SL Uradni list Evropske unije L 150/1

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 30. junija 2004

o vrsti davčnih ukrepov, ki jih namerava Belgija izvajati v pomorskem prometu

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 2040)

(Besedili v francoskem in nizozemskem jeziku sta edini verodostojni)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/417/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a), Sporazuma,

po povabilu zainteresiranih strank, naj predložijo svoje pripombe v skladu z omenjenimi členi (1), ter ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1. Pregled postopka

(1) Belgijska vlada je s pismom z dne 14. junija 2002, ki ga je odposlala s svojega stalnega predstavništva, v skladu s členom 88(3) Pogodbe, podala uradno obvestilo o vrsti davčnih ukrepov v korist trgovske mornarice, ki jih vsebuje osnutek zakona o dolgoročnem programu. Vsi ti ukrepi so bili vpisani v register priglašenih pomoči pod številko N 433/02. Preden je Komisija lahko sprejela odločitev, so bili omenjeni ukrepi vključeni v zakon o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002.

(2) 19. marca 2003 je Komisija odločila (2), da sproži uradni postopek preiskave, ki je predviden v členu 6 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe (3) zoper posebne vidike zakona o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002 (predmet pa je sedaj vpisan pod novo številko C 20/03), ter odobri preostale določbe zakona o dolgoročnem programu v sektorju pomorskega prometa.

(3) Belgijski organi so s Kraljevim odlokom z dne 7. maja 2003 izvršili vse določbe zakona o dolgoročnem programu v pomorskem sektorju (členi 115 do 127 omenjenega programskega zakona), ter v predgovoru Kraljevega odloka natančno navedli, da le-ta ni nudil „davčnemu zavezancu nobene pravne podlage za uveljavljanje ukrepov davčnih pomoči, katerih skladnost Komisija proučuje, pri davčni upravi ali pred nacionalnimi sodišči“ v skladu z odločbo Komisije z dne 19. marca 2003.

(4) Belgijski organi so v pismu z dne 7. maja 2003 predložili svoje pripombe na odločbo Komisije z dne 19. marca 2003.

(5) Komisija je s pismom z dne 26. junija 2003 belgijskim organom postavila številna dodatna vprašanja. Po opominu, ki ga je Komisija poslala 18. avgusta 2003, so belgijski organi nanj odgovorili s pismom z dne 12. septembra 2003.

(6) 17. januarja 2004 so bile v Uradnem listu Evropske unije (4) objavljene nove smernice Skupnosti o državni pomoči pri pomorskem prometu. Smernice so začele veljati še isti dan.

1.2. Naslov pomoči

(7) Ta odločba se nanaša na davčne ukrepe v korist pomorskega prometa, vključene v zakonu o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002, naslov V – Finance, poglavje I – Pomorska plovba.

1.3. Prejemniki pomoči

(8) Prejemniki različnih programov pomoči so podjetja, ustanovljena v Belgiji, ki se ukvarjajo s pomorskim prometom, izkoriščanjem morskih dobrin, ter vleko ladij.

1.4. Namen pomoči

(9) Glavni namen predvidenih davčnih ukrepov je repatriacija ladij pod belgijsko zastavo, ker so bile vse ladje trgovske mornarice izpisane iz registra.

2. PODROBEN OPIS POMOČI

(10) Zakon o dolgoročnem programu predvideva vrsto davčnih ukrepov v korist pomorskega prometa v Belgiji: — sistem pavšalne obdavčitve na osnovi tonaže za pomorske družbe, — sklop ukrepov v korist pomorskih družb, ki se niso opredelile za pavšalno obdavčitev na osnovi tonaže, ki vključuje pospešeno amortizacijo ladij, oprostitev plačila davka na dobiček pri prodaji ladij, ki je pogojena s ponovnim investiranjem, ter znižanje davka pri nakupu ladij, — odprava registracijske takse pri vpisu hipoteke na ladje, — sistem pavšalne obdavčitve na osnovi tonaže za upravljavce ladij v imenu tretjih oseb, ki opravljajo storitve v imenu ladjarjev.

(11) Sistem pavšalne obdavčitev na osnovi tonaže (5) pri pomorskih družbah, ki so izbrale ta sistem, pomeni zamenjavo davčne osnove, ki se uporablja pri izračunu davka na družbe, s pavšalnim zneskom, določenim na osnovi tonaže obravnavane flote. Ta sistem ne postavlja nikakršnih pogojev glede zastave, pod katero ladje plujejo.

(12) Podoben mehanizem, s katerim se določi še bolj ugoden pavšalni znesek, je določen za upravljavce ladij za račun tretjih oseb, vendar pod pogojem, da tri četrtine flote tako upravljanih ladij pluje pod belgijsko zastavo.

2.1. Sistem pavšalne obdavčitve

(13) Pogoje sistema pavšalne obdavčitve lahko izpolnjujejo ladje, ki se uporabljajo za naslednje izbrane dejavnosti: — opravljanje linijskih prevozov za prevoz blaga ali potnikov v mednarodnem pomorskem prometu, kot tudi za raziskovanje ali izkoriščanje naravnih virov v morju, — dobiček, ki izhaja iz obratovanja ladje, z dovoljenjem za plovbo, za vleko ladij, pomoč, ter ostale dejavnosti na morju, — vse dejavnosti, ki so neposredno povezane z zgoraj omenjenim delovanjem.

(14) Belgijski organi so s pismom z dne 5. septembra 2002 poudarili, da dejavnosti ribiškega sektorja ne more predstavljati dejavnosti, ki izpolnjuje pogoje.

(15) Znesek davka na dohodek pravnih oseb za pomorske družbe (6), ki so izbrale ta sistem, je določen pavšalno na osnovi neto tonaže njihovih ladij, ki izpolnjujejo pogoje. Davčna osnova, podvržena davčni stopnji na dohodek pravnih oseb, je enaka vsoti zneskov, dobljenih za vsako od izbranih ladij (7) po naslednji lestvici, določeni za skupino 100 neto ton (NT), ter za obdobje 24 ur, ki nastopi, ne glede na to, ali je ladja v obratovalnem stanju, ali ne: (v EUR na 100 NT) do 1 000 ton neto 1,00 med 1 001 in 10 000 ton neto 0,60 med 10 001 in 20 000 ton neto 0,40 med 20 001 in 40 000 ton neto 0,20 več kot 40 001 ton neto 0,05

(16) Ko se družbe za pomorski promet opredelijo za pavšalno obdavčitev, ostanejo zavezane temu sistemu za obdobje 10 let. Ob izteku tega obdobja se sistem tiho obnovi za novo obdobje 10 let, razen če zadevno podjetje predhodno objavi, da želi izstopiti iz sistema pavšalne obdavčitve.

(17) Sicer pa sistem predvideva dodatne olajšave za najnovejše ladje. Člen 119(2) zakona o dolgoročnem programu namreč določa, da so obdavčljivi dobički, pavšalno določeni v skladu z gornjimi tarifami, znižani za: — 50 % dnevnega pavšala za ladje v starosti manj kot 5 let, računano od datuma njene dobave; — 75 % dnevnega pavšala za ladje v starosti najmanj 5 let, toda manj od 10 let, računano od datuma njene dobave.

(18) Starost ladje se določi na osnovi datuma dobave kot ga določi arhivar pomorskih in rečnih hipotek, ali pa organi, pristojni za registracijo.

(19) Po členu 120(2) zakona o dolgoročnem programu ni možno izvesti nobenega znižanja pavšalno določene davčne osnove zaradi izgub iz predhodnega obratovanja. Morebiten neupoštevan delež izgub, ki izhajajo iz pomorske plovbe, ki še obstaja v času prve določitve davčne osnove po tonaži za pomorske dejavnosti, se lahko ponovno upošteva pri znižanju bodočih dobičkov po izteku obdobja, ko je bila davčna osnova na tak način določena. Vendar pa so izjemoma lahko od pavšalno določene davčne osnove odbite poslovne izgube, ki so nastale v istem davčnem obdobju v nekem drugem oddelku družbe, v kolikor in pod pogojem, da te poslovne izgube ni bilo možno odbiti od dobičkov pri katerem koli drugem oddelku družbe, ki ni podvržen pavšalnemu obdavčenju.

2.2. Davčni ukrepi v korist pomorskih družb, ki se niso opredelile za sistem pavšalnega obdavčenja

(20) V vseh davčnih obdobjih, ko pomorske družbe niso zavezanci pavšalne obdavčitve, lahko podjetje koristi tri tipe davčnih ugodnosti, ki odstopajo od belgijskega zakonika o davkih na dohodek iz leta 1992.

2.2.1. Pospešena amortizacija (8)

(21) Ladje, kupljene kot nove ali rabljene, ki so prvič v lasti belgijskega davčnega zavezanca, deli takšnih ladij ter izdatki, nastali pri večjih popravilih in izboljšavah, izvršenih ob nakupu rabljenih ladij, so lahko predmet naslednje amortizacije: — 20 % za obračunsko leto vstopa v obratovanje, — 15 % za vsako od naslednjih dveh obračunskih let, — 10 % za tem za vsako obračunsko leto, do polne amortizacije.

(22) Amortizacijski primanjkljaj prvih treh obračunskih let, računajoč od obračunskega leta, v katerem je ladja začela obratovati, se lahko nadomestijo v davčnih obdobjih, ki sledijo obdobju, v katerem je nastal primanjkljaj, tudi izven obdobja amortizacije, seveda pa skupni letni znesek amortizacije po ladji v nobenem primeru ne sme preseči 20 % investicijske vrednosti.

(23) Tako amortizirane ladje ne morejo uživati koristi degresivnega amortizacijskega sistema, predvidenega v členu 64 belgijskega zakonika o davkih na dohodek iz leta 1992.

(24) Ladje, ki niso kupljene kot nove in niso prvič v lasti belgijskega davčnega zavezanca, so v njihovi normalni dobi uporabe kljub temu lahko amortizirane po linearni metodi.

(25) Poseben amortizacijski sistem, ki ga znova povzema zakon o dolgoročnem programu, je zakonit izraz upravnega ukrepa, ki se že nekaj desetletij uporablja v Belgiji. Ta ukrep zakon o dolgoročnem programu znova povzema, da mu poveča pravno varnost ter zagotovi nadaljevanje sistema.

2.2.2. Oprostitev obdavčenja povečane vrednosti pri prodaji ladij

(26) Člen 122 (9) predvideva oprostitev davka za povečane vrednosti, realizirane pri prodaji ladij, v kolikor je odtujena ladja bila, ali so odtujene ladje bile v času prodaje v nepremičninah družbe več kot 5 let, ter v kolikor je bil znesek, ki ni bil nižji od vrednosti prodaje, v roku 5 let ponovno vložen v nakup ladij, solastništvo ladij, delnic v ladjah ali delnic pomorskih družb s sedežem v Skupnosti, ter se ukvarjajo izključno z dejavnostmi, ki izpolnjujejo pogoje (10).

(27) Če ne pride do ponovnega investiranja v skladu s predpisanimi pogoji, se realizirana povečana vrednost šteje za dobiček davčnega obdobja, v katerem je potekel rok za ponovno investiranje.

(28) Investiranje, ki se upošteva kot ponovni vložek, se mora hraniti kot element aktive najmanj pet let. Vendar pa je omenjeno investiranje v primeru prodaje le-te možno v treh mesecih zamenjati. Če je bilo investiranje, upoštevano kot ponovni vložek, zamenjano na tak način, se uporabljajo enaka pravila o povečani vrednosti za odtujitev aktive, kupljene z zamenjavo.

(29) V primeru prodaje po izteku obdobja, v katerem je določena davčna osnova po tonaži, je za izračun povečane vrednosti neto davčna vrednost, določena na osnovi normalnih amortizacijskih pravil, vključno z obdobjem, v katerem so dobički, ki izvirajo iz pomorske plovbe, določeni po tonaži.

2.2.3. Odbitek davka pri nakupu ladij (11)

(30) Rezidenčne družbe ali belgijske ustanove nerezidenčnih družb, ki se ukvarjajo izključno z dejavnostmi (12), ki izpolnjujejo pogoje, lahko pri nakupu ladij v novem stanju ali rabljenih ladij, ki so prvič v lasti belgijskega davčnega zavezanca, koristijo možnost odbitka pri investiranju, ki je enako 30 % nakupne cene.

(31) Če odbitek davka ni odobren, ker v teku odgovarjajočega obračunskega leta ni dobička, ali pride do primanjkljaja dobička, se odbitek lahko postopno prenese na dobičke naslednjih davčnih obdobij. V skladu z določili, ki se uporabljajo za prenos izgub ob vstopu v sistem pavšalnega obdavčenja, se morebitni neupoštevani del odbitka za investiranje, ki še obstaja v času, ko se prvič določajo dobički iz pomorske plovbe po tonaži, lahko ponovno prenese v odbitek dobičkov po izteku obdobja, v katerem je na tak način določena davčna osnova.

2.2.4. Znižanje registracijske takse za hipoteke na ladje

(32) Belgijski zakonik o registracijskih, hipotekarnih in sodnih taksah je spremenjen, tako, da dvigi hipotek na ladjo niso več podvrženi plačilu proporcionalne registracijske takse, ne glede na to ali je nato ladja podvržena sistemu pavšalne obdavčitve ali ne. To znižanje registracijske takse se nanaša tako na hipoteke na prekomorske ladje, kot na ladje v notranji plovbi.

(33) V sedanjem belgijskem sistemu se pri vpisu hipoteke (dodatno k vrsti davčnih, zelo omejenih dajatev) zaračuna, na eni strani, plačo arhivarja hipotek do višine 0,052 %, in, na drugi strani, registracijsko takso 0,5 % na znesek hipoteke. Po mnenju belgijskih organov je ta zadnja taksa očitno bolj ali manj neprivlačna za registracijo ladij pod belgijsko zastavo. Po novem sistemu se je registracijska taksa pri vpisu hipoteke spremenila v splošno fiksno takso 25 eurov, kot je predvideno v členu 11(2) in (3), belgijskega zakonika o registracijskih, hipotekarnih in sodnih taksah.

