„PRILOGA I

ODDELEK 1

VARNOSTNE ZAHTEVE ZA NOVE IN OBSTOJEČE POTNIŠKE LADJE, KATERIH KOBILICA JE BILA POLOŽENA ALI SO BILE V PODOBNI FAZI GRADNJE PRED 19. SEPTEMBROM 2021, NA NOTRANJIH POTOVANJIH

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

1. Oddelek 1 se uporablja za nove in obstoječe potniške ladje, katerih kobilica je bila položena ali ki so bile v podobni fazi gradnje pred 19. septembrom 2021.

4. Za obstoječe ladje razreda C in D ni potrebno, da izpolnjujejo pravila iz Poglavij II-1 in II-2 te priloge, če uprava države zastave, pod katero so te ladje upravičene pluti, zagotavlja, da izpolnjujejo nacionalne predpise države zastave in da ti predpisi zagotavljajo enako stopnjo varnosti kot tisti, ki se uporabljajo za nove ladje razreda C in D ali obstoječe ladje razreda B.

6. Ne glede na določbe člena 6.1(b) ladjam razreda D, ki svojega potovanja ne razširijo na območje zunaj morskega območja A 1, kot je opredeljeno v pravilu IV/2.12 Konvencije SOLAS iz leta 1974, ni treba izpolnjevati zahtev za prevoz iz poglavja IV Konvencije SOLAS iz leta 1974, ampak morajo izpolnjevati vsaj določbe poglavja IV te priloge.

7. Določbe o preglednosti poveljniškega mostu iz pravila V/22 Konvencije SOLAS iz leta 1974, kolikor je to izvedljivo in smiselno, se uporabljajo tudi za ladje, krajše od 55 metrov, pri čemer „dolžina“ ustreza njeni opredelitvi iz pravila V/2 Konvencije SOLAS iz leta 1974.

8. Kadar koli se v tem oddelku za obstoječe ladje zahteva uporaba resolucije IMO, za ladje, zgrajene največ dve leti po datumu sprejetja take resolucije s strani IMO, ni potrebno, da so v skladu s tako resolucijo, če so v skladu z morebitnimi še veljavnimi prejšnjimi resolucijami.

10. Navedba „(pravilo…)“, ki sledi številnim naslovom pravil v tem oddelku, se nanaša na pravila Konvencije SOLAS iz leta 1974, na katerih temeljijo navedena pravila, tj.: .1 Poglavje II-1: Del A-1 se sklicuje na Konvencijo SOLAS, vključno z njenimi spremembami iz leta 2006. .2 Poglavje II-1: Dela A in B se sklicujeta na Konvencijo SOLAS, vključno z njenimi spremembami iz let 1996/1998. .3 Poglavje II-2: Pravili II-2/A/1 in II-2/A/2 iz Dela A se sklicujeta na Konvencijo SOLAS, vključno z njenimi spremembami iz let 1999/2000. Tretji odstavek pravila II-2/A/1 se sklicuje na Del F (Drugačna zasnova in rešitve) spremenjenega poglavja II-2 (spremembe iz leta 2000) Konvencije SOLAS iz leta 1974 za nove ladje, zgrajene 1. januarja 2003 ali pozneje. Poglavje II-2: Pravila II-2/A/3 do II-2/A/16 dela A in pravila II-2/B/1 do II-2/B/18 dela B se sklicujejo na Konvencijo SOLAS, vključno z njenimi spremembami iz let 1996/1998. .4 Poglavje III: Navedeni so sklici na spremembe Konvencije SOLAS iz let 1996/1998 in 2001–2003.

11. Določbe, ki se uporabljajo za LADJE RAZREDA A, so navedene v: pravilu II-1/A-1/1 poglavja II-1/A-1, pravilih II-1/B-2/1, II-1/B-2/23 in II-1/B-2/24 poglavja II-1/B-2, pravilih II-1/C/1, II-1/C/3 in II-1/C/16 poglavja II-1/C, pravilih II-2/A/4, II-2/A/9 in II-2/A/12 poglavja II-2/A ter pravilu II-2/B/6 poglavja II-2/B.

12. Določbe, ki se uporabljajo za RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA A: pravili II-1/B-2/17-2 in II-1/B-2/20 poglavja II-1/B-2.

POGLAVJE II-1

ZGRADBA – PREGRAJEVANJE IN STABILNOST, STROJI IN ELEKTRIČNE NAPELJAVE

DEL A

SPLOŠNO

1. Pravilo II-1/A/1: Opredelitve, povezane z delom B (pravilo 2)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 1 Pregradna tovorna črta je vodna črta, po kateri se določa pregrajevanje ladje. .2 Najvišja pregradna tovorna črta je vodna črta, ki ustreza največjemu ugrezu, dovoljenemu po zahtevah za pregrajevanje, ki se uporabljajo.

.2 Dolžina ladje je dolžina, merjena med navpičnima črtama skozi skrajni točki najvišje pregradne tovorne črte.

.3 Širina ladje je največja širina med zunanjimi robovi reber na najvišji pregradni tovorni črti ali pod njo.

.4 Ugrez je navpična razdalja od zgornjega roba kobilice na polovici dolžine ladje do zadevne pregradne tovorne črte.

.5 Nosilnost je razlika v tonah med izpodrivom ladje na poletni tovorni črti v vodi s specifično težo 1,025 in težo prazne ladje.

.6 Teža prazne ladje je izpodriv ladje v tonah brez tovora, goriva, mazalnega olja, balastne vode, sladke vode in napajalne vode v rezervoarjih, zalog potrošnega materiala ter potnikov, posadke in njihovega imetja.

.7 Pregradni krov je najvišji krov, do katerega dosegajo prečne neprepustne pregrade.

.8 Mejna ugrezna črta je na boku označena črta, ki leži najmanj 76 mm pod zgornjim robom pregradnega krova.

.9 Poplavnost prostora je odstotni delež prostora, ki ga lahko zalije voda. Prostornina prostora, ki sega nad mejno ugrezno črto, se meri samo do višine te črte.

.10 Strojnica je prostor, ki sega od zgornjega roba kobilice do mejne ugrezne črte ter med končnima glavnima prečnima neprepustnima pregradama in obsega prostore, v katerih so glavni in pomožni pogonski stroji ter kotli, ki so namenjeni za potrebe pogona.

.11 Prostori za potnike so prostori, ki so predvideni za namestitev potnikov in njihovo uporabo, razen prostorov za prtljago, zaloge, živež in poštne pošiljke.

.12 Neprepusten v zvezi s konstrukcijo pomeni zmožen preprečiti prehod vode skozi konstrukcijo v kateri koli smeri pri tlaku vode, ki bi lahko nastal v nepoškodovanem ali poškodovanem stanju.

.13 Odporen na vremenske vplive pomeni, da voda ne bo prodrla v ladjo pod nobenimi pogoji na morju.

.14 Ro-ro potniška ladja pomeni potniško ladjo z ro-ro prostori za tovor ali prostori posebne kategorije, kot so opredeljeni v pravilu II-2/A/2.

2. Pravilo II-1/A/2: Opredelitve, povezane z deli C, D, in E (pravilo 3)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 .1 Sistem za upravljanje krmilne naprave je oprema, po kateri se prenašajo povelja od poveljniškega mostu do pogonov krmilne naprave. Sisteme za upravljanje krmilne naprave sestavljajo oddajniki, sprejemniki, hidravlične krmilne črpalke in pripadajoči motorji, krmilniki motorjev, cevi in kabli. .2 Glavna krmilna naprava je sestavljena iz strojne opreme, pogonov krmila, morebitnih pogonov krmilne naprave ter pomožne opreme in elementov za prenos navora na krmilno gred (tj. krmilna ročica ali kvadrant), ki so potrebni, da se krmilo obrača in tako usmerja ladjo v normalnih razmerah plovbe.

.2 Pogon krmilne naprave je: .1 pri električni krmilni napravi elektromotor in pripadajoča električna oprema; .2 pri elektrohidravlični krmilni napravi elektromotor, pripadajoča električna oprema in povezana črpalka; .3 pri drugi hidravlični krmilni napravi pogonski motor in priključena črpalka.

.3 Pomožna krmilna naprava je naprava, razen katerega koli dela glavne krmilne naprave, ki je potrebna za krmiljenje ladje v primeru okvare glavne krmilne naprave, vendar ne vključuje krmilne ročice, kvadranta ali sestavnih delov, ki služijo enakemu namenu.

.4 Normalni plovni in bivalni pogoji so pogoji, v katerih so ladja kot celota, stroji, naprave, sredstva in pripomočki, ki zagotavljajo pogon, sposobnost krmarjenja, varno plovbo, varnost pred požarom in poplavo, notranje in zunanje komunikacije ter signale, in sredstva za evakuacijo, vitli rešilnih čolnov ter predvidene naprave za udobno bivanje brezhibni in normalno delujejo.

.5 Izredne razmere so razmere, v katerih katere koli storitve, potrebne za normalne plovne in bivalne pogoje, ne delujejo zaradi izpada glavnega vira električne energije.

.6 Glavni vir električne energije je vir, namenjen oskrbi z električno energijo glavne stikalne plošče za razvod do vseh naprav, ki so potrebne za ohranjanje ladje v normalnih plovnih in bivalnih pogojih.

.7 Stanje popolnega mirovanja ladje je stanje, ko glavni pogonski stroj, kotli in pomožne naprave ne delujejo zaradi pomanjkanja energije.

.8 Glavna generatorska postaja je prostor, v katerem je nameščen glavni vir električne energije.

.9 Glavna stikalna plošča je stikalna plošča, ki se napaja neposredno iz glavnega vira električne energije in je namenjena oskrbi porabnikov na ladji z električno energijo.

.10 Zasilna stikalna plošča je stikalna plošča, ki se v primeru izpada glavnega električnega napajalnega sistema neposredno napaja iz zasilnega vira električne energije ali prehodnega vira zasilne energije in je namenjena oskrbi zasilnih naprav z električno energijo.

.11 Zasilni vir električne energije je vir električne energije, namenjen za napajanje zasilne stikalne plošče v primeru izpada napajanja iz glavnega vira električne energije.

.12 Največja potovalna hitrost pri vožnji naprej je največja konstrukcijsko določena hitrost, ki jo ladja vzdržuje med plovbo pri največjem ugrezu ladje.

.13 Največja hitrost vzvratne vožnje je hitrost, ki jo ladja lahko predvidoma doseže pri največji konstrukcijsko določeni moči vzvratne vožnje pri največjem ugrezu ladje.

.14(a) Strojnice so vse strojnice kategorije A in drugi prostori, v katerih so pogonski stroji, kotli, naprave za tekoče gorivo, parni stroji in motorji z notranjim zgorevanjem, generatorji in večji električni stroji, črpalne postaje za gorivo, stroji za hlajenje, stabilizacijo, prezračevanje in klimatizacijo, podobni prostori ter dostopi do njih.

.14(b) Strojnice kategorije A so vsi prostori in dostopi do teh prostorov, v katerih so: .1 motorji z notranjim zgorevanjem, ki se uporabljajo za glavni pogon, ali .2 motorji z notranjim zgorevanjem, ki se uporabljajo za druge namene kot za glavni pogon, če imajo takšni stroji skupno izhodno moč najmanj 375 kW, ali .3 kakršni koli kotli ali naprave za tekoče gorivo.

.15 Pogonski sistem krmila je hidravlična oprema, namenjena oskrbi z energijo za obračanje krmilne osi, ki jo sestavljajo pogonske enote krmilnega gonila, pripadajoči cevovodi in oprema ter pogon krmila. Pogonski sistemi krmila si lahko delijo skupne mehanske elemente, tj. krmilno ročico, kvadrant in krmilno gred ali sestavne dele, ki služijo istemu namenu.

.16 Nadzorne postaje so prostori, v katerih so nameščeni ladijska radijska postaja, glavna navigacijska oprema ali zasilni vir energije ali v katerih je naprava za registriranje požara ali protipožarna oprema.

DEL A-1

KONSTRUKCIJA LADIJ

1. Pravilo II-1/A-1/1: Nova vgradnja materialov, ki vsebujejo azbest (pravilo 3-5)

VSE LADJE:

.1 Pravilo II-1/A-1/1 se uporablja za materiale, ki se uporabljajo za konstrukcijo, stroje, električne napeljave in opremo, ki so zajeti v pravilih v tej prilogi.

.2 Na vseh ladjah je prepovedana nova vgradnja materialov, ki vsebujejo azbest.

2. Pravilo II-1/A-1/2: Konstrukcijske risbe, ki se hranijo na krovu in na kopnem (pravilo 3-7)

LADJE RAZREDA B, C IN D, ZGRAJENE 1. JANUARJA 2012 ALI POZNEJE:

.1 Zbirka konstrukcijskih risb, ki prikazujejo ladjo, kot je bila zgrajena, in drugih načrtov, ki prikazujejo naknadne spremembe konstrukcije, se hrani na krovu ladij, zgrajenih 1. januarja 2012 ali pozneje.

.2 Dodatno zbirko takih risb hrani podjetje na kopnem, kot je opredeljeno v pravilu IX/1.2 Konvencije SOLAS iz leta 1974.

.3 Sklic na okrožnico IMO MSC/Circ.1135 o „konstrukcijskih risbah, ki jih je treba hraniti na krovu ladje in na kopnem“.

3. Pravilo II-1/A-1/3: Oprema za vleko in privez (pravilo 3-8)

LADJE RAZREDA B, C IN D, ZGRAJENE 1. JANUARJA 2012 ALI POZNEJE:

.1 Ladje so opremljene s sistemi, opremo in priborom z zadostno varno delovno obremenitvijo, da omogočajo varno izvajanje vseh postopkov pri vleki in privezu, ki so povezani z normalnim delovanjem ladje.

.2 Sistemi, oprema in pribor, zagotovljeni v skladu z odstavkom 1, ustrezajo standardom, ki so skladni s klasifikacijo po pravilih priznane organizacije ali enakovrednih pravilih, ki jih uporablja uprava v skladu s členom 11(2) Direktive 2009/15/ES.

.3 Sklic na okrožnico IMO MSC/Circ.1175 o „Smernicah o opremi za vleko in privez na ladjah“.

.4 Na vsakem kosu pribora ali opreme, zagotovljenem v skladu s tem pravilom (II-1/A-1/3), so jasno označene morebitne omejitve, povezane z njegovo varno uporabo, pri tem pa se upošteva, kako trdno je pritrjen na ladijsko konstrukcijo.

