PRILOGA

PROJEKTNI DOKUMENT V PODPORO AKCIJSKEMU PROGRAMU ZDRUŽENIH NARODOV ZA PREPREČEVANJE, ZATIRANJE IN IZKORENINJENJE VSEH OBLIK NEZAKONITEGA TRGOVANJA Z OSEBNIM IN LAHKIM OROŽJEM

1. Ozadje

Sprejetje Akcijskega programa Združenih narodov za preprečevanje, zatiranje in izkoreninjenje vseh oblik nezakonitega trgovanja z osebnim in lahkim orožjem (v nadaljnjem besedilu: akcijski program) leta 2001 je bilo prelomno dejanje v mednarodnih prizadevanjih v boju proti nezakonitemu trgovanju z osebnim in lahkim orožjem (SALW). Od takrat je bil dosežen velik napredek pri izvajanju določb akcijskega programa in njegovega instrumenta za sledenje iz leta 2005, tj. Mednarodnega instrumenta, ki državam omogoča pravočasno in zanesljivo identifikacijo in sledenje nedovoljenega osebnega in lahkega orožja. Toda razni izzivi in ovire še naprej otežujejo celovito in učinkovito izvajanje obeh instrumentov.

Učinkovit nadzor nad osebnim orožjem ne prispeva le h krepitvi nacionalne varnosti in varnosti ljudi, temveč tudi spodbuja trajnostni razvoj, kot ga države priznavajo v agendi za trajnostni razvoj do leta 2030, ki zaobjema celovito oblikovanje politik in načrtovanje. Nezakoniti tokovi trgovanja z orožjem so osrednji vzrok izbruhov oboroženih spopadov, njihovega zaostrovanja in podaljševanja, nenehnega nasilja ter kaznivih dejanj in dejanj terorizma. Ti tokovi, zlasti v konfliktnih razmerah, škodljivo vplivajo na delo, ki ga opravlja osebje humanitarnih in mirovnih operacij, ter otežujejo sklepanje mirovnih sporazumov.

Akcijski program in mednarodni instrument za sledenje še naprej zagotavljata splošni okvir za reševanje problematike osebnega orožja, o katerem so se dogovorile vse države članice ZN in s katerim so se vse države zavezale sodelovanju in zagotavljanju pomoči ter izboljšanju nacionalnih zakonov in politik o osebnem orožju, nadzora uvoza/izvoza, upravljanja zalog, označevanja in sledenja. Vendar so se v povezavi z nadzorom nad SALW v zadnjih desetletjih pojavile nove težave, med drugim razvoj na področju proizvodnje, tehnologije in zasnove SALW, ki bi lahko ogrozile učinkovitost nekaterih določb iz akcijskega programa in mednarodnega instrumenta za sledenje.

Osmo dvoletno zasedanje držav (BMS8) junija 2022 in četrta pregledna konferenca (RevCon4), načrtovana za leto 2024, sta priložnosti za države, da preučijo preostale vrzeli, obravnavajo nove izzive, sprožijo popravne politične in operativne ukrepe ter s tem okrepijo svetovno politično agendo ter učinkovitost akcijskega programa in mednarodnega instrumenta za sledenje.

Od zavez k ukrepanju

Kljub hvalevrednemu napredku v svetovnem političnem merilu je treba za izvajanje globalnih zavez in regionalnih instrumentov, dogovorjenih med državami, še vedno odločno ukrepati na nacionalni in regionalni ravni. Po ocenah po svetu kroži milijarda strelnega orožja (1), zato nadzor nad SALW še naprej predstavlja nujno in perečo nalogo.

Prošnje za mednarodno pomoč (2) so še vedno številne. Za izpolnitev zahtev ter krepitev nadzora in regulacije SALW je treba vzpostaviti okrepljene, trajnostne in predvidljive mehanizme pomoči. Številne države za izpolnjevanje svojih političnih zavez v zvezi z nadzorom nad osebnim orožjem, vključno z zavezami iz agende za trajnostni razvoj do leta 2030, potrebujejo mednarodno pomoč.

Mnoge države še vedno nimajo vzpostavljenih nacionalnih mehanizmov za usklajevanje, v številnih drugih državah pa so ti šibki. Ti mehanizmi so bistveni za harmonizacijo nacionalnih politik in programov, razvoj, izvajanje in ocenjevanje ter spremljanje celovitih nacionalnih politik, strategij in programov za reševanje težav v zvezi z osebnim orožjem. Še vedno je le malo nacionalnih akcijskih načrtov o SALW in še kadar obstajajo, nista zagotovljena dodeljevanje sredstev ali vključevanje v širše nacionalne razvojne in varnostne okvire. Zbiranje podatkov v številnih državah še vedno predstavlja velik izziv, ki otežuje sledenje in kvantitativno spremljanje prizadevanj za izvajanje. Kadar pa so podatki na voljo, sta usklajevanje in razčlenjevanje nacionalnih podatkov zahtevni nalogi. Dosežen je bil precejšen napredek na področju označevanja, še vedno pa je veliko število zahtev za pomoč pri upravljanju zalog, vodenju evidenc, nadzoru prenosa in sledenju (3). Sledenje sodi med cilje trajnostnega razvoja, zato nizke stopnje uspešnosti otežujejo predvsem uresničevanje Agende 2030 (4).

Od šestega dvoletnega zasedanja držav leta 2016 je bil na svetovni ravni dosežen znaten napredek pri krepitvi povezav med nadzorom nad osebnim orožjem ter enakostjo spolov. Zaradi edinstvenih in izrazito družbeno pogojenih značilnosti problematike v zvezi z osebnim orožjem je treba vidik spola celostno vključiti v vse razsežnosti nadzora nad osebnim orožjem. Viden napredek pri izvajanju določb, povezanih s spolom, se odraža v nacionalnih poročilih, ki so jih države članice predložile UN-ODA in ki kažejo, da se je med letoma 2018 in 2022 število držav, ki pri nadzoru nad osebnim orožjem upoštevajo vidik spola (5), povečalo s 40 % na 63 %.

