ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
V odgovor na obvestilo o ukrepih je vlagatelj trdil, da je DEPB na poizvozni osnovi shema nadomestnega odpusta/povračila, ki jo je Komisija napačno ocenila v smislu obsega subvencije in višine izravnalne koristi. Trdil je, da je Komisija napačno ocenila koristi po tej shemi, ker je mogoče za subvencijo šteti le povračilo presežne dajatve, in da Komisija ni preiskovala praktičnega delovanja sistema.

Komisija je ponovno sklenila (glej na primer Uredbo Sveta (ES) št. 1338/2002 (4) in zlasti uvodne izjave 14 do 20), da DEPB na poizvozni osnovi ni shema povračila ali nadomestnega povračila, ker ni v skladu z nobeno od določb prilog I do III osnovne uredbe v povezavi z njenim členom 2(1)(ii). Shema ne predpisuje obveznosti, da se sme uvažati samo blago, ki se porabi pri proizvodnji izvoženega blaga (Priloga II k osnovni uredbi), kar bi zagotovilo, da bi bile zahteve Priloge I(i) izpolnjene. Poleg tega ni nobenega sistema, s katerim bi bilo mogoče preveriti, ali se uvoženo blago dejansko porabi v proizvodnem procesu. Prav tako ta shema ni shema nadomestnega povračila, saj se za uvoženo blago ne zahteva, da je enake kakovosti in enakih lastnosti kakor doma nabavljeni vložki, ki so bili uporabljeni pri proizvodnji izvoženega blaga (Priloga III osnovne uredbe). In končno, proizvajalci – izvozniki so upravičeni do koristi v okviru DEPB ne glede na to, ali vložke sploh uvažajo.

V vlagateljevem primeru je preiskava potrdila, da je surovine dajatev prosto uvozila ena od njegovih povezanih družb z uporabo prenesenih posojil DEPB vseh povezanih družb, ki so se pridobila od izvoza različnih izdelkov. Kljub temu ni bilo mogoče ugotoviti povezave med posojili vsake družbe in dejansko uvoženim blagom iz ene same povezane družbe, ki je bila zadolžena za uvoz surovin. Poleg tega IV ni imela nobenega sistema, s katerim bi lahko preverila, katero uvoženo blago je bilo dejansko uporabljeno za kateri izdelek in katera družba ga je uporabila. Ker torej ne velja zgornja izjema od opredelitve subvencije, je izravnalna korist višina skupnega posojila po tej shemi. Iz teh razlogov zahtevka ni mogoče sprejeti.

Vlagatelj je tudi trdil, da "službe Komisije niso odpisale uvoznih dajatev od stroškov, zaradi česar so izračuni subvencije nepravilni in pretirani". V tem smislu je treba omeniti, da se je od vlagatelja vnaprej in na podlagi položaja, opisanega v uvodni izjavi 18 zgoraj, zahtevalo, da predloži posojila iz DEPB na poizvozni osnovi za svoj celotni izvoz, realiziran v obdobju preiskave za revizijo. Prav tako se je vlagatelja zaprosilo, da predloži te informacije za celoten izvoz, ki so ga realizirale njegove povezane družbe v enakem obdobju, skupaj s podrobnostmi o morebitnih pristojbinah za vloge ali drugih stroških, ki so nastali ob pridobivanju posojil. Toda vlagatelj ni navedel nobenih takih podrobnosti in ni mogel zagotoviti takšnih informacij med preverjanjem na kraju samem. Zato zaradi pomanjkanja slehernih ustreznih informacij višine subvencije, kakor je bila ugotovljena v uvodni izjavi 18 zgoraj, ni mogoče prilagoditi za znesek takšnih stroškov.
—