4. Pravilo II-1/A-1/4: Zaščita pred hrupom (pravilo 3-12)

LADJE RAZREDA B, C IN D, ZGRAJENE 1. JANUARJA 2018 ALI POZNEJE:

.1 Ladje z bruto tonažo 1 600 ali več so izdelane tako, da se zmanjša hrup na krovu in pred njim zaščiti osebje v skladu s Kodeksom IMO o ravneh hrupa na ladjah, ki ga je sprejel Odbor za pomorsko varnost z Resolucijo MSC.337(91), kot bi jo spremenil IMO.

5. Pravilo II-1/A-1/5: Postopki vleke v sili (pravilo 3-4)

LADJE RAZREDA B:

.1 Ladje imajo postopek za vleko v sili. Tak postopek je shranjen na krovu ladje za uporabo v izrednih razmerah in temelji na obstoječih ureditvah in opremi, ki je na voljo na ladji.

.2 Postopek (glej „Smernice za lastnike/upravljavce o pripravi postopkov za vleko v sili“ (MSC.1/Circ.1255) vključuje: .1 risbe krova na premcu in krmi, na katerih so prikazane možne ureditve za vleko v sili; .2 popis opreme na krovu, ki se lahko uporablja za vleko v sili; .3 sredstva in načine sporazumevanja ter .4 vzorčne postopke za lažjo pripravo in izvedbo postopkov vleke v sili.

DEL B

STABILNOST NEPOŠKODOVANE LADJE, PREGRAJEVANJE IN STABILNOST V POŠKODOVANEM STANJU

Del B-1

Ladje, zgrajene 1. januarja 2009 ali pozneje – možnost uporabe Resolucije MSC.216(82)

Za ladje razreda B, C in D, pri katerih je bila kobilica položena 1. januarja 2009 ali pozneje ali so bile takrat v podobni fazi gradnje, veljajo zahteve iz dela B-2 ali ustrezne določbe iz poglavja II-I dela B Konvencije SOLAS, kot je določeno v Prilogi 2 k Resoluciji MSC 216(82).

Del B-2

Ladje, zgrajene pred 1. januarjem 2009

1. Pravilo II-1/B-2/1: Resolucija o stabilnosti nepoškodovane ladje A.749(18), kot je bila spremenjena z Resolucijo MSC.75(69)

NOVE LADJE RAZREDA A, B, C IN D:

Vsi razredi novih ladij izpolnjujejo ustrezne določbe za potniške ladje iz Kodeksa o stabilnosti nepoškodovane ladje, ki je bil sprejet z Resolucijo IMO A.749(18), kot je bila spremenjena.

Če države članice menijo, da je uporaba Merila za močan veter in bočno zibanje ladje iz spremenjene Resolucije IMO A.749(18) neustrezna, se lahko uporabi alternativni pristop, ki zagotavlja zadovoljivo stabilnost. Dokaze o tem je treba predložiti Komisiji, ki potrdi, da je dosežena enakovredna stopnja varnosti.

OBSTOJEČE LADJE RAZREDA A IN B:

Vse obstoječe ladje razreda A in B v vseh stanjih naloženosti izpolnjujejo naslednja merila stabilnosti po ustreznem popravku za učinek proste površine tekočin v rezervoarjih v skladu s predpostavkami iz odstavka 3.3 Resolucije IMO A.749(18), kot je bila spremenjena, ali enakovrednimi predpostavkami.

(a) Površina pod krivuljo ročice vzravnalnega momenta (krivulja GZ) ni manjša od: (i) 0,055 m rad do nagibnega kota 30°; (ii) 0,09 m rad do nagibnega kota 40° ali kota poplavljanja, tj. nagibnega kota, pri katerem so spodnji robovi vseh odprtin v trupu, nadgradnjah ali krovnih hišicah, ki jih ni mogoče neprepustno zapreti, potopljeni v vodo, če je ta kot manjši od 40°; (iii) 0,03 m rad med nagibnima kotoma 30° in 40° ali med nagibnim kotom 30° in kotom poplavljanja, če je ta kot manjši od 40°.

(b) Ročica vzravnalnega momenta GZ je vsaj 0,20 metra pri nagibnem kotu, enakem ali večjem od 30°.

(c) Največja ročica vzravnalnega momenta GZ nastopi pri nagibnem kotu, za katerega je zaželeno, da je večji od 30°, nikakor pa manjši od 25°.

(d) Začetna prečna metacentrična višina ni manjša od 0,15 metra.

Stanja naloženosti, ki jih je treba upoštevati za preverjanje skladnosti z zgornjimi merili stabilnosti, vključujejo vsaj tista, ki so navedena v odstavku 3.5.1.1 Resolucije IMO A.749(18), kot je bila spremenjena.

Vse obstoječe ladje razreda A in B morajo izpolnjevati tudi dodatna merila, kot so določena v odstavku 3.1.2.6 (Dodatna merila za potniške ladje) in odstavku 3.2 (Merilo za močan veter in bočno zibanje ladje) spremenjene Resolucije IMO A.749(18).

Če države članice menijo, da je uporaba Merila za močan veter in bočno zibanje ladje iz spremenjene Resolucije IMO A.749 (18) neustrezna, se lahko uporabi alternativni pristop, ki zagotavlja zadovoljivo stabilnost. Dokaze o tem je treba predložiti Komisiji, ki potrdi, da je dosežena enakovredna stopnja varnosti.

2. Pravilo II-1/B-2/2: Neprepustno pregrajevanje

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

Vsaka ladja je s pregradami, ki so neprepustne do pregradnega krova, pregrajena v neprepustne oddelke, katerih največja dolžina se izračuna v skladu s posebnimi zahtevami, navedenimi spodaj.

Namesto navedenih zahtev se lahko uporabijo Pravila o pregrajevanju in stabilnosti potniških ladij kot enakovredno nadomestilo delu B Poglavja II Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1960, kot je navedeno v Resoluciji IMO A.265 (VIII), če se uporabijo v celoti.

Vsak drugi del notranje konstrukcije, ki vpliva na učinkovitost pregrajevanja ladje, mora biti neprepusten.

3. Pravilo II-1/B-2/3: Poplavna dolžina (pravilo 4)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Poplavna dolžina za določeno točko je največji del dolžine ladje s središčem v zadevni točki, ki je lahko poplavljen ob spodaj navedeni predpostavki poplavnosti, da ladja ni potopljena pod mejno ugrezno črto.

.2 Na ladjah, ki nimajo neprekinjenega pregradnega krova, se lahko poplavna dolžina za vsako točko določi na podlagi predpostavljene neprekinjene mejne ugrezne črte, ki v nobeni točki ni manj kot 76 mm oddaljena od zgornje površine krova na boku ladje, do katere so zadevne pregrade in zunanja oplata neprepustno izvedene.

.3 Če je del predpostavljene mejne ugrezne črte znatno pod krovom, do katerega so izvedene pregrade, lahko uprava države zastave dovoli manjša odstopanja pri neprepustnosti za tiste dele pregrad, ki so nad mejno ugrezno črto in neposredno pod višjim krovom.

4. Pravilo II-1/B-2/4: Dovoljena dolžina oddelkov (pravilo 6)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

Največja dovoljena dolžina oddelka s središčem v kateri koli točki dolžine ladje se določi tako, da se poplavna dolžina množi z ustreznim faktorjem, ki se imenuje faktor pregrajevanja.

5. Pravilo II-1/B-2/5: Poplavnost (pravilo 5)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

Predpostavke iz pravila II-1/B-2/3 se nanašajo na poplavnost prostorov pod mejno ugrezno četo.

Pri določitvi poplavne dolžine se uporabi predpostavljena povprečna poplavnost prostorov pod mejno ugrezno črto iz tabele v pravilu II-1/B-2/8.3.

6. Pravilo II-1/B-2/6: Faktor pregrajevanja

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B:

1,0 za ladjo, ki je registrirana za prevoz manj kot 400 oseb;

1,0 za ladjo, ki je registrirana za prevoz 400 oseb ali več in ima dolžino L < 55, in

0,5 za ladjo, ki je registrirana za prevoz 400 oseb ali več.

Faktor pregrajevanja je:

Obstoječe ro-ro potniške ladje razreda B morajo izpolniti to zahtevo najpozneje do datuma izpolnitve iz odstavka 2 pravila II-1/B-2/8-2.

OBSTOJEČE POTNIŠKE LADJE RAZREDA B, KI NISO RO-RO POTNIŠKE LADJE:

Faktor pregrajevanja je: 1,0

7. Pravilo II-1/B-2/7: Posebne zahteve v zvezi s pregrajevanjem ladij (pravilo 7)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Če v enem ali več delih ladje neprepustne pregrade segajo do višjega krova kot v ostalem delu ladje in se to povečanje višine pregrade želi izkoristiti pri izračunu poplavne dolžine, se smejo uporabiti ločene mejne ugrezne črte za vsak takšen del ladje pod pogojem: .1 da zunanja oplata ladje seže po vsej dolžini ladje do krova, ki ustreza najvišji mejni ugrezni črti, in da se vse odprtine v zunanji oplati pod tem krovom po vsej dolžini ladje štejejo, kot da so v smislu pravila II-1/B-2/15 pod mejno ugrezno črto, ter .2 da sta oddelka ob „stopnici“ v pregradnem krovu v mejah dovoljene dolžine, ki ustreza njunima mejnima ugreznim črtama, in da poleg tega njuna skupna dolžina ne presega dvojne dovoljene dolžine, izračunane glede na spodnjo mejno ugrezno črto.

.2 Dolžina enega oddelka sme biti večja od dovoljene dolžine, določene v skladu s pravilom II-1/B-2/4, če skupna dolžina vsake dvojice oddelkov, ki jo tvorita zadevni in sosednji oddelek, ne presega manjše vrednosti izmed poplavne dolžine in dvojne dovoljene dolžine.

.3 Ena od glavnih prečnih pregrad ima lahko vdolbino, če so vsi deli vdolbine med dvema navpičnima ravninama na obeh straneh ladje na razdalji od zunanje oplate, ki je enaka petini širine ladje, in na višini najvišje pregradne tovorne črte, merjeno pravokotno na simetralo ladje. Če je kateri koli del vdolbine zunaj navedenih meja, se šteje za stopnico v skladu z odstavkom 6.

.4 Če ima katera od glavnih prečnih pregrad vdolbino ali stopnico, se pri določanju pregrajevanja uporabi ekvivalentna ravna pregrada.

.5 Če je glavni prečni neprepustni oddelek tudi sam pregrajen in če se lahko uprava države zastave prepriča, da po predpostavljeni bočni poškodbi, ki bi segala v dolžino 3,0 metra plus 3 % dolžine ladje ali 11,0 metra ali 10 % dolžine ladje, kar je najmanj, ne bo poplavljena vsa prostornina glavnega oddelka, se lahko dovoli sorazmerna prilagoditev dovoljene dolžine, ki bi bila sicer potrebna za takšen oddelek. V takem primeru količina dejanskega vzgona, predpostavljenega na nepoškodovani strani, ne sme biti večja od predpostavljenega vzgona na poškodovani strani. Ta odstavek se uporabi le, če zaradi tega ni pričakovati preprečitve izpolnjevanja pravila II-1/b-2/8.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D:

.6 Ena od glavnih prečnih pregrad lahko ima stopnico, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev: .1 skupna dolžina dveh oddelkov, ločenih s to pregrado, ne sme biti večja od 90 % poplavne dolžine ali dvojne dovoljene dolžine oddelka, razen na ladjah s faktorjem pregrajevanja, ki je enak 1, na katerih skupna dolžina teh dveh oddelkov ne sme presegati dovoljene dolžine; .2 v predelu stopnice je izvedeno dopolnilno pregrajevanje, da se ohrani enaka stopnja varnosti, kakor če bi bila pregrada ravna; .3 oddelek, nad katerega sega stopnica, ne presega dovoljene dolžine, ki ustreza mejni ugrezni črti, ki je 76 mm pod stopnico.

.7 Na ladjah dolžine najmanj 100 metrov je ena glavnih prečnih pregrad za prestrezno pregrado postavljena tako, da njena oddaljenost od premčne navpičnice ne znaša več od dovoljene dolžine oddelka.

.8 Če je razdalja med dvema glavnima sosednjima prečnima pregradama ali njunima ekvivalentnima ravnima pregradama ali razdalja med navpičnimi ravninami, ki gredo skozi najbližje stopničaste dele pregrad, manjša od 3,0 metra plus 3 % dolžine ladje ali 11,0 metra ali 10 % dolžine ladje, kar je najmanj, se šteje, da je samo ena od teh pregrad del pregrajevanja ladje.

.9 Če je zahtevani faktor pregrajevanja enak 0,50, skupna dolžina katerih koli dveh sosednjih oddelkov ne sme biti večja od poplavne dolžine.

8. Pravilo II-1/B-2/8: Stabilnost v poškodovanem stanju (pravilo 8)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1.1 V vseh pogojih delovanja mora biti zagotovljena takšna stabilnost v nepoškodovanem stanju, da ladja lahko vzdrži popolno poplavljanje katerega koli glavnega oddelka, za katerega se zahteva, da je v okviru poplavne dolžine.

.1.2 Če sta dva sosednja glavna oddelka ločena s stopničasto pregrado, ki ustreza določbam pododstavka 6.1 pravila II-1/B-2/7, je stabilnost v nepoškodovanem stanju takšna, da ladja lahko vzdrži poplavljanje teh dveh sosednjih glavnih oddelkov.

.1.3 Če je zahtevani faktor pregrajevanja 0,50, mora biti stabilnost v nepoškodovanem stanju takšna, da ladja lahko vzdrži poplavljanje katerih koli dveh sosednjih oddelkov.

.2.1 Zahteve iz pododstavka.1 se določijo z izračunom v smislu odstavkov.3,.4 in.6 ter ob upoštevanju razmerij in konstrukcijskih značilnosti ladje ter razporeditve in oblike poškodovanih oddelkov. Pri teh izračunih je treba predpostaviti, da je ladja glede na stabilnost v najbolj neugodnih pogojih delovanja.