K tem prizadevanjem je pomembno prispeval Sklep Sveta (SZVP) 2018/2011 z dne 17. decembra 2018 v podporo politikam, programom in ukrepom, ki vključujejo vidik spola, v boju proti trgovanju z osebnim orožjem in njegovi zlorabi, v skladu z agendo o ženskah, miru in varnosti, ki je svoje dejavnosti izvajala v Afriki, Aziji, Pacifiku, Latinski Ameriki in na Karibih. Kljub temu se intenzivnost in geografsko izvajanje takšnih prizadevanj zelo razlikujeta in le 24 % držav naj bi v zvezi z osebnim orožjem zbiralo podatke, razčlenjene po spolu in starosti (6). Ukrepi za nadzor nad osebnim orožjem brez natančnih in podrobnih informacij, ki temeljijo na dejstvih, glede različnih tveganj uporabe osebnega orožja za ženske, moške, dekleta in fante ter njihove posebne varnostne potrebe verjetno še naprej ne bodo upoštevali vidika spola, s tem pa zavirali politični in programski napredek ter oteževali doseganje cilja trajnostnega razvoja št. 5. Nadaljnji napredek na tem področju bo prav tako prispeval k izvajanju agende za ženske, mir in varnost z novim okvirom za spremljanje agende za ženske, mir in varnost, ki vključuje kazalnik o številu držav, ki pri izvajanju akcijskega programa za osebno in lahko orožje upoštevajo vidik spola, k čemur bo pripomogel ta projekt.

Problematika v zvezi z osebnim orožjem se po svetu kaže na zelo različne načine, izzivi na nacionalni ravni v zvezi s kroženjem nedovoljenega SALW pa odražajo edinstvene preplete različnih ozadij in okoliščin. Napredek pri izvajanju je zato sicer mogoče do neke mere doseči s skupnimi močmi, usklajenimi na svetovni ravni, toda bolje je, če temelji na nacionalni in regionalni odgovornosti in prednostnih nalogah. Države so se zato na sedmem dvoletnem zasedanju držav o akcijskem programu (BMS7) dogovorile, da bodo razmislile o določitvi prostovoljnih nacionalnih in regionalnih ciljev v skladu z določbami akcijskega programa, ob upoštevanju različnih nacionalnih in regionalnih okoliščin, da bi okrepile nacionalno in regionalno odgovornost ter merljivost napredka pri izvajanju (7). Ti cilji bi se morali nanašati na dejavnosti iz nacionalnih akcijskih načrtov ali strategij v zvezi s SALW, vključno z regionalnimi časovnimi načrti, poleg tega pa bi morali biti merljivi in usklajeni z akcijskim programom in mednarodnim instrumentom za sledenje ter cilji, dogovorjenimi v Agendi 2030. Poleg tega je treba nacionalna prizadevanja pri nadzoru nad SALW uskladiti z drugimi nacionalnimi okviri, ki so pomembni za varnost, enakost spolov in razvoj, če ti obstajajo.

Sekretariat ZN bo državam nudil usmerjanje in pomoč pri izvajanju novega ciljno usmerjenega pristopa, ki je navsezadnje edinstvena priložnost za bolj prilagojene prošnje za mednarodno pomoč in dodeljevanje sredstev (8). Najnovejši trendi pri pripravi regionalnih časovnih načrtov oziroma akcijskih načrtov in programov so odličen primer, kako lahko določanje ciljev pospeši napredek pri izvajanju, hkrati pa zagotavlja usklajeno podporo prizadevanjem.

Pot naprej na podlagi prejšnjih projektov in uspehov

Evropska unija in njene države članice so v zadnjih letih v podporo akcijskemu programu zagotovile pomembne finančne prispevke Uradu Združenih narodov za razorožitev (UN-ODA) in njegovim regionalnim centrom ter s tem podpirale priprave na pregledne konference v okviru akcijskega programa (9), financirale operativne vidike, npr. okrepljeno upravljanje zalog v Afriki (10), v zadnjem času pa v skladu z agendo o ženskah, miru in varnosti spodbujale politike, programe in ukrepe, ki vključujejo vidik spola, v boju proti trgovanju z osebnim orožjem in njegovi zlorabi (11).

Konkretni rezultati teh projektov so med drugim dogovor o v prihodnost usmerjenem sklepnem dokumentu tretje pregledne konference (12), oblikovanem na podlagi strokovnih razprav, regionalnih posvetovanj in programu sponzorstva, ki je omogočil širšo in pravičnejšo udeležbo držav in predstavnikov civilne družbe na konferenci. V Afriki so se okrepile operativne in tehnične zmogljivosti, ki so konkretno izboljšale fizično zaščito in upravljanje zalog v Burkini Faso, Čadu, Maliju, Mavretaniji, Nigru in Nigeriji. V okviru tekočega projekta nadzora nad osebnim orožjem, ki vključuje vidik spola, so bile v državah po vsem svetu vzpostavljene nacionalne zmogljivosti v podporo nadzoru nad osebnim orožjem, ki upošteva vidik spola, na tem področju usposobljeni predstavniki regionalnih in podregionalnih organizacij ter znatno okrepljene sinergije med prizadevanji za nadzor nad osebnim orožjem in izvajanjem agende za ženske, mir in varnost.

Predlog projekta temelji na prejšnjih projektih in njihovih dosežkih, hkrati pa uvaja nov trojni pristop za pospeševanje učinkovitega izvajanja akcijskega programa in mednarodnega instrumenta za sledenje.

Novi projekt bo UN-ODA in njegovim regionalnim centrom omogočil zagotoviti usklajenost med oblikovanjem svetovnih politik ter nacionalnim in regionalnim izvajanjem ter nadaljevanje medregijskega učenja.

2. Cilji, aktivnosti in rezultati projekta

Glavni cilj projekta je okrepiti mednarodno, regionalno in nacionalno varnost, prispevati k uresničevanju človekove varnosti ter spodbujati trajnostni razvoj z nadzorom nad SALW.

To se bo doseglo z medsektorskim pristopom, na katerem bo temeljilo delo na področju (1) v prihodnost usmerjenega razvoja svetovne politike v okviru četrte pregledne konference, (2) učinkovitega nacionalnega in regionalnega izvajanja akcijskega programa in mednarodnega instrumenta za sledenje, ter s posebnim poudarkom na (3) politikah in programih nadzora nad osebnim orožjem, ki upošteva vidik spola.

Skupaj bodo ti trije stebri nadgradili akcijski program in mednarodni okvir za sledenje kot univerzalna svetovna okvira za nadzor nad osebnim orožjem ter zagotovili njuno nadaljnjo ustreznost in učinkovitost.

Rezultati vseh treh stebrov:

— Poveča se sodelovanje z regionalnimi in podregionalnimi organizacijami, kar omogoča bolj racionaliziran pristop k političnim prizadevanjem in prizadevanjem za izvajanje na podregionalni, regionalni in svetovni ravni.

— Sodelovanje civilne družbe, predvsem ženskih organizacij in akterjev na področju mladine, se krepi na vseh ravneh.

3. Opis strategij stebrov projekta

3.1 Spodbujanje globalnih politik in zavez v okviru četrte konference ZN o pregledu napredka akcijskega programa o osebnem orožju (RevCon4) leta 2024.

