PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 11. oktobra 2004

o spremljanju ravni prisotnosti dioksinov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov v živilih

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3462)

(Besedilo velja za EGP)

(2004/705/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 211 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Čeprav bi s toksikološkega vidika morale mejne vrednosti veljati za dioksine, furane in dioksinom podobne poliklorirane bifenile, so bile mejne vrednosti določene le za dioksine in furane, ne pa za dioksinom podobne poliklorirane bifenile zaradi zelo omejene količine podatkov o pogostnosti le-teh. Zgoraj omenjena uredba zagotavlja podlago za revizijo mejnih vrednosti prvič najkasneje do 31. decembra 2004 v luči novih podatkov o prisotnosti dioksinov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov, zlasti z namenom vključitve dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov v določitev mejnih vrednosti.

Uredba (ES) št. 466/2001 zagotavlja podlago za nadaljnji pregled mejnih vrednosti dioksinov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov najkasneje do 31. decembra 2006 z namenom znatno znižati mejne vrednosti.

Povezava med prisotnostjo dioksinov, furanov, dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov in dioksinom nepodobnih polikloriranih bifenilov je pomembna, vendar do določene mere nepoznana. Zato je primerno, da se izbrani vzorci analizirajo tudi za dioksinom nepodobne poliklorirane bifenile, kjer je to možno.

Priporočilo Komisije 2002/201/ES z dne 4. marca 2002 o zmanjšanju prisotnosti dioksinov, furanov in polikloriranih bifenilov v krmi in živilih (2) , državam članicam priporoča naključno spremljanje prisotnosti dioksinov, furanov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov v živilih sorazmerno z njihovo proizvodnjo in potrošnjo živil. To spremljanje je treba izvajati skladno s podrobnimi smernicami, ki jih določi Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali. Te smernice morajo zaradi zagotavljanja visoke stopnje enotnosti v Evropski uniji med drugim vsebovati določbe o najmanjši pogostnosti in obliki poročanja rezultatov.

Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška so se pridružile Evropski skupnosti 1. maja 2004. Primerno je, da se nove države članice čim prej udeležijo programa spremljanja. Potrjuje se, da je za nove države članice primerno predvideti prehodno ureditev in da se zato za nove države članice trenutno ne priporoči podrobna najmanjša pogostnost naključnega spremljanja za prisotnost dioksinov, furanov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov v živilih –

PRIPOROČA:

Da države članice izvajajo od leta 2004 do 31. decembra 2006 spremljanje prisotnosti dioksinov, furanov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov v živilih na podlagi priporočene najmanjše pogostnosti vzorcev, analiziranih letno, kot je predvideno v preglednici Priloge I, po kateri se je treba ravnati. Pogostnost vzorcev je treba vsako leto preveriti v luči pridobljenih izkušenj.

Da se Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška čim prej udeležijo programa spremljanja prisotnosti dioksinov, furanov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov v živilih. Pogostnost vzorcev, ki jih letno analizirajo Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška, bo določena od leta 2005 naprej.

Države članice Komisiji redno posredujejo podatke, katerih vsebina in oblika sta predvideni v Prilogi II, za ureditev v podatkovno zbirko. Primerno je, da se predložijo tudi podatki iz zadnjih let, ki so bili pridobljeni z analizno metodo skladno z zahtevami, določenimi v Direktivi Komisije 2002/69/ES z dne 26. julija 2002 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor dioksinov in določevanje dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov v živilih (3) , in ki odražajo ravni njihove prisotnosti.

(1) UL L 77, 16.3.2001, str. 1. Uredba ki je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 684/2004 (UL L 106, 15.4.2004, str. 6).

(2) UL L 67, 9.3.2002, str. 69.

(3) UL L 209, 6.8.2002, str. 5. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/44/ES (UL L 113, 20.4.2004, str. 17).

PRILOGA I

Tabela: Pregled priporočenega najmanjšega števila vzorcev živil, analiziranih letno. Porazdelitev vzorcev temelji na proizvodnji v vsaki državi. Posebna pozornost je namenjena živilom, za katere se pričakuje, da imajo večjo variacijo ravni prisotnosti dioksinov, furanov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov. To še zlasti velja za ribe.





Država (1) N (2) Meso in mesni proizvodi (3) Ribe in ribiški proizvodi (4) Mleko in mlečni proizvodi (5) Jajca (6) Olja in maščobe (7) Sadje, zelenjava in žita (8) Goveje meso Prašiči Ovce Perutnina Jetra Ribe Proizvodi iz ribogojstva Mleko Maslo/Sir/Jogurt Jajca iz baterijske reje Jajca iz proste reje Živalske Rastlinske Ribja olja/dopolnila k dnevni prehrani Zelenjava Sadje Žita Belgija 53 4 4 2 4 3 3 3 3 4 3 3 3 4 3 3 2 2 Danska 66 3 5 2 3 3 15 5 3 3 3 3 2 3 6 3 2 2 Nemčija 147 13 13 3 6 7 7 5 14 14 10 11 12 14 4 4 2 8 Grčija 55 2 2 7 3 2 4 7 3 3 3 3 2 3 3 4 2 2 Španija 151 7 9 11 7 6 33 16 3 3 7 7 4 10 5 9 10 4 Francija 168 14 8 5 15 11 18 16 12 14 12 6 6 6 3 6 4 12 Irska 61 7 3 3 3 3 9 3 3 5 3 3 2 3 4 3 2 2 Italija 126 10 5 5 8 5 8 14 6 3 8 15 3 7 3 12 10 4 Luksemburg 30 2 2 1 2 1 3 1 3 3 3 2 1 1 2 1 1 1 Nizozemska 88 6 6 3 6 4 14 7 5 6 7 3 3 7 3 4 2 2 Avstrija 52 4 4 2 3 2 3 3 3 3 3 7 2 3 3 3 2 2 Portugalska 51 3 3 3 4 2 6 3 3 3 3 3 2 3 3 3 2 2 Finska 45 3 3 2 2 1 4 3 3 3 3 3 2 3 3 3 2 2 Švedska 54 3 3 2 3 2 10 3 3 3 3 3 2 3 4 3 2 2 Združeno kraljestvo 113 7 4 10 10 4 24 12 7 4 7 3 3 5 4 3 2 4 Skupaj EU 1 260 88 74 59 79 56 161 101 74 74 78 75 49 75 53 64 47 53 Islandija 67 2 2 1 2 1 29 2 3 3 3 2 1 1 12 1 1 1 Norveška 125 3 3 2 3 3 46 28 3 3 3 3 3 3 10 3 3 3 Skupaj EGP 1 452 93 79 62 84 60 236 131 80 80 84 80 53 79 75 68 51 57 () () () () () () ()

