PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2022

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Avstrije za leto 2022 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2022

(2022/C 334/20)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 bo najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost junija 2022 posodobljen.

(2) Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala Socialno zavezo iz Porta, podpisano 7. maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Avstrije ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja in predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic. Svet je priporočilo o ekonomski politiki euroobmočja (4) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo glede euroobmočja za leto 2022) sprejel 5. aprila 2022, skupno poročilo o zaposlovanju pa 14. marca 2022.

(3) Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen tudi v višjih cenah energije, hrane in surovin ter slabših obetih za rast. Višje cene energije močno bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi, ter podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije. Unija je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. Gospodarski učinki ruske vojaške agresije so asimetrično prizadeli države članice. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2022/382 (5) prvič uporabljena Direktiva Sveta 2001/55/ES (6), s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v Uniji ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

(4) Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih evropskega semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih drugih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve tako dopolnjenih, posodobljenih ali spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost.

(5) Splošna odstopna klavzula Pakta za stabilnost in rast se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike“ z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v Uniji ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordna povišanja cen energije in nenehne motnje v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

(6) V skladu s pristopom iz Priporočila Sveta z dne 18. junija 2021 (7) z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2021 se splošna fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19), ki pa vključujejo odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast (8). Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih (9) tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

(7) Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023 (v nadaljnjem besedilu: fiskalne smernice), da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se zdi na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 v letu 2023 ustrezen prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost, ob hkratni pripravljenosti odzivanja na spreminjajoče se gospodarske razmere. Napovedala je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj upoštevajo smernice v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Zavezala se je, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in prilagodila svoje smernice za politiko po potrebi oziroma najpozneje v okviru pomladanskega svežnja evropskega semestra konec maja 2022.

(8) Kar zadeva fiskalne smernice, fiskalna priporočila za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo Komisije iz leta 2022. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi. Fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, tudi izzivom v zvezi z obrambo in varnostjo, ki izhajajo iz vojaške agresije Rusije v Ukrajini, in se mora med državami članicami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede njihove izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

(9) Avstrija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 in v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel Izvedbeni sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Avstrijo (10). Izplačilo obrokov je pogojeno s sprejetjem sklepa Komisije v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, ki navaja, da Avstrija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

(10) Avstrija je 27. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Avstrije o napredku pri izvajanju načrta za okrevanje in odpornost.

(11) Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Avstrijo za leto 2022. V njem je ocenila napredek Avstrije pri izvajanju zadevnih specifičnih priporočil, naslovljenih nanjo, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Avstriji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Avstrije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in pri doseganju krovnih ciljev Unije glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov.

(12) Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe. V tem poročilu je obravnavan proračunski položaj Avstrije, saj je primanjkljaj sektorja država v letu 2021 presegel referenčno vrednost 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni bilo izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno ocenila možnost začetka takih postopkov.

(13) Svet je v svojem priporočilu z dne 20. julija 2020 (11) Avstriji priporočil, naj v skladu s splošno odstopno klavzulo v letih 2020 in 2021 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo COVID-19, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Priporočil ji je tudi, naj izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb, kadar gospodarske razmere to omogočajo. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država Avstrije zmanjšal z 8,0 % BDP v letu 2020 na 5,9 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Avstriji je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni ukrepi pa so se zmanjšali s 4,8 % BDP v letu 2020 na 4,3 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Avstrija sprejela v letu 2021, so bili v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi, vključevali pa so predvsem precejšnjo davčno olajšavo za gospodinjstva in družbe na podlagi „okoljsko-socialne davčne reforme“. Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je dolg sektorja država zmanjšal z 83,3 % BDP v letu 2020 na 82,8 % BDP v letu 2021.