3.1.1 Rezultati

— Zagotovita in izboljšata se ustreznost in učinkovitost akcijskega programa in mednarodnega instrumenta za sledenje.

— Konferenca RevCon4 o akcijskem programu ima veliko podpore in združuje širok krog deležnikov.

— Nacionalno poročanje držav v okviru akcijskega programa in mednarodnega instrumenta za sledenje je okrepljeno, tudi kot okvir za zbiranje podatkov za izpolnjevanje cilja trajnostnega razvoja št. 16.4 (13) in kazalnika št. 16.4.2 (14).

3.1.2 Dejavnosti

Virtualne strokovne okrogle mize za oblikovanje priporočil za ukrepanje v zvezi z nadzorom nad SALW v podporo RevCon4.

Na več virtualnih strokovnih okroglih mizah se razpravlja in razmišlja o različnih temah, da se zagotovita ustreznost in učinkovitost akcijskega programa in mednarodnega instrumenta za sledenje. Teme okroglih miz bodo določene na podlagi rezultatov BMS8 (izbrane bodo med prednostnimi področji sklepnega dokumenta BMS8 za nadaljnje ukrepanje in obravnavo na RevCon4). Kandidat za predsednika RevCon4 bo povabljen na vse strokovne okrogle mize. Te dejavnosti se bodo izvajale v sodelovanju z Inštitutom Združenih narodov za raziskave na področju razoroževanja (UNIDIR). Vse strokovne okrogle mize bodo potekale virtualno. Ključne ugotovitve in priporočila posamezne okrogle mize bodo predstavljena in obravnavana na vseh regionalnih srečanjih.

Vsebinske in vključujoče priprave na RevCon4

Sodelujoče države in zadevne regionalne organizacije bodo na regionalnih srečanjih imele priložnost za opredelitev izzivov v zvezi s SALW, značilnih za posamezno regijo, in regionalnih prednostnih nalog RevCon4. Kandidat za predsednika RevCon4 bo povabljen na vsa regionalna srečanja.

Pripravljalno srečanje za RevCov4 naj bi organizirale druge regije in regionalne organizacije, kot so Evropska unija, Liga arabskih držav, pacifiška regija in OVSE. Ni treba, da projekt zadeva te regije. UN-ODA lahko na zahtevo sodeluje na katerem koli od regionalnih srečanj, da predstavi rezultate strokovnih okroglih miz. To dejavnost bodo konec leta 2023 oziroma v začetku leta 2024 z močno podporo Inštituta združenih narodov za raziskave na področju razoroževanja (UNIDIR) izvajali UN-ODA in njegovi regionalni centri. Vse dejavnosti bodo potekale v živo.

Predlaganih je naslednjih pet regionalnih srečanj:

Države iz podregij Regionalne organizacije Regionalni center Kraj Zahodna Afrika in Srednja Afrika AU, ECCAS, ECOWAS, RECSA, WAEMU, Sahel G5 UNREC Lomé, Togo Vzhodna Afrika in Južna Afrika AU, EAC, SADC, IGAD, RECSA, SARCOM UNREC Lomé, Togo Karibi CARICOM UN-LiREC virtualno srečanje Latinska Amerika Mercosur, OAS, SICA UN-LiREC virtualno srečanje Države ASEAN in države Južne Azije ASEAN, SAARC UNRCP Bangkok, Tajska

Program sponzorstva za udeležbo predstavnikov držav v razvoju ali hudo prizadetih držav na RevCon4

Številnim državam v razvoju primanjkuje sredstev, s katerimi bi svojim ključnim uradnikom, zadolženim za vprašanja v zvezi s SALW, omogočili udeležbo na konferencah o pregledu akcijskega programa. Program sponzorstva bi izbrani skupini najbolj prizadetih držav omogočil sodelovanje in s tem obogatil razprave na RevCon4. Poleg tega ponuja izvrstno priložnost za mreženje in lahko ustvari sinergije s stranskimi dogodki in drugimi dejavnostmi ob robu RevCon4.

Udeležence bo na podlagi priporočila UN-ODA in njegovih regionalnih centrov odobrila ESZD. Načeloma bi morali biti izbrani uradniki iz nacionalnih organov imenovani za nacionalne kontaktne točke akcijskega programa. Pri izboru se upoštevajo tudi nekatera druga merila, kot so razsežnosti spolov, pravočasna predložitev nacionalnih poročil ter dejavno sodelovanje na regionalnih srečanjih in/ali okroglih mizah.

Ukrepi za krepitev sodelovanja civilne družbe pri nadzoru nad osebnim orožjem

Dejavnosti bodo vključevale raziskave in zastopanje interesov, medijske kampanje, programe sponzorstva in delavnice. V podporo sodelovanja civilne družbe na RevCon4 jih bo izvajala Mednarodna akcijska mreža za osebno orožje (IANSA) v sodelovanju z UN-ODA in njegovimi regionalnimi centri.

3.1.3 Rezultati

— Leta 2023 so bile organizirane štiri (4) virtualne strokovne okrogle mize

Na okroglih mizah so bila predstavljena priporočila za ukrepanje, ki bi jih države lahko upoštevale v sklepnem dokumentu RevCon4 leta 2024. Ključne ugotovitve in priporočila razprav na okroglih mizah so bila zbrana v kratkem dokumentu in objavljena pred RevCon4. Ta dokument je bil na voljo v angleškem jeziku ter preveden v arabski, francoski in španski jezik.

— Organiziranih je bilo pet (5) dvodnevnih regionalnih srečanj za podporo vladam in organizacijam iz posameznih regij pri pripravah na RevCon4

Nacionalno poročanje je bilo vključeno na dnevni red regionalnih srečanj, delegacijam, ki so želele pripraviti in/ali predložiti nacionalna poročila med srečanji, pa je bila na voljo pomoč. Zaradi nizke stopnje poročanja v Aziji in Pacifiku je bila po regionalnem srečanju izvedena posebna enodnevna klinika za nacionalno poročanje, da bi se v regiji povečala stopnja poročanja za RevCon4. Ugotovitve in priporočila strokovnih okroglih miz (dejavnost št. 1.3.1) so bila predstavljena in obravnavana na sejah.

— Sponzoriranih je bilo petnajst (15) udeležencev RevCon4

Stroški potovanja in nastanitve na konferenci RevCon4 (ne pa na pripravljalnem odboru v začetku leta 2024) so bili sponzorirani za do 15 udeležencev. Poleg tega so bili sponzorirani tudi stroški potovanja za po enega udeleženca iz vsakega regionalnega centra (UNREC, UN-LiREC, UNRCPD), ki se bo udeležil konference RevCon4 v New Yorku.

