DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/856

z dne 26. februarja 2019

o dopolnitvi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z delovanjem sklada za inovacije

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1) ter zlasti četrtega pododstavka člena 10a(8) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Določiti bi bilo treba podrobna pravila o delovanju sklada za inovacije z upoštevanjem izkušenj iz programa NER300, ki je vzpostavljen na podlagi Direktive 2003/87/ES in se izvaja na podlagi Sklepa Komisije 2010/670/EU (2), zlasti pa bi bilo treba upoštevati sklepe poročila Računskega sodišča (3).

(2) Da bi zajeli nižjo donosnost in višja tehnološka tveganja upravičenih projektov v primerjavi s konvencionalnimi tehnologijami, bi bilo treba znaten del financiranja sklada za inovacije zagotoviti v obliki nepovratnih sredstev. Zato bi bilo treba določiti podrobna pravila o izplačilu nepovratnih sredstev.

(3) Ker se lahko tveganja in donosnost upravičenih projektov po različnih sektorjih in dejavnostih teh projektov razlikujejo ter se lahko s časom tudi spreminjajo, je primerno omogočiti, da se del podpore sklada za inovacije zagotavlja prek prispevkov za operacije mešanega financiranja v okviru instrumenta Unije za podporo naložbam in tudi z drugimi oblikami, določenimi v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (4) („finančna uredba“).

(4) Primerno je, da se razlika med skupnimi stroški upravičenega projekta in skupnimi stroški enakovrednega projekta, ki uporablja konvencionalno tehnologijo, upošteva kot ustrezni stroški za namene financiranja v okviru sklada za inovacije. Vendar da bi se izognili pretiranemu upravnemu bremenu za manjše projekte in odpravili njihove posebne težave pri pridobivanju financiranja, bi ustrezni stroški manjšega projekta morali biti stroški skupnih kapitalskih izdatkov takega projekta.

(5) Da bi bila ustrezna finančna sredstva pravočasno na voljo za upravičene projekte, bi moralo izplačilo nepovratnih sredstev temeljiti na doseganju mejnikov. Pri vseh projektih bi mejniki morali vključevati sklenitev finančne konstrukcije in začetek delovanja. Ker bo pri nekaterih projektih morda treba izplačati podporo v nekem drugem obdobju, je primerno dopustiti možnost, da se v pogodbeni dokumentaciji določijo dodatni mejniki.

(6) Da bi povečali verjetnost za uspeh projektov, bi bilo treba določiti možnost, da se del nepovratnih sredstev izplača pred začetkom delovanja projekta. Izplačilo nepovratnih sredstev bi se načeloma moralo začeti ob sklenitvi finančne konstrukcije ter nadaljevati med razvojem in delovanjem projekta.

(7) Večji del podpore sklada za inovacije bi moral biti odvisen od preverjenega preprečevanja emisij toplogrednih plinov. Bistvena neuspešnost pri načrtovanem preprečevanju emisij toplogrednih plinov bi zato morala voditi do zmanjšanja in izterjave zneska podpore, pogojenega s takim preprečevanjem. Vendar bi moral biti mehanizem zmanjšanja in izterjave dovolj prožen, da bi se upoštevala inovativna narava projektov, podprtih s skladom za inovacije.

(8) Nepovratna sredstva v okviru sklada za inovacije bi se morala dodeliti na podlagi konkurenčnega izbirnega postopka prek razpisov za zbiranje predlogov. Da bi zmanjšali upravno breme za predlagatelje projektov, bi bilo treba določiti postopek prijave v dveh fazah, ki bi obsegal prijavo interesa in popolno prijavo.

(9) Projekti, ki se prijavljajo za podporo sklada za inovacije, bi morali biti ocenjeni na podlagi kvalitativnih in kvantitativnih meril. Kombinacija takih meril bi morala zagotoviti popolno oceno projekta v smislu tehnološkega in poslovnega potenciala. Da bi zagotovili pošten izbor na podlagi dosežkov, bi morali biti projekti izbrani na podlagi istih meril za izbiro, nato pa ovrednoteni in razvrščeni najprej glede na druge projekte v istem sektorju ter nato glede na projekte po vseh sektorjih.

(10) Projekti, katerih načrtovanje, poslovni model ter finančna in pravna struktura se ne zdijo dovolj zreli, zlasti glede morebitnega pomanjkanja podpore v zadevnih državah članicah ali glede potrebnih nacionalnih dovoljenj, ne bi smeli biti izbrani za podporo sklada za inovacije. Vendar so ti projekti lahko perspektivni. Zato bi bilo treba določiti možnost, da se takim projektom zagotovi pomoč za razvoj. Pomoč pri razvoju projektov bi morala koristiti zlasti manjšim projektom in projektom v državah članicah z nižjimi dohodki, da bi pripomogla h geografsko uravnoteženi porazdelitvi podpore sklada za inovacije.

