Uredba Komisije (ES) št. 690/95

z dne 30. marca 1995

o spremembi Uredbe (ES) št. 1091/94 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 z dne 17. novembra 1986 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka [1], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2157/92 [2], in zlasti člena 3(2) Uredbe,

ker je na podlagi tretje alinee člena 2(1) Uredbe (EGS) št. 3528/86 namen programa Skupnosti pomagati državam članicam pri izvajanju intenzivnega in stalnega spremljanja gozdnih ekosistemov na trajnih opazovalnih ploskvah;

ker morajo države članice na podlagi člena 2(2) Uredbe (EGS) št. 3528/86 pošiljati Komisiji podatke, zbrane prek omrežja trajnih opazovalnih ploskev, za intenzivno in stalno spremljanje;

ker so države članice to mrežo vzpostavile skladno s Prilogo I k Uredbi Komisije (ES) št. 1091/94 [3]; ker sta v prilogah III do IV k Uredbi (ES) št. 1091/94 določeni enotna metodologija in oblika predložitve podatkov za stalno popisovanje stanja krošenj, popisovanje stanja tal in listja ter meritve prirastka;

ker so meritve stopenj usedanja in rezultati spremljanja meteoroloških parametrov že zapisani in je treba enotno metodologijo in obliko podatkov dodati k Uredbi (ES) št. 1091/94;

ker so ukrepi, predvideni s to uredbo, v skladu z mnenjem Stalnega odbora za gozdarstvo,

SPREJELA TO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1091/94 se spremeni:

1. V Prilogi II, obrazec 2a, se dodajo naslednji ukrepi:

"Uvesti in izvšiti meritve stopenj usedanja.

Vzpostaviti in izvršiti spremljanje meteoroloških parametrov."

2. V Prilogi III, odstavek II.5, se nadomesti:

"II.5 Prenos podatkov

Države članice pošljejo Komisiji te informacije za vsako ploskev v standardizirani obliki (glej Prilogo VII, obrazca 3a in 3b)."

3. Priloga VIIa se spremeni skladno s Prilogo k tej uredbi.

4. Prilogi II in III k tej uredbi se dodata kot prilogi VIII in IX.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. marca 1995

Za Komisijo

Franz Fischler

Član Komisije

[1] UL L 326, 21.11.1986, str. 2.

[2] UL L 217, 31.7.1992, str. 1.

[3] UL L 125, 18.5.1994, str. 1.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

Prilogi VIIa k Uredbi (ES) št. 1091/94 se doda naslednji del:

— odstavku 1 (

Pregled imen datotek po posameznem popisu

) se doda naslednje besedilo:

"Ocena | Priloga | Pogostost | Ime datoteke |

Usedline | VIII | stalno | XX1995. PLD, XX1995. DEM, XX1995. DEO, XX1995. DEA |

Meteorološke razmere | IX | stalno | XX1995. PLM, XX1995. MEM, XX1995. MEC, obrazec 8d, XX1995. MEO, XX1995. MED" |

— in zadnji pododstavekse nadomesti z:

"Vsako ime datoteke sestavlja dvočrkovna koda države (na seznamu imen jo predstavlja XX), ki ji sledi leto ocene (v primeru leto 1995) ali GENER, če je podatek naveden enkrat, in pika (.) ter v nadaljevanju tričrkovna koda. To tričrkovno kodo za datoteke o ploskvah sestavljata črki PL in prva črka za oceno tal (S), listja (F), prirastka (I), usedlin (D) in meteoroloških razmer (M). Ta tričrkovna koda za datoteke o podatkih je sestavljena iz ene (ali dveh) črke (črk) za tla (SO), listje oz. iglice (FO), prirastek (IN), usedline (DE), meteorološke razmere (ME) in iz ene (ali dveh) črke (črk), da se označijo obvezno (M), neobvezno (O) ali različni deli ocene prirastka (vrednotenje (EV)), ocena usedlin (zrak (A)) ali meteoroloških razmer (podnebje (C) ali škode (D)).

