PRIPOROČILO SVETA

z dne 22. maja 2017

o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje

(2017/C 189/03)

SVET EVROPSKE UNIJE —

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 165 in 166 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

Kvalifikacije se uporabljajo za različne namene. Delodajalce seznanijo s tem, kaj njihovi imetniki načeloma znajo in so sposobni opraviti („učni izidi“). Kvalifikacije bi lahko bile pogoj za dostopanje do nekaterih reguliranih poklicev. Organom in izvajalcem izobraževanja in usposabljanja pomagajo pri določitvi ravni in vsebine izobrazbe, ki jo je posameznik pridobil. Pomembne so tudi za posameznika kot izraz osebnih dosežkov. Zato imajo kvalifikacije pomembno vlogo pri izboljšanju zaposljivosti, olajšanju mobilnosti in dostopa do nadaljnjega izobraževanja.

Kvalifikacije so formalni rezultati postopka ocenjevanja in priznavanja, ki ga izvede pristojni organ, in so običajno v obliki dokumentov, kot so potrdila ali spričevala. Izkazujejo, da je posameznik dosegel učne izide glede na dane standarde. Ti učni izidi se lahko pridobijo po različnih poteh s formalnim, neformalnim ali priložnostnim učenjem v nacionalnem ali mednarodnem okolju. Informacije o učnih izidih morajo biti zlahka dostopne in pregledne.

S Priporočilom Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (1) je bilo ustvarjeno skupno referenčno ogrodje osmih ravni kvalifikacij, izraženih kot učni izidi z rastočimi ravnmi usposobljenosti. Te služijo kot pretvornik med različnimi sistemi kvalifikacij in njihovimi ravnmi. Namen evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (EOK) je izboljšati preglednost, primerljivost in prenosljivost kvalifikacij državljanov.

Širši cilji tega priporočila so prispevati k posodobitvi sistemov izobraževanja in usposabljanja ter povečati zaposljivost, mobilnost in socialno vključenost delavcev in učencev. Nadalje je njegov namen boljše povezovanje formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja ter podpiranje priznavanja učnih izidov, pridobljenih v različnih okoljih.

Države članice so razvile ali razvijajo nacionalna ogrodja kvalifikacij, ki temeljijo na učnih izidih, in jih povezujejo z evropskim ogrodjem kvalifikacij s postopkom „umeščanja“. Opisniki ravni EOK in učnih izidov prispevajo k boljši preglednosti in primerljivosti kvalifikacij različnih nacionalnih sistemov. Prispevajo tudi k splošnemu usmerjanju izobraževanja in usposabljanja v učne izide v izobraževanju in usposabljanju. Umeščanje v EOK bi bilo treba opraviti prek nacionalnih ogrodij kvalifikacij ali, če teh ni, nacionalnih sistemov kvalifikacij (v nadaljnjem besedilu: nacionalna ogrodja ali sistemi kvalifikacij).

Kvalifikacije so bolj pregledne in primerljive, če so predstavljene v dokumentih, ki vključujejo sklic na veljavno raven EOK ter opis doseženih učnih izidov.

Številni deležniki bi morali biti primerno vključeni v izvajanje EOK na ravni Unije in na nacionalni ravni, da se mu zagotovi široka podpora. Ključni deležniki so vsi učenci, izvajalci izobraževanja in usposabljanja, organi za kvalifikacije, organi za zagotavljanje kakovosti, delodajalci, sindikati, trgovinske, gospodarske in obrtne zbornice, organi za priznavanje akademskih in poklicnih kvalifikacij, službe za zaposlovanje in službe, pristojne za integracijo migrantov.

Komisija je v poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 19. decembra 2013 o oceni evropskega ogrodja kvalifikacij ugotovila, da je EOK splošno sprejet kot točka za umeščanje za razvoj nacionalnih ogrodij kvalifikacij, izvajanje pristopa na osnovi učnih izidov ter izboljšanje preglednosti in priznavanja spretnosti in kompetenc. V poročilu je poudarila, da bi Unija morala učencem in delavcem omogočiti, da zagotovijo večjo prepoznavnost svojih spretnosti in kompetenc, ne glede na to, kje so jih pridobili.

Komisija je v tem poročilu tudi ugotovila, da je svetovalna skupina za EOK zagotavljala učinkovite smernice za nacionalne postopke umeščanja ter ustvarila zaupanje in razumevanje med sodelujočimi državami. Ugotovljeno je bilo tudi, da je učinkovitost nacionalnih koordinacijskih točk EOK odvisna predvsem od tega, kako tesno so povezane z nacionalnim upravljanjem postopka umeščanja.

Preglednost in priznavanje spretnosti in kvalifikacij sta ena od novih prednostnih nalog iz skupnega poročila Sveta in Komisije o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) za leto 2015. V njem je poudarjeno, da bi bilo treba nadalje razviti EOK, s čimer bi izboljšali preglednost in primerljivost kvalifikacij. Izpostavljeno je tudi, da bi glede na novo prispele migrante obstoječi instrumenti preglednosti lahko prispevali tudi k boljšemu razumevanju tujih kvalifikacij v EU in obratno.

