UREDBA SVETA (EU) 2020/1579

z dne 29. oktobra 2020

o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2021 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v Baltskem morju, ter o spremembi Uredbe (EU) 2020/123 glede nekaterih ribolovnih možnosti v drugih vodah

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) zahteva, da se ohranitveni ukrepi sprejmejo ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, po potrebi vključno s poročili, ki jih pripravijo Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo ter drugi svetovalni organi, kot tudi glede na prejeta mnenja svetovalnih svetov, ustanovljenih za zadevna geografska območja ali področja pristojnosti, in skupna priporočila držav članic.

(2) Svet je zadolžen za sprejetje ukrepov o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti, po potrebi vključno z nekaterimi pogoji, ki so funkcionalno povezani s tem. Ribolovne možnosti bi bilo državam članicam treba dodeliti tako, da se zagotovi relativna stabilnost ribolovnih dejavnosti za vsako državo članico za vsak stalež rib ali ribištvo in da se ustrezno upoštevajo cilji skupne ribiške politike (SRP) iz Uredbe (EU) št. 1380/2013.

(3) Uredba (EU) št. 1380/2013 določa, da je cilj SRP doseči raven izkoriščanja največjega trajnostnega donosa do leta 2015, kjer je to mogoče, vendar pa postopoma in z rastočim ritmom najpozneje do leta 2020 za vse staleže.

(4) Celotne dovoljene ulove (TAC) bi bilo zato v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 treba določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja, ob upoštevanju bioloških in družbeno-gospodarskih vidikov, pri čemer se zagotovi poštena obravnava med ribiškimi sektorji, ter ob upoštevanju mnenj“ izraženih med posvetovanjem z deležniki.

(5) Uredba (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta (2) vzpostavlja večletni načrt za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju ter za ribištvo, ki izkorišča te staleže (v nadaljnjem besedilu: načrt). Cilj načrta je zagotoviti, da se pri izkoriščanju živih morskih bioloških virov populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. V ta namen je treba za zadevne staleže čim prej doseči ciljno ribolovno umrljivost, izraženo v razponih, vsekakor pa postopoma in z rastočim ritmom najpozneje do leta 2020. Primerno je, da se omejitve ulova za leto 2021 za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju določijo v skladu s cilji načrta.

(6) Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) je navedel, da biomasa sleda iz zahodnega Baltskega morja v podrazdelkih ICES 20 - 24 znaša le 48 % mejne referenčne vrednosti za drstitveno biomaso (Blim), pod katero lahko pride do zmanjšanja sposobnosti razmnoževanja. ICES je zato v svojem letnem mnenju o staležih podal znanstveno mnenje z dne 29. maja 2020 za nični ulov sleda iz zahodnega Baltskega morja. V skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) 2016/1139 bi bilo zato treba sprejeti vse ustrezne popravne ukrepe, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža nad raven, ki omogoča največji trajnostni donos. Poleg tega je v skladu z navedeno določbo treba sprejeti dodatne popravne ukrepe. V ta namen je treba zlasti glede na pričakovani učinek sprejetih popravnih ukrepov upoštevati časovnico za uresničitev ciljev SRP na splošno in načrta, obenem pa tudi cilje doseganja gospodarskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja, kot je določeno v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Glede na navedeno ter v skladu s členoma 4(4) in 5(2) Uredbe (EU) 2016/1139 je primerno, da se ribolovne možnosti za sleda iz zahodnega Baltskega morja določijo pod razponi ribolovne umrljivosti, da bi se upoštevalo zmanjšanje biomase za ta stalež v podrazdelkih ICES 20 - 24.