(34) Prenos hipoteke na ladjo ali čoln, ki sledi ukinitvi proti plačilu dolga, prenosu pogodbenih pravic, ali vsakemu drugemu sporazumu proti plačilu, je tudi podvržen registracijski taksi 0,5 %, v skladu s členom 92/2 (13) omenjenega zakonika. Po členu 93 istega zakonika je ta registracijska taksa poravnana iz zneska vsot, ki jih jamči hipoteka, z izjemo obresti ali zamud pri plačilih v treh letih, ki jih jamči člen 87 hipotekarnega zakona z dne 16. decembra 1951.

2.2.5. Sistem pavšalne obdavčitve na osnovi tonaže, ki se uporablja za upravljavce ladij za račun tretjih (14)

(35) Po členu 124 zakona o dolgoročnem programu upravljavci ladij v imenu tretjih oseb prav tako koristijo ugodnosti sistema pavšalnega obdavčenja, vendar po lestvici, ki je desetkrat bolj ugodna od lestvice, ki jo predvideva sistem, ki velja za pomorske družbe, saj se uporabljajo enake stopnje za ladje v upravljanju, ne po skupini 100 NT, ampak po skupini 1 000 NT: (v EUR na 1000 NT) do 1 000 neto ton 1,00 med 1 001 in 10 000 neto tonami 0,60 med 10 001 in 20 000 neto tonami 0,40 med 20 001 in 40 000 neto tonami 0,20 več kot 40 001 neto ton 0,05

(36) Dobiček iz tega sistema pa je vendarle pogojen s tem, da je najmanj 75 % ladij v upravljanju registriranih pod belgijsko zastavo.

(37) Upravljavci ladij v imenu tretjih oseb so v glavnem storitvene družbe, ki v imenu ladjarja ladje pripravljajo, jih opremljajo s potrebno opremo, ter zagotovijo posadko. Člen 115(4) zakona o dolgoročnem programu, opredeljuje upravljavca ladje v imenu tretjih oseb kot „davčni zavezanec, [ki] prevzema tehnično upravljanje in/ali opremljanje ladje v imenu tretjih oseb“. Ti upravljavci v imenu tretjih oseb niso prevozniška podjetja kot taka. Belgijski organi so v pismu z dne 5. decembra 2002 dejansko potrdili, da upravljanje ladij v imenu tretjih oseb predstavlja storitveno dejavnost v korist ladjarjev ter da upravljavci za račun tretjih ne prodajajo prevozniških storitev za blago ali potnike.

2.3. Ostala pomoč v korist pomorskega prometa

(38) Pomorski promet v Belgiji je prejemnik še naslednjih sistemov pomoči: — sistem oprostitve plačila prispevkov za socialno varnost za delodajalca ter določitev gornje meje plačila prispevkov za zaposlene (ki ga je Komisija odobrila z odločbama z dne 24. februarja 1998 (15) in 23. junija 1999 (16)), — sistem oprostitve vnaprejšnjega plačila na poslovni dohodek (ki ga je Komisija odobrila z odločbo z dne 27. junij 2000 (17)).

2.4. Opis razlogov za začetek postopka

(39) Komisija je s svojo odločbo z dne 19. marca 2003 odobrila ukrepe pomoči, ki jih predvideva zakon o dolgoročnem programu z izjemo sedmih posebnih točk zakona, v zvezi s katerimi je izrazila dvom glede njihove skladnosti s skupnim trgom. Štiri od teh sedmih točk zadevajo sistem pavšalne obdavčitve, tri pa zadevajo ostala določila pomoči, predvidene z omenjenim zakonom o dolgoročnem programu.

2.4.1. Sistem pavšalne obdavčitve v korist ladjarjev

2.4.1.1. Stopnje za ladje z več kot 40 000 tonami

(40) Tudi če smernice Skupnosti v principu omogočajo tako stopnjo, je Komisija preučila ali uvedba stopnje 0,05 eura po skupini 100 ton tja do 40 000 ton lahko privede do neskladja konkurence znotraj skupnosti, glede na to, da noben sistem pavšalnega obdavčenja, ki ga je Komisija pred tem odobrila, ni vseboval tako ugodnih stopenj za ladje, ki presegajo to tonažo.

(41) Naslednja tabela prikazuje dejanske stopnje sistemov pavšalne obdavčitve za določitev davčne osnove, ki je tudi sama podvržena stopnjam davka na dohodek pravnih oseb, ki jih je Komisija že odobrila. Tabela 1 Stopnje za določitev davčne osnove v sistemih pavšalne obdavčitve v nekaterih državah članicah Stopnja v eurih po skupini 100 ton v enem dnevu NL DE DK UK ES IE FI FR 0-1 000 NT 0,91 0,92 0,94 0,97 0,9 1 1,38 0,93 do 10 000 NT 0,67 0,69 0,67 0,73 0,7 0,75 1,03 0,71 do 25 000 NT 0,46 0,46 0,4 0,48 0,4 0,5 0,69 0,47 nad 25 000 NT 0,23 0,23 0,27 0,24 0,2 0,25 0,57 0,24 Vir: Komisija

(42) Tako je Komisija s pismom z dne 30. oktobra 2002 pozvala Belgijo, naj predloži vse podatke in dokazila, ki bodo lahko upravičili stopnjo 0,05 eura za ladje z več kot 40 000 tonami, glede na dejstvo, da se stopnje, ki jih je predhodno sprejela Komisija za novejše sisteme pavšalne obdavčitve v ostalih državah članicah, spreminjajo od 0,20 do 0,25 eura za največje tonaže.

(43) Belgijski organi so v pismu z dne 5. decembra 2002 predložili naslednje podatke, da bi upravičili uvedbo specifične stopnje nad 40 000 tonami. Glede na številke, ki so jih posredovali, bo skupno število ladij z več kot 40 000 neto tonami na svetu v novembru 2002 do1 257 enot od 28 155 enot svetovne flote. Tudi če ta tip ladij ne predstavlja več kot 4,5 % svetovne flote v številu enot, pa zato predstavlja 34,17 % teže svetovne flote (18).

(44) Samo 143 od teh ladij ali 0,5 % svetovne flote glede na število ladij in 3,5 % glede na zmogljivost, je registriranih v eni od držav članic, kakor prikazuje naslednja tabela, ki so jo predložili belgijski organi. Tabela 2 Število ladij z več kot 40 000 tonami v državah članicah Država Število ladij Pripombe Grčija 108 od grške flote, ki šteje 3 261 ladij, od katerih jih 2 476 (75 %), po podatkih Konference ZN o trgovini in razvoju, pluje pod tujo zastavo (36 ladij > 60 000NT od katerih 17 > 100 000 NT Španija 7 6 tankerjev < 48 933 NT + 1 tanker 60 120 NT Italija 6 2 tankerja po 45 740 NT + 4 ladje za razsuti tovor ali rudo < 47 584 NT + 1 ladja za razsuti tovor 56 579 NT VB 6 4 kontejnerske ladje < 48 880 NT + 1 tanker 41 316 NT + 1 tanker 105 889 NT Francija 4 1 ladja za razsuti tovor 56 709 NT + 2 tankerja < 100 000 NT + 1 tanker 108 708 NT Nemčija 4 4 kontejnerske ladje < 42 233 NT Nizozemska 4 2 kontejnerski ladji po 46 660 NT + 2 kontejnerski ladji po 48 880 NT Luksemburg 3 3 tankerje med 84 545 NT in 95 323 NT Portugalska 1 1 ladja za razsuti tovor 49 344 NT Vir: Belgijski organi

(45) Belgijski organi so mnenja, da te številke kažejo, da ostali sistemi pavšalnega obdavčenja ne upoštevajo v zadostni meri velikih ladij, čeprav imajo, po potrebi, degresivno stopnjo glede na tonažo ladij. Zlasti tankerji (53 % ladij z več kot 40 000 tonami) in ladje za prevoz razsutega tovora (41,7 % ladij z več kot 40 000 tonami) zasedajo pomembno mesto v floti belgijskih ladjarjev. V podporo tem podatkom belgijski organi zatrjujejo, da bi brez uvedbe privlačne stopnje nad 40 000 tonami, največje ladje v belgijski lasti ostale pod ugodnejšo zastavo.

(46) Komisija je v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 kljub temu izrazila bojazen, da uvedba tako nizke stopnje določenih ne-belgijskih ladjarjev ne spodbuja k prepisu ladij iz nekega drugega registra Skupnosti v belgijski register. Komisija je pravzaprav mnenja, da obravnavana stopnja na tak način lahko v Skupnosti ustvari neskladje konkurence. Komisija je zato sprožila postopek preiskave proti uvedbi stopnje 0,05 eura po skupini 100 neto ton, ki se uporablja nad 40 000 tonami.

2.4.1.2. Spremljajoče dejavnosti brez neposredne povezave z dejavnostjo prevoza

(47) Do sedaj je Komisija zavračala, da bi sistemi pavšalnega obdavčenja na osnovi tonaže lahko pokrivali dejavnosti, ki niso v neposredni povezavi s pomorskim prometom. Vendar pa so belgijski organi v pismu z dne 5. decembra 2002 navedli spisek izbranih dejavnosti, med katerimi so nekatere pri Komisiji zbujale precejšen dvom v zvezi z njihovo neposredno povezavo s prometno dejavnostjo, na primer: — spremljajoče in začasne dejavnosti, ki jih družba izvaja, da bi v polni meri izrabila osebje in sredstva, določene za glavno dejavnost družbe do take mere, da so te dejavnosti v primerjavi z glavno dejavnostjo minimalne, — prodaja proizvodov, ki niso namenjeni za porabo na ladji, kot so luksuzni izdelki ter storitve brez neposredne povezave s pomorskim prometom, kot so stave, namizne igre in igralnice, ter izleti za potnike, — oglaševanje in trženje, — prihodki od kratkoročnega investiranja obratnega kapitala; vendar pa so prihodki fiksnih finančnih sredstev izključeni; — dejavnost ladijskega posredništva za račun svojih lastnih ladij, — odtujitev obratnih sredstev, kot so nepremičnine, ki služijo za upravljanje, ter obratna sredstva, ki se uporabljajo za nakladanje in razkladanje ladij v obratovanju.

(48) Komisija je mnenja, da take postranske dejavnosti niso neposredno povezane s pomorskim prometom ter neposredno ne prispevajo k prometnim storitvam.

(49) V tem obravnavanem primeru je Komisija v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 izrazila dvom o skladnosti pokrivanja zgoraj omenjenih dejavnosti z sistemom pavšalnega obdavčenja s skupnim trgom.

2.4.1.3. Odbitek od izgub pavšalnega davka, ki jo utrpijo ostali oddelki, ki niso predmet sistema pavšalnega obdavčenja

(50) Po podatkih, ki so Komisiji trenutno na voljo, sistemi pavšalnega obdavčenja, ki jih je Komisija odobrila v ostalih državah članicah, niso uvedli mehanizmov, ki bi bili podobni mehanizmu, predvidenem v členu 120(1) zakona o dolgoročnem programu (19). Člen 120(1) za družbe, ki istočasno izvajajo dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje, kot dejavnosti, ki pogojev ne izpolnjujejo, predvideva možnost, da od davka, določenega pavšalno na osnovi tonaže, odbijejo izgube ostalih njenih oddelkov v taki meri, da se te izgube ne bi mogle prenašati v odbitek dobičkov od katerega od njenih ostalih oddelkov v obravnavanem obračunskem obdobju.

(51) Komisija je ocenila, da je bilo to pravilo v nasprotju s splošnim načelom nepropustnosti med primernimi in neprimernimi dejavnostmi za določitev obdavčenja, po katerem se že ravnajo v ostalih, že odobrenih sistemih pavšalnega obdavčenja.

(52) Komisija je zato izrazila svoje pomisleke o ugodnosti, ki bi bila na tak način odobrena pomorskim družbam, podvrženim belgijskemu davku, ter zaprosila za mnenja ostalih držav članic in vsake druge zainteresirane stranke o morebitnih posledicah tega določila na področju konkurence. To je tudi razlog, da je Komisija določila iz člena 120(1) zakona o dolgoročnem programu predložila v uradni postopek preiskave.

2.4.1.4. Odbitki za novejše ladje

(53) Nobeden od sistemov pavšalnega obdavčenja, ki jih je Komisija predhodno odobrila, pri določitvi davčne osnove ne predvideva odbitka v zvezi s starostjo ladje.

(54) Komisija je v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 preučila ali je bila ta dodatna ugodnost resnično spodbudna za pospeševanje vpisovanja najnovejših ladij pod belgijsko zastavo, saj le-te v na splošno izpolnjujejo več pogojev v pogledu varnosti, ki so predpisani pod belgijsko zastavo, kot jih izpolnjujejo starejše ladje. Komisija ugotavlja, da je dejansko bolj verjetno, da so starejše ladje registrirane pod ugodnejšo zastavo. Sicer pa bi to določilo za ladje v starosti manj kot 10 let privedlo do odločno nižjega pavšalnega obdavčenja od obdavčenj, ki bi jih te ladje nosile v ostalih državah članicah, ki so uvedle sistem pavšalnega obdavčenja, ki ga je odobrila Komisija.

(55) Zato je Komisija sprožila uradni postopek preiskave proti odbitkom, predvidenim v členu 119(2) zakona o dolgoročnem programu za ladje, mlajše od 10 let.

2.4.2. Ukrepi izven sistema pavšalne obdavčitve v korist ladjarjev

2.4.2.1. Pospešena amortizacija izven pomorskega prometa

(56) V nasprotju z zahtevami smernic Skupnosti sistem pospešene amortizacije ne predvideva povezave z dejavnostmi, ki izpolnjujejo pogoje. Zato je Komisija v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 izrazila dvom o skladnosti tega sistema amortizacije, kar zadeva njegovo uporabo za ostale ladje, ki niso namenjene za prekomorski promet, ter za tiste, ki izvajajo ustrezne dejavnosti.