3.1.4 Sodelovanje civilne družbe se je okrepilo z naslednjimi dejavnostmi:

i. Pripravljeno in razposlano je bilo poročilo o rezultatih BMS8 za organizacije civilne družbe, ki je bilo upoštevano pri pripravah na RevCon4.

ii. Zasnovana in izvedena je bila kampanja za dogodke ob svetovnem tednu ukrepanja proti nasilju s strelnim orožjem, tematski poudarek pa je bil na RevCon4.

iii. Za civilno družbo je bil pripravljen in razposlan vodnik o RevCon4, v katerem je razloženo, kako lahko civilna družba prispeva k pripravam na konferenco ter k njeni izvedbi.

iv. RevCon4 se je prek sponzorskega programa udeležilo do deset (10) predstavnikov civilne družbe, ki so dejavno sodelovali tudi na dogodkih, organiziranih ob robu RevCon4.

v. Izvedena je bila delavnica za pripravo na RevCon4, namenjena organizacijam civilne družbe, ki se je bodo udeležile. To je bil dvodnevni dogodek, na katerem so se v živo srečale članice IANSA in ki je potekal v New Yorku konec tedna pred konferenco.

vi. Pripravljeni in razposlani so bili do trije (3) informativni dokumenti o zastopanju interesov za članice IANSA, ki so se nanašali na tematska področja, povezana z vprašanji, ki jih akcijski program oziroma mednarodni instrument za sledenje nista zadostno obravnavala. Dokumenti so bili na voljo na spletu v angleškem jeziku ter s prevodoma v francoski in španski jezik. Tiskane različice so bile na voljo na RevCon4.

3.2 Zagotavljanje celovitega in učinkovitega izvajanja akcijskega programa oziroma mednarodnega instrumenta za sledenje na podlagi nacionalnih in regionalnih prednostnih nalog, ciljev, strategij in akcijskih načrtov

3.2.1 Rezultati

— Okrepljeno je celovito in učinkovito izvajanje zavez, ki so jih države sprejele v okviru akcijskega programa in mednarodnega instrumenta za sledenje.

— Poskusno se določajo nacionalni in regionalni cilji, kot so se države dogovorile v okviru BMS7.

3.2.2 Dejavnosti

Nadgradnja ocenjevalnega orodja MOSAIC (v spletni in tiskani različici), da bi države lahko same ocenile izvajanje akcijskega programa oziroma mednarodnega instrumenta za sledenje

Ocenjevalno orodje MOSAIC bo državam omogočilo, da izvedejo (samo)ocenjevanje ravni izvajanja akcijskega programa oziroma mednarodnega instrumenta za sledenje ter drugih okvirov za nadzor nad osebnim orožjem na nacionalni ravni. Državam bo v pomoč pri prepoznavanju vrzeli v njihovih nacionalnih sistemih nadzora nad osebnim orožjem in pri določanju prednostnih področij, ki jih je treba obravnavati, da bi okrepile nacionalne zmogljivosti ter zagotovile celovito in učinkovito izvajanje akcijskega programa oziroma mednarodnega instrumenta za sledenje.

Rezultati ocenjevanj lahko spodbudijo razvoj nacionalnih in regionalnih akcijskih načrtov, strategij, časovnih načrtov in/ali ciljev ter zagotovijo, da bodo ti temeljili na določbah, dogovorjenih v ključnih svetovnih sporazumih o SALW. Ocenjevalno orodje MOSAIC je lahko v pomoč tudi pri zbiranju in urejanju informacij, ki jih je treba vključiti v nacionalna poročila o izvajanju akcijskega programa oziroma mednarodnega instrumenta za sledenje, ter omogoča pripravo projektnih predlogov za zbiranje sredstev.

Ocenjevalno orodje MOSAIC bo olajšalo nacionalno presojo sistemov nadzora nad osebnim orožjem glede na področja, ki jih zajemajo moduli MOSAIC iz serij 2, 3, 4, 5 in 6, in zato pokriva celoten življenjski cikel osebnega orožja, vključno z medsektorskimi vprašanji, kot sta vidik spola in mladi (15). Predvideno je, da lahko tako orodje poleg nacionalnih organov uporablja tudi širši krog deležnikov, vključno z regionalnimi organizacijami in civilno družbo. Neposredno bo koristilo regionalnim centrom UN-ODA pri njihovem delu in uporablja se lahko na predhodnih misijah v okviru Saving Lives Entity (SALIENT) (16). Pripravljen in dan na voljo bo priročnik za uporabnike, da se zagotovi, da lahko ti subjekti podprejo nacionalna prizadevanja za uporabo ocenjevalnega orodja MOSAIC.

Te dejavnosti se bodo izvajale v sodelovanju z UNIDIR.

Podpora državam pri krepitvi njihovih prizadevanj za izvajanje akcijskega programa oziroma mednarodnega instrumenta za sledenje

V Latinski Ameriki in na Karibih izvaja dejavnosti UN-LiREC.

— Konsolidacija časovnega načrta v zvezi s SALW za države Srednje Amerike (2022–2024), pri kateri sodelujejo vse zainteresirane države članice Integracijskega sistema Srednje Amerike (Sistema de la Integración Centroamericana – SICA), t.j. Kostarika, Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama, za okrepitev izvajanja mednarodnih, regionalnih in podregionalnih instrumentov SALW ter omejitev nedovoljenega širjenja orožja in streliva v podregiji (17). Izvedeni bodo seminarji, delavnice in delovna zasedanja (oblikovanje osnutkov in tematska srečanja) na podregionalni ravni. Države Srednje Amerike bodo v pripravah na RevCon4 lahko dobile politični zagon za pospešeno izvajanje nove podregionalne pobude z jasnimi cilji in kazalniki. Proces konsolidacije časovnega načrta bo potekal v sodelovanju z oddelkom za javno varnost Organizacije ameriških držav (OAS) in bo dopolnjeval dejavnosti iz SKLEPA SVETA EU (SZVP) 2022/847 z dne 30. maja 2022. UN-LiREC bo lahko vodil proces skupaj z OAS na podlagi strokovnega znanja, ki ga je pridobil v okviru karibskega načrta za strelno orožje. Vse dejavnosti bodo usklajene s podregionalno organizacijo SICA.

— V državah Južne in Srednje Amerike bodo potekali tečaji o boju proti nedovoljeni trgovini z orožjem in strelivom (CTAM) ter tečaj o prestrezanju osebnega orožja, streliva ter delov in komponent (ISAAPC).

V azijsko-pacifiški regiji izvaja dejavnosti UNRCPD.

