UREDBA SVETA (ES) št. 1967/2006 
z dne 21. decembra 2006 
o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje 
ribolovnih virov v Sredozemskem morju, 
spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 
in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1626/94 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije,  
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta, 
ob upoštevanju naslednjega: 
(1) Določbe Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in 
trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike1 se uporabljajo 
za Sredozemsko morje. 
(2) Svet je s Sklepom 98/392/ES2 sklenil Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu, 
ki zajema načela in pravila v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem živih morskih virov na 
odprtem morju. V skladu s pravili iz te konvencije si Skupnost prizadeva upravljanje in 
ohranjanje živih vodnih virov uskladiti z drugimi obalnimi državami. 
                                                 
1 UL L 358, 31.12.2002, str. 59. 
2 UL L 179, 23.6.1998, str. 1. 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/9
(3) V skladu s Sklepom 98/416/EGS1 je Skupnost pogodbenica Sporazuma o ustanovitvi 
Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (v nadaljevanju "GFCM"). Sporazum GFCM 
zagotavlja okvir za regionalno sodelovanje pri ohranjanju in upravljanju sredozemskih 
morskih virov s sprejemanjem priporočil s področja, ki ga zajema Sporazum GFCM in ki 
postanejo zavezujoča za pogodbenice. 
(4) Biološke, socialne in gospodarske značilnosti sredozemskega ribištva od Skupnosti 
zahtevajo ustanovitev posebnega okvira za upravljanje. 
(5) Skupnost se je zavezala, da bo uporabila previdnostni pristop pri sprejemanju ukrepov za 
zaščito in ohranjanje živih vodnih virov in morskih ekosistemov ter zagotovila njihovo trajnostno izkoriščanje. 
(6) Sistem upravljanja iz te uredbe zajema operacije v zvezi z ribolovom staležev 
Sredozemskega morja s strani plovil Skupnosti tako v vodah Skupnosti kot v mednarodnih 
vodah, s strani plovil tretjih držav v ribolovnih conah držav članic ali s strani državljanov 
Unije v Sredozemskem odprtem morju. 
(7) Da ne bi ovirala znanstvenih raziskav, se ta uredba ne bi smela uporabljati za operacije, ki 
služijo namenom takih raziskav. 
(8) Preko ustrezne delitve odgovornosti med Skupnostjo in državami članicami bi bilo treba 
vzpostaviti učinkovit okvir za upravljanje. 
(9) Strogo zaščito nekaterih morskih vrst, ki jo zagotavlja že Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 
21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih 
vrst2 in ki se uporablja za morske vode pod suverenostjo držav članic, bi bilo treba razširiti 
na Sredozemsko odprto morje. 
(10) V skladu s Sklepom Sveta 1999/800/ES o sklenitvi Protokola o posebej zavarovanih 
območjih in biotski raznovrstnosti v Sredozemlju ter o sprejetju prilog k navedenemu 
                                                
 
1 UL L 190, 4.7.1998, str. 34. 
2 UL L 206, 22.7.1992, str. 7. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 
1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1). L 409/10 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
protokolu (Barcelonska konvencija)1, ki poleg določb v zvezi z ohranjanjem območij, ki so 
pomembna za Sredozemlje, predvideva pripravo seznamov prizadetih ali ogroženih vrst in 
vrst, katerih izkoriščanje je urejeno. 
(11) Sprejeti bi bilo treba tehnične ukrepe za ribolov, ki bodo nadomestili tiste iz Uredbe 
Sveta (ES) št. 1626/94 z dne 27. junija 1994 o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranitev 
ribolovnih virov v Sredozemlju2, da bi se upoštevalo novo znanstveno mnenje. Upoštevati 
bi bilo treba tudi glavne elemente Akcijskega načrta o ohranjanju in trajnostnem 
izkoriščanju ribolovnih virov v Sredozemskem morju v okviru skupne ribiške politike. 
(12) Uredbo (ES) št. 1626/94 bi bilo zato treba razveljaviti. 
(13) Izogibati bi se bilo treba čezmernemu ulovu podmerskih osebkov. Zato bi bilo treba ob 
upoštevanju lokalnih bioloških pogojev zaščititi nekatera območja, kjer se zbirajo nedorasli 
osebki. 
(14) Ribolovno orodje, ki preveč škoduje morskemu okolju ali povzroča izčrpavanje nekaterih 
staležev, bi bilo treba prepovedati ali strožje urediti. 
(15) Da bi se izognili nadaljnjemu zvišanju stopenj smrtnosti nedoraslih osebkov in bistveno 
zmanjšali količine zavrženih mrtvih morskih organizmov z ribiških plovil, bi bilo primerno 
zagotoviti večja očesa mrež in večje trnke za vlečne mreže, stoječe mreže in parangale, ki 
se uporabljajo za ribolov nekaterih vrst morskih organizmov, in za obvezno uporabo 
mrežnega materiala s kvadratastimi očesi. 
(16) Da bi omogočili prehodno obdobje pred povečanjem velikosti očes pridnenih vlečnih mrež, 
bi bilo primerno določiti nekatere značilnosti opreme vlečnih mrež, ki bodo povečale 
selektivnost velikosti očes, ki se trenutno uporabljajo. 
(17) Upravljanje z ribolovnim naporom bi moral biti glavni način za zagotovitev trajnostnega 
ribištva v Sredozemskem morju. S tem namenom bi bilo primerno določiti splošne mere 
                                                 
1 UL L 322, 14.12.1999, str. 1. 
2 UL L 171, 6.7.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) 
št. 813/2004 (UL L 185, 24.5.2004, str. 1). 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/11
glavnih vrst pasivnega ribolovnega orodja, da bi omejili en dejavnik, ki vpliva na 
uporabljeni ribolovni napor. 
(18) Del obalne cone bi moral biti namenjen selektivnim ribolovnim orodjem, ki jih uporabljajo 
mali ribiči, da se zavaruje območja gojenja in občutljive habitate ter da se krepi socialna 
trajnostna naravnanost sredozemskega ribištva. 
(19) Primerno je določiti najmanjše velikosti iztovarjanja nekaterih morskih organizmov, da bi 
tako izboljšali njihovo izkoriščanje in določili standarde, na podlagi katerih lahko države članice gradijo svoj sistem upravljanja obalnega ribištva. V ta namen bi morala 
selektivnost določenega ribolovnega orodja kar se da ustrezati najmanjši velikosti 
iztovarjanja, določeni za nekatere vrste ali skupine vrst, ujetih s tem orodjem. 
(20) Da ne bi ovirali umetnega obnavljanja staležev ali prenašanja ribjih staležev in drugih 
morskih organizmov, bi bilo treba dovoliti operacije, ki so potrebne za izvajanje takih 
dejavnosti, če so skladne s trajnostnim ohranjanjem zadevnih vrst. 
(21) Ker je ljubiteljski ribolov v Sredozemlju zelo pomemben, bi bilo treba zagotoviti, da se 
izvaja na način, ki bistveno ne moti gospodarskega ribolova, da je skladen s trajnostnim 
izkoriščanjem živih vodnih virov in da spoštuje obveznosti Skupnosti v razmerju do 
regionalnih ribiških organizacij. 
(22) V luči posebnih značilnosti mnogih sredozemskih vrst ribolova, ki so omejene na določene 
geografske podcone, in ob upoštevanju tradicije uporabe sistema upravljanja naporov na 
podregionalni ravni, je primerno zagotoviti uvedbo načrtov upravljanja na ravni Skupnosti 
in na nacionalni ravni, ki bodo združevali zlasti upravljanje naporov s posebnimi 
tehničnimi ukrepi. 
(23) Da bi zagotovili učinkovit nadzor nad ribolovnimi dejavnostmi, bi bilo treba sprejeti 
nekatere posebne ukrepe, ki bodo dopolnjevali ali bodo strožji od tistih iz Uredbe 
Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na L 409/12 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
področju skupne ribiške politike1. Pri vpisu v ladijski dnevnik bi bilo treba zlasti zmanjšati 
trenutno mejno vrednost, ki znaša 50 kg žive teže, za vrste, ki niso izrazito selivske, in za 
majhne pelagične vrste, ujete v Sredozemskem morju. 
(24) Ker ribištvo Skupnosti v Sredozemskem morju predstavlja več kot 75 % ulova mečarice, je 
primerno določiti ukrepe za upravljanje. Da bi zagotovili učinkovitost ukrepov, bi morali 
tehnični ukrepi za ohranjanje nekaterih staležev izrazito selivskih vrst izhajati iz pristojnih 
regionalnih ribiških organizacij. Tako bi morala Komisija kar najhitreje predložiti primerne predloge GFCM in Mednarodni komisiji za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT). Če v 
določenem roku dogovor ne bo dosežen, to EU ne bo preprečilo, da bi v ta namen sprejela 
ukrepe za čas do dokončnega večstranskega dogovora. 
(25) Uredba Sveta (ES) št. 813/2004 je uvedla posebne določbe o ribolovu v vodah okrog 
Malte, in sicer v skladu z Aktom o pristopu iz leta 2003 in zlasti s členom 21 ter Prilogo III 
Akta. Primerno je, da se te določbe ohranijo. 
(26) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s 
Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje 
Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil
2. 
(27) Tudi spremembe prilog k tej uredbi bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom 1999/468/ES 
– 
                                                 