sprememba(-be): Opis Za boljše upoštevanje sedanje prakse in zahtev potrošnikov glede večje transparentnosti označevanja in izboljšanja kvalitete Scotch Lamb, se naslednji opis: „Proizvod izhaja iz vzrejenih jagnjet do zadnje faze, ki traja najmanj dva meseca, zaklanih in pripravljenih na omejenem območju.“ spremeni, kot sledi: „Proizvod izhaja iz skotenih jagnjet, vse obdobje svojega življenja vzrejenih na geografsko omejenem območju in tam tudi zaklanih in pripravljenih. Živali se vzredijo in zakoljejo v skladu s sistemom zagotavljanja kvalitete, ki ustreza evropskemu normativu EN 45011 (Vodič ISO 65), katerega standardi, ocenjevanje in pogostost ocenjevanja ustrezajo tistim, ki jih je določil vlagatelj.“ Metoda pridobivanja Sprememba opisa zgoraj zahteva potrebno spremembo glede podrobnosti metode pridobivanja. Poleg tega se Scotch Lamb ob času vložitve začetnega zahtevka ni nikoli prodajala v zamrznjenem stanju. Kljub temu da ta praksa še ni razširjena, pa želi vlagatelj izbrisati izjavo „proizvod se lahko prodaja samo svež ali hlajen“, da bi omogočil prodajo Scotch Lamb tudi v zamrznjenem stanju, če predelovalec želi. Zato se nasljednji opis: „Jagnjeta se do zadnje faze vzrejajo na Škotskem, minimalno obdobje vzreje je dva meseca. Zaklana in pripravljena so v skladu s specifikacijami. Proizvod se prodaja svež ali hlajen.“ spremeni, kot sledi: „Jagnjeta se skotijo in vzrejajo ves čas svojega življenja na geografsko omejenem območju. Živali se vzredijo in zakoljejo v skladu s sistemom zagotavljanja kvalitete, ki ustreza evropskemu normativu EN 45011 (Vodič ISO 65), katerega standardi, ocenjevanje in pogostost ocenjevanja ustrezajo tistim, ki jih je določil vlagatelj. Zakoljejo in pripravijo se na tem območju v skladu s specifikacijami.“
(3)

V državah članicah, ki nimajo obmorskih pristanišč, so ponudniki žita, namenjenega za prodajo, oškodovani zaradi višjih stroškov prevoza. Zaradi teh dodatnih stroškov je žito iz teh držav članic težje izvažati, kar ima za posledico zlasti daljše intervencijsko skladiščenje in dodatne stroške za proračun Skupnosti. Zato je treba storiti vse potrebno, da se v nekaterih primerih zaradi primerljivosti ponudb omogoči financiranje najnižjih prevoznih stroškov med krajem skladiščenja in krajem izvoza. Romunsko pristanišče Constanta je bilo tradicionalno izvozno pristanišče za države srednje Evrope pred njihovim pristopom k Uniji. Zato je treba pristanišče Constanta vključiti v izračun stroškov prevoza, ki se lahko povrnejo pri izvozu.
Uredba Komisije (ES) št. 186/2004

z dne 2. februarja 2004

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 in Uredbe (ES) št. 2571/97 glede oznak kombinirane nomenklature za sladke kekse, vaflje in oblate

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE -

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne proizvode [1] in zlasti členov 10, 15 in 31(14) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Člen 31 Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva dodelitev izvoznega nadomestila za nekatere proizvode iz Uredbe, če se izvozijo v obliki blaga, navedenega v Prilogi II k Uredbi.

(2) Člen 4 Uredbe Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil [2] se nanaša na oznake KN za končne proizvode, ki so upravičeni do ukrepov, predvidenih v skladu z navedeno uredbo.

(3) Zaradi sprejetja Uredbe Komisije (ES) št. 1789/2003 [3], ki spreminja Prilogo I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi [4], je bila pri nekaterih proizvodih spremenjena carinska nomenklatura.

(4) Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1255/1999 in člen 4 Uredbe (ES) št. 2571/97 je zato treba ustrezno spremeniti.

(5) Te spremembe se uporabljajo hkrati z Uredbo (ES) št. 1789/2003.

(6) Uredbi (ES) št. 1255/1999 in (ES) št. 2571/97 je zato treba spremeniti.