.2.2 Če je predvidena izvedba krovov, notranjih oplat ali vzdolžnih pregrad zadostne neprepustnosti, da močno omejijo vdiranje vode, se take omejitve pri izračunih upoštevajo v ustrezni meri.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B IN OBSTOJEČE POTNIŠKE LADJE RAZREDA B, KI NISO RO-RO POTNIŠKE LADJE, ZGRAJENE 29. APRILA 1990 ALI POZNEJE:

.2.3 Zahtevana stabilnost v končnem stanju po poškodbi in po izravnavi, če je predvidena, se določi na naslednji način: 2.3.1 Krivulja pozitivnih ostankov vzravnalnih momentov ima najmanjše območje 15° nad kotom ravnovesja. To območje se lahko zmanjša na najmanj 10°, če je površina pod krivuljo vzravnalnega momenta takšna, kot je določeno v pododstavku.2.3.2, in pomnožena z razmerjem 15/območje, pri čemer je območje izraženo v stopinjah. .2.3.2 Površina pod krivuljo vzravnalnega momenta je vsaj 0,015 m rad, merjeno od kota ravnovesja do manjše od naslednjih vrednosti: .1 kota, pod katerim se pojavi napredujoče poplavljanje; .2 22 ° (merjeno od navpičnice), če gre za poplavljanje enega oddelka, ali 27 ° (merjeno od navpičnice), če gre za hkratno poplavljanje dveh sosednjih oddelkov. .2.3.3 Ostanek vzravnalnega momenta se izračuna znotraj območja pozitivne stabilnosti ob upoštevanju največjega od naslednjih nagibnih momentov: .1 zaradi zbiranja vseh potnikov na eni strani; .2 zaradi spuščanja vseh popolnoma naloženih reševalnih plovil s sošico na eni strani; .3 zaradi tlaka vetra; po naslednji formuli: V nobenem primeru pa vzravnalni moment ne sme biti manjši od 0,10 metra. .2.3.4 Za namen izračuna nagibnih momentov iz odstavka.2.3.3 se predpostavlja naslednje: .1 moment zaradi zbiranja potnikov: .1.1 štiri osebe na kvadratni meter; .1.2 masa 75 kg na potnika; .1.3 potniki se porazdelijo po razpoložljivih krovnih površinah na eni strani ladje na krovih, na katerih so zbirna mesta, in na tak način, da ustvarijo najbolj neugoden nagibni moment. .2 Moment zaradi spuščanja vseh popolnoma naloženih reševalnih plovil, ki se spuščajo s sošico na eni strani: .2.1 za vse rešilne in reševalne čolne, ki so na boku, na katerega se je nagnila ladja po poškodbi, se predpostavlja, da so zasukani navzven, popolnoma naloženi in pripravljeni za spust; .2.2 za rešilne čolne, ki so popolnoma naloženi pripravljeni za spust s svojega mesta na ladji, se upošteva največji nagibni moment med spuščanjem; .2.3 za vsak popolnoma naložen rešilni splav, ki se spušča s sošico, pritrjen na vsako sošico na boku, na katerega se je nagnila ladja po poškodbi, se predpostavlja, da je zasukan navzven in pripravljen za spust; .2.4 osebe, ki niso v reševalnih sredstvih, ki so zasukana navzven, ne smejo povzročati dodatnega nagibanja ali vzravnalnega momenta; .2.5 za reševalno opremo na boku ladje, nasprotnem od tistega, na katerega se je ladja nagnila, se predpostavlja, da je na svojem mestu. .3 Momenti zaradi tlaka vetra: .3.1 razred B: uporabi se tlak vetra 120 N/m2; razreda C in D: uporabi se tlak vetra 80 N/m2; .3.2 površina, na katero deluje tlak vetra, je stranska projekcija ladje nad vodno črto, ki ustreza nepoškodovanemu stanju; .3.3 ročica momenta je navpična razdalja od točke na polovici povprečnega ugreza, ki ustreza nepoškodovanemu stanju, do težišča stranske ploskve.

.2.4 Kadar nastopi večje napredujoče poplavljanje, to pomeni, kadar povzroči hitro zmanjšanje vzravnalnega momenta za 0,04 metra ali več, se šteje, da se krivulja vzravnalnega momenta konča pri kotu, pri katerem se pojavi napredujoče poplavljanje, območje in površina, navedena v točkah.2.3.1 in.2.3.2, pa se merita do tega kota.

.2.5 Če ima napredujoče poplavljanje omejen obseg in se ne nadaljuje neprekinjeno ter povzroča sprejemljivo počasno zmanjševanje vzravnalnega momenta za manj kot 0,04 metra, se preostanek krivulje delno priseka ob predpostavki, da je napredujoče poplavljen prostor tako poplavljen od začetka.

.2.6 V vmesnih fazah poplavljanja mora biti največji vzravnalni moment vsaj 0,05 metra, območje pozitivnih vzravnalnih momentov pa vsaj 7. V vseh primerih je treba predpostavljati le eno razpoko v trupu in le eno prosto površino.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.3 Za izračun stabilnosti poškodovane ladje se uporabijo naslednje vrednosti prostorske in površinske poplavnosti: Prostori Poplavnost (%) Predvideni za tovor ali ladijske zaloge 60 Zasedeni z bivalnimi prostori 95 Zasedeni s stroji 85 Namenjeni za tekočine 0 ali 95 (1) Večjo površinsko poplavnost je treba predpostaviti za tiste prostore, ki blizu poškodovane vodne ploskve nimajo veliko prostorov za namestitev potnikov in posadke ali strojev in prostore, ki v glavnem niso zasedeni s kakršno koli večjo količino tovora ali zalog.

.4 Predpostavljeni obseg poškodbe je: .1 v vzdolžni smeri: 3,0 metra plus 3 % dolžine ladje ali 11,0 metra ali 10 % dolžine ladje, kar je najmanj; .2 v prečni smeri (merjeno od boka ladje navznoter, pravokotno na simetralo ladje na višini najvišje pregradne tovorne črte): razdalja ene petine širine ladje ter .3 v navpični smeri: neomejeno od kobilice navzgor. .4 če bi kakšna poškodba manjših razsežnosti od tistih, ki so navedene v pododstavkih.4.1,.4.2,.4.3, povzročila težje pogoje glede prečnega nagiba ali zmanjšanja metacentrične višine, se v izračunih takšna poškodba predpostavi.

.5 Nesimetrično poplavljanje je treba z ustreznimi ukrepi zmanjšati na najmanjšo mero. Če je treba izravnavati velike kote prečnih nagibov, se, če je to izvedljivo, uporabijo sredstva s samodejnim delovanjem, vendar mora vedno, kadar obstajajo upravljalni elementi naprave za prečno poplavljanje, obstajati možnost upravljanja s takšno napravo z mesta nad pregradnim krovom. Za nove ladje razreda B, C in D največji kot prečnega nagiba po poplavljanju, vendar pred izravnavo, ne sme presegati 15°. Če se zahtevajo naprave za prečno poplavljanje, čas za izravnavo ne sme preseči 15 minut. Ustrezna navodila za uporabo naprav za izravnavo nagiba morajo biti na voljo poveljniku ladje.

.6 Končno stanje ladje po poškodbi in izvedeni izravnavi v primeru nesimetričnega poplavljanja: .1 v primeru simetričnega poplavljanja mora biti preostala metacentrična višina pozitivna in znašati najmanj 50 mm, izračunano po metodi nespremenljivega izpodriva; .2a če ni drugače določeno v odstavku 6.2b, v primeru nesimetričnega poplavljanja kot prečnega nagiba pri poplavljanju enega oddelka ne presega 7° pri ladjah razreda B (nove in obstoječe) in 12° pri ladjah razreda C in D (nove). Pri hkratnem poplavljanju dveh sosednjih oddelkov se lahko dovoli kot prečnega nagiba 12° za obstoječe in nove ladje razreda B pod pogojem, da faktor pregrajevanja nikjer ni večji od 0,50 v poplavljenem delu ladje; .2b za obstoječe potniške ladje razreda B, zgrajene pred 29. aprilom 1990, ki niso ro-ro potniške ladje, v primeru nesimetričnega poplavljanja kot ne presega 7°, razen v posebnih primerih, za katere uprava lahko dovoli dodatni prečni nagib zaradi nesimetričnega momenta, vendar v nobenem primeru končni prečni nagib ne sme presegati 15°; .3 mejna ugrezna črta v končnem stanju poplavljanja nikakor ne sme biti potopljena. Če je mogoče, da se mejna ugrezna črta potopi v času samega poplavljanja, lahko uprava države zastave zahteva, da se opravijo preiskave in sprejmejo ukrepi, ki so po njenem mnenju potrebni za varnost ladje.

.7 Poveljnik ladje mora imeti na voljo podatke, potrebne za ohranitev zadostne stabilnosti ladje v nepoškodovanem stanju v pogojih obratovanja, da lahko ladja vzdrži kritično poškodbo. Na ladjah z napravami za prečno poplavljanje mora biti poveljnik ladje seznanjen s pogoji stabilnosti, na podlagi katerih so opravljeni izračuni prečnega nagiba, in opozorjen, da bi se utegnila ladja ob manj ugodnih pogojih stabilnosti v poškodovanem stanju preveč nagniti.

.8 Podatki iz odstavka.7, ki poveljniku ladje omogočajo, da ohrani zadostno stabilnost ladje v nepoškodovanem stanju, morajo vsebovati informacije o največji dovoljeni višini težišča ladje nad kobilico (KG) ali najmanjši dovoljeni metacentrični višini (GM) za območje ugrezov ali izpodrivov, ki zadostujejo za vključitev vseh pogojev obratovanja. Informacije prikazujejo vpliv različnih prevesov ob upoštevanju obratovalnih omejitev.

.9 Vsaka ladja ima ugrezne lestvice, ki so jasno označene na premcu in krmi. Če ugrezne oznake niso na jasno vidnem mestu ali če obratovalne omejitve določene dejavnosti otežujejo odčitavanje ugreznih oznak, se ladja opremi z zanesljivim sistemom prikaza ugreza, s katerim se lahko določa ugrez na premcu in krmi.

.10 Ko je ladja naložena in preden odpluje, poveljnik ladje določi preves in stabilnost ladje ter se prepriča in zabeleži, da ladja izpolnjuje merila stabilnosti iz ustreznih Pravil. Ugotavljanje stabilnosti ladje se vedno opravi z izračunom. Za ta namen se lahko uporabi elektronski računalnik za izračun nalaganja in stabilnosti ali enakovreden pripomoček.

.11 Uprava države zastave ne sme dovoliti odstopanj od zahtev za stabilnost ladje v poškodovanem stanju, razen če se dokaže, da je v vseh pogojih obratovanja metacentrična višina ladje v nepoškodovanem stanju, ki bi zadostila tem zahtevam, večja od potrebne za predvideno obratovanje ladje.

.12 Odstopanja od zahtev za stabilnost ladje v poškodovanem stanju se smejo dovoliti le izjemoma in pod pogojem, da se uprava države zastave prepriča, da so razmerja, naprave in druge značilnosti ladje najugodnejše za stabilnost ladje po poškodbi, ki se lahko v danih okoliščinah praktično in smiselno sprejmejo.

8-1 Pravilo II-1/B-2/8-1: Stabilnost ro-ro potniških ladij v poškodovanem stanju (pravilo 8-1)

OBSTOJEČE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B:

.1 Obstoječe ro-ro potniške ladje razreda B morajo biti skladne s pravilom II-1/B-2/8 najpozneje na datum prvega rednega pregleda po datumu izpolnitve, ki je predpisan v nadaljevanju, v skladu z vrednostjo A/Amax, kot je opredeljena v Prilogi k okrožnici MSC/Circ.574 „Postopek izračuna za ocenitev lastnosti glede sposobnosti preživetja obstoječih ro-ro potniških ladij, kadar se uporablja poenostavljena metoda, temelječa na pravilu A.265 (VIII)“. Vrednost A/Amax: Datum izpolnitve: manj kot 85 % 1. oktober 1998 85 % ali več, vendar manj kot 90 % 1. oktober 2000 90 % ali več, vendar manj kot 95 % 1. oktober 2002 95 % ali več, vendar manj kot 97,5 % 1. oktober 2004 97,5 % ali več 1. oktober 2005

8-2 Pravilo II-1/B-2/8-2: Posebne zahteve za ro-ro potniške ladje za prevoz 400 oseb ali več (pravilo 8-2)

NOVE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B:

Ne glede na določbe pravil II-1/B-2/8 in II-1/B-2/8-1:

.1 nove ro-ro potniške ladje, ki so registrirane za prevoz 400 oseb ali več, morajo izpolnjevati določbe odstavka.2.3 pravila II-1/B-2/8 ob predpostavki poškodbe kjer koli na dolžini ladje L in

.2 obstoječe ro-ro potniške ladje, ki so registrirane za prevoz 400 oseb ali več, morajo izpolnjevati zahteve iz odstavka 1 najpozneje do datuma prvega rednega pregleda po datumu izpolnitve, ki je predpisan v pododstavku.2.1,.2.2 ali.2.3, odvisno od tega, kateri je najpoznejši: 2.1 Vrednost A/Amax: Datum izpolnitve: manj kot 85 % 1. oktober 1998 85 % ali več, vendar manj kot 90 % 1. oktober 2000 90 % ali več, vendar manj kot 95 % 1. oktober 2002 95 % ali več, vendar manj kot 97,5 % 1. oktober 2004 97,5 % ali več 1. oktober 2010 .2.2 Dovoljeno število oseb na ladji: 1 500 ali več 1. oktober 2002 1 000 ali več, vendar manj kot 1 500 1. oktober 2006 600 ali več, vendar manj kot 1 000 1. oktober 2008 400 ali več, vendar manj kot 600 1. oktober 2010 .2.3 Ladje, stare 20 let ali več: kjer starost ladje pomeni čas, ki se šteje od datuma položitve kobilice ali datuma, ko je bila v podobni fazi gradnje, ali od datuma, ko je bila ladja predelana v ro-ro potniško ladjo.

8-3 Pravilo II-1/B-2/8-3: Posebne zahteve za potniške ladje, ki niso ro-ro potniške ladje, za prevoz 400 oseb ali več

LADJE RAZREDA B, C IN D, ZGRAJENE 1. JANUARJA 2003 ALI POZNEJE, KI NISO RO-RO POTNIŠKE LADJE:

Ne glede na določbe pravila II-I/B-2/8 potniške ladje, ki niso ro-ro potniške ladje in so registrirane za prevoz 400 oseb ali več, morajo izpolnjevati določbe odstavkov 2.3 in 2.6 pravila II-1/B-2/8 ob domnevi poškodbe kjer koli na dolžini ladje L.

9. Pravilo II-1/B-2/9: Pregrade pretežnih tankov (pikov) in pregrade strojnice (pravilo 10)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Ladja je opremljena s pregrado premčnega pretežnega tanka ali prestrezno pregrado, ki je neprepustna do pregradnega krova. Ta pregrada je nameščena na razdalji od premčne navpičnice, ki ni manjša od 5 % dolžine ladje in ni večja od 3 metrov plus 5 % dolžine ladje.