1 UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 
768/2005 (UL L 128, 21.5.2005, str. 1). 
2 UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bila nazadnje spremenjen s Sklepom 
2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11). 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/13
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: 
Poglavje I 
Področje uporabe in opredelitve pojmov 
Člen 1 
Področje uporabe 
1. Ta uredba se uporablja: 
(a) za ohranjanje, upravljanje in izkoriščanje živih vodnih virov, kjer se opravljajo take 
dejavnosti: 
(i) v morskih vodah Sredozemskega morja vzhodno od črte 5°36’ Z (v 
nadaljevanju "Sredozemsko morje") pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav 
članic; 
(ii) s strani ribiških plovil Skupnosti v Sredozemskem morju zunaj voda iz točke 
(i); 
(iii) s strani državljanov držav članic, brez poseganja v primarno odgovornost 
države, pod katere zastavo pluje plovilo, v Sredozemskem morju zunaj voda iz 
točke (i), in 
(b) za trženje ribiških proizvodov, ujetih v Sredozemskem morju. 
2. Ta uredba se ne uporablja za ribolovne operacije, ki se izvajajo zgolj za namene 
znanstvenih raziskav z dovoljenjem in pod nadzorom države članice ali zadevnih držav članic. 
Člen 2  
Opredelitev pojmov 
V tej uredbi: L 409/14 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
(1) "vlečna orodja" pomenijo vsako ribolovno orodje, razen panul, ki se vleče z močjo motorja 
ribiškega plovila ali z vitli, medtem ko je ribiško plovilo zasidrano ali se počasi premika, 
vključno z vlečnimi mrežami in potegalkami ter strgačami; 
(a) "vlečne mreže in potegalke" pomenijo vlečne mreže, potegalke odprtega morja in 
obalne potegalke; (i) "vlečne mreže" pomenijo mreže, ki se aktivno vlečejo z glavnim motorjem 
plovila in so sestavljene iz telesa v obliki stožca ali piramide (kot telo vlečne 
mreže) in so zadaj zaprte z vrečo, ki se lahko ob odprtini razširi s krili ali se 
lahko namesti na trden okvir. Horizontalna odprtina se naredi s širilkami ali z 
gredmi oz. okvirji različnih oblik in velikosti. Take mreže se lahko vlečejo po 
dnu (pridnena vlečna mreža) ali v srednji globini (pelagična vlečna mreža); 
(ii) "potegalke odprtega morja" pomenijo obkroževalne mreže in vlečne potegalke, 
ki se uporabljajo in vlečejo z vrvmi in vitli z ladje, ki se premika ali je 
zasidrana, in se ne vlečejo z glavnim motorjem plovila, sestavljene pa so iz 
dveh stranskih kril in osrednje nabrekline v obliki žlice ali z vrečo v skrajno 
zadnjem delu ter lahko delujejo od gladine do dna, odvisno od ciljne vrste; 
(iii) "obalne potegalke" pomenijo obkroževalne mreže in vlečne potegalke, ki se 
nastavijo z ladje in se upravljajo z obale; 
(b) "strgače" pomenijo orodje, ki se bodisi aktivno vleče z glavnim motorjem plovila 
(strgača, upravljana s plovila) bodisi vleče s pomočjo motornega vitla z zasidranega 
plovila (mehanizirana strgača); z njimi se nabirajo školjke, polži ali spužve ter so 
sestavljene iz mrežnih vreč ali kovinske košare, nameščene na trden okvir ali palico 
različnih velikosti in oblik, katerih spodnji del ima lahko lopatico za strganje, ki je 
lahko zaobljena, ostra ali zobata, ter je lahko opremljena z drsali in potopljivimi 
ploščami. Nekatere strgače so opremljene  s hidravlično opremo (hidravlične strgače). 
Strgače, ki se potegujejo ročno ali z ročnim vitlom v plitvih vodah s plovilom ali brez in se z njimi nabirajo školjke, polži ali spužve (ročne strgače), se za namen te 
uredbe ne štejejo kot vlečno orodje; 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/15
(2) "ribolovna zavarovana območja" pomenijo geografsko opredeljena morska območja, v 
katerih so začasno ali trajno prepovedane ali omejene vse ali nekatere ribolovne dejavnosti, 
da bi se zboljšala izkoriščanje in ohranjanje živih vodnih virov ali zaščita morskih 
ekosistemov; 
(3) "stoječa mreža" pomeni trislojno mrežo, stoječo zabodno mrežo ali kombinirano stoječo 
mrežo;  
(a) "trislojna mreža" pomeni vsako mrežo, narejeno iz dveh ali več delov mreže, ki so 
skupaj vzporedno obešeni na skupno glavno vrv, ki je pritrjena ali se lahko kakor koli pritrdi na morsko dno; 
(b) "stoječa zabodna mreža" pomeni vsako mrežo, narejeno iz enega kosa mreže, ki jo v 
vodi navpično držijo plovci ter obtežilniki in je pritrjena ali se lahko kakor koli 
pritrdi na morsko dno in zadržuje orodje, nameščeno blizu dna ali plava v vodnem 
stolpu navzgor; 
(c) "kombinirana stoječa mreža" pomeni vsako stoječo zabodno mrežo, kombinirano s 
trislojno mrežo, ki predstavlja spodnji del; 
(4) "obkroževalne mreže" pomenijo mreže, ki lovijo ribe tako, da se obkrožijo s strani in od spodaj; Lahko so opremljene z zaporno vrvjo ali pa tudi ne. 
(a) "zaporne plavarice" pomenijo vse obkroževalne mreže, katerih dno se zadrgne z 
zaporno vrvjo na dnu mreže, ki je speljana skozi vrsto obročev ob spodnji vrvi, kar 
mreži omogoča, da se naguba in zapre. Zaporne plavarice se lahko uporabljajo za 
ribolov majhnih pelagičnih vrst, velikih pelagičnih vrst ali pridnenih vrst; 
(5) "pasti" pomenijo ribolovno orodje, ki je pritrjeno ali razvrščeno na dno in deluje kot past 
za lovljenje morskih vrst. So v obliki košare, vrše, sodčka ali kletke in imajo v večini 
primerov trden ali poltrden okvir iz različnih materialov (les, protje, kovinske palice, 
mrežni material iz žice itd.), ki je lahko pokrit z mrežnim materialom ali tudi ne. Imajo 
enega ali več lijakov ali ust z gladkimi konci, ki vrstam omogočajo vstop v notranjo celico. 
Lahko se uporabljajo posamično ali po več skupaj. Ko se uporabljajo po več skupaj, glavna L 409/16 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
vrv nosi več pasti na stranskih vrveh različne dolžine in z različnimi presledki, odvisno od 
ciljne vrste; 
(6) "parangali" pomenijo ribolovno orodje, sestavljeno iz glavne vrvi, ki nosi številne trnke na 
stranskih vrveh (predvrvice) različnih dolžin in z različnimi presledki, odvisno od ciljne 
vrste. Razvrščen je lahko navpično ali vodoravno glede na morsko gladino; nameščen je 
lahko na dnu ali blizu dna (stoječi parangal) ali plava na srednji globini ali blizu gladine 
(površinski parangal); 
(7) "trnki" pomenijo ukrivljen oster kos jeklene žice, navadno z bodico. Konica trnka je lahko 
ravna ali obrnjena in ukrivljena; držalo je lahko različnih dolžin in oblik, njegov presek pa je lahko okrogel (običajen) ali sploščen (kovan). Skupna dolžina trnka se meri kot največja 
celotna dolžina držala od vrha trnka, ki služi za pritrditev vrvi in je navadno v obliki očesa, 
do vrha krivine. Širina trnka se meri kot največja vodoravna razdalja od zunanjega dela 
držala do zunanjega dela bodice; 
(8) "ljubiteljski ribolov" pomeni ribolovne dejavnosti izkoriščanja vodnih virov za rekreacijo 
ali šport; 
(9) "naprave za zbiranje rib" pomenijo vsako orodje, ki plava na morski gladini in pod njo 
zbira nedorasle ali odrasle primerke izrazito selivskih vrst; 
(10) "andrejev križ" je grabilec, ki s škarjam podobnimi gibi z morskega dna žanje bodisi 
školjke Pinna nobilis bodisi rdeče korale; 
(11) "dno z morsko travo" pomeni območje, kjer na morskem dnu prevladujejo morske cvetnice 
ali kjer je takšno rastlinstvo obstajalo in je treba sprejeti ukrepe za njegovo obnovitev. 
Morska trava je skupni izraz za vrste Posidonia oceanica, Cymodocea nodosa, Zoostera 
marina in Zoostera noltii ; 
(12) "koralni habitat" pomeni območje, kjer na morskem dnu prevladujejo posebne biološke 
skupnosti, imenovane "koralne" ( coralligenous ), ali kjer je taka skupnost obstajala in jo je 
treba obnoviti. Koralni je skupni izraz za zelo kompleksno biogenetsko strukturo, ki 
nastane s stalnim prekrivanjem prej obstoječe skalne ali trde podlage z apnenčastimi 
plastmi, ki v glavnem izhajajo iz oblikovanja skorje apnenčastih rdečih koralnih alg 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/17
(Coralline ) in iz živalskih organizmov, kakor so spužve ( Porifera ), ascidije ( Ascidians ), 
ožigalkarji ( Cnidarians ; roževinaste korale, morske pahljače itd.), mahovnjaki 
(Bryozoans ), cevkarji ( Serpulids ), kolobarniki ( Annelids ) skupaj z drugimi organizmi, ki 
pritrjujejo apnenec; 
(13) "dno z maerlom" pomeni območje, kjer na morskem dnu prevladujejo posebne biološke 
skupnosti, imenovane "mäerl", ali kjer je taka skupnost obstajala in jo je treba obnoviti. 
Maerl je skupni izraz za zelo kompleksno biogenetsko strukturo zaradi več vrst rdečih koralnih alg (Corallinaceae), ki imajo trdna ogrodja iz kalcija in rastejo kot nepritrjene 
prosto živeče razvejane koralne alge – v obliki vejic ali vozličkov – na morskem dnu in 
oblikujejo skupke znotraj grebenov muljastih ali peščenih polojev morskega dna. Dno z 
maerlom je navadno sestavljeno iz ene ali več različnih kombinacij rdečih alg, zlasti 
Lithothamnion coralloides  in Phymatolithon calcareum . 
(14) "neposredno obnavljanje staleža" pomeni dejavnost spuščanja živih divjih živali izbranih 
vrst v vode, kjer so naravno razširjene, in sicer z namenom, da bi naravno produkcijo 
vodnega okolja uporabili za povečanje števila primerkov, ki so na voljo za ribolov, ter da 
bi okrepili naravno obnovo staležev; 
(15) "prenašanje staležev" pomeni postopek, v katerem človek namerno prenaša in spušča 
določeno vrsto v okviru območij z ustaljenimi populacijami in stalnim genetskim 
pretokom, kjer je razširjena; 
(16) "neavtohtona vrsta" pomeni vrsto, za katero historično ni znano, da bi območje njene 
naravne razširjenosti segalo na zadevno območje; 
(17) "uvajanje" pomeni postopek, v katerem človek neavtohtono vrsto namerno preseli in jo 
spusti na območje, ki je zunaj območja njene historično znane naravne razširjenosti. L 409/18 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
Poglavje II 
Zaščitene vrste in habitati 
Člen 3 
Zaščitene vrste 
1. Prepovedano je namerno loviti, obdržati na krovu, pretovarjati in iztovarjati morske vrste 
iz Priloge IV k Direktivi 92/42/EGS, razen v primerih, ko je bilo odobreno odstopanje v 
skladu s členom 16 Direktive 92/43/EGS. 
2. Ne glede na odstavek 1 se dovoli obdržati na krovu, pretovarjati in iztovarjati primerke 
morskih vrst iz odstavka 1, ki so bili ujeti naključno, vse dokler je ta dejavnost potrebna za zagotovitev pomoči pri regeneraciji posameznih živali in če so bili zadevni pristojni 
nacionalni organi o tem vnaprej ustrezno obveščeni. 
Člen 4 
Zaščiteni habitati 
1. Ribolov z vlečnimi mrežami, strgačami, zapornimi plavaricami, potegalkami odprtega 
morja, obalnimi potegalkami ali podobnimi mrežami nad dnom z morsko travo, predvsem 
s Posidonia oceanica  ali drugimi morskimi cvetnicami, je prepovedan. 
 Z odstopanjem od prvega pododstavka se v okviru načrtov upravljanja, ki jih predvideva 
bodisi člen 18 bodisi člen 19 te uredbe, lahko dovoli uporaba zapornih plavaric, potegalk 
odprtega morja ali podobnih mrež, ki s skupnim padcem in premikanjem med ribolovom 
ne povzročajo tega, da bi se zaporna vrv, glavna vrv ali vlačilne vrvi dotaknile dna z 
morsko travo.
 
