Uredba Komisije (ES) št. 327/2002

z dne 21. februarja 2002

o spremembi Uredbe (ES) št. 2316/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 o uvedbi sistema podpor za pridelovalce določenih poljščin

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 z dne 17. maja 1999 o uvedbi sistema za pridelovalce določenih poljščin [1], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1038/2001 [2], in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba Komisije (ES) št. 2316/1999 [3], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1157/2001 [4], določa podrobna pravila za uporabo Uredbe (ES) št 1251/1999 v zvezi s pogoji za dodeljevanje plačil na površino za določene poljščine.

(2) Člen 5a(2) Uredbe (ES) št. 1251/1999 določa, da morajo države članice pregledati najmanj 30 % površin za konopljo, gojeno za vlakna, za katere so bili vloženi zahtevki za plačila na površino, in najmanj 20 % površin, če država članica uvede sistem predhodne odobritve za take poljščine. Izkušnje iz tržnega leta 2001/02 kažejo, naj se zahteve za te preglede, kot jih določa Uredba (ES) št. 2316/1999, opredelijo bolj natančno.

(3) Zaradi skladnosti in poenostavitve naj se specifične določbe, ki se nanašajo na uporabo semena oljne repice, pridobljenega iz semena, proizvedenega na istem posestvu, črtajo.

(4) Uredba Komisije (EGS) št. 3887/92 z dne 23. decembra 1992 o podrobnih določbah za uporabo integriranega upravnega in kontrolnega sistema za nekatere sheme pomoči Skupnosti [5], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2721/2000 [6], je bila pripravljena v obliki prečiščenega besedila in nadomeščena z Uredbo (ES) št. 2419/2001 [7], kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2550/2001 [8]. Pri tem je bilo odločeno, da se specifične določbe, ki opredeljujejo določene površine, prenesejo v pravila za izvajanje zadevnih shem.

(5) Uredba Komisije (ES) št. 1/2002 z dne 28. decembra 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1259/1999 glede poenostavljene sheme za plačila kmetom po nekaterih shemah podpore [9], uvaja poenostavljeno shemo za določene pridelovalce. Navedena uredba določa, da se specifični zahtevki v okviru poenostavljene sheme upoštevajo pri izračunavanju kakršnih koli prekoračitev osnovne površine in pri izračunavanju prekoračitev referenčnega pridelka iz člena 3(7) Uredbe (ES) št. 1251/1999.

(6) Za izpolnjevanje pogojev za plačila na površino morajo pridelovalci del površin svojega gospodarstva dati v praho. Za zagotovitev učinkovitosti sheme naj se pridelovalcem ne dopusti, da površine v prahi uporabljajo za kmetijske namene.

(7) Avstrija je sporočila nova imena za določene regije, ki so upravičene do dodatnega izplačila na površino za trdo pšenico.

(8) Kot odgovor zahtevkom Italije, Nizozemske in Združenega kraljestva, naj se določijo nove osnovne površine v skladu z regionalizacijskimi načrti v teh državah članicah, ne da bi se pri tem spremenila skupna osnovna površina.

(9) Po Uredbi Sveta (ES) št. 1017/94 z dne 26. aprila 1994 glede spremembe namembnosti zemljišča, trenutno namenjenega poljščinam, v ekstenzivno živinorejo na Portugalskem [10], kakor je bila nazadnje spremenjene z Uredbo (ES) št. 2582/2001 [11], so se vložili zahtevki za spremembo namembnosti površine, za 16185 hektarov. Osnovna površina se zato ustrezno prilagodi.

(10) Države članice so sporočile rezultate testov za določanje ravni tetrahidrokanabinola v sortah konoplje, posejanih v letu 2001. Ti rezultati naj se upoštevajo pri pripravi seznama sort konoplje, ki izpolnjujejo pogoje za izplačila na površino v naslednjih tržnih letih, in seznama sort, začasno sprejetih za 2002/03, za katere bodo potrebna nadaljnja testiranja v navedenem tržnem letu.

(11) Uredba (ES) št. 2316/1999 naj se zato ustrezno spremeni.

(12) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 2316/1999 se spremeni na naslednji način:

1. Člen 3(1)(c) se nadomesti z naslednjim:

"(c) na katerih se ohranja poljščina najmanj do začetka cvetenja pod normalnimi rastnimi pogoji v skladu z lokalnimi standardi.

