ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije L 27/33

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 153/2005

z dne 28. januarja 2005

o določitvi končne stopnje nadomestila in odstotka izdaje izvoznih dovoljenj sistema B za sadje in zelenjavo (paradižniki, pomaranče, limone, namizno grozdje, in jabolka)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1961/2001 z dne 8. oktobra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 glede izvoznih nadomestil za sadje in zelenjavo (2), in zlasti člena 6(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba Komisije (ES) št. 1855/2004 (3) je določila okvirne količine za izdajo izvoznih dovoljenj sistema B.

(2) Treba je določiti končno stopnjo nadomestila za paradižnike, pomaranče, limone, namizno grozdje in jabolka, zajete v dovoljenjih, zaprošenih v okviru sistema B med 16. novembrom 2004 in 14. januarjem 2005, v višini okvirne stopnje in odstotka dovoljenj za zaprošene količine –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za izvozna dovoljenja sistema B, vložene v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 1855/2004 med 16. novembrom 2004 in 14. januarjem 2005, so odstotki izdaje dovoljenj in stopnje veljavnega nadomestila določeni v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 28. januarja 2005 Za Komisijo J. M. SILVA RODRÍGUEZ Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

(1) UL L 297, 21.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 47/2003 (UL L 7, 11.1.2003, str. 1).

(2) UL L 268, 9.10.2001, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1176/2002 (UL L 170, 29.6.2002, str. 69).

(3) UL L 324, 27.10.2004, str. 3.
(1)

Člen 2(7) Sklepa Sveta 2000/597/ES, Euratom z dne 29. septembra 2000 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (2) določa, da se bruto nacionalni proizvod po tržnih cenah (BNP) šteje za enakovrednega bruto nacionalnemu dohodku po tržnih cenah (BND), kakor predvideva Komisija pri uporabi Evropskega sistema računov (ESR). ESR iz leta 1995 (ESR95), ki je nadomestil dva prejšnja sistema iz leta 1970 in 1979, je uvedla Uredba Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (3) in je določen v njeni prilogi. BND, kakor se uporablja v ESR95, je nadomestil BNP kot kriterij za lastne vire, z učinkom od proračunskega leta 2002.
SL Uradni list Evropske unije L 22/13

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 113/2005

z dne 25. januarja 2005

o določitvi količin, za katere je mogoče vložiti zahtevke za uvozna dovoljenja v januarju 2005 v okviru tarifnih kvot za goveje in telečje meso, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1279/98 za Bolgarijo in Romunijo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za goveje in telečje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1279/98 z dne 19. junija 1998 o pravilih uporabe tarifnih kvot za goveje in telečje meso, predvidenih v Odločbah Sveta 2003/286/ES in 2003/18/ES za Bolgarijo in Romunijo (2), in zlasti člena 4(4),

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsakemu zahtevku za uvozno dovoljenje, ki je bil vložen za obdobje od 1. januarja do 30. junija 2005 v okviru kvot, določenih v Uredbi (ES) št. 1279/98, se ugodi v celoti.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 26. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 25. januarja 2005 Za Komisijo J. M. SILVA RODRÍGUEZ Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

(1) UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1782/2003 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1).

(2) UL L 176, 20.6.1998, str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1118/2004 (UL L 217, 17.6.2004, str. 10).

(3) UL L 367, 14.12.2004, str. 21.
(4)

Oktobra 1997 je Svet, skladno s členom 12 osnovne uredbe, z Uredbo (ES) št. 1952/97 (4) spremenil stopnjo dokončne protidampinške dajatve za dve zadevni družbi, in sicer za Sony Corporation in Ikegami Tsushinki Co. Ltd. Poleg tega je Svet nekatere nove modele sistemov profesionalnih kamer vključil v Prilogo in jih s tem izrecno izključil iz plačevanja protidampinške dajatve.
(2)

Uredba Sveta (ES) št. 747/2001 (2) predvideva odprtje in upravljanje tarifnih kvot Skupnosti za sveže rezano cvetje in cvetno brstje s poreklom iz Cipra, Egipta, Izraela, Malte, Maroka ter Zahodnega brega in Gaze.
SL Uradni list Evropske unije L 13/11