(7) ICES lahko previdnostno mnenje za stalež trske iz vhodnega Baltskega morja že vse od leta 2019 utemeljuje na oceni, pripravljeni na podlagi številčnejših podatkov, kot je bilo mogoče pred tem. ICES ocenjuje, da je bila biomasa trske iz vzhodnega Baltskega morja leta 2019 pod ravnjo Blim in da se je od takrat še zmanjšala. Zato je za trsko iz vzhodnega Baltskega morja za leto 2021 znova izdal mnenje za nični ulov. Ni pa mu uspelo določiti vrednosti razponov ribolovne umrljivosti. Tako kot lani velja, da bi, če bi bile ribolovne možnosti za trsko iz vzhodnega Baltskega morja določene na ravni, navedeni v znanstvenem mnenju, obveznost iztovarjanja celotnega ulova pri mešanem ribolovu, ki vsebuje prilov trske iz vzhodnega Baltskega morja, privedla do pojava „vrste, ki omejuje ribolov“. Da bi dosegli pravo ravnovesje med nadaljevanjem ribolova zaradi morebitnih resnih socialno-ekonomskih posledic prepovedi ulova trske iz vzhodnega Baltskega morja in potrebo po doseganju dobrega biološkega statusa navedenih staležev ter ob upoštevanju, da je vse staleže pri mešanem ribolovu težko loviti hkrati pri največjem trajnostnem donosu, je primerno določiti poseben TAC za prilov trske iz vzhodnega Baltskega morja. Ribolovne možnosti je treba določiti v skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) 2016/1139.

(8) ICES je maja 2020 izdal posodobljeno mnenje o ravneh prilova trske pri drugih vrstah ribolova. Ribolovne možnosti je ustrezno določiti v skladu s tem mnenjem, razen za ribolovne operacije, ki se izvajajo izključno za namen znanstvenih raziskav, njihovo izvajanje pa je v celoti skladno s pogoji iz člena 25 Uredbe (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Poleg tega je treba v skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) 2016/1139 sprejeti dodatne popravne ukrepe, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža nad raven, ki omogoča največji trajnostni donos. Znanstveno mnenje kaže, da ima lahko zlasti prepoved ribolova v času drstenja dodatne koristi za stalež, ki jih ni mogoče doseči samo s TAC, na primer povečan prirast zaradi nemotenega drstenja. Zato je primerno ohraniti obstoječo prepoved ribolova v času poletnega drstenja. Poleg tega znanstveno mnenje kaže, da je relativni pomen rekreacijskega ribolova trske iz vzhodnega Baltskega morja odvisen od ravni TAC. Zaradi občutnega zmanjšanja TAC se količine, ulovljene pri rekreacijskem ribolovu, štejejo za znatne, zato je primerno ohraniti prepoved rekreacijskega ribolova trske v podrazdelkih ICES 25 in 26, kjer je trska iz vzhodnega Baltskega morja najštevilnejša.

(9) ICES je pregledal ocenjeno zmanjšanje biomase staleža trske iz zahodnega Baltskega morja in ocenil, da se biomasa tega staleža ni povrnila nad referenčno točko za drstitveno biomaso, pod katero je treba sprejeti poseben in ustrezen ukrep upravljanja (Btrigger). Zato je primerno ohraniti spremljevalne ukrepe, uvedene za leto 2020, in ribolovne možnosti določiti v skladu s členom 5(1) Uredbe (EU) 2016/1139, ob upoštevanju ravni prilova trske pri drugih vrstah ribolova v podrazdelku ICES 24, ki jih je priporočil ICES, da bodo skladne s pristopom, ki se upošteva na območju upravljanja trske iz vzhodnega Baltskega morja. Poleg tega znanstveno mnenje kaže, da se staleža trske iz zahodnega Baltskega morja in trske iz vzhodnega Baltskega morja mešata v podrazdelku ICES 24. Da bi zaščitili stalež trske iz vzhodnega Baltskega morja in zagotovili enake konkurenčne pogoje z območjem upravljanja trske iz vzhodnega Baltskega morja, bi morala biti uporaba TAC v podrazdelku ICES 24 še naprej omejena na prilov trske, razen za ribolovne operacije, ki se izvajajo izključno za namen znanstvenih raziskav, njihovo izvajanje pa je v celoti skladno s pogoji iz člena 25 Uredbe (EU) 2019/1241, in za male priobalne ribiče, ki lovijo s pasivnim ribolovnim orodjem na območjih do šest morskih milj od obale, kjer je voda plitvejša od 20 metrov, saj trska iz zahodnega Baltskega morja prevladuje na navedenih plitvih obalnih območjih. Poleg tega bi bilo treba obdobje prepovedi ribolova v podrazdelku ICES 24 uskladiti z obdobjem prepovedi ribolova v podrazdelkih ICES 25 in 26, da bi zagotovili enakovredno zaščito, skladno z mnenjem ICES.

