ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Vpliv naravnih nesreč

Dne 31. oktobra 2002 je bil v deželi Molise potres, ki je vplival na ladjedelnico, delavce in dobavitelje. Nato so bile med 23. 1. 2003 in 25. 1. 2003 v deželi poplave z nadaljnjimi uničujočimi posledicami za ladjedelnico, delavce in dobavitelje. Ti dve naravni nesreči sta ladjedelnici povzročili neposredno škodo zaradi zastoja dela in posredno škodo zaradi enostranskega preklica pogodb s strani lokalnih podjetij, ki so kot podizvajalci opravljala delo, povezano z ladjo C.180, in so kot razlog navedla škodo, ki so jo naravne nesreče povzročile poslovni infrastrukturi njihovih dobaviteljev. Italijanski organi so zlasti zatrjevali, da so zgoraj navedeni dogodki vplivali na pripravljalno inženirsko delo pri izgradnji ladje.

Čeprav sta se obe naravni nesreči pripetili v obdobju prekinitve ladjedelniške pogodbe, italijanski organi trdijo, da so ti dogodki kljub temu ovirali proizvodne projekte ladjedelnice, s poudarkom na dejstvu, da je bilo za obe naravni nesreči razglašeno izredno stanje do 1. februarja 2004 z uredbo predsednika Sveta ministrov.

Italijanski organi so poudarili potrebo po pomoči zaradi omejenih finančnih sredstev in industrijskih virov ladjedelnice (4), glede na to da je bila pogodbena cena ladje določena ob upoštevanju subvencij, ki bi bile dodeljene po zakonu. Poleg tega po mnenju italijanskih organov, če se ne odobri podaljšanje končnega roka za dobavo ladje (katere stopnja izgradnje je bila 25,65 % dne 16. 12. 2003) in zato izgradnja ni upravičena do pomoči, ladja ne more biti dokončana brez ogromne ekonomske škode za ladjedelnico, ki bi imela za posledico izgubo delovnih mest tako za ladjedelnico kot tudi za podjetja, ki delajo za ladjedelnico. Italijanski organi so namreč poudarili, da sta se lastnik ladje Marnavi in ladjedelnica dogovorila za razveljavitev ladjedelniške pogodbe neke druge ladje, imenovane C.173, katere izgradnjo so ovirali zgoraj navedeni dogodki, in za uporabo razpoložljivega potrošnega materiala pri ladji C.180.

Tabela 1

Pregled zamud pri dobavi ladje C.180
2.

Revizijski odbor svoje sklepe običajno sprejema na podlagi predloženih potrdil. Od ustreznega pristojnega organa lahko zahteva kakršne koli informacije ali poizvedbe, za katere meni, da so potrebne za preiskavo zadev, ki so mu predložene v pregled. Po potrebi in po predhodni odobritvi predsednika Upravne komisije lahko Revizijski odbor za izvajanje kakršne koli preiskave na kraju samem, ki je potrebna za nadaljnje delo, imenuje člana sekretariata ali določene člane Revizijskega odbora. Predsednik Upravne komisije o začetku preiskave obvesti predstavnika zadevne države članice pri Upravni komisiji. V zvezi z nalogami Revizijskega odbora, zlasti pri nalogah iz členov 94, 95 in 101 Uredbe 574/72, Revizijskemu odboru s svojim strokovnim znanjem in izkušnjami pomaga neodvisni strokovnjak.
(5)

Ukrep, ki zahteva odstopanje, je namenjen preprečevanju izgub davka, ki izhajajo iz manipulacije z davčno osnovo dobav blaga, storitev in pridobitev znotraj Skupnosti, ki so predmet DDV, v primerih, ko ena od strank nima pravice do polnega odbitka.
(12)

V izvirni različici ukrepa so bili prejemniki pomoči mala in srednje velika podjetja iz terciarnega sektorja, ki prodajajo meso, in v veliko manjši meri podjetja, ki prodajajo meso neposredno potrošnikom. Vendar so slednja podjetja zdaj izključena, kot so poudarili italijanski organi v dopisu z dne 25. junija 2002. V skladu s končno različico lahko prejemajo pomoč samo mala in srednje velika trgovska podjetja (mesnice), ki prodajajo potrjeno goveje meso.
SL Uradni list Evropske unije L 116/72

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 28. aprila 2006

o dodelitvi dni prisotnosti na določenem območju Združenemu kraljestvu, Danski in Nemčiji v skladu s točko 8.1(h) Priloge IIA k Uredbi Sveta (ES) št. 51/2006

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1714)

(Besedila v angleškem, danskem in nemškem jeziku so edina verodostojna)

(2006/316/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 51/2006 z dne 22. decembra 2005 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova, za leto 2006 (1) in zlasti točke 8.1(h) Priloge IIA,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Točka 8.1(h) Priloge IIA k Uredbi (ES) št. 51/2006 določa poseben pogoj, ki državo članico poziva, da razvije sistem avtomatičnega odvzema ribolovnih licenc v primeru kršitev.