Če se na istem mestu upravljajo podatki za ploskve na mreži 16 x 16 km, bi lahko nastala zmeda, ker se za datoteke včasih uporabljajo podobna imena. V tem primeru bi se lahko v zgoraj navedenih datotekah kode za leto povečale za 1000 (npr. XX2995. SOM)."

— Doda se naslednjih 10 obrazcev (za XX1995. PLD, XX1995. DEM, XX1995. DEO, XX1995. DEA, XX1995. PLM, XX1995. MEM, XX1995. MEC, Form 8d, XX1995. MEO, XX1995. MED):

Obrazec 7a

XX1995. PLD

Vsebina zmanjšane datoteke o ploskvi, ki jo je treba uporabiti skupaj z meritvami usedlin

+++++ TIFF +++++

Obrazec 7b

XX1995. DEM

Vsebina datoteke z meritvami usedlin (obvezni parametri)

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

Obrazec 7c

XX1995. DEO

Vsebina datoteke z meritvami usedlin (neobvezno)

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

Obrazec 7d

XX1995. DEA

Vsebina datoteke z meritvami koncentracij v zraku (neobvezno)

+++++ TIFF +++++

Obrazec 8a

XX1995. PLM

Vsebina zmanjšane datoteke o ploskvi, ki jo je treba uporabiti skupaj z meteorološkimi meritvami

+++++ TIFF +++++

Obrazec 8b

XX1995. MEM

Vsebina datoteke s podatki meteoroloških meritev

+++++ TIFF +++++

Obrazec 8c

XX1995. MEC

Vsebina datoteke s klimatološkimi ocenami

+++++ TIFF +++++

Obrazec 8d

+++++ TIFF +++++

Obrazec 8e

XX1995. MEO

Vsebina datoteke z nastopom znanih dogodkov/pojavov

+++++ TIFF +++++

Obrazec 8f

XX1995. MED

Vsebina datoteke o ploskvi z opaženimi poškodbami, ki so jih povzročili vremenski dogodki/pojavi

+++++ TIFF +++++

— Na seznam se dodajonaslednjetočke:

"Informacije v zvezi s spremljanjem usedlin

(37) Koda vzorčevalnika

Za vzorčevalnike za vzorčenje usedlin se uporabijo naslednje kode.

1 : prepuščene padavine

2 : skupne usedline

3 : samo mokre usedline

4 : tok vode po deblu

5 : megla

6 : slana (ivje)

7 : koncentracija v zraku

9 : drugo

Podrobnosti o uporabljeni opremi se navedejo v prilogi k dokumentu z osnovnimi informacijami.

(37a) Količina vzorca

Skupna količina vzorca(-ev) se razdeli glede na prestrezno površino vzorčevalnika(-ov) in se sporoči v mm.

(38) Prvi in zadnji dan obdobja spremljanja

Prvi in zadnji dan vsakega obdobja spremljanja se navedeta v obrazcih, tako da se uporabi enaka oblika kot pri datumu opazovanja, ocenjevanja in analize (glej postavko 3).

Obdobje spremljanja sestavlja eno ali več merilnih obdobij. Merilna obdobja v okviru enega obdobja spremljanja naj bi bila enako dolga. Merilno obdobje traja najmanj en teden in največ en mesec.

Če je med letom treba uporabiti različna merilna obdobja (npr. tedenska poleti in mesečna pozimi), se določita dve ločeni obdobji spremljanja; rezultati se na obrazcih navedejo ločeno.

(39) Število merilnih obdobij

Število merilnih obdobij v vsakem obdobju spremljanja se navede v obrazcih.

(40) Obdobje

Navede se številka merilnega obdobja, ko je bil vzorec zbran. Vsako leto (prvega januarja ali okrog tega datuma) se bo začel nov niz merilnih obdobij. Če se pred analizo združijo vzorci iz več merilnih obdobij, se natančne podrobnosti o njihovem združevanju navedejo v prilogi k dokumentu z osnovnimi informacijami. Številka prvega merilnega obdobja se uporabi, da se označi obdobje za analizo (npr. če se v en vzorec združijo vzorci iz 9., 10., 11. in 12. obdobja, se temu vzorcu dodeli številka 9).

