Uredba Komisije (ES) št. 609/2001

z dne 28. marca 2001

o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 glede operativnih programov, operativnih skladov in finančne pomoči Skupnosti ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 411/97

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo [1], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2826/2000 [2], in zlasti člena 48 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Člen 15 Uredbe (ES) št. 2200/96 predvideva, da se organizacijam proizvajalcev, ki ustanovijo operativni sklad, v skladu z nekaterimi pravili in v okviru nekaterih omejitev, dodeli finančna pomoč. Člen 13 določa dodeljevanje finančne pomoči obstoječim organizacijam proizvajalcev, ki potrebujejo prehodno obdobje za izpolnitev pogojev za priznanje. Člen 16 predpisuje nekatera pravila za izvajanje operativnih programov ter akcijskih načrtov za organizacije proizvajalcev, priznane po členu 13. Za uporabo teh določb bi bilo treba sprejeti podrobna pravila.

(2) Da bi se spodbudilo združevanje ponudbe in olajšalo izvajanje nekaterih ukrepov v okviru operativnih programov, bi moralo biti organizacijam proizvajalcev omogočeno, da del ali celotno izvajanje ukrepov iz svojih operativnih programov prenesejo na priznana združenja organizacij proizvajalcev. Vendar pa je treba sprejeti posebne določbe za preprečitev zlorab ali dvojnega financiranja.

(3) Za lažje izvajanje sistema bi bilo treba jasno opredeliti tržno proizvodnjo organizacij proizvajalcev, vključno s podrobnim opisom pogojev, ki jih izpolnjuje pridelek, in fazo trženja, v kateri je treba izračunati vrednost proizvodnje. Da se zagotovi enakovredno obravnavanje vseh za predelavo namenjenih pridelkov, upravičenih do sistema pomoči po Uredbi Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za predelano sadje in zelenjavo [3], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2699/2000 [4], in (ES) št. 2202/96 z dne 28. oktobra 1996, ki uvaja program pomoči Skupnosti za proizvajalce nekaterih agrumov [5], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2699/2000, bi bilo treba pomoč iz člena 2 Uredbe (ES) št. 2201/96 in člena 1 Uredbe (ES) št. 2202/96 dodati k ustrezni vrednosti tržene proizvodnje. Zaradi doslednosti bi bilo treba zgornjo vrednost finančne pomoči Skupnosti izračunati na podlagi vrednosti proizvodnje, ki se trži v 12-mesečnem obdobju; da se zagotovi fleksibilnost tega sistema za izvajalce, države članice lahko določijo omejene možnosti za izračun tega enoletnega obdobja; v primeru letnih nihanj ali nezadostnih podatkov bi bilo treba omogočiti uporabo dodatnih metod izračuna tržene proizvodnje. Organizacijam proizvajalcev ne bi smelo biti dovoljeno spreminjanje referenčnih obdobij med izvajanjem programa, da se tako prepreči zloraba tega sistema.

(4) Da se zagotovi pravilna uporaba sredstev Skupnosti, je treba določiti pravila za upravljanje operativnih skladov in finančnih prispevkov članov v sklade. Še zlasti bi bilo treba določiti, da finančni prispevki članov organizacij proizvajalcev temeljijo na tržni proizvodnji, uporabljeni za izračun finančne pomoči Skupnosti. Lahko se določijo različne stopnje prispevkov, da se upošteva različno raven sodelovanja različnih skupin članov v operativnem programu, če s tem ni prizadet kolektivni duh operativnega programa.

(5) V interesu smotrnega upravljanja je treba določiti postopke za predložitev in odobritev operativnih programov, vključno s končnimi roki, da se pristojnim organom omogoči ustrezno ovrednotenje podatkov ter ukrepov in dejavnosti, ki jih je treba vključiti v programe oziroma iz njih izključiti. Ker poteka upravljanje programov na letni osnovi, je treba predvideti, da se programi, ki niso bili odobreni do določenega datuma, preložijo za eno leto.

(6) Treba bi bilo predvideti letni postopek za spremembo operativnih programov za naslednje leto, da se jih prilagodi tako, da se upoštevajo vse nove okoliščine, ki jih ni bilo mogoče predvideti ob njihovi prvotni predložitvi. Poleg tega je treba omogočiti, da se ukrepi lahko spremenijo med letom izvajanja programa. Za vse te spremembe morajo veljati nekatere omejitve in pogoji, ki jih določijo države članice, obvezno pa je o njih treba uradno obvestiti pristojne organe, da se zagotovi, da odobreni programi ohranijo svoje splošne cilje.

(7) Zaradi finančne in pravne varnosti je treba sestaviti sezname dejavnosti in izdatkov, ki jih operativni programi lahko oziroma jih ne smejo zajemati; ti seznami ne bi smeli biti izčrpni. Zaradi preglednosti in lažje uporabe pravil Skupnosti bi bilo treba, kjer je to ustrezno, pri določitvi kriterijev za upravičenost pri nekaterih ukrepih upoštevati smernice, določene v Uredbi Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o določitvi splošnih določb o strukturnih skladih [6]. Nekatere postopke in izdatke bi bilo treba dovoliti začasno ali z nekaterimi omejitvami.

(8) Zaradi smotrnega upravljanja financ Skupnosti bi se morale organizacije proizvajalcev v svojem imenu in v imenu svojih članov v pisni obliki obvezati, da za ukrepe, po tej uredbi upravičene do finančne pomoči Skupnosti, ne bodo sprejemale dvojnega financiranja Skupnosti ali nacionalnega financiranja.

(9) Da se zagotovi učinkovito izvajanje operativnih programov, prejmejo organizacije proizvajalcev uradno obvestilo o odločitvah pristojnih organov glede operativnih programov in o odobrenem znesku finančne pomoči na ali do 15. decembra leta, pred začetkom izvajanja programa.

(10) Da se prepreči težave z denarnimi tokovi, bi moral biti organizacijam proizvajalcev na voljo sistem predplačil, ki ga spremljajo ustrezne varščine. Da se prepreči sistematično izkoriščanje predplačil, ta predplačila ne bi smela presegati najmanjše stopnje finančne pomoči. Treba bi bilo omogočiti postopno sproščanje priloženih varščin, glede na potek izvajanja operativnega programa, vse do 80 % izplačanih predplačil, preostali znesek pa se zadrži do izplačila preostanka pomoči. V obdobjih celega leta bi moral biti na voljo alternativni sistem za povračilo že nastalih izdatkov.

