PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2021/554

z dne 30. marca 2021

o obliki, vsebini, rokih in stopnji podrobnosti, ki se navedejo v uradnih obvestilih v skladu s postopki iz člena 32 Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah

EVROPSKA KOMISIJA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (1) (v nadaljnjem besedilu: zakonik) in zlasti člena 34 zakonika,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu z zakonikom morajo nacionalni regulativni organi prispevati k razvoju notranjega trga, tako da na pregleden način sodelujejo med seboj, s Komisijo in Organom evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) iz Uredbe (EU) 2018/1971 Evropskega parlamenta in Sveta (2), da se zagotovi dosledna uporaba zakonika v vseh državah članicah.

(2) Da odločitve, sprejete na nacionalni ravni, ne bi negativno vplivale na notranji trg elektronskih komunikacij ali cilje regulativnega okvira, morajo nacionalni regulativni organi Komisiji, organu BEREC in nacionalnim regulativnim organom v drugih državah članicah sporočiti osnutke ukrepov iz člena 32(3) zakonika. To uradno obvestilo zato pomeni bistveno postopkovno zahtevo. Posledično lahko neizpolnjevanje te zahteve, tudi v primeru osnutkov sklepov, ki določajo ali spreminjajo predhodno uradno sporočene regulativne obveznosti, privede do razveljavitve ukrepa v skladu z nacionalnim pravom (3).

(3) Člena 32 in 33 zakonika določata nekatere postopke in zavezujoče roke za obravnavo uradnih obvestil.

(4) Da bi zagotovili učinkovitost mehanizma sodelovanja in posvetovanja ter prispevali k pravni varnosti, so bila priporočila v zvezi z glavnimi postopkovnimi vidiki uradnih obvestil na podlagi ustreznih določb uvedena s Priporočilom Komisije 2003/561/ES (4). Zaradi nadaljnje poenostavitve in izboljšanja smernic o postopku uradnih obvestil je bilo Priporočilo 2003/561/ES pozneje nadomeščeno s Priporočilom 2008/850/ES (5). S tem priporočilom se posodabljajo veljavne smernice, tako da se v njih odraža nedavna praksa in so upoštevane določbe zakonika.

(5) Stiki pred priglasitvijo za razpravo o formalnih in vsebinskih vprašanjih v zvezi z osnutki ukrepov pred uradno priglasitvijo so se izkazali za zelo koristne za Komisijo in nacionalne regulativne organe, ki so jih pogosto zahtevali. Med takimi stiki imajo nacionalni regulativni organi priložnost za predstavitev svojih osnutkov ukrepov in odprto razpravo s službami Komisije o predlaganih nacionalnih ukrepih. Zato bi bilo treba nacionalne regulativne organe spodbujati, naj čim prej, pred nacionalnimi posvetovanji in/ali po njih, zahtevajo stike pred priglasitvijo, zlasti za osnutke ukrepov v zvezi s pregledi trga.

(6) Stiki med službami Komisije in priglasitvenimi nacionalnimi regulativnimi organi so predvideni na različnih stopnjah postopka priglasitve, tudi kadar službe Komisije od nacionalnega regulativnega organa zahtevajo dodatne informacije ali takoj po tem, ko Komisija sprejme dopise s pripombami ali dopise brez pripomb ali sklepe o začetku poglobljene faze preiskave.

(7) Zakonik nacionalnim regulativnim organom omogoča, da kadar koli umaknejo priglašeni osnutek ukrepa. Če se priglašeni osnutek ukrepa umakne v začetnem enomesečnem obdobju, se priglašeni ukrep vedno izbriše iz registra v varnem elektronskem vmesniku (6). Če pa se priglašeni osnutek ukrepa umakne šele potem, ko Komisija izda sklep, s katerim od nacionalnega regulativnega organa zahteva umik navedenega osnutka ukrepa v skladu s členom 32(6)(a) zakonika, prvotno priglašeni ukrep zaradi preglednosti ostane v varnem elektronskem vmesniku. V obeh primerih se obvestilo o umiku objavi v javnem razdelku varnega elektronskega vmesnika.