— Podpora pri vzpostavitvi nacionalnih kontaktnih točk za izvajanje akcijskega programa in usposabljanje. V azijsko-pacifiški regiji je do zdaj zgolj 17 držav vzpostavilo nacionalno kontaktno točko za izvajanje akcijskega programa oziroma mednarodnega instrumenta za sledenje ter o njej poročalo. V okviru te dejavnosti bo UNRCPD podpiral vzpostavitev nacionalnih kontaktnih točk, kjer te ne obstajajo, ter okrepil zmogljivost obstoječih kontaktnih točk in nacionalnih mehanizmov za usklajevanje na namenski regionalni delavnici. Ta dejavnost bo potekala leta 2023, da bodo nacionalne kontaktne točke vzpostavljene pravočasno za RevCon4. Izvedena bo virtualno.

— Ocenjevanja z orodjem MOSAIC v izbranih državah za prepoznavanje vrzeli in priložnosti za okrepljeno izvajanje ter določitev nacionalnih in regionalnih prednostnih nalog, ciljev in akcijskih načrtov. Ta dejavnost bo potekala v živo.

— Pomoč državam v azijsko-pacifiški regiji pri izvajanju akcijskega programa oziroma mednarodnega instrumenta za sledenje. Pomoč se lahko ponuja v zvezi z različnimi vidiki nadzora nad SALW, med drugim glede zakonodajnih in regulativnih vprašanj, zasnove in upravljanja nadzora nad osebnim orožjem in/ali glede operativne podpore. Uporabijo se lahko tudi podregionalni pristopi (npr. glede varovanja meja). Vse dejavnosti bodo upoštevale vidik spola in bodo vključujoče. Zajemajo lahko operativno podporo, usposabljanja, delavnice, sestanke, zbiranje podatkov ali raziskovalne dejavnosti. Prvotno bodo do sodelovanja upravičeni nacionalni organi in/ali varnostne službe in obrambne sile. UNRCPD se bo med izvajanjem projekta odzival na prošnje držav za pomoč. Zahtevki za pomoč v zvezi z drugimi dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru tega projekta, zlasti ocenjevanje z orodjem MOSAIC, ali zahtevki za pomoč v zvezi z nacionalnimi poročili, bodo obravnavani prednostno. Pomoč se lahko zagotovi v živo in/ali virtualno.

V Afriki izvaja dejavnosti UNREC.

— Ocenjevanja z orodjem MOSAIC v izbranih državah za prepoznavanje vrzeli in priložnosti za okrepitev izvajanja ter določitev nacionalnih in regionalnih prednostnih nalog, ciljev in akcijskih načrtov. Ta dejavnost bo potekala v živo.

— Pomoč državam v Afriki pri izvajanju akcijskega programa oziroma mednarodnega instrumenta za sledenje. Pomoč se lahko ponuja v zvezi z različnimi vidiki nadzora nad SALW, med drugim glede zakonodajnih in regulativnih vprašanj, zasnove in upravljanja nadzora nad osebnim orožjem in/ali glede operativne podpore. Uporabijo se lahko tudi podregionalni pristopi (npr. glede varovanja meja). Vse dejavnosti bodo upoštevale vidik spola in bodo vključujoče. Zajemajo lahko operativno podporo, usposabljanja, delavnice, sestanke, zbiranje podatkov ali raziskovalne dejavnosti. Prvotno bodo do sodelovanja upravičeni nacionalni organi in/ali varnostne službe in obrambne sile. UNREC se bo med izvajanjem projekta odzival na prošnje držav za pomoč. Zahtevki za pomoč v zvezi z drugimi dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru tega projekta, zlasti ocenjevanje z orodjem MOSAIC, ali zahtevki za pomoč v zvezi z nacionalnimi poročili, bodo obravnavani prednostno. Pomoč se lahko zagotovi v živo in/ali virtualno.

Ukrepi za krepitev sodelovanja civilne družbe pri nadzoru nad osebnim orožjem, med katerimi so:

— letne kampanje – IANSA in njene članske organizacije bodo izvajale letne kampanje za dogodke, kot so svetovni teden ukrepanja proti nasilju s strelnim orožjem, mednarodni dan mladih, mesec amnestije v Afriki, mednarodni dan miru, dan afriških otrok, mednarodni dan uničevanja orožja, oranžni dan (ang. Wear Orange Day), mednarodni dan žena in kampanja „16 dni aktivizma proti nasilju na podlagi spola“.

— Razvoj zmogljivosti civilne družbe na področju nadzora nad SALW – priprava gradiva o zadevnih politikah in organizacija priložnosti za učenje za članice IANSA, vključno s spletnimi seminarji in predstavitvami, da se oceni in izboljša poznavanje akcijskega programa oziroma mednarodnega instrumenta za sledenje in drugih mednarodnih/regionalnih/podregionalnih instrumentov, pomembnih za nadzor nad SALW v civilni družbi, da lahko zagovarjajo in spodbujajo nadzor nad osebnim orožjem.

— Sodelovanje civilne družbe, zastopanje interesov in program ozaveščanja o določanju nacionalnih in regionalnih ciljev, akcijskih načrtov in/ali časovnih načrtov – IANSA bo v posvetovanju in sodelovanju z UN-ODA in njegovimi regionalnimi centri podpirala svoje članice pri razpravah z uradniki in bo spodbujala države k oblikovanju nacionalnih in regionalnih ciljev ter prednostnih nalog za izvajanje akcijskega programa oziroma mednarodnega instrumenta za sledenje.

— Program nepovratnih sredstev za trajnostno sodelovanje izbranih članic IANSA – IANSA bo vzpostavila program nepovratnih sredstev za svoje članice, da se lokalnim organizacijam omogoči izvajanje dejavnosti iz programa. IANSA bo vzpostavila proces za lažje izvajanje programa nepovratnih sredstev na podlagi jasno opredeljenih pogojev za sodelovanje, ki jih bo odobril UN-ODA.

— Zagovarjanje nacionalnega poročanja – IANSA in njene članice na podlagi posvetovanj z UN-ODA dosledno zagovarjajo redno in celovito poročanje o akcijskem programu oziroma mednarodnem instrumentu za sledenje v konstruktivnem dialogu z nacionalnimi organi in poslanci. Te dejavnosti bo izvajala Mednarodna akcijska mreža za osebno orožje (IANSA) v povezavi/sodelovanju z UN-ODA in njegovimi regionalnimi centri ter bo podpirala sodelovanje civilne družbe pri celovitem in učinkovitem izvajanju akcijskega programa oziroma mednarodnega instrumenta za sledenje.