(7) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode -

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1255/1999 se črta vrstica:

"1905 90 40 --- vaflji in oblati z vsebnostjo vode več kakor 10 mas. %"

Člen 2

V točki A1 formule A v členu 4(1) Uredbe (ES) št. 2571/97 se oznaki KN "1905 30, 1905 90 40" nadomestita z "1905 31, 1905 32".

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. februarja 2004

Za Komisijo

Franz Fischler

Član Komisije

[1] UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1787/2003 (UL L 270, 21.10.2003, str. 121).

[2] UL L 350, 20.12.1997, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1851/2001 (UL L 253, 21.9.2001, str. 16).

[3] UL L 281, 30.10.2003, str. 1.

[4] UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1949/2003 (UL L 287, 5.11.2003, str. 15).
(6)

Vse zainteresirane stranke, znane Komisiji, vključno z industrijo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihova združenja ter pristojni organi zadevnih držav kot tudi zainteresirane stranke v desetih novih državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 („EU10“), so bile obveščene o začetku preiskave in so imele možnost podati svoja stališča v pisni obliki, predložiti podatke in priskrbeti ustrezna dokazila v roku, ki je bil določen v obvestilu o začetku preiskave. K zaslišanju so bile povabljene vse zainteresirane stranke, ki so to zahtevale in za to izkazale ustrezne razloge.
(1)

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo na eni strani in Kraljevino Norveško na drugi strani o Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško, odobren s Sklepom 96/753/ES, določa letno tarifno kvoto, ki se uporablja za uvoz čokolade in drugih živil, ki vsebujejo kakav, s poreklom iz Norveške. Treba je odpreti to kvoto za leto 2005.
Uredba Komisije (ES) št. 445/2004

z dne 10. marca 2004

o spremembi Priloge I k Direktivi Sveta 92/118/ES glede živalskih črev, masti in topljene masti ter mesa kuncev in gojene divjadi

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/118/EGS z dne 17. decembra 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali in javnozdravstvenega varstva, ki urejajo trgovino in uvoz v Skupnost za izdelke, ki niso predmet navedenih zahtev, določenih v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 89/662/EGS, glede povzročiteljev bolezni pa v Direktivi 90/425/EGS [1], kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 2003/42/ES [2], in zlasti člena 15 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Direktiva 92/118/EGS določa pravila Skupnosti glede zahtev zdravstvenega varstva živali in javnozdravstvenega varstva, ki urejajo trgovino in uvoz v Skupnost izdelkov živalskega izvora.

(2) Uredba (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 2002 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi [3], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 808/2003, določa pravila Skupnosti za živalske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi.

(3) Direktiva 2002/33/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2002 o spremembi direktiv Sveta 90/425/EGS in 92/118/ES v zvezi z zdravstvenimi zahtevami za živalske stranske proizvode [4], je znatno spremenila Direktivo 92/118/EGS, predvsem tako, da je zmanjšala njeno področje uporabe s tem, da zajema le živalske proizvode, namenjene za prehrano ljudi, in povzročitelje bolezni.

(4) Zaradi jasnosti zakonodaje Skupnosti bi bilo treba področje uporabe Direktive 92/118/EGS še bolj pojasniti.

(5) Direktivo 92/118/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

(6) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Direktive 92/118/EGS

1. Naslov poglavja 2 Priloge I k Direktivi 92/118/EGS se nadomesti z naslednjim:

"Živalska čreva, namenjena za prehrano ljudi."

.

2. Naslov poglavja 9 Priloge I k Direktivi 92/118/EGS se nadomesti z naslednjim:

"Svinjska mast in topljene maščobe, namenjene za prehrano ljudi."

.

3. Naslov poglavja 11 Priloge I k Direktivi 92/118/EGS se nadomesti z naslednjim:

"Meso kuncev in gojene divjadi, namenjeno za prehrano ljudi."

.

Člen 2

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. maja 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. marca 2004

Za Komisijo

David Byrne

Član Komisije

[1] UL L 62, 15.3.1993, str. 49.

[2] UL L 13, 18.1.2003, str. 24.