(14) Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen. Vlada napoveduje, da bo realni BDP v letu 2022 zrasel za 3,9 %, v letu 2023 pa za 2,0 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje realna rast BDP za 3,9 % leta 2022 in za 1,9 % leta 2023. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj v letu 2022 zmanjšal na 3,1 % BDP, v letu 2023 pa na 1,5 % BDP. Zmanjšanje leta 2022 odraža predvsem veliko rast gospodarske aktivnosti in odpravo večine izrednih ukrepov. Brez drugih ukrepov, kot so ukrepi v zvezi z višjimi cenami energije, bi se primanjkljaj še bolj zmanjšal. Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 zmanjšal na 80,0 %, v letu 2023 pa na 77,1 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leti 2022 in 2023 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,1 % BDP oziroma 1,5 % BDP. To je v skladu s predvidenim primanjkljajem iz programa stabilnosti za leto 2022. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 80,0 % BDP v letu 2022 in 77,5 % BDP v letu 2023. Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 1,2 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki bi lahko okrepile potencialno rast Avstrije.

(15) Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni ukrepi zmanjšali z 4,3 % BDP v letu 2021 na 1,1 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije 2022 ocenjeni na 0,4 % BDP v letu 2022 in 0,2 % v letu 2023 (12). Ti ukrepi zajemajo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, znižanja posrednih davkov na porabo energije in začasne olajšave v zvezi z dohodnino za dnevne migrante. Ti ukrepi so bili napovedani kot začasni. V primeru, da bi cene energije v letu 2023 ostale visoke, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi glede na pomladansko napoved Komisije 2022 znašali 0 % BDP leta 2022 in 0,4 % BDP leta 2023 (13).

(16) Svet je v svojem priporočilu z dne 18. junija 2021 Avstriji priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako ji je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

(17) V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Avstrije za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini – 1,2 % BDP, kot je priporočil Svet (14). Avstrija namerava trajno podpirati okrevanje z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi se leta 2022 povečal za 0,1 odstotne točke BDP v primerjavi z letom 2021. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke (15). Zato Avstrija namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,5 odstotne točke. To vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,4 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,3 % BDP).

(18) V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala 0,4 % BDP (16). Avstrija naj bi v letu 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi Unije, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2022 ostal nespremenjen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke (17). Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 večinoma nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,0 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,2 % BDP) in dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP).

(19) V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 0,7 % BDP v letu 2024 in na 0,3 % do leta 2025. Zato naj bi primanjkljaj sektorja država od leta 2023 do konca programskega obdobja ostal manjši od 3 % BDP. Pri teh projekcijah se predpostavlja, da se bodo javnofinančni odhodki v tem obdobju znižali (s 50,4 % BDP leta 2023 na 49,6 % leta 2024 in 49,4 % leta 2025). V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 74,5 % v letu 2024 in na 72,1 % v letu 2025. Glede na analizo Komisije se zdijo tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju srednje visoka.

(20) Avstrija se srečuje s srednjimi tveganji za srednjeročno in dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki so predvsem posledica proračunskih pritiskov zaradi staranja prebivalstva. Razmerje med delovno sposobnim (osebe, stare 20 do 64 let) in starejšim prebivalstvom naj bi se predvidoma v naslednjih 50 letih povečal z dveh upokojencev na približno tri upokojence na delavca. Na splošno naj bi se po scenariju tveganja Delovne skupine za problematiko staranja prebivalstva iz poročila o staranju prebivalstva za leto 2021, ki ga je izdala Komisija, javnofinančni odhodki za dolgotrajno oskrbo povečali z 1,8 % BDP v letu 2019 na 2,3 % BDP v letu 2030. Poleg demografskega razvoja bo na poviševanje stroškov dolgotrajne oskrbe predvidoma vplivala tudi večja potreba po intenzivni oskrbi zaradi bolezni, povezanih s starostjo. Napovedana je bila celovita reforma sistema dolgotrajne oskrbe, vendar še ni bila izvedena. Namenska projektna skupina je do zdaj povzela glavna spoznanja javnega posvetovanja. V svojem poročilu je navedla, da bo ena od prednostnih nalog reforme vzpostaviti usklajen nadzor nad sistemom. To vključuje jasno dodelitev odgovornosti na vseh ravneh države ter preglednost v zvezi z izvorom in uporabo sredstev.

