(23)

v naslovu II se doda naslednje poglavje: „POGLAVJE IV Čezmejne delitve kapitalskih družb Člen 160a Področje uporabe 1. To poglavje se uporablja za čezmejne delitve kapitalskih družb, ustanovljenih v skladu s pravom države članice in z registriranim sedežem, glavno upravo ali glavnim krajem poslovanja v Uniji, če za vsaj dve od kapitalskih družb, vključenih v delitev, velja zakonodaja različnih držav članic (v nadaljnjem besedilu: čezmejna delitev). 2. Ne glede na točko 4 člena 160b se to poglavje uporablja tudi za čezmejne delitve, kadar lahko v skladu s pravom vsaj ene zadevne države članice gotovinsko plačilo iz točk (a) in (b) točke 4 člena 160b presega 10 % nominalne vrednosti ali, če nominalne vrednosti ni, 10 % računovodske vrednosti vrednostnih papirjev ali deležev, ki predstavljajo kapital družb prejemnic. 3. To poglavje se ne uporablja za čezmejne delitve, pri katerih je udeležena družba s ciljem kolektivnih naložb s strani javnosti zagotovljenega kapitala, ki deluje po načelu razpršitve tveganj in katere deleži se na zahtevo imetnikov odkupijo ali ponovno kupijo, neposredno ali posredno, iz premoženja te družbe. Ukrepi, s katerimi ta družba zagotovi, da se vrednost njenih deležev po borznem tečaju bistveno ne razlikuje od njihove neto vrednosti, se štejejo za enakovredne takemu odkupu ali ponovnemu nakupu. 4. Države članice zagotovijo, da se to poglavje ne uporablja za družbe v nobeni od naslednjih okoliščin: (a) družba je v likvidaciji in je začela sredstva razdeljevati svojim družbenikom; (b) družba je predmet uporabe instrumentov, pristojnosti in mehanizmov za reševanje iz naslova IV Direktive 2014/59/EU. 5. Države članice se lahko odločijo, da tega poglavja ne uporabijo za družbe: (a) ki so v postopku zaradi insolventnosti ali udeležene v okvirih preventivnega prestrukturiranja; (b) ki so v likvidacijskih postopkih, razen tistih, navedenih v točki (a) odstavka 4, ali (c) za katere veljajo ukrepi za preprečevanje kriz, kakor so opredeljeni v točki 101 člena 2(1) Direktive 2014/59/EU. Člen 160b Opredelitev pojmov Za namene tega poglavja: (1) ‚družba‘ pomeni kapitalsko družbo ene od oblik, navedenih v Prilogi II; (2) ‚razdeljena družba‘ pomeni družbo, ki v postopku čezmejne delitve prenese vsa svoja sredstva in obveznosti na dve ali več družb v primeru popolne delitve ali prenese del svojih sredstev in obveznosti na eno ali več družb v primeru delne delitve ali delitve z ločitvijo; (3) ‚družba prejemnica‘ pomeni novoustanovljeno družbo v postopku čezmejne delitve; (4) ‚delitev‘ pomeni postopek, s katerim: (a) razdeljena družba, ki je v postopku prenehanja brez likvidacije, prenese vsa svoja sredstva in obveznosti na dve ali več družb prejemnic v zameno za to, da se družbenikom razdeljene družbe izdajo vrednostni papirji ali deleži v družbah prejemnicah ter, kadar je primerno, gotovinsko plačilo, ki ne presega 10 % nominalne vrednosti ali, če ni nominalne vrednosti, gotovinsko plačilo, ki ne presega 10 % računovodske vrednosti teh vrednostnih papirjev ali deležev (‚popolna delitev‘); (b) razdeljena družba prenese del svojih sredstev in obveznosti na eno ali več družb prejemnic v zameno za to, da se družbenikom razdeljene družbe izdajo vrednostni papirji ali deleži v družbah prejemnicah, razdeljeni družbi ali obojih, ter, kadar je to primerno, gotovinsko plačilo, ki ne presega 10 % nominalne vrednosti ali, če ni nominalne vrednosti, gotovinsko plačilo, ki ne presega 10 % računovodske vrednosti teh vrednostnih papirjev ali deležev (‚delna delitev‘), ali (c) razdeljena družba prenese del svojih sredstev in obveznosti na eno ali več družb prejemnic v zameno za to, da se vrednostni papirji ali deleži v družbah prejemnicah izdajo razdeljeni družbi (‚delitev z ločitvijo‘). Člen 160c Postopki in formalnosti V skladu s pravom Unije se pravo države članice razdeljene družbe uporablja za tiste dele postopkov in formalnosti, ki jih je treba upoštevati v zvezi s čezmejno delitvijo za pridobitev potrdila pred delitvijo, zakonodaja držav članic družb prejemnic pa se uporablja za tiste dele postopkov in formalnosti, ki jih je treba upoštevati po prejemu potrdila pred delitvijo. Člen 160d Načrt čezmejnih delitev Upravni ali poslovodni organ razdeljene družbe pripravi načrt čezmejne delitve. Načrt čezmejne delitve vsebuje vsaj naslednje podatke: (a) pravno obliko, firmo in kraj registriranega sedeža razdeljene družbe ter predlagano pravno obliko, firmo in kraj registriranega sedeža za novo družbo ali družbe, ki nastanejo s čezmejno delitvijo; (b) razmerje, ki se uporablja za zamenjavo vrednostnih papirjev ali deležev, ki predstavljajo kapital družb, ter znesek vsakega gotovinskega plačila, če je ustrezno; (c) pogoje dodelitve vrednostnih papirjev ali deležev, ki predstavljajo kapital družb prejemnic ali razdeljene družbe; (d) predlagani okvirni časovni razpored za čezmejno delitev; (e) verjetne vplive čezmejne delitve na zaposlovanje; (f) datum, od katerega so imetniki vrednostnih papirjev ali deležev, ki predstavljajo kapital družb, upravičeni do udeležbe na dobičku, in vse posebne pogoje, ki vplivajo na to upravičenje; (g) datum ali datume, od katerih se