2. Ribolov z vlečnimi mrežami, strgačami, obalnimi potegalkami ali podobnimi mrežami nad 
koralnimi habitati in nad maerlom je prepovedan. 
3. Uporaba vlečnih strgač in ribolov z vlečnimi mrežami pod 1000 metrov globine je 
prepovedana. 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/19
4. Prepoved iz prvega pododstavka odstavka 1 in odstavka 2 se od dne začetka veljavnosti te 
uredbe uporablja za vsa območja Natura 2000, vsa posebna zavarovana območja in vsa 
posebej zavarovana območja, pomembna za Sredozemlje (specially protected areas of 
Mediterranean interest - SPAMI), ki so bila določena, da bi te habitate ohranili, bodisi na 
podlagi Direktive 92/43/EGS bodisi Sklepa 1999/800/ES. 
5. Z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 1 lahko Komisija plovilom celotne 
dolžine do  vključno 12 metrov in z močjo motorja do vključno 85 kW s pridnenimi 
vlečnimi mrežami, ki jih tradicionalno uporabljajo na s pozejdonko poraslem dnu, dovoli 
ribolov v skladu s postopkom, predvidenim v členu 30(2) Uredbe (ES) 2371/2002, in sicer 
pod pogojem, da: 
(i) so ribolovne dejavnosti urejene z načrtom upravljanja, predvidenem v členu 19 te uredbe; 
(ii) zadevne ribolovne dejavnosti posegajo v največ 33 % površin morskega dna, poraslih s 
pozejdonko ( Posidonia oceanica ), v okviru območja, ki ga ureja načrt upravljanja; 
(iii) zadevne ribolovne dejavnosti posegajo v največ 10 % površin teritorialnih voda zadevne države članice, poraslih z morsko travo. 
Ribolovne dejavnosti, ki se dovolijo na podlagi tega odstavka: 
(a) izpolnjujejo zahteve iz člena 8(1)(h), člena 9(3)(2) in člena 23; 
(b) so ustrezno urejene tako, da je ulov vrst, navedenih v Prilogi III, kar najmanjši. 
Vendar se ne uporablja točka 1 člena 9(3). 
Če je ribiško plovilo, ki obratuje na podlagi določb tega člena, umaknjeno iz flote z javnimi 
sredstvi, se posebna ribolovna karta, ki dovoljuje takšno ribolovno dejavnost, odvzame in je ni 
mogoče izdati ponovno. 
Zadevne države članice pripravijo načrt spremljanja stanja morskega dna, poraslega s pozejdonko 
(Posidonia oceanica ), na katerem poteka pridneni ribolov z vlečno mrežo, in Komisiji poročajo o 
njem vsaka tri leta od začetka veljavnosti te uredbe, prav tako pripravijo tudi seznam dovoljenih ribiških plovil. Prvo poročilo Komisiji posredujejo do 31. julija 2009. L 409/20 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
6. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev zbiranja znanstvenih informacij, 
ki bodo omogočile določitev in kartiranje habitatov, ki jih je treba v skladu s tem členom 
zaščititi. 
Poglavje III 
Ribolovna zavarovana območja 
Člen 5 
Postopek obveščanja v zvezi z vzpostavitvijo ribolovnih zavarovanih območij 
Države članice Komisiji zagotavljajo informacije – prvič do 31. decembra 2007 – glede 
vzpostavitve ribolovnih zavarovanih območij in o možnih ukrepih za njihovo upravljanje, tako v 
vodah pod njihovo jurisdikcijo kot izven nje, kjer zaščita območij gojenja, drstitve ali morskih 
ekosistemov pred škodljivimi učinki ribištva terja posebne ukrepe. 
Člen 6 
Ribolovna zavarovana območja Skupnosti 
1. Na podlagi informacij, predloženih v skladu s členom 5 te uredbe, pa tudi na podlagi vseh 
drugih ustreznih informacij, ki služijo istemu namenu, Svet v dveh letih po sprejetju te 
uredbe določi ribolovna zavarovana območja, ki ležijo pretežno izven teritorialnih voda 
držav članic, in sicer v zvezi z vrstami ribolovnih dejavnosti, ki so v takih območjih 
prepovedane ali dovoljene. 
2. Svet lahko na podlagi novih ustreznih znanstvenih informacij naknadno določi še druga 
ribolovna zavarovana območja ali spremeni njihove meje in pravila njihovega upravljanja. 
3. Države članice in Komisija sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev zbiranja znanstvenih 
informacij, ki bodo omogočile znanstveno določitev in kartiranje habitatov, ki jih je treba v 
skladu s tem členom zavarovati. 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/21
Člen 7 
Nacionalna ribolovna zavarovana območja 
1. Države članice v dveh letih po sprejetju te uredbe in na podlagi informacij, predloženih v 
skladu s členom 5 te uredbe, ob upoštevanju ribolovnih zavarovanih območij, ki so že 
vzpostavljena ob začetku veljavnosti te uredbe, določijo nadaljnja ribolovna zavarovana 
območja v svojih teritorialnih vodah, kjer se ribolovne dejavnosti lahko prepovejo ali 
omejijo zaradi ohranjanja in upravljanja živih vodnih virov oziroma vzdrževanja ali izboljševanja stanja ohranjenosti morskih ekosistemov. Pristojni organi zadevnih držav 
članic določijo ribolovna orodja, ki se lahko uporabljajo v teh zavarovanih območjih, pa 
tudi ustrezna tehnična pravila, ki niso manj stroga kot zakonodaja Skupnosti. 
2. Države članice lahko na podlagi novih ustreznih znanstvenih informacij naknadno določijo 
še druga ribolovna zavarovana območja ali spremenijo njihove meje in pravila njihovega 
upravljanja, oblikovana v skladu z odstavkom 1. Države članice in Komisija sprejmejo 
ustrezne ukrepe za zagotovitev zbiranja znanstvenih informacij, ki bodo omogočile 
ustrezno določitev in kartiranje habitatov, ki jih je treba v skladu s tem členom zavarovati. 
3. O ukrepih iz odstavkov 1 in 2 se uradno obvesti Komisijo. Države članice ob uporabi 
določb iz odstavkov 1 in 2 Komisijo obvestijo o znanstvenih, tehničnih in pravnih razlogih, 
na katerih temelji zahteva po posebnih ukrepih. 
4. Kadar bi predlagano ribolovno zavarovano območje v teritorialnih vodah države članice 
lahko prizadelo plovila druge države članice, se ribolovno zavarovano območje določi šele 
po posvetovanju s Komisijo, zadevno državo članico in zadevnim regionalnim svetovalnim 
svetom v skladu s postopkom iz člena 8(3) do (6) Uredbe (ES) št. 2371/2002. 
5. Če Komisija meni, da ukrepi za upravljanje ribištva, o katerih je uradno obveščena v 
skladu s odstavkom 3, niso zadostni za zagotovitev visoke ravni varstva virov in okolja, 
lahko po posvetovanju z državo članico slednjo pozove, naj ukrep spremeni, ali predlaga, 
da Svet določi zavarovano območje oziroma sprejme ukrepe za upravljanje ribištva glede 
zadevnih voda. L 409/22 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
Poglavje IV 
Omejitve v zvezi z ribolovnimi orodji 
Člen 8 
Prepovedano ribolovno orodje in prakse 
1. Naštetega se ne uporablja pri ribolovu in ni prisotno na krovu: 
(a) toksičnih snovi, sredstev za omamljanje ali korozivnih snovi; 
(b) generatorjev za elektrošok; (c) eksplozivov; 
(d) snovi, ki ob mešanju lahko eksplodirajo; 
(e) vlečne opreme za nabiranje rdečih koral ali drugih vrst koral ali koralam podobnih 
organizmov; 
(f) pnevmatskih kladiv ali drugih perkusijskih naprav za nabiranje zlasti školjk, ki vrtajo v 
kamen; 
(g) andrejevih križev in podobnih grabilcev za nabiranje zlasti rdečih koral ali drugih vrst 
koral ali koralam podobnih organizmov; 
(h) ploskev, narejenih iz mrežnega materiala, katerega očesa imajo odprtino manjšo od 
40 mm, za plovila s pridneno vlečno mrežo. 
2. Stoječe mreže se ne uporabljajo za lovljenje naslednjih vrst: dolgoplavutega tuna ( Thunnus 
alalunga ), navadnega tuna ( Thunnus thynnus ), mečarice ( Xyphias gladius ), kostanjevke 
(Brama brama ), morskih psov ( Hexanchus griseus ; Cetorhinus maximus ; Alopiidae; 
Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae in Lamnidae ).
 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/23
 Z odstopanjem se lahko naključni prilov največ treh primerkov vrst morskega psa, 
navedenih v prvem pododstavku, obdrži na krovu ali iztovori, če te vrste niso zaščitene s 
pravom Skupnosti. 
3. Prepovedano je loviti, imeti na krovu, pretovarjati, iztovarjati, skladiščiti, prodajati, 
razstavljati ali ponujati v prodajo morske datlje ( Lithophaga litophaga)  in zavrtače ( Pholas 
dactylus ). 
4. Podvodna puška je prepovedana, če se uporablja v povezavi z napravami, ki omogočajo 
dihanje (akvalungami) ali ponoči med sončnim zahodom in sončnim vzhodom. 
5. Prepovedano je loviti, imeti na krovu, pretovarjati, iztovarjati, skladiščiti, prodajati, 
razstavljati ali ponujati v prodajo samic raroga ( Palinuridae spp. ) in samic jastoga 
(Homarus gammarus ), ki nosijo ikre. Samice raroga in samice jastoga, ki nosijo ikre, 
morajo biti vrnjene nazaj v morje takoj po naključnem ulovu, uporabiti pa jih je mogoče 
tudi za neposredno obnavljanje in prenašanje staležev v okviru načrtov upravljanja, 
oblikovanih na podlagi člena 18 ali 19 te uredbe.  
Člen 9 
Najmanjše velikosti mrežnih očes 
1. Vlečne mreže in potegalke, obkroževalne mreže ali zabodne mreže je prepovedano 
uporabljati za ribolov in imeti na krovu, razen če je velikost očes na delu mreže, kjer so 
najmanjša očesa, v skladu z odstavki 3 do 6 tega člena. 
2. Velikost mrežnih očes se določi s postopki, navedenimi v Uredbi Komisije (ES) št. 
129/20031. 
3. Za vlečne mreže in potegalke, razen za tiste iz odstavka 4, je najmanjša velikost mrežnih 
očes sledeča: 
(1) do 30. junija 2008: 40 mm; 
                                                 