(10) V skladu s tem in da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje kot za podrazdelka ICES 25 in 26, bi moral biti rekreacijski ribolov trske v podrazdelku ICES 24 več kot šest morskih milj od obale še naprej prepovedan. Glede na znanstveno mnenje, ki kaže, da rekreacijski ribolov znatno prispeva k skupni ribolovni umrljivosti navedenega staleža, ter ob upoštevanju trenutnega stanja navedenega staleža in zmanjšanja TAC bi bilo poleg tega treba ohraniti omejitev dnevnega ulova na ribiča. To ne posega v načelo relativne stabilnosti, ki velja za dejavnosti gospodarskega ribolova. Glede na šibek položaj tega staleža in dejstvo, da znanstveno mnenje kaže, da ima lahko zlasti prepoved ribolova v času drstenja dodatne koristi za stalež, ki jih ni mogoče doseči samo s TAC, na primer povečan prirast zaradi nemotenega drstenja, bi bilo treba ohraniti prepoved ribolova v času zimskega drstenja, razen za nekatere male priobalne ribiče in ribolovne operacije, ki se izvajajo izključno za namen znanstvenih raziskav, njihovo izvajanje pa je v celoti skladno s pogoji iz člena 25 Uredbe (EU) 2019/1241.

(11) ICES ocenjuje, da je biomasa staleža sleda iz osrednjega Baltskega morja padla pod referenčno točko za drstitveno biomaso, pod katero je treba sprejeti poseben in ustrezen ukrep upravljanja (Btrigger). Zato je ribolovne možnosti primerno določiti v skladu s členom 5(1) Uredbe (EU) 2016/1139.

(12) ICES v svojem mnenju navaja, da se trska ulovi kot prilov pri ribolovu morske plošče. Papalina pa se ulovi pri mešanem ribolovu s sledom in je plenilec trske. Primerno je, da se ti preudarki v zvezi z različnimi vrstami upoštevajo pri določanju ribolovnih možnosti za morsko ploščo in papalino.

(13) Da bi zagotovili popolno uporabo obalnih ribolovnih možnosti, je bila leta 2019 uvedena omejena prožnost med območji za lososa od podrazdelkov ICES 22–31 do podrazdelka ICES 32. Glede na spremembe ribolovnih možnosti za navedena staleža je to prožnost primerno povečati.

(14) Uvedba prepovedi ribolova morske postrvi več kot štiri morske milje od obale ter omejitve prilova te vrste na 3 % skupnega ulova morske postrvi in lososa je pomembno prispevala k občutnem zmanjšanju prejšnjega znatnega napačnega sporočanja ulova pri ribolovu lososa, zlasti pa ulova morske postrvi. To določbo je zato primerno ohraniti, da bi napačno sporočanje čim bolj zmanjšali.

(15) Za uporabo ribolovnih možnosti, določenih v tej uredbi, veljajo določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (4), in zlasti členov 33 in 34 navedene uredbe o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter prenosa podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti Komisiji. Zato bi bilo treba v tej uredbi določiti kode za iztovarjanje staležev, za katere velja ta uredba, ki jih morajo države članice uporabljati pri pošiljanju podatkov Komisiji.