(11) Da se zagotovi pravilno izvajanje sistema, bi bilo treba določiti podatke, ki jih mora vsebovati zahtevek za pomoč. Za zavarovanje pred nepredvidljivimi okoliščinami pri izvajanju operativnih programov se zahtevki za predplačila ali plačila lahko prenesejo v naslednje leto za tiste dejavnosti, ki se iz razlogov, na katere organizacija proizvajalcev ni mogla vplivati, niso mogle izvesti v določenih rokih. Za vse zahtevke bi se morali izvršiti upravni pregledi, zaradi potrditve njihove točnosti. Zaradi smotrnega upravljanja financ bi bilo treba določiti sankcije za prepozno oddane zahtevke za finančno pomoč.

(12) Zgornja omejitev finančne pomoči Skupnosti se uporablja za vse zahtevke po stopnji, določeni v členu 15(5) Uredbe (ES) št. 2200/96.

(13) Dejavnosti organizacij proizvajalcev in njihovo učinkovitost bi bilo treba spremljati. To se lahko doseže z občasnimi poročili in ocenami.

(14) Treba bi bilo določiti stroge kontrolne postopke skupaj s sankcijami za kršitve, ki bodo zagotovile visoko stopnjo odgovornosti in iniciativnosti organizacij proizvajalcev. Sankcije bi bilo treba določiti v skladu s težo kršitve. Da se zagotovi pravično obravnavanje, bi bilo treba v skladu s sodno prakso določiti okoliščine, ki bi upoštevale primere dejavnosti, ki ne izpolnjujejo pogojev in ki jih je organizacija proizvajalcev pomotoma vključila v operativni program, država članica pa potrdila, ko državam članicam ne bi bilo treba zadržati izplačil pomoči ali pridobiti nazaj že izplačanih zneskov.

(15) Organi, pristojni za preverjanje upravičenosti predlaganih ukrepov v operativnih programih in njihovega izvajanja, morajo imeti možnost uvedbe dopolnilnih državnih ukrepov, da se zagotovi pravilno izvajanje tega sistema.

(16) To uredbo je treba uporabljati za vse operativne programe, uvedene od leta 2001 dalje. Že potrjene programe, katerih izvajanje se bo nadaljevalo v leto 2001, je treba spremeniti in dopolniti, razen če to ni primerno glede na fazo njihovega izvajanja.

(17) Da se zagotovi pravilno izvajanje tega sistema, bi morale države članice posredovati vse podrobnosti o dopolnilnih in dodatnih ukrepih, sprejetih v okviru te uredbe. Komisiji bi bilo treba dati na voljo ustrezno dokumentacijo o dejavnostih organizacij proizvajalcev in uporabi operativnih skladov, da jih uporabi za namene statistike, proračuna in nadzora.

(18) Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sveže sadje in zelenjavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

VSEBINA IN PODROČJE UPORABE

Člen 1

1. Pravila po tej uredbi se uporabljajo za finančno pomoč Skupnosti, operativne sklade in operativne programe iz člena 15(1) in (2)(b) Uredbe (ES) št. 2200/96 ter za akcijske načrte iz člena 13(2)(a) navedene uredbe.

2. Razen če ni drugače določeno, se za namene te uredbe akcijski načrti obravnavajo enako kot operativni programi.

Člen 2

1. "Organizacije proizvajalcev" v tej uredbi pomenijo organizacije proizvajalcev, priznane v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 2200/96, in organizacije proizvajalcev iz člena 13 navedene uredbe, ob upoštevanju v njej navedenih pogojev.

2. Kadar priznano "združenje organizacij proizvajalcev" deluje v imenu svojih članic zaradi celotnega upravljanja njihovih operativnih skladov v skladu s členom 16(3) Uredbe (ES) št. 2200/96, se za namene te uredbe obravnava enako kot organizacija proizvajalcev.

3. Priznano združenje organizacij proizvajalcev lahko deluje v imenu svojih članic za delno izvajanje njihovih operativnih programov. V tem primeru lahko države članice ta združenja pooblastijo, da predložijo lastne delne operativne programe:

(i) ki sestojijo iz opredeljenih ukrepov, ki pa jih organizacije proizvajalcev, ki so njegove članice, ne izvajajo v okviru svojih operativnih programov;

(ii) v skladu z določbami členov 4, 5, 6, 7 in 8 se delni program obravnava skupaj z operativnimi programi organizacij proizvajalcev, ki so njegove članice.

V tem primeru države članice zagotovijo:

(a) da se ti ukrepi v celoti financirajo iz prispevkov organizacij proizvajalcev, ki so njegove članice, izplačanih iz operativnih skladov teh organizacij;

(b) da se ti ukrepi in ustrezno finančno sodelovanje navedejo v operativnem programu vsake sodelujoče organizacije proizvajalcev;

(c) da ni nevarnosti dvojnega financiranja.

4. Organizacije proizvajalcev so lahko upravičene do finančne pomoči Skupnosti pod pogoji, določenimi v členih 15 in 16 Uredbe (ES) št. 2200/96, in pogoji iz te uredbe.

Določbe Uredbe (ES) št. 2200/96 in te uredbe v zvezi s preverjanjem točnosti podatkov in kaznimi se uporabljajo tako za združenja organizacij proizvajalcev kot za organizacije proizvajalcev, ki so njihove članice.

5. Za namene te uredbe "vrednost tržene proizvodnje" temelji na proizvodnji članov organizacij proizvajalcev:

(a) za katero so organizacije proizvajalcev priznane;

(b) s katero razpolagajo pod pogoji, navedenimi v prvem in drugem pododstavku člena 11(1)(c)(3), razen:

(i) prve alinee,

(ii) druge alinee, za obrobne količine pridelka, ki ga člani proizvajalci sami prodajo svežega ali predelovalni industriji,

Uredbe (ES) št. 2200/96;

(c) ki se računa na stopnji "od organizacije proizvajalcev":

(i) kjer je ustrezno, kot "zapakiran ali pripravljen pridelek, ne pa kot predelan",

(ii) brez DDV,

(iii) brez stroškov notranjega prevoza [7],

kjer je ustrezno, države članice določijo znižanja, ki se uporabijo za fakturirano vrednost pridelkov, fakturiranih v različnih fazah obdelave ali dostave/prevoza;

(d) vključno, kjer je ustrezno, z zneskom pomoči, predvidenim v členu 2 Uredbe (ES) št. 2201/96 in členu 1 Uredbe (ES) št. 2202/96, ki jo organizacije proizvajalcev prejmejo v istem obdobju;

(e) vključno, pod pogoji, ki jih določijo države članice, da se prepreči dvojno upoštevanje, tudi s proizvodnjo članov, ki zapustijo ali se pridružijo organizaciji proizvajalcev do predložitve operativnega programa ali predložitve njegovih sprememb v skladu s členom 6(1) te uredbe.