(21) Za fiskalni federalizem Avstrije je značilna znatna neskladnost med obveznostmi glede odhodkov in povečanja prihodkov na podnacionalni ravni. Podnacionalna proračunska sredstva ne temeljijo na davčni avtonomiji, temveč na zapletenem sistemu delitve davkov in medvladnih transferjev. To ovira fiskalno preglednost in politično odgovornost ter ne zagotavlja dovolj spodbud za učinkovite javnofinančne odhodke. Ker potreba po reformi ni bila odpravljena, bi jo bilo treba obravnavati pri pogajanjih za naslednji zakon o medvladnih fiskalnih odnosih, ki se bodo predvidoma začela decembra 2022. Poleg reforme nacionalnega fiskalnega okvira se lahko z boljšo uporabo pregledov porabe izboljšata uspešnost in učinkovitost javnofinančnih odhodkov, saj navedeni pregledi pomagajo pri pregledovanju dodeljenih finančnih sredstev glede na politične prednostne naloge.

(22) V zvezi z davčnim sistemom Avstrije še vedno obstaja možnost za izboljšanje pravičnosti in prijaznosti do rasti. Za davčni sistem je značilna velika obremenitev dela zaradi davkov na izplačane plače in prispevkov za socialno varnost, pri čemer zadnjenavedene plačujejo zaposleni in delodajalci. To ovira ustvarjanje delovnih mest. Ob tem pa visoke mejne davčne stopnje odvračajo ljudi od dela, zlasti na spodnjem koncu porazdelitve dohodka in prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Nedavno sprejeta okoljsko-socialna davčna reforma pomeni korak v pravo smer, uvedba cene CO2 za sektorje, ki niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami (ETS), pa je pomemben projekt načrta za okrevanje in odpornost Avstrije. Ne glede na to so strukturni izzivi še vedno nerešeni. Neplačni stroški dela se lahko dodatno znižajo, da bi se spodbudila ustvarjanje delovnih mest in ponudba delovne sile, zlasti za osebe z nizkimi dohodki. Boljša uporaba do rasti prijaznejših davkov bi lahko pomagala ustvariti potrebni manevrski prostor na področju proračuna in izboljšati pravičnost davčnega sistema.

(23) V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo, ter okvirni načrt za izvedbo do 31. avgusta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Avstrijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta za okrevanje in odpornost. Ukrepi iz načrta zlasti prispevajo k obravnavanju pomembnega dela specifičnih priporočil za države, opredeljenih v zadnjih letih v okviru evropskega semestra. Načrtovane spremembe davčnega sistema bodo sočasno prispevale k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in preusmeritvi davkov stran od delovne sile ob upoštevanju ekoloških in socialnih vidikov. Večja razpoložljivost kakovostnih ustanov za vzgojo in varstvo predšolskih otrok lahko pripomore k udeležbi žensk na trgu dela. Deloma je obravnavan tudi dolgo znani izziv v zvezi z razlikami v pokojninah med spoloma. Zeleni prehod se bo spodbujal z naložbami v (i) energijsko učinkovitost, (ii) obnovljive vire energije, (iii) razogljičenje industrije, (iv) biotsko raznovrstnost in (v) krožno gospodarstvo, ki bodo dopolnjene s povezanimi reformami, vključno s prenovo podpornega okvira za obnovljive vire energije in postopno odpravo sistemov za ogrevanje na kurilno olje. Poleg tega bo načrt prispeval k precejšnjemu povečanju digitalnih zmogljivosti podjetij. Upravno breme za podjetja se bo zmanjšalo z enotnimi digitalnimi dostopnimi točkami.

