ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije C 2/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 22. decembra 2008

o načrtih za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz raziskovalnega reaktorja JULES HOROWITZ in skladišča cepljivih materialov MAGENTA na lokaciji Cadarache v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(2009/C 2/01)

Evropska komisija je 29. aprila 2008 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od francoske vlade prejela splošne podatke o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz raziskovalnega reaktorja JULES HOROWITZ in skladišča cepljivih materialov MAGENTA na lokaciji Cadarache.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki so jih je na posvetovanju s skupino izvedencev 15. in 16. septembra 2008 zagotovili predstavniki francoske vlade, je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med obema obratoma in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Italije, znaša približno 110 km, medtem ko je Španija oddaljena 230 km.

2. Med običajnim postopkom odvajanje tekočih in plinastih izpustov iz obeh obratov ne bo povzročilo izpostavljenosti, ki bi lahko vplivala na zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

3. Trdni radioaktivni odpadki iz obratov bodo začasno deponirani na kraju samem, nato pa bodo premeščeni na odlagališče, ki ga odobri francoska vlada. Izrabljeni gorilni elementi iz raziskovalnega reaktorja bodo začasno deponirani na kraju samem in nato premeščeni v predelovalni obrat v La Hague.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi iz obeh obratov zaradi nesreč, ki bi bile take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, količine, ki bi prešle v drugo državo članico, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija torej meni, da tako ob normalnem delovanju kot v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, izvedba načrtov za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki iz raziskovalnega reaktorja JULES HOROWITZ ali skladišča cepljivih materialov MAGENTA na lokaciji Cadarache v Franciji ne bi povzročila radioaktivne kontaminacije vode, zemlje ali zraka druge države članice.
(4)

Doseženi javnofinančni primanjkljaj v letu 2007 je bil 2 % BDP v primerjavi s 3,4 %, kot je bil načrtovan v konvergenčnem programu iz novembra 2006. Glavni razlog sta bili realna in nominalna rast BDP, ki sta bili v novembru 2006 veliko višji od pričakovanih, vendar so bili omejeni tudi odhodki. Visoka donosnost podjetij je zlasti omogočila zaustavitev rasti subvencij, medtem ko sta hiter padec brezposelnosti in odsotnosti indeksacije, ki jo določa Hausnerjev načrt (4), zmanjšala rast socialnih transferjev. Poleg tega so bila sredstva za zaposlene v javnem sektorju nižja od načrtovanih. In nazadnje, zaradi počasnejšega črpanja sredstev EU, kot je bilo načrtovano, so bile nižje od pričakovanih tudi javne naložbe. Na splošno je bil delež izdatkov glede na BDP za 1,5 odstotne točke nižji od načrtovanega v novembru 2006. Glede prihodkov pa so se prihodki od posrednih davkov in socialnih prispevkov izkazali za boljše od predvidenih v novembru 2006, v glavnem zaradi dosti višje stopnje zaposlenosti in rasti plač. Te nepričakovane ugodnosti pa so izravnali slabi rezultati drugih postavk prihodkov (neposredni davki zaradi povečanih davčnih osnov). Na splošno je to povzročilo, da je delež prihodkov rahlo pod načrtovanim. Z izboljšanim strukturnim saldom za okoli 1,5 odstotne točke je izvrševanje proračuna v letu 2007 več kot izpolnilo zahtevo iz mnenja Sveta z dne 27. februarja 2007 o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa (5).
(6)