2.4.2.2. Znižanje registracijske takse za vpis hipoteke na ladje

(57) Znižanje plačila registracijske takse za vpis hipoteke velja le za hipoteke, izstavljene na ladje, ki so sicer namenjene za pomorsko ali notranjo plovbo, z izjemo ladij, ki se nanašajo na druge vrste investiranja, kot so na primer nepremičnine. Komisija je v prvi analizi ocenila, da je ta odbitek videti selektiven takrat, ko zadeva le en del vrste sredstev, ki so lahko predmet hipoteke, ter, ko daje prednost, čeprav majhno, dejavnostim, za katere se ladje uporabljajo. Komisija je zato izrazila dvom ali je tak odbitek sestavni del državne pomoči ali le splošnega ukrepa.

(58) Če bi se izkazalo, da je ukrep pomoč v smislu Pogodbe, bi Komisija močno dvomila o njegovi skladnosti s skupnim trgom, glede na to, da bi ta ukrep nudil pomoč ne le vsem pomorskim dejavnostim, vključno s tistimi, ki ne spadajo v pomorski promet, ampak prav tako dejavnostim, ki se nanašajo na notranjo plovbo, ki niso podvržene prej omenjenim smernicam Skupnosti, ampak Uredbi Sveta (EGS) št. 1107/70 z dne 4. junija 1970 o dodelitvi pomoči za železniški in cestni promet ter promet po celinskih plovnih poteh (20). Slednja ne dopušča te vrste pomoči.

(59) Zaradi tega je Komisija v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 izrazila dvom glede skladnosti odbitka registracijske takse v korist ostalih ladij, ki niso namenjene dejavnostim pomorskega prometa.

2.4.2.3. Sistem pavšalnega obdavčenja za upravljavce ladij v imenu tretjih oseb

(60) Prvič, v zvezi s sistemom, ki se uporablja za upravljavce v imenu tretjih oseb, je Komisija v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 ugotovila, da se njihove dejavnosti, vsaj kar zadeva organizacijo njihovega poslovanja v Belgiji, ne morejo poistovetiti z dejavnostjo pomorskega prometa. Smernice Skupnosti (21) tako veljajo samo za podjetja pomorskega prometa. Zdi se, da bi bila Belgija prva država članica, ki bi želela uporabljati sistem pavšalnega obdavčenja pri podizvajalcih podjetij pomorskega prometa.

(61) Drugič, Komisija je ugotovila, da bi lahko bila ista ladja istočasno upravičena do sistema pavšalnega obdavčenja za svojega ladjarja in za svojega upravljavca, ker je slednji koristnik, kar je potrebno opozoriti, desetkrat nižjih stopenj od stopenj, ki se uporabljajo za določitev pavšala davčne osnove pri ladjarju.

(62) Tretjič, Belgija ni predložila podatkov, ki bi lahko pokazali, da bi sistem, ki velja za upravljavce v imenu tretjih oseb, omogočal podporo konkurenčnosti flote pod zastavo Skupnosti. Zlasti ni bilo prikazano, da bi ta sistem neposredno podpiral belgijske ladjarje z znižanjem cen storitev, ki jih upravljavci izvajajo v imenu slednjih.

(63) Četrtič, tudi če se bo upravljavec nahajal v Belgiji in bodo zato storitve, ki jih opravlja, izvedene na belgijskem ozemlju, ni zanesljivo, da bodo vse dejavnosti na kopnem, ki se nanašajo na upravljanje ladij, v celoti opravljene na ozemlju Skupnosti. Dejansko bi se lahko del storitev, kot na primer poslovno in strateško vodenje, ki jih ne izvajajo upravljavci v imenu tretjih oseb, opravljali v tretji državi.

(64) Petič, Belgija pred začetkom postopka ni dostavila ekonomskih dokazov, ki bi upravičili, da je davčna osnova za upravljavce ladij v imenu tretjih oseb desetkrat manjša od osnove, ki se uporablja za ladjarje.

(65) Na koncu se je Komisija spraševala, ali upravljavci v imenu tretjih oseb delajo izključno za belgijske ladjarje ali za ladjarje Skupnosti. Kajti predlagani sistem zahteva samo to, da so tri četrtine ladij v upravljanju vpisane v belgijskem ladijskem registru. Če imajo upravljavci možnost ponuditi svoje storitve ladjarjem, ki niso davčni zavezanci v Skupnosti v mejah četrtine njihove flote v upravljanju, potem bi obstajalo tveganje, da bo gospodarska korist dodeljena prevoznikom pomorskega prometa izven Skupnosti.

(66) Zaradi vseh teh razlogov je Komisija v svoji odločbi 19. marca 2003 podvomila o skladnosti sistema, ki se uporablja za upravljavce ladij v imenu tretje osebe (22).

3. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

3.1. Pripombe Kraljeve zveze belgijskih ladjarjev

(67) Union Royale des Armateurs Belges (Kraljeva zveza), neprofitna zveza, ki združuje belgijske ladjarje, je s pismom 26. avgusta 2003 Komisiji posredovala svoje pripombe na vse točke, ki so v uradnem postopku preiskave.

(68) Na začetku je Kraljeva zveza poudarila, da ima nizka stopnja, ki se uporablja za skupino nad 40 000 tonami, namen spodbuditi povratek ladij, ki presegajo to tonažo, pod zastavo Skupnosti ter opomnila, da te ladje v številkah predstavljajo samo 4,5 % svetovne flote (1 257 enot na skupno število svetovne lestvice 28 155 enot), vendar je to 34,17 % svetovne prevozne kapacitete (253 430 610 od 741 600 000 ton nosilnosti).

(69) V zvezi z znižanjem za nove ladje (50 % za ladje v starosti manj kot 5 let in 25 % za ladje v starosti med 5 in 10 let), Kraljeva zveza poudarja, da je cilj predvsem podpora mladim flotam, ki jih sestavljajo bolj zanesljive in bolj okolju prijazne ladje. Zveza ugotavlja, da ta znižanja prav tako lahko prispevajo k ohranitvi kakovostnih delovnih mest in k vzdrževanju kakovosti v pomorskem sektorju ter na kopnem, kot tudi k ohranjanju znanja o pomorstvu v Evropi.

(70) V zvezi z možnostjo, ki jo imajo pomorske družbe, da od pavšalnega davka lahko odbijejo izgube iz svojih ostalih oddelkov, se Kraljeva zveza strinja, da bi prepoved te možnosti med belgijskimi družbami pripeljala do diskriminacije, če upoštevamo, da družbe, ki nimajo pomorskih oddelkov, lahko kompenzirajo letne izgube, ki so se pojavile v določenih oddelkih, z dobički ostalih oddelkov, medtem ko od dobička, določenega po tonaži, teh izgub ni mogoče odbiti.

(71) Na seznamu spremljajočih dejavnosti, v zvezi s katerimi je Komisija izrazila dvom, je Kraljeva zveza pripomnila, da je belgijska vlada dobila pobudo iz pripomb Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj in iz sistemov s stopnjami po tonaži, ki veljajo na Nizozemskem in v Združenem kraljestvu. Zveza še posebej poudarja, da so dejavnosti ladijskega posredništva za račun lastnih ladij popolnoma skladne s smernicami Skupnosti.

(72) V zvezi s sistemom pospešene amortizacije Kraljeva zveza ugotavlja, da so prav oni zaprosili belgijsko vlado za uradno potrditev davčnega sistema, ki je po njihovem mnenju obstajal že pred vstopom Pogodbe v veljavo, s ciljem, da bi ojačili njegovo pravno varnost.

(73) V zvezi z znižanjem registracijske takse pri vpisu hipoteke na ladje, ki niso namenjene za dejavnosti pomorskega prometa, je Kraljeva zveza dala pripombo, da ta taksa v večini od ostalih držav članic ne obstaja. Menijo, da bi v primeru, če to znižanje ne bi bilo sprejeto, belgijski lastniki ladij prišli v neugoden konkurenčni položaj. V ostalem pa Kraljeva zveza ugotavlja, da bo ukrep prispeval k izboljšanju konkurenčnosti v sektorju rečne plovbe.

(74) V zvezi z dejavnostjo upravljanja ladij za račun tretjih Kraljeva zveza ugotavlja, da predlagan sistem zahteva, da je najmanj 75 % ladij v upravljanju pod belgijsko zastavo. Prav tako opaža, da je normalno, da imajo upravljavci pravico do pavšalnega obdavčenja, ki se razlikuje od obdavčenja, ki se uporablja za ladjarje, ker upravljavci ne opravljajo enakega poklica in ne nosijo enakih tveganj, kot ladjarji.

3.2. Pripombe Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe

(75) Združenje nemških luških podjetij (Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe) je Komisiji posredovalo svoje pripombe s pismom dne 3. julija 2003. Meni, da pomoči pomorskemu prometu v sektorju vleke ne smejo voditi v neskladje konkurence znotraj Skupnosti. Poudarja, da je konkurenčnost različnih luških mest v Evropi v znatni meri odvisna od stroškov vleke. Združenje ugotavlja, da je razvoj konkurence med podjetji za vleko v istem pristanišču ter med pristanišči dobrodošlo, ker prispeva h konkurenčnosti različnih pristaniških mest. Čeprav dobrodošla, pa mora ta konkurenca potekati v podobnih konkurenčnih pogojih.

(76) Združenje obžaluje, da se sistem pavšalnega obdavčenja uporablja tudi za belgijska vlečna podjetja. Na splošno je menja, da sistemi olajšav dajatev na plače v korist podjetij za vleko niso v skladu s smernicami Skupnosti. Na koncu Združenje zahteva, naj se vsi sistemi pomoči v korist sektorja vleke proglasijo za neskladne s skupnim trgom.

3.3. Pripombe Handelskammer Hamburg

(77) Trgovinska zbornica iz Hamburga (Handelskammer Hamburg) je v pismu z dne 18. julija 2003 Komisiji predložila svoje pripombe v vlogi predstavnice celotnega gospodarstva Hamburga in njegovih podjetij.

(78) Trgovinska zbornica se boji, da belgijski sistem pavšalnega obdavčenja na osnovi tonaže škodi konkurenci ne le med podjetji za vleko, ampak prav tako med pristanišči Severne Evrope. Meni, da smernice Skupnosti ne smejo veljati za dejavnosti plovbe na notranjih vodah, znotraj, ter v okolici pomorskih pristanišč. Zaradi tega zahteva, naj se uradni postopek preiskave razširi na uporabo sistema v sektorju vleke.

3.4. Pripombe podjetja Bugsier

(79) Podjetje Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellsschaft mbH je Komisiji s pismom z dne 2. junija 2003 posredovalo pripombe v vlogi zainteresirane stranke z zahtevo, naj le-ta upošteva vso pošto, ki so ji jo posredovali med 2000 in 2003. Meni, da pogoji, ki jih predvideva zakon o dolgoročnem programu za vleko, zlasti s kriterijem „na morju z dovoljenjem za plovbo“, znotraj Skupnosti, ne zadoščajo za preprečevanje nelojalne konkurence v sektorju pristaniške vleke, ter od Komisije zahteva razširitev uradnega postopka preiskave tudi na ta vidik zakona o dolgoročnem programu.

4. PRIPOMBE BELGIJE

(80) Komisija je ob upoštevanju člena 6(2) uredbe (ES) št. 659/1999 belgijskim organom poslala v presojo naslednje dokumente: — pripombe Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe s pismom z dne 7. avgusta 2003, — pripombe Handelskammer Hamburg s pismom z dne 7. avgusta 2003, — pripombe podjetja Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellschaft mbH s pismom z dne 7. avgusta 2003, — pripombe Union Royale des Armateurs Belges s pismom z dne 17. septembra 2003.

(81) Komisija od belgijskih organov ni prejela pripomb na posredovana stališča.

(82) Belgijski organi so Komisiji s pismom 7. maja 2003 posredovali svoje pripombe na Odločbo Komisije z dne 19. marca 2003 o začetku uradnega postopka preiskave proti določenim vidikom davčnih ukrepov, predvidenih v korist pomorskega prometa.

4.1. Sistem pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev

4.1.1. Nizka stopnja nad 40 000 tonami za sistem pavšalne obdavčitve (23)

(83) V svoji odločbi z dne 19. marca 2003 je Komisija preučevala, ali lahko stopnja 0,05 eura po skupini 100 ton nad 40 000 tonami privede do neskladja konkurence znotraj Skupnosti, tudi če smernice Skupnosti o pomoči pomorskega prometa (24) ne prepovedo njene uvedbe. Kajti noben sistem pavšalnega obdavčenja, ki ga je Komisija predhodno odobrila, ni predvidel tako ugodnih ukrepov za ladje z več kot 40 000 tonami. V ostalem pa se je Komisija trudila ohraniti stopnje obdavčenja različnih predhodno odobrenih sistemov v več ali manj zmanjšanih razponih, kot to kaže tabela 1, s ciljem, da bi zagotovila visoko stopnjo približevanja različnih sistemov obdavčenja v Skupnosti.

(84) Belgija poudarja, da ta stopnja sama po sebi ni v nasprotju s smernicami Skupnosti. V ostalem pa belgijski organi navajajo, da cilj tega ukrepa ni vzpostavitev neskladja konkurence znotraj Skupnosti, ampak spodbujanje povratka ladij z ocenjeno tonažo nad 40 000 tonami, pod belgijsko zastavo in nadzor.

(85) Belgijski organi opozarjajo, da ladje z več kot 40 000 tonami ne predstavljajo samo 4,5 % svetovne flote ali 1 257 enot. Od teh je samo 143 ladij registriranih v Skupnosti, kar je 11,38 %. Večina teh ladij (108 ladij ali 75,52 % „evropske“ flote z več kot 40 000 tonami) je registriranih v Grčiji. Upoštevajoč omejeno število obravnavanih ladij, belgijski organi domnevajo, da ostale države članice do sedaj niso uvedle posebnih ukrepov za ta tip ladij.