(11) Pomembno je doseči geografsko uravnoteženo porazdelitev podpore sklada za inovacije. Da bi preprečili razmere, v katerih nekatere države članice niso zadostno zajete, bi bilo treba določiti možnost opredelitve dodatnih meril za izbiro, namenjenih doseganju geografske uravnoteženosti v drugem razpisu ali nadaljnjih razpisih za zbiranje predlogov.

(12) Komisija bi morala zagotoviti izvajanje sklada za inovacije. Vendar bi ji bilo treba omogočiti, da nekatere ukrepe izvajanja, kot so organiziranje razpisov za zbiranje predlogov, predhodna izbira projektov ali pogodbeno upravljanje nepovratnih sredstev, prenese na izvajalske organe.

(13) Prihodki sklada za inovacije, vključno s prihodki iz pravic, ki se v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1031/2010 (5) monetizirajo v skupnem dražbenem sistemu, bi se morali upravljati skladno s cilji Direktive 2003/87/ES. Komisija bi zato morala sama izvajati to nalogo, hkrati pa bi ji bilo treba omogočiti, da to nalogo prenese na Evropsko investicijsko banko.

(14) Komisija bi morala uporabiti različna pravila glede na način izvajanja sklada za inovacije. Kadar se sklad za inovacije izvaja z neposrednim upravljanjem, bi morale biti določbe te uredbe v celoti usklajene z določbami finančne uredbe.

(15) Države članice bi morale imeti pomembno vlogo pri izvajanju sklada za inovacije. Komisija bi se zlasti morala z državami članicami posvetovati o ključnih odločitvah glede izvajanja in tudi o razvoju sklada za inovacije.

(16) Sklad za inovacije bi se moral izvajati skladno z načeli dobrega finančnega poslovodenja, kot so določena v finančni uredbi.

(17) Določiti bi bilo treba ureditve jasnega poročanja, odgovornosti in finančnega nadzora, da se zagotovi, da Komisija prejme popolne in pravočasne informacije o napredku projektov, ki jih podpira sklad za inovacije, da subjekti, ki upravljajo sklad za inovacije, uporabljajo načela dobrega finančnega poslovodenja in da so države članice pravočasne obveščene o izvajanju sklada za inovacije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1 Predmet urejanja Ta uredba določa podrobna pravila, ki dopolnjujejo Direktivo 2003/87/ES glede: (a) operativnih ciljev sklada za inovacije, določenih v členu 10a(8) Direktive 2003/87/ES; (b) oblik podpore, ki se zagotavljajo v okviru sklada za inovacije; (c) postopka prijave za podporo sklada za inovacije; (d) postopka in meril za izbiro projektov v okviru sklada za inovacije; (e) izplačila podpore sklada za inovacije; (f) upravljanja sklada za inovacije; (g) poročanja, spremljanja, vrednotenja, nadzora in obveščanja javnosti glede delovanja sklada za inovacije.

Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „sklenitev finančne konstrukcije“ pomeni trenutek v ciklu razvoja projekta, v katerem so podpisani vsi dogovori o projektu in financiranju, hkrati pa so izpolnjeni vsi zahtevani pogoji, ki so v njih vsebovani; (2) „začetek delovanja“ pomeni trenutek v ciklu razvoja projekta, v katerem so bili preizkušeni vsi elementi in sistemi, potrebni za delovanje projekta, ter so se začele dejavnosti, katerih učinek bo preprečitev emisij toplogrednih plinov; (3) „manjši projekt“ pomeni projekt s skupnimi kapitalskimi izdatki, ki ne presegajo 7 500 000 EUR.

Člen 3 Operativni cilji Operativni cilji sklada za inovacije so naslednji: (a) podpreti projekte, ki prikazujejo zelo inovativne tehnologije, procese ali proizvode, ki so dovolj zreli in imajo znaten potencial za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; (b) ponuditi finančno podporo, prilagojeno tržnim potrebam in profilom tveganj upravičenih projektov, ob pritegnitvi dodatnih javnih in zasebnih virov; (c) zagotoviti, da se prihodki sklada za inovacije upravljajo v skladu s cilji Direktive 2003/87/ES.

Člen 4 Oblike podpore sklada za inovacije Podpora sklada za inovacije projektu ima lahko naslednje oblike: (a) nepovratna sredstva; (b) prispevki za operacije mešanega financiranja v okviru instrumenta Unije za podporo naložbam; (c) kjer je to potrebno za dosego ciljev Direktive 2003/87/ES, financiranje v kateri koli drugi obliki, določeni v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 („finančna uredba“), zlasti nagrade in javno naročanje.