Tveganja za proračunske napovedi v programu se zdijo do leta 2007/2008 v glavnem uravnotežena, kasneje pa bi bili lahko proračunski rezultati slabši od tistih, ki se napovedujejo v programu, vse pa je odvisno od izvajanja nadzora nad porabo. Napovedano povečanje deleža davkov v razmerju do BDP delno temelji na razmeroma nestanovitnih dejavnikih, kot so dobički finančnega in naftnega sektorja. Vendar se zdi, da razmeroma dobre možnosti glede prihodkov podpira najnovejši gospodarski razvoj, vključno z visoko donosnostjo. Po letu 2008/2009 pa bo doseganje ciljnega primanjkljaja iz programa odvisno od izvajanja napovedane ublažitve rasti odhodkov in aktivnega spremljanja z namenom omejitve odhodkov. Popolno izvajanje zmanjševanja rasti odhodkov, ki se pričakuje v okviru celovitega pregleda porabe, bo ključnega pomena pri doseganju ciljev programa. Organi Združenega kraljestva so sicer vnaprej napovedali zmanjšanje dodeljenih proračunskih sredstev za številne manjše vladne službe in se zavezali, da bo dejansko letno zmanjšanje v upravnih proračunih vseh vladnih ustanov doseglo 5 % in da bodo dosegli varčevanje na podlagi razmerja med kakovostjo in ceno. Vendar pa večji del ublažitev rasti odhodkov po letu 2008/2009 še ni podprt s konkretnimi dodeljenimi proračunskimi sredstvi, ki so odvisna od potrditve v okviru celovitega pregleda porabe organov oblasti (Comprehensive Spending Review), ki je načrtovan za poletje 2007 in bo vseboval trdne načrte v zvezi z odhodki do leta 2010/2011. Po sedanjih podatkih je aktivno spremljanje z namenom uveljavitve omejitev odhodkov uspešno.
3.

Po predelavi se bo del materiala uvrstil med nizkoradioaktivne odpadke (LLW), del pa se bo dodelil za ponovno uporabo ali recikliranje. Tudi pri tem postopku bo nastalo nekaj sekundarnih nizkoradioaktivnih odpadkov (LLW). Obrat ne namerava predelovati odpadkov, ki ne izpolnjujejo pogojev za odlaganje v skladišču za radioaktivne odpadke Drigg. Radioaktivni odpadki bodo oproščeni zahtev temeljnih varnostnih standardov po predelavi na Švedskem (taljenje) ali neposredno, če izpolnjujejo merila varnostnih predpisov Združenega kraljestva (Substances of Low Activity Exemption Order), v vsakem primeru pa morajo izpolnjevati merila v skladu s temeljnimi varnostnimi standardi (Direktiva 96/29/Euratom). SKLEP: Komisija meni, da načrt za odlaganje radioaktivnih odpadkov, v kateri koli obliki, zaradi delovanja obrata za recikliranje Studsvik UK Metallic Recycling Facility, Workington, Cumbria, Združeno kraljestvo, med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
3.

Trdni radioaktivni odpadki, ki bodo nastali pri razgradnji, bodo pred dokončnim odlaganjem v načrtovano nacionalno odlagališče deponirani na kraju samem. Trdni neradioaktivni odpadki in snovi, ki ustrezajo ravni opustitve nadzora, bodo izvzeti iz regulativnega nadzora in odstranjeni kot običajni odpadki ali reciklirani ali ponovno uporabljeni. To bo opravljeno v skladu z merili, določenimi v temeljnih varnostnih standardih (Direktiva Sveta 96/29/Euratom).
(5)

Načrtuje se, da bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, ostal stabilen s presežkom blizu 3 % BDP skozi vse programsko obdobje. Srednjeročni cilj za proračunsko stanje iz programa je strukturni presežek v višini 2 % BDP, ki naj bi se ohranil skozi vse programsko obdobje. Prejšnja posodobitev programa ni izrecno opredelila srednjeročnega cilja, izpeljati pa ga je mogoče iz mnenja Sveta, in sicer iz napovedi glede strukturnega presežka v prejšnjem programu (v višini 1,5 % BDP). Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,25 % BDP), bi morala biti z njegovo izpolnitvijo zagotovljena varnostna rezerva za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in precej presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno potencialno dolgoročno rast. Program spodbuja določitev srednjeročnega cilja, ki je precej večji od minimalnih zahtev, z željo zagotoviti dolgoročno vzdržnost javnih financ, ob upoštevanju dejstva, da Finska že izkuša vpliv staranja prebivalstva.
(8)

Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, ki temelji na podatkih iz programa, povprečno izboljšal za 0,5 % BDP letno. Program določa srednjeročni cilj za proračunski položaj v strukturnem smislu v višini 0 % BDP in si ga prizadeva doseči do leta 2008. Glede ustreznosti je srednjeročni cilj programa v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda.
(9)