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 58/2005

z dne 14. januarja 2005

o izdaji uvoznih dovoljenj za nekatere konzervirane gobe za zahtevke za obdobje od 1. januarja do 30. junija 2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za predelano sadje in zelenjavo (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1864/2004 z dne 26. oktobra 2004 o odpiranju in upravljanju tarifnih kvot za konzervirane gobe, uvožene iz tretjih držav (2), in zlasti člena 10(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Količine, za katere so tradicionalni uvozniki in novi uvozniki vložili zahtevke za izdajo dovoljenj od 3. do 10. januarja 2005 na podlagi člena 8(1) in (2) Uredbe (ES) št. 1864/2004, presegajo razpoložljive količine za proizvode s poreklom iz Kitajske.

(2) Zato je treba določiti, v kolikšni meri je možno ugoditi zahtevkom za izdajo dovoljenj, posredovanim Komisiji dne 11. in 12. januarja 2005, ter določiti po kategorijah uvoznikov in poreklu proizvodov datume, do katerih je treba ustaviti izdajo dovoljenj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zahtevkom za izdajo dovoljenj za uvoz, podanim na podlagi člena 4 Uredbe (ES) št. 1864/2004, vloženim od 3. do 10. januarja 2005 in posredovanim Komisiji dne 11. in 12. januarja 2005, se ugodi do odstotkov za zahtevane količine, navedenih v Prilogi I k tej uredbi.

Člen 2

Za zadevno kategorijo uvoznikov in zadevno poreklo se zavrnejo zahtevki za izdajo dovoljenj za uvoz, podani na podlagi člena 4 Uredbe (ES) št. 1864/2004 za obdobje od 1. januarja do 30. junija 2005, vloženi po 10. januarju 2005 in pred datumom, navedenim v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 15. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 14. januarja 2005 Za Komisijo J. M. SILVA RODRÍGUEZ Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

(1) UL L 297, 21.11.1996, str. 29. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 386/2004 (UL L 64, 2.3.2004, str. 25).

(2) UL L 325, 28.10.2004, str. 30.

PRILOGA I Poreklo proizvodov Odstotki dodeljevanja Bolgarija Romunija Kitajska Tretje države, razen Bolgarije, Romunije in Kitajske — tradicionalni uvozniki (člen 3(1) Uredbe (ES) št. 1864/2004) 100 % — 88,10 % 100 % — novi uvozniki (člen 3(2) Uredbe (ES) št. 1864/2004) 6,67 % — „—“ : Komisiji ni bil posredovan noben zahtevek za izdajo dovoljenja.
SL Uradni list Evropske unije L 87/6

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 524/2005 z dne 1. aprila 2005 o določitvi končne stopnje nadomestila in odstotka izdaje izvoznih dovoljenj sistema B za sadje in zelenjavo (paradižniki, pomaranče, limone in jabolka)

( Uradni list Evropske unije L 84 z dne 2. aprila 2005 )

Na strani 13, v Prilogi, v stolpcu „stopnja nadomestila (EUR/t)“, vrsta „pomaranče“

namesto:

„24“

beri:

„29“.
(1)

Člen 7 Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Macaom o trgovini s tekstilnimi proizvodi, odobrenega s Sklepom Sveta 87/497/EGS dne 11. decembra 1986 (2), kakor je bil nazadnje spremenjen s Sporazumom v obliki izmenjave pisem in odobren s Sklepom Sveta 95/131/ES (3) dne 20. februarja 1995, določa, da se prenosi lahko odobrijo med kategorijami in kvotnimi leti.
(3)

Člena 13 in 14 Uredbe (ES) št. 1433/2003 določata, da pristojen nacionalni organ odloča o programih in skladih ali o njihovih spremembah na osnovi predstavitve, ki so jo izvedle organizacije proizvajalcev v skladu s členom 11 in 14 navedene uredbe, najkasneje do končnega datuma, ki je 15. decembra. Po izkušnjah iz preteklih let nekatere države članice zaradi preobremenjenosti administracije do tega datuma ne zmorejo preučiti vseh programov in o njih odločati.
(2)