3.2.3 Rezultati

Ocenjevalno orodje MOSAIC je bilo posodobljeno:

— Razvoj ocenjevalnega orodja MOSAIC, s katerim se je okrepil nacionalni nadzor nad osebnim orožjem, je pripomogel k izvajanju akcijskega programa in določanju ciljev na podlagi informacij ter akcijskih in časovnih načrtov. Poleg tega se je z njim olajšala obravnava prošenj za mednarodno pomoč. Ocenjevalno orodje MOSAIC je bilo razvito na podlagi predhodno razvite beta različice ocenjevalnega orodja ISACS, katere obseg je bil omejen na serijo 5 mednarodnih standardov za nadzor nad osebnim orožjem (ISACS).

— Tiskana različica orodja je bila na voljo v arabskem, angleškem, francoskem, portugalskem in španskem jeziku. Na voljo je bila tudi spletna različica v angleškem jeziku.

— Pripravljena in objavljena so bila navodila za uporabnike ocenjevalnega orodja MOSAIC v angleškem jeziku in prevodi v arabski, francoski, portugalski in španski jezik.

— Ob robu regionalnih srečanj v okviru priprav na RevCon4 so potekali postopki potrjevanja/usposabljanja z regionalnimi in podregionalnimi organizacijami in mehanizmi za uporabo ocenjevalnega orodja MOSAIC.

Latinska Amerika in Karibi

— Organiziranih je bilo do osem (8) seminarjev/delavnic/delovnih zasedanj/sestankov, v živo in virtualno, za pomoč pri konsolidaciji časovnega načrta v zvezi s SALW za države Srednje Amerike (2022–2024). V prvem letu je bil pripravljen OSNUTEK časovnega načrta, v drugem pa je bila pozornost usmerjena na začetek razvoja nacionalnih strategij (nacionalni akcijski načrti ali podobne pobude) in izvajanje dejavnosti, ki so opredeljene v podregionalni pobudi/časovnem načrtu.

— UN-LiREC je v izbranih državah Srednje in Južne Amerike izvedel dva (2) tečaja ISAAPC in štiri (4) tečaje CTAM.

Azijsko-pacifiška regija

— Izvedena je bila posebna regionalna delavnica. Njena osrednja tema so bile vloga in naloge nacionalne kontaktne točke, zlasti usklajevanje z nacionalnimi subjekti, predložitev nacionalnih poročil in usmerjanje o politiki in načrtovanju v zvezi z nadzorom nad SALW. Temeljila je na modulu MOSAIC 03.40 o nacionalnih mehanizmih za usklajevanje na področju nadzora nad SALW.

— Ocenjevanja z orodjem MOSAIC so bila izvedena v živo v do dveh (2) izbranih državah.

— Pomoč pri izvajanju akcijskega programa oziroma mednarodnega instrumenta za sledenje so prejele do štiri (4) države v azijsko-pacifiški regiji.

Afrika

— Ocenjevanja z orodjem MOSAIC so bila izvedena v živo v do dveh (2) izbranih državah.

— Pomoč pri izvajanju akcijskega programa oziroma mednarodnega instrumenta za sledenje so prejele do štiri (4) države v Afriki.

3.2.4 Sodelovanje civilne družbe je bilo okrepljeno:

i. s pripravo kampanj in gradiva ter z dodelitvijo majhnih štipendij za lokalne in nacionalne organizacije, ki so članice IANSA, za dejavnosti, ki so bile izvedene v času teh kampanj,

ii. s pripravo gradiva o zadevnih politikah in z organizacijo priložnosti za učenje članicam IANSA,

iii. z vzpostavitvijo programa o sodelovanju civilne družbe in zastopanju interesov za določanje nacionalnih in regionalnih ciljev, akcijskih načrtov in/ali časovnih načrtov,

iv. z vzpostavitvijo programa nepovratnih sredstev za trajnostno sodelovanje izbranih članic IANSA in

v. s sodelovanjem nacionalnih organov in poslancev pri zastopanju interesov za izboljšanje nacionalnega poročanja.

3.3 Izpolnjevanje stalne zahteve po okrepitvi in poglobitvi politik in programov nadzora nad osebnim orožjem, ki vključujejo vidik spola, v skladu z agendo o ženskah, miru in varnosti

3.3.1 Rezultati

— Številni ključni deležniki imajo večjo in boljšo trajnostno strateško in operativno zmogljivost za vključevanje vidika spola v nadzor nad osebnim orožjem.

— Sinergije in koristne povezave z dopolnilnimi okviri politike in agendami, zlasti z Agendo 2030, agendo o ženskah, miru in varnosti, Našo skupno agendo in resolucijami Generalne skupščine o ženskah in razoroževanju, so okrepljene.

3.3.2 Dejavnosti

Vse dejavnosti bodo temeljile na rezultatih prejšnjega projekta, ki ga je financirala EU, in sicer na podlagi Sklepa Sveta (SZVP) 2018/2011 z dne 17. decembra 2018 v podporo politikam, programom in ukrepom, ki vključujejo vidik spola, v boju proti nedovoljeni trgovini z osebnim orožjem in njegovi zlorabi, v skladu z agendo o ženskah, miru in varnosti.

Okrepitev komponente nadzora nad osebnim orožjem v agendi o ženskah, miru in varnosti

To vključuje stalno sodelovanje UN-ODA v mreži kontaktnih točk za ženske, mir in varnost za spodbujanje nadzora nad osebnim orožjem v nacionalnih akcijskih načrtih, strategijah in izvedbenih prizadevanjih za ženske, mir in varnost. To sodelovanje bo nenehno potekalo med celotnim izvajanjem projekta v živo in/ali virtualno.

Podpora državam pri krepitvi politik in programov nadzora nad osebnim orožjem, ki upoštevajo vidik spola

V Latinski Ameriki in na Karibih to izvaja UN-LiREC.

— Usposabljanje o vključevanju vidika spola v nadzor nad osebnim orožjem v državah Srednje in Južne Amerike – tečaji so namenjeni nacionalnim organom, odgovornim za nadzor nad osebnim orožjem in njegovo urejanje, varnost državljanov ter preprečevanje in zmanjšanje nasilja nad ženskami/nasilja na podlagi spola.

— Niz spletnih seminarjev o nadzoru nad SALW ter vidiku spola med pripravami na RevCon4 – teme se bodo spreminjale in bodo določene usklajeno z državami Srednje in Južne Amerike ter v skladu s pripravami in rezultati RevCon4.

V azijsko-pacifiški regiji izvaja dejavnosti UNRCPD.