Informacije v zvezi s spremljanjem meteoroloških razmer

(41) Koda lokacije

Na ploskvi in v njeni bližini se lahko določijo številne lokacije. Ker se meteorološke merilne naprave lahko namestijo na različnih lokacijah, je treba določiti vsako lokacijo. Natančne podrobnosti o lokaciji je treba vključiti v prilogo k dokumentu z oceno meteoroloških razmer. Primeri možnih kod lokacij so:

Na ploskvi

1 : pod krošnjami na standardni meteorološki višini (1,50 m)

2 : pod krošnjami na višini 2 m (2,00 m)

3 : pod krošnjami na talni višini (0,10 m)

4 : v višini krošenj

5 : nad krošnjami

6 : pod krošnjami v globini 20 cm (–0,20 m)

Zunaj ploskve

7 : na prostem, na standardni meteorološki višini (1,50 m)

8 : na prostem, na talni višini (0,10 m)

9 : na prostem, na višini 10, 00 m

… itd.

(42) Koda merilne naprave

Za vzorčevalnike za spremljanje meteoroloških razmer se uporabijo naslednje kode:

10 : ročno odčitavanje

20 : mehansko zapisovanje

30 : zapis na papirju

40 : digitalni zapis (samostojen vzorčevalnik)

50 : digitalen zapis (integriran zapisovalnik podatkov)

Če se uporabijo merilne naprave različnih vrst, znamk itd., se lahko uporabijo enotne številke (npr. 11; higrometer na las, 12 psihrometer).

Podrobnosti o uporabljeni opremi se navedejo v prilogi k dokumentu z oceno meteoroloških razmer.

(43) Temperature

Temperature se bodo navedle v °C, tako da se bo uporabila oblika plus/minus in dvomestna številka z enim decimalnim mestom (npr. –12,5).

(44) Relativna vlažnost

Relativna vlažnost se bo navedla kot povprečje v obdobju, tako da se bo uporabila dvomestna številka z enim decimalnim mestom (npr. 62,5).

(45) Hitrost vetra

Hitrost vetra se bo navedla kot povprečna hitrost vetra v metrih na sekundo (m/s), tako da se bo uporabila največ trimestna številka (npr. 25).

(46) Smer vetra

Prevladujoča smer vetra se bo navedla vo vetrovnice (sever = 0o, vzhod = 90o, jug = 180o in zahod = 270o).

(47) Sončno sevanje

Globalno sončno sevanje v obdobju se bo navedlo v vatih na kvadratni meter (W/m2

(48) Tedni pojavljanja

Nastop dogodka/pojava se bo navedel v tednih, tako da se bo uporabilo standardno oštevilčenje tednov. Prvi teden se začne 1. januarja oziroma okrog prvega januarja. Če dogodek nastopi na en sam dan, sta številki tedna "od" in "do" enaki.

(49) Ekstremnost

Ekstremnosti nastopa se bo dodelila koda:

1 : (Zelo) podoben opredelitvi dogodka/pojava

2 : Izjemno dolgotrajen

3 : Izjemno intenziven

4 : Izjemno dolgotrajen in intenziven

(50) Opažena škoda

Navedeta se številka in ime, pod katerima je omenjena škoda v obrazcu 8d (če je to primerno), ali kratek opis obsežnejše razlage v raziskavi ali poročilu o vrednotenju in napotilo nanjo (glej Prilogo IX, odstavek II.8). Isto poročilo vključuje tudi podrobnosti o ekstremnosti, simptomih in razširjanju škode."