POGLAVJE II

Posebne določbe, ki veljajo za nepovratna sredstva

Člen 5 Ustrezni stroški 1. Za namene četrtega stavka tretjega pododstavka člena 10a(8) Direktive 2003/87/ES so ustrezni stroški dodatni stroški, ki jih krije predlagatelj projekta zaradi uporabe inovativne tehnologije v zvezi z zmanjšanjem ali preprečevanjem izpustov toplogrednih plinov. Ustrezni stroški se izračunajo kot razlika med najboljšo oceno skupnih kapitalskih izdatkov, neto trenutno vrednostjo operativnih stroškov in koristi, ki nastanejo v prvih 10 letih po začetku delovanja projekta, v primerjavi z rezultatom istega izračuna za konvencionalno proizvodnjo z enako zmogljivostjo v smislu učinkovite proizvodnje zadevnega končnega proizvoda. Kadar konvencionalna proizvodnja iz prvega pododstavka ne obstaja, so ustrezni stroški najboljša ocena skupnih kapitalskih izdatkov ter neto trenutne vrednosti operativnih stroškov in koristi, ki nastanejo v prvih 10 letih po začetku delovanja projekta. 2. Ustrezni stroški manjšega projekta so stroški skupnih kapitalskih izdatkov takega projekta.

Člen 6 Izplačilo nepovratnih sredstev 1. Podpora sklada za inovacije v obliki nepovratnih sredstev se izplača ob izpolnitvi vnaprej določenih mejnikov. 2. Pri vseh projektih mejniki iz odstavka 1 temeljijo na ciklu razvoja projekta in so najmanj naslednji: (a) sklenitev finančne konstrukcije; (b) začetek delovanja. 3. Ob upoštevanju uvedene tehnologije in posebnih okoliščin sektorja ali sektorjev, v katere se ta uvaja, se lahko v pogodbeni dokumentaciji določijo dodatni posebni mejniki. 4. Do 40 % skupnega zneska podpore sklada za inovacije, vključno s pomočjo pri razvoju projektov, za določen projekt se izplača ob sklenitvi finančne konstrukcije ali ob dosegi določenega mejnika pred sklenitvijo finančne konstrukcije, kadar je bil tak mejnik določen v skladu z odstavkom 3. 5. Kolikor skupni znesek podpore sklada za inovacije za določen projekt ni bil izplačan skladno z odstavkom 4, se ta znesek izplača po sklenitvi finančne konstrukcije. Lahko se delno izplača pred začetkom delovanja in v letnih obrokih po začetku delovanja. 6. Za namene odstavkov 4 in 5 tega člena skupni znesek podpore sklada za inovacije, ki se zagotovi določenemu projektu, vključuje znesek podpore sklada za inovacije, ki je temu projektu zagotovljen kot pomoč pri razvoju projektov v skladu s členom 13.

Člen 7 Splošna pravila o izterjavah 1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se pri izvajanju dejavnosti, ki se financirajo na podlagi te uredbe, zaščitijo finančni interesi sklada za inovacije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufiji, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim z izvajanjem učinkovitih pregledov in, če se odkrijejo nepravilnosti, z izterjavo nepravilno plačanih zneskov ter, kjer je to ustrezno, z uporabo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih upravnih in finančnih kazni. 2. Izterjave se izvajajo v skladu s finančno uredbo. 3. Razlogi za izterjavo in postopki izterjave se nadalje določijo v pogodbeni dokumentaciji.

Člen 8 Posebna pravila o izterjavah 1. Znesek podpore sklada za inovacije, ki se v skladu z odstavkom 5 člena 6 izplača po sklenitvi finančne konstrukcije, je odvisen od preprečevanja emisij toplogrednih plinov, preverjenega na podlagi letnih poročil, ki jih predloži predlagatelj projekta za obdobje od treh do desetih let po začetku delovanja. Končno letno poročilo, ki ga predloži predlagatelj projekta, vključuje skupno količino emisij toplogrednih plinov, preprečenih v celotnem obdobju poročanja. 2. Kadar je skupna količina emisij toplogrednih plinov, preprečenih v celotnem obdobju poročanja, nižja od 75 % skupnega zneska emisij toplogrednih plinov, ki naj bi bile preprečene po načrtih, se znesek, ki se izplača ali naj bi se izplačal predlagatelju projekta v skladu z odstavkom 5 člena 6, sorazmerno izterja ali zmanjša. 3. Kadar projekt ne začne delovati do vnaprej določenega obdobja oziroma predlagatelj projekta ne dokaže, da se dejansko preprečujejo emisije toplogrednih plinov, se znesek, ki je bil skladno z odstavkom 5 člena 6 plačan po sklenitvi finančne konstrukcije, v celoti izterja. 4. Kadar razmere iz odstavkov 2 in 3 nastopijo zaradi izrednih okoliščin, na katere predlagatelj projekta ne more vplivati, in predlagatelj projekta dokaže potencial projekta za dosego preprečitve emisij toplogrednih plinov, ki presega sporočeno količino, ali kadar predlagatelj projekta dokaže, da lahko projekt doseže znatne koristi nizkoogljičnih inovacij, se lahko Komisija odloči, da mehanizmov izterjave na podlagi odstavkov 2 in 3 ne bo uporabila. 5. Razlog za izterjavo in postopki izterjave se nadalje določijo v pogodbeni dokumentaciji. 6. Pravila, določena v odstavkih 3 in 4 tega člena, se uporabljajo brez poseganja v splošna pravila o izterjavah na podlagi člena 7.