6. Letna zgornja vrednost finančne pomoči iz tretjega pododstavka člena 15(5) Uredbe (ES) št. 2200/96 se izračuna vsako leto na podlagi vrednosti tržene proizvodnje v 12-mesečnem referenčnem obdobju, ki ga določijo države članice, ki lahko temelji na:

(a) dejanskem 12-mesečnem obdobju, ki se ne začne pred 1. januarjem dve leti pred letom začetka izvajanja operativnega programa, in se konča najkasneje 30. junija v letu, ki je pred letom operativnega programa; ali

(b) na povprečni vrednosti treh zaporednih 12-mesečnih obdobij med 1. januarjem četrtega leta in 30. junijem leta, ki je pred letom operativnega programa.

7. Države članice lahko za različne organizacije proizvajalcev določijo različna referenčna obdobja, da upoštevajo različno proizvodnjo, prodajo in obračunska obdobja za različne pridelke ali skupine pridelkov. Referenčna obdobja se med izvajanjem operativnega programa ne spreminjajo, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah.

8. Kadar se vrednosti pridelkov znižajo iz vzrokov, ki niso pod vplivom in nadzorom organizacije proizvajalcev, vrednost tržene proizvodnje iz odstavka 6 ni manjša od 65 % vrednosti predhodnega referenčnega obdobja.

9. Kadar na novo priznane organizacije proizvajalcev nimajo na voljo dovolj preteklih podatkov o tržni proizvodnji za uporabo odstavka 6, se za vrednost tržene proizvodnje šteje vrednost tržljive proizvodnje, ki jo je organizacija proizvajalcev navedla za namene priznanja.

10. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zbiranje podatkov v smislu odstavka 5 o vrednosti tržene proizvodnje organizacij proizvajalcev, ki niso predložile operativnih programov.

POGLAVJE II

OPERATIVNI SKLADI IN PROGRAMI

Člen 3

Operativni skladi

1. Operativni skladi, ki jih ustanovijo organizacije proizvajalcev v skladu s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 2200/96:

(a) se uporabljajo izključno za transakcije v zvezi z:

1. izvajanjem operativnega programa,

2. upravljanjem operativnega sklada, in

3. financiranjem umikov s trga v skladu s členom 15(3) Uredbe (ES) št. 2200/96;

(b) upravlja jih:

1. na bančnem računu finančna ustanova v državi članici, kjer ima organizacija proizvajalcev svoj sedež, ali

2. na zahtevo organizacije proizvajalcev in po odločitvi države članice na finančnih računih, ki jih upravlja organizacija in zajemajo račune za vsako posamezno dejavnost, za katero se lahko ugotovijo vsi posamezni izdatki in prihodki v zvezi z operativnim skladom, ki jih lahko letno pregledujejo in preverjajo zunanji revizorji.

2. Finančni prispevki v operativni sklad se pobirajo v skladu s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 2200/96. Organizacija proizvajalcev lahko dajatev določi:

(a) na podlagi obsega ali vrednosti tržene proizvodnje ali na podlagi kombinacije obojega;

(b) po različnih stopnjah za različne pridelke ali skupine članov na podlagi nepristranskih meril, ki jih določi organizacija proizvajalcev ob upoštevanju zlasti različne ravni sodelovanja v operativnem programu različnih skupin članov, pod naslednjimi pogoji:

(i) če to ne slabi kolektivne narave operativnih programov,

(ii) kadar se prispevek vsakega posameznega člana omenjene skupine izračuna na podlagi, določeni v odstavku 2(a).

3. Za operativni program velja, da je kolektivne narave, če njegovi ukrepi:

(i) vključujejo veliko število ali velik delež članov organizacije proizvajalcev; in

(ii) če jih odobrijo njeni člani demokratično.

4. Pod pogoji, ki jih določijo države članice, lahko organizacije proizvajalcev prispevke svojih članov prenesejo v sklad za določeno leto izvajanja operativnega programa, glede na prispevke članov, zbrane do 31. januarja naslednjega leta.

5. Vsak drug prispevek v operativni sklad kot prispevki članov ni upravičen do finančne pomoči iz člena 15(1) Uredbe (ES) št. 2200/96.

Člen 4

Predložitev operativnega programa državam članicam

Predlagani operativni programi se predložijo v odobritev pristojnim organom države članice, kjer ima organizacija proizvajalcev svoj sedež, do vključno 15. septembra leta, ki je pred letom začetka njihovega izvajanja. Vendar države članice ta datum lahko preložijo na kasneje.

Člen 5

Odobritev operativnega programa s strani držav članic

1. Pristojni nacionalni organi sprejmejo svoje odločitve glede programov in skladov do 15. decembra v letu njihove predložitve.

2. Pristojni nacionalni organi preverijo:

(a) na vse primerne načine, vključno s pregledi na kraju samem, točnost podatkov, navedenih v skladu s členom 8(1)(b)(c) in (e);

(b) usklajenost ciljev iz programov s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 2200/96, pri akcijskih načrtih pa usklajenost njihovih ciljev s členom 11(2) navedene uredbe;

(c) upravičenost predlaganih dejavnosti in izdatkov, pri čemer se upoštevajo dejavnosti iz člena 8(2) in neizčrpnega seznama neupravičenih dejavnosti in izdatkov iz Priloge I;

(d) gospodarsko doslednost in strokovno kakovost predlaganih programov, zanesljivost ocen in finančni načrt ter načrtovanje njegovega izvajanja.

3. Pristojni nacionalni organ lahko:

(a) odobrijo programe, ki izpolnjujejo zahteve iz členov 15 in 16 Uredbe (ES) št. 2200/96 in iz tega poglavja;

(b) zahtevajo spremembe predlaganih programov, v tem primeru se odobrijo samo programi, v katere so vključene zahtevane spremembe;

(c) zavrnejo programe.

Pristojni nacionalni organi obvestijo o svoji odločitvi organizacije proizvajalcev.