transakcije razdeljene družbe v računovodske namene obravnavajo kot transakcije družb prejemnic; (h) morebitne posebne ugodnosti, ki jih imajo člani upravnega, poslovodnega, nadzornega ali kontrolnega organa razdeljene družbe; (i) pravice, ki jih družbe prejemnice dodelijo družbenikom razdeljene družbe, ki imajo posebne pravice, ali imetnikom vrednostnih papirjev, razen deležev, ki predstavljajo kapital razdeljene družbe, ali predlagane ukrepe v zvezi z njimi; (j) ustanovitvene akte družb prejemnic, kadar je to ustrezno, in njihove statute, če so v obliki posebnega dokumenta, ter morebitne spremembe ustanovitvenega akta razdeljene družbe v primeru delne delitve ali delitve z ločitvijo; (k) kadar je to primerno, informacije o postopkih, s katerimi so v skladu s členom 160l določene ureditve o udeležbi delavcev pri opredelitvi njihovih pravic glede soodločanja v družbah prejemnicah; (l) natančen opis sredstev in obveznosti razdeljene družbe ter izkaz o tem, kako je treba ta sredstva in obveznosti dodeliti družbam prejemnicam ali, v primeru delne delitve ali delitve z ločitvijo, jih je treba zadržati v razdeljeni družbi, vključno z določbo o obravnavanju sredstev ali obveznosti, ki v načrtu čezmejne delitve niso izrecno dodeljene, kot so sredstva ali obveznosti, ki na datum priprave načrta čezmejne delitve niso znane; (m) informacije o vrednotenju sredstev in obveznosti, ki jih je treba dodeliti vsaki posamezni družbi, vključeni v čezmejno delitev; (n) datum računovodskega izkaza razdeljene družbe, s katerim so se določili pogoji čezmejne delitve; (o) kadar je primerno, dodelitev vrednostnih papirjev in deležev družb prejemnic, razdeljene družbe ali obojih družbenikom razdeljene družbe ter merilo, na katerem temelji taka dodelitev; (p) podrobnosti o ponudbi denarnega nadomestila za družbenike v skladu s členom 160i; (q) morebitne zaščitne ukrepe, ponujene upnikom, kot so jamstva ali poroštva. Člen 160e Poročilo upravnega ali poslovodnega organa za družbenike in delavce 1. Upravni ali poslovodni organ razdeljene družbe pripravi poročilo za družbenike in delavce, s katerim pojasni in utemelji pravne in gospodarske vidike čezmejne delitve, pojasni pa tudi posledice čezmejne delitve za delavce. Pojasni zlasti posledice čezmejne delitve za prihodnje poslovanje družb. 2. Poročilo vsebuje tudi oddelek za družbenike in oddelek za delavce. Družba se lahko odloči, da bo pripravila bodisi eno poročilo z navedenima oddelkoma bodisi ločeni poročili za družbenike in delavce, ki vsebujeta ustrezni oddelek. 3. V oddelku za družbenike se zlasti pojasni naslednje: (a) denarno nadomestilo in uporabljena metoda za določitev denarnega nadomestila; (b) po potrebi menjalno razmerje deležev in uporabljena metoda ali metode za izračun menjalnega razmerja deležev; (c) posledice čezmejne delitve za družbenike; (d) pravice in pravna sredstva, ki so v skladu s členom 160i na voljo družbenikom. 4. Oddelek poročila za družbenike ne zahteva, kadar se vsi družbeniki družbe tej zahtevi odpovejo. Države članice lahko iz določb tega člena izvzamejo družbe z enim družbenikom. 5. V oddelku za delavce se zlasti pojasni naslednje: (a) posledice čezmejne delitve za delovna razmerja ter po potrebi ukrepi za zaščito teh razmerij; (b) morebitne bistvene spremembe veljavnih pogojev za zaposlitev ali krajev poslovanja družbe; (c) kako dejavniki iz točk (a) in (b) vplivajo na morebitne podružnice družbe. 6. Poročilo ali poročila, skupaj z načrtom čezmejne delitve, če je na voljo, so družbenikom in predstavnikom delavcev razdeljene družbe ali, kadar teh predstavnikov ni, samim delavcem v vsakem primeru dostopna v elektronski obliki, in sicer najmanj šest tednov pred datumom skupščine iz člena 160h. 7. Kadar upravni ali poslovodni organ razdeljene družbe pravočasno prejme mnenje o informacijah iz odstavkov 1 in 5 od predstavnikov delavcev družbe ali, kadar teh predstavnikov ni, od delavcev samih, kakor je to določeno v nacionalnem pravu, se o tem obvesti družbenike, to mnenje pa se priloži poročilu. 8. Oddelek poročila za delavce ne zahteva, kadar razdeljena družba in njene morebitne podružnice nimajo nobenih drugih delavcev, razen tistih, ki so del upravnega ali poslovodnega organa. 9. Kadar se oddelku poročila za družbenike iz odstavka 3 odpove v skladu z odstavkom 4 in kadar se oddelek za delavce iz odstavka 5 ne zahteva v skladu z odstavkom 8, se poročilo ne zahteva. 10. Odstavki 1 do 9 tega člena ne posegajo v veljavne pravice in postopke obveščanja in posvetovanja, ki so bili določeni na nacionalni ravni na podlagi prenosa direktiv 2002/14/ES in 2009/38/ES. Člen 160f Poročilo neodvisnega izvedenca 1. Države članice zagotovijo, da neodvisni izvedenec preuči načrt čezmejne delitve in pripravi poročilo za družbenike. To poročilo se družbenikom da na voljo vsaj en mesec pred datumom skupščine iz člena 160h. Izvedenec je lahko glede na pravo države članice fizična ali pravna oseba. 