Uredba (ES) št. 1433/2003 v svojem členu 26 določa, da morajo poročila držav članic zajemati podatke o organizacijah proizvajalcev ter o operativnih skladih in programih, ki se posredujejo Komisiji vsako leto 1. junija v skladu s Prilogo III navedene uredbe. Samo številke, ki zadevajo plačila dejansko izvršene končne pomoči, se posredujejo najkasneje do 15. novembra. Glede na izkušnje iz zadnjih let, je dvojni rok za posredovanje teh podatkov le nepotreben vir za zapletenost upravnih postopkov. Primerno je, da se jih poenostavi, ob upoštevanju, da države članice pošljejo poročila, ki vsebujejo dokončne podatke o plačilih končne pomoči, najkasneje do 15. novembra vsako leto.
2.

V delu „BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND“ se naslednje intervencijske centre šteje kot intervencijske centre za ječmen: Dežela Intervencijski center Brandenburg Brandenburg, Drebkau, Fürstenwalde, Gransee, Herzberg in Niemegk Sachsen Bischofswerda in Eilenburg Sachsen-Anhalt Klötze, Rosslau in Tangermünde
„2.

Države članice, ki opravljajo certificiranje BE za Belgijo CZ za Češko DK za Dansko DE za Nemčijo EE za Estonijo EL za Grčijo ES za Španijo FR za Francijo IE za Irsko IT za Italijo CY za Ciper LV za Latvijo LT za Litvo LU za Luksemburg HU za Madžarsko MT za Malto NL za Nizozemsko AT za Avstrijo PL za Poljsko PT za Portugalsko SI za Slovenijo SK za Slovaško FI za Finsko SE za Švedsko UK za Združeno kraljestvo“.
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1275/2004

z dne 12. julija 2004

o spremembi Uredbe (EGS) št. 2692/89 o pravilih za izvoz riža v Réunion glede popravkov višine subvencije ob spremembi intervencijske cene neoluščenega riža na koncu tržnega leta

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3072/95 z dne 22. decembra 1995 o skupni ureditvi trga za riž (1) in zlasti člena 10(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Od tržnega leta 2004/05 se bo intervencijska cena za riž, brez mesečnega povečanja, znižala z 298,35 EUR/tono na 150 EUR/tono. Da bi preprečili kakršno koli izkrivljanje konkurence, se mora znižanje intervencijske cene upoštevati pri določitvi višine subvencije za izvoz riža, ki ga krijejo subvencijski dokumenti, izdani med prejšnjim tržnim letom in še veljavni na začetku tržnega leta 2004/05. Zato mora člen 4 Uredbe (EGS) št. 2692/89 predvideti upoštevanje tega dejstva.

Primerno je, da se čas razpisa podaljša do 29. julija 2004.

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 4 Uredbe (EGS) št. 2692/89 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2. Kadar je subvencijski dokument iz člena 13 veljaven še naslednje tržno leto in če v naslednjem tržnem letu pride do izvoza, se višino subvencije, kakršna naj bi bila po členu 9, prilagodi, kadar je primerno, tako da se odšteje razliko med intervencijskima cenama neoluščenega riža v prejšnjem in tekočem tržnem letu, brez mesečnega zvišanja.