Oljnice, stročnice, laneno seme, lan za vlakna in trdo pšenico je treba še naprej obdelovati pod normalnimi rastnimi pogoji v skladu z lokalnimi standardi najmanj do 30. junija pred obravnavanim tržnim letom, razen če se spravijo popolnoma zrele pred tem datumom. Stročnice se ne smejo spravljati pred fazo mlečne zrelosti.

Da je mogoče opraviti preglede, določene v členu 5a(2) Uredbe (ES) št. 1251/1999, je treba konopljo, gojeno za vlakna, še naprej obdelovati v normalnih rastnih pogojih v skladu z lokalnimi standardi najmanj še 10 dni po koncu cvetenja. Vendar države članice lahko dovolijo, da se konoplja, gojena za vlakna, spravlja po začetku cvetenja, toda pred iztekom 10 dnevnega obdobja po cvetenju, pod pogojem, da inšpektorji določijo, katere reprezentativne dele vsake zadevne parcele je treba zaradi inšpekcije obdelovati še naprej še 10 dni po cvetenju, v skladu s postopkom iz Priloge XIII."

2. Člen 4(2)(b) se nadomesti z naslednjim:

"(b) seme, ki se pridela iz certificiranega semena sort z dvojno ničlo, gojenih na istem gospodarstvu;."

3. Člen 4(3) se črta.

4. Na koncu člena 6(5) se doda naslednje:

"Kadar obstaja razlika med minimalno količino certificiranega semena, ki jo določi država članica, in dejansko uporabljeno količino, se površina izračuna tako, da se skupna količina certificiranega semena, za katerega je pridelovalec predložil dokazilo o uporabi, deli z minimalno količino na hektar, ki jo je država članica določila za regijo zadevnega pridelovalca. Tako določena površina se, po opravljenih zgoraj navedenih zmanjšanjih, uporablja za izračunavanje upravičenosti do dodatka ali posebne pomoči."

5. Zadnji pododstavek člena 7b(1) se nadomesti z naslednjim:

"Za sorte konoplje, gojene za vlakna, navedene v točki 2(b) Priloge XII te uredbe se med tržnim letom 2002/03 v vseh državah članicah, ki gojijo te sorte, uporablja postopek B."

6. Člen 19(3) se nadomesti z naslednjim:

"3. Površine v prahi se ne smejo uporabljati za kakršno koli kmetijsko proizvodnjo, razen tisto, ki je določena v členu 6(3) Uredbe (ES) št. 1251/1999, niti se uporabljati za kmetijske ali dobičkonosne namene, ki bi bili nezdružljivi s pridelovanjem poljščine."

7. Priloga IV se nadomesti s Prilogo I te uredbe.

8. V Prilogi VI se podrobnosti, navedene v naslovih "Italija", "Nizozemska", "Portugalska" in "Združeno kraljestvo", nadomestijo s podrobnostmi, navedenimi v Prilogi II te uredbe.

9. Priloga VII se nadomesti s Prilogo III te uredbe.

10. Priloga XII se nadomesti s Prilogo IV te uredbe.

11. Priloga XIII se nadomesti s Prilogo V te uredbe.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Uporablja se za tržno leto 2002/03 in za naslednja tržna leta.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. februarja 2002

Za Komisijo

Franz Fischler

Član Komisije

[1] UL L 160, 26.6.1999, str. 1.

[2] UL L 145, 31.5.2001, str. 16.

[3] UL L 280, 30.10.1999, str. 43.

[4] UL L 157, 14.6.2001, str. 8.

[5] UL L 391, 31.12.1992, str. 36.

[6] UL L 314, 14.12.2000, str. 8.

[7] UL L 327, 12.12.2001, str. 11.

[8] UL L 341, 22.12.2001, str. 105.

[9] UL L 1, 3.1.2002, str. 1.

[10] UL L 112, 3.5.1994, str. 2.

[11] UL L 345, 29.12.2001, str. 5.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

PRILOGA IV

(drugi pododstavek člena 6(1))

UPRAVIČENA OBMOČJA ZA DODATEK ZA TRDO PŠENICO V AVSTRIJI

PANONIJA:

1. Gebiete der Bezirksbauernkammern

2046 Tullnerfeld-Klosterneuburg

2054 Baden

2062 Bruck/Leitha-Schwechat

2089 Baden

2101 Gänserndorf

2241 Hollabrunn

2275 Tullnerfeld-Klosterneuburg

2305 Korneuburg

2321 Mistelbach

2330 Krems/Donau

2364 Gänserndorf

2399 Mistelbach

2402 Mödling

2470 Mistelbach

2500 Hollabrunn

2518 Hollabrunn

2551 Bruck/Leitha-Schwechat

2577 Korneuburg

2585 Tullnerfeld-Klosterneuburg

2623 Wr. Neustadt

2631 Mistelbach

2658 Gänserndorf

2. Gebiete der Bezirksreferate

3018 Neusiedl/See

3026 Eisenstadt

3034 Mattersburg

3042 Oberpullendorf

3. Gebiete der Landwirtschaftskammer

1007 Wien

--------------------------------------------------

PRILOGA II

"(1000 ha) |

Regija | Vse poljščine | Od katerih koruza |

ITALIJA | 5801,2 | 400,8 |

NIZOZEMSKA | 441,7 | 208,3 |

PORTUGALSKA

Azori | 9,7 | |

Madeira

—Namakano | 0,31 | 0,29 |

—Drugo | 0,30 | |

Celinska

—Namakano | 293,4 | 221,4 |

—Drugo | 687,0 | |

ZDRUŽENO KRALJESTVO

Anglija | 3794,6 | 33,2(1) |

Škotska | 551,6 | |

Severna Irska | 52,9 | |

Wales | 61,4 | 1,2(1)" |

--------------------------------------------------

PRILOGA III

„PRILOGA VII

(Člen 10(4))

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

PRILOGA IV

PRILOGA XII

(Člen 7a(1))

Sorte lanu in konoplje, gojene za vlakna, ki so upravičene za sistem podpore

1. Lan, gojen za vlakna

Adelie

Agatha

Angelin

Argos

Ariane

Aurore

Belinka

Caesar Augustus

Diane

Diva

Electra

Elise

Escalina

Evelin

Exel

Hermes

Ilona

Laura

Liflax

Liviola

Marina

Marylin

Nike

Opaline

Rosalin

Venus

Veralin

Viking

Viola

2a. Konoplja, gojena za vlakna

Carmagnola

Beniko

Cs

Delta-Ilosa

Delta 405

Dioica 88

Epsilon 68

Fedora 17

Fédrina 74

Felina 32

Felina 34 - Félina 34

Ferimon- Férimon

Fibranova

Fibrimon 24

Fibrimon 56

Futura

Futura 75

Juso 14

Santhica 23

Uso 31

2b. Konoplja, gojena za vlakna, odobrena za tržno leto 2002/03

Bialobrzeskie

Fasamo

Fedora 19

Santhica 27

--------------------------------------------------

PRILOGA V

PRILOGA XIII

(Člen 7b(1))

METODA SKUPNOSTI ZA KVANTITATIVNO DOLOČANJE DELEŽA Δ9-THC (TETRAHIDROKANABINOLA) V SORTAH KONOPLJE

1. Predmet in področje uporabe

Ta metoda služi določanju deleža Δ9-tetrahidrokanabinola (THC) v sortah konoplje (Cannabis sativa L.). Kot je primerno, metoda vključuje uporabo tukaj opisanega postopka A ali B.

Metoda temelji na kvantitativni določitvi Δ9-THC s plinsko kromatografijo po ekstrakciji z ustreznim topilom.

1.1 Postopek A

Postopek A se uporablja za preglede proizvodnje, kot je določeno v členu 5a(2) Uredbe (ES) št. 1251/1999.

1.2 Postopek B

Postopek B se uporablja v primerih iz tretjega pododstavka člena 7b(1) te uredbe in za preverjanje ali so pogoji, določeni v drugem pododstavku člena 5a(1) Uredbe (ES) št. 1251/1999, izpolnjeni zaradi vključitve na seznam sort konoplje, ki so upravičene za pomoč v tržnem letu 2001/02.

2. Vzorčenje

Kadar država članica uporablja možnost, določeno v tretjem odstavku člena 3(1)(c), morajo v skladu z navodili inšpektorja na polju ostati najmanj trije ločeni deli parcele z najmanj 4000 rastlinami najmanj 10 dni po končanem cvetenju, da se vzorec lahko odvzame.

2.1 Vzorci

- Postopek A: iz posevka določene sorte konoplje se vzame izbrani rastlini 30 cm dolg del z vsaj enim ženskim socvetjem vsake izbrane rastline. Vzorčenje se izvede v času od 20 dni po začetku cvetenja do 10 dni po koncu cvetenja, čez dan, po sistematičnem vzorcu, da se zagotovi, da je vzorec reprezentativen za polje, pri tem pa se izključijo robovi parcele.