Proračunski rezultat bi lahko bil slabši od napovedanega v programu. Glede leta 2006 tveganje znižanja izhaja iz makroekonomskega scenarija in iz dejstva, da bodo prihodki verjetno nižji in odhodki na področjih lokalne uprave in zdravstvenega varstva višji. Za preostalo obdobje so zelo dobrodošli ambiciozni cilji, določeni v dopolnitvi. Krepitev pravil za rast odhodkov na različnih ravneh javne uprave bo izboljšala pregled nad javnimi financami in povečala odgovornost vseh javnih zainteresiranih strani za nadzor nad porabo. Dober nadzor nad državnimi odhodki in nedavno izboljšani mehanizmi za izvrševanje pravil o odhodkih na področju zdravstva so dobrodošli, npr. vzpostavitev stalnega odbora, ki združuje vse zainteresirane skupine pri javnih financah, ki bi bil odgovoren za pripravo predlogov za nadzor javnih odhodkov in zniževanje dolga. Vendar se bo moral, glede na doseganje ciljev splošnega proračunskega ravnovesja, nadzor nad odhodki dosledno izvajati. Novi cilji v primerjavi s prejšnjimi cilji pomenijo občutno omejevanje odhodkov, za kar bodo potrebne obsežne strukturne reforme, ki se morajo dodatno opredeliti, zlasti glede lokalnih organov.
(3)

Svet je 5. julija 2004 sklenil, da je primanjkljaj Poljske prevelik in priporočil, naj ga zmanjša do leta 2007. Cilj proračunske strategije, na kateri temelji posodobljeni program, je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj pod 3 % BDP do leta 2007 in ohraniti delež javnega dolga pod 60 % BDP, vključno s prispevki v drugi steber pokojninskega sistema (ocenjen vpliv znaša letno okoli 1,5 % BDP), ki se bodo, v skladu z odločitvijo Eurostata, izključili iz javnofinančnega sektorja najpozneje do leta 2007. Posodobitev programa predvideva postopno zmanjšanje primanjkljaja s 5,4 % BDP v letu 2004 na 2,2 % BDP leta 2007. V primerjavi s programom iz maja 2004 sta največji razliki popravek navzdol glede pričakovanega deleža javnega dolga v BDP, ki je sedaj v povprečju nižji za približno 4.3 odstotne točke, ter popravek navzgor glede ciljnega javnofinančnega primanjkljaja v letu 2007 za 0,7 odstotne točke BDP kljub pričakovanemu preobratu gospodarske rasti.
(d)

V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov, ki bi bili posledica nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor so predvidene v splošnih podatkih, verjetna izpostavljenost prebivalstva druge države članice ne bo doseglo mere, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika. Ugotavlja se, da je Združeno kraljestvo sklenilo dvostranske sporazume o načrtovanju ukrepov za primer nesreče z mnogimi državami članicami, vendar pa ne tudi z v tej vlogi zadevno državo članico, ki ji leži najbližje, namreč s sosednjo Irsko. Ta ugotovitev Komisije je bila zapisana tudi ob obravnavanju prejšnje vloge, ki jo je Združeno kraljestvo predložilo v skladu s členom 37 v zvezi z objektom THORP. Nadalje se ugotavlja, da so se prizadevanja za sklenitev takega sporazuma že začela, zato se priporoča, da se prizadevanja v tej smeri še nadaljujejo, tako da jih bo mogoče uspešno in pravočasno zaključiti.
3.

Trdni radioaktivni odpadki, nastali ob postopkih razgradnje, bodo preneseni v regionalni obrat za zbiranje v Raziskovalnem središču Jülich za obdelavo in začasno skladiščenje. Trdni neradioaktivni odpadki in snovi, ki ustrezajo ravni opustitve nadzora, bodo izvzeti iz regulativnega nadzora in odstranjeni kot običajni odpadki ali reciklirani ali ponovno uporabljeni. To bo opravljeno v skladu z merili, določenimi v temeljnih varnostnih standardih (Direktiva 96/29/Euratom).
(20)