[3] UL L 273, 10.10.2002, str. 1.

[4] UL L 117, 13.5.2003, str. 1.

--------------------------------------------------
(4)

V takem položaju je primerno uporabiti kombinacijo treh meril iz člena 20(3) Uredbe (ES) št. 174/1999 in upoštevati predvidene prehodne določbe. V skladu s točkama (a) in (b) navedenega člena je treba dovoljenja prednostno dodeliti vlagateljem, ki že poslujejo z Združenimi državami Amerike, katerih imenovani uvozniki so hčerinska podjetja in ki so v preteklosti izvozili večje količine zadevnih proizvodov na to namembno območje. Poleg tega je treba v skladu s točko (c) navedenega pododstavka uporabiti koeficient znižanja.
Uredba Komisije (ES) št. 480/2004

z dne 15. marca 2004

o spremembi Uredbe (ES) št. 2182/2002 o odstopanju za leto 2004 od skrajnega roka za obvestilo o načrtovanih finančnih načrtih za ukrepe, ki jih financira Tobačni sklad Skupnosti, in od roka za dokončno razdelitev sredstev sklada med države članice

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2075/92 z dne 30. junija 1992 o skupni ureditvi trga za surov tobak [1] in zlasti člena 14a Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba Komisije (ES) št. 2182/2002 z dne 6. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2075/92 glede Tobačnega sklada Skupnosti [2] v členu 17(3) in (4) določa rok za obveščanje Komisije o načrtovanih finančnih načrtih za izvedbo ukrepov, za katere se je zahtevala pomoč, in rok za dokončno razdelitev sredstev sklada med države članice.

(2) Da se državam članicam omogoči dovolj časa za pripravo finančnih načrtov za leto 2004 in ukrepe za spremembo proizvodnje, se rok za obveščanje Komisije za leto 2004 o načrtih in posledično dokončni razdelitvi sredstev sklada med države članice odloži pod istimi pogoji kot v letu 2003.

(3) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za tobak –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 26 Uredbe (ES) št. 2182/2002 se doda naslednji odstavek:

"Z odstopanjem od člena 17(3) se 31. marec 2004 kot rok za obveščanje o načrtih za financiranje ukrepov, za katere se je zahtevala pomoč v okviru odkupnega programa za letino 2003, preloži na 31. maj 2004, posledično se z odstopanjem od člena 17(4) rok 31. maj 2004 preloži na 30. junij 2004."

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. marca 2004

Za Komisijo

Franz Fischler

Član Komisije

[1] UL L 215, 30.7.1992, str. 70. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2319/2003 (UL L 345, 31.12.2003, str. 17).

[2] UL L 331, 7.12.2002, str. 16.

--------------------------------------------------
(2)

Člen 16(1) Uredbe (ES) št. 1433/2003 z dne 11. avgusta 2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 glede operativnih skladov, operativnih programov in finančne pomoči (2) določa, da se operativni programi izvajajo v letnih obdobjih, ki trajajo od 1. januarja do 31. decembra. Vendar pa se izvajanje operativnih programov lahko začne šele potem, ko jih pristojni nacionalni organi odobrijo. Zato naj bi prehodni operativni programi trajali nekaj mesecev v letu 2004 in celih 12 mesecev v letu 2005. Treba je torej pripraviti določbe za izračun referenčnega obdobja in pomoči za prehodne operativne programe.
Tveganja v zvezi s proračunskimi napovedmi v programu se zdijo v letu 2008 na splošno uravnotežena, saj se za leto 2007 pričakuje boljši rezultat, kot je predviden v programu, in zato ker bi bilo mogoče s proračunskimi rezervami izravnati morebitna odstopanja na strani odhodkov. Od leta 2009 bi bili lahko proračunski rezultati slabši od načrtovanih. Tveganja v zvezi z gibanjem primanjkljaja so iz makroekonomskega vidika za leto 2008 nevtralna. Od leta 2009 naprej pa bi rast BDP, ki je nižja od pričakovane, lahko povzročila še večji primanjkljaj. Opaziti je mogoče, da se ukrepi v zvezi z odhodki izvajajo manj strogo, saj so odhodki od sredine leta 2007 skoraj tako visoki kot prihodki, ki so višji od pričakovanih, nominalna zamrznitev plač v javnem sektorju (izteče se leta 2009) pa se leta 2008 ne bo upoštevala (saj so se plače v javnem sektorju povečale, deloma zaradi inflacije, ki je bila višja od pričakovane). Dodatna tveganja na strani odhodkov lahko nastanejo, če načrtovana reorganizacija močno zadolžene državne železniške družbe ne bo povzročila zmanjšanja s tem povezanih javnofinančnih odhodkov (5). Nadaljnji načrti in ukrepi strukturnih reform javne uprave, zdravstva, pokojninskega sistema, subvencij k cenam in izobraževalnih sistemov imajo odločilno vlogo pri omejevanju odhodkov. Kljub temu bi bilo te ukrepe treba v celoti opredeliti in sprejeti.

