(8)

Na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Madžarska poslala pred 1. aprilom 2013, in na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2013 in ocene dodatnih korektivnih ukrepov, sprejetih 13. maja 2013 z vladno uredbo, je mogoče ugotoviti naslednje: — V letu 2012 je javnofinančni primanjkljaj na podlagi znatne fiskalne konsolidacije dosegel 1,9 % BDP. K temu so pripomogli tudi enkratni prihodki v višini ¾ % BDP, vključno z višjimi od v proračunu načrtovanih enkratnih prihodkov v višini 0,2 % BDP, povezanimi z nadaljnjim prenosom sredstev iz zasebnega v javni pokojninski steber. V sprejetem proračunu za leto 2012 je bil načrtovan ciljni primanjkljaj v višini 2,5 % BDP na podlagi 0,5-odstotne rasti. Proračun je vključeval izredno rezervo v višini 1,1 % BDP in številne ukrepe za konsolidacijo, zlasti naslednje: (i) ukrepe za povečanje prihodkov v višini približno 1¾ % BDP, med njimi povišanje posrednih davkov in prispevkov za socialno varnost; (ii) strukturne ukrepe, kot je pregled socialnih prejemkov na strani odhodkov, v višini ¾ % BDP; in (iii) omejitve odhodkov v javnem sektorju v višini ¼ % BDP, vključno z nominalno zamrznitvijo plač v večini sektorjev. Kot protiutež vse slabšim obetom glede rasti je vlada aprila in oktobra 2012 sprejela dva glavna dodatna svežnja korektivnih ukrepov (v višini 0,7 % BDP), ki večinoma zajemata nadaljnje reze sredstev za proračunske uporabnike, od katerih je že bila izvedena približno polovica. Poleg tega se je saldo sektorja lokalne uprave izboljšal za približno 0,7 % BDP v primerjavi z načrtovano ravnijo v proračunu, in sicer predvsem zaradi šibke naložbene dejavnosti tega sektorja. V okviru poročila o napredku pri postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz oktobra 2012 je bil uradni ciljni primanjkljaj za leto 2012 popravljen navzgor z 2,5 % na 2,7 % BDP. Končen skupni rezultat uspešno izvedenih korektivnih ukrepov v višini okoli 3 % BDP na ravni centralne države ter izboljšanja salda sektorja lokalne uprave je bil primanjkljaj v višini 1,9 % BDP, torej se je primanjkljaj znižal za 0,6 % BDP več, kot je bilo prvotno načrtovano. Z uporabo izrednih proračunskih rezerv so se izravnala odstopanja od proračunskih ciljev, deloma povezana s slabšim makroekonomskim okoljem od predvidenega. — V skladu s konvergenčnim programom za obdobje 2012 do 2016 naj bi javnofinančni primanjkljaj v letih 2013 in 2014 ostal na ravni 2,7 % BDP. Napoved služb Komisije iz pomladi 2013 za Madžarsko predvideva višji primanjkljaj, in sicer 3,0 % BDP v letu 2013 in 3,3 % BDP v letu 2014, kar kaže na to, da čezmerni primanjkljaj ni bil odpravljen na vzdržen način. Vlada je 13. maja 2013 po objavi napovedi služb Komisije iz pomladi 2013 sprejela dodatne korektivne ukrepe v bruto višini približno 0,3 % BDP za leto 2013 in 0,7 % BDP za leto 2014. Posodobljena fiskalna ocena služb Komisije, ki upošteva neto učinek teh dodatnih korektivnih ukrepov na izboljšanje primanjkljaja, za leti 2013 in 2014 predvideva primanjkljaj v višini 2,7 % oziroma 2,9 % BDP. Primanjkljaj naj bi torej v obdobju napovedi služb Komisije iz pomladi 2013 ostal pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 3 % BDP. Poleg tega bo po oceni služb Komisije ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov v letih 2013 in 2014 znašal –¾ % oziroma –1½ % BDP, kar pomeni, da bo v skladu z madžarskim srednjeročnim proračunskim ciljem (–1,7 % BDP). — Delež javnega dolga v razmerju do BDP se je znižal z najvišje ravni blizu 82 % leta 2010 na 79,2 % leta 2012, in sicer zaradi obsežnih enkratnih kapitalskih transferjev, povezanih z odpravo obveznega zasebnega pokojninskega stebra, in številnih konsolidacijskih ukrepov. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se delež dolga v razmerju do BDP v letu 2013 dodatno znižal na 78,1 % in v letu 2014 na 77,2 %, zmanjševal pa naj bi se tudi po letu 2014. Tudi po upoštevanju učinka novih korektivnih ukrepov, sprejetih 13. maja 2013, Komisija napoveduje počasnejše zmanjševanje deleža javnega dolga v razmerju do BDP, in sicer za približno eno odstotno točko v obeh letih.