(24) Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Avstrije naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Avstriji, predstavljajo 58,7 % skupnih dodeljenih finančnih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 52,8 % skupnih dodeljenih finančnih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Avstriji pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njeno odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt za okrevanje in odpornost, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

(25) Komisija je partnerski sporazum iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (18) za Avstrijo odobrila 2. maja 2022. Avstrija je 21. oktobra 2021 predložila programe za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Sklad za pravični prehod (SPP) iz navedene uredbe, ki so jih službe Komisije 4. januarja 2022 vrnile skupaj s pripombami. Avstrija še ni predložila programa za Evropski socialni sklad plus. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 naj bi Avstrija pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upoštevala zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi kohezijske politike ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

(26) Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost, se Avstrija sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih z njenim trgom dela. S svojim močnim sistemom socialne zaščite in obsežnimi ukrepi politike je omejila socialne učinke pandemije COVID-19. Dosega dobre rezultate v zvezi z večino vidikov evropskega stebra socialnih pravic, vendar nekateri izzivi še niso rešeni. Ti vključujejo zlasti premalo izkoriščen potencial žensk, nizko kvalificiranih delavcev, starejših delavcev in oseb z migrantskim ozadjem. To je še posebej problematično zaradi pomanjkanja usposobljene delovne sile. Z izkoriščanjem premalo izkoriščenega potenciala teh skupin bi se lahko zmanjšal pritisk na avstrijski trg dela.

(27) Čeprav je stopnja delovne aktivnosti žensk precej nad povprečjem Unije, je Avstrija na drugem mestu v Uniji po deležu žensk, zaposlenih za krajši delovni čas. Leta 2021 je bilo 49,9 % Avstrijk zaposlenih za krajši delovni čas, medtem ko je povprečje Unije znašalo 28,3 %. To pomeni, da je na voljo še veliko možnosti za povečanje udeležbe žensk na trgu dela z zaposlitvijo za polni delovni čas. Omejena ponudba cenovno dostopnega in visokokakovostnega otroškega varstva materam otežuje dejavnejšo udeležbo na trgu dela. V formalno otroško varstvo je vključenih samo 21,1 % otrok, mlajših od treh let, kar je ena od najnižjih stopenj v Uniji in daleč od barcelonskega cilja, ki ga je leta 2002 določil Evropski svet, v skladu s katerim naj bi bilo v formalno otroško varstvo vključenih 33 % otrok, mlajših od treh let. Velik delež dela s krajšim delovnim časom in prevelika zastopanost žensk v sektorjih z nizkimi plačami sta glavna dejavnika, ki prispevata k veliki plačilni vrzeli po spolu in razmeroma velikim razlikam v pokojninah med spoloma v Avstriji. Pandemija COVID-19 je te neenakosti, povezane s spolom, dodatno povečala, pri čemer je moral precejšnji delež žensk združiti delovne obveznosti z obveznostmi za oskrbo. Povečanje ponudbe kakovostnega otroškega varstva s povišanjem standardov kakovosti, zagotovitev daljšega odpiralnega časa za otroško varstvo ter spopadanje z dejavniki, ki odvračajo od podaljšanja delovnega časa (npr. z izboljšanjem davčnih spodbud), so ključni za zagotovitev boljšega izkoriščanja potenciala žensk na trgu dela.

(28) Več prikrajšanih skupin bi se lahko bolje vključilo na trg dela, zlasti nizko usposobljeni in starejši delavci ter delavci z migrantskim ozadjem. Skoraj polovica dolgotrajno brezposelnih v Avstriji je končala vsaj nižjo srednjo šolo (Pflichtschule). Udeležba oseb z migrantskim ozadjem na trgu dela je še naprej nizka, pri čemer je bila stopnja zaposlenosti teh oseb leta 2020 za 12,7 odstotne točke nižja kot pri prebivalcih, rojenih v Avstriji. To je problematično zlasti, ker so v Avstriji rezultati izobraževanja, zaposlitvene možnosti in prihodnje ravni dohodkov otrok praviloma precej odvisni od rezultatov izobraževanja, zaposlitvenih možnosti in dohodkov njihovih staršev. Reševanju teh izzivov so namenjeni ukrepi za spodbujanje preusposabljanja in izpopolnjevanja iz avstrijskega načrta za okrevanje in odpornost, s katerimi se bo podpiralo usposabljanje nizko usposobljenih delavcev in dolgotrajno brezposelnih. Z načrtovanimi ukrepi pa se osnovna težava v zvezi z udeležbo oseb z migrantskim ozadjem in nizko usposobljenih delavcev ne obravnava v celoti. Poleg tega je treba rezultate izobraževanja teh skupin izboljšati precej bolj zgodaj v življenju. Še naprej so potrebne dodatne možnosti za preusposabljanje in vseživljenjsko učenje za delavce vseh starosti.