Člen 9 Razpisi za zbiranje predlogov 1. Predlagatelji projektov so vabljeni, naj se za podporo sklada za inovacije prijavijo prek javnih razpisov za zbiranje predlogov, ki jih objavi Komisija. Pred sprejetjem sklepa o objavi razpisa za zbiranje predlogov se Komisija posvetuje z državami članicami o osnutku sklepa. 2. Sklep Komisije o objavi razpisa za zbiranje predlogov vključuje najmanj naslednje: (a) skupni znesek podpore sklada za inovacije, ki je na voljo za razpis; (b) najvišji znesek podpore sklada za inovacije, ki je na voljo za pomoč pri razvoju projektov; (c) vrste naročenih projektov ali sektorjev; (d) opis postopka prijave ter podroben seznam informacij in dokumentacije, ki jih je treba predložiti v vsaki fazi postopka prijave; (e) podrobne informacije o izbirnem postopku, vključno z metodologijo za vrednotenje in razvrstitev; (f) kadar se v skladu s členom 10(4) in členom 12(6) uporabijo posebni postopki prijave in izbire za manjše projekte, pravila o teh posebnih postopkih; (g) kadar Komisija pridrži del skupnega zneska podpore sklada za inovacije, ki je na voljo za manjše projekte, znesek tega dela; (h) kadar se v skladu s členom 11(2) uporabijo dodatna merila za izbiro, katerih cilj je doseči geografsko uravnoteženo porazdelitev podpore sklada za inovacije, ta merila.

Člen 10 Postopek prijave 1. Izvajalski organ zbere prijave in organizira postopek prijave v dveh zaporednih fazah: (a) prijava interesa; (b) popolna prijava. 2. V fazi prijave interesa se od predlagatelja projekta zahteva, da predloži opis ključnih značilnosti projekta v skladu z zahtevami, določenimi v ustreznem razpisu za zbiranje predlogov, vključno z opisom uspešnosti projekta, stopnjo inovativnosti in zrelostjo, kot je določeno v točkah (a), (b) in (c) člena 11(1). 3. V fazi popolne prijave se od predlagatelja projekta zahteva, da predloži podroben opis projekta in vso podporno dokumentacijo, vključno z načrtom izmenjave znanja. 4. Za manjše projekte se lahko uporabi poenostavljen postopek prijave.

Člen 11 Merila za izbiro 1. Izbira projektov za podporo sklada za inovacije temelji na naslednjih merilih: (a) uspešnost v smislu potenciala za preprečevanje emisij toplogrednih plinov, kjer je primerno, v primerjavi z referenčnimi vrednostmi iz člena 10a(2) Direktive 2003/87/ES; (b) stopnja inovativnosti projektov v primerjavi s stanjem tehnike; (c) zrelost projekta v smislu načrtovanja, poslovnega modela, finančne in pravne strukture ter možnosti dosege sklenitve finančne konstrukcije v predhodno določenem obdobju, ki ni daljše od štirih let po sklepu o dodelitvi; (d) tehnični in tržni potencial za obsežno uporabo ali ponovno izvajanje ali za poznejša zmanjšanja stroškov; (e) učinkovitost v smislu ustreznih stroškov projekta brez vseh prispevkov k tem stroškom, ki jih zagotovi predlagatelj projekta, deljena s predvideno skupno količino emisij toplogrednih plinov, ki jih je treba preprečiti, ali energijo, ki jo je treba proizvesti, ali CO2, ki ga je treba shraniti v prvih desetih letih delovanja. 2. Za namene izbire projekta se lahko uporabijo tudi dodatna merila, katerih cilj je doseči geografsko uravnoteženo porazdelitev podpore sklada za inovacije.