4. Operativni programi, odobreni do vključno 15. decembra, se začnejo izvajati s 1. januarjem naslednjega leta.

Izvajanje programov, odobrenih po 15. decembru, se preloži za eno leto.

Člen 6

Spremembe operativnih programov

1. Organizacije proizvajalcev lahko zahtevajo spremembe operativnih programov za naslednje leto (naslednja leta) vsako leto do vključno 15. septembra z začetkom izvajanja 1. januarja naslednjega leta.

Vendar države članice lahko za predložitev teh zahtevkov določijo kasnejši datum.

2. Zahtevkom za spremembe je treba priložiti spremne dokumente, ki utemeljujejo razlog, vrsto in posledice sprememb.

Pristojni organi sprejmejo svoje odločitve v zvezi z zahtevki za spremembe operativnih programov do vključno 15. decembra, potem ko so pregledali predložena dokazila in ob ustreznem upoštevanju preverjanj organov v skladu s členom 5(2). Če se odločitev ne sprejme v prej navedenem roku, se zahtevek šteje za zavrnjenega.

3. Organizacije proizvajalcev lahko pod pogoji, ki jih določijo države članice, in z njihovim dovoljenjem med katerim koli letom:

(a) izvajajo svoje operativne programe samo delno;

(b) spremenijo vsebino operativnega programa; spremembe lahko vključujejo podaljšanje operativnih programov, če njihovo celotno trajanje ne preseže pet let;

(c) spremenijo znesek operativnega sklada, odobrenega za financiranje umikov iz člena 15(2)(a) Uredbe (ES) št. 2200/96 v okviru omejitev, navedenih v tretjem pododstavku člena 15(3) in v členu 23(3), (4) in (5), če se ohranijo splošni cilji operativnega programa in znesek operativnega sklada iz člena 9(1) ni prekoračen.

4. Države članice določijo pogoje, pod katerimi se lahko nadaljuje z med letom spremenjenimi operativnimi programi v skladu z odstavkom3 (a) in (b) tega člena brez predhodne odobritve držav članic.

Te spremembe so upravičene do finančne pomoči samo, če jih organizacija proizvajalcev takoj sporoči pristojnim organom.

5. Vsako zvišanje zneska operativnega sklada, odobrenega za financiranje umikov v skladu s členom 15(2)(a) Uredbe (ES) št. 2200/96, morajo v vsakem primeru predhodno odobriti pristojni organi.

Člen 7

Oblika operativnih programov

Operativni programi se izvajajo v enoletnih obdobjih, ki se začnejo 1. januarja in zaključijo 31. decembra.

Člen 8

Vsebina operativnih programov

1. Predlagani operativni programi izpolnjujejo zahteve člena 15(4) Uredbe (ES) št. 2200/96 ali v primeru akcijskih načrtov tiste zahteve, po zaključku akcijskega načrta, potrebne za skladnost s členom 11(2) navedene uredbe.

Zajemajo vsaj:

(a) trajanje operativnega programa;

(b) opis začetnega stanja, zlasti glede proizvodnje, trženja in opreme;

(c) cilje programa, ob upoštevanju možnosti za proizvodnjo in prodajo;

(d) dejavnosti, ki jih je treba opraviti, in sredstva, ki jih je treba uporabiti za uresničitev omenjenih ciljev v vsakem posameznem letu izvajanja programa;

(e) finančne vidike, in sicer:

(i) metodo izračuna in stopnjo finančnih prispevkov;

(ii) postopek financiranja operativnega sklada iz člena 3;

(iii) če je ustrezno, vse potrebne podatke, ki utemeljujejo različne stopnje zbranih prispevkov v skladu s členom 3;

(iv) finančni načrt in časovni razpored za izvedbo dejavnosti za vsako leto izvajanja programa.

2. Predlagani operativni programi iz odstavka 1 lahko vsebujejo še zlasti:

(a) stroške sadik trajnih nasadov (trajnice, drevesa in grmičevje);

(b) posebne stroške za:

(i) ekološko, integrirano ali poskusno proizvodnjo [8],

(ii) ekološke materiale za varstvo rastlin [9],

(iii) okoljevarstvene ukrepe (vključno z reciklirano embalažo ali embalažo za večkratno uporabo),

(iv) ukrepe za izboljšanje kakovosti (vključno s certificiranimi semeni in rastlinami),

za največ 10 let za posamezni ukrep od začetka prvega operativnega programa;

(c) skupne stroške, ki se nanašajo posebej na operativni sklad ali program [10] za plačilo pavšalnega zneska, ki znaša 2 % odobrenih operativnih sredstev in do največ 180.000 evrov [11];

(d) stroške za osebje (vključno s stroški, povezanimi s plačami, če jih mora nositi organizacija proizvajalcev), ki so posledica ukrepov:

(i) za izboljšanje ali vzdrževanje visoke ravni kakovosti ali varstva okolja,

(ii) za izboljšanje ravni trženja,

katerih izvajanje v veliki meri vključuje uporabo strokovno usposobljenega osebja. Če v takšnih primerih organizacija proizvajalcev uporablja svoje uslužbence ali člane proizvajalce, je treba čas opravljenega dela dokumentirati;

(e) naložbe v prevozna sredstva, opremljena s hladilniki, ali v prevoz pod pogoji kontrolirane atmosfere;

(f) dodatne zunanje prevozne stroške v primerjavi s stroški cestnega prevoza, ki se pojavijo, ko se železnica ali ladja uporabljata kot del ukrepov za varovanje okolja, ki jih države članice določijo po kilometru na podlagi pavšalnega zneska;

(g) stroške sestankov in programov usposabljanja, povezanih z izvajanjem ukrepov iz operativnega programa, vključno z dnevnicami udeležencev za kritje potnih in nastanitvenih stroškov njihovih udeležencev (kjer je ustrezno, na osnovi pavšalnih zneskov);

(h) splošno promocijo in promocijo skupnih etiket [12]. Dovoljena so samo tista zemljepisna imena:

(i) ki so določena v Uredbi Sveta (EGS) št. 2081/92 [13] in uporabljajo zlasti oznako zaščitenega porekla ali zaščiteno geografsko oznako, ali

(ii) če so ta zemljepisna imena drugotnega pomena glede na glavno sporočilo in niso rezervirana za uporabo organizacije proizvajalcev.