(2) Na podlagi zahtevkov držav članic uporaba tega posebnega pogoja omogoča, da se med 1. februarjem 2006 in 31. januarjem 2007 ribiškemu plovilu Skupnosti na določenem območju dodeli določeno število dni, ko lahko imajo na krovu vlečne mreže, danske potegalke in podobno opremo, razen vlečnih mrež z gredjo z velikostjo mrežnega očesa enako ali večjo od 120 mm kot določa točka 4.a.v. Priloge IIA.

(3) Združeno Kraljestvo, Danska in Nemčija so predložili zahtevek in zagotovili informacije o sistemu avtomatičnega odvzema ribolovnih licenc v primeru kršitev za plovila, ki imajo na krovu taka ribolovna orodja.

(4) Na podlagi predloženih informacij je treba Združenemu kraljestvu, Danski in Nemčiji dodeliti dni, prisotnost na določenem območju pod posebni pogoji iz točke 8.1(h) za ribiška plovila, ki imajo na krovu ribolovna orodja iz točke 4.a.v Priloge IIA k Uredbi (ES) št. 51/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V skladu s točkama 4.a.v in 8.1(h) iz Priloge IIA k Uredbi (ES) št. 51/2006 se plovilom, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva ter pod dansko ali nemško zastavo in imajo na krovu vlečne mreže, danske potegalke in podobno opremo, razen vlečnih mrež z gredjo z velikostjo mrežnega očesa enako ali večjo od 120 mm, dodelijo posebni dnevi iz točke 8.1(h) in ustrezne vrstice tabele I iz točke 13 Priloge IIA.

Člen 2

Plovilo, ki mu je dodeljeno število dni v skladu s členom 1, teh dni ne sme prenesti na nobeno drugo plovilo, razen če:

(a) plovilo prejemnik vedno uporablja ribolovno orodje z velikostjo mrežnega očesa nad 120 mm;

(b) so izpolnjeni pogoji iz točk 14 in 15 Priloge IIA k Uredbi (ES) št. 51/2006.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Združeno Kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske, Kraljevino Dansko in Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 28. aprila 2006 Za Komisijo Joe BORG Član Komisije

(1) UL L 16, 20.1.2006, str. 1.
(49)

V skladu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 2468/98, ki je nadomestila Uredbo (ES) št. 3699/93 dne 3. novembra 1998 (7), lahko države članice pod pogoji Priloge II te uredbe sprejmejo ukrepe za spodbujanje kapitalskih naložb na področju predelave in trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva. Točka 2.4. Priloge II navaja, da se morajo upravičene naložbe v predelavo in trženje nanašati predvsem na izgradnjo in nakup objektov in obratov, potrebnih za predelavo in trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v času med iztovarjanjem in fazo končnega produkta, ali na uporabo novih tehnologij, namenjenih zlasti izboljšanju konkurenčnosti in dodane vrednosti.
(4)

Glede neupoštevanja pogojev iz člena 2 uredbe (EGS) št. 2081/92 ugovor zanika, da bi določena kakovost nastala zaradi elementov, domnevno tipičnih za Alzacijo, namreč zrelost zelja, ki se pripisuje podnebju in značilnosti alzaških tal, način naravne fermentacije in strokovno znanje družinskih obrtnih podjetij. Kar zadeva tip tal, so v vlogi za registracijo opisana kot globoka, bogata in suha. Podnebje v območju proizvodnje je polkontinentalno, za kar so značilna vroča poletja in pozna jesen, v kateri se izmenjujejo sončni dnevi in sveže noči. Vendar take podnebne in talne okoliščine obstajajo tudi v drugih regijah, kjer se goji zelje, torej po členu 2(2)(b) niso tipične. Glede fermentacije specifikacije ne prinašajo elementov, ki bi omogočali, da bi jo opredelili kot „naravno“ in jo dodelili edino v Alzacijo. Ti elementi torej ne opredeljujejo določene kakovosti ali posebne značilnosti kislega zelja.
ODLOČBA KOMISIJE

z dne 24. januarja 2006

o odobritvi dajanja v promet rženega kruha z dodanimi fitosteroli/fitostanoli kot novimi živili ali novimi živilskimi sestavinami v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 258/97