Člen 12 Izbirni postopek 1. Na podlagi prijav, prejetih v fazi prijave interesa, bo izvajalski organ za vsak projekt ocenil upravičenost v skladu s členom 10a(8) Direktive 2003/87/ES. Izvajalski organ bo nato nadaljeval izbiro upravičenih projektov na podlagi odstavkov 2 in 3 tega člena. 2. Na podlagi prijav, prejetih v fazi prijave interesa, bo izvajalski organ pripravil seznam projektov, ki izpolnjujejo merila za izbiro iz točk (a), (b) in (c) člena 11(1), ter predlagatelje teh projektov povabil, naj predložijo popolne prijave. Če je izvajalski organ sklenil, da projekt izpolnjuje merila za izbiro iz točk (a) in (b) člena 11(1), vendar ne izpolnjuje merila iz točke (c) člena 11(1), bo izvajalski organ ocenil, ali ima ta projekt potencial za izpolnitev vseh meril za izbiro, če bi se razvijal naprej. Kadar projekt ima tak potencial, lahko izvajalski organ zadevnemu projektu dodeli pomoč pri razvoju projektov ali, kjer to nalogo izvaja Komisija, Komisiji predlaga, naj projektu dodeli pomoč pri razvoju projektov. 3. Na podlagi popolne prijave, prejete v skladu z odstavkom 2 tega člena, izvajalski organ nadaljuje vrednotenje in razvrstitev projekta na podlagi vseh meril za izbiro iz člena 11. Za namene tega vrednotenja bo izvajalski organ primerjal projekte s projekti v istem sektorju in s projekti v drugih sektorjih ter bo pripravil seznam predhodno izbranih projektov. 4. Seznam predhodno izbranih projektov iz odstavka 3 in, kjer je primerno, pobuda iz drugega pododstavka odstavka 2 se sporočita Komisiji ter vključujeta najmanj naslednje: (a) potrditev skladnosti z merili za upravičenost in izbiro; (b) podrobnosti o vrednotenju in razvrstitvi projekta; (c) skupne stroške projekta in ustrezne stroške iz člena 5, v eurih; (d) zaprosilo za skupno podporo sklada za inovacije, v eurih, (e) predvideno količino emisij toplogrednih plinov, ki jo je treba preprečiti; (f) predvideno količino energije, ki jo je treba proizvesti ali shraniti; (g) predvideno količino CO2, ki jo je treba shraniti; (h) informacije o pravni obliki podpore sklada za inovacije, za katero zaproša predlagatelj projekta. 5. Na podlagi informacij, sporočenih v skladu z odstavkom 4 tega člena, Komisija po posvetovanju z državami članicami v skladu s členom 21(2) sprejme sklep o dodelitvi z določitvijo podpore izbranim projektom in, kjer je primerno, oblikuje rezervni seznam. 6. Za manjše projekte se lahko uporabi poseben izbirni postopek.

Člen 13 Pomoč pri razvoju projektov 1. Komisija po posvetovanju z državami članicami v skladu s členom 21(2)(c) določi najvišji znesek podpore sklada za inovacije, ki je na voljo za pomoč pri razvoju projektov. 2. Komisija ali izvajalski organ dodelita pomoč pri razvoju projektov v skladu s členom 12(2) v obliki nepovratnih sredstev. 3. Naslednje dejavnosti se lahko financirajo kot pomoč pri razvoju projektov: (a) izboljšanje ali razvoj projektne dokumentacije ali sestavnih delov zasnove projekta, da se zagotovi zadostna zrelost projekta; (b) ocena izvedljivosti projekta, vključno s tehničnimi in ekonomskimi študijami; (c) svetovanje o finančni in pravni strukturi projekta; (d) gradnja zmogljivosti predlagatelja projekta. 4. Za namene pomoči pri razvoju projektov so ustrezni stroški vsi stroški, povezani z razvojem projekta. Sklad za inovacije lahko financira do 100 % ustreznih stroškov.

POGLAVJE III

Posebne določbe, ki veljajo za oblike podpore sklada za inovacije, ki niso nepovratna sredstva

Člen 14 Zagotovitev podpore sklada za inovacije prek prispevkov za operacije mešanega financiranja v okviru instrumenta Unije za podporo naložbam 1. Če se Komisija odloči izplačati podporo sklada za inovacije prek prispevkov za operacije mešanega financiranja v okviru instrumenta Unije za podporo naložbam, se podpora izvede v skladu s pravili, ki veljajo za instrument Unije za podporo naložbam. Vendar se upravičenost projektov oceni skladno s členom 10a(8) Direktive 2003/87/ES. 2. Komisija po posvetovanju z državami članicami sprejme sklep, ki določa, ali se prispevki za operacije mešanega financiranja zagotovijo v obliki nepovratne podpore ali vračljive podpore ali obeh, in navaja znesek podpore sklada za inovacije, ki je na voljo za izplačilo prek instrumenta Unije za podporo naložbam.

Člen 15 Zagotovitev podpore sklada za inovacije v kateri koli drugi obliki, ki jo določa finančna uredba 1. Če se Komisija odloči izplačati podporo sklada za inovacije v kateri koli drugi obliki, ki jo določa finančna uredba, pri kateri ne gre za nepovratna sredstva, po posvetovanju z državami članicami sprejme sklep z navedbo zneska podpore sklada za inovacije, ki je na voljo za izplačilo v tej obliki, ter pravil, ki veljajo za prijavo za tako podporo, izbiro projektov in izplačilo podpore. 2. Projekti, ki prejmejo podporo sklada za inovacije na podlagi tega člena, morajo izpolnjevati pravila Unije glede državne pomoči.