--------------------------------------------------

PRILOGA II

Uredbi (ES) št. 1091/94 se doda naslednja Priloga VIII:

PRILOGA VIII

SKUPNE METODE ZA MERITVE USEDLIN NA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKVAH

I. Splošne opombe

Meritve je treba na izbranih trajnih opazovalnih ploskvah izvajati stalno. Države članice izberejo najmanj 10 % trajnih opazovalnih ploskev za spremljanje usedlin. Meritve prepuščenih padavin (pod krošnjami), toka vode po deblu (pod krošnjami, pri bukvi) in samo mokrih ali skupnih usedlin (na prostem/vrzeli ob/v gozdu) bodo obvezne. Oprema za obvezne meritve se namesti do decembra 1995. Vse druge meritve, tok vode po deblu (pri drugih vrstah, razen bukve), megla in koncentracije v zraku, so neobvezne.

Spremljanje usedlin se bo opravilo na podlagi določenih obdobij (npr. mesečno ali tedensko). Združijo se lahko vzorci iz številnih zaporednih obdobij, da se zmanjšajo stroški analize.

Naslednje tehnične podrobnosti temeljijo na rezultatih strokovne komisije za usedline pri ICP Gozdovi. Napotek je priročnik, ki ga je pripravila ta strokovna skupina, pri čemer se posebej upoštevajo podrobnosti o opremi za vzorčenje, postopkih vzorčenja, zagotavljanju kakovosti in ravnanju s podatki.

II. Metodologija spremljanja

II.1 Spremljanje pod krošnjami

Kadar je mogoče, se na dejanski ploskvi namesti oprema za merjenje prepuščenih padavin. Za izognitev poškodbam koreninskega sistema se deli, ki jih je treba namestiti v talne profile (vzorčevalniki, zapisovalniki), lahko namestijo zunaj dejanske ploskve, v blažilnem območju. V bukovih gozdovih se namesti tudi oprema za zbiranje vode, ki teče po deblih. Ker naj bi se vzorčevalniki shranjevali tudi v (ali istem) talnem profilu, je priporočljivo, da se izberejo drevesa zunaj dejanske ploskve, npr v blažilni coni.

Meritve prepuščenih padavin in toka vode po deblu naj bi se izvedle tako, da so rezultati reprezentativni za območje ploskve. To pomeni, da naj bi se uporabilo zadostno število vzorcev.

II.2 Spremljanje na prostem v gozdu

Na lokaciji v bližini dejanske ploskve (v razdalji 2 km) se namestijo vzorčevalniki za mokre in/ali skupne usedline. Lokacija naj bi se izbrala tako, da predmeti okrog vzorčevalnika niso bližje, kot je njihova dvakratna višina.

II.3 Merilno obdobje

Meritve se bodo izvajale mesečno, tedensko ali v časovnem intervalu med njima, npr. vsaka dva ali tri tedne, odvisno predvsem od splošnih vremenskih razmer na posamezni ploskvi (izognili naj bi se izhlapevanju in rasti alg v vzorčevalnikih).

Če je med letom treba uporabiti različna merilna obdobja (npr. tedenska poleti in mesečna pozimi), se določita dve ločeni obdobji spremljanja; rezultati se na obrazcih sporočijo ločeno. Dolžina merilnega obdobja v enem obdobju spremljanja je stalna. Isto merilno obdobje se uporabi za spremljanje pod krošnjami in na prostem.

II.4 Vzorčenje, ravnanje z vzorci

Za zbiranje vzorcev je treba uporabiti čiste dežemere in posode. Za spiranje opreme se uporabi deionizirana voda. Pomembno je, da se posode med vzorčenjem in prevozom hranijo v temi in na hladnem. V sončnem in toplem vremenu se lahko dodajo konzervansi, da se prepreči rast alg. V takem primeru naj bi se uporabljali samo taki konzervansi, ki ne vplivajo na analizo nobenega od merjenih ionov.

II.5 Predobdelava vzorcev, njihov prevoz in shranjevanje

Določi se količina vsakega zbranega vzorca za posamezne prepuščene padavine, tok po deblu ali vzorčevalnik na prostem. Vzorci se lahko analizirajo posebej ali pa se analizirajo združeni z vzorci, dobljenimi z opremo iste vrste, ki je bila nameščena vzporedno. Prepuščene padavine, tok vode po deblu ali vzorci s prostega se analizirajo posebej. Vzorci za merjenje toka vode po deblu se lahko združijo za drevesa iste vrste ter podobne velikosti in dominantnosti.