1 UL L 22, 25.1.2003, str. 5. L 409/24 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
(2) od 1. julija 2008 se mreža iz točke 1 nadomesti z mrežo s kvadratastimi očesi 
velikosti 40 mm na vreči ali, na podlagi ustrezno utemeljene zahteve lastnika plovila, 
z mrežo z rombastimi očesi velikosti 50 mm. 
 V povezavi s prejšnjim pododstavkom smejo ribiška plovila uporabljati in imeti na 
krovu samo eno izmed obeh vrst mrež; 
(3) Komisija do 30. junija 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o 
izvajanju tega odstavka; na podlagi poročila in tudi na podlagi informacij, ki jih do 31. decembra 2011 posredujejo države članice, po potrebi predlaga potrebne 
prilagoditve. 
4. Za vlečne mreže za lovljenje sardele in sardona, kadar ti dve vrsti predstavljata najmanj 80 
% ulova v živi teži po sortiranju, je najmanjša velikost mrežnih očes 20 mm. 
5. Za obkroževalne mreže je najmanjša velikost mrežnih očes 14 mm. 
6. (a) Stoječe zabodne mreže imajo mrežna očesa z odprtino, ki ni manjša od 16 mm. 
(b) Za stoječe zabodne mreže za lovljenje okatega ribona, kadar ta vrsta predstavlja 
najmanj 20 % ulova v živi teži, je najmanjša velikost mrežnih očes 100 mm. 
7. Država članica lahko dovoli  odstopanje od določb iz odstavkov 3, 4 in 5 za potegalke 
odprtega morja in obalne potegalke, ki jih zadeva načrt upravljanja iz člena 19, pod 
pogojem, da so zadevne vrste ribolova zelo selektivne in imajo zanemarljiv vpliv na 
morsko okolje ter jih ne zadevajo določbe iz člena 4(5).  
8. Države članice za tako odstopanje zagotovijo najnovejše znanstvene in tehnične 
utemeljitve. 
Člen 10 
Najmanjša velikost trnka 
Prepovedano je uporabljati za ribolov in imeti na krovu vse parangale s trnki, katerih skupna dolžina je manj kot 3,95 cm in širina manj kot 1,65 cm, in sicer za katero koli ribiško plovilo, ki 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/25
uporablja parangale in iztovarja ali ima na krovu tako količino okatega ribona ( Pagellus 
bogaraveo ), ki presega 20 % ulova v živi teži po sortiranju. 
Člen 11 
Dodatki in oprema na vlečnih mrežah 
1. Očes na katerem koli delu mreže se ne sme ovirati ali kako drugače zmanjšati, razen z 
napravami, dovoljenimi v skladu z Uredbo Komisije št. 3440/841 ali naštetimi v Prilogi 
I(a) k tej uredbi. 
2. Oprema na vlečnih mrežah je v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Priloge I(b) k tej 
uredbi. 
Člen 12 
Mere ribolovnih orodij 
Prepovedano je imeti na krovu ali uporabljati na morju ribolovna orodja, ki niso v skladu z merami, 
določenimi v Prilogi II. 
Člen 13 
Najmanjše razdalje in globine za uporabo ribolovnih orodij 
1. Prepovedana je uporaba vlečnega orodja znotraj pasu 3 navtičnih milj od obale oziroma do 
izobate 50 m, kadar je ta globina dosežena na krajši razdalji od obale. 
 Z odstopanjem od prvega pododstavka je dovoljena uporaba strgač znotraj pasu 3 navtičnih 
milj ne glede na globino, če ulov vrst, ki niso lupinarji, ne presega 10 % skupne žive teže 
ulova. 
                                                 
1 UL L 318, 7.12.1984, str. 23. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) 
št. 2122/89 (UL L 203, 15.7.1989, str. 21). L 409/26 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
2. Uporaba vlečnih mrež je prepovedana znotraj pasu 1,5 navtične milje od obale.  Uporaba 
strgač, upravljanih s plovila, in hidravličnih strgač pa je prepovedana znotraj pasu 0,3 
navtične milje od obale. 
3. Prepovedana je uporaba zapornih plavaric znotraj pasu 300 metrov od obale oziroma do 
izobate 50 m, kadar je ta globina dosežena na krajši razdalji od obale. 
 Zaporna plavarica se ne sme uporabiti pri globinah, manjših od 70 % skupnega padca 
zaporne plavarice same, merjene v skladu s Prilogo II k tej uredbi. 
4. Uporaba strgač za nabiranje spužev je prepovedana do izobate 50 m; ta vrsta ribolova se 
tudi ne sme izvajati znotraj pasu 0,5 navtične milje od obale. 
5. Komisija v skladu s postopkom, predvidenim v členu 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002, na 
zahtevo države članice dovoli odstopanje od odstavkov 1, 2 in 3, pod pogojem, da je takšno odstopanje utemeljeno s posebnimi geografskimi omejitvami, na primer z velikostjo 
obalnih ploščadi vzdolž celotne obale zadevne države članice ali z obsegom za ribolov z 
vlečnimi mrežami primernih območij, kjer ribolov nima bistvenega vpliva na morsko 
okolje in zadevajo omejeno število plovil, in pod pogojem, da te vrste ribolova niso 
mogoče z drugačnim orodjem, ureja pa jih načrt upravljanja iz člena 18 ali 19. Države 
članice za tako odstopanje zagotovijo najnovejše znanstvene in tehnične utemeljitve. 
6. Z odstopanjem od odstavka 2 se vlečne mreže lahko začasno uporabljajo do 31. decembra 
2007 na razdalji od obale, ki je krajša od 1,5 navtične milje, če je globina večja od izobate 
50 metrov. 
7. Z odstopanjem od odstavka 3 se zaporne plavarice lahko začasno uporabljajo 
do 31. decembra 2007 na razdalji od obale, ki je krajša od 300 metrov, ali če je globina 
manjša od izobate 50 metrov, a ne manj kot 30 metrov. Zaporna plavarica se lahko 
uporablja začasno do 31. decembra 2007, pri globinah, manjših od 70 % skupnega padca 
zaporne plavarice same, merjene v skladu s Prilogo II k tej uredbi. 
8. Z odstopanjem od odstavka 2 se lahko strgače, upravljane s plovila, in hidravlične strgače 
začasno uporabljajo do 31. decembra 2007 na razdalji od obale, ki je krajša od 0,3 navtične 
milje. 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/27
9. Odstopanje iz odstavka 5 se uporablja le za tiste ribolovne dejavnosti, ki so jih države 
članice že dovolile, in za tista plovila, ki so v tej vrsti ribištva izkazano prisotna več kot pet 
let, in ne sme pomeniti nikakršnega prihodnjega povečanja ribolovnega napora. 
 Seznam ribiških plovil z dovoljenjem in njihove karakteristike se posredujejo Komisiji do 
30. aprila 2007; razvidna mora biti primerjava s karakteristikami te flote na dan 
1. januarja 2000. 
 Poleg tega te ribolovne dejavnosti: 
(a) izpolnjujejo zahteve iz členov 4, 8(1)(h), 9(3)(2) in 23; 
(b) ne motijo dejavnosti plovil, ki ne uporabljajo vlečnih mrež, potegalk ali njim 
podobnih mrež, ampak drugo orodje, 
(c) so ustrezno urejene tako, da je ulov vrst, navedenih v Prilogi III, razen školjk, kar 
najmanjši; 
(d) nimajo za cilj ulova glavonožcev. 
 Zadevne države članice pripravijo načrt spremljanja in Komisiji poročajo vsaka tri leta od 
začetka veljavnosti te uredbe. Prvo poročilo Komisiji posredujejo do 31. julija 2009. 
Komisija lahko v luči teh poročil ukrepa v skladu s členom 18 ali 19(9) te uredbe. 
10. Odstopanja od odstavkov 1 in 2 so dovoljena za tiste vrste ribolova, za katere se uporablja 
odstopanje na podlagi člena 4(5) te uredbe in v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe 
(ES) št. 2371/2002. 
11. Z odstopanjem od odstavka 2 je uporaba vlečnih mrež med 0,7 in 1,5 navtične milje od 
obale dovoljena pod naslednjimi pogoji: 
– morska globina dosega izobato najmanj 50 metrov; 
– obstajajo posebne geografske omejitve, npr. omejena velikost obalnih ploščadi vzdolž 
celotne obale države članice ali omejen obseg primernih območij za ribolov z vlečnimi 
mrežami; L 409/28 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
– ni bistvenega vpliva na morsko okolje; 
– zagotavlja se skladnost z odstavkom 9(3)(a) in (b); 
– uporaba vlečnih mrež ne vključuje povečanja ribolovnega napora v primerjavi s količino, 
ki so jo države članice že dovolile. 
Države članice do 30. septembra 2007 Komisijo uradno obvestijo o načinih uporabe tega 
odstopanja. To uradno obvestilo vključuje seznam ribiških plovil z dovoljenjem in con, opredeljenih 
z geografskimi koordinatami na kopnem in na morju. 
Zadevne države članice spremljajo ribolovne dejavnosti v teh conah in zagotavljajo znanstveno 
ocenjevanje. Rezultati znanstvene ocene se sporočijo Komisiji vsaka tri leta po začetku veljavnosti 
te uredbe. Prvo poročilo Komisiji se posreduje do 31. julija 2009. 
Če Komisija na podlagi uradnih obvestil države članice v skladu s pododstavkoma 2 in 3 ali na 
podlagi novih znanstvenih dokazov meni, da pogoji za odstopanje niso izpolnjeni, lahko po 
posvetovanju z zadevno državo članico to državo pozove, da to odstopanje spremeni, ali Svetu 
predlaga ustrezne ukrepe za zaščito virov in okolja. 
Člen 14 
Prehodna odstopanja od najmanjše velikosti mrežnih očes in najmanjše oddaljenosti od obale pri 
uporabi ribolovnih orodij 
1. Katero koli ribolovno orodje iz člena 9(3), (4) in (5), katerega najmanjša velikost mrežnih 
očes je manjša od velikosti, določene v navedenem členu, in ki se uporablja v skladu z nacionalnim pravom, ki je veljalo na dan 1. januarja 1994, se lahko uporablja do 31. maja 
2010, tudi če ne izpolnjuje zahtev iz člena 13(9). 
2. Katero koli ribolovno orodje iz člena 13(1), (2) in (3), ki se uporablja na razdalji od obale, 
ki je krajša od razdalje, določene v navedenem členu, in ki se uporablja v skladu z 
nacionalnim pravom, ki je veljalo na dan 1. januarja 1994, se lahko uporablja do 31. maja 
2010, tudi če ne izpolnjuje zahtev iz člena 13(9). 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/29
3. Odstavka 1 in 2 se uporabljata, razen če Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije in 
na podlagi znanstvenih izsledkov ne odloči drugače. 
Poglavje V 
Najmanjše velikosti morskih organizmov 
Člen 15 
Najmanjše velikosti morskih organizmov 
1. Morski organizem, ki je manjši od najmanjše velikosti, določene v Prilogi III (v 
nadaljnjem besedilu "podmerski morski organizmi"), se ne lovi, obdrži na krovu, 
pretovarja, iztovarja, prenaša, skladišči, prodaja, razstavlja ali ponuja v prodajo. 
2. Velikost morskih organizmov se meri v skladu s Prilogo IV. Če je dovoljena več kot ena 
metoda merjenja velikosti, se šteje, da so morski organizmi ustrezno veliki, če je vsaj ena 
od predpisanih meritev enaka ali večja od ustrezne najmanjše velikosti. 
3. Odstavek 1 se ne uporablja za zalege sardel, ki se iztovarjajo za človeško porabo, če jih 
ujamejo potegalke odprtega morja ali obalne potegalke in so dovoljene v skladu z 
nacionalnimi predpisi, določenimi v načrtu upravljanja iz člena 19, pod pogojem, da je 
zadevni stalež sardel znotraj varnih bioloških meja. 
Člen 16 
Neposredno obnavljanje in prenašanje staležev 
1. Z odstopanjem od člena 15 se lahko podmerski morski organizmi lovijo, obdržijo na 
krovu, pretovarjajo, iztovarjajo, prenašajo, skladiščijo, prodajajo, razstavljajo ali ponujajo 
v prodajo živi za namene neposrednega obnavljanja ali prenašanja staležev, in sicer z 
dovoljenjem in pod nadzorom države članice, v kateri se te dejavnosti opravljajo. 
2. Države članice zagotovijo, da se lov podmerskih morskih organizmov za namene iz 
odstavka 1 izvaja v skladu z vsemi ukrepi Skupnosti za upravljanje, ki se uporabljajo za 
zadevno vrsto. L 409/30 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
3. Morski organizmi, ujeti za namene iz odstavka 1, se bodisi vrnejo v morje ali se uporabijo 
za ekstenzivno ribogojstvo. Če so nato ponovno ulovljeni, se lahko prodajajo, skladiščijo, 
razstavljajo ali ponujajo v prodajo, pod pogojem, da izpolnjujejo zahteve iz člena 15. 
4. Prepovedano je uvajanje, prenašanje in neposredno obnavljanje staležev z neavtohtonimi 
vrstami, razen če se to izvaja v skladu s členom 22(b) Direktive Sveta 92/43/EGS. 
Poglavje VI 
Negospodarski ribolov  
Člen 17 
Ljubiteljski ribolov  
1. Pri ljubiteljskem ribolovu je prepovedana uporaba vlečnih mrež, obkroževalnih mrež, 
zapornih plavaric, mehaniziranih strgač, zabodnih mrež in kombiniranih stoječih mrež. Za ljubiteljski ribolov je prav tako prepovedana uporaba parangalov izrazito selivskih vrst. 
2. Države članice zagotovijo, da se ljubiteljski ribolov izvaja v skladu s cilji in pravili iz te 
uredbe. 
3. Države članice zagotovijo, da se pri ljubiteljskem ribolovu ulovljeni morski organizmi ne 
tržijo. Ne glede na to pa se izjemoma lahko dovoli trženje vrst, ujetih v okviru športnih 
tekmovanj, pod pogojem, da se dobiček od njihove prodaje porabi za dobrodelne namene. 
4. Države članice sprejmejo ukrepe za beleženje in zagotavljanje ločenega zbiranja podatkov 
o ulovih izrazito selivskih vrst, naštetih v Prilogi I k Uredbi (ES) 973/2001
1, pri 
ljubiteljskem ribolovu v Sredozemskem morju. 
 5. Države članice uredijo podvodni ribolov s podvodnimi puškami, zlasti da bi izpolnile 
obveznosti iz člena 8(4). 
                                                 