2. V poročilo iz odstavka 1 se v vsakem primeru vključi mnenje izvedenca o tem, ali sta denarno nadomestilo in menjalno razmerje deležev ustrezna. Pri oceni denarnega nadomestila izvedenec upošteva morebitno tržno ceno navedenih deležev v razdeljeni družbi pred obvestilom o predlagani delitvi ali vrednost družbe brez učinka predlagane delitve, kakor je določena v skladu s splošno sprejetimi metodami vrednotenja. Poročilo vsaj: (a) navede uporabljeno metodo ali metode za določitev predlaganega denarnega nadomestila; (b) navede uporabljeno metodo ali metode za izračun predlaganega menjalnega razmerja deležev; (c) navede, ali je uporabljena metoda, ali metode, primerna za oceno denarnega nadomestila in menjalnega razmerja deležev, navede vrednost, izračunano s temi metodami, ter poda mnenje o relativni pomembnosti, pripisani tem metodam pri izračunu vrednosti, o kateri se odloča, ter (d) poda opis morebitnih posebnih težav, ki so se pojavile pri vrednotenju. Izvedenec je upravičen, da od razdeljene družbe pridobi vse informacije, potrebne za izpolnitev svojih nalog. 3. Če se tako dogovorijo vsi družbeniki razdeljene družbe, nista potrebna niti pregled načrta čezmejne delitve s strani neodvisnega izvedenca niti poročilo neodvisnega izvedenca. Države članice lahko iz uporabe tega člena izvzamejo družbe z enim družbenikom. Člen 160g Razkritje 1. Države članice zagotovijo, da družba razkrije naslednje dokumente in da so javno dostopni v registru države članice razdeljene družbe vsaj en mesec pred datumom skupščine iz člena 160h: (a) načrt čezmejne delitve ter (b) obvestilo, s katerim se družbenike, upnike in predstavnike delavcev razdeljene družbe ali, kadar teh predstavnikov ni, delavce same obvesti, da lahko družbi najpozneje pet delovnih dni pred datumom skupščine predložijo pripombe v zvezi z načrtom čezmejne delitve. Države članice lahko zahtevajo, da se poročilo neodvisnega izvedenca razkrije in je javno dostopno v registru. Države članice zagotovijo, da lahko družba pred razkritjem poročila neodvisnega izvedenca iz njega izvzame zaupne informacije. Dokumenti, razkriti v skladu s tem odstavkom, so dostopni tudi prek sistema povezovanja registrov. 2. Države članice lahko razdeljeno družbo izvzamejo iz zahteve po razkritju iz odstavka 1 tega člena, kadar ta družba za neprekinjeno obdobje, ki se začne najmanj en mesec pred datumom, določenim za skupščino iz člena 160h, in se ne konča pred zaključkom te skupščine, na svojem spletnem mestu javnosti zagotovi brezplačen dostop do dokumentov iz odstavka 1 tega člena. Vendar države članice za to izvzetje ne določijo nikakršnih zahtev ali omejitev, razen tistih, ki so nujne za zagotovitev varnosti spletnega mesta in pristnosti dokumentov in ki so sorazmerne z izpolnitvijo teh ciljev. 3. Kadar razdeljena družba zagotovi dostop do načrta čezmejne delitve v skladu z odstavkom 2 tega člena, registru vsaj en mesec pred datumom skupščine iz člena 160h predloži naslednje informacije: (a) pravno obliko, firmo in kraj registriranega sedeža razdeljene družbe ter predlagano pravno obliko, firmo in kraj registriranega sedeža novoustanovljene družbe ali družb, ki nastanejo s čezmejno delitvijo; (b) register, pri katerem so za razdeljeno družbo vloženi dokumenti iz člena 14 in njeno registrsko številko v navedenem registru; (c) navedbo ureditev, sprejetih za uresničevanje pravic upnikov, delavcev in družbenikov, ter (d) podrobnosti o spletnem mestu, na katerem je mogoče prek spleta in brezplačno pridobiti načrt čezmejne delitve, obvestilo iz odstavka 1, poročilo izvedenca ter popolne informacije o ureditvah iz točke (c) tega odstavka. Register zagotovi, da so informacije iz točk (a) do (d) prvega pododstavka javno dostopne. 4. Države članice zagotovijo, da se lahko zahteve iz odstavkov 1 in 3 v celoti izpolnijo prek spleta, ne da bi se bilo treba vložnikom osebno zglasiti pri katerem koli pristojnem organu zadevne države članice, v skladu z ustreznimi določbami poglavja III naslova I. 5. Države članice lahko poleg razkritja iz odstavkov 1, 2 in 3 tega člena zahtevajo, da se načrt čezmejne delitve ali informacije iz odstavka 3 tega člena objavijo v njihovem nacionalnem uradnem listu ali na osrednji elektronski platformi v skladu s členom 16(3). V tem primeru države članice zagotovijo, da register posreduje ustrezne informacije nacionalnemu uradnemu listu ali osrednji elektronski platformi. 6. Države članice zagotovijo, da so dokumentacija iz odstavka 1 ali informacije iz odstavka 3 javnosti dostopne brezplačno prek sistema povezovanja registrov. Države članice zagotovijo tudi, da morebitne pristojbine, ki jih registri družbi zaračunajo za razkritje iz odstavkov 1 in 3 ter, kadar je ustrezno, za objavo iz odstavka 5, ne presegajo povračila stroškov zagotavljanja teh storitev. Člen 160h Odobritev s strani skupščine 1. Po seznanitvi s poročili iz členov 160e in 160f, kadar je ustrezno, z mnenji delavcev, predloženimi v skladu s členom 160g, in pripombami, predloženimi v skladu s členom 160g, skupščina razdeljene družbe z resolucijo odloči, ali bo odobrila načrt čezmejne delitve in ali bo prilagodila ustanovitveni akt in statute, če so v obliki posebnega dokumenta. 