(16) Z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96 (5) so bili določeni dodatni pogoji za vsakoletno upravljanje TAC, vključno z določbami glede prilagodljivosti za previdnostne in analitske TAC v skladu s členoma 3 in 4. V skladu s členom 2 navedene uredbe Svet pri določanju TAC odloči, za katere staleže se člen 3 ali 4 ne uporablja, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Pred kratkim je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vse staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja, uveden mehanizem vsakoletne prilagodljivosti. Da bi se torej izognili prekomerni prilagodljivosti, ki bi ogrozila načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja živih morskih bioloških virov, ovirala doseganje ciljev SRP in poslabšala biološki status staležev, bi bilo treba določiti, da se člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 za analitske TAC uporabljata le, kadar se ne uporablja vsakoletna prilagodljivost iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

(17) Glede na to, da je biomasa staleža trske iz vzhodnega Baltskega morja pod Blim ter da sta leta 2021 dovoljena le prilov in ribolov za znanstvene namene, so se države članice zavezale, da za ta stalež za prenose iz leta 2020 v leto 2021 ne bodo uporabljale člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013, da ulov leta 2021 ne bo presegel določenega TAC za trsko iz vzhodnega Baltskega morja.

(18) Ribolovno leto za norveškega moliča v razdelku ICES 3a ter vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 traja od 1. novembra do 31. oktobra. Na podlagi novega znanstvenega mnenja bi bilo treba za navedena območja določiti predhodni TAC za norveškega moliča. Združeno kraljestvo nima kvote za norveškega moliča. Vendar se del kvote ulovi v vodah Združenega kraljestva. Z Združenim kraljestvom je bilo opravljeno posvetovanje v skladu s členom 130(1) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (6). Zato bi bilo treba določiti predhodni TAC za ribolovne možnosti za obdobje od 1. novembra 2020 do 31. decembra 2020. TAC bo omogočil začetek ribolovne sezone. Z Združenim kraljestvom bodo potekala posvetovanja o ribolovnih možnostih za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. oktobra 2021. Kljub dejstvu, da Združeno kraljestvo nima kvotnega deleža za ta stalež, se vir deli z Združenim kraljestvom. Zato bi se bilo treba posvetovati o skupnem upravljanju staleža po 31. decembru 2020, ko se izteče prehodno obdobje. Uredbo o ribolovnih možnostih za norveškega moliča v razdelku ICES 3a ter vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 bi bilo treba pozneje spremeniti, da se vključijo rezultati navedenih posvetovanj za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. oktobra 2021 ter tako zajame celotno ribolovno leto od 1. novembra 2020 do 31. oktobra 2021.

(19) Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in ribičem Unije zagotovili preživetje, bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2021. Vendar bi se morala ta uredba za norveškega moliča v razdelku ICES 3a ter vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 uporabljati od 1. novembra 2020 do 31. oktobra 2021. Ta uredba bi morala zaradi nujnosti začeti veljati takoj po objavi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1 Vsebina Ta uredba določa ribolovne možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Baltskem morju za leto 2021 ter spreminja nekatere ribolovne možnosti v drugih vodah, določene z Uredbo (EU) 2020/123 (7).

Člen 2 Področje uporabe 1. Ta uredba se uporablja za ribiška plovila Unije, ki lovijo v Baltskem morju. 2. Ta uredba se uporablja tudi za rekreacijski ribolov, če je izrecno naveden v zadevnih določbah.

Člen 3 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „podrazdelek“ pomeni podrazdelek ICES Baltskega morja, kakor je opredeljen v Prilogi III k Uredbi Sveta (ES) št. 218/2009 (8); (2) „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino posameznega staleža, ki se sme naloviti v enem letu; (3) „kvota“ pomeni delež TAC, ki je dodeljen Uniji, državi članici ali tretji državi; (4) „rekreacijski ribolov“ pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki morske biološke vire izkoriščajo za rekreacijo, turizem ali šport.

POGLAVJE II

RIBOLOVNE MOŽNOSTI

Člen 4 TAC in dodelitve TAC, kvote in po potrebi pogoji, ki so z njimi funkcionalno povezani, so določeni v Prilogi.