Na reklamnem gradivu mora biti simbol Evropske skupnosti (samo pri vizualnih medijih), vključevati pa mora naslednji napis: "Akcija se financira s pomočjo Evropske skupnosti";

(i) pravne in upravne stroške združevanja organizacij proizvajalcev ali njihovih nakupov; študije izvedljivosti in predloge, ki jih s tem v zvezi naročijo organizacije proizvajalcev;

(j) rabljeno opremo v okviru pogojev, navedenih v pravilu št. 4 Uredbe Komisije (ES) št. 1685/2000 [14];

(k) nezazidano zemljišče, če je nakup potreben za izvedbo naložbe, vključene v program, v okviru pogojev, navedenih v odstavkih 1.1(a), (b) in (c) ter 1.2 pravila št. 5 Uredbe (ES) št. 1685/2000 [15];

(l) zakup v okviru omejitev neto tržne vrednosti predmeta in pod pogoji, navedenimi v odstavku 3 pravila št. 10 iz Uredbe (ES) št. 1685/2000;

(m) najem namesto nakupa, kadar je ekonomsko upravičen;

(n) nakup nepremičnine v okviru pogojev, navedenih v odstavkih 2.1, 2.2 in 2.3 pravila št. 6 iz Uredbe (ES) št. 1685/2000;

(o) naložbe ali ukrepi v zvezi s posestvi posameznih članov, če:

(i) s tem ni prizadeta kolektivna narava operativnega programa v smislu člena 3(3) te uredbe, in

(ii) če se ustrezno poskrbi za povrnitev naložbe ali njene vrednosti, če član organizacijo zapusti;

(p) kompenzacije za naložbe, če se preostala vrednost nadomeščenih naložb bodisi:

(i) prišteje operativnemu skladu organizacije proizvajalcev, ali

(ii) odšteje od stroškov kompenzacije.

Naložbe, vključno z naložbami po zakupnih pogodbah, katerih roki vračanja so daljši od operativnega programa, se lahko prenesejo v naslednji operativni program na podlagi ustrezno utemeljenih ekonomskih razlogov, kar še zlasti velja za primere, ko je proračunska amortizacijska doba daljša od petih let.

3. Predlagani operativni programi ne zajemajo dejavnosti ali izdatkov iz nezaključenega seznama neupravičenih dejavnosti in izdatkov iz Priloge I.

4. Predlagani operativni programi se lahko sprejmejo samo, če so jim priložene naslednje listine:

(a) dokazilo o ustanovitvi operativnega sklada iz člena 3;

(b) pisna zaveza organizacije proizvajalcev, da bo upoštevala Uredbo (ES) št. 2200/96 in to uredbo in da ne bodo niti ona niti njeni člani prejemali, neposredno ali posredno, dvojnega financiranja Skupnosti ali državnih sredstev za ukrepe in/ali dejavnosti, ki so po tej uredbi upravičeni do financiranja Skupnosti.

POGLAVJE III

FINANČNA POMOČ SKUPNOSTI

Člen 9

Ocene višine operativnih skladov

1. Vsako leto do 15. septembra in, kjer je ustrezno, hkrati s predložitvijo predlaganih operativnih programov iz člena 4 te uredbe ali zahtevkov za spremembe iz člena 6(2) organizacije proizvajalcev, ki izvajajo operativne programe, pošljejo državam članicam ocenjene zneske operativnih skladov za naslednje leto v skladu s členom 16(2) Uredbe (ES) št. 2200/96.

Izračun ocenjenih zneskov operativnih skladov temelji na:

(a) dejavnikih iz člena 16(2) Uredbe (ES) št. 2200/96 in vsebovanih v predlaganih operativnih programih ter na ocenjenih izdatkih za umike iz člena 15(3) te uredbe;

(b) vrednosti tržene proizvodnje, navedene v skladu s členom 2(5) te uredbe.

2. Med sprejemanjem predlaganih programov države članice določijo odobreni znesek finančne pomoči, kot je navedeno v prvem pododstavku člena 16(2) Uredbe (ES) št. 2200/96.

3. Države članice do vključno 15. decembra obvestijo organizacije proizvajalcev:

(a) o odobrenem znesku finančne pomoči iz odstavka 2 tega člena;

(b) o odločitvah glede operativnih programov iz člena 5(1) ali o spremembah operativnih programov iz člena (6)2 te uredbe v skladu s členom 16(2) Uredbe (ES) št. 2200/96.

4. Države članice sporočijo ocenjene zneske operativnih skladov Komisiji v okviru, predvidenem v členu 17 te uredbe.

Člen 10

Predplačila

1. Organizacijam proizvajalcev se lahko na podlagi pisnega zahtevka odobri predplačila v skladu z deležem operativnega sklada, ki naj bi se porabil za financiranje operativnega programa.

Zahtevki za izplačilo predplačil se oddajajo januarja, aprila, julija in oktobra. Zajemajo predvidljive izdatke v zvezi z operativnimi programi za trimesečno obdobje, ki se prične z mesecem, ko je bil vložen zahtevek. Celotni znesek izplačanih predplačil za določeno leto ne sme presegati 90 % odobrenega zneska finančne pomoči za operativni program.

2. Predplačila se izplačajo pod pogojem, da je bila predložena varščina, ki znaša 110 % njihove vrednosti, in pod pogoji, ki jih določijo države članice:

(i) da se zagotovi, da so bili finančni prispevki v operativni sklad zbrani v skladu s členom 3(2), (3) in (4);

(ii) da se zagotovi, da so bila prvotno izplačana predplačila dejansko porabljena.

Zahtevki za sprostitev varščin se lahko vložijo tekom leta, priložijo pa se jim ustrezni spremni dokumenti. Varščine se sprostijo v vrednosti do 80 % plačanega zneska predplačil.

3. Varščine se predložijo pod pogoji, navedenimi v Uredbi Komisije (EGS) št. 2220/85 [16].

Osnovna zahteva v smislu člena 20 navedene uredbe zajema izvajanje dejavnosti, opisanih v operativnih programih, za katere veljajo zaveze, opisane v členu 8(4)(b) te uredbe.

V primeru neizpolnitve te osnovne zahteve ali velike neuspešnosti pri izpolnjevanju obveznosti iz člena 8(4)(b) varščina zapade, ne glede na druge sankcije, ki se uporabijo v skladu s členom 48 Uredbe (ES) št. 2200/96 in členom 15 te uredbe.

V primeru neizpolnjevanja drugih zahtev varščina zapade v sorazmerju z obsegom ugotovljene nepravilnosti.