2. Skupščina razdeljene družbe lahko zadrži pravico do pogojevanja izvedbe čezmejne delitve z izrecno potrditvijo ureditev iz člena 160l. 3. Države članice zagotovijo, da se na skupščini za odobritev načrta čezmejne delitve in morebitne spremembe tega načrta zahteva večina najmanj dveh tretjin, vendar ne več kot 90 % glasov, ki se nanašajo bodisi na deleže bodisi na zastopani vpisani kapital. V nobenem primeru glasovalni prag ni višji od tistega, ki ga za odobritev čezmejnih združitev določa nacionalno pravo. 4. Kadar se zaradi klavzule iz načrta čezmejne delitve ali spremembe ustanovitvenega akta razdeljene družbe povečajo ekonomske obveznosti družbenika do družbe ali tretjih oseb, lahko država članica v teh posebnih okoliščinah zahteva, da je za to klavzulo ali spremembo ustanovitvenega akta razdeljene družbe potrebna odobritev zadevnega družbenika, pod pogojem, da ta družbenik ne more uveljavljati pravic iz člena 160i. 5. Države članice zagotovijo, da odobritve čezmejne delitve s strani skupščine ni mogoče izpodbijati zgolj iz naslednjih razlogov: (a) menjalno razmerje deležev iz točke (b) člena 160d je bilo neustrezno določeno; (b) denarno nadomestilo iz točke (p) člena 160d je bilo neustrezno določeno, ali (c) informacije, dane glede menjalnega razmerja deležev iz točke (a) ali denarnega nadomestila iz točke (b) ne izpolnjujejo pravnih zahtev. Člen 160i Zaščita družbenikov 1. Države članice zagotovijo, da imajo vsaj družbeniki razdeljene družbe, ki so glasovali proti odobritvi načrta čezmejne delitve, pravico do odsvojitve svojih deležev za ustrezno denarno nadomestilo pod pogoji iz odstavkov 2 do 6, če bi zaradi te čezmejne delitve pridobili deleže v družbah prejemnicah, za katere bi veljalo pravo države članice, ki ni država članica razdeljene družbe. Države članice lahko pravico iz prvega pododstavka priznajo tudi drugim družbenikom razdeljene družbe. Države članice lahko zahtevajo, da se izrecno nasprotovanje načrtu čezmejne delitve, namera družbenikov uveljavljati pravico do odsvojitve njihovih deležev, ali oboje, ustrezno dokumentira vsaj na skupščini iz člena 160h. Države članice lahko dovolijo, da se zabeležba nasprotovanja načrtu čezmejne delitve šteje kot ustrezno dokumentiranje glasovanja proti. 2. Države članice določijo rok, v katerem morajo družbeniki iz odstavka 1 razdeljeni družbi priglasiti svojo odločitev o uveljavljanju pravice do odsvojitve svojih deležev. Ta rok ni daljši od enega meseca po zasedanju skupščine iz člena 160h. Države članice zagotovijo, da razdeljena družba določi elektronski naslov za prejemanje te priglasitve v elektronski obliki. 3. Države članice določijo tudi rok, v katerem je treba izplačati denarno nadomestilo, določeno v načrtu čezmejne delitve. Ta rok se ne sme izteči pozneje kot dva meseca po datumu začetka učinkovanja čezmejne delitve v skladu s členom 160q. 4. Države članice zagotovijo, da lahko vsi družbeniki, ki so priglasili svojo odločitev o uveljavljanju pravice do odsvojitve svojih deležev, vendar meni, da denarno nadomestilo, ki ga ponuja razdeljena družba, ni bilo ustrezno določeno, pred pristojnim organom ali organom, pooblaščenim po nacionalnem pravu, zahteva dodatno denarno nadomestilo. Države članice določijo rok za zahtevanje dodatnega denarnega nadomestila. Države članice lahko določijo, da končna odločitev o zagotovitvi dodatnega denarnega nadomestila velja za vse družbenike razdeljene družbe, ki so priglasili svojo odločitev o uveljavljanju pravice do odsvojitve svojih deležev v skladu z odstavkom 2. 5. Države članice zagotovijo, da pravice iz odstavkov 1 do 4 ureja pravo države članice razdeljene družbe in da ima ta država članica razdeljene družbe izključno pristojnost za reševanje morebitnih sporov v zvezi s temi pravicami. 6. Države članice zagotovijo, da lahko družbeniki razdeljene družbe, ki niso imeli pravice do odsvojitve svojih deležev ali te pravice niso uveljavljali, vendar menijo, da je menjalno razmerje deležev, določeno v načrtu čezmejne delitve, neustrezno, to razmerje izpodbijajo in zahtevajo gotovinsko plačilo. Postopek v zvezi s tem se sproži pred pristojnim organom ali organom, pooblaščenim po pravu države članice, ki velja za razdeljeno družbo, v roku, določenem v nacionalnem pravu, ta postopek ne preprečuje registracije čezmejne delitve. Odločitev je zavezujoča za družbe prejemnice, v primeru delne delitve pa tudi za razdeljeno družbo. 7. Države članice lahko tudi določijo, da lahko zadevna družba prejemnica, v primeru delne delitve pa tudi razdeljena družba, namesto gotovinskega plačila zagotovita deleže ali drugo nadomestilo. Člen 160j Zaščita upnikov 1. Države članice zagotovijo ustrezen sistem za zaščito interesov upnikov, katerih terjatve so starejšega datuma kakor razkritje načrta združitve in še niso zapadle do dneva tega razkritja. Države članice zagotovijo, da lahko upniki, ki niso zadovoljni s ponujenimi zaščitnimi ukrepi iz načrta čezmejne delitve, kakor so določeni v točki (q) člena 160d, v treh mesecih od razkritja načrta čezmejne delitve iz člena 160g pri ustreznem upravnem ali sodnem organu zaprosijo za ustrezne zaščitne ukrepe, če lahko ti upniki verodostojno dokažejo, da je poplačilo njihovih terjatev ogroženo in da od družbe niso prejeli nobenih ustreznih zaščitnih ukrepov. Države članice zagotovijo, da so zaščitni ukrepi odvisni od učinkovanja čezmejne delitve v skladu s členom 160q. 2. Kadar upnika razdeljene družbe družba, ki ji je dodeljena obveznost, ne poplača, so za to obveznost solidarno z družbo, ki ji je dodeljena obveznost, odgovorne druge družbe prejemnice in, v primeru delne delitve ali delitve z ločitvijo, razdeljena družba. Vendar je znesek solidarne odgovornosti katere koli družbe, vključene v čezmejno delitev, omejen na vrednost neto sredstev, dodeljenih navedeni družbi, na datum začetka učinkovanja delitve. 