3. Predvidena prilagoditev v odstavku 2 se izvede ob upoštevanju pretvorbenih količnikov iz člena 1 Uredbe št. 467/67/EGS. Če je višina subvencije, ki izhaja iz te prilagoditve manjša od nič, se to višino določi na nič.“.
(5)

Zmanjšanje potrdil o nadomestilu in sorazmerne izdaje ustreznih varščin je dovoljeno, ko lahko dobavitelji nacionalno pristojnim organom dokažejo, da je na njihove zahtevke za nadomestilo vplivala uveljavitev Uredbe (ES) št. 1676/2004. Pri presojanju prošenj za znižanje zneska potrdil o nadomestilu in proporcionalnemu izdajanju ustreznih varščin morajo pristojni nacionalni organi v primeru dvoma še posebej upoštevati dokumente, na katere se nanaša člen 1(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 4045/89 (4) z dne 21. decembra 1989 o pregledu transakcij, ki so del sistema financiranja Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada s strani držav članic in o razveljavitvi Direktive 77/435/EGS brez poseganja v uporabo drugih določil te Uredbe.
Uredba Komisije (ES) št. 749/2004

z dne 22. aprila 2004

o določanju prehodnih ukrepov glede konzumnega mleka, proizvedenega v Estoniji

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške, in zlasti člena 2(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške, in zlasti prvega odstavka člena 41 Akta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Več kot 90 % konzumnega mleka, proizvedenega v Estoniji, ima vsebnost maščobe 2,5 %, kar ni v skladu z zahtevami člena 3(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2597/97 z dne 18. decembra 1997 o določanju dodatnih pravil za konzumno mleko v okviru skupne ureditve trga za mleko in mlečne proizvode [1].

(2) Da bi olajšali prehod k popolni uporabi Uredbe (ES) št. 2597/97, je torej treba sprejeti prehodne ukrepe, ki omogočajo dobavo in prodajo mleka v Estoniji za mleko, proizvedeno v Estoniji z vsebnostjo maščobe 2,5 %.

(3) Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Z odstopanjem od člena 3(1)(b) Uredbe (ES) št. 2597/97 se konzumno mleko, proizvedeno v Estoniji z vsebnostjo maščobe 2,5 %, lahko dobavlja in prodaja v Estoniji v skladu s členom 2(1) te uredbe.

Člen 2

Ta uredba začne veljati ob upoštevanju datuma veljavnosti Pogodbe o pristopu Češke Republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške.

Uporablja se do 30. aprila 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. aprila 2004

Za Komisijo

Franz Fischler

Član Komisije

[1] UL L 351, 23.12.1997, str. 13. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1602/1999 (UL L 189, 22.7.1999, str. 43).

--------------------------------------------------
(1)

Ukrepi Skupnosti za spodbujanje človekovih pravic in demokratičnih načel iz Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 8. maja 2001 o vlogi Evropske unije pri spodbujanju človekovih pravic in demokratizacije v tretjih državah, se nadaljujejo po letu 2004. Uredba (ES) št. 975/1999 z dne 29. aprila 1999 o določitvi zahtev za izvajanje ukrepov na področju razvojnega sodelovanja, ki prispevajo k doseganju splošnega cilja razvijati in krepiti demokracijo in pravno državo ter spoštovati človekove pravice in temeljne svoboščine (2) in Uredba (ES) št. 976/1999 (3) sta se izkazali za ustrezna pravna instrumenta pri izvajanju tehnične in finančne podpore Skupnosti v zvezi z dejavnostmi na področju človekovih pravic in demokratizacije v državah v razvoju in drugih tretjih državah pri uresničevanju splošnih ciljev na tem področju. Vendar ti uredbi prenehata veljati 31. decembra 2004. Zato je treba njuno veljavnost podaljšati.
(1)

Odstavek 4 je nadomeščen z naslednjim besedilom: „4. V primeru, ko bi izdaja izvoznih certifikatov pripeljala do prekoračitve razpoložljivih proračunskih sredstev ali do izčrpanja maksimalnih količin, ki so lahko izvožene s povračilom v zadevnem obdobju ali v primeru, ko bi obstajalo tveganje, da pride do prekoračitve razpoložljivih proračunskih sredstev ali do izčrpanja maksimalnih količin, ob upoštevanju omejitev, ki so navedene v členu 8(12) Uredbe (EGS) št. 2771/75, oziroma ne bi bilo možno zagotoviti kontinuitete izvozov v preostalem zadevnem obdobju, Komisija lahko: (a) določi enoten odstotek sprejemanja zahtevanih količin; (b) zavrne zahtevke, za katere še niso bili odobreni izvozni certifikati; (c) suspendira arhiv zahtevkov za izvozne certifikate za trajanje največ petih delovnih dni, s pridržkom možnosti suspenza za daljše obdobje, za katero se odloči v skladu s postopkom, ki ga navaja člen 17 Uredbe (EGS) št. 2771/75. Zahtevki za izvozne certifikate, vloženi v obdobju suspenza so nedopustni. Ukrepi, predvideni v prvi alinei so lahko sprejeti ali modulirani po kategoriji izdelka in po namenu.“
(15)