1 UL L 137, 19.5.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 
831/2004 (UL L 127, 29.4.2004, str. 33). 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/31
6. Države članice obvestijo Komisijo o vseh ukrepih, sprejetih v skladu s tem členom. 
Poglavje VII 
Načrti upravljanja 
Člen 18 
Načrti upravljanja na ravni Skupnosti 
1. Svet lahko sprejme načrte upravljanja za posebne vrste ribolova v Sredozemlju, zlasti na 
območjih, ki v celoti ali delno segajo prek teritorialnih voda držav članic. Ti načrti lahko 
vključujejo predvsem: 
(a) ukrepe za upravljanje ribolovnega napora; 
(b) posebne tehnične ukrepe, kjer je to primerno tudi začasna odstopanja od pravil iz te 
uredbe, kadar so taka odstopanja nujna za opravljanje ribolovnih dejavnosti in pod 
pogojem, da načrt upravljanja zagotavlja trajnostno izkoriščanje zadevnih virov; 
(c) razširitev obvezne uporabe sistemov spremljanja plovil ali podobnih sistemov za 
plovila celotne dolžine med 10 m in 15 m; 
(d) začasne ali stalne omejitve na cone, rezervirane za določena orodja ali plovila, ki 
prevzamejo obveznosti v okviru načrta upravljanja. 
Načrti upravljanja predvidevajo izdajanje posebnih ribolovnih kart v skladu z Uredbo (ES) št. 1627/94
1. 
Ne glede na določbe člena 1(2) Uredbe (ES) št. 1627/94 se za plovila celotne dolžine manj kot 10 metrov lahko zahteva posebna ribolovna karta. 
                                                
 
1 UL L 171, 6.7.1994, str. 7. L 409/32 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
2. Države članice in/ali Regionalni svetovalni svet za Sredozemsko morje lahko Komisiji 
predložijo predloge v zvezi s pripravljanjem načrtov upravljanja. Komisija na take 
predloge odgovori v treh mesecih od njihovega prejema. 
3. Države članice in Komisija zagotovijo ustrezno znanstveno spremljanje načrtov 
upravljanja. Vsako leto se zlasti pregledajo nekateri ukrepi za upravljanje ribolovnih 
dejavnosti, ki izkoriščajo vrste s kratko življenjsko dobo, in se tako upoštevajo spremembe, 
ki bi se lahko pojavile v zvezi z obnovo staležev. 
Člen 19 
Načrti upravljanja za nekatere ribolovne dejavnosti v teritorialnih vodah 
1. Države članice do 31. decembra  2007 sprejmejo načrte upravljanja za ribolovne dejavnosti, 
ki se znotraj njihovih teritorialnih voda opravljajo z vlečnimi mrežami, s potegalkami odprtega morja, obalnimi potegalkami, obkroževalnimi mrežami in strgačami. Za te načrte 
upravljanja se uporablja člen 6(2), (3) in prvi pododstavek člena 6(4) Uredbe (ES) št. 
2371/2002. 
2. Države članice lahko naknadno na podlagi novih ustreznih znanstvenih informacij določijo 
druge načrte upravljanja. 
3. Države članice zagotovijo ustrezno znanstveno spremljanje načrtov upravljanja. Vsako leto 
se zlasti pregledajo nekateri ukrepi za upravljanje ribolovnih dejavnosti, ki izkoriščajo 
vrste s kratko življenjsko dobo, in se tako upoštevajo spremembe, ki bi se lahko pojavile v 
zvezi z obnovo staležev. 
4. Načrti upravljanja lahko vključujejo ukrepe, ki presegajo okvir določb te uredbe, z 
namenom: 
(a) povečanja selektivnosti ribolovnega orodja; 
(b) zmanjšanja zavrženih količin; 
(c) omejevanja ribolovnega napora. 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/33
5. Ukrepi, ki se vključijo v načrte upravljanja, so sorazmerni s cilji, nalogami in predvidenim 
časovnim okvirom ter upoštevajo: 
(a) status ohranjevanja staleža ali staležev; 
(b) biološke lastnosti staleža ali staležev; 
(c) lastnosti ribolovnih dejavnosti, pri katerih so staleži ulovljeni; 
(d) gospodarski vpliv ukrepov na zadevne ribolovne dejavnosti. 
6. Načrti upravljanja predvidevajo izdajanje posebnih ribolovnih kart v skladu z 
Uredbo (ES) št. 1627/94. 
 Ne glede na določbe člena 1(2) Uredbe (ES) št. 1627/94 se za plovila celotne dolžine manj 
kot 10 metrov lahko zahteva posebna ribolovna karta. 
7. Komisijo se do 30. septembra 2007 uradno obvesti o načrtih upravljanja iz odstavka 1, tako 
da lahko svoje pripombe poda pred sprejetjem načrta. Komisijo se uradno obvesti o načrtih 
upravljanja iz odstavka 2 šest mesecev pred datumom predvidenega začetka veljavnosti. 
Komisija te načrte sporoči drugim državam članicam. 
8. Če lahko načrt upravljanja vpliva na plovila druge države članice, se sprejme šele po 
posvetovanju s Komisijo, zadevno državo članico in zadevnim regionalnim svetovalnim 
svetom v skladu s postopkom iz člena 8(3) do (6) Uredbe (ES) št. 2371/2002. 
9. Če Komisija na podlagi uradnega obvestila iz odstavka 7 ali na podlagi novega 
strokovnega mnenja meni, da načrt upravljanja, sprejet bodisi v skladu z odstavkom 1 
bodisi v skladu z odstavkom 2, ne zagotavlja dovolj visoke ravni varstva virov in okolja, 
lahko po posvetovanju z državo članico slednjo pozove, naj načrt spremeni, ali Svetu 
predlaga ustrezne ukrepe za varstvo virov in okolja. L 409/34 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
Poglavje VII 
Nadzorni ukrepi 
Člen 20 
Ulov ciljnih vrst 
1. Odstotki iz člena 9(4) in (6), člena 10 ter člena 13(1) se izračunajo kot delež glede na živo 
težo vseh živih vodnih organizmov na krovu po sortiranju ali iztovarjanju. Izračunajo se 
lahko na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev. 
2. Če so bili živi vodni organizmi pretovorjeni z ribiških plovil, se te pretovorjene količine 
upoštevajo pri izračunu odstotkov iz odstavka 1. 
Člen 21 
Pretovarjanje 
Samo kapitani ribiških plovil, ki vodijo ladijski dnevnik v skladu s členom 6 Uredbe (EGS) št. 
2847/93, lahko pretovarjajo žive vodne organizme na druga plovila ali sprejemajo pretovarjanja z 
drugih plovil na svoja. 
Člen 22 
Določena pristanišča 
1. Ulovi plovil s pridnenimi vlečnimi mrežami, plovil s pelagičnimi vlečnimi mrežami, 
zapornih plavaric, pelagičnih parangalov, strgač, upravljanih s plovila, in hidravličnih 
strgač se prvič iztovorijo in tržijo le v tistih pristaniščih, ki jih določijo države članice. 
2. Države članice do 30. aprila 2007 Komisijo uradno obvestijo o seznamu določenih 
pristanišč. Komisija seznam posreduje drugim državam članicam. 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/35
Člen 23 
Spremljanje ulova 
V členu 6(2) Uredbe (EGS) št. 2847/93 se drugi stavek nadomesti z naslednjim: 
"Pri ribolovu v Sredozemskem morju je treba v ladijski dnevnik zabeležiti vse vrste, obdržane na 
krovu, katerih količina presega 15 kg žive teže in so označene na seznamu, sprejetem v skladu z 
odstavkom 8. 
Za izrazito selivske vrste in majhne pelagične vrste pa je treba v ladijski dnevnik zabeležiti vse 
količine, ki presegajo 50 kg žive teže". 
Člen 24 
Register plovil, ki jim je dovoljeno loviti na območju Sporazuma GFCM 
1. Vsaka država članica pošlje Komisiji pred 1. junijem 2007 po običajni poti za obdelavo 
podatkov seznam plovil celotne dolžine več kot 15 metrov, ki plujejo pod njeno zastavo, so 
registrirane na njenem ozemlju in ki jim je z izdajo ribolovne karte dovolila loviti na 
območju Sporazuma GFCM. 
2. Seznam iz odstavka 1 vsebuje naslednje podatke: 
(a) številko registra flote Skupnosti za plovilo (številka CFR) in zunanjo oznako, kakor 
sta opredeljeni v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 26/20041; 
(b) obdobje, za katerega se dovoli ribolov in/ali pretovarjanje; 
(c) uporabljena ribolovna orodja. 
3. Komisija pošlje seznam Izvršnemu sekretariatu GFCM pred 1. julijem 2007, tako da se 
lahko ta plovila vpišejo v register plovil GFCM celotne dolžine več kot 15 metrov, ki jim 
je dovoljeno loviti na območju Sporazuma GFCM (v nadaljnjem besedilu register GFCM). 
                                                 