(86) Kljub temu pa je Belgija želela pritegniti pod svojo zastavo ladje z večjo zmogljivostjo z dodelitvijo stopnje, prilagojene, med ostalim, njihovim posebnim značilnostim. Belgijski organi ugotavljajo, da davčno breme, tudi po uvedbi sistema pavšalnega obdavčenja, kot ga predvideva Belgija, predstavlja še 2, bolj natančno 2,5 kratni znesek davkov, zbranih v tretjih državah z ugodnejšo zastavo, ali v državah, kot sta Malta in Ciper. Za ti dve državi belgijski organi trdijo, da je k neskladju konkurence bolj prispevala priključitev teh držav k Evropski uniji, kot pa uvedba specifične stopnje, prilagojene za ladje z veliko tonažo, v Belgiji.

(87) Po mnenju belgijskih organov dejstvo, da ostale države članice niso pokazale posebnega zanimanja za ladje z veliko zmogljivostjo, verjetno zato, ker jih imajo malo ali sploh nimajo takih ladij, ne bi smelo ovirati Belgije pri vodenju drugačne politike na tem področju.

(88) Na koncu se belgijski organi sklicujejo na smernice Skupnosti, ki v oddelku 3.1(2), predvidevajo, da „bi bila najboljša rešitev ustvariti take pogoje, ki bi ladjarjem omogočali, da se učinkovito soočijo s konkurenco bolj ugodnih zastav“.

4.1.2. Pokritje dobičkov določenih dejavnosti z sistemom pavšalnega obdavčenja brez neposredne povezave s prometno dejavnostjo.

(89) Pri sestavi seznama izbranih dejavnosti, ki so povzete v odgovoru, ki ga je Komisiji dne 5. decembra 2002 poslala Belgija, se je Belgija sklicevala na: — pripombe Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj na model davčnega sporazuma, ki zadeva prihodek in premoženje: zlasti razlago, ki zadeva člen 8: „pomorska in zračna plovba“, — sisteme davka na tonažo, ki sta ga uvedli Nizozemska in Združeno kraljestvo, ki jih je Komisija potrdila z odločbama z dne 20. marca 1996 in 2. avgusta 2000.

(90) Ker je bil seznam izbranih aktivnosti narejen po zgledu določenih obstoječih sistemov, so belgijski organi ocenili, da jih bo morala Komisija obravnavati na enak način, kot jih je obravnavala v ostalih državah članicah.

(91) Bolj natančno, belgijski organi navajajo, da je bilo besedilo, uporabljeno za spremljajoče in začasne dejavnosti, ki jih družba prevzema, da bi v polni meri izrabila tako osebje kot sredstva, dodeljena za glavno dejavnost družbe, v kolikor so te dejavnosti minimalne v primerjavi s to glavno dejavnostjo, sestavljeno po zgledu sistema pavšalne obdavčitve na osnovi tonaže v Združenem kraljestvu (25).

(92) V zvezi s prodajo proizvodov, ki niso namenjeni za porabo na krovu, kot na primer luksuzni izdelki ter storitve brez neposredne povezave s pomorskim prometom, kot so stave, namizne igre, igralnice in izleti za potnike, belgijski organi trdijo, da je bil opis ukrepa prav tako narejen po zgledu sistema pavšalne obdavčitve na osnovi tonaže v Združenem kraljestvu.

(93) V zvezi z oglaševanjem in trženjem belgijski organi poudarjajo, da točki 7 in 8 pripomb, ki se nanašajo na model davčnega sporazuma Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, uvrščata oglaševanje in trgovsko propagando med dopolnilne dejavnosti, vezane na neposredno obratovanje ladij (26).

(94) V zvezi s prihodki od kratkoročnih investicij obratnega kapitala, dejavnosti „ladijskega posredništva“ (27) za račun lastnih ladij ter odtujitev obratnih sredstev, kot na primer nepremičnine, ki služi za upravljanje in obratna sredstva, ki se uporabljajo za nakladanje in razkladanje ladij v obratovanju, so se belgijski organi oprli na navedbo razlogov (28) pri uvedbi nizozemskega sistema pavšalnega obdavčenja na osnovi tonaže (29).

4.1.3. Določila, ki omogočajo odbitek izgub iz ostalih oddelkov, ki ne bi mogle biti odbite od dobičkov katerega koli oddelka družbe, od pavšalno določenega davka na osnovi tonaže

(95) Belgijsko davčno pravo na področju davka na dohodek pravnih oseb predvideva, da so podjetja obdavčena na skupen znesek dobičkov. To vključuje kompenzacijo dobičkov in izgub v istem davčnem obdobju med vsemi oddelki in/ali podjetji družbe.

(96) Belgijski organi opominjajo, da pavšalni sistem ne opredeljuje pavšalnega davka na osnovi tonaže, ampak obdavčljive dobičke, ki izhajajo iz pomorske plovbe.

(97) Sicer pa belgijski organi ocenjujejo, da bi položaj, ki ga je sprejela Komisija, privedel do diskriminacije med belgijskimi podjetji, glede nato, da družbe, ki nimajo pomorskega oddelka, lahko letne izgube, ki so nastale v določenih oddelkih, kompenzirajo z dobički v ostalih oddelkih, medtem ko od dobička, določenega po tonaži, teh izgub ni možno odbiti.

4.1.4. Znižanje 50 % za ladje v starosti manj kot 5 let in 25 % za ladje v starosti med 5 in 10 let

(98) Belgijski organi poudarjajo, da smernice Skupnosti ne predpisujejo nobenega pravila v zvezi z veljavnimi stopnjami, ki jih države članice lahko uvedejo v sistem pavšalnega obdavčenja, niti o možnosti uvedbe spodbud za nove ladje. Dejstvo, da ostali predhodno odobreni sistemi ne predvidevajo takega znižanja, po mnenju belgijskih organov Belgije ne more ovirati pri uvedbi takih spodbud.

(99) Komisija v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 navaja, da že iz izkušenj ve, da najstarejše ladje bolj težijo k vpisu pod bolj ugodno zastavo. Belgijski organi zatrjujejo, da so ti argumenti v nasprotju z realnostjo in brez osnove, sklicujoč se na izvleček poročila „Review of Maritime Transport“, iz leta 2002 (30), ki so ga priložili k pismu z dne 7. maja 2003.

4.2. Davčni ukrepi izven sistema pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev

4.2.1. Sistem pospešene amortizacije

(100) Po mnenju belgijskih organov je bil sistem pospešene amortizacije uveden v letu 1951 in je že doživel več sprememb, zadnjo v letu 1996. Ta sistem torej izvira iz obdobja pred podpisom Pogodbe. Skozi zakon o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002 je bil prenesen v zakonodajno besedilo, s ciljem, da se mu zagotovi večjo pravno varnost.

(101) Belgijski organi so Komisiji predložili zanesljive dokaze o tem, da je sistem obstajal preden začetkom veljave Pogodbe 1. januarja 1958. Dejansko so belgijski organi v prilogi svojega pisma z dne 7. maja 2003 predložili interna navodila Ministrstva za finance, z datumom 24. avgust 1951, ki opredeljujejo načine uporabe specifičnega načina amortizacije za ladje, kot tudi pismo Ministrstva za finance splošnemu sindikatu ladjarjev, z datumom 13. januar 1967, ki navaja, da je bil omenjeni sistem še vedno v uporabi.

4.2.2. Znižanje plačila registracijske takse za hipoteke na ladje, ki se ne uporabljajo v pomorskem prometu

(102) Na splošno se davčne spodbude lahko sprejmejo le če so omejene na dejavnosti pomorskega prometa. Belgijski organi so mnenja, da bi bilo znižanje registracijskih taks za ladje v pomorskemu prometu v skladu z oddelkom 3.1 smernic Skupnosti, če bi se omenjen ukrep le izkazal za pomoč v smislu Pogodbe.

(103) Belgijski organi so navedli, da je bila uvedba tega ukrepa v glavnem motivirana z odsotnostjo podobnih taks za registracijo hipotek na ladje na Nizozemskem in v Velikem vojvodstvu Luksemburg. Po njihovem mnenju bi odsotnost take takse v dveh državah, ki mejita na Belgijo, v zvezi s pogoji konkurenčnosti postavilo belgijsko floto v neugoden položaj.

4.2.3. Sistem, veljaven za upravljavce v imenu tretjih oseb (31)

(104) V odgovoru na pripombe Komisije v odločbi z dne 19. marca 2003, belgijski organi navajajo, sklicujoč se na navedbo razlogov v osnutku zakona o dolgoročnem programu, da je bil sistem pavšalnega obdavčenja uveden zaradi večje konkurenčnosti tehničnega upravljanja ladij in možnosti sestave razpoložljive posadke za ladje na osnovi pogodbe za upravljanje. Po njihovem mnenju za te dejavnosti obstaja obsežen trg, na katerem Belgija do tega časa zavzema izjemno majhen del.

(105) Kot menijo belgijski organi, smernice Skupnosti izrecno omenjajo premestitev spremljajočih dejavnosti (kot je na primer upravljanje ladij) v tretje države (točka 1.2, peti odstavek), kar se odraža v še večjih izgubah delovnih mest, tako na morju, kot na kopnem. Zakon o dolgoročnem programu predvideva, da bo najmanj 75 % ladij v upravljanju vpisanih v belgijski ladijski register. Belgijski organi pripominjajo, da za sistem pavšalnega obdavčenja v korist podjetij pomorskega prometa ne obstaja tak pogoj. Da bi lahko koristili ta sistem, upravljavcem ni potrebno opravljati druge dejavnosti razen upravljanja ladij.

(106) V ostalem belgijski organi priznavajo, da je lahko ista ladja pri določitvi pavšalnega davka upoštevana dvakrat: enkrat za ladjarja in enkrat za upravljavca. Ker gre tu za ločeni pravni osebi, ki opravljata različne dejavnosti, so belgijski organi mnenja, da je normalno, da morajo biti v tem primeru opredeljeni in obdavčeni različni prihodki. Po mnenju belgijskih organov je uporaba dveh različnih stopenj dejansko opravičljiva v luči naslednje ugotovitve: različne dejavnosti dovoljujejo različna povračila.

5. PRESOJA POMOČI

5.1. Obstoj pomoči v smislu Pogodbe ES

(107) Po členu 87(1) Pogodbe so pomoči, ki jih odobrava država, ali so odobrene iz državnih virov v kakršni koli obliki, ki škodijo konkurenci ali grozijo, da bodo škodovale konkurenci, z nudenjem prednosti določenim podjetjem ali določenim proizvodnjam, v neskladju s skupnim trgom, v kolikor vplivajo na menjave med državami članicami.

(108) Belgijski organi nameravajo s pavšalnim obdavčenjem na osnovi tonaže določenim podjetjem podeliti gospodarske ugodnosti s pomočjo državnih virov. Te subvencije predstavljajo grožnjo za ravnovesje konkurence, ter bodo lahko vplivale na menjavo med državami članicami. Zaradi predhodnih razlogov predstavljajo različni ukrepi v obravnavi, ki so bili v uradnem postopku preiskave, državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

(109) Sistem pospešene amortizacije za ladje, ki ponuja še bolj velikodušna pravila od pravil, ki jih predvidevajo členi 61 do 64 belgijskega davčnega zakonika o prihodkih 1992, je specifičen pri ukrepih, kjer se omejuje na omejeno kategorijo sredstev. Ukrep dejansko predstavlja državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

(110) Nadalje je potrebno preveriti, če registracijska taksa na dvig hipoteke na ladje in čolne predstavlja pomoč. Belgijski organi niso dostavili elementov za dokaz, da je ta registracijska taksa v Skupnosti predstavljala edinstven primer, ali, da ostale države članice niso razpolagale z enakovrednim davkom za vpis hipoteke na ladjo.

(111) Sicer pa Komisija ugotavlja, da se ta registracijska taksa plačuje za hipoteke na nepremičnine in obravnavani sistem ni omejen na ladje, ki se uporabljajo ali v pomorskem, ali notranjem prometu. Komisija ugotavlja, da je v sistemu registracije hipotek logično pobirati proporcionalne registracijske takse na znesek hipoteke, ne glede ne vrsto sredstev, na katera se omenjena hipoteka nanaša.

(112) Komisija je zaradi tega mnenja, da ukinitev ali močno znižanje te takse za samo en del sektorja zadevne dejavnosti predstavlja državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, glede na dejstvo, da sistem še vedno velja za preostale dejavnosti, ki jih zadeva register hipotek. Še več, ukrep zadeva eno samo kategorijo ladij, kategorije ostalih sredstev pa ne uživajo takega znižanja. Ta ukrep torej ne bi smel biti izenačen s splošnim ukrepom.

(113) Končno, sistem pavšalnega obdavčenja upravljavcev v imenu tretjih oseb je specifičen, prav tako kot ukrep v korist ladjarjev. Zato predstavlja pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

(114) Nadalje Komisija ugotavlja, da je bil značaj državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe preverjen v odločbi z dne 19. marca 2003. Belgijski organi sicer v posredovanih stališčih na omenjeno odločbo te presoje niso spodbijali.

(115) V splošnem Komisija meni, da so pomoči, ki so predložene v uradnem postopku preiskave sicer nezakonite, v kolikor ni več pravne ali administrativne ovire za njihovo izvajanje po razglasitvi kraljevega odloka z dne 7. maja 2003, tudi če ni dejanske podelitve gospodarskih koristi. Komisija obžaluje, da je Belgija začela z izvajanjem teh ukrepov brez njenega predhodnega soglasja.

5.2. Pravna podlaga

(116) Po členu 87(3)(c), je možno pomoči, ki so namenjene spodbujanju določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih sektorjev, razumeti kot skladne s skupnim trgom, v kolikor ne spreminjajo pogojev menjave na način, ki je v nasprotju s skupnim trgom. Komisija je v obravnavanem primeru mnenja, da je člen 87(3)(c) ustrezna pravna podlaga.

(117) Pomoči v korist pomorskega sektorja je še zlasti potrebno preučiti v luči smernic Skupnosti, ki govorijo o državnih pomočeh pomorskemu prometu. Te smernice Skupnosti določajo sisteme državnih pomoči, ki jih je možno uvesti v podporo sektorjev pomorskega prometa v Skupnosti pri doseganju splošnih ciljev, kot: — zaščita delovnih mest v Skupnosti (tako na morju kot na kopnem), — višja stopnja varnosti, — ohranitev pomorskega znanja v Skupnosti in razvoj pomorskih pristojnosti.