— Usklajevanje izvajanja usklajenih agend o nadzoru nad osebnim orožjem in enakosti spolov – pri tem bodo sodelovale azijske in pacifiške države, ki imajo neveljavne, veljavne ali načrtovane nacionalne akcijske načrte za ženske, mir in varnost, da bi se izboljšalo zbliževanje agend s pobudami za nadzor nad osebnim orožjem. V okviru pobude bodo obravnavane tudi sinergije z drugimi okviri za enakost spolov, zlasti s pobudo Spotlight.

— Regionalni seminar o vsesplošni uporabi Pogodbe o trgovini z orožjem v azijsko-pacifiški regiji in o zbliževanju z agendo o ženskah, miru in varnosti – leta 2013 so države sprejele Pogodbo o trgovini z orožjem, tj. večstransko pogodbo, ki izrecno ureja mednarodno trgovino s konvencionalnim orožjem. Pogodba o trgovini z orožjem je tudi prva pravno zavezujoča pogodba, povezana z orožjem, ki priznava povezavo med trgovino z orožjem in nasiljem na podlagi spola. Izvajanje Pogodbe o trgovini z orožjem državam omogoča tudi, da izpolnijo svoje obveznosti glede izvoza orožja iz akcijskega programa iz leta 2001. V azijsko-pacifiški regiji je še naprej malo pogodbenic Pogodbe o trgovini z orožjem, je pa nedavni pristop Kitajske in Filipinov v regiji povzročil ugoden politični zagon za spodbujanje vsesplošne uporabe pogodbe. Delavnica temelji na sodelovanju civilne družbe in poslancev v okviru prejšnjega projekta, v katerem je bila Pogodba o trgovini z orožjem opredeljena kot ključno prednostno področje. Delavnica bo izvedena v sodelovanju s ključnimi partnerji, vključno z agencijami ZN, z regionalnimi in mednarodnimi organizacijami ter s civilno družbo. Organizirana bo virtualno.

V Afriki izvaja dejavnosti UNREC.

— Regionalne delavnice o vključevanju vidika spola v nadzor nad osebnim orožjem za izmenjavo mnenj o izzivih in prednostnih nalogah, povezanih z vidikom spola – organizirane bodo regionalne delavnice za Zahodno, Srednjo, Vzhodno in Južno Afriko. Te delavnice se bodo izvajale v živo v sodelovanju z regionalnimi organizacijami in s ključnimi partnerji.

— Vključevanje nadzora nad osebnim orožjem v širša prizadevanja za enakost spolov, razvoj in varnost prek niza spletnih seminarjev, na katerih bodo sodelovali strokovnjaki, ki delujejo na področju nasilja na podlagi spola, spolnega nasilja, povezanega s konflikti, vključevanja mladih, humanitarnih vprašanj in pomoči notranje razseljenim osebam in beguncem, da bi povečali seznanjenost z vzroki in učinki širjenja osebnega orožja, nedovoljene trgovine z njim in njegove zlorabe ter s potrebo po povezovanju in/ali vključitvi nadzora nad orožjem v druge agende. Cilj niza spletnih seminarjev je razviti večrazsežnostni pristop k preprečevanju in zmanjševanju oboroženega nasilja ter v ta namen vzpostaviti oprijemljive povezave med nacionalnimi organi za nadzor nad osebnim orožjem in drugimi deležniki. Niz spletnih seminarjev bo izveden v sodelovanju s ključnimi partnerji in bo organiziran virtualno.

Ukrepi za krepitev sodelovanja civilne družbe pri nadzoru nad osebnim orožjem, med katerimi so:

— vključevanje vidika spola in poročilo o osebnem in lahkem orožju o dosežkih in izkušnjah, pridobljenih v okviru projekta (SZVP) 2018/2011, ki ga financira EU, vključno s pregledom in oceno dejavnosti, ki jih izvajajo IANSA in njene članice, ter priporočili za nadaljnje sodelovanje. To poročilo bo podlaga za druge dejavnosti, povezane z vidikom spola, v okviru tega projekta.

— virtualne delavnice, usposabljanja in dogodki o nadzoru nad osebnim orožjem za civilno družbo, ki vključujejo vidik spola – IANSA bo v partnerstvu z UN-ODA in njegovimi regionalnimi centri v celotnem obdobju izvajanja projekta za širše svetovno občinstvo organizirala virtualne delavnice, usposabljanja in dogodke o vidiku spola in nadzoru nad osebnim orožjem.

— Predlogi civilne družbe za krepitev sinergij z agendo o ženskah, miru in varnosti. Pripravljen bo nabor orodij, v katerem bodo zbrani predlogi članic IANSA za krepitev sinergij med nadzorom nad osebnim orožjem in agendo o ženskah, miru in varnosti, s poudarkom na tehnikah zastopanja interesov, medregionalnem sporočanju in izvajanju politik, ki se lahko uporabljajo v vseh regijah. Nabor orodij bo razposlan velikemu številu prejemnikov, med drugim v času izvajanja dejavnosti, ki jih bodo organizirali IANSA in/ali UN-ODA ter njegovi regionalni centri. Navedene dejavnosti bo izvajala IANSA v povezavi/sodelovanju z UN-ODA in njegovimi regionalnimi centri, da bi podprla vključevanje civilne družbe v politike in programe nadzora nad osebnim orožjem, ki vključujejo vidik spola, v skladu z agendo o ženskah, miru in varnosti.

3.3.3 Rezultati

Združeni narodi so s prizadevanji in z mrežami na področju žensk, miru in varnosti, vključno s spolnim nasiljem, povezanim s konflikti, spodbujali nadzor nad orožjem in razoroževanje, tudi nadzor nad osebnim orožjem (18).

Zmogljivost držav na področju politik in programov v zvezi z osebnim orožjem, ki upoštevajo vidik spola, je bila okrepljena:

Latinska Amerika in Karibi — V državah Srednje in Južne Amerike so bili organizirani in izvedeni trije (3) tečaji o vključevanju vidika spola v nadzor nad osebnim orožjem. — Pred in/ali po RevCon4 so bili organizirani do štirje (4) spletni seminarji o nadzoru nad SALW ter vidiku spola.

Azijsko-pacifiška regija — Leta 2023 bo izvedena ena (1) regionalna delavnica v sodelovanju s ključnimi regionalnimi partnerji, kot so ASEAN, Forum pacifiških otokov in partnerji civilne družbe. — Izveden je bil regionalni seminar o vsesplošni uporabi Pogodbe o trgovini z orožjem v azijsko-pacifiški regiji in zbliževanju z agendo o ženskah, miru in varnosti.