Člen 5 Posebne določbe o dodelitvah ribolovnih možnosti Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v tej uredbi, ne posega v: (a) izmenjave, izvedene v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (b) odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (c) dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96 ali člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (d) količine, zadržane v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96 ali prenesene v skladu s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (e) odbitke, izvedene v skladu s členoma 105 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 6 Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova Staleži neciljnih vrst v okviru varnih bioloških meja iz člena 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, ki so upravičeni do odstopanja od obveznosti odštetja ulova od zadevnih kvot, so določeni v Prilogi k tej uredbi.

Člen 7 Prepovedi ribolova za zaščito trske v času drstenja 1. Ribolov s katero koli vrsto ribolovnega orodja v podrazdelkih 25 in 26 je prepovedan od 1. maja do 31. avgusta. 2. Izjema od prepovedi iz odstavka 1 se uporablja v naslednjih primerih: (a) za ribolovne operacije, ki se izvajajo izključno za namen znanstvenih raziskav, ki so dovoljene pod pogojem, da je izvajanje teh raziskav v celoti skladno s pogoji iz člena 25 Uredbe (EU) 2019/1241; (b) za ribiška plovila Unije s skupno dolžino manj kot 12 metrov, ki lovijo z zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami ali trislojnimi mrežami ali pridnenimi parangali, parangali, visečimi parangali, ročnimi ribiškimi vrvicami in opremo za jigging ali podobnim pasivnim ribolovnim orodjem na območjih, kjer je voda plitvejša od 20 metrov, v skladu s koordinatami uradne pomorske karte, ki jo izdajo pristojni nacionalni organi; (c) za ribiška plovila Unije, ki v podrazdelku 25, kjer je voda plitvejša od 50 metrov, lovijo pelagične staleže za neposredno prehrano ljudi ter uporabljajo orodja z velikostjo mrežnega očesa 45 mm ali manj in katerih iztovor se sortira. 3. Ribolov s katero koli vrsto ribolovnega orodja v podrazdelkih 22 in 23 je prepovedan od 1. februarja do 31. marca ter v podrazdelku 24 od 15. maja do 15. avgusta. 4. Izjema od prepovedi iz odstavka 3 se uporablja v naslednjih primerih: (a) za ribolovne operacije, ki se izvajajo izključno za namen znanstvenih raziskav, ki sse izvajajo v celoti skladno s pogoji iz člena 25 Uredbe (EU) 2019/1241; (b) za ribiška plovila Unije s skupno dolžino manj kot 12 metrov, ki lovijo z zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami ali trislojnimi mrežami ali pridnenimi parangali, parangali, visečimi parangali, ročnimi ribiškimi vrvicami in opremo za jigging ali podobnim pasivnim ribolovnim orodjem v podrazdelkih 22 in 23 na območjih, kjer je voda plitvejša od 20 metrov, v skladu s koordinatami uradne pomorske karte, ki jo izdajo pristojni nacionalni organi, in v podrazdelku 24 do šest morskih milj od temeljnih črt na območjih, kjer je voda plitvejša od 20 metrov, v skladu s koordinatami uradne pomorske karte, ki jo izdajo pristojni nacionalni organi.; (c) za ribiška plovila Unije, ki v podrazdelku 24 do šest morskih milj od temeljnih črt na območjih, kjer je voda plitvejša od 40 metrov, lovijo pelagične staleže za neposredno prehrano ljudi ter uporabljajo orodja z velikostjo mrežnega očesa 45 mm ali manj in katerih iztovor se sortira. 5. Kapitani ribiških plovil iz točk (b) in (c) odstavka 2 ter točk (b) in (c) odstavka 4, zagotovijo, da lahko nadzorni organi države članice kadar koli spremljajo njihovo ribolovno dejavnost.

Člen 8 Ukrepi v zvezi z rekreacijskim ribolovom trske v podrazdelkih 22–26 1. Pri rekreacijskem ribolovu v podrazdelkih 22 in 23 ter v podrazdelku 24 znotraj šest morskih milj od temeljnih črt lahko vsak ribič obdrži največ pet primerkov trske na dan, razen v obdobju od 1. februarja do 31. marca 2021, ko lahko vsak ribič obdrži največ dva primerka trske na dan. 2. Rekreacijski ribolov trske je prepovedan v podrazdelku 24 več kot šest morskih milj od temeljnih črt ter v podrazdelkih 25 in 26. 3. Ta člen ne posega v strožje nacionalne ukrepe.