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 42)

Besedili v finskem in švedskem jeziku sta edini verodostojni)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/58/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 258/97 z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami (1), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

24. septembra 2001 je Pharmaconsult Oy Ltd (prej MultiBene Health Oy Ltd) pri pristojnih finskih organih vložil zahtevek za dajanje fitosterolov v promet.

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Živila in živilske sestavine, opisane v Prilogi 1, z dodanimi fitosteroli/fitostanoli, določenimi v Prilogi 2, v nadaljnjem besedilu „proizvodi“, se lahko dajo v promet v Skupnosti.

Člen 2

Proizvodi so ponujeni v takšni obliki, da se jih zlahka razdeli na obroke, ki vsebujejo največ 3 g (pri enem obroku na dan) ali največ 1 g (pri treh obrokih na dan) dodanih fitosterolov/fitostanolov.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Pharmaconsult Oy, Riippakoivunkuja 5, FIN-02130 Espoo.

(1) UL L 43, 14.2.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

(2) UL L 97, 1.4.2004, str. 44.

(3) UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

Rženi kruh kruh iz moke, ki vsebuje ≥ 50 % rži (polnozrnate ržene moke, celega ali počenega rženega zrnja in rženih kosmičev), ≤ 30 % pšenice in ≤ 4 % dodanega sladkorja brez dodanih maščob.

PRILOGA II

SPECIFIKACIJE FITOSTEROLOV IN FITOSTANOLOV ZA DODATEK ŽIVILOM IN ŽIVILSKIM SESTAVINAM

Opredelitev pojmov:

Fitosteroli in fitostanoli so steroli in stanoli, ekstrahirani iz rastlin, ki so lahko prisotni kot prosti steroli in stanoli ali estri maščobnih kislin živilske kakovosti.

Sestava (z GC-FID ali enakovrednim postopkom):

< 80 % β-sitosterola

< 15 % β-sitostanola

< 40 % campesterola

< 5 % campestanola

< 30 % stigmasterola

< 3 % brassicasterola

< 3 % drugih sterolov/stanolov

Onesnaženost/čistost (z GC-FID ali enakovrednim postopkom)

Fitosteroli in fitostanoli, ki so ekstrahirani iz drugih virov, kot so rastlinska olja, primerna za hrano, ne smejo vsebovati onesnaževal, kar pomeni, da mora biti čistost več kot 99 % fitosterolnih/fitostanolnih sestavin.
(3)

Nekatere tretje države so Komisiji predložile načrte za spremljanje ostankov za živali in proizvode, ki niso navedeni v Odločbi 2004/432/ES. Ocene navedenih načrtov in dodatne informacije, ki jih je zahtevala Komisija, zadostujejo kot zagotovila v zvezi s spremljanjem ostankov za te živali in proizvode v navedenih državah. Navedene živali in proizvode je zato treba vključiti na seznam za navedene tretje države.
2.

Mesni izdelki, ki izvirajo iz tretjih držav ali delov tretjih držav iz člena 4(b), izpolnjujejo naslednje pogoje, navedene v točkah (a), (b) ali (c): (a) mesni izdelki morajo: (i) vsebovati meso in/ali mesne izdelke, pridobljene iz ene same vrste ali živali, kakor je navedeno v ustreznem stolpcu v delih 2 in 3 Priloge II, ki navaja zadevno vrsto ali žival; in (ii) biti obdelani vsaj s posebno obdelavo, ki se zahteva za meso navedene vrste ali živali, kakor je navedeno v delu 4 Priloge II; ali (b) mesni izdelki morajo: (i) vsebovati sveže, predelano ali delno predelano meso več kakor ene vrste ali živali, kakor je navedeno v ustreznem stolpcu delov 2 in 3 Priloge II, ki se premeša pred končno obdelavo v skladu z delom 4 Priloge II; in (ii) končna obdelava iz točke (i) mora biti vsaj tako stroga kakor najstrožja obdelava iz dela 4 Priloge II za meso zadevne vrste ali živali, kakor je navedeno v ustreznem stolpcu v delih 2 in 3 Priloge II; ali (c) končni mesni izdelki morajo: (i) biti pripravljeni z mešanjem predhodno obdelanega mesa več kakor ene vrste ali živali; in (ii) predhodna obdelava iz točke (i), s katero je obdelana vsaka mesna sestavina mesnega izdelka, mora biti vsaj tako stroga kakor ustrezna obdelava iz dela 4 Priloge II za zadevno vrsto ali žival, kakor je navedeno v ustreznem stolpcu.
—