1 UL L 5, 9.1.2004, str. 25. L 409/36 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
4. Komisija se uradno obvesti o vseh spremembah seznama iz odstavka 1, ki se nato po 
enakem postopku pošljejo Izvršnemu sekretariatu GFCM vsaj 10 delovnih dni preden 
plovilo začne opravljati ribolovno dejavnost na območju GFCM. 
5. Ribiška plovila Skupnosti celotne dolžine več kot 15 metrov, ki niso na seznamu iz 
odstavka 1, na območju GFCM ne smejo loviti, obdržati na krovu, pretovarjati ali 
iztovarjati nobene vrste rib ali lupinarjev. 
6. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da: 
(a) lahko na območju GFCM opravljajo ribolovno dejavnost – pod pogoji, določenimi za 
ribolovno karto – le plovila, ki plujejo pod zastavo države članice, so na seznamu iz 
odstavka 1 in imajo na krovu ribolovno karto, ki jo je izdala država članica; 
(b) se ribolovna karta ne izda za plovila, ki so na območju GFCM ali drugod opravljala 
nezakonit, nereguliran in neprijavljen ribolov (ribolov IUU), razen če novi lastniki 
zagotovijo ustrezna dokazila, da prejšnji lastniki in nosilci dejavnosti za plovilo 
nimajo več pravnega ali finančnega interesa, da od njega nimajo nobene koristi ali da 
nad njihovim plovilom ne izvajajo nobenega nadzora ali da s svojimi plovili ne 
opravljajo ribolova IUU niti z njim niso povezani; 
(c) kolikor je mogoče, nacionalna zakonodaja lastnikom in upravljavcem plovil, ki 
plujejo pod njeno zastavo in so na seznamu iz odstavka 1, prepove sodelovanje v 
ribolovnih dejavnostih na območju Sporazuma o ustanovitvi GFCM ali povezanost s 
takšnimi dejavnosti, če te dejavnosti opravljajo plovila, ki niso v registru GFCM; 
(d) kolikor je mogoče, nacionalna zakonodaja od lastnikov plovil, ki plujejo pod njeno 
zastavo in so na seznamu iz odstavka 1, zahteva, da so državljani ali pravne osebe 
države članice, pod zastavo katere plujejo; 
(e) so njihova plovila v skladu z vsemi ustreznimi ukrepi GFCM za ohranjanje in 
upravljanje. 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/37
7. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za prepoved ribolova, obdržanja na krovu, 
pretovarjanja ali iztovarjanja vseh vrste rib ali lupinarjev, ki so jih plovila celotne dolžine 
več kot 15 metrov, ki niso v registru GFCM, ulovila na območju GCFM. 
8. Države članice nemudoma obvestijo Komisijo o tem, ali obstajajo očitni razlogi za sum, da 
plovila celotne dolžine več kot 15 metrov, ki niso v registru GFCM, na območju 
Sporazuma o ustanovitvi GFCM lovijo ali pretovarjajo ribe in lupinarje.  
Poglavje IX 
Ukrepi za izrazito selivske vrste 
Člen 25 
Ribolov mečarice 
Svet pred 31. decembrom 2007 odloči o tehničnih ukrepih za varstvo nedorasle mečarice v 
Sredozemskem morju. 
Poglavje X 
Ukrepi za vode okrog Malte 
Člen 26 
25-miljna upravljavska cona okrog Malte 
1. Dostop plovil Skupnosti do voda in virov v pasu v razdalji 25 navtičnih milj od temeljne 
črte okrog malteških otokov (v nadaljnjem besedilu "upravljavska cona") je urejen, kakor 
sledi: 
(a) ribolov v upravljavski coni se omeji na ribiška plovila celotne dolžine manj kot 
12 metrov, ki ne uporabljajo vlečnega orodja; L 409/38 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
(b) skupni ribolovni napor teh plovil, izražen s skupno ribolovno zmogljivostjo, ne 
presega povprečne vrednosti za obdobje 2000–2001, ki znaša 1950 plovil s skupno 
močjo motorja 83 000 kW oziroma z bruto tonažo 4035 BT. 
2. Z odstopanjem od točke (a) odstavka 1 se plovilom z vlečno mrežo, ki imajo celotno 
dolžino 24 metrov ali manj, dovoli ribolov na nekaterih delih upravljavske cone, kakor je 
opisano v delu (a) Priloge V k tej uredbi, pod pogojem, da: 
(a) skupna ribolovna zmogljivost plovil z vlečno mrežo, ki smejo opravljati ribolov v 
upravljavski coni, ne sme presegati 4800 kW; 
(b) ribolovna zmogljivost plovila z vlečno mrežo, ki sme opravljati ribolov na globini 
manjši od 200 metrov, ne sme presegati 185 kW; izobata 200 metrov se označi s črto, 
ki povezuje točke, navedene v delu (b) Priloge V k tej uredbi; 
(c) imajo plovila z vlečno mrežo, ki opravljajo ribolov v upravljavski coni, posebne 
ribolovne karte v skladu s členom 7 Uredbe (ES) 1627/94 o splošnih določbah v 
zvezi s posebnimi ribolovnimi kartami1 in da se ta plovila vpišejo v seznam, ki 
vsebuje zunanjo oznako in številko registra flote Skupnosti za plovilo (številka CFR), kakor sta opredeljeni v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 26/2004, ter da zadevne 
države članice ta seznam vsako leto predložijo Komisiji. 
(d) omejitve glede zmogljivosti iz točk (a) in (b) se ob upoštevanju nasvetov ustreznih 
znanstvenih teles redno ocenjujejo z vidika njihovega učinka na ohranjanje staležev. 
3. Če skupna ribolovna zmogljivost iz točke (a) odstavka 2 presega skupno ribolovno 
zmogljivost plovil z vlečno mrežo, ki imajo celotno dolžino 24 metrov ali manj in so v 
referenčnem obdobju 2000–2001 opravljala ribolov v upravljavski coni (v nadaljnjem 
besedilu "referenčna ribolovna zmogljivost"), Komisija v skladu s postopkom iz člena 29 
razporedi ta presežek razpoložljive ribolovne zmogljivosti med države članice, pri čemer 
se upoštevajo interesi držav članic, ki so zaprosile za dovoljenje. 
                                                
 
1 UL L 171, 6.7.1994, str. 7. 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/39
 Referenčna ribolovna zmogljivost znaša 3600 kW. 
4. Posebne ribolovne karte za presežek razpoložljivih ribolovnih zmogljivosti iz odstavka 3 
se izdajo le za plovila, ki so bila na dan začetka uporabe tega člena vključena v register 
flote Skupnosti. 
5. Če skupna ribolovna zmogljivost plovil z vlečno mrežo, ki smejo v skladu s točko (c) 
odstavka (2) opravljati ribolov v upravljavski coni, preseže omejitev, določeno v točki (a) 
odstavka (2), zaradi znižanja omejitve po oceni, predvideni v točki (d) odstavka 2, Komisija razporedi ribolovno zmogljivost med države članice na podlagi naslednjega: 
(a) najprej se upošteva ribolovna zmogljivost, izražena v kW, za plovila, ki so v obdobju 
2000–2001 opravljala ribolov v coni; 
(b) nato se upošteva ribolovna zmogljivost, izražena v kW, za plovila, ki so opravljala 
ribolov v coni v katerem koli drugem obdobju; 
(c) preostanek ribolovne zmogljivosti za druga plovila se razporedi med države članice, 
pri čemer se upoštevajo interesi držav članic, ki so predložile vlogo. 
6. Z odstopanjem od točke (a) odstavka 1 smejo v upravljavski coni opravljati ribolov ribiška 
plovila, ki lovijo z zapornimi plavaricami ali s parangali, in ribiška plovila, ki v skladu s 
členom 27 lovijo delfinke. V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1627/94 se jim dodeli 
posebna ribolovna karta in se vpišejo v seznam, ki vsebuje zunanjo oznako in številko 
registra flote Skupnosti za plovilo (številka CFR), kakor sta opredeljeni v Prilogi I 
k Uredbi (ES) št. 26/2004, zadevne države članice pa ta seznam vsako leto predložijo 
Komisiji. Ribolovni napor se kljub temu nadzira zaradi ohranjanja trajnostne naravnanosti 
ribolova v tej coni. L 409/40 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
7. Kapitan plovila z vlečno mrežo, ki ima v skladu z odstavkom 2 dovoljenje za opravljanje 
ribolova v upravljavski coni in ni opremljeno z VMS, svojim organom in organom obalne 
države javi vsak vstop v upravljavsko cono in vsak izhod iz nje. 
Člen 27 
Ribolov delfink 
1. V upravljavski coni velja od 1. januarja do 5. avgusta vsako leto prepoved lovljenja 
delfinke ( Coryphaena spp.) s pomočjo naprav za zbiranje rib (FAD). 
2. V upravljavski coni lahko lovi delfinke največ 130 plovil. 
3. Malteški organi določijo plovne poti FAD in jih najpozneje do 30. junija vsako leto 
dodelijo ribiškim plovilom Skupnosti. Ribiška plovila Skupnosti, ki ne plujejo pod zastavo 
Malte, v 12-miljni upravljavski coni ne smejo uporabljati plovnih poti FAD. 
 