(8) Da bi nacionalnim regulativnim organom zagotovili nadaljnje smernice o vsebini osnutkov ukrepov, to priporočilo opredeljuje nekatere minimalne informacije, ki bi jih bilo treba zagotoviti o vsebini osnutkov ukrepov, da bi jih bilo mogoče ustrezno oceniti. S tem bi se morala zmanjšati tudi količina informacij, ki jih Komisija naknadno zahteva med oceno priglasitve.

(9) Upoštevati je treba potrebo po zagotovitvi učinkovite ocene na eni strani in čim večji poenostavitvi upravnih postopkov na drugi strani. V zvezi s tem mehanizem priglasitve ne bi smel vključevati nepotrebnih upravnih bremen za zadevne stranke. Da bi Komisija, organ BEREC in drugi nacionalni regulativni organi lažje preučili priglašeni osnutek ukrepa in da bi pospešili postopek, bi morali nacionalni regulativni organi za priglasitve uporabljati komplet obrazcev.

(10) Da bi povečali preglednost priglašenega osnutka ukrepa in olajšali izmenjavo informacij o takšnih ukrepih med nacionalnimi regulativnimi organi, organom BEREC in Komisijo, bi morali standardni obrazci in kratki obrazci za priglasitev, ki so javno objavljeni, vsebovati jasen povzetek opisa glavnih elementov osnutka ukrepa, ki ga je treba priglasiti. V modelih navedenih obrazcev je navedeno, da bi bilo treba po potrebi zagotoviti informacije, ki se zahtevajo v oddelkih modela, kar pomeni, da za vsak posamezni primer niso ustrezne vse informacije.

(11) Kratek obrazec za priglasitev bi bilo treba uporabiti za nekatere kategorije osnutkov ukrepov ponavljajočega se in/ali tehničnega značaja, da se zmanjša upravno breme za vse zadevne stranke. Nacionalni regulativni organi pogosto spreminjajo tehnične podrobnosti predhodno naloženih popravnih ukrepov, da bi upoštevali spremembe zadevnih gospodarskih kazalnikov ali dejavnikov (kot so spremembe stroškov opreme, stopnja inflacije ali najemnine za nepremičnine) ali da bi posodobili napovedi ali predpostavke. S kratkim obrazcem za priglasitev bi bilo treba priglasiti samo spremembe ali posodobitve podrobnosti, ki ne spreminjajo narave ali splošnega obsega že obstoječih popravnih ukrepov. Ocena takšnih vrst osnutkov ukrepov bo verjetno manj zapletena; ker je že bila izvedena v preteklosti, jo torej lahko Komisija dokonča v manj kot enem mesecu. Podobno pretekla praksa Komisije kaže, da ocena teh vrst osnutkov ukrepov pogosto ni privedla do pripomb Komisije za nacionalni regulativni organ v skladu s členom 32(3) zakonika. Zato je v Priporočilu pojasnjeno, v katerih primerih se lahko uporabi kratek obrazec za priglasitev.

(12) Po drugi strani pa bi bilo treba bistvene spremembe narave ali obsega popravnih ukrepov, ki imajo precejšen vpliv na trg, kot so spremembe metodologij, ki se uporabljajo za izračun stroškov ali cen (7), določitev razponov ali spremembe ravni cen (razen posodobitev cen, ki preprosto odražajo spremembe zadevnih zgoraj opisanih gospodarskih kazalnikov ali dejavnikov), priglasiti z uporabo standardnega obrazca za priglasitev.

(13) Komplet obrazcev za priglasitev bi moral po potrebi vključevati tudi navedbe o vsebini priglasitev, povezanimi z novimi določbami, uvedenimi z zakonikom. To vključuje zlasti priglasitve, ki spadajo na področje uporabe členov 61 in 76 zakonika (obveznosti simetričnega dostopa in ponudbe sovlaganja) ter na področje uporabe členov 78 do 81 zakonika (prostovoljna ločitev, prevzem zavez, izključno veleprodajna podjetja, in migracija z obstoječe infrastrukture).

(14) Mehanizem, ki Komisiji omogoča, da od nacionalnih regulativnih organov zahteva umik načrtovanih ukrepov v zvezi z opredelitvijo trga in določitvijo podjetij kot podjetij s pomembno tržno močjo, kadar bi taki ukrepi ustvarili oviro za notranji trg ali bi bili nezdružljivi s pravom Unije, je bistveno prispeval k enotnim regulativnim pristopom med državami članicami. Mehanizem se je izkazal za učinkovitega pri razjasnitvi okoliščin, v katerih bi bilo treba uporabiti predhodno urejanje.