Vzorci, vzeti v kratkotrajnih obdobjih, se lahko analizirajo taki, kot so, ali pa se pred analizo združijo z mesečnimi vzorci. Če se vzorci združijo, naj bi se v razmerju s celotnim volumnom vzorca.

Vzorci se, takoj ko je mogoče, odpeljejo v laboratorij (če je mogoče v hladilnih torbah) in se do analize hranijo v hladnem (4 °C) in temnem prostoru.

II.6 Splošne osnovne informacije

Zbirajo se naslednje informacije:

- številka ploskve,

- koda vzorčevalnika,

- prvi dan obdobja spremljanja,

- zadnji dan obdobja spremljanja,

- število (enakih) merilnih obdobij v obdobju spremljanja.

Zbirajo se lahko dodatne neobvezne informacije, npr. oblika sklepa krošenj, indeks listne površine itd., kar je uporabno pri razlaganju rezultatov.

II.7 Kemijska analiza

Pri vsakem vzorcu se določi, ali so naslednji parametri obvezni (Obv.) ali neobvezni (Neobv.).

Parameter | Prepuščene padavine | Skupne/ samo mokre | Tok vode po deblu | Megla | Zrak |

bukev | druge vrste |

pH | Obv. | Obv | Obv. | Neobv. | Neobv. |

Prevodnost | Obv. | Obv. | Obv. | Neobv. | Neobv. | |

K | Obv. | Obv. | Obv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. |

Ca | Obv. | Obv. | Obv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. |

Mg | Obv. | Obv. | Obv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. |

Na | Obv. | Obv. | Obv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. |

N-NH4 | Obv. | Obv. | Obv. | Neobv. | Neobv. | |

Cl | Obv. | Obv. | Obv. | Neobv. | Neobv. | |

N-NO3 | Obv. | Obv. | Obv. | Neobv. | Neobv. | |

S-SO4 | Obv. | Obv. | Obv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. |

Bazičnost | Obv. | Obv. | Obv. | Neobv. | Neobv. | |

Nskupni | Obv. | Neobv. | Obv. | Neobv. | Neobv. | |

Al3+ | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | |

Mn2+ | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | |

Fe3+ | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | |

PO43– | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | |

Cu | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | | |

Zn | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | |

Hg | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | | |

Pb | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | |

Co | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | | |

Mo | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | | |

Cd | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | | |

Sskupni | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | | |

Norg. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | | |

CTOC | Neobv. | | Neobv. | Neobv. | | |

CDOC | Neobv. | | Neobv. | Neobv. | | |

Pskupni | Neobv. | Neobv. | Neobv. | Neobv. | | |

O3 | | | | | | Neobv. |

SO2 | | | | | | Neobv. |

SO4 | | | | | | Neobv. |

NO2 | | | | | | Neobv. |

NO | | | | | | Neobv. |

HNO2 | | | | | | Neobv. |

HNO3 | | | | | | Neobv. |

NH4NO3 | | | | | | Neobv. |

NH3 | | | | | | Neobv. |

HOS | | | | | | Neobv. |

II.8 Prenos podatkov

Države članice za vsako ploskev, kjer so se spremljale usedline, pošljejo Komisiji te informacije v standardizirani obliki (glej Prilogo VII, obrazce 7a, 7b, 7c in 7d).

--------------------------------------------------

PRILOGA III

Uredbi (ES) št. 1091/94 se doda naslednja Priloga IX:

PRILOGA IX

SKUPNE METODE ZA MERITVE METEOROLOŠKIH RAZMER NA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKVAH

I. Splošne opombe

V obdobju do sredine leta 1996 je predvideno poskusno obdobje, v katerem se prostovoljno in na omejenem številu trajnih ploskev (10 %) izvedejo meteorološke meritve. V drugi polovici leta 1996 se bodo te ovrednotile in sprejela se bo odločitev o podrobnostih in intenzivnosti nadaljnjih meteoroloških meritev. Poleg opazovanj na omejenem številu ploskev naj bi se na vseh trajnih opazovalnih ploskvah zapisala opažena škoda, ki so jo povzročili vremenski pojavi.