Člen 27 je nadomeščen z naslednjim besedilom: „Člen 27 Registracija s strani drugih operaterjev 1. Za jajca, navedena v členih 13, 14 in 15, morajo zbiralci dokazati naslednje: (a) datume zbiranja in količine zbranih jajc; (b) ime, naslov in razpoznavno številko proizvajalcev; (c) datume in količine jajc, poslanih v posamezne pakirne centre. Registrirajo ločeno, po načinu vzreje, po načinu prehranjevanja, in po dnevu količine jajc, ki jih pošiljajo pakirnim centrom, vključno z razpoznavnimi številkami teh centrov in z datumom znesenja ali z obdobjem znesenja. 2. Za jajca, ki so navedena v členih 13, 14 in 15, morajo trgovci na debelo, vključno s preprodajalci, ki ne manipulirajo fizično z jajci, dokazati naslednje: (a) datume in količine tako nakupov kot prodaj; (b) imena in naslove dobaviteljev in kupcev. Dodatno k temu, morajo trgovci na debelo, ki manipulirajo fizično s temi jajci, tedensko opravljati registriranje fizičnih zalog. 3. Zbiralci in trgovci na debelo morajo hraniti v obdobju najmanj šestih mesecev registracije v zvezi s transakcijami nakupa in prodaje ter stanje zalog. Namesto shranjevanja registracij o nakupih in prodajah lahko zbirajo račune in dobavnice v svojih datotekah, pri čemer označujejo tiste podrobnosti, ki so navedene v členih 13, 14 in 15. 4. Izdelovalci in dobavitelji prehrambenih izdelkov vodijo knjige o opravljenih dobavah proizvajalcem, ki so navedeni v prvem. odstavku člena (25) točke (b), ob navedbi sestave dobavljenih prehrambenih izdelkov. Te knjigovodske podatke hranijo najmanj šest mesecev po dobavi. 5. Kmetijsko živilska podjetja, odobrena v skladu z Direktivo 89/437/EGS, hranijo v obdobju najmanj šestih mesecev, od datuma sprejema, izvleček vseh prejetih dobav, ki so jih prevzeli na svojo odgovornost, dopolnjen z informacijami, ki se nanašajo na zabojnike in na embalaže, prav tako kot tudi tedensko stanje njihovih zalog jajc. 6. Vsi registri, knjigovodske evidence in druge registracije, ki so navedene v členih 25 in 26 ter v tem členu, morajo biti predane, na prvi poziv, na voljo pristojnim organom.“.
(2)

Uredba Komisije (ES) št. 2277/2003 (2), ki spreminja Prilogi I in II k Uredbi (EGS) št. 2092/91, je prehodno obdobje za vključitev živali iz konvencionalne reje v sistem ekološke pridelave podaljšala do 31. decembra 2004. To podaljšanje se je izkazalo za nezadostno, predvsem pri proizvodnji perutnine, ki vključuje različne faze, v katerih sodelujejo različni specializirani sektorji.
Zaporedna številka Oznaka KN Poimenovanje blaga Obdobje veljave Sprožitvena raven (v tonah)

78.0015 ex 0702 00 00 Paradižniki — od 1. oktobra do 31. maja 596 477

78.0020 — od 1. junija do 30. septembra 552 167

78.0065 ex 0707 00 05 Kumare — od 1. maja do 31. oktobra 39 640

78.0075 — od 1. novembra do 30. aprila 30 932

78.0085 ex 0709 10 00 Artičoke — od 1. novembra do 30. junija 2 071

78.0100 0709 90 70 Bučke — od 1. januarja do 31. decembra 65 658

78.0110 ex 0805 10 10 ex 0805 10 30 ex 0805 10 50 Pomaranče — od 1. decembra do 31. maja 620 166