(29) Vse večje pomanjkanje strokovno usposobljene delovne sile (Fachkräftemangel) postaja vse večji izziv za podjetja, ki so odvisna od visokokvalificiranih strokovnjakov, kot so strokovnjaki za informacijsko tehnologijo (IT) in usposobljeni strokovnjaki za hitro rastoče področje proizvodnje energije iz obnovljivih virov. Razlogov za pomanjkanje strokovno usposobljene delovne sile je več, pandemija COVID-19 pa jih je okrepila. To pomanjkanje bi se lahko zmanjšalo z razširitvijo možnosti za visoko usposobljene nadarjene delavce iz tujine, da zapolnijo delovna mesta, ki jih delovna sila iz Avstrije ali Unije ne more zapolniti. Vzpostavljeni postopki zdaj vključujejo precejšnje upravno breme za podjetja, ki želijo zaposliti delavce iz tretjih držav, zaradi česar je težko privabiti potrebno tujo nadarjeno delovno silo. To ovira rast produktivnosti, zlasti za terciarni sektor, najbolj pa za sektor IT. Reformi avstrijske sheme skrajšanega postopka za usposobljeno delovno silo iz tretjih držav (Rot-Weiß-Rot-Karte) v letih 2019 in 2020 se nista izkazali kot učinkoviti pri spopadanju s splošnim izzivom. Zato bi se lahko sprejeli dodatni ukrepi za izboljšanje možnosti podjetij, da zaposlijo usposobljeno delovno silo iz tujine. To vključuje skrajšanje postopkov in zagotovitev, da so bolj ciljno usmerjeni v posamezne potrebe podjetij.

(30) V odziv na mandat voditeljev držav ali vlad Unije iz Izjave iz Versaillesa je cilj predloga Komisije za načrt REPowerEU čim prej postopno odpraviti odvisnost Unije od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. V ta namen namerava Komisija v dialogu z državami članicami opredeliti najprimernejše projekte, naložbe in reforme na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Unije. Cilj teh ukrepov je zmanjšati splošno odvisnost od fosilnih goriv in nadomestiti uvoz fosilnih goriv iz Rusije s fosilnimi gorivi iz drugih držav.

(31) Geopolitični razvoj, ki ga je povzročila invazija Rusije na Ukrajino, je razkril tveganja za zanesljivo oskrbo Avstrije z energijo. Avstrija je zelo odvisna od uvoza plina iz Rusije. Leta 2020 je plin iz Rusije obsegal približno 80 % celotnega uvoza plina, medtem ko je povprečje Unije znašalo 44 %. Plin obsega tudi precejšen delež povpraševanja po energiji v Avstriji (22,7 %, kar je malo manj od povprečja Unije, ki znaša 24,4 %), večinoma za industrijsko porabo in ogrevanje. Avstrija pa je manj odvisna od ruske nafte (iz Rusije uvaža 10 % surove nafte, kar je precej pod povprečjem Unije, ki znaša 26 %) (19). Diverzifikacija oskrbe z energijo ter povečanje fleksibilnosti in zmogljivosti povratnega toka za medsebojno povezanost z drugimi državami članicami, ki je že zdaj obsežna, bosta ključna za zmanjšanje odvisnosti od ruskega plina. Priporoča pa se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Zmanjšanje odvisnosti od ruskega plina vključuje tudi naložbe v proizvodnjo plinov iz obnovljivih virov (kot sta obnovljivi vodik in trajnostni biometan), s čimer bo mogoče nadomestiti zemeljski plin, zlasti v sektorjih in regijah, ki so najranljivejši za motnje v oskrbi. Poleg tega so dodatni obnovljivi viri energije, kot je geotermalna energija, še vedno premalo izkoriščeni in bi se lahko dodatno proučili.

