(10)

Švedska pošta ima za naslovljene prvorazredne pisemske pošiljke tržni delež, ki je bil v obdobju 2005-2007 vsako leto ustaljen pri nekaj več kot (… %) (6), pa če je bil izmerjen v vrednosti ali količini (7). Po mnenju Švedske pošte ta stopnja tržnega deleža ne bi bila bistveno drugačna, četudi bi se nanašala ločeno na vsakega od možnih segmentov, ki bi jih lahko predvideli (pisemske pošiljke in prvorazredni časopisi, posamezne enote in pošiljke, sortirane in nesortirane pošiljke, velike in majhne pošiljke, od potrošnika do potrošnika, od potrošnika do podjetij, od podjetij do potrošnika, medpodjetniške, v domovini in tujini, v okoljih velemest in ostalem delu Švedske …) (8). Zaradi tega lahko v tem primeru vprašanje, ali so vsi ti segmenti del istega proizvodnega trga, ostane odprto. Toda po mnenju Švedske pošte bi bil upoštevni trg, v primerjavi s katerim bi ocenili položaj njenih trgov, večji „trg sporočil“, ki bi poleg naslovljenih pisemskih pošiljk vseh kategorij in vrst, prednostnih in neprednostnih časopisov in periodičnega tiska ter naslovljene direktne pošte vključeval „vse elektronske alternative fizični dostavi poštnih pošiljk. (…) Med drugim gre za elektronsko pošto, elektronsko izmenjavo podatkov, komunikacijo prek spletnih strani (s pošiljanjem informacij, izvajanjem transakcij itd.), poslovne sisteme (ki proizvajajo komunikacijske in storitvene aplikacije, kot so sistemi za elektronsko izdajanje računov) in telefonske storitve (v obliki SMS in MMS).“ Na tako opredeljenem trgu bi Švedska pošta imela „omejen tržni delež“. Po mnenju Švedske pošte bi konkurenčni pritisk pravzaprav predstavljala možnost nadomestitve storitev „tradicionalnih“ papirnih pisemskih pošiljk z elektronskimi komunikacijskimi sredstvi (kot je elektronska pošta ali SMS). V zvezi z nadomestitvijo je treba opozoriti, da je treba v skladu s pravili o konkurenci ES nadomestljivost med drugim analizirati na podlagi značilnosti proizvodov, cene proizvodov in ovir, povezanih s preusmeritvijo povpraševanja na možne nadomestke. Zdi se, da se značilnosti papirne pošte in elektronskih komunikacij znatno razlikujejo po obliki komunikacije, porabi časa za komunikacijo in preferencah potrošnikov. Poleg tega obstajajo velike ovire za prehod s papirne pošte na elektronsko pošto. (9) To kaže, da elektronske komunikacije pripadajo različnemu proizvodnemu trgu in zato ne morejo izvajati neposrednega konkurenčnega omejevanja storitev naslovljenih prvorazrednih poštnih pošiljk Švedske pošte. Poleg tega se zdi, da bi glavni učinek povečane uporabe elektronske pošte znatno zmanjšal celoten obseg trga papirne pošte, namesto da bi na njem uvedel konkurenco (10). Ali obstaja neposredna izpostavljenost konkurenci ali ne, zato ni mogoče oceniti s sklicevanjem na „trg sporočil“. Če tega ne bi bilo, Švedska pošta trdi, da bi bil upoštevni trg „trg za naslovljena fizična sporočila“, tj. en sam trg, ki zajema vse oblike in kategorije pisemskih pošiljk (prednostne in neprednostne, hitre in „običajne“), naslovljeno direktno pošto, časopise in periodični tisk. Na tako opredeljenem trgu je tržni delež Švedske pošte za leto 2007 baje znašal (… %) po vrednosti in (… %) po količini. Razen dejstva, da se pogoji oblikovanja cen za različne vrste zadevnih storitev močno razlikujejo, ta visok tržni delež zajema tržne deleže za Švedsko pošto, ki se gibljejo med (… %) in (… %) po vrednosti ter med (… %) in (… %) po količini, kar ni skladno z enim samim trgom. Trg za naslovljene prvorazredne pisemske pošiljke je zato treba oceniti ločeno, in tržni deleži Švedske pošte na tem trgu so taki, da je ob pomanjkanju kakršnih koli nasprotnih kazalcev treba zaključiti, da storitve, ki se nanašajo na naslovljene prvorazredne pisemske pošiljke, preučene v tej uvodni izjavi, niso neposredno izpostavljene konkurenci na Švedskem. Zato se člen 30(1) Direktive 2004/17/ES ne uporablja za naročila, katerih namen je omogočanje izvajanja teh dejavnosti na Švedskem.