Komisija v skladu s postopkom iz člena 26 določi merila, ki se uporabljajo pri določitvi in 
dodelitvi plovnih poti FAD. 
4. Ribiškim plovilom, ki jim je dovoljeno loviti delfinke, se v skladu s členom 7 Uredbe (ES) 
št. 1627/94 dodeli posebna ribolovna karta in se vpišejo v seznam, ki vsebuje zunanjo 
oznako in številko registra flote Skupnosti za plovilo(številka CFR), kakor sta opredeljeni 
v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 26/2004, zadevne države članice pa seznam vsako leto 
predložijo Komisiji.  Ne glede na določbe iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 1627/94 se za 
plovila celotne dolžine manj kot 10 metrov zahteva posebna ribolovna karta. 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/41
Poglavje XI 
Končne določbe 
Člen 28 
Postopek odločanja 
Svet postopa v skladu s postopkom iz člena 37 Pogodbe, razen če ta uredba ne določa drugače. 
Člen 29 
Izvedbeni predpisi 
Podrobna pravila za izvajanje členov 23 in 24 te uredbe se sprejme v skladu s postopkom, 
določenim v členu 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002.  
Člen 30  
Spremembe 
Spremembe prilog se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 30(3) Uredbe (ES) št. 2371/2002. 
Člen 31 
Razveljavitev 
Uredba (ES) št. 1626/94 se razveljavi. 
Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se razumejo kot sklicevanja na to uredbo ob upoštevanju 
korelacijske tabele iz Priloge VI. L 409/42 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
Člen 32 
Začetek veljavnosti 
Ta uredba začne veljati trideseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.  
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. 
V Bruslju, 21. decembra 2006 
 Za Svet 
 Predsednik 
 J. KORKEAOJA 
 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/43
 PRILOGA I  
Tehnični pogoji za dodatke in opremo na vlečnih mrežah 
Opredelitve pojmov 
V tej prilogi: 
(a) "večnitni mrežni material" pomeni mrežni material iz dveh ali več niti, pri čemer se lahko 
dve niti med vozloma ločita, ne da bi se poškodovala struktura niti; 
(b) "brezvozelni mrežni material" pomeni mrežni material iz očes s štirimi približno enako 
dolgimi stranmi, pri čemer vogale očes oblikujejo prepletene niti dveh sosednih strani očes. 
(c) "mrežni material s kvadratastimi očesi" pomeni mrežno strukturo, ki je nameščena tako, da 
je med dvema sklopoma vzporednih strani, ki tvorijo stranice očes, en sklop vzporeden 
podolžni osi, drugi pa je v desnih kotih vzporeden podolžni osi mreže; 
(d) "telo vlečne mreže" pomeni zoženi del sprednjega dela vlečne mreže; 
(e) "priključek" pomeni nezoženi del iz ene ali več ploskev, med telesom vlečne mreže in 
vrečo; 
(f) "vreča" pomeni skrajni zadnji del vlečne mreže ali mreže z enako velikimi očesi, bodisi 
valjaste ali zožene oblike s prečnimi prerezi, ki so skoraj okrogli z enakim oziroma 
manjšim polmerom; 
(g) "balonasta vreča" pomeni vrečo iz ene ali več stičnih ploskev ali iz mreže z enako velikimi 
očesi, katere število očes se veča proti skrajno zadnjem delu orodja, zaradi česar se poveča 
prečna dolžina – glede na vzdolžno os mreže – in obod vreče; 
(h) "žepu podobna vreča" pomeni vrečo z vertikalno višino, ki se manjša proti skrajno 
zadnjemu delu vreče, in s prečnimi prerezi skoraj elipsaste oblike z enakimi ali manjšimi 
glavnimi osmi. Skrajni zadnji del vreče je narejen iz enkrat prepognjene ploskve ali z 
prečnim prišitjem – glede na vzdolžno os mreže – skrajno zadnjih zgornjih in spodnjih 
ploskev; L 409/44 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
 (i) "prečna vezna vrv" pomeni zunanjo ali notranjo vrv, ki je na skrajno zadnjem delu vreče 
prečna na vzdolžno os, bodisi vzdolž stičišča med dvema ploskvama, zgornjo ali spodnjo, 
ali vzdolž upogiba zadnje enojne ploskve. Lahko je podaljšek stranske vezne vrvi ali pa gre 
za povsem ločeno vrv; 
(j) "obseg oboda" preseka rombastega mrežnega materiala vlečne mreže je enak zmnožku 
števila očes v tem preseku in velikosti raztegnjenega očesa; 
(k) "obseg oboda" preseka kvadratastega mrežnega materiala vlečne mreže je enak zmnožku 
števila očes v tem preseku in dolžine stranice očesa; 
a) Dovoljeni dodatki k vlečnim mrežam  
1. Ne glede na člen 8 Uredbe (EGS) št. 3440/84 se lahko za zapiranje odprtine za 
praznjenje žepu podobne vreče uporablja prečna – glede na vzdolžno os mreže – ali 
vzdolžna zadrgi podobna mehanska naprava. 
2. Prečna zadrga se pritrdi 1 meter ali manj stran od zadnjih očes vreče. 
b) Zahteve glede opreme  
1. Balonasta vreča v vlečnih mrežah je prepovedana . V posamezni vreči se število 
enako velikih očes okoli oboda vreče ne sme večati od začetnega dela proti zadnjemu 
delu. 
2. Obod skrajno zadnjega dela vlečnega telesa (zoženi predel) ali priključka (nezoženi 
predel) ni manjši od oboda na sprednjem delu vreče v ožjem smislu. Zlasti pri vreči s 
kvadratastimi očesi je velikost oboda skrajno zadnjega dela vlečnega telesa ali 
priključka 2 do 4-kratna velikost oboda na sprednjem delu vreče v ožjem smislu. 
3. Ploskve s kvadratastimi očesi se lahko vstavijo v vse vlečne mreže ali potegalke pred 
priključkom ali kjer koli med začetkom priključka in zadnjim delom vreče. 
Kvadratastih očes ne smejo na noben način ovirati ne notranji ne zunanji dodatki. 
Ploskve s kvadratastimi očesi so narejene iz brezvozelnega mrežnega materiala ali iz 
mrežnega materiala z nedrsečimi vozli in se vstavijo tako, da so očesa med 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/45
 ribolovom vedno v celoti odprta. Podrobna pravila za nadaljnje tehnične specifikacije 
ploskev s kvadratastimi očesi se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 29 te 
uredbe. 
4. V skladu s postopkom iz člena 29 te uredbe se lahko dovolijo tehnične naprave za 
zboljšanje selektivnosti vlečnih mrež, razen tistih iz točke b.3 zgoraj. 
5. Prisotnost na krovu ali uporaba vlečne mreže ali potegalke, katere vreča je v celoti ali 
deloma narejena iz kakršnega koli mrežnega materiala z očesi, ki niso kvadratasta ali rombasta, je prepovedana, razen če se dovoli v skladu s postopkom iz člena 29 te 
uredbe. 
6. Odstavka 4 in 5 se ne uporabljata za potegalke odprtega morja, ki imajo vreče z 
očesi, manjšimi od 10 mm. 
7. Z odstopanjem od člena 6(4) Uredbe (EGS) št. 3440/84 ima ojačevalna vreča plovil s 
pridneno vlečno mrežo – z očesom vreče manjšim od 60 mm – očesa velika vsaj 120 
mm. Ta določba se uporablja le za Sredozemsko morje in ne posega v druge vode 
Skupnosti. Če je velikost očesa vreče 60 mm ali več, se uporablja člen 6(4) 
Uredbe (EGS) št. 3440/84. 
8. Žepu podobna vreča ima lahko le eno odprtino za praznjenje. 
9. Dolžina prečne vezne vrvi ne sme biti manjša od 20 % oboda vreče. 
10. Obod ojačevalne vreče, kakor je opredeljena v členu 6 Uredbe št. 3440/84, je vsaj za 
1,3-krat večji od oboda vreče pridnene vlečne mreže. 
11. Prisotnost na krovu ali uporaba vlečne mreže ali potegalke z vrečo, ki je v celoti ali 
deloma narejena iz enonitnega mrežnega materiala z debelino niti več kot 3,0 mm, je 
prepovedana. 
12. Prisotnost na krovu ali uporaba vlečne mreže ali potegalke z vrečo, ki je v celoti ali 
deloma narejena iz večnitnega mrežnega materiala, je prepovedana. L 409/46 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
 13. Mrežni materiali z debelino niti več kot 6 mm so prepovedani na vseh delih pridnene 
vlečne mreže. 
 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/47
 PRILOGA II  
Zahteve glede značilnosti ribolovnega orodja 
Opredelitve pojmov 
V tej prilogi: 
(1) dolžina mrež se določi z dolžino plavajoče niti. Tudi dolžina stoječih in visečih mrež in se 
lahko opredeli na podlagi teže ali prostornine mase. 
(2) globina mreže je opredeljena kot vsota višine očes mreže (vključno z vozli), kadar so 
mokri in raztegnjeni pravokotno na plavajočo nit. 
1. Strgače  Največja širina strgač je 3 m, razen v primeru strgač za nabiranje spužev. 
2. Obkroževalne mreže (zaporne plavarice in plavarice brez zapornih niti) 
 Dolžina mrežnih materialov je omejena na 800 m, globina pa na 120 m, razen v primeru 
potegalk za ribolov tunov. 
3. Stoječe mreže 
3.1 Trislojne in stoječe zabodne mreže 
(1) Največja globina trislojne mreže ne presega 4 m. 
(2) Največja globina stoječe zabodne mreže ne presega 10 m. 
(3) Prisotnost na krovu ali nastavitev več kot 6 000 m trislojne mreže, stoječe 
zabodne mreže na plovilo je prepovedana, pri čemer od januarja 2008 velja, da 
je v primeru enega samega ribiča dovoljena prisotnost ali nastavitev največ 4 
000 m takšne mreže, v primeru dveh ribičev je dovoljenih dodatnih 1000 m, v 
primeru treh ribičev pa še dodatnih 1000 m. Do 31. decembra 2007 takšne L 409/48 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
 mreže v primeru enega ali dveh ribičev ne presegajo 5 000 m, v primeru treh 
ribičev pa 6 000 m. 
(4) Monofilament ali polmer niti stoječe zabodne mreže ne presega 0,5 mm. 
(5) Z odstopanjem od odstavka 2 največja globina stoječe zabodne mreže z 
največjo dolžino manjšo od 500 m ne sme presegati 30 m. Prepovedana je 
prisotnost na krovu ali nastavitev več kot 500 m stoječe zabodne mreže, če ta 
preseže globinsko omejitev 10 m iz odstavka 2.  
3.2 Kombinirane stoječe mreže (trislojne in zabodne mreže) 
(1) Največja globina kombinirane stoječe mreže ne presega 10 m. 
(2) Prisotnost na krovu ali nastavitev več kot 2 500 m kombiniranih mrež na 
plovilo je prepovedana. 
(3) Monofilament ali polmer niti zabodne mreže ne presega 0,5 mm. 
(4) Z odstopanjem od odstavka 1 največja globina kombinirane stoječe mreže z 
največjo dolžino 500 m ne sme presegati 30 m. Prepovedana je prisotnost na 
krovu ali nastavitev več kot 500 m kombinirane stoječe mreže, če ta preseže 
globinsko omejitev 10 m iz odstavka 1. 
4. Stoječi parangal 
(1) Prisotnost na krovu ali nastavitev več kot 1 000 trnkov na osebo na krovu je 
prepovedana, pri čemer velja skupna omejitev 5 000 trnkov na plovilo. 
(2) Z odstopanjem od odstavka 1 ima lahko plovilo na ribolovnem potovanju, ki traja 
več kot 3 dni, na krovu največ 7 000 trnkov. 
5. Pasti za globokomorski ribolov rakov 
Prisotnost na krovu ali nastavitev več kot 250 pasti na plovilo je prepovedana. 
6. Površinski parangali (plavajoči) 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/49
  Prepovedano je imeti na krovu ali nastaviti več kot: 
(1) 2 000 trnkov na plovilo za plovila, ki lovijo navadnega tuna ( Thunnus thynnus ), če ta 
vrsta predstavlja vsaj 70 % ulova žive teže po sortiranju; 
(2) 3 500 trnkov za plovila, ki lovijo mečarico ( Xyphias gladius ), če ta vrsta predstavlja 
vsaj 70 % ulova žive teže po sortiranju; 
(3) 5 000 trnkov na plovilo za plovila, ki lovijo dolgoplavutega tuna ( Thunnus alalunga ), 
če ta vrsta predstavlja vsaj 70 % ulova žive teže po sortiranju; 
(4) Z odstopanjem od pododstavkov 1, 2 in 3 ima lahko plovilo na ribolovnem 
potovanju, ki traja več kot 2 dni, na krovu enako število dodatnih trnkov. 
7. Vlečne mreže 
 