Meteorološka opazovanja se razdelijo na tri dele:

A. merjenje dejanskih meteoroloških razmer na ploskvi ali v njeni bližini (omejeno število ploskev)

B. določitev dolgoročnih klimatskih razmer (vse ploskve) in mogočih dogodkov/pojavov, ki povzročajo škodo (omejeno število ploskev)

C. opazovanje škode na drevesih na ploskvi, ki so jo povzročile ekstremne vremenske razmere (vse ploskve)

Dejanske meritve (A) se bodo izvedle na izbranih ploskvah, če je mogoče na ploskvah, ki se uporabljajo tudi za spremljanje usedlin (glej Prilogo VIII). Države članice v poskusnem obdobju same izbirajo metode, opremo in pogostost meritev. Predvideva se, da se v procesu vrednotenja oblikujejo priporočila glede metod, opreme in pogostosti.

II. Etodologija popisa

II.1 Lokacija opreme za vzorčenje

Merilna oprema za celotno spremljanje meteoroloških parametrov (A) bo postavljena na ploskvi ali v njeni bližini. Posamezne parametre (dež, veter, sevanje itd.) je treba meriti na prostem/vrzel v/ob gozdu. Drugi parametri (npr. temperatura tal) se lahko bolje spremljajo pod krošnjami. V poskusnem obdobju ni nobenih omejitev niti niso izrecno določeni postopki namestitve. Če se spremljajo parametri, kot so sončno sevanje, padavine itd., naj bi se zunaj sestoja izbrala dovolj velika vrzel v gozdu. "Ta lokacija naj bi bila kolikor je mogoče blizu ploskve, če je mogoče v oddaljenosti 2 km od ploskve, in v podobnih razmerah (nagib, višina)."

Kadar je mogoče, se oprema za merjenje meteoroloških parametrov združi z opremo za merjenje usedlin. Da se prepreči motenje koreninskega sistema in stanja tal, naj bi se oprema namestila tako, da je dostopna in se lahko vzdržuje, ne da bi bilo treba prečkati ploskev.

II.2 Metode za merjenje dejanskih meteoroloških razmer na ploskvi ali v njeni bližini (A)

V poskusnem obdobju države članice same izbirajo metode, opremo in pogostost meritev. Meteorološke razmere naj bi se spremljale na omejenem številu ploskev.

- Če je mogoče, naj bi se na omejenem številu ploskev namestila postaja za intenzivno stalno merjenje meteoroloških parametrov. Priporoča se, da se naslednje meteorološki parametri merijo stalno:

Parameter | Metoda |

Padavine | merilna naprava/zapisovalnik podatkov |

Temperatura zraka | zapisovalnik podatkov |

Temperatura tal (npr. na globini 0,20 m) | zapisovalnik podatkov |

Relativna vlažnost | zapisovalnik podatkov |

Hitrost vetra | zapisovalnik podatkov |

Smer vetra | zapisovalnik podatkov |

Sončno sevanje | zapisovalnik podatkov |

Na krajih, kjer je sneg običajen, naj bi se namestili posebni vzorčevalniki snega.

- Kot nadomestna možnost za primere, ko postaje za intenzivno stalno merjenje meteoroloških parametrov ni mogoče namestiti, se priporoča namestitev opreme za spremljanje naslednjih parametrov tako pogosto, kakor je navedeno v preglednici:

Parameter | Pogostost |

Padavine | dnevno |

Temperatura (najvišja in najnižja) | dnevno |

Temperatura tal | dnevno |

Relativna vlažnost | prosta izbira |

Veter (smer in hitrost) | prosta izbira |

Sončno sevanje | prosta izbira |

V nekaterih primerih se lahko informacije o vetru in sončnem sevanju dobijo na bližnji meteorološki postaji.