Člen 9 Ukrepi v zvezi z ribolovom morske postrvi in lososa v podrazdelkih 22–32 1. Od 1. januarja do 31. decembra 2021 je ribiškim plovilom prepovedan ribolov morske postrvi več kot štiri morske milje od temeljnih črt v razdelkih 22–32. Pri ribolovu lososa v navedenih vodah prilov morske postrvi ne presega 3 % skupnega ulova lososa in morske postrvi na krovu v katerem koli trenutku oziroma iztovorjenega ulova po vsakem ribolovnem potovanju. 2. Ta člen ne posega v strožje nacionalne ukrepe.

Člen 10 Prilagodljivost 1. Razen kadar je drugače določeno v Prilogi k tej uredbi, se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 uporablja za staleže, za katere velja previdnostni TAC, člen 3(2) in (3) ter člen 4 navedene uredbe pa za staleže, za katere velja analitski TAC. 2. Člen 3(2) in (3) ter člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporabljata, kadar država članica uporabi vsakoletno prilagodljivost iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Člen 11 Prenos podatkov Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi s količinami ujetih ali iztovorjenih staležev, uporabijo kode staležev, določene v Prilogi k tej uredbi.

POGLAVJE III

KONČNE DOLOČBE

Člen 12 Spremembe Uredbe (EU) 2020/123 Tabela ribolovnih možnosti za norveškega moliča in z njim povezan prilov v razdelku ICES 3a ter vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 v Prilogi IA se nadomesti z naslednjim: „Vrsta: norveški molič in z njim povezan prilov Trisopterus esmarkii Območje: območje 3a; vode Unije območij 2a in 4 (NOP/2A3A4.) Obdobje 1. november 2019 – 31. oktober 2020 1. november 2020 – 31. december 2020 Analitski TAC Danska 72 433 (9) (11) 29 972 (9) (14) Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Nemčija 14 (9) (10) (11) 6 (9) (10) (14) Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Nizozemska 53 (9) (10) (11) 22 (9) (10) (14) Unija 72 500 (9) (11) 30 000 (9) (14) Norveška 14 500 (12) pm Ferski otoki 5 000 (13) pm TAC Ni relevantno. Ni relevantno.

Člen 13 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2021, razen člena 12, ki se uporablja od 1. novembra 2020 do 31. oktobra 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 29. oktobra 2020 Za Svet Predsednik M. ROTH

(1) Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

(2) Uredba (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju ter za ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007 (UL L 191, 15.7.2016, str. 1).

(3) Uredba (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 in (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 (UL L 198, 25.7.2019, str. 105).

(4) Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

(5) Uredba Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (UL L 115, 9.5.1996, str. 3).

(6) UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

(7) Uredba Sveta (EU) 2020/123 z dne 27. januarja 2020 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2020 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 25, 30.1.2020, str. 1).

(8) Uredba (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (UL L 87, 31.3.2009, str. 70).

(9) Kvoto lahko do 5 % sestavlja prilov vahnje in mola (OT2/*2A3A4). Prilov vahnje in mola, ki se všteva v to kvoto v skladu s to določbo, in prilov vrst, ki se všteva v to kvoto v skladu s členom 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, skupaj ne presegata 9 % kvote.

(10) Kvota se lahko lovi samo v vodah Unije območij ICES 2a, 3a in 4.

(11) Kvota Unije se lahko lovi le od 1. novembra 2019 do 31. oktobra 2020.

(12) Uporablja se izločevalna rešetka.

(13) Uporablja se izločevalna rešetka. Vključuje največ 15 % neizogibnega prilova (NOP/*2A3A4), ki se všteva v to kvoto.

(14) Kvota Unije se lahko lovi le od 1. novembra 2020 do 31. decembra 2020.“