pododstavka odstavka 1. Države članice lahko Agenciji posredujejo informacije o dokumentih iz drugega in tretjega pododstavka odstavka 1. Tretje strani, kot so tretje države, ozemeljske enote, mednarodne organizacije in drugi subjekti, za katere velja mednarodno pravo, lahko Agenciji posredujejo informacije o dokumentih iz drugega in tretjega pododstavka odstavka 1.

Člen 3 Odgovornosti Agencije 1. Agencija pri opravljanju svoje naloge v skladu s členom 79 Uredbe (EU) 2019/1896 zagotavlja pravilno in zanesljivo delovanje sistema FADO in pristojnim organom držav članic nudi podporo pri odkrivanju lažnih dokumentov. 2. Agencija je odgovorna za pravočasno in učinkovito vnašanje pridobljenih informacij v sistem FADO in zagotavlja enotnost in kakovost teh informacij.

Člen 4 Struktura sistema FADO in dostop do nje 1. Struktura sistema FADO zagotavlja uporabnikom različne ravni dostopa do informacij. 2. Komisija in Agencija, kolikor je potrebno za izvajanje njunih nalog, in organi držav članic, pristojni za področje zlorab dokumentov, kot so policija, mejna policija in drugi organi kazenskega pregona ter drugi ustrezni nacionalni organi, morajo imeti varen dostop do sistema FADO, in sicer na podlagi potrebe po seznanitvi. 3. Struktura sistema FADO zagotavlja širši javnosti dostop do vzorcev pravih dokumentov ali pravih dokumentov s psevdonimiziranimi podatki. 4. Na omejen način lahko naslednji akterji pridobijo dostop do informacij, shranjenih v sistemu FADO: (a) institucije, organi, uradi in agencije Unije, razen tistih iz odstavka 2; (b) tretje strani, kot so tretje države, ozemeljske enote, mednarodne organizacije in drugi subjekti, za katere velja mednarodno pravo; (c) zasebni subjekti, kot so letalski in drugi prevozniki. 5. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 8 za dopolnitev te uredbe z določitvijo ukrepov za odobritev dostopa do informacij, shranjenih v sistemu FADO, akterjem, naštetim v odstavku 4 tega člena. Z delegiranimi akti se za akterje iz odstavka 4 tega člena določi tisti del sistema FADO, za katerega se odobri dostop, ter vsi posebni postopki in pogoji, ki so lahko potrebni, vključno z zahtevo po sklenitvi sporazuma med Agencijo in tretjo stranjo ali zasebnim subjektom iz točk (b) in (c) odstavka 4 tega člena. 6. Države članice določijo, kateri organi, pristojni za področje zlorab dokumentov, in drugi ustrezni nacionalni organi imajo dostop do sistema FADO, vključno z ravnijo dostopa, ki jim je zagotovljen, ter o tem uradno obvestijo Komisijo in Agencijo. Komisija informacije iz prvega pododstavka na zahtevo posreduje Evropskemu parlamentu.

Člen 5 Obdelava osebnih podatkov s strani Agencije 1. Agencija pri obdelavi osebnih podatkov ob izvajanju te uredbe uporablja Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (21). Agencija obdeluje osebne podatke samo, kadar je taka obdelava potrebna za izvajanje njene naloge upravljanja sistema FADO. Kar zadeva prave dokumente, sistem FADO vsebuje le osebne podatke, vključene v vzorec takih dokumentov ali psevdonimiziranih podatkov. Kar zadeva lažne dokumente, sistem FADO vsebuje le osebne podatke, če so ti nujno potrebni za opis ali ponazoritev značilnosti zlorab ali načina izdelave takih dokumentov. 2. Agencija zagotovi, da se vzpostavijo tehnični in organizacijski ukrepi, kot je psevdonimizacija, s čimer se zagotovi, da se osebni podatki obdelujejo samo v toliko, kot je nujno potrebno za namen upravljanja sistema FADO, v skladu z načelom zmanjšanja količine podatkov na način, ki ne dovoljuje identifikacije fizičnih oseb prek sistema FADO brez uporabe dodatnih podatkov.