(15) Izkušnje s postopkom na notranjem trgu v skladu s členoma 7 in 7a Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES (8) so pokazale, da bi neskladja pri uporabi popravnih ukrepov s strani nacionalnih regulativnih organov pod podobnimi tržnimi pogoji ogrozila notranji trg na področju elektronskih komunikacij.

(16) Z zakonikom so bila na Komisijo prenesena nova pooblastila, da, kadar se organ BEREC strinja z njenimi pomisleki, od nacionalnega regulativnega organa zahteva umik osnutkov ukrepov v zvezi (i) z razširitvijo obveznosti prek prve koncentracijske ali razdelilne točke, da se odpravijo velike in stalne ekonomske ali fizične ovire za podvajanje (člen 61(3) zakonika), ali (ii) z regulativno obravnavo novih zelo visokozmogljivih omrežij (VHCN) (člen 76 zakonika).

(17) Za doseganje splošnih ciljev iz člena 3 zakonika, zlasti ciljev odpravljanja preostalih ovir za notranji trg in spodbujanja regulativne predvidljivosti, je bistvenega pomena popolna skladnost z mehanizmom priglasitve iz člena 32 zakonika.

(18) Da bi se povečali preglednost in učinkovitost mehanizma posvetovanja iz člena 32, bi morali imeti Komisija, drugi nacionalni regulativni organi in organ BEREC možnost hitro preveriti, ali in kako je priglasitveni nacionalni regulativni organ upošteval pripombe v zvezi s priglašenim osnutkom ukrepa. V ta namen bi moral nacionalni regulativni organ, ko Komisiji, organu BEREC ali drugim nacionalnim regulativnim organom po prejemu njihovih pripomb sporoči sprejeti ukrep, podrobno navesti, kako je te pripombe kar najbolj upošteval.

(19) Zahteve nacionalnih regulativnih organov za podaljšanje roka za priglasitev nove analize trga v skladu s členom 67(5) zakonika morajo vsebovati zadostne in utemeljene informacije, ki Komisiji omogočajo, da oceni, ali naj odobri zahtevano podaljšanje.

(20) V skladu s členom 34 zakonika je organ BEREC podal svoje mnenje o tem priporočilu (9)12. februarja 2021 –

PRIPOROČA:

Komunikacijski kanali

1. Nacionalne regulativne organe se spodbuja, naj izkoristijo priložnost za neuradno razpravo s službami Komisije o kakršnih koli predhodnih ugotovitvah ali vprašanjih v zvezi s prihodnjimi osnutki ukrepov na sestanku pred priglasitvijo (vključno s telefonskim klicem ali videokonferenco, kadar je to priročnejše). Te stike pred priglasitvijo bi bilo treba spodbujati pred in/ali po nacionalnem posvetovanjem iz člena 23(1) zakonika. Ti stiki pred priglasitvijo so zlasti pomembni za osnutke ukrepov, ki se nanašajo na preglede trga, pa tudi za popravne ukrepe. V navedenih primerih, zlasti kadar se osnutek ukrepa po javnem posvetovanju bistveno spremeni, se spodbujajo dodatni stiki pred priglasitvijo pred uradno priglasitvijo takih ukrepov v skladu s členom 32(3) zakonika.

2. Nacionalni regulativni organi bi morali priglasitve predložiti prek varnega elektronskega vmesnika, ki ga določi Komisija.

3. Če iz tehničnih ali drugih razlogov dokumentov, povezanih s priglasitvijo, ni mogoče naložiti v varen elektronski vmesnik, lahko nacionalni regulativni organ dokumente Komisiji pošlje po elektronski pošti. Drugi nacionalni regulativni organi in organ BEREC lahko kljub temu dostopajo do teh dokumentov v varnem elektronskem vmesniku, kjer jih Komisija nemudoma shrani. Nacionalni regulativni organ bi moral vsak dokument, ki se izjemoma pošlje po elektronski pošti, naložiti v varen elektronski vmesnik, takoj ko je to tehnično mogoče.