(32) Leta 2020 je delež obnovljivih virov energije pri porabi končne energije v Avstriji znašal 37 %, kar je presegalo 34-odstotni cilj za navedeno leto. Z reformo podpore obnovljivim virom energije iz leta 2021, ki je vključena v načrt za okrevanje in odpornost, se je ustvaril potreben okvir za povečanje deleža energije iz obnovljivih virov pri porabi električne energije. Na podlagi reforme se bo do leta 2030 zagotovilo 27 TWh letne zmogljivosti za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, s čimer bo prispevala k doseganju ciljnega 100-odstotnega deleža do leta 2030 (leta 2020 je delež znašal 81 %). Vendar naložbe v energijo iz obnovljivih virov ovirajo dolgotrajni postopki prostorskega načrtovanja in izdaje dovoljenj, deloma pa to težavo povzročajo tudi zapletena delitev pristojnosti med zvezno in regionalnimi ravnmi države ter kadrovske težave v upravi. Da bi Avstrija omogočila načrtovano razširitev proizvodnje energije iz obnovljivih virov, bi lahko proučila možnost, da znatno poveča naložbe v omrežno infrastrukturo (kot je infrastruktura za skladiščenje, distribucijo in prenos) in zagotovi pravočasno vzpostavitev takšne infrastrukture. S povečanjem ravni ambicij v zvezi z energijsko učinkovitostjo stavbnega sektorja in industrije se bo zmanjšala odvisnost od fosilnih goriv. Avstrija je z dolgoročno strategijo prenove določila jasne mejnike za leto 2050 in si prizadeva doseči 80-odstotno razogljičenje svojega stavbnega fonda. Z načrtom za okrevanje in odpornost se bo pospešilo postopno odpravljanje kotlov na fosilna goriva v stavbnem sektorju, ki jih bo nadomestila tehnologija za ogrevanje z energijo iz obnovljivih virov ali daljinsko ogrevanje. Vseeno pa je ambicioznost ciljev Avstrije glede energijske učinkovitosti za leto 2030 majhna, zato bi država lahko pospešila naložbe v celovito energetsko prenovo stavb, nadomestitev ogrevanja z energijo iz fosilnih goriv z ogrevanjem z energijo iz obnovljivih virov ter boljše upravljanje porabe energije z digitalizacijo javnih storitev (na primer s pametnimi števci in termostati). Hkrati bi dodatna prizadevanja za razogljičenje industrijskih procesov, med drugim s plini iz obnovljivih virov, pomagala zmanjšati povpraševanje po plinu in zaščititi podjetja pred volatilnostjo cen. Da bi se Avstrija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.

(33) Medtem ko bo pospešitev prehoda s fosilnih goriv naproti podnebni nevtralnosti v nekaterih sektorjih povzročila znatne stroške prestrukturiranja v več sektorjih, lahko Avstrija v okviru kohezijske politike uporabi mehanizem za pravični prehod, da zmanjša socialno-ekonomski učinek prehoda v najbolj prizadetih regijah. Poleg tega lahko Avstrija uporabi Evropski socialni sklad plus, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (20), da izboljša zaposlitvene možnosti in okrepi socialno kohezijo.

(34) Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil program stabilnosti za leto 2022, njegovo mnenje (21) pa je izraženo v priporočilu 1.

(35) Zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev držav članic euroobmočja in njihovega skupnega prispevka k delovanju ekonomske in monetarne unije je Svet priporočil, naj države članice euroobmočja sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi izvedle priporočila iz priporočila glede euroobmočja za leto 2022. Za Avstrijo je to izraženo zlasti v priporočilih 1, 2 in 3 –

PRIPOROČA, da Avstrija v letih 2022 in 2023 ukrepa tako, da:

1. v letu 2023 zagotovi, da bo rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v skladu s splošno nevtralno naravnanostjo politike, ob upoštevanju nadaljnje začasne in ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za povišanja cen energije, ter ljudem, ki bežijo iz Ukrajine; je pripravljena prilagoditi trenutno porabo spreminjajočim se razmeram; razširi javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, ob upoštevanju pobude REPowerEU, med drugim tudi z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih sredstev Unije; si za obdobje po letu 2023 prizadeva za fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev; zagotovi ustreznost in javnofinančno vzdržnost sistema dolgotrajne oskrbe; poenostavi in racionalizira fiskalne odnose in odgovornosti na vseh ravneh upravljanja ter uskladi odgovornosti za financiranje in porabo; izboljša davčno mešanico za podporo vključujoči in trajnostni rasti;