EOK in nacionalna ogrodja ali sistemi kvalifikacij, ki so vanj umeščeni, lahko podprejo obstoječe prakse priznavanja zaradi okrepljenega zaupanja, razumevanja in primerljivosti kvalifikacij, ki jih prinašajo. To lahko olajša postopek priznavanja za namene učenja in dela. Krovna ogrodja kvalifikacij, kot je EOK, bi lahko služila kot informativno orodje za prakse priznavanja, kot je navedeno v priporočilu glede uporabe ogrodij kvalifikacij pri priznavanju tujih kvalifikacij, ki je bilo sprejeto v okviru Konvencije o priznavanju visokošolskih kvalifikacij v evropski regiji.

Nacionalna ogrodja in sistemi kvalifikacij se skozi čas spreminjajo, zato bi bilo treba njihovo umeščanje v EOK po potrebi pregledovati in posodabljati.

Zaupanje v kakovost in raven kvalifikacij, ki so del nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij, umeščenih v EOK (v nadaljnjem besedilu: „kvalifikacij z ravnjo EOK“), je bistveno, da bi podprli mobilnost učencev in delavcev znotraj držav in področij ter prek področnih in geografskih meja. Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje vsebuje skupna načela za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu ter poklicnem izobraževanju in usposabljanju. V skladu z načelom subsidiarnosti ta načela upoštevajo pristojnost držav članic za ureditve za zagotavljanje kakovosti, ki veljajo za nacionalne kvalifikacije. Standardi in smernice za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru in evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja zagotavljata trdno podlago za taka skupna načela.

Sistemi kreditnih točk so lahko v pomoč posameznikom pri njihovem učnem napredku, saj spodbujajo prožne učne poti in prehajanje med različnimi ravnmi in vrstami izobraževanja in usposabljanja ter prek nacionalnih meja, tako da učencem omogočajo, da pridobijo in prenesejo različne učne izide, pridobljene v različnih učnih okoljih, vključno s spletnim, neformalnim in priložnostnim učenjem. Pristop, ki temelji na učnih izidih, lahko olajša zasnovo, izvajanje in ocenjevanje polnih kvalifikacij ali delov kvalifikacij.

Kreditni sistemi tako na nacionalni kot na evropski ravni delujejo v institucionalnih okvirih, kot so visoko šolstvo ali poklicno izobraževanje in usposabljanje. Na evropski ravni je bil pripravljen evropski sistem prenašanja in zbiranja kreditnih točk za visokošolsko izobraževanje v evropskem visokošolskem prostoru. Kar zadeva poklicno izobraževanje in usposabljanje, se evropski kreditni sistem v poklicnem izobraževanju in usposabljanju vzpostavlja v skladu s Priporočilom Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi Evropskega sistema prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET) (2) . Po potrebi bi lahko spodbujali povezovanje med nacionalnimi ogrodji kvalifikacij in kreditnimi sistemi.

Kar zadeva priznavanje kvalifikacij, pravni red Unije na področju zakonitih migracij in azila sicer določa enako obravnavo upravičencev do mednarodne zaščite v skladu z Direktivo 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) , kot so je deležni državljani, in celo olajševalne ukrepe, vendar so kljub temu med državljani tretjih držav s terciarno izobrazbo še vedno prisotne visoke stopnje previsoke kvalificiranosti in podzaposlenosti. Sodelovanje med Unijo in tretjimi državami glede preglednosti kvalifikacij lahko spodbudi vključevanje migrantov na trge dela Unije. Glede na vedno večje migracijske tokove v Unijo in iz nje je treba bolje razumeti in pravično priznavati kvalifikacije, dodeljene zunaj Unije.

Glavne značilnosti EOK, zlasti njegovega pristopa, ki temelji na učnih izidih, opredelitev opisnikov za posamezne ravni in vzpostavitev meril za umeščanje, kot jih je oblikovala svetovalna skupina za EOK, so bile idejna podlaga za oblikovanje nacionalnih in regionalnih ogrodij kvalifikacij po vsem svetu. Vedno več tretjih držav in regij si prizadeva za tesnejše povezave med njihovimi ogrodji kvalifikacij in EOK.

V Direktivi 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je določeno, da se lahko „skupni okviri za usposabljanje“ za regulirane poklice vzpostavijo z delegiranimi akti Komisije kot skupni nabor znanj, spretnosti in kompetenc. Skupni okviri za usposabljanje morajo temeljiti na ravneh evropskega ogrodja kvalifikacij. Umeščenost na ravni kvalifikacij EOK ne sme vplivati na dostop na trg dela, če so bile poklicne kvalifikacije priznane v skladu z Direktivo 2005/36/ES.