4. Po naložitvi priglasitve v varen elektronski vmesnik (registracija) lahko Komisija nacionalnemu regulativnemu organu pošlje zahtevo po informacijah ali pojasnilih v skladu s členom 20(2) zakonika. Nacionalni regulativni organi bi morali zahtevane informacije predložiti v treh delovnih dneh ( 10 ) , kadar so te enostavno dostopne. Nacionalni regulativni organi bi morali službe Komisije obvestiti o kakršni koli težavi, s katero bi se lahko soočili pri upoštevanju tega roka.

5. Kadar drug nacionalni regulativni organ ali organ BEREC poda pripombe na priglasitev, lahko te pripombe poda v katerem koli izbranem uradnem jeziku, kar lahko vsem drugim nacionalnim regulativnim organom olajša seznanitev z njimi. Navedene pripombe bi moral sporočiti Komisiji, organu BEREC in drugim nacionalnim regulativnim organom z elektronskimi sredstvi, po možnosti z objavo v javnem razdelku varnega elektronskega vmesnika Komisije.

6. Nacionalni regulativni organi bi morali v treh delovnih dneh opredeliti in urediti vse zaupne informacije ter zahtevati popravek vseh napak v Komisijinem dopisu s pripombami ali dopisu brez pripomb, preden se ta objavi v javnem razdelku varnega elektronskega vmesnika Komisije.

7. Nacionalni regulativni organ lahko kadar koli umakne priglašeni osnutek ukrepa. V tem primeru bi moral nacionalni regulativni organ v varen elektronski vmesnik naložiti obvestilo o umiku.

8. Kadar nacionalni regulativni organ po prejemu pripomb Komisije, organa BEREC ali drugega nacionalnega regulativnega organa sprejme osnutek ukrepa, predhodno priglašen v skladu s členom 32(3) zakonika, bi moral Komisiji, organu BEREC in drugim nacionalnim regulativnim organom sporočiti sprejeti ukrep in navesti, kako je te pripombe kar najbolj upošteval. Da bi povečali preglednost in olajšali postopke za sporočanje sprejetih ukrepov, bi morali nacionalni regulativni organi Komisiji sporočiti svoje sprejete ukrepe z izpolnitvijo in predložitvijo obrazca iz Priloge IV skupaj s sprejetim ukrepom.

Raven podrobnosti, ki jo morajo vsebovati priglasitve

9. Priglasitve bi morale biti napisane v enem od uradnih jezikov Unije. Standardni obrazec za priglasitev (prilogi I in II) ali kratki obrazec za priglasitev (Priloga III), skupaj imenovana „komplet obrazcev za priglasitev“, in sporočilo o sprejetih ukrepih (Priloga IV) bi morali biti v katerem koli uradnem jeziku, kar lahko olajša stike med nacionalnimi regulativnimi organi in organom BEREC.

10. Osnutke ukrepov, ki jih priglasi nacionalni regulativni organ, bi bilo treba ustrezno utemeljiti in jim priložiti vso drugo dokumentacijo, potrebno za oceno ukrepa. Vse informacije, ki jih predložijo nacionalni regulativni organi, bi morale biti popolne in povzete na obrazcu za priglasitev.

11. Da bi izboljšali učinkovitost mehanizma priglasitve, povečali pravno varnost za nacionalne regulativne organe in akterje na trgu ter zagotovili pravočasno izvajanje regulativnih ukrepov, je zaželeno, da priglasitev nacionalnega regulativnega organa, ki zajema analizo trga, vključuje tudi popravne ukrepe, ki jih je nacionalni regulativni organ predlagal za odpravo ugotovljenega nedelovanja trga, kadar je to mogoče. Kadar se osnutek ukrepa nanaša na trg, za katerega se ugotovi, da je konkurenčen, in v zvezi z njim že obstajajo popravni ukrepi, bi morala priglasitev vsebovati tudi predlog za preklic navedenih obveznosti.

12. Namen kompleta obrazcev za priglasitev ni nadomestitev priglašenega osnutka ukrepa, temveč bi moral ob pravilni uporabi Komisiji, organu BEREC in nacionalnim regulativnim organom drugih držav članic omogočiti, da preverijo, ali priglašeni osnutek ukrepa dejansko vsebuje vse informacije, potrebne za izvajanje njihovih nalog v skladu s členoma 32 in 33 zakonika v obdobju, določenem v zakoniku.