Tehnične določitve, ki določajo največje dimenzije plavajoče vrvi, spodnje vrvi, oboda ali 
obsega vlečnih mrež ter največje število mrež v vlečnih mrežah z več opreme, se sprejmejo 
do oktobra 2007 v skladu s postopkom iz člena 30 te uredbe. 
 L 409/50 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
 PRILOGA III  
Najmanjše velikosti morskih organizmov 
ZN AN STVENO IME SPLOŠNO IME  Najma njša veli kost 
1. Ribe   
Dicentrarchus labrax  brancin  25 cm 
Diplodus an nularis  srebrni špar  12 cm 
Diplodus pu ntazzo  pic  18 cm 
Diplodus sargus  šarg  23 cm 
Diplodus vulgaris  fratrc  18 cm 
Engraulis encrasicolus *  sardon  9 cm 
Epinephelus spp . kirnje  45 cm 
Lithognathus mormyrus  ovčica  20 cm 
Merluccius mer luccius ***  oslič   20 cm  
Mullus spp .  bradači  11 cm 
Pagellus acarne  divji ribon  17 cm 
Pagellus bo garaveo  okati ribon  33 cm 
Pagellus erythrinus  ribon  15 cm 
Pagrus pagrus  pagar  18 cm 
Polyprion americanus  brodolomčar  45 cm 
Sardina pilchardus**  sardela  11 cm  
Scomber spp. lokarda  18 cm 
Solea vul garis  morski lis t  20 cm 
Sparus aurata  orada  20 cm 
Trachurus spp .  šur  15 cm 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/51
 ZN AN STVENO IME SPLOŠNO IME  Najma njša veli kost 
2. Raki    
Homarus gammarus  jastog  300 mm  SD 
105 mm DK 
Nephrops norvegicus  škamp  20 mm DK 
70 mm  SD 
Palinuridae rarog  90 mm DK 
Parapenaeus longirostris  kozica  20 mm DK 
3. Školjke    
 Pecten jacobeus velika pokrovača  10 cm  
Venerupis spp. ladinke  25 mm 
Venus  spp. venernice  25 mm 
SD skupna dolžina; DK dolžina koša 
(*) Sardon: države članice lahko preračunajo najmanjšo velikost v 110 sardonov na kg; 
(**) Sardela: države članice lahko preračunajo najmanjšo velikost v 55 sardonov na kg; 
(***) Oslič: Do 31. decembra 2008 se za osliče, velikosti med 15 in 20 cm, pri teži dopušča 
15 % odstopanje. To odstopanje se upošteva pri posameznih plovilih, na morju ali na kraju 
iztovarjanja, ter na trgu pri prvi prodaji po iztovarjanju. Upošteva se tudi pri vseh 
nadaljnjih trgovinskih poslih na nacionalni in mednarodni ravni. 
 L 409/52 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
 PRILOGA IV  
Merjenje velikosti morskega organizma 
1. Velikost ribe se meri, kakor je prikazano na sliki 1, od vrha glave do konca repne plavuti. 
2. Velikost škampa ( Nephrops norvegicus)  se meri, kakor je prikazano na sliki 2: 
– kot dolžino koša, vzporedno z vzdolžno osjo koša, od zadnjega dela očesa do 
središčne točke hrbtnega roba koša ali 
– kot skupno dolžino, od vrha rostruma do zadnjega konca telzona, brez set. 
3. Velikost raroga ( Palinuridae ) se meri, kakor je prikazano na sliki 3: – kot dolžino koša, 
vzporedno z vzdolžno osjo koša, od zadnjega dela očesa do središčne točke hrbtnega roba 
koša ali 
– kot skupno dolžino, od vrha rostruma do zadnjega konca telzona, brez set. 
4. Velikost raroga ( Palinuridae ) se meri, kakor je prikazano na sliki 4, kot dolžino koša, 
vzporedno z vzdolžno osjo koša, od vrha rostruma do središčne točke hrbtnega roba koša. 
5. Velikost školjk se meri, kakor je prikazano na sliki 5, čez najdaljši del lupine .Slika 1 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/53
 Slika 3 Slika 2  
lobster = jastog, norway lobster = škamp 
(a) Dolžina koša (b) Skupna dolžina 
L 409/54 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
 Slika 4 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/55
 Slika 5 
 
 
L 409/56 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
 PRILOGA V  
25-miljna upravljavska cona okrog malteških otokov 
a) območja okrog malteških otokov, kjer je dovoljen ribolov z vlečno mrežo: geografske koordinate 
Cona A Cona H 
A1 – 36.01 72°S, 14. 144 2°V 
A2 – 36.02 89°S, 14. 179 2°V 
A3 – 35.98 22°S, 14. 274 2°V 
A4 – 35.84 89°S, 14. 324 2°V A5 – 35.81 06°S, 14. 254 2°V 
A6 – 35.97 06°S, 14. 245 9°V
 H1 – 35 .67 39°S, 14. 674 2°V 
H2 – 35 .46 56°S, 14. 845 9°V 
H3 – 35 .42 72°S, 14. 760 9°V 
H4 – 35 .51 06°S, 14. 632 5°V H5 – 35 .64 06°S, 14. 602 5°V
 
Cona B  Cona I  
B1 – 35. 790 6°S, 14.4 409°V 
B2 – 35. 803 9°S, 14.4 909°V 
B3 – 35. 793 9°S, 14.4 959°V B4 – 35. 752 2°S, 14.4 242°V B5 – 35. 760 6°S, 14.4 159°V 
B6 – 35. 770 6°S, 14.4 325°V
 I1 – 36.1 489°S, 1 4.3 909°V I2 – 36.2 523°S, 1 4.5 092°V 
I3 – 36.2 373°S, 1 4.5 259°V I4 – 36.1 372°S, 1 4.4 225°V
 
Cona C  Cona J  
C1 – 35. 840 6°S, 14.6 192°V 
C2 – 35. 855 6°S, 14.6 692°V 
C3 – 35. 832 2°S, 14.6 542°V C4 – 35. 802 2°S, 14.5 775°V
 J1 –  36. 218 9°S, 13. 910 8°V 
J2 –  36. 268 9°S, 14. 070 8°V 
J3 –  36. 247 2°S, 14. 070 8°V J4 –  36. 197 2°S, 13. 922 5°V
 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/57
 Cona D  Cona K  
D1 – 36 .04 22°S, 14. 345 9°V 
D2 – 36 .02 89°S, 14. 462 5°V D3 – 35 .99 89°S, 14. 455 9°V D4 – 36 .02 89°S, 14. 340 9°V
 K1 – 35 .97 39°S, 14. 024 2°V K2 – 36 .00 22°S, 14. 040 8°V K3 – 36 .06 56°S, 13. 969 2°V K4 – 36 .13 56°S, 13. 857 5°V 
K5 – 36 .04 56°S, 13. 924 2°V
 
Cona E  Cona L  
E1 – 3 5.9 789°S, 1 4.71 59°V 
E2 – 3 6.0 072°S, 1 4.81 59°V E3 – 3 5.9 389°S, 1 4.75 75°V E4 – 3 5.8 939°S, 1 4.60 75°V 
E5 – 3 5.9 056°S, 1 4.59 92°V
 L1 – 35.9 856°S, 1 4.10 75°V 
L2 – 35.9 956°S, 1 4.11 58°V L3 – 35.9 572°S, 1 4.03 25°V L4 – 35.9 622°S, 1 3.94 08°V
 
Cona F Cona M 
F1 – 36. 142 3°S, 14. 672 5°V 
F2 – 36. 143 9°S, 14. 789 2°V 
F3 – 36. 013 9°S, 14. 789 2°V F4 – 36. 003 9°S, 14. 614 2°V
 M1 – 3 6.48 56°S,14. 329 2°V 
M2 – 3 6.46 39°S,14. 434 2°V 
M3 – 3 6.36 06°S,14. 487 5°V M4 – 3 6.34 23°S,14. 424 2°V M5 – 3 6.41 56°S,14. 420 8°V
 
Cona G  Cona N  
G1 – 36 .07 06°S, 14. 937 5°V 
G2 – 35 .93 72°S, 15. 000 0°V 
G3 – 35 .79 56°S, 14. 982 5°V G4 – 35 .71 56°S, 14. 879 2°V G5 – 35 .84 89°S, 14. 682 5°V
 N1 – 36 .11 55°S, 14. 121 7°V 
N2 – 36 .10 79°S, 14. 077 9°V 
N3 – 36 .07 17°S, 14. 026 4°V N4 – 36 .04 58°S, 14. 037 6°V N5 – 36 .05 16°S, 14. 089 6°V 
N6 – 36 .09 89°S, 14. 135 5°V 
 L 409/58 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
 (b) Geografske koordinate nekaterih točk vzdolž izobate 200 m v 25-miljni upravljavski coni 
ID Zemljepisna širina Zemljepisna dolžina 
1 36.3673°S 14.5540°V 
2 36.3159°S 14.5567°V 
3 36.2735°S 14.5379°V 
4 36.2357°S 14.4785°V 
5 36.1699°S 14.4316°V 6 36.1307°S 14.3534°V 
7 36.1117°S 14.2127°V 
8 36.1003°S 14.1658°V 
9 36.0859°S 14.152°V 
10 36.0547°S 14.143°V 
11 35.9921°S 14.1584°V 
12 35.9744°S 14.1815°V 
13 35.9608°S 14.2235°V 
14 35.9296°S 14.2164°V 
15 35.8983°S 14.2328°V 
16 35.867°S 14.4929°V 
17 35.8358°S 14.2845°V 
18 35.8191°S 14.2753°V 
19 35.7863°S 14.3534°V 
20 35.7542°S 14.4316°V 
21 35.7355°S 14.4473°V 
22 35.7225°S 14.5098°V 
23 35.6951°S 14.5365°V 
24 35.6325°S 14.536°V 
25 35.57°S 14.5221°V 
26 35.5348°S 14.588°V 
27 35.5037°S 14.6192°V 
28 35.5128°S 14.6349°V 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/59
 29 35.57°S 14.6717°V 
30 35.5975°S 14.647°V 
31 35.5903°S 14.6036°V 
32 35.6034°S 14.574°V 
33 35.6532°S 14.5535°V 
34 35.6726°S 14.5723°V 
35 35.6668°S 14.5937°V 36 35.6618°S 14.6424°V 
37 35.653°S 14.6661°V 
38 35.57°S 14.6853°V 
39 35.5294°S 14.713°V 
40 35.5071°S 14.7443°V 
41 35.4878°S 14.7834°V 
42 35.4929°S 14.8247°V 
43 35.4762°S 14.8246°V 
44 36.2077°S 13.947°V 
45 36.1954°S 13.96°V 
46 36.1773°S 13.947°V 
47 36.1848°S 13.9313°V 
48 36.1954°S 13.925°V 
49 35.4592°S 14.1815°V 
50 35.4762°S 14.1895°V 
51 35.4755°S 14.2127°V 
52 35.4605°S 14.2199°V 
53 35.4453°S 14.1971°V L 409/60 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006
 PRILOGA VI  
Korelacijska tabela  
Uredba (ES) št. 1626/94 Ta uredba 
Člen 1(1) Člen 1(1) 
Člen 1(2), prvi pododstavek Člen 7, člen 17 in člen 19 
Člen 1(2), drugi pododstavek Člen 3 
Člen 2(1) in (2) Člen 8 
Člen 2(3) Člen 13(5), člen 17 in člen 19 
Člen 3(1), prvi pododstavek Člen 13(1), prvi pododstavek, in (5) 
Člen 3(1), drugi pododstavek Člen 13(5), člen 14(2) in (3), člen 19 
Člen 3(1), tretji (1a) pododstavek Člen 4, člen 13(9), člen 13(10), člen 19 
Člen 3(2) Člen 13(1), drugi pododstavek, in (8) ter člen 19 
Člen 3(3) Člen 4, člen 13(10) in člen 19 
Člen 3(4) Člen 13(3), (5) in (7) ter člen 19 
Člen 4 Člen 7 
Člen 5 Člen 12 in Priloga II 
Člen 6(1), prvi pododstavek, in člen 6(2) Člen 9(1) in (2) 
Člen 6(1), drugi pododstavek Člen 9(7), člen 14(1) in (3) 
Člen 6(3) Priloga II, opredelitve pojmov 
Člen 7 Člen 22 
Č len 8 (1) in (3) Č len 15, P ri loga III in Pri lo ga IV  
Člen 8a Člen 26 
Člen 8b Člen 27 
Člen 9 Člen 1(2) 
Člen 10a Člen 29 
Člen 11 Člen 32 
Priloga I Člen 3 in člen 4 
Priloga II Člen11, Priloga I in Priloga II 
Pri loga III Č len 9 (3), (4)  in (5) 
Pri loga IV  Pri loga III 
Priloga V(b) Priloga V 
 30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 409/61