(118) Glede na to, da so bili ukrepi, ki so v uradnem postopku preiskave, že dani v izvajanje, se je potrebno opreti na besedilo, ki je veljalo na dan vstopa različnih ukrepov v veljavo. Komisija je torej pri vseh ukrepih v proučevanju pristopila k analizi skladnosti različnih predvidenih davčnih ukrepov na osnovi veljavnih smernic Skupnosti, namreč tistih, objavljenih 17. januarja 2004 (32), da bi ugotovila ali so različni predvideni davčni ukrepi združljivi. Če je tako, se nove smernice ne razlikujejo tako zelo od starih, kar zadeva ukrepe pomoči, ki se nanašajo na obdavčenost podjetij (33), razen pri upravljavcih ladij v imenu tretjih oseb. Ker bi ukrepi v preiskavi lahko zadevali tudi druge sektorje, ne le pomorski promet, se je Komisija sklicevala na besedila Skupnosti, ki so v veljavi za državne pomoči v teh sektorjih.

5.3. Analiza ukrepov sistema pavšalnega obdavčenja

(119) Uvodoma Komisija upošteva pripombe, ki so jih izrazile različne zainteresirane stranke glede potrebe po razširitvi uradnega postopka preiskave na uporabo davčnih ukrepov v sektorju čiščenja morskega dna. Komisija ugotavlja, da ta vidik zakona o dolgoročnem programu ne more biti predmet te odločbe, ker se odločba o sprožitvi uradnega postopka preiskave ne nanaša nanj. Naj spomnimo, da je Komisija v odločbi o začetku postopka ocenila, da pogoji, predvideni v zakonu o dolgoročnem programu, zadoščajo, da se iz dobička iz davčnih ugodnosti odstrani vsako dejavnost vleke, ki ne izhaja iz definicije pomorskega prometa. To oceno so ponovno dale v postopek različne zainteresirane stranke, čeprav z odločbo z dne 19. marca 2003 niso bile pozvane naj predložijo svoje pripombe na ta vidik zakona o dolgoročnem programu. Komisija namerava obravnavati ta vidik zakona o dolgoročnem programu v drugi odločbi, po bolj poglobljeni študiji učinkov zakona o dolgoročnem programu na sektor vleke v Belgiji.

(120) V luči pripomb, ki so jih dostavile različne zainteresirane stranke, ter stališč, ki so jih predložili belgijski organi, Komisija postopno proučuje sedem točk, za katere je 19. marca 2003 sprožila uradni postopek preiskave.

5.3.1. Stopnje za ladje z več kot 40 000 tonami

(121) Komisija na začetku ugotavlja, da so se belgijski organi obvezali, da stopnje 0,05 eura ne bodo uporabljali, dokler Komisija po izteku uradnega postopka preiskave ne bo presodila njene skladnosti s skupnim trgom. Ta ukrep torej ni šel v izvajanje.

(122) Komisija nato ugotavlja, da noben sistem pavšalnega obdavčenja na osnovi tonaže, ki ga je predhodno odobrila, ni predvidel specifičnega obravnavanja za ladje z zelo veliko zmogljivostjo ter, da smernice Skupnosti prepuščajo presojo o sprejemljivih stopnjah, ki zadevajo sistem pavšalnega obdavčenja. Sicer pa Komisija nima zadostnih izkušenj s temi sistemi, da bi vedela, če so bile stopnje dovolj privlačne, da bi ladjarje spodbudile, da bi ladje z veliko tonažo, kot so ladje, ki jih zadeva stopnja 0,05 eura, vrnili izpod zastave tretjih držav pod zastavo Skupnosti.

(123) Komisija meni, da projekt belgijskih organov, da za ladje, ki so že pod zastavo ene od držav članic, prav tako uporablja specialno takso 0,05 eura, ki velja za ladje z več kot 40 000 tonami, ni skladen s skupnim trgom. Cilj smernic je zlasti povečanje flote Skupnosti, ter na tak način ustvariti delovna mesta v Skupnosti, kot tudi zagotoviti, med ostalim, da bodo ladje na področju varnosti podrejene pravilom Skupnosti. Očitno je, da je ta cilj že izpolnjen, če je ladja že pod zastavo ene od držav članic.

(124) Sicer pa je potrebno preprečiti, da bi ladjarji vseeno poskušali izkoriščati stopnjo 0,05 eura, ko bodo svoje ladje vrnili izpod zastave neke druge države Skupnosti pod zastavo Belgije ter jih začasno, v prehodu, zadržali pod zastavo tretje države. Da bi zagotovila, da uvedba stopnje 0,05 eura ne bo za sabo potegnila selitve ladij iz države v državo znotraj Skupnosti, Komisija sodi, da je potrebno za ladje, ki prihajajo iz registrov tretjih držav, predpisati minimalno dobo 5 let, dobo, v kateri bo potrebno ladjo, ki se je vrnila pod belgijsko zastavo, zatem vpisati pod zastavo države izven Skupnosti. Tak pogoj bo dejansko omogočil, da bo dosežen cilj, ki je naveden v smernicah Skupnosti, ki skušajo doseči prehod ladij, registriranih pod zastavo tretje države in pod kontrolo ladjarjev Skupnosti, v pomorski register Skupnosti, brez tveganja, da bo to vplivalo na menjave znotraj Skupnosti.

(125) Tako Komisija meni, da je uvedba stopnje 0,05 eura po skupini 100 ton nad 40 000 tonami, kot jo predvideva člen 119(1) zakona o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002, skladna s skupnim trgom pod pogojem, da so ladje nove, ali pa so bile v zadnjih petih letih registrirane pod zastavo države izven Skupnosti. Če ta pogoj ni izpolnjen, Komisija meni, da ukrep ni v skladu s skupnim trgom. V kolikor ni teh zagotovil, dejansko obstaja veliko tveganje, da prej omenjena stopnja 0,05 eura povzroči motnje v konkurenci v menjavi znotraj Skupnosti.

5.3.2. Pokrivanje dobičkov določenih dejavnosti z sistemom pavšalne obdavčitve

(126) Komisija na začetku ugotavlja, da dejavnosti, ki so bile predmet uvedbe uradnega postopka preiskave, izhajajo iz seznama, ki so ga dostavili belgijski organi v njihovem odgovoru Komisiji z dne 5. decembra 2002. Kot so belgijski organi opozorili v svojem pismu z dne 7. maja 2003, se je Belgija pri sestavi tega indikativnega seznama zgledovala po modelu davčnega sporazuma Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, ki obravnava dohodek in premoženje omenjenih sistemov obdavčenja po tonaži, ki sta ga uvedli Nizozemska in Združeno kraljestvo.

(127) Komisija ugotavlja, da na seznamu dejavnosti, ki jih zadeva uvedba uradnega postopka preiskave, hkrati nastopajo dejavnosti, ki ustvarjajo dohodek, pri katerih je preverjanje izpolnjevanja pogojev umestno, kot tudi dejavnosti, ki ladjarjem ustvarjajo izključno le stroške, za katere pa se tako preverjanje ne zdi umestno. Te slednje dejavnosti so dejansko povezane s pomorskim prometom in je zato logično vključiti stroške, ki jih povzročajo, v knjigovodske parametre, ki služijo za izračun dobička, podvrženega pavšalnemu obdavčenju, med ostalim tudi za to, da se ti stroški ne bi uporabili v odbitku izračunanih dobičkov pri morebitnih dejavnostih, ki ne izpolnjujejo pogojev.

5.3.2.1. Spremljajoče in začasne dejavnosti

(128) Kar zadeva spremljajoče in začasne dejavnosti „ki jih družba izvaja, da bi v polni meri zaposlila osebje in sredstva, namenjena za njeno glavno dejavnost, in čeprav so te dejavnosti minimalne v primerjavi s to glavno funkcijo“, Komisija ugotavlja, da belgijski organi niso predstavili argumenta, ki bi dokazoval, da so bile take dejavnosti neobhodno potrebne ali resnično povezane z dejavnostmi pomorskega prometa. Prav tako niso natančno navedli, v katerih mejah in pod katerimi pogoji bi določene dejavnosti, ki po svoji naravi ne izpolnjujejo pogojev, lahko vstopile v sistem pavšalnega obdavčenja.

(129) Komisija je torej mnenja, da take dejavnosti, ki ne morejo vstopiti v eno od kategorij izbranih dejavnosti, predstavljajo dejavnosti, ki ne izpolnjujejo pogojev. Komisija spominja, da se je v svojih zadnjih odločbah stalno približevala neizbranim dejavnostim, da bi preprečila kakršnokoli zlorabo pri uporabi sistemov v korist pomorskega prometa.

(130) Komisija na koncu ocenjuje, da odsotnost omejitev in jasnih pravil pri izvajanju teh spremljajočih in začasnih dejavnosti lahko predstavlja pomemben možen vir zlorab prvotnega cilja sistema.

(131) Zaradi vseh prej navedenih razlogov Komisija ocenjuje, da pokrivanje teh dejavnosti z sistemom pavšalne obdavčitve ni skladno s skupnim trgom.

5.3.2.2. Prodaja proizvodov in storitev, ki niso namenjeni porabi na ladji

(132) Potrebno je preveriti, ali se prodaja proizvodov, ki niso namenjeni porabi na ladji, kot so na primer luksuzni izdelki, ali storitve brez neposredne povezave s pomorskim prometom, kot so stave, namizne igre in igralnice ter izleti za potnike, lahko štejejo kot dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje.

(133) V svojih predhodnih odločbah z namenom ohranjanja pravičnega konkurenčnega okolja znotraj Skupnosti v skladu s cilji smernic Skupnosti, se je Komisija stalno držala politike, da prodajaizdelkov ali storitev, ki niso neposredno povezani s pomorskim prometom potnikov, ne bi spadali pod sistem pavšalnega obdavčenja. Bila je mnenja, da prodaja luksuznih izdelkov in stave, namizne igre ter igralnice na krovu izbranih ladij niso mogli biti dejansko vezani na pomorski promet potnikov, ter, da te dejavnosti torej niso mogle biti primerne. Po tej logiki so bile take dejavnosti izrecno izključene iz irskega (34), finskega (35) in francoskega (36) sistema pavšalne obdavčitve.

(134) Komisija ocenjuje, da se belgijski organi ne morejo sklicevati na veljavna besedila, ki se nanašajo na davčni sistem neke države članice, v kolikor omenjena besedila niso bila uradno sporočena Komisiji, in niso bila omenjena v odločbi Komisije, s katerim je odobrila zadevni sistem. Z drugimi besedami, država članica se ne more sklicevati na nezakonite pomoči, bodisi domnevne ali resnične, v neki drugi državi članici, da bi podprla skladnost podobne pomoči na svojem ozemlju.

(135) Na temelju predhodnih ugotovitev Komisija ocenjuje, da pokrivanje prodaje proizvodov in storitev, ki niso namenjeni porabi na ladji, z sistemom pavšalnega obdavčenja, ni skladno s skupnim trgom.

5.3.2.3. Oglaševanje in trženje

(136) Potrebno je razlikovati, ali dejavnosti oglaševanja in trženja za ladjarja predstavljajo izdatek (storitev, ki jo izvaja tretja stranka), ali pa vir prihodkov (storitev, ki jo izvaja ladjar).

(137) V kolikor predstavljajo izdatke, povezane s pomorskim prometom (izdatki za oglaševanje in trženje za lastne dejavnosti pomorske družbe), morata biti oglaševanje in trženje uvrščena v področje pavšalnega sistema. Kajti dejavnosti oglaševanja in trženja v tem primeru predstavljajo izbrane dejavnosti, ker za pomorsko družbo ne ustvarjajo prihodkov.

(138) V kolikor so dejavnosti oglaševanja in trženja za pomorsko družbo vir prihodkov, je potrebno preveriti, ali so dejansko povezane z dejavnostjo pomorskega prometa. Komisija je na primer mnenja, upoštevajoč smernice Skupnosti, da samo dejavnosti, ki so neposredno vezane na pomorski promet, lahko izpolnjujejo pogoje sistemov pavšalnega obdavčenja, „dejavnosti, ki nimajo nič s pomorskim prometom“, pa jih ne morejo izpolnjevati. Prodaja oglaševalskega prostora na potniški ladji predstavlja normalno dejavnost podjetja, ki se ukvarja s pomorskim prometom. V takem primeru se vključitev te dejavnosti v sistem pavšalnega obdavčenja lahko šteje kot skladna s skupnim trgom. Nasprotno pa, v kolikor dejavnosti oglaševanja in trženja predstavljajo spremljajoče dejavnosti pomorske družbe, ki niso neposredno vezane na njene storitve pomorskega prometa, Komisija meni, da se jih ne more šteti za izbrane dejavnosti.

5.3.2.4. Prihodki kratkoročnega investiranja obratnih sredstev

(139) Na način, kot se to dogaja v vsakem podjetju, so dohodki, ki izhajajo iz kratkoročne naložbe obratnih sredstev v pomorski družbi, rezultat normalnega finančnega vodenja. Ti prihodki resnično lahko predstavljajo določeno pomembno vsoto za pomorska podjetja, za katera je značilno, da so njihove dejavnosti zelo odvisne od letnega časa.

(140) Naložba tekočih sredstev v kratkoročne denarne naložbe predstavlja normalno dejavnost, neposredno vezano na osnovno dejavnost pomorske družbe. Komisija ocenjuje, da so takšni prihodki, ki ustrezajo pogojem, ker odgovarjajo finančnim proizvodom normalnega tekočega proizvoda pomorske družbe glede opravljanja dejavnosti, ki ustrezajo pogojem. Če finančni proizvodi izhajajo iz izrednih tekočih sredstev pomorske družbe, ali pa, če gre za dolgoročne naložbe, ali, če gre celo za tekoča sredstva, ki izhajajo iz dejavnosti, ki ne ustrezajo pogojem, Komisija meni, da te dejavnosti ne morejo ustrezati pogojem sistema pavšalnega obdavčenja.