13. Nacionalni regulativni organ bi moral zahtevane informacije navesti v ustreznih oddelkih obrazca za priglasitev, pri tem pa se sklicevati na del priglašenega osnutka ukrepa, ki vsebuje te informacije.

14. Nacionalne regulativne organe se spodbuja, naj s Komisijo vnaprej razpravljajo, zlasti med neuradnimi stiki pred priglasitvijo, o vseh vprašanjih glede tega, ali bi zadevni nacionalni ukrep spadal na področje uporabe člena 32(3) zakonika, in o obliki ali vsebini načrtovanih priglasitev. Zato so nacionalni regulativni organi pozvani, naj se s Komisijo posvetujejo o katerem koli vidiku ali vprašanju v zvezi s kompletom obrazcev za priglasitev in zlasti o vrsti informacij, ki jih morajo priskrbeti.

Priglasitev s standardnim obrazcem za priglasitev

15. Osnutki ukrepov bi morali biti na voljo Komisiji, organu BEREC in drugim nacionalnim regulativnim organom skupaj z ustrezno izpolnjenim standardnim obrazcem za priglasitev iz prilog I in II, razen v primerih iz točke 18 tega priporočila.

16. Priglašeni osnutki ukrepov bi morali, kjer je to ustrezno, vključevati naslednje:

(a) informacije, potrebne za vse priglasitve, v standardnem obrazcu za priglasitev

(1) datume in rezultate predhodnega javnega posvetovanja, ki ga je opravil nacionalni regulativni organ;

(2) mnenje, ki ga je izdal nacionalni organ za konkurenco, kjer to obstaja;

(b) dodatne informacije, potrebne za priglasitve osnutka ukrepa v zvezi z analizo trga in naložitvijo popravnih ukrepov (členi 64, 67 in 68 zakonika)

(1) upoštevni trg (11) proizvodov ali storitev, zlasti opis proizvodov in storitev, ki jih je treba vključiti in izključiti iz upoštevnega trga na podlagi zamenljivosti na strani povpraševanja in ponudbe; kadar osnutek ukrepa za namene analize trga opredeljuje upoštevni trg, ki se razlikuje od trgov iz Priporočila Komisije (EU) 2020/2245 (12), bi morali nacionalni regulativni organi dokazati, da so merila iz člena 67(1) zakonika izpolnjena;

(2) upoštevni geografski trg, vključno z obrazloženo analizo konkurenčnih pogojev na podlagi zamenljivosti na strani povpraševanja in ponudbe, ter informacije in podatke, uporabljene v geografski analizi, v zvezi z izbiro osnovne geografske enote, uporabljenimi strukturnimi in vedenjskimi kazalniki (tj. številom konkurenčnih omrežij, tržnimi deleži in gibanji deležev, analizo gibanja cen ali različnih cen na regionalni ravni ter vedenjskih vzorcev) (13);

(3) glavna podjetja, dejavna na upoštevnem trgu;

(4) rezultate analize upoštevnega trga, zlasti ugotovitve o prisotnosti ali odsotnosti učinkovite konkurence na upoštevnem veleprodajnem trgu in analizo ustreznega maloprodajnega trga, vključno z razlogi za to prisotnost ali odsotnost, tj. priglašeni osnutek ukrepa bi moral vsebovati tržne deleže (po možnosti v smislu vrednosti in obsega) različnih podjetij in gibanja teh tržnih deležev ter sklicevanje na druga ustrezna merila, kot so ovire za vstop, ekonomija obsega in dosega, vertikalna integracija, nadzor nad infrastrukturo, ki je ni mogoče enostavno podvojiti, tehnološke prednosti ali premoč, pomanjkanje ali majhna izravnalna kupna moč, enostaven ali privilegiran dostop do trgov kapitala/finančnih virov, velikost podjetja, raznovrstnost proizvodov/storitev, visoko razvita distribucijska in prodajna mreža, pomanjkanje potencialne konkurence in ovire za širjenje;

(5) po potrebi podjetja, ki bi imela sama ali skupaj z drugimi podjetji pomembno tržno moč, ter utemeljitev, dokaze in druge dejanske informacije, ki to potrjujejo;

(6) v primeru priglasitve osnutkov ukrepov, ki spadajo na področje uporabe člena 68 zakonika, posebne regulativne obveznosti, predlagane za odpravljanje pomanjkanja učinkovite konkurence na zadevnem upoštevnem trgu, ali kadar se za upoštevni trg ugotovi, da je učinkovito konkurenčen in da so bile take obveznosti zanj že uvedene, osnutke ukrepov, predlagane za preklic navedenih obveznosti;