Ves obalni pas Velike Britanije, razen naslednjih štirih območij: — južna obala Cornwalla od Lizarda do Start Pointa, — območje okrog estuarija Solent od Portland Billa do Selsey Billa, — območje vzdolž obale v Essexu od Shoeburynessa do Landguard pointa, — območje vzdolž obale v jugozahodnem Walesu od Wooltack Pointa do St. Govan's Heada, vključno z Milford Havenom in vodovjem rek Vzhodni in Zahodni Cleddau, ki je odvisno od plime in oseke,
1.

člen 2 se nadomesti z naslednjim besedilom: „Člen 2 Razmejitev območij z omejitvami Območja z omejitvami se razmejijo znotraj geografskih območij, ki so navedena za območja A, B, C, D, E in F v Prilogi I. Izjeme od prepovedi premikov za navedena območja z omejitvami se dovolijo samo v skladu s členi 3, 4, 5 in 6. V primeru območja z omejitvami E so za premike živih prežvekovalcev med Španijo in Portugalsko potrebna dovoljenja, ki jih izdajo pristojni organi na podlagi dvostranskega sporazuma. V primeru območja z omejitvami F so dovoljeni premiki živih živali iz vrst, dovzetnih za bolezen modrikastega jezika, njihovih semenčic, jajčec in zarodkov znotraj območja. Člen 2a Odstopanje od prepovedi premikanja v 20-kilometrskem območju Z odstopanjem od člena 6(1)(c) Direktive 2000/75/ES se naslednje živali izvzame iz prepovedi premikanja v 20-kilometrskem območju: — živali za neposredni zakol, na podlagi odobritve pristojnega veterinarskega organa; — živali, izven 20-kilometrskega območja, namenjene na kmetijsko gospodarstvo v tem območju; — živali, namenjene na kmetijsko gospodarstvo v območju z omejitvami, na podlagi odobritve in pogojev za zdravje živali, ki jih določi pristojni veterinarski organ.“
(2)

Združene države Amerike so zahtevale, da se spremeni vnose za to državo na navedenih seznamih v zvezi z nekaterimi skupinami za zbiranje in proizvodnjo zarodkov.
SL Uradni list Evropske unije C 320/1

SKLEP SVETA

z dne 18. decembra 2006

o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za izobraževanje in usposabljanje na arhitekturnem področju

(2006/C 320/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 85/385/EGS z dne 10. junija 1985 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za izobraževanje in usposabljanje na arhitekturnem področju, zlasti členov 3 in 4 Sklepa (1),

ob upoštevanju, da ta odbor v skladu s členom 3 omenjenega sklepa sestavljajo po trije strokovnjaki iz vsake države članice, vsak strokovnjak pa ima namestnika; da v skladu s členom 4 istega sklepa mandat teh strokovnjakov in namestnikov traja tri leta in lahko preneha pred iztekom triletnega obdobja zaradi odstopa, smrti ali zamenjave člana z drugim članom; v tem primeru se imenovanje novega člana opravi za preostanek mandata;

ob upoštevanju, da je Svet s Sklepom 2006/C 68/03 z dne 9. marca 2006 (2) imenoval člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za izobraževanje in usposabljanje na arhitekturnem področju za obdobje treh let od datuma tega sklepa;

ob upoštevanju, da so vlade sedmih držav članic podale seznam kandidatov za imenovanje ali zamenjavo članov in nadomestnih članov —

SKLENIL:

Edini člen

Za člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za izobraževanje in usposabljanje na arhitekturnem področju se za obdobje od datuma tega sklepa do 9. marca 2009 imenujejo:

A. POKLICNI STROKOVNJAKI IZ PRAKTIČNE STROKE

Država Člani Nadomestni člani Češka g. Dalibor BORÁK Danska ga. Bente BEDHOLM g. Henning THOMASEN Ciper g. Themis THEMISTOCLEOUS g. Vassos CHRISTOU Luksemburg ga. Marie-Hélène LUCAS g. Nico STEINMETZ Portugalska g. Carlos da SILVA AFONSO g. Nuno da SILVA ARAÚJO SIMõES