4. Druga možnost je, da se organizacije proizvajalcev lahko na svojo zahtevo odločijo za sistem zahtevkov za delež finančne pomoči Skupnosti, ki zajema:

(a) izdatke, nastale v zvezi z operativnim programom. Zahtevki se oddajajo aprila, julija in oktobra ter zajemajo izdatke, nastale v predhodnih treh mesecih. Priložijo se jim ustrezni spremni dokumenti.

Celotni znesek plačil zahtevkov za deleže finančne pomoči ne sme presegati 90 % odobrenega zneska finančne pomoči za operativni program ali dejanskih izdatkov, kar znese manj;

(b) umike s trga. Zahtevki se lahko, kjer je možno, vložijo skupaj z zahtevki iz točke 4(a). Za te zahtevke veljajo omejitve, navedene v tretjem pododstavku člena 15(3) ter v členu 23(3), (4) in (5) Uredbe (ES) št. 2200/96.

Člen 11

Zahtevki organizacij proizvajalcev za pomoč

1. Zahtevki za finančno pomoč ali njen delež se vložijo, za vsak program posebej, najkasneje do 31. januarja leta, ki sledi letu, na katero se nanašajo.

2. Zahtevkom se priložijo dokumenti, v katerih so navedeni naslednji podatki:

(a) vrednost tržene proizvodnje v smislu člena 2(5);

(b) finančni prispevki, zbrani od članov in vplačani v operativni sklad v skladu z drugim pododstavkom člena 15(1) Uredbe (ES) št. 2200/96 in členom 3 te uredbe, za trženo proizvodnjo v smislu člena 2(5) te uredbe;

(c) izdatki, nastali v zvezi z operativnim programom;

(d) delež operativnega sklada, porabljenega za financiranje umikov s trga v skladu s členom 15(3) Uredbe (ES) št. 2200/96, stopnja kompenzacij in/ali dodatkov, izplačanih članom, ter tudi upoštevanje omejitev, navedenih v tretjem pododstavku člena 15(3) ter členu 23(3), (4) in (5) navedene uredbe.

3. Zahtevki za finančno pomoč ali njen delež lahko zajemajo načrtovane izdatke, do katerih pa v zvezi z izvajanjem dejavnosti ni prišlo, za kar se pristojnemu nacionalnemu organu predloži ustrezno dokazilo, da:

(i) se te dejavnosti niso mogle izvesti do 31. decembra v letu izvajanja operativnega programa iz razlogov, ki jih organizacija proizvajalcev ni mogla nadzorovati, in da se lahko izvedejo do 30. aprila naslednje leto;

(ii) in da se enakovredni prispevek organizacije proizvajalcev zadrži v operativnem skladu.

Pomoč se izplača, varščina, predložena v skladu s členom 10(2), pa sprosti samo, če se dokazilo o realizaciji načrtovanih izdatkov iz prejšnjega pododstavka predloži do 30. aprila v letu, ki sledi letu, za katero so bili zadevni izdatki načrtovani, ter na podlagi dejansko ugotovljene upravičenosti do pomoči.

4. Zahtevki in predložena dokazila se preverijo. Države članice izplačajo organizacijam proizvajalcev zapadlo finančno pomoč najkasneje do 30. junija v letu, ki sledi letu izvajanja programa. Vendar pa države članice lahko ta rok podaljšajo do 31. avgusta.

5. Kadar se zahtevki za finančno pomoč ali njen delež oddajo po datumu, navedenem v odstavku 1, se pomoč zmanjša za 1 % za vsak dan zamude.

6. V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih lahko države članice sprejmejo zahtevke za finančno pomoč ali njen delež po datumu, navedenem v odstavku 1, in ne uporabijo določb iz odstavka 5, če to ne vpliva na izvajanje preverjanj ali na plačilne roke, ki jih v skladu z odstavkom 4 določijo države članice.

Člen 12

Obveščanje o zahtevkih za pomoč

Države članice Komisiji sporočijo podrobne podatke o zahtevkih za pomoč v okviru, predvidenem v členu 17 te uredbe.

POGLAVJE IV

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 13

Poročila organizacij proizvajalcev

1. V zvezi z izvajanjem operativnih programov in dejavnosti, povezanih z umiki s trga, ki so upravičeni do finančne pomoči Skupnosti iz operativnega sklada, je treba pripravljati letna poročila, ki:

(a) se priložijo zahtevkom za finančno pomoč ali, kjer je ustrezno, zahtevkom za njen delež;

(b) zajemajo operativne programe, ki so se izvajali v predhodnem letu, in umike s trga;

(c) vsebujejo utemeljene podrobnosti o

(i) večjih spremembah operativnih programov in

(ii) odstopanjih med ocenjeno pomočjo v zahtevku in dejansko pomočjo.

2. Zaključna poročila zamenjajo poročila iz prvega odstavka za zaključno leto izvajanja operativnih programov.

Takšnim zaključnim poročilom se priloži ocena operativnih programov, ki se pripravi, kjer je ustrezno, s pomočjo specializiranih svetovalnih uradov. S temi ocenami je treba preveriti, ali so bili izpolnjeni cilji, ki se jih je skušalo doseči s programom, in, kjer je ustrezno, podrobne spremembe dejavnosti in/ali postopkov, ki so se ali se bodo upoštevale pri pripravljanju naslednjih operativnih programov.

Člen 14

Pregledi

1. Države članice izvajajo preglede organizacij proizvajalcev brez posebnega predhodnega obveščanja, vključno s pregledi na kraju samem, da se zagotovi učinkovito preverjanje izpolnjevanja pogojev za dodelitev pomoči in še zlasti:

(a) izvajanja ukrepov iz operativnega programa, zlasti ukrepov v zvezi z naložbami;

(b) dejanskih stroškov in izdatkov v primerjavi z napovedanimi zneski.

2. Pregledi iz odstavka 1 se nanašajo vsaj na znaten vzorec zahtevkov za vsako leto. Vzorec mora predstavljati vsaj 20 % organizacij proizvajalcev in 30 % celotne pomoči Skupnosti.

Če se med pregledom odkrijejo večje nepravilnosti v določeni regiji oziroma njenem delu ali v določeni organizaciji proizvajalcev, pristojni organi v spornem letu opravijo dodatne preglede in povečajo odstotek zahtevkov za pregled v naslednjem letu.