Pomemben predlog reforme za izboljšanje davčnega upravljanja, ki je bil novembra 2007 predložen v parlamentu, bi moral prispevati k večji verodostojnosti proračunske strategije in zmanjšati proračunska tveganja, vendar pa ga bo treba sprejeti s kvalificirano večino, ter preveriti, kako učinkovit je pri spreminjanju nedavnega vzorca proračunskih odstopanj. Kljub temu, da so bili nedavni proračunski rezultati boljši od načrtovanih, od leta 2009 naprej obstaja tveganje, da bo proračunska politika manj restriktivna od načrtovane, kot je razvidno iz preteklih izkušenj. To tveganje v zvezi s proračunskimi cilji v enaki meri velja tudi za delež dolga; njegovo predvideno gibanje od leta 2009 naprej bi bilo zato lahko manj ugodno od napovedanega v programu.
(5)

Srednjeročni cilj uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu (tj. ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), je bil kljub oslabljenemu proračunskemu položaju leta 2007 dosežen z veliko rezervo. Strategija iz programa kaže na oslabitev strukturnega salda v letu 2008. Po izračunih na podlagi skupno dogovorjene metodologije naj bi se strukturni presežek v višini 0,5 % BDP leta 2007 predvidoma spremenil v primanjkljaj (okoli 0,5 % BDP) leta 2008 ter se v prihodnjih letih postopoma slabšal, dokler ne bo leta 2010 primanjkljaj znašal 0,75 % BDP. Nominalni saldo naj bi po pričakovanjih upadel s presežka 0,5 % BDP iz leta 2007 na primanjkljaj v višini okoli 1 % v preostalem programskem obdobju. Glede na proračunski rezultat v letu 2007, ki je bil slabši od pričakovanega (za 0,75 odstotne točke BDP), in šibko makroekonomsko ozadje so nominalni proračunski cilji za leti 2008 in 2009 brez dvoma nižji kot v predhodni posodobljeni različici (za 1,75 odstotne točke BDP). Program predvideva, da se bo delež prihodkov v letu 2008 še naprej zniževal, saj bo sestava rasti v manjši meri temeljila na davčnih prihodkih, odhodki pa naj bi se po pričakovanjih povečali ter tako odrazili učinek odločitev o porabi iz leta 2007 in prejšnjih let ter odločitev, ki so bile objavljene v proračunu leta 2008. Proračunske napovedi za leti 2009 in 2010 izrecno vključujejo nedodeljene rezerve in nepredvidene izdatke, ki znašajo 0,4 % BDP za leto 2009 oziroma 0,8 % BDP za leto 2010. V letih 2009 in 2010 naj bi se delež prihodkov še naprej zmanjševal, čeprav počasneje, delež odhodkov pa naj bi se predvidoma leta 2009 bolj ali manj ustalil in leta 2010 zmanjšal. Kljub vse slabšim gospodarskim in proračunskim razmeram se bodo sredstva za naložbe, izražena v odstotku BDP, v programskem obdobju predvidoma povečala, kar bi moralo podpreti dolgoročni proizvodni potencial gospodarstva.
Uredba Komisije (EGS) št. 1117/79

z dne 6. junija 1979

o določitvi proizvodov v sektorju semen, za katere velja sistem uvoznih dovoljenj