.2 Če kakšen del ladje pod vodno črto sega čez premčno navpičnico, npr. balonasti premec, se razdalje, določene v odstavku 1, merijo od točke: .1 na polovici dolžine takega podaljška ali .2 na razdalji 1,5 % dolžine ladje pred premčno navpičnico ali .3 na razdalji 3 metrov pred premčno navpičnico, kar je najmanj.

.3 Če je ladja opremljena z dolgo sprednjo nadgradnjo, je pregrada premčnega pretežnega tanka ali prestrezna pregrada neprepustno podaljšana do naslednjega polnega krova nad pregradnim krovom. Podaljšek je nameščen tako, da izključuje možnost, da bi ga premčna vrata poškodovala, če se poškodujejo ali snamejo.

.4 Za podaljšek, ki se zahteva v odstavku 3, ni potrebna namestitev neposredno nad pregrado pod njim, če vsi deli niso nameščeni pred sprednjo mejo, določeno v odstavku 1 ali odstavku 2. Na obstoječih ladjah razreda B pa: .1 del nakladalne rampe, ki sega več kot 2,3 metra nad pregradni krov, ne sega več kot 1,0 meter čez sprednje meje, ki so določene v odstavkih.1 in.2, če nagnjena nakladalna rampa tvori del podaljška prestrezne pregrade nad pregradnim krovom; .2 se podaljšek lahko namesti na omejeni razdalji za zadnjo mejo, določeno v odstavku.1 ali.2, če obstoječa rampa ne izpolnjuje zahtev za priznavanje kot podaljšek k prestrezni pregradi in položaj rampe preprečuje namestitev takega podaljška znotraj meja, določenih v odstavku.1 ali.2. Omejena razdalja za zadnjo mejo ni večja, kot je potrebno za zagotavljanje, da ne pride do trčenja z rampo. Podaljšek prestrezne pregrade se odpira naprej in izpolnjuje zahteve iz odstavka.3 ter je postavljen tako, da izključuje možnost, da bi mu rampa povzročila škodo, če bi se poškodovala ali snela.

.5 Rampe, ki ne izpolnjujejo zgoraj navedenih zahtev, se ne štejejo za podaljške prestreznih pregrad.

.6 Vgradijo se tudi pregrada krmnega pretežnega tanka in pregrade, ki ločujejo strojnico od prostorov za tovor in potnike pred strojnico in za njo ter so nepropustne za vodo vse do pregradnega krova. Vendar ni nujno, da pregrada krmnega pretežnega tanka sega do pregradnega krova, če varnost ladje glede na pregrajevanje zaradi tega ni zmanjšana.

.7 Statvene cevi so vedno v neprepustno zaprtih prostorih. Tesnilo statvene cevi je nameščeno v neprepustnem predoru za gred ali kakšnem drugem neprepustnem prostoru, ločenem od prostora za statveno cev in takšne prostornine, da se mejna ugrezna črta ne potopi, če pride do njegove poplavitve zaradi puščanja tesnila statvene cevi.

10. Pravilo II-1/B-2/10: Dvojna dna (pravilo 12)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Ladje z dolžino, manjšo od 50 metrov, morajo imeti dvojno dno, ki sega od pregrade premčnega pretežnega tanka do pregrade zadnjega pretežnega tanka, če je to praktično izvedljivo ter združljivo s konstrukcijo ladje in njenim normalnim delovanjem.

.2 Ladje z dolžino najmanj 50 metrov, vendar manjšo od 61 metrov, morajo imeti dvojno dno, ki sega najmanj od strojnice do pregrade premčnega pretežnega tanka ali kolikor mogoče blizu te pregrade.

.3 Ladje z dolžino od 61 metrov naprej, vendar manjšo od 76 metrov, morajo imeti dvojno dno vsaj zunaj strojnice, ki sega do pregrad premčnega in krmnega pretežnega tanka ali kolikor mogoče blizu teh pregrad.

.4 Ladje z dolžino 76 metrov ali več morajo imeti dvojno dno v svojem srednjem delu, ki sega do pregrad premčnega in krmnega pretežnega tanka ali kolikor mogoče blizu teh pregrad.

.5 Če se zahteva dvojno dno, njegova višina izpolnjuje standarde priznane organizacije, notranje dno pa sega proti bokom ladje na način, da varuje dno ladje do krivine kaluže. Ta zaščita se šteje za zadostno, če presečnica zunanjega roba robne plošče z oplato kaluže nikjer ni pod vodoravno ravnino, ki poteka skozi sečišče s sredino roba prečne diagonalne črte pod kotom 25° do kobilice in jo seka v točki, oddaljeni polovico notranje širine ladje od vzdolžne simetrale.

.6 Majhni bazeni v dvojnem dnu, izvedeni v povezavi z napravami za odvodnjavanje skladišč itd., niso globlji od potrebnega. Globina bazena nikoli ne presega višine dvojnega dna v simetrali ladje minus 460 mm, prav tako ti bazeni ne segajo pod vodoravno ravnino, navedeno v odstavku.5. Vendar je dovoljeno, da bazen na zadnjem koncu predora gredi sega do zunanjega dna. Druge bazene (na primer za mazalno olje pod pogonskimi stroji) lahko uprava države zastave dovoli, če meni, da takšne rešitve zagotavljajo zaščito, enakovredno tisti, ki jo daje dvojno dno v smislu tega pravila (II-1/B-2/10).

.7 Za območje neprepustnih oddelkov srednje velikosti, ki se uporabljajo izključno za prevoz tekočin, se dvojno dno ne zahteva, če po mnenju uprave države zastave varnost ladje v primeru poškodbe njenega dna ali bokov zaradi tega ni manjša.

.8 Ne glede na odstavek.1 tega pravila (II-1/B-2/10) lahko uprava države zastave odobri, da dvojno dno ni potrebno v nobenem delu ladje, v katerem je pregrajevanje izvedeno na podlagi faktorja, ki ni večji od 0,5, če meni, da izvedba dvojnega dna v tem delu ladje ne bi bila v skladu s konstrukcijo in normalnim delovanjem ladje.

11. Pravilo II-1/B-2/11: Določanje, označevanje in vpisovanje pregradnih tovornih črt (pravilo 13)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Za vzdrževanje predpisane stopnje pregrajevanja se ladji določi tovorna črta, ki ustreza odobrenemu pregradnemu ugrezu, in se označi na njenih bokih na sredi ladje. Če ima ladja prostore, posebno prilagojene bodisi za nastanitev potnikov bodisi za prevoz tovora, ima lahko, če lastnik ladje želi, določeno in označeno eno ali več dodatnih tovornih črt, ki ustrezajo pregradnim ugrezom, ki jih uprava države zastave lahko odobri za posamezne alternativne pogoje obratovanja ladje.

.2 Določene in označene pregradne tovorne črte so vpisane v spričevalo o varnosti potniške ladje in opredeljene z oznako C.1, če je pregradna tovorna črta samo ena. Če je pregradnih tovornih črt več, se alternativni pogoji opredelijo z oznakami C.2, C.3, C4 itd. (2)..

.3 Nadvodje, ki ustreza vsaki od teh tovornih črt, se meri na istem mestu in od iste črte krova kot nadvodja, določena po veljavni Mednarodni konvenciji o tovornih črtah.

.4 Nadvodje, ki ustreza vsaki odobreni pregradni tovorni črti, in pogoji obratovanja ladje, za katere je odobreno, so jasno navedeni v spričevalu o varnosti potniške ladje.

.5 Označbe pregradne tovorne črte v nobenem primeru ne smejo biti nad najvišjo tovorno črto za slano vodo, določeno po trdnosti ladje ali veljavni Mednarodni konvenciji o tovornih črtah.

.6 Ne glede na lego označb pregradne tovorne črte ladja v nobenem primeru ne sme biti tako naložena, da bi bila potopljena oznaka tovorne črte, ki ustreza letnemu času in zemljepisnemu položaju po veljavni Mednarodni konvenciji o tovornih črtah.

.7 Ladja v nobenem primeru ne sme biti tako naložena, da bi bila potopljena označba pregradne tovorne črte, ki ustreza določenemu potovanju in pogojem obratovanja ladje.

12. Pravilo II-1/B-2/12: Gradnja in prvo preizkušanje neprepustnih pregrad itd. (pravilo 14)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Vsaka neprepustna pregrada, bodisi prečna bodisi vzdolžna, je grajena tako, da lahko z ustreznim faktorjem varnosti vzdrži največji tlak vode, ki utegne nastati, če bi se ladja poškodovala, vendar vsaj tisti tlak, ki ustreza višini vode do mejne ugrezne črte. Konstrukcija teh pregrad je v skladu s standardi priznane organizacije.

.2.1 Stopnice in vdolbine v pregradah morajo biti neprepustne in enako trdne kot pregrade na teh mestih.

.2.2 Kjer so rebra ali nosilci speljani skozi neprepustni krov ali neprepustno pregrado, se ta krov ali pregrada konstrukcijsko zatesni brez uporabe lesa ali cementa.

.3 Preizkušanje glavnih oddelkov s polnjenjem z vodo ni obvezno. Če se preizkus s polnjenjem z vodo ne opravi, se opravi preizkušanje z brizganjem, če je to praktično izvedljivo. Ta preizkus se opravi v čim poznejši fazi gradnje ladje. Če preizkušanje z brizganjem ni praktično izvedljivo zaradi možnosti poškodbe strojev, izolacije električnih naprav ali opreme, se lahko namesto tega opravi natančen vizualni pregled zvarov, po potrebi s pomočjo preizkusa prodiranja barve ali ultrazvočnega preizkusa tesnjenja ali enakovrednega preizkusa. V vsakem primeru pa se opravi podroben pregled neprepustnih pregrad.

.4 Premčni pretežni tank, dvojna dna (vključno s predorsko kobilico) ter notranje oplate se preizkusijo z vodo pod tlakom, ki ustreza zahtevam iz odstavka 1.

.5 Tanki, ki so namenjeni za skladiščenje tekočin in so sestavni del pregrajevanja ladje, se preizkusijo glede neprepustnosti z vodo pod tlakom, ki ustreza višini do najvišje pregradne tovorne črte ali pod tlakom, ki ustreza dvema tretjinama višine od zgornjega roba kobilice do mejne ugrezne črte, merjeno v območju tankov, kar je več, pri čemer preizkusni tlak v nobenem primeru ni manjši od tistega, ki ustreza višini vodnega stolpca 0,9 metra nad vrhom tanka; če je preizkušanje z vodo nepraktično, je sprejemljivo preizkušanje s puščanjem zraka, pri čemer imajo tanki zračni tlak, ki ne presega 0,14 bara.

.6 Namen preizkusov, navedenih v odstavkih.4 in.5, je preveriti vodno neprepustnost konstrukcijskih delov pregrajevanja, ne štejejo pa za preizkuse, s katerimi bi ugotavljali, ali je kakšen oddelek primeren za skladišče tekočega goriva ali za druge posebne namene, za katere se lahko zahteva preizkušanje pod težjimi pogoji, odvisno od višine, do katere lahko tekočina sega v zadevnem tanku ali v njegovih priključkih.

13. Pravilo II-1/B-2/13: Odprtine v neprepustnih pregradah (pravilo 15)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Število odprtin v neprepustnih pregradah se zmanjša na najmanjšo možno mero, ob upoštevanju osnovne konstrukcije in pravilnega obratovanja ladje; za te odprtine so predvidena ustrezna sredstva za zapiranje.

.2.1 Če so cevi, odtoki, električni kabli itd. napeljani skozi neprepustne pregrade, se stori vse potrebno, da se neprepustnost pregrad v celoti ohrani.

.2.2 Nameščanje ventilov, ki niso sestavni del cevnega sistema, v neprepustne pregrade ni dovoljeno.

.2.3 Svinec ali drugi materiali, ki niso odporni proti toploti, se ne uporabljajo za sisteme vodnikov, ki so napeljani skozi neprepustne pregrade, če bi poškodba takih vodnikov v primeru požara utegnila povzročiti, da neprepustnost pregrad ne bi bila v celoti ohranjena.

.3.1 Vrata, prehodi in druge odprtine za prehod niso dovoljeni: .1 v prestrezni pregradi pod mejno ugrezno črto; .2 v neprepustnih prečnih pregradah, ki ločujejo posamezen prostor za tovor od sosednjega prostora za tovor, razen v primerih, določenih v odstavku.10.1 in pravilu II-1/B-2/14.

.3.2 Če v odstavku.3.3 ni drugače določeno, sme biti skozi prestrezno pregrado pod mejno ugrezno črto napeljana samo ena cev, ki je namenjena za pretok tekočine v premčnem pretežnem tanku, pod pogojem, da ima ta cev ventil, ki se zapira z vijakom, zapira in odpira pa se nad pregradnim krovom, in da je ohišje tega ventila pritrjeno na prestrezno pregrado z notranje strani premčnega pretežnega tanka. Sprejemljiva pa je tudi namestitev tega ventila na zadnji strani prestrezne pregrade, če je ventil preprosto dostopen v vseh pogojih obratovanja in prostor, v katerem je nameščen, ni prostor za tovor.

.3.3 Če je premčni pretežni tank razdeljen za skladiščenje dveh različnih vrst tekočin, sta lahko skozi prestrezno pregrado pod mejno ugrezno črto napeljani dve cevi, ki morata biti nameščeni skladno z odstavkom.3.1, vendar pod pogojem, da ni druge praktične možnosti za namestitev take druge cevi, in ob upoštevanju, da se z dodatnim pregrajevanjem v premčnem pretežnem tanku ohrani varnost ladje.

.4 V prostorih, v katerih so glavni in pomožni pogonski stroji, vključno s kotli, ki so namenjeni za pogon, smejo biti poleg vrat do predorov gredi v vsaki prečni neprepustni pregradi le ena vrata. Če sta vgrajeni dve ali več gredi, morajo biti njihovi predori med seboj povezani z vmesnim prehodom. Med strojnico in prostori s predori smejo biti pri dveh gredeh samo ena vrata, pri več kot dveh gredeh pa samo dvoje vrat. Vsa ta vrata morajo biti drsna in postavljena tako, da imajo čim višji prag. Naprave za ročno upravljanje teh vrat z enega mesta nad pregradnim krovom morajo biti zunaj strojnice.

.5.1 OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B IN NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D: Neprepustna vrata so drsna, na tečajih ali vrata drugega enakovrednega tipa. Niso pa dovoljena vrata, ki so izdelana iz plošč, pritrjenih samo s vijaki, in vrata, ki se zapirajo zaradi lastne teže ali delovanja padajoče uteži.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D:

Neprepustna vrata, razen tistih iz odstavka.10.1 ali pravila II-1/B-2/14, so drsna z motornim pogonom in izpolnjujejo zahteve iz odstavka 7 ter se lahko zapirajo hkrati s centralne konzole za upravljanje na poveljniškem mostu v največ 60 sekundah, kadar je ladja v pokončnem položaju.