(1) Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška so se pridružile Evropski skupnosti 1. maja 2004. Primerno je, da se nove države članice čim prej udeležijo programa spremljanja. Potrjuje se, da je za nove države članice primerno predvideti prehodno ureditev in da se zato za nove države članice ne priporoči podrobna najmanjša pogostnost naključnega spremljanja za prisotnost dioksinov, furanov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov v živilih.

Opombe k preglednici

()

()

()

()

()

()

()

(2) Številke v preglednici so minimalne številke. Dobrodošlo je, da države članice odvzamejo več vzorcev. Najbolje bi bilo, če bi bili odvzeti dodatni vzorci iz kategorij živil, ki najbolj prispevajo k izpostavljenosti: to so meso in mesni proizvodi, ribiški in mlečni proizvodi (mleko s kmetij).

(3) Meso in mesni proizvodi: poleg omenjenih kategorij, bi morali vzorci obsegati tudi konjsko meso, meso koz, kuncev in do določene mere meso divjačine.

(4) Ribe in ribiški proizvodi: Vzorce za divje ribe in ribe iz ribogojstva je treba razdeliti po vrstah sorazmerno z ulovom ali proizvodnjo (v primeru ribogojstva). Kot vodilo se lahko uporabijo podatki o ulovu in proizvodnji rib in ribiških proizvodov, ki so razdeljeni po vrstah in so na voljo v brošuri „Dejstva in številke o SRP – osnovni podatki o skupni ribiški politiki“, Evropske skupnosti, 2004.

Na osnovi teh podatkov se naredi odvzem naslednjega števila vzorcev za različne vrste rib in ribiških proizvodov.

Ulov (za države članice se priporoča ≥ 10 vzorcev)

Danska: 15 vzorcev 4 sled, 4 užitna klapavica, 7 drugo

Španija: 33 vzorcev 7 črtasti tun, 4 sardon, 5 rumenoplavuti tun, 2 šur, 2 kratkoplavuti ligenj, 13 drugo

Francija: 18 vzorcev 3 črtasti tun, 3 rumenoplavuti tun, 2 sardon, 2 saj, 2 sled, 6 drugo

Nizozemska: 14 vzorcev 4 velike sardele, 2 šur, 3 sled, 2 skuša in 3 drugo

Švedska: 10 vzorcev 5 sled, 4 papalina in 1 trska

Združeno kraljestvo: 24 vzorcev 6 skuša, 4 sled, 3 vahnja, 2 trska in 9 drugo

Proizvodi iz ribogojstva (za države članice se priporoča ≥ 5 vzorcev)

Danska: 5 vzorcev 4 postrv in 1 jegulja

Nemčija: 5 vzorcev 2 klapavice, 2 postrv in 1 krap

Grčija: 7 vzorcev 3 špar, 2 brancin, 1 klapavice in 1 drugo

Španija: 16 vzorcev 8 klapavice, 3 postrv, 1 špar, 1 ostriga, 1 tun in 2 drugo

Francija: 16 vzorcev 8 ostrige, 4 klapavice, 3 postrv in 1 krap

Italija: 14 vzorcev 6 klapavice, 3 pokrovača, 3 postrv, 1 brancin in 1 špar

Nizozemska: 7 vzorcev 4 klapavice, 1 jegulja, 1 ostriga in 1 atlantski ostrigar

Združeno kraljestvo: 12 vzorcev 9 losos, 2 postrv in 1 klapavica

(5) Mleko in mlečni proizvodi: Najmanj 4/5 vzorcev mleka mora predstavljati mleko s kmetij (predvsem kravje mleko). Primerno je, da se poleg kravjega mleka odvzamejo tudi dodatni vzorci mleka in mlečnih proizvodov (kozje mleko idr.).

(6) Jajca: poleg kokošjih jajc naj se odvzamejo tudi jajca rac, gosi in prepelic.

(7) Olja in maščobe: primerno je, da se poleg ribjega olja odvzamejo tudi vzorci dopolnil k dnevni prehrani na osnovi ribjega olja (olja iz telesa in olja iz jeter rib).

(8) Zelenjava: predvsem listna zelenjava, vendar tudi krompir in druga korenasta in gomoljasta zelenjava.

Sadje: vključno z jagodičjem in jagodami.