2. nadaljuje izvajanje svojega načrta za okrevanje in odpornost v skladu z mejniki in cilji, določenimi v Izvedbenem sklepu Sveta z dne 13. julija 2021; hitro zaključi pogajanja s Komisijo o programskih dokumentih kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da se lahko začnejo izvajati;

3. poveča udeležbo žensk na trgu dela, med drugim z izboljšanjem kakovostnih storitev otroškega varstva, in izboljša rezultate na trgu dela za prikrajšane skupine;

4. zmanjša splošno odvisnost od fosilnih goriv in diverzificira uvoz fosilnih goriv s pospešitvijo uvajanja energije iz obnovljivih virov in potrebne infrastrukture, zlasti s poenostavitvijo načrtovanja in dodatno racionalizacijo postopkov izdaje dovoljenj, povečanjem energijske učinkovitosti, zlasti v industriji in stavbnem sektorju, diverzifikacijo oskrbe z energijo ter povečanjem fleksibilnosti in zmogljivosti povratnega toka na medsebojnih povezavah.

V Bruslju, 12. julija 2022 Za Svet predsednik Z. STANJURA

(1) UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

(2) Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

(3) Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

(4) Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o ekonomski politiki euroobmočja (UL C 153, 7.4.2022, str. 1).

(5) Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

(6) Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

(7) Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 93).

(8) Ocene fiskalne naravnanosti in njenih sestavnih delov v tem priporočilu so ocene Komisije na podlagi predpostavk, na katerih temelji pomladanska napoved Komisije 2022. Ocene Komisije glede srednjeročne potencialne rasti ne vključujejo pozitivnega učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast.

(9) Ki se ne financirajo z nepovratnimi sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ali drugimi sredstvi Unije.

(10) ST 10159/2021; ST 10159/2021 ADD 1; ST 10159/2021 COR 1.

(11) Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Avstrije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 129).

(12) Ti podatki izražajo raven letnih proračunskih stroškov navedenih ukrepov, sprejetih od jeseni leta 2021, vključno s tekočimi prihodki in odhodki, po potrebi pa tudi ukrepov za naložbe v osnovna sredstva.

(13) Predvideva se, da bo skupno število oseb, razseljenih iz Ukrajine v Unijo, do konca leta 2022 postopoma doseglo 6 milijonov, njihova geografska porazdelitev pa se ocenjuje na podlagi velikosti obstoječe diaspore, gostote prebivalstva države članice sprejema in dejanske porazdelitve razseljenih oseb iz Ukrajine po vsej Uniji od marca 2022. Ocene proračunskih stroškov na osebo temeljijo na mikrosimulacijskem modelu Euromod Skupnega raziskovalnega središča Komisije, pri čemer se upoštevajo tako denarni transferji, do katerih so osebe lahko upravičene, kot tudi prejemki v naravi, kot sta izobraževanje in zdravstveno varstvo.

(14) Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

(15) Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele ekspanziven učinek v višini 0,4 odstotne točke BDP. To je predvsem posledica zagotovitve strateške zaloge plina, kot je določena tudi v programu stabilnosti za leto 2022.

(16) Negativni (pozitivni) predznak kazalnika ustreza presežku (primanjkljaju) rasti primarnih odhodkov v primerjavi s srednjeročno gospodarsko rastjo, kar kaže na ekspanzivno (restriktivno) fiskalno politiko.

(17) Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek.

(18) Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

(19) Eurostat (2020), delež ruskega uvoza glede na skupni uvoz zemeljskega plina in surove nafte. Povprečje EU-27 temelji na uvozu iz držav zunaj EU-27. Avstrija od marca 2022 ne uvaža več surove nafte iz Rusije.

(20) Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

(21) V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.