.5.2 OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B: Drsna vrata so lahko: — premična samo ročno ali — premična z motornim pogonom in ročno.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D:

Pri ladjah, ki nimajo več kot dveh neprepustnih vrat in so ta vrata v prostoru za strojnico ali v pregradah, ki omejujejo tak prostor, lahko uprava države zastave dovoli, da so ta vrata premična samo ročno. Kjer so nameščena ročno premična drsna vrata, se morajo ta vrata zapreti, preden plovilo zapusti privez, če gre na potniško potovanje, in morajo med potovanjem ostati zaprta.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.5.3 Ročni ali motorni pomik vseh neprepustnih drsnih vrat mora omogočati zapiranje vrat pri bočnem nagibu ladje za 15° na vsako stran. Upoštevati je treba tudi sile, ki lahko delujejo na vsaki strani vrat, v primeru, ko voda teče skozi odprtino in povzroči statični tlak, ki ustreza višini vode najmanj 1 meter na središčnici vrat.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D:

.5.4 Upravljalni elementi neprepustnih vrat, vključno s hidravličnimi vodi in električnimi kabli, morajo biti tako blizu pregrad, v katerih so nameščena vrata, kolikor je to praktično izvedljivo, da bi se zmanjšala možnost njihove vključenosti v morebitno poškodbo ladje. Položaj neprepustnih vrat in njihovih upravljalnih elementov je tak, da delovanje neprepustnih vrat, ki niso na poškodovanem predelu, ni ovirano, če se poškoduje do ena petina širine ladje, pri čemer se ta razdalja meri pravokotno na središčno ravnino ladje na višini najvišje pregradne tovorne črte.

.5.5 Vsa neprepustna drsna vrata na ročni in motorni pogon imajo kazalne naprave, ki omogočajo, da se z vsakega oddaljenega upravljalnega mesta ugotovi, ali so odprta ali zaprta. Oddaljena upravljalna mesta so lahko le na poveljniškem mostu, kot zahteva odstavek.7.1.5, in na mestu, na katerem je potrebno ročno upravljanje nad pregradnim krovom, kot zahteva odstavek.7.1.4.

OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.5.6 Neprepustna vrata, ki niso v skladu z odstavki.5.1 do.5.5, se zaprejo pred začetkom plovbe in med plovbo ostanejo zaprta; čas njihovega odpiranja v pristanišču in zapiranja pred odhodom iz pristanišča se zapiše v ladijski dnevnik.

OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.6.1 Ročno premična drsna vrata se lahko premikajo vodoravno ali navpično. Omogočeno mora biti, da se mehanizem na vratih upravlja z obeh strani in z dostopnega mesta nad pregradnim krovom, in sicer z nepretrganim vrtenjem ročice ali s kakšno drugo napravo za premikanje odobrenega tipa, ki zagotavlja enako varnost. Čas, ki je potreben za popolno ročno zapiranje vrat v pokončnem položaju ladje ne sme presegati 90 sekund.

OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.6.2 Drsna vrata na motorni pogon se lahko premikajo vodoravno ali navpično. Če se vrata premikajo na motorni pogon z osrednjega upravljalnega mesta, je naprava za premikanje nastavljena tako, da se lahko vrata premikajo z istim pogonom tudi na mestu, na katerem so vrata, in sicer z obeh strani. Na vsaki strani pregrade se namestijo lokalne ročice za upravljanje pogonske naprave in so postavljene tako, da lahko osebe, ki gredo skozi vrata, držijo obe ročici v legi, ki ustreza odprtim vratom, ne da bi pri tem nehote aktivirale naprave za njihovo zapiranje. Drsna vrata na motorni pogon morajo imeti napravo za ročno premikanje, ki se upravlja na obeh straneh vrat in z dostopnega mesta nad pregradnim krovom, in sicer z nepretrganim vrtenjem ročice ali s kakšno drugo napravo za premikanje odobrenega tipa, ki zagotavlja enako varnost. Obstajati mora zvočna signalna naprava, ki opozarja, kdaj se začno vrata zapirati, in ne preneha, dokler niso vrata popolnoma zaprta. Poleg tega mora biti na območjih z velikim hrupom iz okolja poleg zvočnega alarma pri vratih še občasen vizualni signal.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D:

.7.1 Vsaka neprepustna drsna vrata z motornim pogonom: .1 se premikajo navpično ali vodoravno; .2 imajo lahko s pridržkom iz odstavka.11 največ 1,2 metra proste širine. Uprava države zastave lahko dovoli večja vrata le, če meni, da je to potrebno za učinkovito delovanje ladje, pod pogojem, da so upoštevani drugi varnostni ukrepi, vključno z naslednjimi: .2.1 posebno se upošteva trdnost vrat in zapiralnih naprav zaradi preprečitve puščanja; .2.2 vrata so nameščena zunaj območja poškodovanja B/5; .2.3 med plovbo so vrata zaprta, razen za omejen čas, kadar je to po določitvi uprave države zastave zares nujno potrebno; .3 opremljena so s potrebno opremo za odpiranje in zapiranje vrat s pomočjo električne, hidravlične ali kakršne koli druge oblike energije, ki je sprejemljiva za upravo države zastave; .4 imajo posamezne mehanizme za ročno upravljanje. Omogočeno je ročno odpiranje in zapiranje na samih vratih z obeh strani in poleg tega tudi zapiranje vrat z dostopnega mesta nad pregradnim krovom, in sicer z nepretrganim vrtenjem ročice ali s kakšno drugo napravo za premikanje, ki zagotavlja enako stopnjo varnosti in je sprejemljiva za upravo države zastave. Smer vrtenja ali drugega premikanja je jasno navedena na vseh položajih upravljanja. Čas, potreben za popolno zaprtje vrat, kadar se ta premikajo ročno, ne sme presegati 90 sekund, kadar je ladja v pokončnem položaju; .5 imajo upravljalne elemente za odpiranje in zapiranje vrat na motorni pogon z obeh strani vrat in tudi za zapiranje na motorni pogon z osrednje konzole za upravljanje na poveljniškem mostu; .6 imajo zvočni signal, ki se razlikuje od drugih signalov na območju in se oglasi vsakič, ko se vrata daljinsko zapirajo na motorni pogon, ter traja vsaj 5 sekund, vendar ne več kot 10 sekund, preden se vrata začnejo premikati, in ne preneha, dokler vrata niso popolnoma zaprta. V primeru daljinskega ročnega upravljanja zadostuje, da zvočni signal zvoni le, kadar se vrata premikajo. Uprava države zastave pa lahko tudi zahteva, da je v potniških prostorih in območjih z visoko ravnijo hrupa v okolju poleg zvočnega signala pri vratih tudi utripajoč vizualni signal; ter .7 imajo približno enakomerno hitrost zapiranja na motorni pogon. Čas zapiranja od takrat, ko se vrata začnejo premikati, do takrat, ko dosežejo popolnoma zaprt položaj, ne sme v nobenem primeru biti krajši od 20 sekund in daljši od 40 sekund, kadar je ladja v pokončnem položaju.

.7.2 Električna energija, ki je potrebna za drsna neprepustna vrata na motorni pogon, se dovaja iz zasilne stikalne plošče neposredno ali prek namenske razdelilne plošče, ki je nad pregradnim krovom; pripadajoči tokokrogi upravljalnih elementov, kazalnikov in alarmnih naprav pa se napajajo iz zasilne stikalne plošče neposredno ali prek namenske razdelilne plošče, ki je nad pregradnim krovom, obstajati pa mora možnost, da se samodejno napajajo iz prehodnega zasilnega vira električne energije v primeru izpada glavnega ali zasilnega vira električne energije.

.7.3 Drsna neprepustna vrata na motorni pogon imajo: .1 centraliziran hidravlični sistem z dvema neodvisnima viroma energije, od katerih ima vsak motor in črpalko, ki lahko hkrati zapreta vsa vrata. Poleg tega obstajajo za celotno napravo tudi hidravlični akumulatorji zadostne zmogljivosti, da se lahko opravijo trije zaporedni premiki vseh vrat, tj. zapiranje-odpiranje-zapiranje, pri neugodnem nagibu 15°. Omogočeno mora biti, da se ta delovni ciklus izvede, kadar ima akumulator tlak vklapljanja črpalke. Uporabljena tekočina se izbere glede na temperaturo, ki bi utegnila nastati med delovanjem naprave. Sistem motornega pogona je izveden tako, da je možnost, da ima en izpad v hidravlični napeljavi negativen učinek na delovanje več kot enih vrat, minimalna. Hidravlični sistem mora biti opremljen z alarmom za prenizko gladino v rezervoarjih hidravlične tekočine, iz katerih se napaja pogonski sistem, in alarmom za prenizek tlak plina ali drugimi učinkovitimi sredstvi za spremljanje izgube shranjene energije v hidravličnih akumulatorjih. Ti alarmi so zvočni ali vizualni in so nameščeni na osrednji konzoli za upravljanje na poveljniškem mostu; ali .2 neodvisen hidravlični sistem za vsaka vrata, pri čemer ima vsak vir energije motor in črpalko, ki lahko zapreta vsa vrata hkrati. Poleg tega obstaja hidravlični akumulator zadostne zmogljivosti, da se lahko opravijo trije zaporedni premiki vseh vrat, tj. zapiranje-odpiranje-zapiranje, pri neugodnem nagibu 15°. Omogočeno mora biti, da se ta delovni ciklus izvede, kadar imajo akumulatorji tlak vklapljanja črpalke. Uporabljena tekočina se izbere glede na temperature, ki bi utegnile nastati med obratovanjem naprave. Skupinski alarm za nizek tlak plina ali druga učinkovita sredstva za spremljanje shranjene energije v hidravličnih akumulatorjih morajo biti zagotovljena na osrednji konzoli za upravljanje na poveljniškem mostu. Prikaz izgube shranjene energije je nameščen tudi na vsakem lokalnem mestu za upravljanje ali .3 neodvisen električni sistem in motor za vsaka vrata, pri čemer ima vsak vir energije motor, ki lahko odpira in zapira vsa vrata hkrati. Vir energije se lahko samodejno napaja iz prehodnega zasilnega vira električne energije v primeru izpada glavnega ali zasilnega vira električne energije ter ima zadostno zmogljivost, da je mogoče opraviti vsaj tri premike vseh vrat, tj. zapiranje-odpiranje-zapiranje, pri neugodnem nagibu 15°. Za sisteme, določene v.7.3.1,.7.3.2 in.7.3.3, se zagotovi naslednje: Pogonski sistemi drsnih neprepustnih vrat na motorni pogon so ločeni od vseh drugih pogonskih sistemov. Posamezen izpad v električnem ali hidravličnem pogonskem sistemu, razen hidravličnega motorja, ne sme preprečiti ročnega upravljanja katerih koli vrat.

.7.4 Upravljalne ročice so na obeh straneh pregrade na najmanjši višini 1,6 metra nad tlemi in so nameščene tako, da osebe, ki gredo skozi vrata, lahko držijo obe ročici v legi, ki ustreza odprtim vratom, ne da bi pri tem nehote aktivirale mehanizem za njihovo zapiranje. Smer premikanja ročic pri odpiranju in zapiranju vrat je enaka smeri premikanja vrat in je jasno označena. Hidravlične upravljalne ročice za neprepustna vrata v bivalnih prostorih so, če je potreben le en premik za začetek zapiranja vrat, nameščene tako, da z njimi ne morejo upravljati otroci, tj. za panelnimi vrati in z zapahi, ki so nameščeni vsaj 170 cm nad ravnino krova.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D:

Na obeh straneh vrat je tabla z navodili za upravljanje sistemov vrat. Na obeh straneh vsakih vrat je tudi tabla z besedilom ali slikami, ki opozarja na nevarnost zadrževanja med vrati, ko se vrata začenjajo zapirati. Te table so narejene iz trajnega materiala in so trdno pritrjene. Besedilo na tabli z navodili ali opozorilom vsebuje informacije o zapiralnem času zadevnih vrat.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D:

.7.5 Če je izvedljivo, so električna oprema in elementi za neprepustna vrata nameščeni nad pregradnim krovom zunaj nevarnih območij in prostorov.

.7.6 Ohišja električnih elementov, ki morajo biti nameščena pod pregradnim krovom, imajo ustrezno zaščito pred vdorom vode.

.7.7 Električni tokokrogi pogonov, upravljalnih elementov, kazalnikov in alarmnih naprav morajo biti zaščiteni pred napakami tako, da okvara enega vratnega tokokroga ne povzroči okvare katerega koli drugega vratnega tokokroga. Kratki stiki ali druge okvare v tokokrogih alarmnih naprav in kazalnikov vrat ne onemogočijo pogona teh vrat. Namestitev je taka, da vdor vode v električno opremo, nameščeno pod pregradnim krovom, ne povzroči odprtja vrat.

7.8 Posamezni električni izpad v pogonskih ali upravljalnih sistemih drsnih neprepustnih vrat na motorni pogon ne povzroči odpiranja zaprtih vrat. Razpoložljivost električne energije je treba stalno spremljati na točki električnega tokokroga čim bližje vsakemu motorju, določenemu v odstavku.7.3, kot je to praktično izvedljivo. Izguba takega napajanja bi morala aktivirati zvočni in vizualni alarm na osrednji konzoli za upravljanje na poveljniškem mostu.

.8.1 Osrednja konzola za upravljanje na poveljniškem mostu mora biti opremljena z glavnim izbirnim stikalom z dvema načinoma upravljanja: način „lokalno upravljanje“, ki omogoča, da se vsa vrata lokalno odprejo in po uporabi lokalno zaprejo brez samodejnega zapiranja, in način „vrata zaprta“, v katerem se vsa odprta vrata samodejno zaprejo. Način „vrata zaprta“ omogoča, da se vrata lokalno odprejo in samodejno ponovno zaprejo ob sprožitvi lokalnega upravljalnega mehanizma. Glavno izbirno stikalo je običajno v položaju „lokalno upravljanje“. Način „vrata zaprta“ se uporablja le v nujnih primerih ali zaradi preizkušanja.

.8.2 Na osrednji konzoli za upravljanje na poveljniškem mostu je na voljo diagram, ki prikazuje položaj vseh vrat z vizualnimi prikazovalniki, ki kažejo, ali so vrata odprta ali zaprta. Rdeča luč pomeni, da so vrata popolnoma odprta, zelena luč pa pomeni, da so vrata popolnoma zaprta. Kadar se vrata zaprejo daljinsko, rdeča utripajoča luč pomeni vmesni položaj. Kazalni tokokrog je neodvisen od krmilnega tokokroga za vsaka vrata.