Glede na naloge, ki jih narekujejo sklepi Sveta o stališču Unije glede kibernetskih vprašanj, naj Komisija, visoki predstavnik in Skupina za sodelovanje na področju varnosti omrežij in informacij skladno s svojimi nalogami in odgovornostmi po pravu Unije okrepijo sodelovanje z ustreznimi mrežami ter civilnimi in vojaškimi organi in agencijami pri izvajanju ocene tveganja in oblikovanju scenarijev tveganj za kibernetsko varnost, pri čemer naj upoštevajo predvsem pomen energetske, digitalne, prometne in vesoljske infrastrukture ter soodvisnosti po sektorjih in državah članicah. Pri tem bi bilo treba upoštevati s tem povezana tveganja za infrastrukturo, na katero se ti sektorji opirajo. Kjer je to koristno, bi lahko ocene tveganja in scenarije izvajali redno; dopolnjevati bi morali obstoječe ali načrtovane ocene tveganja v teh sektorjih, jih nadgrajevati in preprečevati podvajanje z njimi ter prispevati k razpravam o tem, kako okrepiti splošno odpornost subjektov, ki upravljajo kritično infrastrukturo, in odpraviti ranljivosti.
Pojav novih različic SARS-CoV-2, kot dokazuje pojav različice omikron, še naprej vzbuja skrb in bi ga morale države članice pri določanju omejitev prostega gibanja v okviru odziva na pandemijo COVID-19 upoštevati. Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni redno ocenjuje nove dokaze v zvezi z različicami, odkritimi z epidemiološkimi podatki, presejanjem genomskih različic, ki temelji na pravilih, ali drugimi znanstvenimi viri (16). To zajema zlasti skrb vzbujajoče različice, za katere so na voljo jasni dokazi o znatnem vplivu na prenosljivost, resnost in/ali imunost, ki bi lahko vplivale na epidemiološke razmere v EU/EGP, in tudi pozornost vzbujajoče različice, za katere so na voljo dokazi o genomskih lastnostih, epidemiološki dokazi ali dokazi in vitro, ki bi lahko pomenili znaten vpliv na prenosljivost, resnost ali imunost, ter bi zato dejansko lahko vplivale na epidemiološko stanje v EU/EGP.

Za zagotovitev pregleda nad deležem skrb ali pozornost vzbujajočih različic v EU/EGP skupaj z obsegom sekvenciranja Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni enkrat tedensko objavlja tudi zemljevide in druge podatke (17). Za pridobivanje pravočasnih in točnih informacij o pojavljanju in kroženju skrb ali pozornost vzbujajočih različic SARS-CoV-2 je pomembno, da države članice ohranjajo ali dosegajo dovolj velik obseg sekvenciranja. Nezadosten obseg sekvenciranja bi lahko pomenil slabe zmožnosti za odkritje krožečih skrb vzbujajočih različic, še preden bi te lahko vplivale na epidemiološke razmere. Obenem je pomembno, da države članice upoštevajo razlike v obsegu sekvenciranja, da ne bi odvračale od visokih stopenj sekvenciranja.
(2)

Komisija in države članice so na štirih sejah koordinacijske skupine za nafto (22. in 25. februarja ter 2. in 31. marca) razpravljale o priložnostih, pričakovanih koristih in učinku skupnega ukrepanja Mednarodne agencije za energijo. Službe Komisije so z dopisoma z dne 4. marca in 5. aprila 2022, naslovljenima na koordinacijsko skupino za nafto, države članice opozorile na ustrezne določbe in obveznosti, ki veljajo na podlagi prava Unije.
(1)

Polprevodniki so bistveni za delovanje našega sodobnega gospodarstva in družbe. V preteklem letu je bila Unija priča motnjam v oskrbi brez primere, ki so povzročile velike zamude in negativne učinke na pomembne gospodarske sektorje ter zamude pri popravilu in vzdrževanju bistvenih izdelkov v kritičnih sektorjih, kot sta medicinska in diagnostična oprema.
(25)