Države članice lahko dovolijo, da se vzorčenje izvaja v času od začetka cvetenja do 20 dni po začetku cvetenja, pod pogojem da se za vsako gojeno sorto, odvzamejo drugi reprezentativni vzorci v skladu z zgoraj navedenimi pravili v času od 20 dni po začetku cvetenja do 10 dni po končanem cvetenju.

- Postopek B: iz posevka določene sorte konoplje se vzame zgornja tretjina vsake izbrane rastline. Vzorčenje se izvede podnevi v 10 dneh po koncu cvetenja, po sistematičnem vzorcu, da se zagotovi, da je vzorec reprezentativen za parcelo, pri tem pa se izključijo robovi parcele. V primeru dvodomnih sort, je treba odvzeti le ženske rastline.

2.2 Velikost vzorca

- Postopek A: vzorec vsebuje dele 50 rastlin za vsako parcelo,

- Postopek B: vzorec vsebuje dele 200 rastlin za vsako parcelo.

Vsak vzorec je treba dati v vrečko iz platna ali papirja, ne da bi ga zdrobili, in ga poslati v laboratorijsko analizo.

Država članica lahko predvidi drugi vzorec za proti-analizo, če je to potrebno, ki ga hrani pridelovalec ali organ, pristojen za analizo.

2.3 Sušenje in hranjenje vzorca

Vzorce je treba začeti sušiti čim prej, v vsakem primeru pa v 48 urah, ob uporabi katere koli metode pod 70 °C. Vzorci naj se posušijo na konstantno težo in vsebnosti vlage med 8 % in 13 %.

Po sušenju hranite vzorce v temnem prostoru, ne da se zdrobijo, pri temperaturi nižji od 25 °C.

3. Določanje deleža THC

3.1 Priprava testnega vzorca

Iz posušenih vzorcev odstranite stebla in semena, večja od 2 mm.

Posušene vzorce zmeljite, da nastane polfini prah (ki gre skozi 1 mm mrežno sito).

Prah se lahko hrani 10 tednov pri temperaturi nižji od 25 °C v temnem, suhem prostoru.

3.2 Reagenti in raztopina za ekstrakcije

Reagenti

- Δ9-tetrahidrokanabinol, kromatografsko čist,

- skvalan, kromatografsko čist, kot notranji standard.

Raztopina za ekstrakcije

- 35 mg skvalana na 100 ml heksana.

3.3 Ekstrakcija Δ9-THC

Stehtajte 100 mg prahu testnega vzorca, dajte ga v centrifugalno epruveto in dodajte 5 ml raztopine za ekstrakcijo, ki vsebuje notranji standard.

Postavite v ultrazvočno kopel in pustite stati 20 minut. Centrifugirajte 5 minut pri 3000 obr./min in nato odstranite na površini plavajočo raztopino THC. Raztopino vbrizgajte v kromatograf in izvedite kvantitativno analizo.

3.4 Plinska kromatografija

(a) Aparat

- plinski kromatograf z detektorjem plamenske ionizacije in razcepljen/nerazcepljen injektor,

- kolona, ki omogoča dobro ločevanje kanabinoidov, npr. 25 m dolga steklena kapilarna kolona s premerom 0,22 mm, impregnirana s 5 % nepolarno fazo fenil-metilsiloksana.

(b) Kalibracijska lestvica

Vsaj tri točke za postopek A in pet točk za postopek B, vključno s točkami 0,04 in 0,50 mg/ml Δ9-THC v raztopini za ekstrakcijo.

(c) Eksperimentalni pogoji

Naslednji pogoji so dani kot primer za kolono iz (a):

Temperatura peči: | 260°C |

Temperatura brizgalnika: | 300°C |

Temperatura detektorja: | 300°C |

(d) Vbrizgana količina: 1 μl

4. Rezultati

Ugotovitve se izrazijo v gramih Δ9-THC na 100 gramov analiziranega vzorca, posušenega na konstantno težo, na dve decimalki natančno. Uporablja se toleranca 0,03 g na 100 g.

- Postopek A: ena določitev na testni vzorec.

Toda kadar dobljeni rezultat presega mejno vrednost, določeno v drugem pododstavku člena 5a(1) Uredbe (ES) št. 1251/1999, je treba opraviti še eno določitev na analiziran vzorec, kot rezultat pa se bo upoštevala srednja vrednost obeh določitev.

- Postopek B: rezultat ustreza srednji vrednosti dveh določitev na testni vzorec.

--------------------------------------------------