B. STROKOVNJAKI IZ UNIVERZITETNIH IZOBRAŽEVALNIH USTANOV ALI IZOBRAŽEVALNIH USTANOV ENAKOVREDNE RAVNI NA ARHITEKTURNEM PODROČJU

Država Člani Nadomestni člani Danska g. Sven FELDING g. Jørgen HAUBERG Luksemburg g. Jean TAGLIAFERRI g. Raymond HARSCH Portugalska g. Mario Júlio TEIXEIRA KRUGER g. Manuel MENDES TAINHA Švedska g. Hasse ERNERFELDT

C. STROKOVNJAKI PRISTOJNIH ORGANOV DRŽAV ČLANIC

Država Člani Nadomestni člani Češka ga. Marie KOTRLÁ Danska g. Mikkel BUCHTER g. Mads FLYVHOLM Luksemburg ga. Bernadette FRIEDERICI-CARABIN ga. Elodie HOFMANN Slovaška g. Róbert PODHORSKY

V Bruslju, 18. decembra 2006 Za Svet Predsednik J.-E. ENESTAM

(1) UL ES L 223, 21.8.2005, str. 26–27.

(2) UL ES C 68, 21.03.2006, str. 6–8.
(7)

Kadar so izdatki države članice za določeno proračunsko leto manjši od 75 % začetne dodelitve sredstev, se v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1227/2000 izdatki, ki naj se priznajo v naslednjem proračunskem letu, in ustrezna celotna površina znižajo za tretjino razlike med tem pragom in dejanskimi stroški, nastalimi v zadevnem proračunskem letu. Ta določba se za vinsko leto 2006/2007 uporabi za Madžarsko, kjer nastali stroški za proračunsko leto 2006 predstavljajo 34 % začetnih dodeljenih sredstev, za Slovaško, kjer nastali stroški za proračunsko leto 2006 predstavljajo 15 % začetnih dodeljenih sredstev, in za Češko, kjer nastali stroški znašajo 0 EUR.
Metoda 1 – Mehanska pritrditev na podporno podlago Mavčne plošče ali (v primeru večplastnih sistemov) vsaj najbolj oddaljene plasti plošč se mehansko pritrdijo na kovinsko podlago (iz sestavin, določenih v EN 14195) ali leseno podlago (v skladu z EN 336 in EN 1995-1-1). Če podlaga zagotavlja podporne nosilce le v eno smer, največji razpon med podpornimi členi ne presega obsega, enakega 50-kratni debelini mavčnih plošč. Če podlaga zagotavlja podporne nosilce v dve smeri, največji razpon v katero koli smer ne presega obsega, enakega 100-kratni debelini mavčnih plošč. Mehanska pritrjevala so vijaki, sponke ali žeblji, ki se pritrdijo skozi debelino mavčnih plošč v podlago z osno razdaljo največ 300 mm, merjeno po dolžini vsakega nosilca. Za mavčnimi ploščami je lahko zrak ali izolirni material. Podlaga je lahko: (a) kakršen koli lesni proizvod z gostoto ≥ 400 kg/m3 ali kakršen koli proizvod najmanj razreda A2-s1, d0 v primeru mavčnih plošč z nominalno debelino ≥ 6,5 mm in < 9,5 mm ter gostoto jedra ≥ 800 kg/m3; ali (b) kakršen koli lesni proizvod z gostoto ≥ 400 kg/m3 ali kakršen koli proizvod najmanj razreda A2-s1, d0 v primeru mavčnih plošč z nominalno debelino ≥ 9,5 mm ter gostoto jedra ≥ 600 kg/m3; ali (c) kakršen koli izolirni material najmanj razreda E-d2 v primeru mavčnih plošč z nominalno debelino ≥ 9,5 mm in gostoto jedra ≥ 600 kg/m3. Vsak spoj med sosednjimi mavčnimi ploščami ima razmak, širok ≤ 4 mm. Ta določba se uporablja za kateri koli spoj ne glede na to, ali ga nosilec podlage neposredno podpira, in ne glede na to, ali je zapolnjen s spojnim materialom. V primerih (a) in (b) vsak spoj med sosednjimi mavčnimi ploščami, ki ga nosilec podlage neposredno ne podpira in ki ima razmak širine > 1 mm, je treba v celoti zapolniti s spojnim materialom, kakor je določeno v EN13963 (drugi spoji lahko ostanejo nezapolnjeni). V primeru (c) morajo biti vsi spoji med sosednjimi mavčnimi ploščami v celoti zapolnjeni s spojnim materialom, kakor je določeno v EN13963.
1.