Za hitro izvedbo cepljenja so nekatere države članice vzpostavile politike cepljenja čim več ljudi v skupinah z visokim tveganjem za hud potek bolezni COVID-19. Drugo priporočilo je, da bi bilo treba posameznikom, ki so bili predhodno okuženi s SARS-CoV-2, dati le en odmerek cepiva (pri cepivih z dvema odmerkoma). Glede na poročilo Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni z dne 6. maja 2021 devet od 23 držav EU/EGP, ki so se odzvale, priporoča samo en odmerek za posameznike, ki so bili predhodno okuženi (za cepiva z dvema odmerkoma) (17). Obstajajo novi dokazi, da pri posameznikih, ki so bili predhodno okuženi s SARS-CoV-2, en odmerek cepiva Comirnaty in cepiva proti COVID-19 Moderna (cepivi na osnovi mRNA) v primerjavi s posamezniki, ki še niso bili okuženi, povzroči podobne ali višje odzive protiteles ter limfocitov B in T. Poleg tega nekatere študije kažejo, da en odmerek cepiva pri predhodno okuženih posameznikih povzroči podobne odzive protiteles ter limfocitov B in T kot pri neokuženih posameznikih, ki so prejeli dva odmerka cepiva. Pojavljajo se tudi dokazi o višjih ravneh protiteles po enem odmerku cepiva Vaxzevria pri predhodno okuženih posameznikih v primerjavi s posamezniki, ki niso bili predhodno okuženi in so prejeli en odmerek, in zdi se, da en odmerek pri predhodno okuženih posameznikih povzroči podobne odzive protiteles kot pri neokuženih posameznikih, ki so prejeli dva odmerka cepiva. Brez poseganja v pristojnost držav članic, da določijo lastne strategije cepljenja, bi bilo treba tudi osebo, ki je prejela en odmerek cepiva proti COVID-19 (pri cepivih z dvema odmerkoma), za katero je bilo izdano dovoljenje za promet v skladu z Uredbo (ES) št. 726/2004, potem ko je bila predhodno okužena s SARS-CoV-2, pri potovanju šteti za polno cepljeno, če je v potrdilu o cepljenju navedeno, da je bil program cepljenja po enkratnem odmerku zaključen.
15.

Države članice in njihovi partnerji bi morali pri oblikovanju takih programov skupnostnega sponzorstva določiti pregledna in nediskriminatorna merila za izbor oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito. Od začetka programa bi bilo treba zagotoviti, da so jasno opredeljene vloge in odgovornosti civilne družbe in vlade v fazi pred odhodom in po prihodu. Države članice so še naprej odgovorne za varnostne preglede in postopke sprejema ter morajo zagotoviti, da so vzpostavljeni ustrezni zaščitni ukrepi in varnostne mreže.
(18)

Italija od izbruha krize zaradi COVID-19 sprejema ukrepe za ublažitev posledic za zaposlovanje. Sheme skrajšanega delovnega časa (Cassa integrazione) imajo pomembno vlogo in naj bi bilo tako tudi v bodoče. Upravičenost je bila razširjena, tako da so sedaj vključeni mala podjetja in mikropodjetja ter vsi gospodarski sektorji in tudi zaposleni. Poleg tega je bila za samozaposlene vzpostavljena ločena (začasna) shema. Pred krizo zaradi COVID-19 so se razmere na trgu dela nenehno izboljševale. Leta 2019 je stopnja zaposlenosti dosegla 64 %, kar je bilo največ dotlej. Vendar je bilo to še vedno precej pod povprečjem Unije. Stopnja brezposelnosti je bila – tako kot tudi drugi kazalniki razpoložljivosti delovne sile na trgu dela – vztrajno visoka in v skladu s spomladansko napovedjo Komisije 2020 naj bi se leta 2020 še povečala na 11,8 %, nato pa leta 2021 ponovno znižala na 10,7 %. Tudi delež pogodb za določen čas je bil visok, čeprav je od sredine leta 2018 ustvarjanje delovnih mest temeljilo na delovnih mestih za nedoločen čas. Za spodbujanje trajnostnega in vključujočega okrevanja v prihodnje je bistveno vključevanje neaktivnih mladih in žensk na trg dela. Sprejeti so bili nekateri ukrepi za okrepitev javnih služb za zaposlovanje in za njihovo boljše povezovanje s socialnimi storitvami, izobraževanjem odraslih in poklicnim usposabljanjem. Vendar so njihove zmogljivosti posredovanja zaposlitve še vedno šibke in se med regijami zelo razlikujejo. Tudi vključenost delodajalcev je še vedno zanemarljiva. Ob postopnem odpravljanju zajezitvenih ukrepov so lahko prožne ureditve dela in delo na daljavo v pomoč podjetjem in delavcem. Vlada je v odziv na krizo zaradi COVID-19 sprejela začasne ukrepe za usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja, kot so promoviranje pametnih oblik dela, posebni dopusti in ponudba bonov za otroško varstvo. Kljub nedavnim prizadevanjem ukrepi za spodbujanje enakih možnosti ter politik za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, pa tudi zagotavljanje cenovno dostopne vzgoje in varstva predšolskih otrok ter storitev dolgotrajne oskrbe, ostajajo šibki in slabo povezani.
(17)