3. Države članice lahko zahtevajo, da upravni ali poslovodni organ razdeljene družbe zagotovi izjavo, ki pravilno odraža njen trenutni finančni položaj na datum, ki ni zgodnejši kot mesec pred razkritjem te izjave. V izjavi navede, da na podlagi informacij, ki so na voljo upravnemu ali poslovodnemu organu razdeljene družbe na datum te izjave, in po opravljenih smiselnih poizvedbah ta upravni ali poslovodni organ ni seznanjen z nobenim razlogom, na podlagi katerega družba prejemnica in, v primeru delne delitve, razdeljena družba po začetku učinkovanja delitve ne bi mogle izpolniti obveznosti, ki so jim dodeljene v skladu z načrtom čezmejne delitve, ko bodo te zapadle v plačilo. Izjava se razkrije skupaj z načrtom čezmejne delitve v skladu s členom 160g. 4. Odstavki 1, 2 in 3 ne posegajo v uporabo prava države članice razdeljene družbe glede poplačila ali zaščite denarnih ali nedenarnih obveznosti do javnih organov. Člen 160k Obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi 1. Države članice zagotovijo, da se pri čezmejni delitvi spoštujejo pravice delavcev do obveščenosti in posvetovanja ter se izvršujejo v skladu s pravnim okvirom iz Direktive 2002/14/ES in Direktive 2001/23/ES, kadar se čezmejna delitev obravnava kot prenos podjetja v smislu Direktive 2001/23/ES, in po potrebi v skladu z Direktivo 2009/38/ES za družbe ali povezane družbe na območju Skupnosti. Države članice lahko odločijo, da se pravice delavcev do obveščenosti in posvetovanja uporabljajo tudi za delavce družb, ki niso navedene v členu 3(1) Direktive 2002/14/ES. 2. Države članice ne glede na člen 160e(7) in točko (b) člena 160g(1) zagotovijo, da se pravice delavcev do obveščenosti in posvetovanja spoštujejo, vsaj preden se odloči o načrtu čezmejne delitve ali poročilu iz člena 160e, kar nastopi prej, tako da se delavcem poda obrazložen odgovor pred zasedanjem skupščine iz člena 160h. 3. Države članice brez poseganja v morebitne veljavne določbe in prakse, ki so ugodnejše za delavce, določijo načine ureditve izvajanja pravice do obveščanja in posvetovanja v skladu s členom 4 Direktive 2002/14/ES. Člen 160l Soodločanje delavcev 1. Brez poseganja v odstavek 2 veljajo za vsako družbo prejemnico veljavna pravila glede soodločanja delavcev, če takšna pravila obstajajo, v tisti državi članici, v kateri ima registrirani sedež. 2. Vendar se veljavna pravila glede soodločanja delavcev, če takšna pravila obstajajo, v državi članici, v kateri ima družba, ki nastane s čezmejno delitvijo, registrirani sedež, ne uporabljajo, kadar ima razdeljena družba v šestih mesecih pred razkritjem načrta čezmejne delitve povprečno število delavcev, ki je enakovredno štirim petinam veljavnega praga, kakor je določen v pravu države članice razdeljene družbe, za sprožitev soodločanja delavcev v smislu točke (k) člena 2 Direktive 2001/86/ES, ali kadar nacionalno pravo, ki se uporablja za vsako posamezno družbo prejemnico ne določa: (a) vsaj enake ravni soodločanja delavcev, kot je uveljavljena v razdeljeni družbi pred čezmejno delitvijo, ki se meri kot sorazmerni delež predstavnikov delavcev med člani upravnega ali nadzornega organa ali njunih odborih ali v skupini za upravljanje, odgovorni za profitne enote družbe, če predstavniki delavcev obstajajo, ali (b) enake možnosti uveljavljanja pravic do soodločanja, kot jo uživajo delavci, zaposleni v državi članici registriranega sedeža družbe prejemnice, tudi za delavce v obratih družb prejemnic, ki so v drugih državah članicah. 3. V primerih iz odstavka 2 tega člena soodločanje delavcev v družbah, ki nastanejo s čezmejno delitvijo, in njihovo udeležbo pri opredelitvi takšnih pravic smiselno in ob upoštevanju odstavkov 4 do 7 tega člena urejajo države članice v skladu z načeli in postopki, določenimi v členu 12(2) in (4) Uredbe (ES) št. 2157/2001 in z naslednjimi določbami Direktive 2001/86/ES: (a) členom 3(1), točkama (a)(i) in (b) člena 3(2), členom 3(3), prvima dvema stavkoma člena 3(4) ter členom 3(5) in (7); (b) členom 4(1), točkami (a), (g) in (h) člena 4(2) ter členom 4(3) in (4); (c) členom 5; (d) členom 6; (e) členom 7(1), razen druge alinee točke (b); (f) členi 8, 10, 11 in 12 ter (g) točko (a) dela 3 Priloge. 