(7) za osnutke ukrepov, ki spadajo na področje uporabe člena 76(2) zakonika, bi morala priglasitev vsebovati zlasti: podroben opis zaveze, ki jo je ponudil operater s pomembno tržno močjo, in kako izpolnjuje pogoje iz člena 76(1) zakonika, opis regulativne obravnave novih zelo visokozmogljivih omrežnih elementov, ki so predmet zaveze, sovlagateljev, stopnje njihovega sovlaganja in njihove verjetne konkurenčne vloge na trgu ter po potrebi opis popravnih ukrepov, naloženih na podlagi tretjega pododstavka člena 76(2) zakonika, in utemeljitev za naložitev, ohranitev ali prilagoditev takih popravnih ukrepov;

(8) za osnutke ukrepov iz člena 79 zakonika bi morala priglasitev vsebovati odločitev o zavezi (če se razlikuje od osnutka ukrepa), podroben opis pogojev, ki jih je sprejel nacionalni regulativni organ, ter naravo in rezultate opravljenega preskusa trga;

(9) za osnutke ukrepov, ki spadajo na področje uporabe člena 80 zakonika, bi morala priglasitev vsebovati ustrezne informacije, ki podrobno kažejo, da so pogoji za odpravo nekaterih obveznosti v zvezi s pomembno tržno močjo iz člena 80(1) zakonika izpolnjeni;

(10) priglasitve, opravljene v skladu z drugim pododstavkom člena 68(3) zakonika, bi morale vsebovati tudi ustrezno utemeljitev v podporo zahtevku Komisiji, zakaj je treba operaterjem s pomembno tržno močjo naložiti obveznosti za dostop ali medsebojno povezovanje, ki se razlikujejo od obveznosti, navedenih v členih 69 do 74 ter členih 76 in 80 zakonika;

(11) priglasitve, ki spadajo na področje uporabe člena 68(5) zakonika, bi morale vsebovati tudi ustrezno utemeljitev, zakaj so predvideni osnutki ukrepov potrebni za izpolnjevanje mednarodnih obveznosti;

(c) dodatne informacije, potrebne za priglasitve druge vrste osnutkov ukrepov (člen 61 zakonika)

(1) v primeru priglasitve osnutkov ukrepov iz člena 61(1) do (4) zakonika bi moral osnutek ukrepa vsebovati prizadeta podjetja, utemeljitev osnutka ukrepa na podlagi uporabljene pravne podlage, opis obveznosti, ki jih je treba naložiti, in sklic na vse povezane predhodno priglašene osnutke ukrepov, vključno z rezultati analize upoštevnega trga, ki bi lahko bil prizadet, kot je opisano v točki (4);

(2) zlasti bi morali osnutki ukrepov iz člena 61(3) zakonika vsebovati opis, kako je nacionalni regulativni organ določil prvo koncentracijsko in/ali razdelilno točko in/ali točko prek te točke, ki lahko gosti zadostno število povezav končnih uporabnikov, da lahko hipotetično podjetje odpravi ugotovljene znatne ovire za podvajanje, ter informacije in utemeljitve, ki podpirajo sklep, da zadevnih omrežnih elementov ni mogoče podvojiti in da so zato obveznosti upravičene; nacionalni regulativni organi bi morali zlasti v zvezi z obveznostmi, predlaganimi na podlagi drugega pododstavka člena 61(3), vključiti opis gospodarskih ali fizičnih ovir za podvajanje, za katere menijo, da so velike in stalne, ter težave s konkurenco in nedelovanje trga na maloprodajni ravni, ki se s predlaganimi obveznostmi želijo odpraviti, ter utemeljitve za vsako izjemo, ki bi veljala, kot je določitev, katere postavitve omrežja se lahko štejejo za nove in kateri projekti se lahko štejejo za majhne.