(141) Komisija zato meni, da je vključitev prihodkov od kratkoročnega investiranja obratnega kapitala skladna s skupnim trgom, ker ti prihodki odgovarjajo finančnim proizvodom normalnih tekočih sredstev pomorske družbe, ki izhajajo iz opravljanja dejavnosti, ki ustrezajo pogojem.

5.3.2.5. Dejavnost ladijskega posredništva za račun lastnih ladij

(142) Dejavnost ladijskega posredništva je iskanje nakladanja na določenem pristaniškem prostoru za račun ladjarja in zaščita njegovih interesov. Dejavnost ladijskega posredništva za lasten račun pomeni iskanje dodatnega nakladanja na določenem pristaniškem prostoru zaradi dopolnitve tovora na lastnih ladjah.

(143) Belgijski organi so dokazovali, da so za osnovo vzeli navedbo razlogov nizozemskega zakona, ki uvaja sistem pavšalnega obdavčenja na osnovi tonaže (37). Kakor je navedeno zgoraj, Komisija ne more upoštevati tega dokaza za prikaz dejavnosti, ki izpolnjuje pogoje.

(144) Vendar Komisija ugotavlja, da ta dejavnost pomorski družbi ne ustvarja dohodkov, v kolikor predstavlja normalno dejavnost za ladjarja, ki si prizadeva, da bi za svoje ladje našel kar največ nakladanja. Kajti dejansko ta dejavnost ne prinaša dodane vrednosti, ki ustvarja promet pri obstoječih strankah ladjarja, in ne more biti povod za specifično plačilo s strani novih strank, ki izvedejo dopolnilno nakladanje. Gre za normalno dejavnost ladjarja, ki skrbi za donosnost svojih sredstev.

(145) Zaradi zgoraj navedenih razlogov Komisija meni, da je vključitev dejavnosti ladijskega posredništva za lasten račun v sistem pavšalnega obdavčenja skladna s skupnim trgom.

5.3.2.6. Odtujitev obratnih sredstev

(146) Odtujitev obratnih sredstev, kot je oprema za obratovanje, ki se uporablja za lasten račun pri nakladanju in razkladanju ladij, se lahko šteje za dejavnost, ki je neposredno povezana s pomorskim prometom, v istem svojstvu kot povečane vrednosti ladij, ki so normalno vključene v področje sistema pavšalnega obdavčenja, v kolikor so po načelu časovnega sorazmerja ponovno investirane v sistemu pavšalnega obdavčenja.

(147) Nasprotno pa ne velja enako pri povečani vrednosti za pisarniško pohištvo, ki po naravi ni namenjeno pomorskemu prometu. Te vrste sredstev dejansko lahko uporabljajo na tak način vsi drugi tipi podjetij. Če se odtujitev ne nanaša na imetje, ki je po svoji naravi namenjeno za dejavnosti pomorskega prometa, povečane vrednosti te prodaje ne morejo biti vključene v sistem pavšalnega obdavčenja.

(148) Vključitev povečanih vrednosti, ki se nanašajo le na blago, ki je po naravi namenjeno za dejavnosti pomorskega prometa, je torej skladno s skupnim trgom.

5.3.2.7. Zaključki o izpolnjevanju pogojev različnih proučevanih dejavnosti

(149) V zaključku Komisija ugotavlja neskladje s skupnim trgom pri pokrivanju sistema pavšalnega obdavčenja naslednjih dejavnosti: — spremljajoče in začasne dejavnosti, — prodaja proizvodov, ki niso namenjeni porabi na ladji, kot so luksuzni izdelki in storitve, ki niso v neposredni povezavi s pomorskim prometom, kot so stave, namizne igre in igralnice, ter izleti za potnike, — prihodki od investiranja, v kolikor ne gre za povračila tekočih sredstev podjetja, — oglaševanje in trženje, v kolikor ne gre za prodajo oglaševalskega prostora na ladjah, ki izpolnjujejo pogoje, — dejavnost ladijskega posredništva za račun ladij tretjih, — odtujitev obratnih sredstev, razen če po svoji naravi niso namenjena za pomorski promet.

(150) Nasprotno pa Komisija ocenjuje, da je pokrivanje sistema pavšalnega obdavčenja spodaj naštetih dejavnosti skladno s skupnim trgom: — prihodki kratkoročnega investiranja obratnega kapitala, v kolikor gre za povračila iz tekočih sredstev podjetja, — oglaševanje in trženje, v kolikor gre za prodajo oglaševalskega prostora na ladji, ki ustreza pogojem, — dejavnost ladijskega posredništva za račun lastnih ladij, — odtujitev obratnih sredstev, ki so po svoji naravi namenjena pomorskemu prometu.

5.3.3. Odbitek izgub iz ostalih oddelkov od pavšalnega davka

(151) Komisija opozarja, da je v svojih predhodnih odločbah vztrajala pri uvedbi ukrepov, ki bi preprečevali zlorabe (imenovanih tudi „ring-fencing“ ukrepi), ki preprečujejo, da bi se dejavnosti, ki ne zadovoljujejo pogoje, lahko okoristile z ukrepi, ki so od začetka namenjeni pomorskemu prometu. Taki omejevalni ukrepi so bistvenega pomena pri preprečevanju, da bi zaščitni mehanizmi industrije Skupnosti na področju pomorskega prometa ne izgubili svoje verodostojnosti, in potemtakem njihove upravičenosti v pogledu zakonodaje Skupnosti, v kolikor so razširjeni na dejavnosti, ki niso izpostavljene pritiskom mednarodne konkurence, ki jih prenaša sektor pomorskega prometa.

(152) Zaradi tega Komisija meni, da je ohranjanje dobre knjigovodske nepropustnosti med izbranimi in neizbranimi dejavnostmi pri določanju njihove obdavčitve odločilnega pomena. To načelo je bilo preverjeno že v ostalih sistemih pavšalnega obdavčenja, ki jih je odobrila Komisija.

(153) Belgijski organi niso uspeli dokazati, da je odstranjevanje ograd med pomorskimi oddelki za izračun davčne olajšave nujno potrebno, tako za pomorski sektor, kot za ostale obravnavane sektorje.

(154) Sicer pa Komisija ne razume argumenta, ki ga je navedla Kraljeva zveza belgijskih ladjarjev, po katerem bodo podjetja, ki niso uvedla delitve, kaznovana (38). Kajti belgijski organi so se v svojem pismu z dne 5. septembra 2002 zavzeli za to, da bi družba, ki istočasno izvaja izbrane in neizbrane dejavnosti, vodila ločene račune. Taka ureditev za Komisijo predstavlja jamstvo, da se bo upoštevalo načelo knjigovodske nepropustnosti med izbranimi in neizbranimi dejavnostmi. Do primera, ki ga je navedlo Združeno kraljestvo, tako ne more priti.

(155) Ker ocenjuje, da je potrebno voditi strogo ločeno knjigovodstvo med izbranimi in neizbranimi dejavnostmi, Komisija meni, da so določila, ki so predvidena v členu 120(2) zakona o dolgoročnem programu, ki omogočajo, da se od pavšalno določenega davka odbijejo morebitne izgube iz ostalih, normalno obdavčenih oddelkov, neskladna s skupnim trgom.

5.3.4. Znižanje za ladje, stare manj kot 10 let

(156) Komisija ugotavlja, da so belgijski organi s ciljem pospeševanja bolj zanesljive in bolj okolju prijazne flote pripravljeni dati prednost mlajšim ladjam. Kljub temu ugotavlja, da nobeden od sistemom pavšalnega obdavčenja na osnovi tonaže, ki so jih uvedle ostale države članice in jih je Komisija odobrila, ne vsebuje specifičnih stopenj, ki bi se spreminjale v odnosu na starost zadevne ladje.

(157) Komisija nadalje ugotavlja, da sicer predvidene nominalne stopnje, ki jih je predvidela Belgija, omogočajo primerjavo ravni obdavčenosti z ostalimi sistemi, ki jih je Komisija odobrila v preteklosti v ostalih državah članicah, kar pa ne velja več v primeru uporabe znižanj za 25 % ali 50 % za novejše ladje. V kolikor bi bila uvedena ta znižanja, bi raven obdavčenja v Belgiji postal zelo privlačen v primerjavi z sistemi, ki so že uvedeni v ostalih državah članicah.

(158) V svojih predhodnih odločbah si je Komisija prizadevala, da je sisteme pavšalnega obdavčenja usmerjala kolikor je bilo mogoče bliže k skupnim karakteristikam in nivoju obdavčenja, kot to prikazuje tabela 1. Dejstvo, da smernice Skupnosti ne navajajo, ali je pozitivna diskriminacija v korist najnovejših ladij predvidena ali ne, Komisiji ne krati njenega področja presoje pri opredelitvi, kateri so ukrepi, ki lahko ustvarijo neskladje pri ukrepu, ki je skupnemu interesu škodljiv. Uvedba znižanj za ladje v starosti med 0 in 10 let po mnenju Komisije lahko poruši ravnotežje, ki je bilo do sedaj doseženo med državami članicami, ki so uvedle sistem pavšalne obdavčitve. Komisija zato meni, da je v skupnem interesu, da ne dovoli, da se določeni sistemi pavšalne obdavčitve preveč oddaljijo od karakteristik predhodno odobrenih sistemov, in zlasti, da ne daje prednosti novim ladjam.

(159) V ostalem Komisija meni, da ni potrebno predvideti dodatnih gospodarskih koristi za najnovejše ladje, ki bi prispevali k uspehu ciljev, ki jih določajo smernice Skupnosti.

(160) Upoštevajoč slednje, Komisija meni, da znižanja, ki jih predvideva člen 119(2) zakona o dolgoročnem programu, niso v skladu s skupnim trgom.

5.4. Analiza ukrepov, ki ne izhajajo iz sistema pavšalnega obdavčenja za pomorski promet

5.4.1. Sistem pospešene amortizacije za ladje, ki niso namenjene za pomorski promet

(161) Komisija na začetku opozarja na to, da ukrep predstavlja pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, ker krši člene 61 do 64 belgijskega zakonika o davku na dohodek 1992, ki urejajo pospešene amortizacije, ter ponuja bolj ugodna pravila amortizacije, kot jih predvidevajo navedeni členi.

(162) Komisija ugotavlja, da smernice Skupnosti ne prepovedujejo pospešene amortizacije v pomorskem prometu. Po drugi strani pa meni, da obravnavani sistem predstavlja obstoječ ukrep v smislu člena 1(b) Uredbe (ES) št. 659/1999.

(163) Kljub temu pa Komisija ugotavlja, da različna veljavna pravila Skupnosti v različnih sektorjih izven pomorskega prometa, ki bi jih znižanje registracijske takse lahko zadevalo, kot je ribolov (39) ali rečni promet (40), ne dovoljujejo podelitve take pomoči.

(164) Komisija meni, da odločba z dne 19. marca 2003, ki odpira uradni postopek preiskave, prav tako služi kot povabilo Belgiji, naj predloži svoja stališča v smislu člena 17(2) Uredbe (ES št. 659/1999.

(165) Upoštevajoč neopravičljive gospodarske koristi, ki jih ta sistem nudi ladjam, ki ne opravljajo izbranih dejavnosti, Komisija ocenjuje, da je potrebno Belgiji predlagati primerne ukrepe za ta obravnavani primer v smislu člena 18 Uredbe (ES) št. 659/1999. Komisija tako s to odločbo Belgiji predlaga naslednje primerne ukrepe: Belgija pred 30. junijem 2005 ukine podelitev specialnega izbirnega sistema, veljavnega za amortizacije, kot je predvideno v členu 121 zakona o dolgoročnem programu, za vse ladje, ki ne izvajajo izbranih dejavnosti. Belgija bo pred 31. decembrom 2004 Komisijo obvestila o svoji odločitvi, da se bo ravnala po omenjenih primernih ukrepih.

5.4.2. Znižanje plačila registracijskih taks za hipoteke na ladje, ki niso namenjene pomorskemu prometu

(166) Tako kot v primeru ukrepa, ki je bil v preiskavi, Komisija ugotavlja, da različna pravila Skupnosti, ki so v veljavi v različnih sektorjih izven pomorskega prometa, ki bi jih lahko zadevalo znižanje registracijske takse, kot na primer ribolov (41) ali rečni promet, ne dovoljujejo podelitve takih pomoči.

(167) Če se take pomoči za investiranje lahko sprejemajo v okviru smernic Skupnosti, kot je Komisija ugotovila v svoji odločbi z dne 19. marca 2003, se to ne nanaša na ladje, ki po svoji naravi niso namenjene za pomorski promet (vlačilci, plavajoči bagri, čolni za notranjo navigacijo, itd.). Komisija zato meni, da znižanje ali oprostitev plačila registracijskih taks za hipoteke na ladje, ki niso namenjene za pomorski promet, predstavlja državno pomoč, ki ni skladna s skupnim trgom.

5.4.3. Sistem pavšalnega obdavčenja v korist upravljavcev ladij v imenu tretjih oseb

(168) Komisija ugotavlja, da nobena od zainteresiranih strank, z izjemo Kraljeve zveze belgijskih ladjarjev, ni komentirala sistema v korist upravljavcev ladij, ki pa je bil kljub temu predmet uradnega postopka preiskave, uvedenega 19. marca 2003.

(169) Komisija si postavlja vprašanje, ali upravljavci v imenu tretjih oseb izvajajo dejavnost pomorskega prometa. Upravljanje ladij v imenu tretjih oseb, ki se v nekaterih državah imenuje tudi „ship-management“, je v Belgiji preskrba posadke za ladjo, ter po potrebi oskrba ladje s potrebno opremo za dejavnosti, predvidene v pomorskem prometu. Upravljavec v imenu tretjih oseb ponudi storitev ladjarju ali lastniku ladje: ne sklene nobene prometne pogodbe s podjetjem za nakladanje. Njegova dejavnost torej ne more biti obravnavana na isti način kot prometna storitev.