4. Pri določanju načel in postopkov iz odstavka 3 države članice: (a) dodelijo posebnemu pogajalskemu organu pravico, da z dvotretjinsko večino svojih članov, ki predstavljajo najmanj dve tretjini delavcev, odloči, da ne bo začel pogajanj ali da bo prekinil že začeta pogajanja in se bo skliceval na veljavna pravila o soodločanju v državah članicah vsake posamične družbe prejemnice; (b) lahko v primeru, ko se po predhodnih pogajanjih uporabijo standardna pravila o soodločanju, in ne glede na ta pravila določijo, da omejijo delež predstavnikov delavcev v upravnem organu družb prejemnic. Če pa v razdeljeni družbi predstavniki delavcev predstavljajo vsaj tretjino upravnega ali nadzornega organa, omejitev ne more privesti do deleža predstavnikov delavcev v upravnem organu, manjšega od ene tretjine; (c) zagotovijo, da se pravila glede soodločanja delavcev, ki so se uporabljala pred čezmejno delitvijo, še naprej uporabljajo do datuma začetka uporabe vseh pozneje dogovorjenih pravil ali, če dogovorjenih pravil ni, do začetka uporabe standardnih pravil v skladu s točko (a) dela 3 Priloge k Direktivi 2001/86/ES. 5. Razširitev pravic do soodločanja na delavce v družbah prejemnicah, ki so zaposleni v drugih državah članicah, kakor je navedeno v točki (b) odstavka 2, državam članicam, ki se za to odločijo, ne nalaga nikakršnih obveznosti upoštevanja teh delavcev pri izračunavanju praga delavcev, potrebnega za uveljavljanje pravice do soodločanja v skladu z nacionalnim pravom. 6. Kadar bo za katero izmed družb prejemnic veljal sistem soodločanja delavcev v skladu s pravili iz odstavka 2, je ta družba dolžna prevzeti tako pravno obliko, ki omogoča uveljavljanje pravic do soodločanja. 7. Kadar družba prejemnica deluje po sistemu soodločanja delavcev, je ta družba dolžna sprejeti ukrepe za zagotovitev, da so pravice do soodločanja delavcev v primeru vsakega naknadnega preoblikovanja, združitve ali delitve, čezmejne ali znotraj države, v roku štirih let po začetku učinkovanja čezmejne delitve zaščitene s smiselno uporabo pravil iz odstavkov 1 do 6. 8. Družba svoje delavce ali njihove predstavnike brez nepotrebnega odlašanja obvesti o izidu pogajanj v zvezi s soodločanjem delavcev. Člen 160m Potrdilo pred delitvijo 1. Države članice določijo sodišče, notarja ali drug organ ali organe, ki so pristojni za nadzor zakonitosti čezmejnih delitev v zvezi s tistimi deli postopkov, ki jih ureja pravo države članice razdeljene družbe, ter za izdajo potrdila pred delitvijo, ki potrjuje upoštevanje vseh ustreznih pogojev in pravilno dokončanje vseh postopkov in formalnosti v navedeni državi članici (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ). To dokončanje postopkov in formalnosti lahko vključuje poplačila ali zaščito denarnih ali nedenarnih obveznosti do javnih organov ali izpolnjevanje posebnih sektorskih zahtev, vključno z zaščito obveznosti, ki izhajajo iz tekočih postopkov. 2. Države članice zagotovijo, da se vlogi razdeljene družbe za pridobitev potrdila pred delitvijo priloži naslednje: (a) načrt čezmejne delitve; (b) poročilo in morebitno dodano mnenje iz člena 160e, pa tudi poročilo iz člena 160f, če so na voljo; (c) vse pripombe, podane v skladu s členom 160g(1), in (d) informacije o odobritvi s strani skupščine iz člena 160h. 3. Države članice lahko zahtevajo, da se vlogi razdeljene družbe za pridobitev potrdila pred delitvijo priložijo dodatne informacije, zlasti o: (a) številu delavcev v času priprave načrta čezmejne delitve; (b) obstoju podružnic in njihovih geografskih lokacijah; (c) informacijah o izpolnjevanju obveznosti razdeljene družbe do javnih organov. Če razdeljena družba ne zagotovi teh informacij, lahko pristojni organi za namene tega odstavka zanje zaprosijo druge ustrezne organe. 4. Države članice zagotovijo, da se lahko vloga iz odstavkov 2 in 3, vključno s predložitvijo vseh informacij in dokumentov, v celoti izpolni prek spleta, ne da bi se bilo treba vložnikom osebno zglasiti pri pristojnem organu iz odstavka 1, v skladu z ustreznimi določbami poglavja III naslova I. 5. V zvezi z upoštevanjem izpolnjevanja pravili glede soodločanja delavcev iz člena 160l pristojni organ države članice razdeljene družbe preveri, da načrt čezmejne delitve vključuje informacije o postopkih, s katerimi se določijo ustrezne ureditve, in o možnostih za takšne ureditve. 6. V okviru nadzora iz odstavka 1 pristojni organ pregleda naslednje: (a) vse dokumente in informacije, predložene pristojnemu organu v skladu z odstavkoma 2 in 3; (b) navedbo razdeljene družbe, da se je postopek iz člena 160l(3) in (4) začel, kadar je to ustrezno. 7. Države članice zagotovijo, da se nadzor iz odstavka 1 izvede v treh mesecih od datuma prejema dokumentov in informacij v zvezi z odobritvijo čezmejne delitve s strani skupščine razdeljene družbe. Izidi tega nadzora so lahko naslednji: (a) kadar se ugotovi, da čezmejna delitev izpolnjuje vse ustrezne pogoje ter da so bili dokončani vsi potrebni postopki in formalnosti, pristojni organ izda potrdilo pred delitvijo; (b) kadar se ugotovi, da čezmejna delitev ne izpolnjuje vseh ustreznih pogojev ali da niso bili dokončani vsi potrebni postopki in formalnosti, pristojni organ ne izda potrdila pred delitvijo in družbo obvesti o razlogih za svojo odločitev; v takem primeru pristojni organ lahko da družbi možnost, da izpolni ustrezne pogoje ali da v ustreznem roku dokonča postopke in formalnosti. 8. Države članice zagotovijo, da pristojni organ ne izda potrdila pred delitvijo, kadar se v skladu z nacionalnim pravom ugotovi, da je čezmejna delitev namenjena zlorabam ali goljufijam, ki vodijo k izmikanju pravu Unije ali nacionalnemu pravu ali obidu tega prava, ali katerih cilj je takšno izmikanje ali obid, ali za kriminalne namene. 