3. Pristojni organi določijo, katere organizacije proizvajalcev bodo pregledali, zlasti na podlagi analize tveganja in reprezentativnosti pomoči. Pri analizi tveganja se upoštevajo:

(a) znesek pomoči;

(b) smer razvoja letnih programov v primerjavi s predhodnim letom;

(c) ugotovitve pregledov v predhodnih letih;

(d) drugi parametri, ki jih določijo države članice.

4. Pred izplačilom pomoči ali njenega deleža je treba v vsaki organizaciji proizvajalcev opraviti vsaj en pregled, ki se nanaša na zaključno leto njenega operativnega programa.

5. Države članice sporočijo Komisiji podrobnosti o pregledih v okviru, predvidenem v členu 17 te uredbe.

Člen 15

Izterjave in sankcije

1. Neupravičeno izplačani zneski se izterjajo, od organizacij proizvajalcev, ki do izplačil niso bile upravičene in se kaznuje, zlasti:

(a) če je dejanska vrednost tržene proizvodnje v smislu člena 2(5) nižja od zneska, uporabljenega pri izračunu finančne pomoči Skupnosti; ali

(b) če se je operativni sklad vzdrževal na način, ki ni v skladu s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 2200/96, ali če se je izkoriščal za druge namene in ne za namene iz člena 15(2) navedene uredbe; ali

(c) če se pri izvajanju operativnega programa niso upoštevali pogoji držav članic za njegovo odobritev, brez vpliva na člen 6 te uredbe.

2. Brez vpliva na določbe člena 7(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 [17], v primeru, ko gre za ukrep, za katerega se je naknadno ugotovilo, da je bil neupravičen, izvajal pa se je v skladu z operativnim programom, ki ga je odobrila država članica, ki lahko:

(a) izplača ustrezno že zapadlo pomoč, ali

(b) ne izterja že izplačane pomoči,

če bi tako ukrepala v podobnih primerih, financiranih iz državnega proračuna, in če organizacija proizvajalcev ni ravnala malomarno.

3. Če se uporabijo izterjave in/ali kazni iz odstavka 1, mora prejemnik/prosilec:

(a) v primerih, ko je bila pomoč že izplačana:

(i) v primeru očitne zmote povrniti neupravičeno izplačane zneske skupaj z obrestmi,

(ii) v primeru goljufije povrniti dvakratno vsoto neupravičeno izplačanih zneskov skupaj z obrestmi;

(iii) v vseh drugih primerih povrniti neupravičeno izplačane zneske, povečane za 20 %, skupaj z obrestmi;

(b) v primerih, ko je bil zahtevek za finančno pomoč oddan v skladu s členom 11 te uredbe, vendar pomoč še ni bila izplačana:

(i) v primeru goljufije plačati zneske, za katere je neupravičeno zaprosil;

(ii) v vseh drugih primerih, razen pri očitni zmoti, plačati 20 % vrednosti zneskov, za katere je neupravičeno zaprosil.

4. Obresti iz odstavka 3(a) se izračunajo:

(a) na podlagi časa, ki je potekel med izplačilom prejemniku in njegovo izterjavo;

(b) po stopnji, ki jo uporablja Evropska centralna banka za svoje najpomembnejše operacije refinanciranja, objavljeni v seriji "C"Uradnega lista Evropskih skupnosti, ki je veljala na dan izvršitve neupravičenega izplačila, zvišani za tri odstotne točke.

5. Vrnjeni zneski z obračunanimi obrestmi se plačajo pristojni plačilni agenciji, ki jih odšteje od izdatkov, ki jih financira Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad.

6. V primeru napačne izjave, dane namerno ali zaradi velike malomarnosti, se organizaciji proizvajalcev odvzame finančna pomoč Skupnosti za leto, ki sledi letu, za katero se je odkrila napačna izjava.

7. Odstavki 1 do 6 se uporabljajo brez vpliva na druge kazni, ki se sprejmejo v skladu s členom 48 Uredbe (ES) št. 2200/96.

8. Države članice poročajo Komisiji o podrobnostih glede izterjav in kazni v okviru, predvidenem v členu 17 te uredbe.

POGLAVJE V

Člen 16

Določbe držav članic

1. Države članice lahko sprejmejo dopolnilna pravila k Uredbi (ES) št. 2200/96 in k tej uredbi v zvezi z dejavnostmi ali izdatki, upravičenimi do pomoči.

2. Države članice Komisiji poročajo podrobnosti o sprejetih določbah v okviru, predvidenem v členu 17 te uredbe.

Člen 17

Poročanje držav članic

1. Države članice sporočajo finančne in kvalitativne podatke o organizacijah proizvajalcev, operativnih skladih in operativnih programih ter o izvajanju nadzora, kot je navedeno v Prilogi II.

2. Države članice Komisijo obveščajo o vseh ukrepih in pogojih, ki jih sprejmejo v okviru te uredbe, in zlasti:

(a) o postopku financiranja operativnih skladov v skladu s členom 8(1)(e)(i), (ii) in (iii);

(b) o pogojih, določenih za dovolitev sprememb operativnih programov med letom v skladu s členom 6(3) in (4);

(c) o sprejetih določbah,če to pride v poštev, za uporabo člena 15(2);

(d) o določbah, sprejetih po členu 16(1).

Člen 18

Uredba Komisije (ES) št. 411/97 [18] se razveljavi.

Vendar se določbe člena 10 Uredbe (ES) št. 411/97 še naprej uporabljajo za operativne sklade, ki se nanašajo na leto 2000.

Člen 19

Ta uredba začne veljati tretji dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti z naslednjimi določbami:

(a) operativne programe, ki jih odobrijo države članice pred začetkom veljavnosti te uredbe in ki se izvajajo še naprej v letu 2001, je treba uskladiti s to uredbo, po potrebi s spremembo, za katero zaprosijo organizacije proizvajalcev do 15. septembra 2001;

(b) države članice lahko predvidijo ohranitev programov, odobrenih pred začetkom veljavnosti te uredbe, če bi bila njihova prilagoditev neustrezna glede na njihovo fazo izvajanja;

(c) na zahtevo zainteresiranih strani se določbe člena 15 lahko uporabljajo za primere, ki so se pojavili pred začetkom veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. marca 2001

Za Komisijo

Franz Fischler

Član Komisije

[1] UL L 297, 21.11.1996, str. 1.

[2] UL L 328, 23.12.2000, str. 2.