POGLAVJE IV

Upravljanje

Člen 16 Izvajanje sklada za inovacije 1. Komisija izvaja sklad za inovacije z neposrednim upravljanjem v skladu z ustreznimi določbami členov 125 do 153 finančne uredbe ali s posrednim upravljanjem prek organov iz člena 62(1)(c) finančne uredbe. 2. Nastali stroški v zvezi z dejavnostmi izvajanja sklada za inovacije, vključno z upravnimi stroški in stroški upravljanja, se financirajo iz sklada za inovacije.

Člen 17 Imenovanje izvajalskih organov 1. Če se Komisija odloči nekatere naloge v zvezi z izvajanjem sklada za inovacije dodeliti izvajalskemu organu, sprejme sklep o imenovanju takega izvajalskega organa. Komisija in imenovani izvajalski organ skleneta sporazum, v katerem so določeni posebni pogoji, v skladu s katerimi izvajalski organ opravlja svoje naloge. 2. Kadar Komisija izvaja sklad za inovacije z neposrednim upravljanjem in se odloči nekatere naloge v zvezi z izvajanjem dodeliti izvajalskemu organu, imenuje izvajalsko agencijo kot izvajalski organ. 3. Kadar Komisija izvaja sklad za inovacije s posrednim upravljanjem, imenuje izvajalski organ kot organ iz člena 62(1)(c) finančne uredbe. 4. Če se naloge v zvezi z izvajanjem sklada za inovacije ne dodelijo izvajalskemu organu, te naloge izvaja Komisija.

Člen 18 Naloge izvajalskega organa Izvajalskemu organu, imenovanemu v skladu s členom 17(1), se lahko zaupa splošno upravljanje razpisov za zbiranje predlogov, izplačevanje podpore sklada za inovacije in spremljanje izvajanja izbranih projektov. V ta namen se izvajalskemu organu lahko zaupajo naslednje naloge: (a) organiziranje razpisa za zbiranje predlogov; (b) organiziranje postopka prijave, vključno z zbiranjem prijav in analizo podporne dokumentacije; (c) organiziranje izbire projektov, vključno z vrednotenjem projektov ali oceno potrebne skrbnosti in razvrstitvijo; (d) svetovanje Komisiji o projektih, ki se jim dodeli podpora sklada za inovacije, in projektih, ki se vključijo na rezervni seznam; (e) dodelitev ali zagotovitev pomoči pri razvoju projektov; (f) podpis sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev in drugih pogodb glede na obliko podpore sklada za inovacije; (g) priprava in upravljanje pogodbene dokumentacije v zvezi z dodeljenimi projekti; (h) preverjanje, ali so izpolnjeni pogoji za financiranje, in izplačilo prejemkov sklada za inovacije predlagateljem projektov; (i) spremljanje izvajanja projekta; (j) komuniciranje s predlagatelji projekta; (k) poročanje Komisiji, vključno s splošnimi usmeritvami za nadaljnji razvoj sklada za inovacije; (l) finančno poročanje; (m) dejavnosti obveščanja, komuniciranja in promocije, vključno s pripravo promocijskega gradiva in razvojem logotipa sklada za inovacije; (n) upravljanje izmenjave znanja; (o) podpora državam članicam pri njihovih prizadevanjih za promocijo sklada za inovacije in za komuniciranje s predlagatelji projektov; (p) morebitne druge naloge v zvezi z izvajanjem sklada za inovacije.

Člen 19 Posebne določbe, ki veljajo za izvajanje sklada za inovacije z neposrednim upravljanjem 1. Kadar Komisija imenuje izvajalsko agencijo kot izvajalski organ na podlagi člena 17(1) te uredbe, se tak sklep Komisije sprejme glede na rezultat analize stroškov in koristi iz člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 (6), sporazum iz drugega pododstavka člena 17(1) te uredbe pa ima obliko akta o prenosu pooblastil v skladu z Uredbo (ES) št. 58/2003. 2. Kadar se zneski, izplačani z neposrednim upravljanjem, izterjajo na podlagi členov 7 in 8 te uredbe, izterjani zneski predstavljajo namenske prejemke v skladu s členom 21 finančne uredbe in se uporabijo za financiranje dejavnosti sklada za inovacije. 3. Za vse naloge izvajanja, ki jih opravlja Komisija, vključno prek izvajalske agencije, prihodki sklada za inovacije predstavljajo zunanje namenske prejemke v smislu odstavkov 1 in 5 člena 21 finančne uredbe. Ti namenski prejemki vključujejo tudi vse upravne stroške v zvezi z izvajanjem sklada za inovacije. Komisija lahko uporabi največ 5 % sredstev sklada za inovacije za kritje svojih stroškov upravljanja. 4. Projekt, ki je prejel podporo sklada za inovacije, lahko prejme tudi prispevek iz katerega koli drugega programa Unije, vključno s skladi v okviru deljenega upravljanja, če ti prispevki ne krijejo istih stroškov. Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov projekta, podpora iz različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno.