II.3 Zbiranje, shranjevanje in predložitev informacij

Zbirajo se naslednje informacije:

- številka ploskve,

- natančne podrobnosti o uporabljeni opremi,

- lokacija ploskev (zemljepisna širina, zemljepisna dolžina, nadmorska višina) in opreme (glede na ploskev),

- prvi in zadnji dan meritev,

- pogostost (število obdobij).

Podatki o podrobnih meritvah (temperature, padavine, veter itd.) naj se ne bi sporočili Komisiji, temveč naj bi jih države članice varno shranile. Za vsako ploskev, na kateri so bile izvedene meritve, se pripravi povzetek zbranih meritev in predloži Komisiji do sredine leta 1996. V tem povzetku bodo informacije zbrane v enem mesecu ali štirih tednih; uporabita se obrazca za XX1993. PLM (8a) in XX1993. MEM (8b).

II.4 Določitev dolgoročnih klimatskih razmer (B)

Kar najnatančneje se za vsako ploskev določijo dolgoročne klimatske razmere. Ker podatki o dejanski ploskvi niso na voljo, se za dolgoročno oceno (vrzel v gozdu) klimatskih razmer ploskve uporabijo obstoječi podatki. To se bo naredilo samo enkrat. Rezultati se predstavijo Komisiji na obrazcu XX1995. MEC (8c).

II.5 Določitev mogočih dogodkov in pojavov, ki povzročajo škodo (B)

Na začetku se za vsako ploskev, kjer se opravijo meteorološke meritve, pripravi seznam mogočih dogodkov in pojavov, ki povzročajo škodo. Vsak dogodek ali pojav se meteorološko opiše, tako da se uporabijo parametri, ki so za ploskev na voljo. Države članice ta seznam mogočih dogodkov in pojavov, ki povzročajo škodo, stalno dopolnjujejo, vsakič, ko je na voljo več informacij. Informacije o dogodkih in pojavih se sporočijo Komisiji na obrazcu XX1995. MEL (8d).

II.6 Poročanje o vnaprej določenih dogodkih in pojavih in njihovem nastopanju/ekstremnosti (A in B)

Za omejeno število ploskev, za katere so na voljo podrobne informacije, se bosta določila nastop in ekstremnost vnaprej določenih dogodkov/pojavov (II.5). Za vsak dogodek/pojav v seznamu se navedeta število nastopov in njihova relativna ekstremnost. Nastopi in ekstremnosti pojavov/dogodkov se predložijo Komisiji na obrazcu XX1995. MEO (8e). V primeru, da so se dogodki/pojavi dodali ali spremenili, se ravno tako dopolnijo nastopi in ekstremnosti zadnjega leta.

II.7 Poročanje o dejansko opaženi škodi (C)

Kadar koli se med obiskom ploskve opazi škoda, ki je nedvomno posledica meteoroloških razmer, se to sporoči Komisiji do sredine leta 1996, tako da se uporabi obrazec XX1995. MED (8f).

To poročilo bo vsebovalo vzrok (suša, vihar, zmrzal, toča, itd.), opaženo škodo (izguba listja, lomljenje ali odmiranje vej ali novih poganjkov) in oceno obdobja, v katerem se je dogodek zgodil.

II.8 Poročilo o vrednotenju meteoroloških razmer

Države članice pošljejo Komisiji poročilo o vrednotenju meteoroloških razmer z osnovnimi informacijami o uporabljenih metodah in modelih ter razlagi rezultatov, skupaj z informacijami v standardizirani obliki (v digitalni obliki), kakor je opisano v odstavkih II.3, II.4, II.6 in II.7.

Priporočljivo je, da se za poročanje o seznamu vnaprej določenih dogodkov/pojavov (II.5) uporabi obrazec, podoben obrazcu 8d. Ti obrazci bi se lahko priložili kot priloga k poročilu o meteoroloških razmerah.

--------------------------------------------------