78.0120 ex 0805 20 10 Klementine — od 1. novembra do konca februarja 88 174

78.0130 ex 0805 20 30 ex 0805 20 50 ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 Mandarine (vključno s tangerinkami in satsuma mandarinami); wilkings mandarine in podobni hibridi agrumov — od 1. novembra do konca februarja 94 302

78.0155 ex 0805 50 10 Limone — od 1. junija do 31. decembra 341 887

78.0160 — od 1. januarja do 20. maja 13 010

78.0170 ex 0806 10 10 Namizno grozdje — od 21. julija do 20. novembra 227 815

78.0175 ex 0808 10 20 ex 0808 10 50 ex 0808 10 90 Jabolka — od 1. januarja do 31. avgusta 730 999

78.0180 — od 1. septembra do 31. decembra 32 266

78.0220 ex 0808 20 50 Hruške — od 1. januarja do 30. aprila 274 921

78.0235 — od 1. julija do 31. decembra 28 009

78.0250 ex 0809 10 00 Marelice — od 1. junija do 31. julija 4 123

78.0265 ex 0809 20 95 Češnje, razen višenj — od 21. maja do 10. avgusta 32 863

78.0270 ex 0809 30 Breskve, vključno z nektarinami — od 11. junija do 30. septembra 6 808
(1)

V skladu s členom 27(1) Direktive 92/83/EGS se od držav članic zahteva, da oprostijo trošarin alkohol, ki je bil popolnoma denaturiran v skladu z zahtevami katere koli države članice pod pogojem, da so bile zahteve pravilno sporočene in sprejete v skladu s pogoji iz odstavkov 3 in 4 navedenega člena.
(2)

Realna rast BDP v Italiji je bila od devetdesetih let pod povprečjem euroobmočja, po ocenah pa je potencialna rast, ki je bila na začetku devetdesetih let več kot dvoodstotna, v zadnjih petnajstih letih padla na okoli 1,5 %. Nasprotno pa je bilo mogoče v Italiji od začetka stoletja opaziti močno rast zaposlovanja in stopnja brezposelnosti je bistveno upadla, kar je tudi posledica reform na trgu dela. Italijo čaka še dolga pot, preden bo njena stopnja zaposlenosti dosegla povprečje EU, medtem ko kombinacija dinamične rasti zaposlovanja in šibke rasti BDP razkriva problem produktivnosti v tej državi. Ne glede na nedavno izboljšanje se bo italijansko gospodarstvo srednjeročno še vedno soočalo s precejšnjimi izzivi zaradi velikih strukturnih pomanjkljivosti. Eden od teh izzivov je zlasti omejena domača konkurenca na trgu storitev, s katero so se začeli ukvarjati šele pred nekaj leti. Posledice strukturnih pomanjkljivosti so nizka rast produktivnost, nenehno manjšanje zunanje konkurenčnosti, do nedavnega pa tudi pozitivna inflacijska razlika v primerjavi s povprečjem v euroobmočju. Razmerje med javnim dolgom in BDP je več kot stoodstotno, pa tudi proračunski primanjkljaj kljub znižanju ostaja sorazmerno visok, zaradi česar se veča gospodarska negotovost, stroški servisiranja dolga pa so visoki; Italija je posledično izpostavljena tveganju povišanja obrestnih mer. Ta dejavnika nadalje preprečujeta produktivnejšo uporabo javnih virov in omejujeta sposobnost fiskalne politike, da bi omogočila učinkovito delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Za hitro zmanjševanje deleža dolga in dosego vzdržnih javnih financ je treba strukturni delež primarnih odhodkov po nedavni stabilizaciji nadalje omejiti ter povečati potencialno rast med drugim z izboljšanjem kakovosti javnih financ.