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2358/71 z dne 26. oktobra 1971 o skupni ureditvi trga za semena [1], nazadnje spremenjene z Uredbo (EGS) št. 234/79 [2], in zlasti prvega pododstavka člena 4(2) Uredbe,

ker se je treba glede na razmere na trgu hibridne koruze za setev usposobiti za stalno spremljanje blagovnega prometa s tretjimi državami;

ker je treba pri hibridni koruzi za setev uporabiti možnost po členu 4(1) Uredbe (EGS) št. 2358/71, da postane uvoz semen predmet uporabe uvoznih dovoljenj, kar omogoča pravočasno seznanitev s predvidljivo količino uvoza, zato da se lahko sprejmejo ukrepi, ki bi jih zahteval razvoj trga;

ker Upravljalni odbor za semena ni podal mnenja v roku, ki ga je določil predsednik odbora,

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sistem uvoznih dovoljenj iz člena 4(1) Uredbe (EGS) št. 2358/71 velja za naslednje proizvode:

Številka SCT | Poimenovanje |

1 | 2 |

10.05 | Koruza: A.Hibridna koruza za setev:I.štirilinijski hibridi in hibridi top-crossII.trilinijski hibridiIII.dvolinijski hibridiIV.drugo |

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. julija 1979.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. junija 1979

Za Komisijo

Finn Gundelach

Podpredsednik

[1] UL L 246, 5.11.1971, str. 1.

[2] UL L 34, 9.2.1979, str. 2.

--------------------------------------------------
(7)

Direktivi 86/362/EGS in 90/642/EGS od držav članic zahtevata, da določijo merila, ki se uporabljajo za oblikovanje nacionalnih inšpekcijskih programov. Take informacije morajo vključevati merila za določanje števila odvzetih vzorcev, analiz, ki jih je treba opraviti, uporabljene meje poročanja, merila, po katerih so bile meje poročanja določene, ter podrobne podatke o akreditaciji v skladu z Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (5). Glede akreditacije laboratorijev je treba upoštevati odstopanje iz člena 18 Uredbe Komisije (ES) št. 2076/2005 z dne 5. decembra 2005 o prehodnih ureditvah za izvajanje uredb Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 853/2004, (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 ter o spremembi uredb (ES) št. 853/2004 in (ES) št. 854/2004 (6). Navesti je treba tudi število in vrste kršitev ter ukrep, ki je bil uveden.
Države članice morajo sodelovati aktivno, konstruktivno in solidarno ter uporabljati obstoječe postopke Mednarodne telekomunikacijske zveze, kjer je to primerno, da lahko razrešijo morebitne težave, nastale zaradi škodljivih motenj, ki so jih domnevno povzročile storitve MCA.

Države članice morajo o škodljivih motnjah, ki jih domnevno povzročajo storitve MCA, ki so bile odobrene v drugi državi članici, nemudoma obvestiti državo članico, ki je odgovorna za zadevno odobritev storitev MCA, in Komisijo. Komisija o zgoraj omenjenih težavah z namenom njihove razrešitve po potrebi obvesti Komunikacijski odbor in Odbor za radijski spekter.

Države članice, ki so odobrile storitve MCA, za katere obstaja sum, da povzročajo škodljive motnje pri storitvah na območju druge države članice, se morajo na to odzvati in motnje čim prej odpraviti.
(2)

Roki, ki so bili odobreni Češki, Estoniji, Cipru, Latviji, Litvi, Madžarski, Malti, Poljski, Sloveniji in Slovaški za predložitev dokumentov iz člena 6(1)(b) Uredbe (ES) št. 1258/1999 in člena 4(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1663/95 z dne 7. julija 1995 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 729/70 v zvezi s postopkom za potrditev obračuna Jamstvenega oddelka EKUJS (2) Komisiji, so potekli.