(170) Nove smernice Skupnosti o pomočeh za pomorski promet, objavljene 17. januarja 2004, predvidevajo, da bodo družbe za upravljanje ladij odslej koristile ugodnosti pomoči za ladje, katerim bodo zagotovile vodstvo posadke in celokupno tehnično vodstvo (42). Take družbe ne morejo izpolnjevati pogojev, razen če ne prevzamejo polne odgovornosti pri obratovanju ladje in vseh dolžnosti in odgovornosti, ki jih nalaga zakonik ISM (43). Komisija zato lahko odobrava le pomoči upravljavcem ladij, ki izpolnjujejo pogoje, ki jih postavljajo nove smernice Skupnosti.

(171) Kar zadeva raven obdavčitve upravljavcev ladij v imenu tretjih oseb, Komisija na osnovi nekaterih številk, ki so jih predložili belgijski organi, ugotavlja, da ima upravljavec pri enaki floti precej manjši promet po tonaži kot ladjar, prav zaradi stroškov kapitala, ki jih ima ladjar, upravljavec pa ne. Kot kaže primer, ki so da predložili belgijski organi, obstaja pri ladji tipa Very Large Crude Carrier (VLCC) med prometom upravljavca in prometom ladjarja razmerje od ena do sto. Ta isti primer dokazuje, da bi bil upravljavec v sistemu pavšalnega obdavčenja z enako stopnjo kot velja za ladjarja podvržen precej višjemu pavšalnemu davku, kot ga bi plačeval pod normalnim sistemom davka na prihodek pravnih oseb. V kolikor bi bila ta ugotovitev podprta z bolj poglobljeno študijo o razmerju med zadevnim prometom obeh obravnavanih poslovanj za enakovredne ladje, Komisija meni, da bi bilo dejansko logično, da upravljavci nosijo nižjo stopnjo obdavčenja kot to velja za ladjarje. Ker te študije ni, Komisija meni, da na osnovi podatkov, s katerimi razpolaga danes, na tej stopnji ne more sprejeti razmerja med ladjarji in upravljavci ladij od ena do deset v stopnjah obdavčenja na osnovi tonaže.

(172) Upoštevajoč predhodne ugotovitve in razpoložljive podatke, Komisija ocenjuje, da je sistem pavšalnega obdavčenja v korist upravljavcev ladij za račun tretjih, to je, obdavčenja, ki je postavljeno na osnovi tonaže flote pod upravljanjem, skladen s skupnim trgom, v kolikor so stopnje, ki se nanašajo na tonažo enake stopnjam, ki veljajo za podjetja pomorskega prometa ter, v kolikor obravnavani upravljavci istočasno zagotavljajo vodenje posadke kot tehnično upravljanje ladij v skladu z zahtevami smernic Skupnosti o pomočeh pomorskemu prometu, objavljenih 17. januarja 2004.

6. UGOTOVITVE

(173) Kar zadeva sistem pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev, kot ga je določil zakon o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002, Komisija meni: (a) uvedba stopnje 0,05 eura po skupini 100 ton nad 40 000 tonami (člen 119(1) zakona o dolgoročnem programu) je skladna s skupnim trgom pod pogojem, da so ladje, ki jih uredba zadeva, nove, ali pa so vsaj bile najmanj pet zadnjih letih registrirane pod zastavo izven Skupnosti; (b) pokritje prihodkov iz sledečih dejavnosti z sistemom pavšalnega obdavčenja (člen 115(2) zakona o dolgoročnem programu): — vzporedne in začasne dejavnosti, — prodaja proizvodov, ki niso namenjeni porabi na ladji, kot so luksuzni izdelki ter storitve brez neposredne povezave s pomorskim prometom, kot so stave, namizne igre in igralnice, ter izleti za potnike, — kratkoročno investiranje obratnih sredstev, v kolikor ne gre za prihodek tekočih gotovinskih virov podjetja, ki izhajajo iz izbranih dejavnosti (44), — oglaševanje in trženje, v kolikor ne gre za prodajo oglaševalskega prostora na krovu izbranih ladij, — dejavnost ladijskega posredništva za račun ladij tretjih strank, — odtujitev obratnih sredstev, v kolikor po njihovi naravi niso namenjeni pomorskemu prometu je skladno s skupnim trgom; (c) pokritje prihodkov iz sledečih dejavnosti z sistemom pavšalnega obdavčenja (člen 115(2) zakona o dolgoročnem programu): — kratkoročno investiranje obratnih sredstev, v kolikor ne gre za prihodek tekočih gotovinskih virov podjetja, ki izhajajo iz izbranih dejavnosti (45), — oglaševanje in trženje, v kolikor ne gre za prodajo oglaševalskega prostora na krovu izbranih ladij, — dejavnost ladijskega posredništva za račun lastnih ladij, — odtujitev obratnih sredstev, v kolikor po svoji naravi niso namenja pomorskemu prometu je skladno s skupnim trgom; (d) odbitek izgub iz drugih oddelkov od pavšalno določenega davka na osnovi tonaže, ki v zadevnem obračunskem letu niso mogle biti odbite od dobičkov katerega od ostalih oddelkov družbe (člen 120(1) zakona o dolgoročnem programu), je skladen s skupnim trgom; (e) znižane stopnje, ki se uporabljajo za izračun pavšalnega davka ladij, ki imajo manj kot 10 let (člen 119(2) zakona o dolgoročnem programu) so skladne s skupnim trgom.

(174) V zvezi z davčnimi ukrepi izven sistema pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev, Komisija meni, da so v neskladju s skupnim trgom: — določilo specialne amortizacije, predvidene v členu 121 zakona o dolgoročnem programu za vse ladje, ki ne izvajajo izbranih dejavnosti, — znižanja registracijske takse za hipoteke na ladje za ladje, ki niso namenjene pomorskemu prometu.

(175) Na osnovi podatkov, s katerimi razpolaga, Komisija ne more presoditi, ali je sistem pavšalnega obdavčenja v korist upravljavcev ladij za račun tretjih, kot ga predvideva člen 124 zakona o dolgoročnem programu, skladen s skupnim trgom. Ta presoja bi morebiti lahko prišla v pregled v bodoči odločbi Komisije na osnovi nove objave in popolnejših in primernejših podatkov.

(176) Nasprotno pa Komisija sodi, da je sistem pavšalne obdavčitve v korist upravljavcev ladij v imenu tretjih oseb skladen s skupnim trgom, pod pogojem, da so stopnje, ki se nanašajo na tonažo, enake stopnjam, ki veljajo za podjetja pomorskega prometa, ter, da zadevni upravljavci zagotavljajo istočasno vodenje posadke in tehnično upravljanje ladij, v skladu z zahtevami smernic Skupnosti, objavljenih 17. januarja 2004, ki se nanašajo na pomoči v pomorskem prometu.

(177) Ta odločba je izvršljiva takoj, vključno z morebitno izterjavo posameznih nezakonito dodeljenih pomoči, z možnostjo, da se te pomoči v določenih primerih izognejo kvalifikaciji državne pomoči, v kolikor ne izpolnjujejo vseh štirih kriterijev, navedenih v členu 87(1) Pogodbe, ali pa se štejejo za pomoči, ki so skladne s skupnim trgom na temelju lastnih značilnosti –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Davčni ukrepi, ki jih vsebuje belgijski zakon o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002, ki so bili predmet otvoritve uradnega postopka preiskave z Odločbo Komisije z dne 19. marca 2003, tvorijo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

Člen 2

Uvedba znižanja stopnje na 0,05 eura za 100 ton za skupine nad 40 000 tonami v sistem pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev, je skladna s skupnim trgom pod pogojem, da so ladje z več kot 40 000 tonami, ki jih zadeva uporaba znižane stopnje, nove, ali pa so bile pod zastavo tretjih držav registrirane pet let pred njihovim vstopom v sistem pavšalnega obdavčenja.

Člen 3

1. Prihodki iz naslednjih dejavnosti ne izpolnjujejo pogojev za sistem pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev:

(a) spremljajoče in začasne dejavnosti;

(b) prodaja proizvodov, ki niso namenjeni porabi na ladji, kot so luksuzni izdelki in storitve brez direktne povezave s pomorskim prometom, kot so stave, namizne igre in igralnice ter izleti za potnike;

(c) prihodki od kratkoročnega investiranja obratnih sredstev, v kolikor ne gre za plačila iz tekočih sredstev podjetja, ki izhajajo iz dejavnosti, ki ne izpolnjujejo pogojev;

(d) oglaševanje in trženje, v kolikor ne gre za prodajo oglaševalskega prostora na ladjah, ki izpolnjujejo pogoje;

(e) dejavnost ladijskega posredništva v imenu ladij tretjih oseb;

(f) odtujitev obratnih sredstev, v kolikor niso po svoji naravi namenjena za pomorski promet.

Njihova vključitev v sistem pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev je v neskladju s skupnim trgom.

2. Prihodki, ki izhajajo iz naslednjih dejavnosti, izpolnjujejo pogoje sistema pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev:

(a) prihodki od kratkoročnega investiranja obratnega kapitala, v kolikor gre za povračila iz tekočih sredstev podjetja, ki izhajajo iz dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje;

(b) oglaševanje in trženje, v kolikor gre za prodajo oglaševalskega prostora na ladjah, ki izpolnjujejo pogoje;

(c) dejavnost ladijskega posredništva za račun lastnih ladij;

(d) odtujitev obratnih sredstev, v kolikor so po svoji naravi namenjena pomorskemu prometu.

Njihova vključitev v sistem pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev je skladna s skupnim trgom ob upoštevanju pogojev, ki so navedeni v tem odstavku.

Člen 4

Odbitek izgub iz ostalih oddelkov družbe davkoplačevalke, ki ne spadajo pod pavšalno obdavčenje, od pavšalno določenega davka na osnovi tonaže v korist ladjarjev, ni v skladu s skupnim trgom.

Člen 5

Znižanja stopenj obdavčitve v okviru pavšalne obdavčitve v korist ladjarjev za ladje, ki so stare manj kot 10 let, niso v skladu s skupnim trgom.

Člen 6

Uporaba sistema pospešene amortizacije za ladje, ki po svoji naravi niso namenjene za pomorski promet, ni v skladu s skupnim trgom.

Belgiji kot koristne ukrepe predlagajo ukinitev posebnega izbirnega sistema, ki se uporablja za amortizacije za vse ladje, ki po svoji naravi niso namenjene pomorskemu prometu, pred 30. junijem 2005.

Belgija pred 31. decembrom 2004 obvesti Komisijo o svoji odločitvi, da sprejme omenjene ustrezne ukrepe.

Člen 7

Znižanje ali oprostitev plačila registracijskih taks hipotek na ladje, ki po svoji naravi niso namenjene za pomorski promet, je neskladno s skupnim trgom.

Člen 8

Sistem pavšalnega obdavčenja po tonaži, predvidenega v korist upravljavcev ladij v imenu tretjih oseb, je v skladu s skupnim trgom pod pogojem, da slednji istočasno zagotovijo vodenje posadke in tehnično upravljanje ladij, v skladu z določili veljavnih smernic Skupnosti glede pomoči pomorskemu prometu ter, da so stopnje, ki se nanašajo na tonažo, enake, kot so stopnje, ki veljajo za podjetja pomorskega prometa.

Člen 9

Belgija v roku dveh mesecev od obvestila o tej odločbi Komisijo obvesti o ukrepih, sprejetih za uskladitev zakona o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002 s sedanjo odločbo ter, če bo potrebno, za postopek vračila neskladnih pomoči, ki so bile nezakonito dodeljene po omenjenemu zakonu o dolgoročnem programu. Obresti se morajo izračunati v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 (46), zlasti členov 9, 10 in 11.

Člen 10

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo.

V Bruslju, 30. junija 2004 Za Komisijo, Loyola DE PALACIO Podpredsednica

(1) UL C 145, 21.6.2003, str. 4.

(2) Glej opombo 1.

(3) UL L 83, 27.3.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

(4) UL C 13, 17.1.2004, str. 3.

(5) V angleščini se imenuje tudi Tonnage Tax.

(6) Glej oddelek 2.8 Odločbe Komisije z dne 19. marca 2003.

(7) Glej opombo 6.