9. Kadar pristojni organ pri nadzoru iz odstavka 1 resno sumi, da je čezmejna delitev namenjena zlorabam ali goljufijam, ki vodijo k izmikanju pravu Unije ali nacionalnemu pravu ali obidu tega prava, ali katerih cilj je takšno izmikanje ali obid, ali za kriminalne namene, upošteva relevantna dejstva in okoliščine, kot so, kakor primerno, indici, ki pa se ne obravnavajo ločeno, s katerimi se je seznanil med nadzorom iz odstavka 1, vključno s posvetovanjem z ustreznimi organi. Ocena za namene tega odstavka se opravi za vsak posamezni primer po postopku, ki ga ureja nacionalno pravo. 10. Kadar je treba za oceno iz odstavkov 8 in 9 upoštevati dodatne informacije ali opraviti dodatne preiskovalne dejavnosti, se lahko trimesečni rok iz odstavka 7 podaljša za največ tri mesece. 11. Kadar zaradi zapletenosti čezmejnih postopkov ocene ni mogoče izvesti v rokih, določenih v odstavkih 7 in 10, države članice zagotovijo, da je vložnik pred iztekom teh rokov obveščen o razlogih za morebitno zamudo. 12. Države članice zagotovijo, da se lahko pristojni organ v okviru postopkovnega okvira, določenega v nacionalnem pravu, posvetuje z drugimi ustreznimi organi, pristojnimi za različna področja, ki se nanašajo na čezmejno delitev, vključno z organi iz držav članic družb prejemnic, ter od teh organov in razdeljene družbe pridobi informacije in dokumente, ki jih potrebuje za nadzor zakonitosti čezmejne delitve. Pristojni organ se lahko za oceno obrne na neodvisnega izvedenca. Člen 160n Prenos potrdila pred delitvijo 1. Države članice zagotovijo, da se potrdilo pred delitvijo izmenja z organi iz člena 160o(1) prek sistema povezovanja registrov. Države članice zagotovijo tudi, da je potrdilo pred delitvijo na voljo prek sistema povezovanja registrov. 2. Dostop do potrdila pred delitvijo je za organe iz člena 160o(1) in za registre brezplačen. Člen 160o Nadzor zakonitosti čezmejne delitve 1. Države članice določijo sodišče, notarja ali drug organ, ki je pristojen za nadzor zakonitosti čezmejne delitve v zvezi s tistim delom postopka, ki zadeva dokončanje čezmejne delitve, ki ga ureja pravo držav članic družb prejemnic, ter za odobritev čezmejne delitve. Ta organ zlasti zagotovi, da družbe prejemnice upoštevajo določbe nacionalnega prava o ustanovitvi in registraciji družb in, kadar je to ustrezno, da so ureditve glede soodločanja delavcev določene v skladu s členom 160l. 2. Za namene odstavka 1 tega člena razdeljena družba vsakemu organu iz odstavka 1 tega člena predloži načrt čezmejne delitve, ki ga je odobrila skupščina iz člena 160h. 3. Vsaka država članica zagotovi, da se lahko kakršna koli vloga za namene odstavka 1, ki jo vloži razdeljena družba, vključno s predložitvijo vseh informacij in dokumentov, v celoti izpolni prek spleta, ne da bi se bilo treba vložnikom osebno zglasiti pri organu iz odstavka 1, v skladu z ustreznimi določbami poglavja III naslova I. 4. Organ iz odstavka 1 odobri čezmejno delitev, takoj ko ugotovi, da so upoštevani vsi ustrezni pogoji in pravilno dokončane vse formalnosti v državah članicah družb prejemnic. 5. Potrdilo pred delitvijo organ iz odstavka 1 tega člena sprejme kot nedvomno potrdilo pravilnega dokončanja ustreznih postopkov in formalnosti pred delitvijo v državi članici razdeljene družbe, brez katerega čezmejne delitve ni mogoče odobriti. Člen 160p Vpis v register 1. Zakonodaja držav članic razdeljene družbe in družb prejemnic določa ureditve za razkritje dokončanja čezmejnega preoblikovanja v njunih registrih v skladu s členom 16, kar zadeva ozemlje teh držav članic. 2. Države članice zagotovijo, da se v njihove registre vpišejo vsaj naslednje informacije: (a) v register držav članic družb prejemnic, da je vpis družbe prejemnice v register posledica čezmejne delitve; (b) v register držav članic družb prejemnic, datumi vpisa družb prejemnic v register; (c) v register države članice razdeljene družbe v primeru popolne delitve, da je izbris ali odstranitev razdeljene družbe iz registra posledica čezmejne delitve; (d) v register države članice razdeljene družbe v primeru popolne delitve, datum izbrisa ali odstranitve razdeljene družbe iz registra; (e) v registre države članice razdeljene družbe in držav članic družb prejemnic, registrska številka, firma in pravna oblika razdeljene družbe oziroma družb prejemnic. Registri zagotovijo, da so informacije iz prvega pododstavka javno dostopne in da so na voljo prek sistema povezovanja registrov. 3. Države članice zagotovijo, da registri v državah članicah družb prejemnic prek sistema povezovanja registrov obvestijo register v državi članici razdeljene družbe, da so družbe prejemnice vpisane v register. Države članice zagotovijo tudi, da se v primeru popolne delitve razdeljena družba iz registra izbriše ali odstrani takoj po prejemu vseh teh uradnih obvestil. 