.8.3 Vrat ni mogoče odpreti daljinsko z osrednjega upravljalnega mesta.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.9.1 Vsa neprepustna vrata morajo biti med plovbo zaprta, razen kadar se lahko med plovbo odprejo, kot je določeno v odstavkih 9.2 in 9.3. Neprepustna vrata širine nad 1,2 metra, dovoljena po odstavku 11, se lahko odprejo le v okoliščinah, podrobno opisanih v navedenem odstavku. Pri vsakih vratih, ki se odprejo v skladu s tem odstavkom, mora obstajati možnost takojšnjega zaprtja.

.9.2 Neprepustna vrata se lahko odprejo med plovbo, da omogočijo prehod potnikov ali posadke ali kadar delo v neposredni bližini vrat zahteva, da se odprejo. Vrata se morajo nemudoma zapreti, ko je prehod skozi vrata končan ali kadar je opravilo, ki je zahtevalo, da so odprta, končano.

.9.3 Določena neprepustna vrata so lahko odprta med plovbo samo, če je to nujno potrebno; to pomeni, da je odprtost bistvenega pomena za varno in učinkovito delovanje ladijskih strojev ali za omogočanje normalnega, neomejenega dostopa potnikov skozi prostor za potnike. To določi uprava države zastave po skrbni presoji vpliva na delovanje ladje in možnost preživetja. Neprepustna vrata, za katera je dovoljeno, da ostanejo tako odprta, so jasno določena v informacijah o stabilnosti ladje in so vedno v pripravljenosti za takojšnje zaprtje.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D:

.10.1 Če se uprava države zastave prepriča, da so takšna vrata bistvena, so lahko neprepustna vrata ustrezne konstrukcije nameščena v neprepustnih pregradah med dvema prostoroma za tovor v medkrovju. Takšna vrata so lahko na tečajih, na kolesih ali drsna, vendar ne smejo biti daljinsko upravljana. Takšna vrata so postavljena na čim večji višini in čim večji oddaljenosti od zunanje oplate, kolikor je to praktično izvedljivo, vendar njihovi zunanji navpični robovi ne smejo biti od zunanje oplate v nobenem primeru oddaljeni manj kot petino širine ladje, pri čemer se ta oddaljenost meri pravokotno na vzdolžno simetralo ladje na višini najvišje pregradne tovorne črte.

.10.2 Ta vrata se zaprejo pred začetkom potovanja in ostanejo med plovbo zaprta; čas njihovega odpiranja v pristanišču in zapiranja pred odhodom iz pristanišča se zapiše v ladijski dnevnik. Če so kakšna vrata med plovbo dostopna, so opremljena z napravo, ki preprečuje njihovo nedovoljeno odpiranje. Če se zahteva vgradnja takšnih vrat, uprava države zastave obravnava njihovo število in namestitev.

.11 Prenosne plošče na pregradah niso dovoljene, razen v strojnici. Te plošče so na svojem mestu pred izplutjem ladje iz pristanišča in se med plovbo ne snemajo, razen v nujnem primeru po presoji poveljnika. Uprava države zastave lahko dovoli, da se največ ena drsna neprepustna vrata na motorni pogon v vsaki glavni prečni pregradi, ki so večja od tistih, ki so določena v odstavku.7.1.2, zamenjajo s temi prenosnimi ploščami, pod pogojem, da so ta vrata zaprta, preden ladja zapusti pristanišče in ostanejo med plovbo zaprta, razen v nujnem primeru po presoji poveljnika. Za ta vrata ni potrebno, da izpolnjujejo zahteve iz odstavka.7.1.4 glede popolnega zaprtja z ročno napravo v 90 sekundah. Čas njihovega odpiranja in zapiranja, medtem ko je ladja na morju ali v pristanišču, se zapiše v ladijski dnevnik.

14. Pravilo II-1/B-2/14: Ladje, ki prevažajo tovorna vozila in njihovo spremstvo (pravilo 16)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 To pravilo (II-1/B-2/14) se uporablja za potniške ladje, zgrajene ali prirejene za prevoz tovornih vozil in njihovega spremstva.

.2 Če na takšni ladji skupno število potnikov, vključno z osebjem, ki spremlja vozila, ne presega N = 12 + A/25, če je A = skupna površina (v kvadratnih metrih) prostorov na krovu, ki so namenjeni namestitvi tovornih vozil in kjer prosta višina v prostorih za namestitev in na vhodu v takšne prostore ni manjša od 4 metrov, se za neprepustna vrata uporabljajo določbe odstavka.10 pravila II-1/B-2/13, le da se vrata v neprepustnih pregradah, ki ločujejo prostore za tovor, lahko namestijo na kateri koli višini. Poleg tega so na poveljniškem mostu nameščeni kazalniki, ki avtomatično prikazujejo, ali so posamezna vrata zaprta in vsi zapahi pritrjeni.

.3 Pri uporabi določb iz tega poglavja za takšno ladjo je N največje dovoljeno število potnikov, za katerega je ladja registrirana v skladu s tem pravilom (II-1/B-2/14).

15. Pravilo II-1/B-2/15: Odprtine v zunanji oplati pod mejno ugrezno črto (pravilo 17)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Število odprtin v zunanji oplati je treba zmanjšati na najmanjšo možno mero, ki je še združljiva s konstrukcijo in pravilnim delovanjem ladje.

.2.1 Izvedba in učinkovitost naprav za zapiranje vseh odprtin v zunanji oplati ustrezata svojemu namenu in mestu, na katerem so te nameščene.

.2.2 V skladu z zahtevami veljavne Mednarodne konvencije o tovornih črtah se nobena bočna lina ne namesti v takšen položaj, da bi bil njen spodnji rob pod vzporednico z bočnim robom pregradnega krova, katere najnižja točka je 2,5 % širine ladje ali 500 mm nad najvišjo pregradno tovorno črto, kar je več.

.2.3 Vse bočne line, katerih spodnji robovi so pod mejno ugrezno črto, so zasnovane tako, da je učinkovito onemogočeno njihovo odpiranje brez dovoljenja poveljnika ladje.

.2.4 Če je v medkrovju spodnji rob katere koli od bočnih lin iz odstavka.2.3 pod vzporednico z bočnim robom pregradnega krova, katere najnižja točka je 1,4 metra plus 2,5 % širine ladje nad vodno črto ob odhodu ladje iz katerega koli pristanišča, morajo biti vse bočne line tega medkrovja pred odhodom iz pristanišča neprepustno zaprte in zaklenjene ter se jih ne sme odpirati, dokler ladja ne pripluje v naslednje pristanišče. Pri uporabi tega odstavka se po potrebi upošteva ustrezni popravek za sladko vodo.

.2.5 Bočna okna in njihovi pokrovi, ki med plovbo ne bodo dostopni, se pred izplutjem ladje iz pristanišča zaprejo in zavarujejo.

.3 Število lukenj za odtekanje vode, odtočnih cevi iz sanitarij in drugih podobnih odprtin v zunanji oplati se zmanjša na najmanjšo mero bodisi tako, da se vsaka odtočna odprtina poveže s čim večjim številom sanitarnih in drugih cevi, bodisi na kakšen drug ustrezen način.

.4 Vse odprtine za dotok ali odtok vode, ki so v zunanji oplati, morajo imeti učinkovite in dostopne rešitve, ki preprečujejo nenamerni vstop vode v ladjo.

.4.1 V skladu z zahtevami veljavne Mednarodne konvencije o tovornih črtah, razen, če ni drugače določeno v odstavku.5, mora biti vsak ločen odtok, ki vodi skozi zunanjo oplato iz prostorov pod mejno ugrezno črto, opremljen z avtomatskim nepovratnim ventilom, ki ima napravo za njegovo neposredno zapiranje z mesta nad pregradnim krovom, ali dva avtomatska nepovratna ventila brez takšne naprave, pod pogojem, da je notranji ventil nameščen nad najvišjo pregradno tovorno črto in je vedno dostopen za pregled v pogojih delovanja. Če je nameščen ventil z napravo za neposredno zapiranje, mora biti upravljalno mesto nad pregradnim krovom vedno preprosto dostopno, naprava pa ima kazalnik, ki kaže, ali je ventil odprt ali zaprt.

.4.2 Za odtoke, ki so napeljani skozi zunanjo oplato iz prostorov nad mejno ugrezno črto, se uporabljajo zahteve iz veljavne Mednarodne konvencije o tovornih črtah.

.5 Glavni in pomožni dovodi ali odtoki morske vode v strojnici, ki so povezani z delovanjem strojev, so opremljeni s preprosto dostopnimi ventili, postavljenimi med cevi in zunanjo oplato ali med cevi in ohišja, pritrjena na zunanjo oplato. Ventili se lahko preverjajo lokalno in so opremljeni s kazalniki, ki kažejo, ali so odprti ali zaprti. NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D: .1 Kolesa in ročice ventilov za dotok morske vode so preprosto dostopni za upravljanje. Vsi ventili, ki se uporabljajo za dotok morske vode, se zapirajo z zasukom njihovih ročnih koles v smeri urinega kazalca. .2 Odtočne cevi ali ventili na boku ladje za izlivanje vode iz kotlov so na preprosto dostopnih mestih in ne pod oplato krova. Pipe ali ventili so narejeni tako, da se takoj vidi, ali so odprti ali zaprti. Pipe so opremljene z varnostnimi zasloni, narejenimi tako, da jih ni mogoče sneti, kadar je pipa odprta. .3 Vsi ventili in pipe v cevnih napeljavah, kot so kalužni in balastni sistem, sistem plinskega in mazalnega olja, gasilni in izpiralni sistem, sistem za hladilno vodo in sanitarni sistem itd., imajo jasno označene funkcije. .4 Druge odtočne cevi so, če so pod najvišjo pregradno tovorno črto, opremljene z ustreznimi napravami za zapiranje na boku ladje; če segajo nad najvišjo pregradno tovorno črto, morajo biti opremljene z navadnim drenažnim ventilom. V obeh primerih ventili niso potrebni, če imajo uporabljene cevi enak premer kot posredni odtok skozi oplato iz sanitarij in umivalnikov ter če imajo talni odtoki iz umivalnic itd., pokrove ali so drugače zaščiteni pred vodnim sunkom. Vendar ni potrebno, da debelina sten takšnih cevi presega 14 mm. .5 Če je nameščen ventil z neposrednim mehanizmom za zapiranje, mora biti prostor za upravljanje z njim vedno preprosto dostopen in ima napravo, ki kaže, ali je ventil odprt ali zaprt. .6 Če so ventili z neposrednim mehanizmom za zapiranje nameščeni v strojnicah, zadostuje, če se lahko upravljajo tam, kjer so nameščeni, če je takšen prostor dostopen v vseh pogojih.

.6 Vse instalacije in ventili na zunanji oplati, ki jih zahteva to pravilo (II-1/B-2/15), so iz jekla, brona ali drugega odobrenega prožnega materiala. Ventili iz navadnega litega železa ali podobnih materialov niso dovoljeni. Vse cevi, za katere velja to pravilo (II-1/B-2/15), so iz jekla ali drugega enakovrednega materiala, ki izpolnjuje zahteve uprave države zastave.

.7 Prehodi za ljudi in za nakladanje, ki so pod mejno ugrezno črto, morajo imeti ustrezno trdnost. Pred izplutjem ladje iz pristanišča se učinkovito zaprejo, zagotovi se njihova neprepustnost, med plovbo pa ostanejo zaprti.

.8 Ti prehodi se nikoli ne namestijo tako, da bi bila njihova najnižja točka pod najvišjo pregradno tovorno črto.

16. Pravilo II-1/B-2/16: Neprepustnost potniških ladij nad mejno ugrezno črto (pravilo 20)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Sprejmejo se vsi razumni in praktično izvedljivi varnostni ukrepi, da se omejita vdiranje in razširjanje vode nad pregradnim krovom. Takšni ukrepi lahko vključujejo postavljanje delnih pregrad ali okvirov. Če so delne neprepustne pregrade in okviri na pregradnem krovu nameščeni neposredno nad glavnimi neprepustnimi pregradami ali blizu njih, so njihovi stiki z zunanjo oplato in s pregradnim krovom izvedeni neprepustno, da se prepreči odtekanje vode vzdolž pregradnega krova, če je ladja poškodovana in nagnjena. Če delna neprepustna pregrada ni v isti ravnini s pregrado pod njo, je del pregradnega krova med njima izveden neprepustno.

.2 Pregradni krov ali kateri koli drug krov nad njim je odporen na vremenske vplive. Vse odprtine na nezaščitenem krovu imajo dovolj visoke in trdne pragove in so opremljene z učinkovitimi sredstvi, ki omogočajo takojšnje zapiranje, odporno na vremenske vplive. Odtočne odprtine v ograji, odprte rešetkaste ograje in odtoki se namestijo, če je to potrebno za hitro odtekanje vode z nezaščitenega krova v vseh vremenskih razmerah.

.3 Pri obstoječih ladjah razreda B je odprti konec cevi za zrak, ki se zaključuje v nadgradnji, vsaj 1 meter nad vodno črto, če je prečni nagib ladje 15°, ali če je ladja nagnjena pod največjim kotom med vmesnimi fazami poplavljanja, kot se ugotavlja z neposrednim izračunom, kar je več. Lahko pa imajo cevi za zrak iz rezervoarjev, razen rezervoarjev za tekoče gorivo, odtok skozi bok nadgradnje. Določbe tega odstavka ne posegajo v določbe veljavne Mednarodne konvencije o tovornih črtah.

.4 Bočne line, prehodi za ljudi in za nakladanje ter druge naprave za zapiranje odprtin v zunanji oplati nad mejno ugrezno črto morajo biti ustrezno načrtovani in izdelani ter imeti zadostno trdnost, pri čemer se upoštevajo prostori, v katerih so nameščeni, in njihove lege glede na najvišjo pregradno tovorno črto.

.5 Učinkoviti notranji pokrovi, izvedeni tako, da se lahko preprosto in učinkovito zaprejo ter da so neprepustni, morajo biti nameščeni na vse bočne line v prostorih pod krovom, ki je neposredno prvi krov nad pregradnim krovom.