Estonija je sprejela pomembne ukrepe za zajezitev širjenja COVID-19 in njegovega učinka na zdravje. Kljub temu je pandemija COVID-19 razkrila nekatere strukturne pomanjkljivosti zdravstvenega sistema, ki so povezane z omejeno razpoložljivostjo finančnih in človeških virov. Odpornost sistema je ogrožena zaradi pomanjkanja zdravstvenih delavcev, neenakega dostopa do primarnega zdravstvenega varstva in razpoložljivosti nujno potrebnih medicinskih izdelkov. Izziv za Estonijo je tudi odprava zaostankov, ki so nastali zato, ker so bila določena zdravljenja zaradi izrednih razmer odložena in nedostopna. Poleg tega so bile neizpolnjene potrebe po zdravstveni oskrbi (po lastnem poročanju) v Estoniji že pred pandemijo COVID-19 med najvišjimi v Uniji, in sicer zaradi dolgih čakalnih dob za primarno zdravstveno varstvo in specialistično oskrbo. Ti dejavniki in tveganja, povezana z načinom življenja, so očitni razlogi za slabo zdravstveno stanje prebivalstva. Povečanje dostopnosti in odpornosti zdravstvenega sistema je predpogoj za zagotovitev učinkovitega odziva na širjenje pandemije in reševanje izzivov, povezanih z zdravstvenim stanjem prebivalstva.
(20)

Pandemija COVID-19 postavlja visoke zahteve za uporabo digitalnih tehnologij, da se ob potrebnem sprejetju ukrepov za omejevanje socialnih stikov zagotovi stalen dostop do izobraževanja, usposabljanja in poslovne dejavnosti. Portugalske šole in izobraževalni centri so se zaprli in tradicionalno učenje na podlagi osebnega stika je bilo prekinjeno ter nadomeščeno z učenjem na daljavo. Približno 6 % gospodinjstev in posledično približno 50 000 učencev še vedno nima dostopa do interneta, med mestnimi in podeželskimi območji pa so velike razlike pri dostopu do interneta in pokritosti s telekomunikacijskim omrežjem. Učenci iz privilegiranega socialno-ekonomskega družinskega okolja imajo boljše možnosti za obvladovanje izzivov, ki jih prinaša učenje na daljavo. Poleg tega Portugalska zelo zaostaja na področju digitalnih spretnosti in znanj. Leta 2019 48 % prebivalstva ni imelo osnovnih digitalnih spretnosti in znanj, vključno s približno 26 % prebivalstva popolnoma brez digitalnih spretnosti in znanj, delež tistih, ki interneta nikoli niso uporabili, pa je bil dvakrat višji od povprečja Unije. Trenutne okoliščine zahtevajo intenzivno izvajanje programov e-usposabljanja in prizadevanja za pomoč ljudem, ki se soočajo z digitalno izključenostjo, da bi lažje premagali ovire pri dostopu do učenja na daljavo. Če bi podjetja uvedla digitalne tehnologije, da bi ponudila alternativne ureditve dela in digitalne storitve, bi to tistim, ki lahko svoje storitve zagotavljajo prek spleta, omogočilo neprekinjeno poslovanje, s čimer bi se ublažil učinek omejitev v nekaterih sektorjih. To je zlasti pomembno za Portugalsko, za katere gospodarstvo so večinoma značilna mikropodjetja, skoncentrirana v tradicionalnih sektorjih. Eden od glavnih dejavnikov, ki ovirajo digitalizacijo MSP, je vrzel v digitalnem znanju, ki izhaja iz splošne nizke ravni digitalne pismenosti vodstvenih delavcev in zaposlenih.
1.

Da bi preprečili ponarejanje prenosnih dokumentov, ki jih izda nosilec države članice osebi in ki potrjujejo njen položaj za namen uporabe uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009, je priporočljivo, da se v te dokumente vključijo elementi za potrditev pristnosti, in sicer: (a) kadar se prenosni dokumenti izdajo ročno, bi morali biti ročno podpisani in ožigosani, listi pa natisnjeni obojestransko. Listi bi morali biti speti tako, da jih ni mogoče zlahka ločiti. To je mogoče zagotoviti na primer tako, da se listi prepognejo v zgornjem levem kotu, nato pa se ta kot spne in ožigosa na zadnji strani; (b) kadar se prenosni dokumenti izdajo v elektronski obliki, bi morali imeti na vsaki strani serijsko ali identifikacijsko številko. V tem primeru ročno podpisovanje in žigosanje ni potrebno.