Člen 20 Upravljanje prihodkov sklada za inovacije 1. Komisija zagotovi, da se pravice, namenjene za sklad za inovacije, prodajajo na dražbi v skladu z načeli in načini iz člena 10(4) Direktive 2003/87/ES, ter upravlja prihodke sklada za inovacije v skladu s cilji Direktive 2003/87/ES. 2. Komisija zagotovi, da se prihodki iz odstavka 1 pravočasno prenesejo na izvajalski organ za financiranje stroškov v zvezi z dejavnostmi izvajanja in za izplačilo dodeljenim projektom. 3. Komisija lahko pooblastilo za monetizacijo pravic in upravljanje prihodkov sklada za inovacije prenese na Evropsko investicijsko banko. V primeru takega prenosa pooblastila Komisija in Evropska investicijska banka skleneta sporazum, v katerem so določeni posebni pogoji, v skladu s katerimi Evropska investicijska banka opravlja svoje naloge v zvezi z upravljanjem prihodkov sklada za inovacije. 4. V skladu z določbami Direktive 2003/87/ES se prihodki sklada za inovacije, ki ostanejo ob koncu obdobja upravičenosti podprtega projekta, uporabijo za podporo novim projektom, ki izpolnjujejo merila za upravičenost iz člena 10a(8) Direktive 2003/87/ES, dokler niso vsi prihodki porabljeni za cilje sklada za inovacije. Taki novi projekti se izberejo prek novih razpisov za zbiranje predlogov v skladu s členom 9 ali se podprejo v skladu s členom 14 ali 15.

Člen 21 Vloga držav članic 1. Komisija se pri izvajanju sklada za inovacije posvetuje z državami članicami, ki Komisiji tudi pomagajo. 2. Z državami članicami se opravi posvetovanje o: (a) seznamu predhodno izbranih projektov, vključno z rezervnim seznamom, in o seznamu projektov, predlaganih za pomoč pri razvoju projektov v skladu s členom 12(2), pred dodelitvijo podpore; (b) osnutkih sklepov Komisije iz člena 9(1), člena 14(2) in člena 15(1); (c) najvišjem znesku podpore sklada za inovacije, ki bo na voljo za pomoč pri razvoju projektov. 3. Če Komisija tako zahteva, ji države članice svetujejo in pomagajo pri: (a) določitvi splošnih usmeritev za sklad za inovacije; (b) obravnavanju obstoječih ali porajajočih se težav z izvajanjem projekta; (c) obravnavanju katerih koli drugih vprašanj v zvezi z izvajanjem projekta. 4. Komisija državam članicam poroča o napredku pri izvajanju te uredbe, zlasti o izvajanju sklepov o dodelitvi iz člena 12(5).

Člen 22 Vloga zainteresiranih strani Komisija lahko v razprave v zvezi z izvajanjem sklada za inovacije, vključno z vprašanji iz člena 21(3), vključi zainteresirane strani.

POGLAVJE V

Spremljanje, poročanje in vrednotenje

Člen 23 Spremljanje in poročanje 1. Izvajalski organ spremlja delovanje sklada za inovacije, vključno z zneski izplačane podpore sklada za inovacije. 2. Za zagotovitev, da se podatki za spremljanje iz odstavka 1 in rezultati zbirajo učinkovito, uspešno in pravočasno, se predlagateljem projektov lahko naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja. Poročila predlagateljev projektov vključujejo informacije o dejavnostih izmenjave znanja, izvedenih na podlagi člena 27. 3. Izvajalski organ redno poroča Komisiji o izvajanju svojih nalog. 4. Izvajalski organ poroča Komisiji o celotnem ciklu izplačevanja podpore ter zlasti o organiziranju razpisov za zbiranje predlogov in podpisovanju pogodb s predlagatelji projektov. 5. Po zaključku vsakega razpisa za zbiranje predlogov Komisija poroča državam članicam o izvedbi tega razpisa za zbiranje predlogov. 6. Komisija letno poroča Svetu in Evropskemu parlamentu o napredku pri izvajanju sklada za inovacije. 7. Izvajalski organi, ki niso izvajalske agencije, in subjekti, ki jim je bilo na podlagi člena 20(3) dodeljeno upravljanje prihodkov sklada za inovacije, Komisiji zagotovijo naslednje: (a) do 15. februarja nerevidirane računovodske izkaze za preteklo obračunsko leto, ki traja od 1. januarja do 31. decembra, v zvezi z dejavnostmi, dodeljenimi tem izvajalskim organom in subjektom; (b) do 15. marca leta, v katerem so bili posredovani nerevidirani računovodski izkazi, revidirane računovodske izkaze za preteklo obračunsko leto, ki traja od 1. januarja do 31. decembra, v zvezi z dejavnostmi, dodeljenimi tem izvajalskim organom in subjektom. Komisija pripravi letne računovodske izkaze sklada za inovacije za vsako obračunsko leto, ki traja od 1. januarja do 31. decembra, na podlagi računovodskih izkazov, zagotovljenih na podlagi prvega pododstavka. Ti izkazi so predmet neodvisne zunanje revizije. Vsi računovodski izkazi iz tega odstavka se pripravijo v skladu z računovodskimi pravili iz člena 80 finančne uredbe.