Člen 6 Izvedbeni akti 1. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi: (a) vzpostavi tehnično strukturo sistema FADO; (b) vzpostavi tehnične specifikacije za vnašanje in shranjevanje informacij v sistem FADO v skladu z visokimi standardi; (c) vzpostavi postopke za nadzor in preverjanje informacij v sistemu FADO; (d) določi datum dejanske vzpostavitve sistema FADO s strani Agencije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2). 2. Komisija sprejme izvedbeni akt iz točke (d) odstavka 1, potem ko preveri, da so izpolnjeni naslednji pogoji: (a) izvedbeni akti iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1 so bili sprejeti; (b) Agencija je uradno obvestila Komisijo o uspešnem izvajanju strukture FADO; (c) Agencija je uradno obvestila Komisijo, da je posredovanje informacij s strani generalnega sekretariata Sveta Agenciji zaključeno.

Člen 7 Postopek v odboru 1. Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 6 Uredbe Sveta (ES) št. 1683/95 (22). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 8 Izvajanje prenosa pooblastila 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 4(5) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 26. aprila 2020. 3. Prenos pooblastila iz člena 4(5) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. 5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 4(5), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 9 Razveljavitev in prehodne določbe 1. Skupni ukrep 98/700/PNZ se razveljavi z učinkom od datuma začetka učinkovitega izvajanja sistema FADO s strani Agencije, ki se določi z izvedbenim aktom iz točke (d) prvega pododstavka člena 6(1) te uredbe. 2. Generalni sekretariat Sveta prenese informacije, ki so vsebovane v sistemu FADO, Agenciji, kot je določeno v Skupnem ukrepu 98/700/PNZ. 3. Države članice soglašajo, da generalni sekretariat Sveta prenese informacije v njihovi lasti, ki so shranjene v sistemu FADO, kakor je bil vzpostavljen s Skupnim ukrepom 98/700/PNZ, v sistem FADO, kakor je vzpostavljen s to uredbo.

Člen 10 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama. V Bruslju, 30. marca 2020 Za Evropski parlament Predsednik D. M. SASSOLI Za Svet Predsednik G. GRLIĆ RADMAN

(1) UL C 110, 22.3.2019, str. 62.

(2) UL C 168, 16.5.2019, str. 74.

(3) Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. februarja 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 20. marca 2020.

(4) Skupni ukrep 98/700/PNZ z dne 3. decembra 1998 o ustanovitvi Evropskega sistema slikovnega arhiviranja (FADO), ki ga je sprejel Svet na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji (UL L 333, 9.12.1998, str. 4).

(5) Uredba (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2019 o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1052/2013 in (EU) 2016/1624 (UL L 295, 14.11.2019, str. 1).

(6) Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(7) Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

(8) Uredba Sveta (EU) št. 1417/2013 z dne 17. decembra 2013 o določitvi obrazca za prepustnice, ki jih izdaja Evropska unija (UL L 353, 28.12.2013, str. 26).

(9) Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

(10) Uredba (EU) 2018/1726 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), o spremembi Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1077/2011 (UL L 295, 21.11.2018, str. 99).

(11) UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(12) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(13) Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

(14) UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

(15) Sklep Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 31).

(16) UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

(17) Sklep Sveta 2008/149/PNZ z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske unije (UL L 53, 27.2.2008, str. 50).

(18) UL L 160, 18.6.2011, str. 3.

(19) Sklep Sveta 2011/349/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi zlasti s pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah in policijskim sodelovanjem, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 1).

(20) Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

(21) Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

(22) Uredba Sveta (ES) št. 1683/95 z dne 29. maja 1995 o enotni obliki za vizume (UL L 164, 14.7.1995, str. 1).