Priglasitve s kratkim obrazcem za priglasitev

17. Naslednji osnutki ukrepov bi morali biti na voljo z ustrezno izpolnitvijo kratkega obrazca za priglasitev iz Priloge III: (a) osnutki ukrepov povsem tehnične narave, ki posodabljajo podrobnosti o predhodno naloženih regulativnih popravnih ukrepih in nimajo znatnega vpliva na trg; taki osnutki ukrepov so lahko spremembe referenčnih ponudb, ki vsebujejo manjše prilagoditve že opredeljenih obveznosti in naknadne priglasitve (14), kadar ni sprememb ali so tehnične narave; (b) posodobitve odločitev v zvezi s preskusom gospodarske ponovljivosti, ki ne spreminjajo osnovne metodologije (kot je preskus novih cen/ponudb); (c) Poznejša uradna obvestila o obveznostih drugih operaterjev z uporabo istega pristopa/metodologije, ki je že bila uporabljena (kot je posodobitev obveznosti na trgih za zaključevanje), če se navedene spremembe nanašajo samo na popravne ukrepe in ne zadevajo opredelitve trga ter določitve pomembne tržne moči; (d) osnutki ukrepov, ki spadajo na področje uporabe člena 76(2) zakonika, samo v obsegu, v katerem so omejeni na naknadne posamezne osnutke sklepov v okviru predhodno priglašene in ocenjene sheme sovlaganja, in pod pogojem, da se okoliščine od ocene sheme sovlaganja niso bistveno spremenile (15).

18. Za osnutke ukrepov iz točke 17 bi moralo zadoščati, da nacionalni regulativni organ izpolni in predloži kratek obrazec za priglasitev ter osnutek ukrepa naloži v varen elektronski vmesnik Komisije, da bo lahko javno dostopen. Če Komisija med oceno priglašenega ukrepa meni, da je potrebna dodatna dokumentacija, jo lahko zahteva v kateri koli fazi postopka.

19. Vendar če Komisija po preverjanju pogojev za uvrstitev kratkega obrazca za priglasitev v kategorije iz točke 17 v petih delovnih dneh ugotovi, da ti pogoji niso izpolnjeni, bi moral priglasitveni nacionalni regulativni organ nemudoma predložiti osnutek ukrepa z uporabo standardnega obrazca za priglasitev. V takih primerih enomesečno obdobje pregleda ne bi bilo prekinjeno.

20. Nacionalni regulativni organi bi morali pri načrtovanju priglasitev v skladu z drugim do četrtim pododstavkom člena 68(3) zakonika predvideti, da bo za sprejetje sklepa o odobritvi s strani Komisije potrebno najmanj petmesečno obdobje, glede na potrebo po posvetovanju z organom BEREC o teh ukrepih, ki jih je treba sprejeti kot izvedbene akte v skladu s členom 118(3).

Registracija priglasitev

21. Priglasitve, opravljene s kompletom obrazcev za priglasitev iz točk 16 in 17, bodo registrirane v vrstnem redu, v katerem so priglašene. Nacionalni regulativni organi bi morali upoštevati, da se rok enomesečnega pregleda začne takoj ob prejemu uradnega obvestila o osnutku ukrepa.

22. Potrditev in dodelitev številke priglasitve bi bilo treba registrirati, z elektronskimi sredstvi pa bi bilo treba poslati obvestilo vsem nacionalnim regulativnim organom, organu BEREC in drugim registriranim uporabnikom varnega elektronskega vmesnika Komisije. Obvestilo o registraciji bi moralo vključevati naslednje: (a) datum registracije priglasitve; (b) predmet priglasitve; (c) obrazec za priglasitev; (d) vso prejeto dokazno dokumentacijo.

Obdelava zaupnih informacij

23. Kadar nacionalni regulativni organ meni, da so informacije v zvezi s priglasitvijo zaupne v skladu s pravili Unije in nacionalnimi pravili o poslovni tajnosti, bi jih moral avtor jasno označiti kot „zaupne“, preden jih naloži v varen elektronski vmesnik Komisije ali jih po potrebi pošlje z elektronskimi sredstvi.

24. Za zagotovitev preglednosti priglasitev bi bilo treba vsako priglasitev, predloženo kot „zaupno“, predložiti tudi v urejeni ali prilagojeni nezaupni različici, ki bo objavljena.

25. Nacionalni regulativni organi pri izpolnjevanju obrazcev za priglasitev iz točke 9 ne bi smeli vključiti zaupnih informacij.

26. To priporočilo je naslovljeno na države članice.

V Bruslju, 30. marca 2021 Za Komisijo Thierry BRETON član Komisije

(1) UL L 321 17.12.2018, str. 36.