Člen 2a se nadomesti z naslednjim: „Člen 2a Odstopanje od prepovedi premika Z odstopanjem od člena 6(1)(c) Direktive 2000/75/ES se iz prepovedi premika izvzame naslednje živali: (a) živali za neposredni prevoz v klavnico, ki se nahaja na območju z omejitvami okoli gospodarstva, od koder so živali odposlane; (b) živali, namenjene na gospodarstvo, ki se nahaja na območju z omejitvami okoli gospodarstva, od koder so živali odposlane; in (i) v polmeru 20 kilometrov okoli okuženega gospodarstva; ali (ii) zunaj polmera 20 kilometrov okoli okuženega gospodarstva, če: — so pristojni organi območja gospodarstva, od koder so bile živali odposlane, in namembnega gospodarstva to predhodno odobrili in če so izpolnjena jamstva za zdravstveno varstvo živali glede ukrepov proti širjenju virusa bolezni modrikastega jezika in zaščite pred napadi vektorjev, ki jih zahtevajo pristojni organi, ali — je bil opravljen test določanja povzročitelja iz oddelka A(1)(c) Priloge II na vzorcu, ki je bil odvzet od zadevne živali v 48 urah od njenega odpošiljanja, pri čemer morajo biti rezultati testa negativni, žival pa mora biti zaščitena pred kakršnim koli napadom vektorjev vsaj od takrat, ko je bil vzorec vzet, in namembnega gospodarstva ne sme zapustiti, razen za takojšnji zakol.“
(3)

V skladu s členom 69(4) Uredbe (ES) št. 1698/2005 se letna razdelitev zneskov pomoči Skupnosti za razvoj podeželja po državah članicah izvede po odbitku zneskov, namenjenih tehnični pomoči za Komisijo, in ob upoštevanju zneskov, rezerviranih za regije, ki so upravičene do pomoči v okviru konvergenčnega cilja, preteklih rezultatov in posameznih položajev in potreb, ki so utemeljeni z objektivnimi merili. V skladu s členom 69(3) Uredbe (ES) št. 1698/2005 se navedeni zneski indeksirajo z 2 % na leto, medtem ko morajo v skladu z odstavkom 5 navedenega člena države članice, dodatno k navedenim zneskom, za namene načrtovanja upoštevati zneske, ki izhajajo iz modulacije, kot je določeno v členu 12(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (3).
(9)

Na podlagi člena 16(1)(b) Uredbe (ES) št. 1227/2000 države članice posredujejo Komisiji najpozneje do 10. julija vsakega leta izjavo o izdatkih za prestrukturiranje in preusmeritev, ki so bili obračunani do 30. junija tekočega finančnega leta, ter zadevno skupno površino. Pravila iz člena 17(2) navedene uredbe določajo, da države članice pripravijo izjavo iz člena 16(1)(b) samo, če znesek, ki so ga prijavile v skladu s členom 16(1)(a), tj. strošek, ki je dejansko nastal 30. junija tekočega finančnega leta, ustreza vsaj 75 % zneska okvirnih dodeljenih sredstev zadevne države članice. Na podlagi izjeme iz Uredbe Komisije (ES) št. 1460/2006 (4) se ta določba ne uporablja za države članice, za katere vinsko leto 2005/2006 predstavlja drugo leto izvajanja sistema za prestrukturiranje in preusmeritev –
(1)

Člen 4(2) in člen 16(2) Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi določata, da se nobeno gensko spremenjeno živilo ali krma (2) ne sme dati v promet v Skupnosti, razen če to ni zajeto v dovoljenju, izdanem v skladu z navedeno uredbo. Člen 4(3) in člen 16(3) iste uredbe določata, da se nobeno gensko spremenjeno živilo in krma ne odobri, razen če ni bilo ustrezno in zadovoljivo dokazano, da ne učinkuje škodljivo na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje, da ne zavaja potrošnika ali uporabnika in da se ne razlikuje od živila ali krme, ki naj bi jo nadomestilo, v taki meri, da bi bila njegova običajna poraba glede hranilne vrednosti neugodna za ljudi ali živali.