Afrika — Organizirane so bile štiri (4) tridnevne regionalne delavnice o vključevanju vidika spola v nadzor nad osebnim orožjem za nacionalne komisije/kontaktne točke akcijskega programa in ključne deležnike. Na delavnicah je bil predstavljen napredek, dosežen v okviru prejšnjega projekta, ki ga je financirala EU, in omogočile so izmenjavo najboljših praks med državami v regiji. Na njih so bile tudi prepoznane vrzeli in priložnosti za okrepitev vključevanja vidika spola v nadzor nad osebnim orožjem. Tretji dan delavnice je bil namenjen srečanju z regionalnimi organizacijami, da bi opredelili prednostne naloge in strategijo za nadaljnji prenos rezultatov delavnice v nacionalno prakso. — Izveden je bil niz spletnih seminarjev o širjenju osebnega orožja, nedovoljeni trgovini z njim in njegovi zlorabi ter o potrebi po povezavi in/ali vključitvi nadzora nad orožjem v druge agende.

3.3.4 Sodelovanje civilne družbe pri nadzoru nad osebnim orožjem je bilo okrepljeno:

i. s pripravo in razposlanjem poročila o dosežkih in izkušnjah, pridobljenih v okviru projekta (SZVP) 2018/2011, ki ga financira EU,

ii. z organizacijo virtualnih delavnic, usposabljanj in dogodkov o vključevanju vidika spola v nadzor nad osebnim orožjem za civilno družbo,

iii. s pripravo in razposlanjem nabora orodij, v katerem so bili zbrani predlogi članic IANSA za krepitev sinergij med agendo za nadzor nad osebnim orožjem in agendo o ženskah, miru in varnosti.

4. Ozaveščanje, zastopanje interesov in partnerstva

UN-ODA in njegovi izvajalski partnerji bodo z učinkovitim ozaveščanjem, zastopanjem interesov in partnerstvi dosegli trajen učinek.

UN-ODA bo podpiral razširjanje informacij in rezultatov predlaganih dejavnosti čim širšemu občinstvu. Poleg tega se bodo izvajale dejavnosti ozaveščanja v okviru vseh ustreznih ukrepov prek medijev, spremljevalnih dogodkov in spletnih orodij. UN-ODA in IANSA bosta vse leto pripravljala kampanje v družbenih medijih in v njih sodelovala.

UN-ODA in IANSA bosta izkoristila najširši možen razpon različnih komunikacijskih orodij, vključno s spletno stranjo, pisnimi sporočili za javnost, izbranimi orodji socialnih medijev, spremljevalnimi dogodki in neformalnimi poročanji. Izvajanje vseh ukrepov se bo spremljalo prek orodij za spremljanje in vrednotenje, vključno z anketami za udeležence in rednimi sejami zadevnih delovnih skupin.

UN-ODA bo sprejel vse ustrezne ukrepe, s katerimi bo zagotovil ustrezno prepoznavnost prispevka Unije za ukrepanje. Ti ukrepi se bodo izvajali v skladu s priročnikom Komisije o komunikaciji in prepoznavnosti v okviru zunanjega delovanja Evropske unije.

Med celotnim izvajanjem projekta bo zagotovljeno usklajevanje s številnimi partnerji, vključno s tistimi, ki imajo koristi od drugih sklepov Sveta EU.

UN-ODA bo še naprej dejavno sodeloval v neformalnem mehanizmu za usklajevanje na področju enakosti spolov ter osebnega in lahkega orožja, ki je bil vzpostavljen v okviru projekta leta 2019 in se še izvaja.

5. Trajanje projekta

Izvajanje projekta, vključno z vsemi dejavnostmi v okviru njegovih treh stebrov, naj bi skupaj trajalo 36 mesecev.

6. Poročanje

UN-ODA bo v skladu z doseženim sporazumom pripravljal redna poročila.

7. Skupni stroški

Skupna ocenjena sredstva, ki naj bi jih EU namenila za izvajanje druge faze, znašajo XXX EUR.

(1) https://www.smallarmssurvey.org/database/global-firearms-holdings

(2) https://smallarms.un-arm.org/international-assistance

(3) Predstavitev UN-ODA na BMS7 z naslovom „Programme of Action on SALW. International Tracing Instrument. Trends, Challenges and Opportunities. Data from 2020 National Reports“ (Akcijski program o SALW. Mednarodni instrument za sledenje. Trendi, izzivi in priložnosti. Podatki iz nacionalnih poročil za leto 2020), https://documents.unoda.org/wp-content/uploads/2021/07/BMS7-UNODA-Trends-challenges-opportunities.pdf.

(4) Kazalnik cilja trajnostnega razvoja 16.4.2 se glasi: „Delež zaseženega, najdenega ali predanega orožja, katerega nezakonit izvor ali kontekst je izsledil ali ugotovil pristojni organ v skladu z mednarodnimi instrumenti“.

(5) Predstavitev UN-ODA na BMS7 z naslovom „Programme of Action on SALW. International Tracing Instrument.Trends, Challenges and Opportunities. Data from 2020 National Reports“ (Akcijski program o SALW. Mednarodni instrument za sledenje. Trendi, izzivi in priložnosti. Podatki iz nacionalnih poročil za leto 2020).

(6) https://smallarms.un-arm.org/statistics

(7) https://undocs.org/A/CONF.192/BMS/2021/1, odstavek 50. Glej tudi odstavke 51, 52, 57 in 58.

(8) https://www.undocs.org/A/74/187

(9) Sklep Sveta EU 2011/428/SZVP z dne 18. julija 2011 in Sklep Sveta EU (SZVP) 2017/633 z dne 3. aprila 2017.

(10) Sklep Sveta 2014/912/SZVP z dne 15. decembra 2014.

(11) Sklep Sveta (SZVP) 2018/2011 z dne 17. decembra 2018.

(12) https://meetings.unoda.org/section/poa-revcon3-2018_documents

(13) Cilj trajnostnega razvoja 16.4: „Do leta 2030 občutno omejiti nezakonite finančne tokove in trgovino z orožjem, povečati zaseg in vračilo ukradenega premoženja ter se boriti proti vsem oblikam organiziranega kriminala“.

(14) Kazalnik cilja trajnostnega razvoja 16.4.2: „Delež zaseženega, najdenega ali predanega orožja, katerega nezakonit izvor ali kontekst je izsledil ali ugotovil pristojni organ v skladu z mednarodnimi instrumenti“.

(15) www.un.org/disarmament/mosaic

(16) www.un.org/disarmament/salient

(17) Državi članici SICA Belize in Dominikanska republika sta del karibskega načrta za strelno orožje, sodelovanje Nikaragve pa bo treba potrditi.

(18) Sodelovanje, preprečevanje konfliktov, zaščita, pomoč in obnova.