4. Države članice zagotovijo, da register v državi članici razdeljene družbe prek sistema povezovanja registrov obvesti registre v državah članicah družb prejemnic, da je čezmejna delitev začela učinkovati. Člen 160q Datum začetka učinkovanja čezmejne delitve Datum začetka učinkovanja čezmejne delitve se določi s pravom države članice razdeljene družbe. Ta datum nastopi po tem, ko je bil opravljen nadzor iz členov 160m in 160o in ko so registri prejeli vsa uradna obvestila iz člena 160p(3). Člen 160r Posledice čezmejne delitve 1. Čezmejna popolna delitev ima od datuma iz člena 160q naslednje posledice: (a) vsa sredstva in obveznosti razdeljene družbe, vključno z vsemi pogodbami, dobropisi, pravicami in obveznostmi, se prenesejo na družbe prejemnice v skladu z dodelitvijo iz načrta čezmejne delitve; (b) družbeniki razdeljene družbe postanejo družbeniki družb prejemnic v skladu z dodelitvijo deležev iz načrta čezmejne delitve, razen če so odsvojili svoje deleže, kakor je navedeno v členu 160i(1); (c) pravice in obveznosti razdeljene družbe, ki izhajajo iz pogodb o zaposlitvi ali delovnih razmerij in obstajajo na datum začetka učinkovanja čezmejne delitve, se prenesejo na družbe prejemnice; (d) razdeljena družba preneha obstajati. 2. Čezmejna delna delitev ima od datuma iz člena 160q naslednje posledice: (a) del sredstev in obveznosti razdeljene družbe, vključno s pogodbami, dobropisi, pravicami in obveznostmi, se prenese na družbo prejemnico ali družbe prejemnice, preostali del pa ostane pri razdeljeni družbi v skladu z dodelitvijo iz načrta čezmejne delitve; (b) vsaj nekateri družbeniki razdeljene družbe postanejo družbeniki družbe prejemnice ali družb prejemnic, vsaj nekateri družbeniki pa ostanejo v razdeljeni družbi ali postanejo družbeniki obeh v skladu z dodelitvijo deležev iz načrta čezmejne delitve, razen če so ti družbeniki odsvojili svoje deleže, kakor je navedeno v členu 160i(1); (c) pravice in obveznosti razdeljene družbe, ki izhajajo iz pogodb o zaposlitvi ali delovnih razmerij in obstajajo na datum začetka učinkovanja čezmejne delitve ter so v skladu z načrtom čezmejne delitve dodeljene družbi prejemnici ali družbam prejemnicam, se prenesejo na posamezne družbe prejemnice. 3. Čezmejna delitev z ločitvijo ima od datuma iz člena 160q naslednje posledice: (a) del sredstev in obveznosti razdeljene družbe, vključno s pogodbami, dobropisi, pravicami in obveznostmi, se prenese na družbo prejemnico ali družbe prejemnice, preostali del pa ostane pri razdeljeni družbi v skladu z dodelitvijo iz načrta čezmejne delitve; (b) deleži družbe prejemnice ali družb prejemnic se dodelijo razdeljeni družbi; (c) pravice in obveznosti razdeljene družbe, ki izhajajo iz pogodb o zaposlitvi ali delovnih razmerij in obstajajo na datum začetka učinkovanja čezmejne delitve ter so v skladu z načrtom čezmejne delitve dodeljene družbi prejemnici ali družbam prejemnicam, se prenesejo na posamezne družbe prejemnice. 4. Brez poseganja v člen 160j(2) države članice v primeru, kadar sredstva ali obveznosti razdeljene družbe v načrtu čezmejne delitve iz točke (l) člena 160d niso izrecno dodeljeni in razlaga tega načrta ne omogoča odločitve o možni dodelitvi, zagotovijo, da se sredstva ali nadomestilo zanje ali obveznosti dodelijo vsem družbam prejemnicam ali, v primeru delne delitve ali delitve z ločitvijo, vsem družbam prejemnicam in razdeljeni družbi v sorazmerju z deležem neto sredstev, dodeljenih vsaki od teh družb v skladu z načrtom čezmejne delitve. 5. Kadar je z zakonodajo držav članic v primeru čezmejne delitve določena zahteva za izpolnitev posebnih formalnosti, preden začne prenos nekaterih sredstev, pravic in obveznosti s strani razdeljene družbe učinkovati naproti tretjim osebam, te formalnosti izpolni razdeljena družba ali družbe prejemnice, kakor je ustrezno. 6. Države članice zagotovijo, da deležev v družbi prejemnici ni mogoče zamenjati za deleže v razdeljeni družbi, ki jih ima bodisi družba sama bodisi jih ima prek osebe, ki deluje v svojem imenu, vendar za račun družbe. Člen 160s Poenostavljene formalnosti Kadar se delitev izvede kot delitev z ločitvijo, se ne uporabljajo točke (b), (c), (f), (i), (o) in (p) člena 160d ter členi 160e, 160f in 160i. Člen 160t Neodvisni izvedenci 1. Države članice določijo pravila, ki urejajo najmanj civilno odgovornost neodvisnega izvedenca, odgovornega za pripravo poročila iz člena 160f. 2. Države članice uvedejo pravila, s katerimi zagotovijo, da je: (a) izvedenec, ali pravna oseba, v imenu katere deluje izvedenec, neodvisen od družbe ter ni v nasprotju interesov z družbo, ki je zaprosila za potrdilo pred delitvijo, ter (b) mnenje izvedenca nepristransko in objektivno ter podano v pomoč pristojnemu organu v skladu z zahtevami po neodvisnosti in nepristranskosti na podlagi prava in strokovnih standardov, ki veljajo za izvedenca. Člen 160u Veljavnost Čezmejna delitev, ki je začela učinkovati v skladu s postopki, s katerimi je direktiva prenesena v nacionalno pravo, ne sme biti razglašena za nično. Prvi odstavek ne vpliva na pristojnosti držav članic, da po datumu začetka učinkovanja čezmejne delitve med drugim v zvezi s kazenskim pravom, preprečevanjem financiranja terorizma in bojem proti njim, pravom socialne varnosti, obdavčevanjem ter preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem kaznivih dejanj sprejmejo ukrepe in izrečejo kazni v skladu z nacionalnim pravom.“