17. Pravilo II-1/B-2/17: Zapiranje vrat za natovarjanje tovora (pravilo 20-1)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Naslednja vrata, ki so nad mejno ugrezno črto, se zaprejo in zaklenejo, preden ladja začne potovanje, ter ostanejo zaprta in zaklenjena, dokler ladja ne pripluje v naslednje sidrišče: .1 vrata za natovarjanje tovora v zunanji oplati ali mejah zaprtih nadgradenj; .2 ščitniki na premcu, ki so nameščeni na položajih, kot so navedeni v odstavku.1.1; .3 vrata za natovarjanje tovora v prestrezni pregradi; .4 na vremenske vplive odporne rampe, ki se lahko uporabljajo namesto sredstev iz odstavkov.1.1 do vključno.1.3. Če vrat ni mogoče odpirati ali zapirati, medtem ko je ladja na privezu, jih je mogoče odpreti ali pustiti odprta, medtem ko se ladja približuje privezu ali se od njega oddaljuje, vendar le, kolikor je nujno potrebno, da se lahko vrata neposredno upravljajo. V vsakem primeru morajo notranja vrata na premcu ostati zaprta.

.2 Ne glede na zahteve iz odstavkov.1.1 in.1.4 lahko uprava države zastave dovoli, da se takšna vrata odprejo po presoji poveljnika, če je to potrebno za upravljanje ladje ali za vkrcavanje ali izkrcavanje potnikov, kadar je ladja varno zasidrana in to ne ogroža njene varnosti.

.3 Poveljnik zagotovi uporabo učinkovitega sistema nadzora in poročanja o zapiranju in odpiranju vrat iz odstavka.1.

.4 Poveljnik pred začetkom potovanja zagotovi, da se v ladijski dnevnik zabeleži čas zadnjega zapiranja vrat iz odstavka.1 in čas odpiranja določenih vrat v skladu z odstavkom.2, kot zahteva pravilo II-1/B-2/22.

17-1 Pravilo II-1/B-2/17-1: Neprepustnost z ro-ro krova (pregradni krov) v prostore pod njim (pravilo 20-2)

NOVE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B, C IN D:

.1.1 Skladno z določbami odstavkov.1.2 in.1.3 je najnižja točka vseh dostopov, ki vodijo v prostore pod pregradnim krovom, najmanj 2,5 metra nad pregradnim krovom;

.1.2 če so nameščene rampe za vozila, ki omogočajo dostop v prostore pod pregradnim krovom, se lahko njihove odprtine neprepustno zaprejo, da se prepreči vdor vode v spodnje prostore, nameščene pa imajo alarmne naprave ter naprave za javljanje na poveljniškem mostu;

.1.3 uprava države zastave lahko dovoli namestitev posebnih dostopov do prostorov pod pregradnim krovom, če so potrebni za osnovno delovanje ladje, na primer premikanje strojev in skladišč, pri tem pa so takšni prehodi neprepustni ter imajo nameščene alarmne naprave in naprave za javljanje na poveljniškem mostu;

.1.4 dostopi iz odstavkov.1.2 in.1.3, se zaprejo, preden ladja zapusti privez in začne potovanje, ter ostanejo zaprti, dokler ladja ne pripluje na naslednji privez;

.1.5 poveljnik zagotovi uporabo učinkovitega sistema nadzora in poročanja o zapiranju in odpiranju takšnih dostopov iz odstavkov.1.2 in.1.3 ter

.1.6 preden ladja zapusti sidrišče in začne potovanje, poveljnik zagotovi, da se v ladijski dnevnik zabeleži čas zadnjega zapiranja dostopov iz odstavkov.1.2 in.1.3, kot zahteva pravilo II-1/B-2/22;

.1.7 nove ro-ro potniške ladje razreda C, krajše od 40 metrov, in nove ro-ro potniške ladje razreda D lahko namesto zahtev odstavkov.1.1 do.1.6 izpolnjujejo zahteve odstavkov.2.1 do.2.3, če je višina pragov vsaj 600 mm na odprtih ro-ro krovih za tovor in vsaj 380 mm na zaprtih ro-ro krovih za tovor.

OBSTOJEČE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B:

.2.1 Vsi dostopi z ro-ro krova, ki vodijo v prostore pod pregradnim krovom, morajo biti odporni na vremenske vplive, na poveljniškem mostu pa se zagotovijo naprave, ki kažejo, ali je dostop odprt ali zaprt;

.2.2 vsi takšni dostopi morajo biti zaprti, preden ladja zapusti privez in začne potovanje, ter ostanejo zaprti, dokler ladja ne pripluje na naslednji privez;

.2.3 ne glede na zahteve odstavka.2.2 lahko uprava države zastave dovoli, da so nekateri dostopi med potovanjem odprti, vendar le tako dolgo, kolikor je potrebno za prehod in po potrebi bistvene funkcije ladje.

17-2 Pravilo II-1/B-2/17-2: Dostop na ro-ro krove (pravilo 20-3)

VSE RO-RO POTNIŠKE LADJE:

Poveljnik ali imenovani častnik zagotovi, da potniki med plovbo nimajo dostopa do zaprtega ro-ro krova brez izrecnega dovoljenja poveljnika ali imenovanega častnika.

17-3 Pravilo II-1/B-2/17-3: Zapiranje pregrad na ro-ro krovu (pravilo 20-4)

NOVE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B:

.1 Vse prečne in vzdolžne pregrade, ki se štejejo kot učinkovite za zadrževanje morske vode, ki se nabira na ro-ro krovu, morajo biti nameščene in pritrjene, preden ladja zapusti privez, ter ostati nameščene in pritrjene, dokler ladja ne pripluje na naslednji privez.

.2 Ne glede na zahteve odstavka.1 lahko uprava države zastave dovoli, da so nekatere odprtine v pregradah med potovanjem odprte, vendar le toliko, kolikor je potrebno, da se omogoči prehod in po potrebi bistvene funkcije ladje.

18. Pravilo II-1/B-2/18: Podatki o stabilnosti (pravilo 22)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Na vseh potniških ladjah se po končani gradnji opravi preizkus nagiba, da bi se ugotovili elementi njihove stabilnosti. Poveljnik mora imeti na voljo vse potrebne informacije, ki jih potrdi uprava države zastave, da bi lahko hitro in preprosto pridobil smernice o stabilnosti ladje v spreminjajočih se pogojih obratovanja.

.2 Če so bila na ladji izvedena popravila, ki utegnejo bistveno vplivati na informacije o stabilnosti, ki jih ima na voljo poveljnik, se mu predložijo nove informacije o stabilnosti. Po potrebi se opravi nov preizkus nagiba.

.3 V rednih časovnih presledkih, ki ne presegajo pet let, se opravijo pregledi prazne ladje, s katerimi se preverjajo spremembe izpodriva prazne ladje in vzdolžnega težišča. Ponovni preizkus nagiba ladje se opravi vsakokrat, ko se glede na odobrene informacije o stabilnosti odkrije ali predvideva odstopanje od izpodriva prazne ladje za več kot 2 % ali odstopanje od vzdolžnega težišča za več kot 1 % dolžine ladje.

.4 Uprava države zastave lahko posamezno ladjo oprosti preizkusa nagiba, če je mogoče osnovne informacije o stabilnosti dobiti na podlagi preizkusa nagiba kakšne istovetne ladje in če uprava države zastave prejme dovolj dokazov, da se za vse informacije o stabilnosti ladje, oproščene preizkusa nagiba, lahko zanesljivo uporabijo navedeni osnovni podatki. Sklic na okrožnico MSC/Circ.1158.

.5 Ko natančen preizkus nagiba ni izvedljiv, se izpodriv prazne ladje in težišče določita s pregledom prazne ladje in natančnim izračunom. Sklic na podatke iz pravila 2.7 Kodeksa o visokohitrostnih plovilih IMO iz leta 2000.

19. Pravilo II-1/B-2/19: Načrti ukrepov ob poškodbi (pravilo 23)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

Načrti, ki jasno prikazujejo mejne pregrade neprepustnih oddelkov na vsakem krovu in v vsakem skladišču, odprtine v teh pregradah z napravami za njihovo zapiranje ter mesto, s katerega se z njimi upravlja, in ukrepe za izravnavo nagiba zaradi poplavljanja, so stalno izobešeni kot smernice za častnika, odgovornega za ladjo. Poleg tega imajo častniki na ladji na voljo knjižico z zgoraj navedenimi informacijami.

20. Pravilo II-1/B-2/20: Neprepustnost trupa in nadgradnje, preprečevanje in nadzor poškodb (pravilo 23-2)

.1 Na poveljniškem mostu se zagotovijo kazalniki za vsa vrata v zunanji oplati, vrata za natovarjanje tovora in druge naprave za zapiranje, ki bi, če bi bili odprti ali nepravilno pritrjeni, lahko povzročili poplavljanje prostora posebne kategorije ali ro-ro tovornega prostora. Sistem kazalnikov je zasnovan po načelu varnosti pred izpadom ter z vizualnimi opozorilnimi znaki pokaže, če vrata niso popolnoma zaprta ali če kateri od varovalnih sistemov ni na svojem mestu in popolnoma zaklenjen, z zvočnimi opozorilnimi znaki pa pokaže, če se takšna vrata ali naprave za zapiranje odprejo ali če varovalni sistemi niso več zavarovani. Indikatorska tabla na poveljniškem mostu se opremi s funkcijo za izbiro načina delovanja „pristanišče/potovanje po morju“ tako, da se na poveljniškem mostu sproži zvočni alarm, če ladja zapusti pristanišče in vrata na premcu, notranja vrata, rampa na krmi ali druga vrata v zunanji oplati niso zaprta ali če naprava za zapiranje ni v pravem položaju. Napajanje sistema kazalnikov z električno energijo je neodvisno od napajanja za upravljanje in zavarovanje vrat. Sistemov kazalnikov, ki jih je odobrila uprava države zastave in so bili nameščeni na obstoječe ladje, ni treba spreminjati

.2 Televizijski nadzor in sistem za odkrivanje vdora vode sta zasnovana tako, da poveljniškemu mostu in nadzorni postaji strojnice javljata morebiten vdor vode skozi notranja ali zunanja vrata na premcu, krmi ali druga vrata v zunanji oplati, ki bi lahko povzročil poplavljanje prostorov posebne kategorije ali ro-ro tovornih prostorov.

.3 Prostore posebne kategorije ali ro-ro tovorne prostore nenehno nadzorujejo patrulje ali so nadzorovani z drugimi učinkovitimi sredstvi, kot je televizijski nadzor, tako da se med plovbo takoj opazi vsako premikanje vozil v slabem vremenu in nepooblaščen vstop potnikov v te prostore.

.4 Dokumentirani postopki za ravnanje v primeru zapiranja in zavarovanja vseh vrat v zunanji oplati, vrat za natovarjanje tovora in drugih naprav za zapiranje, ki bi lahko, če bi ostala odprta ali če ne bi bila pravilno zavarovana, povzročila poplavljanje prostora posebne kategorije ali ro-ro tovornega prostora, so vedno na krovu in izobešeni na primernem mestu.

21. Pravilo II-1/B-2/21: Označevanje, redna uporaba in pregledi neprepustnih vrat itd. (pravilo 24)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Vaje za upravljanje neprepustnih vrat, bočnih lin, ventilov in zapiralnih mehanizmov za odtoke se izvajajo vsak teden.

.2 Vsa neprepustna vrata v glavnih prečnih pregradah, ki se uporabljajo med plovbo, je treba dnevno odpirati in zapirati.

.3 Neprepustna vrata in vsi njihovi mehanizmi ter z njimi povezani kazalniki, vsi ventili, katerih zapiranje je potrebno, da se doseže neprepustnost posameznega oddelka, ter vsi ventili, ki so potrebni pri poškodbi ladje za delovanje naprav za izravnavo ladje, se med plovbo redno pregledujejo, in sicer najmanj enkrat na teden.

.4 Takšni ventili, vrata in mehanizmi so ustrezno označeni, da se lahko pravilno uporabljajo in da se zagotavlja največja varnost.

22. Pravilo II-1/B-2/22: Vnosi v ladijski dnevnik (pravilo 25)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Vrata na tečajih, prenosne plošče, bočne line, prehodi za ljudi in za nakladanje tovora ter druge odprtine, za katere je z ustreznimi pravili določeno, da morajo biti med plovbo zaprti, je treba zapreti, preden ladja izpluje iz pristanišča. Čas zapiranja in čas odpiranja (če je to dovoljeno v skladu z ustreznimi pravili) se zabeleži v ladijski dnevnik.

.2 V ladijski dnevnik se vpišejo vse vaje in pregledi, zahtevani s pravilom II-1/B-2/21, z izčrpnim opisom morebitnih ugotovljenih pomanjkljivosti.

23. Pravilo II-1/B-2/23: Dvižne ploščadi in rampe za avtomobile

NOVE LADJE RAZREDA A, B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

Na ladjah, opremljenih z visečimi krovi za prevoz potniških vozil, se konstrukcija, namestitev in uporaba izvajajo v skladu z ukrepi, ki jih določi uprava države zastave. Za konstrukcijo se uporabljajo zadevne določbe priznane organizacije.

24. Pravilo II-1/B-2/24: Ograje

NOVE LADJE RAZREDA A, B, C IN D, ZGRAJENE 1. JANUARJA 2003 ALI POZNEJE:

1. Na zunanjih krovih, na katere je dovoljen dostop potnikom in na katerih ni valobrana primerne višine, so nameščene ograje, visoke najmanj 1 100 mm nad krovom, ki so zasnovane in izdelane tako, da potnikom preprečijo plezanje in padec s krova.

2. Stopnice in podesti na takšnih zunanjih krovih so opremljeni z ograjami enake konstrukcije.

DEL C

STROJI

1. Pravilo II-1/C/1: Splošno (pravilo 26)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Stroji, kotli in druge tlačne posode ter pripadajoči cevovodi in oprema so nameščeni in zaščiteni tako, da čimbolj zmanjšajo nevarnost za osebe na krovu, ob upoštevanju premičnih delov, vročih površin in drugih nevarnosti.

.2 Zagotovijo se naprave za normalno delovanje ali ponovno vzpostavitev delovanja pogonskih strojev tudi v primeru izpada enega od osnovnih pomožnih strojev.

.3 Zagotovijo se naprave, s katerimi se lahko stroji iz stanja popolnega mirovanja ladje ponovno poženejo brez zunanje pomoči.

NOVE LADJE RAZREDA B IN C:

.4 Glavni pogonski stroji in vsi pomožni stroji, nujni za pogon in varnost ladje, so v stanju ob vgradnji v ladjo zasnovani tako, da delujejo, kadar je ladja v pokončnem položaju in kadar je nagnjena pod kotom do vključno 15° na obe strani v statičnih pogojih in 22,5° na obe strani v dinamičnih pogojih (bočno zibanje) ter hkrati nagnjena za 7,5° s premcem ali krmo v dinamičnih pogojih (vzdolžno zibanje).