(8) Ukrep, ki ga določa člen 121 zakona o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002:

„Člen 121 § 1 S pridržkom odstopanj, omenjenih v tem oddelku, so amortizacije za nove ladje ali za rabljene ladje, določene v skladu s členi 61 do 64 zakonika o davkih na dohodek iz leta 1992. § 2 Dovoljeni so naslednji odstotki amortizacije za nove ladje, solastniške deleže novih ladij, ter delnice v novih ladjah: za obračunsko leto vstopa v obratovanje 20 %, za vsako od dveh naslednjih obračunskih let pa 15 %. Za tem, 10 % po obračunskem letu, do polne amortizacije. § 3 Amortizacijski primanjkljaji prvih treh obračunskih let od obračunskega leta, v katerem je ladja začela obratovati, se nadomestijo v davčnih obdobjih, ki sledijo obdobju, v katerem je primanjkljaj nastal, tudi izven normalne amortizacijske dobe, v skladu z odstavkom 2, seveda pa celotna letna amortizacijska anuiteta po ladji v nobenem primeru ne more preseči 20 % investicijske ali nabavne vrednosti. § 4 Ladje, ki se amortizirajo v skladu s sistemom, ki ga navaja ta člen, ne morejo uživati ugodnosti izbirnega sistema degresivne amortizacije, ki ga predvideva člen 64 zakonika o davkih na dohodek iz leta 1992. § 5 Ladje, solastniški deleži ladij, ter delnice v ladjah, ki niso kupljene nove, lahko koristijo ugodnosti amortizacije, navedene v odstavkih 1do 4, v kolikor so te ladje prvič v lasti belgijskega davčnega zavezanca. Ladje, ki niso bile kupljene kot nove, in ki v skladu z odstavkom 1 ne morejo uživati koristi amortizacije, predvidene v odstavkih 1 do 4, so lahko v obdobju normalne uporabe amortizirane po linearni metodi. Amortizacije, navedene v odstavkih 1 do 4, se prav tako uporabljajo za izdatke, ki so nastali pri večjih popravilih in izboljšavah, izvedenih ob nakupu rabljenih ladij. § 6 Določila tega člena se ne uporabljajo v obdobju, v katerem so dobički, ki izhajajo iz pomorske plovbe, določeni po tonaži. § 7 V primeru odtujitve ob izteku obdobja, v katerem so določeni dobički, ki izhajajo iz pomorske plovbe po tonaži, je za namen obdavčitve izračun povečane vrednosti, navedene v členu 122, neto davčna vrednost, določena na osnovi pravil normalne amortizacije, vključno za obdobje, v katerem so dobički iz pomorske plovbe določeni po tonaži.“

(9) Ukrep iz člena 122 zakona o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002 se glasi:

„Člen 122 § 1 S pridržkom odstopanj, omenjenih v tem oddelku, se določila iz člena 190 zakonika o davkih na dohodek iz leta 1992, uporabljajo za povečane vrednosti, ki so jih na ladjah realizirale rezidenčne družbe ali belgijske ustanove nerezidenčnih družb, ki izvajajo izključno le dejavnosti, opisane v členu 115(2). § 2 Če se znesek, ki je enak vrednosti realizacije, ponovno investira na način in v rokih, ki so navedeni v nadaljevanju, so povečane vrednosti, realizirane ob odtujitvi ladij, oproščene davka, v kolikor so odtujene ladje v času njihove odtujitve imele značaj nepremičnine več kot 5 let. § 3 Ponovno investiranje mora nastopati v obliki ladij, solastniških deležev ladij, delnic v ladjah ali delnic ladijske družbe/ladijskega prevoznika s statutarnim sedežem v Evropski uniji. § 4 Ponovno investiranje mora biti izvršeno najkasneje ob ukinitvi poslovne dejavnosti ter v roku 5 let, ki začne teči prvi dan davčnega obdobja realizacije povečane vrednosti, ali prvi dan predzadnjega davčnega obdobja pred obdobjem, v katerem je realizirana povečana vrednost. § 5 Za utemeljitev sistema obdavčitve, navedenega v odstavku 1, mora davčni zavezanec svoji davčni prijavi prihodkov zadevnega davčnega obdobja, v katerem je realiziral povečano vrednost, ter vsakega nadaljnjega davčnega obdobja, dokler ni izvedeno ponovno investiranje v skladu z odstavki 2 do 4, priložiti izpisek po vzorcu, ki ga je določil finančni minister ali njegov pooblaščenec. § 6 Če ne pride do ponovnega investiranja v oblikah in rokih, ki jih predvidevajo odstavki 1 do 4, se povečana vrednost šteje za dobiček davčnega obdobja, v katerem je potekel rok za ponovno investiranje. § 7 Investiranje, ki se upošteva kot ponovni vložek, se mora hraniti kot element aktive najmanj pet let. Vendar pa ga je možno v primeru odtujitve v treh mesecih zamenjati. Če je pri investiranju, ki je upoštevano kot ponovni vložek, prišlo do take zamenjave, se pravila tega člena uporabljajo za odtujitev aktive, kupljene z zamenjavo. § 8 Določila tega člena se ne uporabljajo za obdobje, v teku katerega so dobički, ki izhajajo iz pomorske plovbe, določeni po tonaži.“

(10) Glej oddelek 2.8.2 odločbe Komisije z dne 19. marca 2003.

(11) Ukrep iz člena 123 zakona o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002 se glasi:

„Člen 123 § 1 Z izjemo členov 68 in 201 zakonika o davkih na dohodek iz leta 1992 lahko rezidenčne družbe ali belgijske ustanove nerezidenčnih družb, ki izvajajo izključno le dejavnosti, opisane v členu 115, ki se nanašajo na ladje, kupljene v novem stanju ali na rabljene ladje, ki so prvič v lasti belgijskega davčnega zavezanca, koristijo ugodnost znižanja pri investiranju, ki znaša 30 % nakupne cene teh ladij. § 2 Določila tega člena se ne uporabljajo za obdobje, v katerem so dobički, ki izvirajo iz pomorske plovbe, določeni po tonaži. § 3 V primeru, ko v davčnem obdobju, za katerega se lahko izvede znižanje pri investiranju, ni dobička, ali pa pride do primanjkljaja dobička, se neodobrena oprostitev plačila davka za to davčno obdobje postopoma prenese na dobičke naslednjih davčnih obdobij. § 4 Morebitni neupoštevan del odbitka za investiranje, ki obstaja v času, ko se dobički, ki izhajajo iz pomorske plovbe, prvič določajo po tonaži, se lahko ponovno upošteva pri odbitku dobičkov po izteku obdobja, v katerem so bili dobički na tak način določeni.“

(12) Glej opombo 10.

(13) Spremenjen s členom 17 Kraljevega odloka št. 12 z dne 18. aprila 1967 ter s členom 64 zakona z dne 22. decembra 1998.

(14) Člen 124 zakona o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002.

(15) Pismo SG(98) D/1660. Primer NN 98/97.

(16) Pismo SG(99) D/4583. Primer NN 35/99.

(17) Pismo SG(2000) D/105460. Primer N 142/00.

(18) 253 430 610 NT od 741 600 000 NT svetovne flote.

19

„Člen 120 § 1 Pavšalno določeni dobički v določenem davčnem obdobju so po členu 119 lahko odbiti od poslovnih izgub, ki so nastale v istem davčnem obdobju v nekem drugem oddelku družbe, v kolikor, in pod pogojem, da te poslovne izgube niso bile odbite od dobičkov v katerem koli drugem oddelku družbe.“

(20) UL L 130, 15.6.1970, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 543/97 (UL L 84, 26.3.1997, str. 6).

(21) V oddelku 3.1, naslovljenem „Davčna obravnava pomorskih družb“, se smernice Skupnosti sklicujejo na davčne sisteme v korist „pomorskih družb“ in „ladjarjev“.

22

„Člen 124 § 1 Na zahtevo davčnega zavezanca so obdavčeni dobički, ki izhajajo iz upravljanja ladij za račun tretjih, z izjemo členov 183, 185, 189 do 207, 233(1) ter 235 do 240 zakonika o davkih na dohodek iz leta 1992, določeni pavšalno na osnovi tonaže ladij, za katere se upravljanje izvaja. § 2 Zahtevo, omenjeno v odstavku 1, davčni zavezanec predloži pri davčni upravi, ki v zvezi s tem sprejme odločitev v roku treh mesecev od datuma prejema zahteve. Ta rok je lahko podaljšan po skupnem sporazumu med davčnim zavezancem in davčno upravo. Uprava se o zahtevi izreče z odločbo, na katero se je možno pritožiti. § 3 V primeru, ko je zahteva, navedena v odstavku 1 sprejeta, sistem določanja dobičkov, ki izhajajo iz pomorske plovbe na temelju tonaže v skladu s tem členom, doseže učinek od davčnega obdobja, ki sledi obdobju, v katerem je bila zahteva vložena. Davčni zavezanec se lahko odpove prej omenjenemu sistemu najkasneje tri mesece pred iztekom davčnega obdobja, ki se zaključi v desetem koledarskem letu, ali mnogokratniku slednjega, po obdobju, v katerem je bila zahteva vložena. § 4 Po ladji, na dan in po 1 000 neto ton, so dobički v davčnem obdobju, ki izhajajo iz upravljanja ladij za račun tretjih, določeni po zneskih, navedenih v spodnji tabeli: 1,00 EUR za skupino do 1 000 ton neto; 0,60 EUR za skupino med 1 000 ton neto in 10 000 ton neto; 0,40 EUR za skupino med 10 000 ton neto in 20 000 ton neto; 0,20 EUR za skupino med 20 000 ton neto in 40 000 ton neto; 0,05 EUR za skupino nad 40 000 ton neto. § 5 Morebitni neupoštevani delež izgub, ki izhajajo iz upravljanja ladij za račun tretjih, ki še obstaja v času, ko so dobički prvič določeni po tonaži, se lahko ponovno upošteva pri odbitku od dobičkov po izteku obdobja, v katerem so bili dobički na tak način določeni. § 6 Sistem, določen v tem členu, je rezerviran za davčne zavezance, ki zagotavljajo upravljanje ladij za račun tretjih, od katerih mora biti najmanj 75 % od števila ladij, ki so v upravljanju za račun tretjih, vpisanih v belgijski register ladij. Podjetja, ki želijo uporabljati sistem, naveden v tem členu, razen upravljanja ladij ne smejo izvajati drugih dejavnosti.“

(23) Člen 119(1) zakona o dolgoročnem programu.

(24) Starejša različica (UL C 205, 5.7.1997, str. 5).

(25) Odločba Komisije z dne 2. avgusta 2000, primer N 790/99.

(26)

„7. Podjetja pomorske plovbe […] pogosto izvajajo dopolnilne dejavnosti, več ali manj tesno povezane z neposrednim obratovanjem ladij […]. Čeprav na tem mestu ni potrebno naštevati vseh pomožnih dejavnosti, ki bi jih to določilo lahko zadevalo, je vendar koristno pokazati nekaj primerov.

„7. Podjetja pomorske plovbe […] pogosto izvajajo dopolnilne dejavnosti, več ali manj tesno povezane z neposrednim obratovanjem ladij […]. Čeprav na tem mestu ni potrebno naštevati vseh pomožnih dejavnosti, ki bi jih to določilo lahko zadevalo, je vendar koristno pokazati nekaj primerov.

8. Določilo velja zlasti za naslednje dejavnosti: […] (c) oglaševanje in trgovska propaganda; […]“

26

„7. Podjetja pomorske plovbe […] pogosto izvajajo dopolnilne dejavnosti, več ali manj tesno povezane z neposrednim obratovanjem ladij […]. Čeprav na tem mestu ni potrebno naštevati vseh pomožnih dejavnosti, ki bi jih to določilo lahko zadevalo, je vendar koristno pokazati nekaj primerov.

8. Določilo velja zlasti za naslednje dejavnosti: […] (c) oglaševanje in trgovska propaganda; […]“

(27) V nizozemščini se imenuje tudi „cargadoor“.

(28) Tweede Kamer der Staten-Generaal, vergaderjaar 1995–1996, 24 482, št. 3. Neuraden prevod, ki ga je naredila belgijska uprava iz nizozemskega izvlečka navedbe razlogov: „V smislu uporabe tega člena, dobički, ki izhajajo iz pomorske plovbe, vsebujejo dobičke, dosežene iz dejavnosti, ki so neposredno povezane z obratovanjem zgoraj omenjenih ladij. Te dejavnosti vsebujejo nakladanje in razkladanje, ki jih izvaja ladjar za svoj račun, kot tudi dejavnosti ‚ladijskega posredništva’, ki ga izvaja za svoj račun. Ker imajo te dejavnosti neposredno povezavo, jih sistem ne zadeva, razen v primeru, če se izvajajo za ladje davčnega zavezanca. Prav tako se šteje za neposredno povezavo odtujitev premoženja, v kolikor jih davčni zavezanec uporablja v času obratovanja. To ne zadeva le ladje, ki jih uporablja davčni zavezanec, ampak prav tako, na primer, stavbe, kjer ima sedež uprava in se nahajajo sredstva podjetja, ki se uporabljajo za nakladanje in razkladanje ladij.“

(29) Odločba Komisije z dne 20. marca 1996, primer N 738/95.

(30) Poročilo sekretariata Konference ZN o trgovini in razvoju/RMT/2002 PUBLIKACIJA ZDRUŽENIH NARODOV Prodaja št. E.02.II.D.23 ISBN 92-1-112571-5 ISSN 0566-7682.

(31) Člen 124 zakona o dolgoročnem programu.

(32) Glej pripombo 4.

(33) Glej oddelek 3.1 smernic Skupnosti.

(34) Odločba Komisije z dne 11. decembra 2002, primer N 504/02. Glej zlasti točko 29.

(35) Odločba Komisije z dne 16. oktobra 2002, primer N 195/02. Glej zlasti oddelek 2.8.2.

(36) Odločba Komisije z dne 13. maja 2003, primer N 737/02. Glej zlasti točko 26.

(37) Glej opombo 29.

(38) Glej oddelek 3.1, točka 70.

(39) Glej glavne smernice v preiskavi državne pomoči v sektorju za ribištvo in ribogojstvo (UL C 19, 20.1.2001, str. 7).

(40) Glej opombo 20.

(41) Glej opombo 39.

(42) Glej zlasti oddelek 3.1 smernic Skupnosti: „Prav tako je smiselno določiti, da so navigacijske družbe s sedežem v Skupnosti običajne prejemnice prej omenjenih davčnih sistemov, vendar se tudi nekatere družbe za upravljanje s sedežem v Skupnosti na podlagi istih določil lahko z njim okoristijo. Družbe za upravljanje ladij so pravne osebe, ki nudijo različne vrste storitev lastnikom ladij, kot na primer tehnični nadzor, najemanje in usposabljanje posadke, vodenje posadke in obratovanja ladje. V določenih primerih se upravljavci ladij istočasno posvečajo tehničnemu upravljanju ladij in vodenju njihovih posadk. V tem primeru pri operacijah prometa delujejo kot klasični ‚ladjarji’. Poleg tega, kot v primeru pomorskega prometa, tudi ta sektor občuti močno in naraščajočo mednarodno konkurenco. Zaradi teh razlogov se zdi primerno tej kategoriji upravljavcev ladij razširiti možnost odobritve davčnih olajšav“.

(43) „Zakonik ISM“: Mednarodni zakonik upravljanja za varnost in obratovanje ladij ter preprečevanje onesnaževanja, ki ga je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (OMI) z resolucijo A.741(18)

(44) Izbrane dejavnosti so opisane v oddelku 2.8.2, točke 66 do 75, odločbe z dne 19. marca 2003, kot tudi v točki 173(c) te odločbe.

(45) Glej opombo 44.

(46) UL L 140, 30.4.2004, str. 1.