[3] UL L 297, 21.11.1996, str. 29.

[4] UL L 311, 12.12.2000, str. 9.

[5] UL L 297, 21.11.1996, str. 49.

[6] UL L 161, 26.6.1999, str. 1.

[7] Kadar je razdalja med kraji centraliziranega zbiranja ali pakiranja organizacije proizvajalcev in krajem distribucije organizacije proizvajalcev velika.

[8] Pristojni državni organ mora določiti kriterije za izpolnjevanje pogojev za poskusno proizvodnjo ob upoštevanju tega, koliko nov je postopek ali zamisel in z njima povezano tveganje.

[9] Ekološki materiali za varstvo rastlin (kot so feromoni in plenilci), ne glede na to ali se uporabljajo pri ekološki, integrirani ali konvencionalni proizvodnji.

[10] Vključno s stroški upravljanja, osebja, poročil in ocenjevalnih študij, stroški za vodenje računov in upravljanje računov iz člena 3(1)(b).

[11] Države članice lahko vplačevanje v sklad omejijo glede na dejanske stroške, v tem primeru bi morale določiti upravičene stroške.

[12] Kolektivne etikete ne smejo biti omejene na člane organizacij proizvajalcev in ne smejo predstavljati imena ali blagovne znamke posameznih organizacij proizvajalcev.

[13] UL L 208, 24.7.1992, str. 1.

[14] UL L 193, 29.7.2000, str. 39.

[15] Pristojni državni organ lahko določi dodatne pogoje za pravilo št. 5 iz Uredbe (ES) št. 1685/2000 za sprejem tovrstnega izdatka, da se prepreči vsakršno špekuliranje; ti pogoji še zlasti lahko vključujejo prepoved prodaje naložbe/zemljišča v času minimalnega obdobja in določitev največje možne korelacije med vrednostjo zemljišča in vrednostjo naložbe.

[16] UL L 205, 3.8.1985, str. 5.

[17] UL L 160, 26.6.1999, str. 103.

[18] UL L 62, 4.3.1997, str. 9.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

NEUPRAVIČENE DEJAVNOSTI IN IZDATKI

Če niso zajete v členu 8(2), so naslednje dejavnosti in izdatki neupravičeni:

1. Splošni proizvodni stroški, zlasti:

- semena in sadike,

- proizvodi za varstvo rastlin, vključno z integriranimi sredstvi za nadzor, umetnimi gnojili in drugimi vložki,

- stroški pakiranja, skladiščenja, embaliranja, tudi kot sestavni del novih postopkov,

- stroški zbiranja ali prevoza (notranjega ali zunanjega),

- obratovalni stroški (zlasti elektrike, goriva in vzdrževanja).

2. Splošni stroški.

3. Dodatki na dohodek ali dodatki na ceno.

4. Stroški zavarovanja, vključno z individualnimi ali skupinskimi zavarovalnimi premijami ter ustanavljanjem zavarovalnih skladov v organizaciji proizvajalcev.

5. Vračila posojil (zlasti v obliki letnih plačil), najetih za dejavnost, ki se je v celoti ali deloma izvedla pred začetkom izvajanja operativnega programa.

6. Nakup nepozidanega zemljišča.

7. Plačila proizvajalcem, ki sodelujejo na sestankih in pri programih usposabljanja, kot kompenzacija za izgubljeni prihodek.

8. Dejavnosti ali stroški, ki se nanašajo na količine, ki jih pridelajo člani organizacije proizvajalcev izven Skupnosti.

9. Dejavnosti, ki bi lahko izkrivile konkurenco v drugih gospodarskih dejavnostih organizacije proizvajalcev; dejavnosti in ukrepe, ki ustvarjajo dobiček posredno ali neposredno drugim gospodarskim dejavnostim organizacije proizvajalcev, bi bilo treba financirati v skladu z njihovo uporabo v sektorjih ali za pridelke, za katere je organizacija proizvajalcev priznana.

10. Rabljena oprema.

11. Naložbe v prevozna sredstva, ki jih organizacija proizvajalcev uporablja za trženje ali distribucijo.

12. Najem kot kompenzacija za nakup; obratovalni stroški najetega blaga.

13. Izdatki v zvezi z zakupnimi pogodbami (takse, obresti, zavarovalni stroški itd.) ter obratovalni stroški.

14. Reklamiranje trgovinskih oznak posameznikov ali oznak, ki se nanašajo na zemljepisno območje.

15. Pogodbe s podizvajalci v zvezi z dejavnostmi ali izdatki, navedenimi v tem seznamu.

16. DDV in drugi davki ali pristojbine v okviru pogojev, nekaterih v odstavku 4 pravila št. 7 Uredbe (ES) št. 1685/2000.

17. Naložbe v predelavo svežih pridelkov (dejavnosti, ki jih izvajajo organizacije proizvajalcev in se nanašajo na pripravo pridelka, zlasti čiščenje, rezanje, obrezovanje, sušenje in pakiranje za prodajo, se ne štejejo za predelavo).

--------------------------------------------------

PRILOGA II

ZAHTEVE ZA POROČANJE DRŽAV ČLANIC

Podatki, ki jih morajo posredovati države članice Komisiji do 1. junija vsako leto v obliki, ki jo določi Komisija

DEL 1: Organizacije proizvajalcev

1. Upravni podatki (zlasti v zvezi s številko priznanja, pravno obliko, številom članov, tako fizičnih kot pravnih oseb).

2. Podatki o proizvodnji (vključno z izračunom vrednosti tržene proizvodnje, izračunom in podatki o ključnih pridelkih).

DEL 2: Operativni skladi in operativni programi

1. Uporabljeno(-a) referenčno(-a) obdobje(-a).

2. Ocene glede pomoči (člen 9).

3. Zahtevki za pomoč in zadnja izplačila pomoči (člen 11), vključno z odstotkom operativnega sklada, ki se porabi za umike.

4. Glavne vrste izdatkov (vključno s pomembnimi spremembami, sprejetimi med letom).

DEL 3: Pregledi (člen 14); izterjave in kazni (člen 15)

1. Pregledane organizacije proizvajalcev.

2. Organ, ki pregled opravi, ter povzetek, vključno z ugotovitvami pregledov (samo ključne točke).

Dopolnjene končne številke, ki se nanašajo na zadnjo dejansko izplačano pomoč v skladu z delom 2(3), se lahko predložijo najkasneje do 1. oktobra.

--------------------------------------------------