Člen 24 Vrednotenje 1. V letu 2025 in nato vsakih pet let Komisija ovrednoti delovanje sklada za inovacije. V vrednotenju se zlasti, vendar ne izključno, obravnavata ocena sinergij med skladom za inovacije in drugimi ustreznimi programi Unije ter postopek izplačila podpore sklada za inovacije. 2. Kjer je primerno, Komisija na podlagi rezultatov vrednotenj iz odstavka 1 tega člena poda predloge za zagotovitev, da sklad za inovacije napreduje v smeri izpolnitve svojih ciljev, določenih v Direktivi 2003/87/ES in členu 3 te uredbe. 3. Na koncu izvajanja sklada za inovacije, vendar ne pozneje kot leta 2035, Komisija izvede končno vrednotenje delovanja sklada za inovacije. 4. Komisija javno objavi rezultate vrednotenj, izvedenih na podlagi odstavkov 1, 2 in 3.

POGLAVJE VI

Revizije, obveščanje javnosti in izmenjava znanja

Člen 25 Revizije 1. Revizije uporabe podpore sklada za inovacije, ki jih opravijo neodvisni zunanji revizorji, vključno s tistimi, ki jih niso pooblastili institucije ali organi Unije, so osnova za splošno zagotovilo v skladu s členom 26. 2. Vsaka oseba ali subjekt, ki prejema podporo sklada za inovacije, poda pisno soglasje o zagotovitvi potrebnih pravic in dostopa, določenih v členu 129 finančne uredbe.

Člen 26 Navzkrižno opiranje na revizije Brez poseganja v obstoječe možnosti za opravljanje revizij je revizija, ki temelji na mednarodno sprejetih revizijskih standardih, ki zagotavljajo razumno zagotovilo, ter jo v zvezi z računovodskimi izkazi in poročili, v katerih je opredeljena uporaba prispevka Unije, izvede neodvisen revizor, osnova za splošno zagotovilo, ki je po potrebi podrobneje določeno v pravilih za posamezni sektor, pod pogojem, da sta neodvisnost in kompetentnost revizorja zadostno dokazani. Poročilo neodvisnega revizorja in relevantna revizijska dokumentacija se na zahtevo dasta na voljo Evropskemu parlamentu, Komisiji, Računskemu sodišču in revizijskim organom držav članic.

Člen 27 Komuniciranje, izmenjava znanja in obveščanje javnosti 1. Predlagatelji projektov proaktivno in sistematično na svojih spletnih straneh javno objavijo informacije v zvezi s projekti, podprtimi na podlagi te uredbe. Take informacije vključujejo izrecno sklicevanje na prejeto podporo sklada za inovacije. 2. Predlagatelji projektov različnim ciljnim skupinam, vključno z mediji in javnostjo, zagotovijo dosledne, učinkovite in ciljno usmerjene informacije o prejeti podpori sklada za inovacije. 3. Logotip sklada za inovacije ali drugo promocijsko gradivo, ki se zahteva v pogodbeni dokumentaciji, se uporabi za vse dejavnosti komuniciranja in izmenjave znanja ter se prikaže na oglasnih deskah na strateških mestih, ki so vidna javnosti. 4. Predlagatelji projektov zagotovijo podrobne informacije o načrtovanih dejavnostih v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena v načrtu izmenjave znanja, ki je predložen v skladu s členom 10(3). 5. Izvajalski organ izvaja dejavnosti obveščanja, komuniciranja in promocije zvezi s podporo in rezultati sklada za inovacije. Izvajalski organ organizira posebne seminarje, delavnice ali, kjer je primerno, druge vrste dejavnosti, da bi omogočil izmenjavo izkušenj, znanja in dobrih praks v zvezi z zasnovo, pripravo in izvajanjem projektov, pa tudi učinkovitostjo financiranja, ki se zagotavlja prek projektov pomoči pri razvoju projektov.

POGLAVJE VII

Končne določbe

Člen 28 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 26. februarja 2019 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

(2) Sklep Komisije 2010/670/EU z dne 3. novembra 2010 o merilih in ukrepih za financiranje komercialnih demonstracijskih projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, ter demonstracijskih projektov inovativnih tehnologij obnovljive energije v skladu s sistemom za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji, vzpostavljenim z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 290, 6.11.2010, str. 39).

(3) Posebno poročilo z dne 5. septembra 2018 št. 24/2018: Demonstracija komercialnega zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida ter inovativnih obnovljivih virov energije v EU: načrtovani napredek v preteklem desetletju ni bil dosežen, na voljo na spletišču Računskega sodišča: https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR18_24/SR_CCS_SL.pdf

(4) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

(5) Uredba Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (UL L 302, 18.11.2010, str. 1).

(6) Uredba Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (UL L 11, 16.1.2003, str. 1).