NOVE LADJE RAZREDA A, B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.5 Zagotovi se, da se lahko pogonski stroji in vijak v nujnih primerih ustavijo z ustreznih mest zunaj strojnice ali nadzorne sobe strojnice, na primer z odprtega krova ali iz krmarnice.

LADJE RAZREDA B, C IN D, ZGRAJENE 1. JANUARJA 2003 ALI POZNEJE:

.6 Odzračevalne cevi rezervoarjev za skladiščenje in usedanje tekočega goriva ter za mazalno olje so nameščene in razporejene tako, da počena odzračevalna cev ne povzroča neposrednega tveganja za vdor morske ali padavinske vode. Na vsaki ladji sta po dva rezervoarja za tekoče gorivo za vsako vrsto goriva, ki se na ladji uporablja za pogon in sisteme ključnega pomena, ali pa se na ladji zagotovijo enakovredne rešitve z zmogljivostjo vsaj 8 ur za ladje razreda B ter vsaj 4 ure za ladje razreda C in D pri največji neprekinjeni zmogljivosti pogonskega stroja in normalni delovni zmogljivosti električnih agregatov med plovbo.

2. Pravilo II-1/C/2: Motorji z notranjim zgorevanjem (pravilo 27)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Motorji z notranjim zgorevanjem s premerom valja 200 mm ali s prostornino karterja 0,6 m3 in več so opremljeni z razbremenilnimi ventili za eksplozije v bloku motorja primerne vrste, ki imajo dovolj veliko razbremenilno površino. Razbremenilni ventili so opremljeni z napravo, ki zagotavlja, da je iztočna odprtina usmerjena tako, da se čimbolj omeji možnost poškodb osebja.

3. Pravilo II-1/C/3: Sistem kalužnih črpalk (pravilo 21)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1.1 Ladje se opremijo z učinkovitim sistemom kalužnih črpalk, ki omogoča izčrpavanje in odvajanje vode iz vsakega neprepustnega oddelka, razen iz prostorov, ki so trajno namenjeni za prevoz sladke vode, balastne vode, tekočega goriva ali tovora v tekočem stanju in za katere so predvideni drugi učinkoviti načini črpanja v vseh razmerah. Zagotovijo se učinkovita sredstva za odvajanje vode iz izoliranih skladišč.

.1.2 Sanitarne, balastne in splošne delovne črpalke se lahko odobrijo kot neodvisne kalužne črpalke na motorni pogon, če imajo potrebne priključke na sistem kalužnih črpalk.

.1.3 Kalužne cevi v tankih za shranjevanje goriva ali pod njimi, v kotlovnici ali strojnici, vključno s prostori, v katerih so usedalni tanki ali črpalke za gorivo, morajo biti iz jekla ali drugega ustreznega materiala.

.1.4 Kalužni in balastni cevovodi so izvedeni tako, da je onemogočen vdor vode iz morja ali iz prostorov za balastno vodo v skladišča za tovor ali strojnico ali iz enega v drug oddelek. Sprejeti je treba potrebne ukrepe za preprečitev, da bi se kateri koli globoki tank, ki ima priključek na kalužni ali balastni cevovod, pomotoma polnil iz morja, kadar je v njem tovor, ali se izpraznil s kalužno črpalko, kadar vsebuje balastno vodo.

.1.5 Vse razdelilne omare in ročni ventili, ki so del sistema kalužnih črpalk, so postavljeni na mestih, ki so v normalnih okoliščinah vedno dostopna.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D:

.1.6 Sprejeti je treba ukrepe za odvajanje vode iz zaprtih tovornih prostorov, ki so na pregradnem krovu.

.1.6.1 Če je nadvodje za pregradni krov določeno tako, da je rob krova pri bočnem nagibu ladje za več kot 5° potopljen, se odvodnjavanje opravi z dovolj velikim številom odtokov primerne velikosti za neposredni odvod z ladje, ki so nameščeni v skladu z zahtevami pravila II-1/B-2/15.

.1.6.2 Če je nadvodje določeno tako, da je rob pregradnega krova potopljen pri bočnem nagibu ladje za 5° ali manj, se odvajanje vode iz zaprtih tovornih prostorov na pregradnem krovu spelje v primeren prostor ali v prostore s primerno zmogljivostjo, ki imajo alarmno napravo za visoko vodo ter so opremljeni s primernimi napravami za odvod v morje. Poleg tega se zagotovi naslednje: .1 število, velikost in razporeditev odtokov morajo preprečevati čezmerno nabiranje proste vode; .2 pri sistemih za črpanje vode, ki jih zahteva to pravilo (II-1/C/3), se upoštevajo zahteve za morebitne vgrajene naprave za gašenje požarov z razprševanjem vode; .3 voda, kontaminirana z bencinom ali drugimi nevarnimi snovmi, se ne zbira v strojnici ali drugih prostorih, v katerih bi bili lahko prisotni viri vžiga in .4 če se zaprt tovorni prostor varuje s sistemom za gašenje požara na ogljikov dioksid, so odtoki na krovu opremljeni z napravami za preprečevanje uhajanja plina za gašenje.

NOVE LADJE RAZREDA A, B, C IN D:

.1.6.3 Sistem za odvodnjavanje ro-ro in avtomobilskih krovov ima zadostno zmogljivost, da odtoki, odtočne odprtine itd. na desnem in levem boku ladje zadoščajo za pretok vode, ki prihaja iz črpalk za pršenje z vodo in gašenje požara, ob upoštevanju bočnega nagiba in prevesa ladje.

.1.6.4 Kadar so skupni prostori za potnike in posadko opremljeni s protipožarnimi razpršilniki in hidranti, imajo primerno število odtokov za odtok vode, ki izvira iz gašenja požara z razpršilniki in dvema požarnima cevema s curki. Odtoki so na najbolj učinkovitih mestih, na primer na vsakem vogalu.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.2.1 Sistem kalužnih črpalk iz odstavka.1.1 lahko deluje v vseh razmerah po nesreči, ne glede na to, ali ladja stoji pokončno ali je nagnjena. Zaradi tega so običajno nameščeni stranski sesalni priključki, razen v ozkih oddelkih na koncu ladje, v katerih bi lahko zadostoval en sesalni priključek. V oddelkih neobičajne oblike se lahko zahtevajo dodatni sesalni priključki. Sprejmejo se potrebni ukrepi, da voda iz oddelka odteka proti sesalnim cevem.

.2.2 Kalužne črpalke na motorni pogon se po možnosti namestijo v ločene neprepustne oddelke in se razporedijo ali namestijo tako, da takšni oddelki ne bodo poplavljeni zaradi iste okvare. Če so glavni pogonski stroji, pomožni stroji in kotli v dveh ali več neprepustnih oddelkih, se kalužne črpalke med temi oddelki čimbolj porazdelijo.

.2.3 Vsaka predpisana kalužna črpalka, razen dodatnih črpalk, ki se smejo predvideti samo za oddelke s pretežnimi tanki, je nameščena tako, da lahko črpa vodo iz vsakega oddelka, za katerega se tako zahteva v odstavku.1.1.

.2.4 Vsaka kalužna črpalka na motorni pogon lahko črpa vodo skozi glavno zbiralno sesalno cev s hitrostjo najmanj 2 m/s. Neodvisne kalužne črpalke na motorni pogon v strojnici imajo neposredne sesalne priključke iz teh prostorov, vendar se v nobenem od teh oddelkov ne zahtevata več kot dva takšna sesalna priključka. Če sta predvidena dva takšna sesalna priključka ali več, je na vsaki strani ladje najmanj po eden. Neposredni sesalni priključki so ustrezno razporejeni, premer sesalnih priključkov v strojnici pa ni manjši od zahtevanega premera glavne kalužne cevi.

.2.5 Poleg neposrednih kalužnih sesalnih priključkov, zahtevanih v odstavku.2.4, je v strojnici predviden zasilni kalužni sesalni priključek z nepovratnim ventilom, ki je napeljan od največje razpoložljive neodvisne črpalke na motorni pogon do ravni odvodnjavanja strojnice; premer cevi tega sesalnega priključka mora biti enak premeru glavne sesalne odprtine na uporabljenih črpalkah.

.2.6 Vretena ventila za dotok morske vode in ventilov na neposrednih sesalnih priključkih so na zadostni višini nad podom strojnice.

.2.7 Vse kalužne sesalne cevi do povezave s črpalkami so neodvisne od drugih cevi.

.2.8 Premer d glavnega in stranskih kalužnih sesalnih cevi se izračuna z naslednjimi formulami. Dejanski notranji premer pa se lahko zaokroži na najbližjo standardno velikost, ki je sprejemljiva za upravo države zastave: glavna kalužna sesalna cev: stranske kalužne sesalne cevi med zbiralniki in sesalnimi priključki: pri čemer je: d notranji premer glavnega kalužnega voda (v milimetrih), L in B dolžina in širina ladje (v metrih), L1 dolžina oddelka in D notranja višina ladje od zgornjega roba kobilice do pregradnega krova (v metrih), če se na ladji, ki ima zaprt tovorni prostor na pregradnem krovu, ki ima notranje odvodnjavanje v skladu z zahtevami iz odstavka.1.6.2 in sega prek celotne dolžine ladje, D izmeri do naslednjega krova nad pregradnim krovom. Če so zaprti tovorni prostori krajši, je D višina ladje od zgornjega roba kobilice do pregradnega krova plus lh/L, pri čemer sta l in h skupna dolžina in višina zaprtega tovornega prostora.

.2.9 Sprejmejo se ukrepi za preprečitev poplave v oddelku s kalužno sesalno cevjo, če bi ta cev zaradi trčenja ali nasedanja ladje počila ali se kako drugače poškodovala v katerem drugem oddelku. Če je zadevna cev v katerem koli delu od zunanje oplate oddaljena manj kot znaša petina širine ladje (merjeno pravokotno na vzdolžno simetralno ravnino ladje v višini najvišje pregradne tovorne črte), ali v predorni kobilici, je v ta namen treba to cev opremiti z nepovratnim ventilom v tistem oddelku, v katerem je njen prosti konec.

.2.10 Vse razdelilne omare, pipe in ventili, ki so del sistema kalužnih črpalk, so nameščeni tako, da se ob poplavi lahko z eno od kalužnih črpalk črpa iz katerega koli oddelka; poleg tega poškodba črpalke ali njenega cevnega priključka na glavni kalužni vod na razdalji od zunanje oplate, ki znaša manj kot petino širine ladje, ne sme preprečiti delovanja kalužnega sistema. Če obstaja samo ena skupna napeljava kalužnega cevovoda za vse črpalke, mora obstajati možnost, da se ventili za reguliranje kalužnih priključkov upravljajo s položaja nad pregradnim krovom. Če je poleg glavnega sistema kalužnih črpalk predviden tudi zasilni sistem, je ta neodvisen od glavnega in izveden tako, da se lahko v primeru poplavljanja s črpalko črpa iz katerega koli oddelka, kot je določeno v odstavku.2.1; v tem primeru mora obstajati možnost, da se lahko z enega mesta nad pregradnim krovom upravljajo samo ventili, ki so potrebni za delovanje zasilnega sistema.

.2.11 Vse pipe in ventili iz odstavka.2.10, ki jih je mogoče upravljati z enega mesta nad pregradnim krovom, imajo na upravljalnih mestih jasno označene upravljalne elemente in kazalnike, ki kažejo, ali so odprti ali zaprti.

4. Pravilo II-1/C/4: Število in vrsta kalužnih črpalk (pravilo 21)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

do 250 potnikov: ena črpalka, priključena na glavni pogonski stroj, in ena neodvisna črpalka na motorni pogon, ki je nameščena in ima vir energije zunaj strojnice, več kot 250 potnikov: ena črpalka, priključena na glavni pogonski stroj in dve neodvisni črpalki na motorni pogon, od katerih je ena nameščena in ima vir energije zunaj strojnice.

Črpalka, priključena na glavni pogonski stroj, se lahko nadomesti z eno neodvisno črpalko na motorni pogon.

Odvodnjavanje zelo majhnih oddelkov se lahko izvaja s prenosnimi ročnimi črpalkami.

5. Pravilo II-1/C/5: Vzvratna vožnja (pravilo 28)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Ladje morajo imeti dovolj moči za vzvratno vožnjo, da se zagotovi ustrezno manevriranje v vseh normalnih okoliščinah.

.2 Preverijo in zabeležijo se zmožnosti pogonskega stroja, da v zadovoljivem času spremeni smer potiska vijaka in s tem zaustavi ladjo na zadovoljivi razdalji iz največje potovalne hitrosti pri vožnji naprej.

.3 Časi zaustavljanja, smeri navigacije in razdalje, zabeleženi na preverjanjih, skupaj z rezultati preizkusov za določanje zmožnosti ladje z več vijaki za navigacijo in manevriranje z enim ali več vijaki v okvari, so na voljo poveljniku ali imenovanemu osebju.

6. Pravilo II-1/C/6: Krmilna naprava (pravilo 29)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Vsaka ladja je opremljena z učinkovito glavno in pomožno krmilno napravo. Glavna in pomožna krmilna naprava sta izvedeni tako, da okvara ene izmed njih ne onemogoči delovanja druge.

.2 Glavna krmilna naprava in krmilna os, če je nameščena: .2.1 sta ustrezne trdnosti in omogočata krmarjenje ladje pri največji potovalni hitrosti pri vožnji naprej ter sta takšne konstrukcije, da se pri največji hitrosti vzvratne vožnje ne moreta poškodovati; .2.2 lahko pri največjem ugrezu ladje in pri največji potovalni hitrosti pri vožnji naprej prestavita krmilo iz položaja 35° na eni strani v položaj 35° na drugi strani ter pod enakimi pogoji iz položaja 35° na kateri koli strani v položaj 30° na drugi strani v največ 28 sekundah. Kadar dokazovanje skladnosti s to zahtevo med preizkusi na morju z ladjo pri največjem ugrezu in pri vožnji naprej s hitrostjo, ki ustreza največji stalni vrtilni frekvenci glavnega pogonskega stroja in največjemu konstrukcijskemu naklonu vijaka, ni praktično izvedljivo, se lahko za ladje, ne glede na njihov datum izgradnje, skladnost s to zahtevo dokazuje na enega od naslednjih načinov: .1 med preizkusi med plovbo je ladja v prevesu in je krmilo v celoti potopljeno med vožnjo naprej s hitrostjo, ki ustreza največji stalni vrtilni frekvenci glavnega pogonskega stroja in največjemu konstr