(2) Uredba (EU) 2018/1971 Evropskega parlamenta in sveta z dne 11. decembra 2018 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Agencije za podporo BEREC-u (Urad BEREC), spremembi Uredbe (EU) 2015/2120 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1211/2009 (UL L 321, 17.12.2018, str. 1).

(3) Sodba Sodišča Evropske unije z dne 20. decembra 2017, Polkomtel sp. z o.o/Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej, C-277/16, točka 45, ECLI:EU:C:2017:989; sodba Sodišča Evropske unije z dne 14. aprila 2016, Polkomtel, C-397/14, točka 56, in odgovor Sodišča na vprašanje 2, EU:C:2016:256; sodba Sodišča Evropske unije z dne 17. septembra 2015, KPN BV/Autoriteit Consument en Markt (ACM), C-85/14, točka 47, ECLI:EU:C:2015:610. Glej tudi sodbe italijanskega nacionalnega sodišča Consiglio di Stato, št. 3722/2019, s katerimi je bila odločba organa AGCOM št. 259/14/CONS razveljavljena na podlagi povsem postopkovnih razlogov (brez vsebinske presoje spora) zaradi neupoštevanja postopka posvetovanja na notranjem trgu. Tudi poljska sodišča so razveljavila nacionalne regulativne odločbe, ki so vplivale na trgovino med državami članicami in s katerimi so bile naložene regulativne obveznosti brez obveznih predhodnih posvetovanj v EU (VI ACa 1148/11, VI ACa 137/14).

(4) Priporočilo Komisije 2003/561/ES z dne 23. julija 2003 o priglasitvah, rokih in posvetovanjih, predvidenih v členu 7 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL L 190, 30.7.2003, str. 13).

(5) Priporočilo Komisije 2008/850/ES z dne 15. oktobra 2008 o priglasitvah, rokih in posvetovanjih, predvidenih v členu 7 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL L 301, 12.11.2008, str. 23).

(6) CIRCABC, https://circabc.europa.eu/ui/welcome.

(7) Na primer informacije o izračunu tehtanega povprečja stroškov kapitala v skladu z Obvestilom o izračunu stroškov kapitala za obstoječo infrastrukturo (Obvestilo WACC) (2019/C 375/01).

(8) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (UL L 108, 24.4.2002, str. 33).

(9) BoR (21) 20.

(10) Roki so izračunani v skladu z Uredbo Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 z dne 3. junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in iztekov rokov (UL L 124, 8.6.1971, str. 1).

(11) Glej zlasti točke 24 do 51 smernic Komisije za analizo trga in ocenitev pomembne tržne moči v skladu z regulativnim okvirom EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (2018/C 159/01).

(12) Priporočilo Komisije (EU) 2020/2245 z dne 18. decembra 2020 o upoštevnih trgih izdelkov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodne regulacije v skladu z Direktivo (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (UL L 439, 29.12.2020, str. 23).

(13) Glej Priporočilo (EU) 2020/2245 in pojasnjevalno opombo (SWD(2020) 337 final) k Priporočilu.

(14) Kadar na primer nacionalno sodišče razveljavi odločbo nacionalnega regulativnega organa iz postopkovnih razlogov in mora nacionalni regulativni organ Komisijo uradno obvestiti o istem ukrepu.

(15) Glej uvodno izjavo 201 zakonika: v posebnem primeru shem sovlaganja iz člena 76 zakonika. V uvodni izjavi 201 je navedeno: „Zaradi učinkovitosti bi moral nacionalni regulativni organ imeti možnost, da predloži enotno uradno obvestilo, s katerim Komisijo obvesti o osnutku ukrepa, ki se nanaša na shemo sovlaganja, ki izpolnjuje ustrezne pogoje. Kadar Komisija ne izvrši svojega pooblastila, da zahteva umik osnutka ukrepa, bi bilo nesorazmerno, če bi bila poznejša poenostavljena uradna obvestila o posameznih osnutkih sklepov nacionalnega regulativnega organa na podlagi iste sheme, vključno z dokazili o dejanski sklenitvi sporazuma z vsaj enim sovlagateljem, predmet sklepa, s katerim se zahteva umik ukrepa, če se okoliščine ne spremenijo.“