Ogrodje kvalifikacij za evropski visokošolski prostor zagotavlja opisnike za kratki cikel (ki je lahko povezan s prvim ciklom ali je v njegovem okviru) ter za prvi, drugi in tretji cikel visokošolskega izobraževanja. Opisnik vsakega cikla ponuja splošno izjavo o dosežkih in sposobnostih, povezanih s kvalifikacijami, dodeljenimi ob zaključku navedenega cikla. EOK je skladen z ogrodjem kvalifikacij za evropski visokošolski prostor in njegovimi opisniki ciklov. Kratki cikel (ki je lahko povezan s prvim ciklom ali je v njegovem okviru), prvi, drugi in tretji cikel v ogrodju kvalifikacij evropskega visokošolskega prostora ustrezajo ravnem od 5 do 8 EOK.

Odločba št. 2241/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) ljudem olajša predstavitev njihovih spretnosti, kompetenc in kvalifikacij.

Komisija razvija evropsko klasifikacijo spretnosti, kompetenc, kvalifikacij in poklicev (ESCO). Na prostovoljni osnovi bi lahko spodbujala boljšo povezavo med izobraževanjem in zaposlovanjem. Podatki, ki jih države članice pripravijo v okviru EOK, bi se lahko uporabili za namene te klasifikacije.

Informacije o postopku umeščanja nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v EOK in o kvalifikacijah z ravnjo EOK bi morale biti zlahka dostopne javnosti. Uporaba skupnih podatkovnih struktur in predlog bi pripomogla k uresničitvi tega cilja. Prav tako bi omogočila lažje razumevanje in uporabo objavljenih informacij o kvalifikacijah.

Skladnost, dopolnjevanje in sinergije na nacionalni ravni in ravni Unije bi morale obstajati med izvajanjem EOK, nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij in orodji za preglednost in priznavanje spretnosti, kompetenc in kvalifikacij, vključno s tistimi za zagotavljanje kakovosti, zbiranje in prenašanje kreditov ter orodji, ki so bila razvita v okviru evropskega visokošolskega prostora za preglednost in priznavanje spretnosti, kompetenc in kvalifikacij.

Razvoj EOK bi moral biti popolnoma skladen z obstoječim evropskim sodelovanjem v izobraževanju in usposabljanju v strateškem okviru ET 2020 in prihodnjimi evropskimi strateškimi okviri ET.

To priporočilo je zaradi svoje neobvezujoče narave skladno z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, saj podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic s tem, da olajšuje nadaljnje sodelovanje med njimi s ciljem povečanja preglednosti, primerljivosti in prenosnostjo kvalifikacij. Izvajati bi ga bilo treba v skladu z nacionalnim pravom in prakso –

PRIPOROČA, DA DRŽAVE ČLANICE V SKLADU Z NACIONALNIMI OKOLIŠČINAMI:

uporabljajo EOK za umeščanje nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij in za primerjavo vseh vrst in ravni kvalifikacij v Uniji, ki so del nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij, zlasti z umeščanjem svojih ravni kvalifikacij v ravni EOK iz Priloge II in z uporabo meril iz Priloge III;

po potrebi spodbujajo povezave med kreditnimi sistemi in nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij, ob upoštevanju skupnih načel o kreditnih sistemih iz Priloge V, brez poseganja v nacionalne odločitve glede (i) uporabe kreditnih sistemov in (ii) njihove navezave na nacionalna ogrodja ali sisteme kvalifikacij. Ta skupna načela ne bodo vodila do samodejnega priznavanja kvalifikacij;

na nacionalni ravni in ravni Unije javno objavijo rezultate postopka umeščanja ter po možnosti zagotovijo, da so informacije o kvalifikacijah in njihovih učnih izidih dostopne in objavljene z uporabo podatkovnih polj v skladu s Prilogo VI;

zagotavljajo nadaljnje izvajanje in usklajevanje nalog, ki jih izvajajo nacionalne koordinacijske točke EOK. Glavna naloga teh točk je podpora nacionalnim organom pri umeščanju nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v EOK ter posameznike in organizacije bolje obveščati o EOK.

KOMISIJI PRIPOROČA, NAJ V SODELOVANJU Z DRŽAVAMI ČLANICAMI IN DELEŽNIKI V OKVIRU SVETOVALNE SKUPINE ZA EOK:

podpira skladnost pri nadaljnjem izvajanju EOK v državah članicah, in sicer s primerjavo in razpravo o metodologijah za izravnavanje kvalifikacij v okviru nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij ter ob ustreznem upoštevanju nacionalnih okoliščin;

ob ustreznem upoštevanju nacionalnih okoliščin podpira razvoj metodologij za opis in uporabo učnih izidov za povečanje preglednosti ter razumevanja in primerljivost kvalifikacij;

razvije usmeritve za komuniciranje o EOK, zlasti za predstavitev ravni EOK na novo izdanih potrdilih, spričevalih ter prilogah in/ali registrih kvalifikacij, v skladu z nacionalnimi sistemi in predpisi o potrdilih in spričevalih;

preuči možnosti za razvoj in uporabo meril in postopkov, ki v skladu z mednarodnimi sporazumi omogočajo primerjavo nacionalnih in regionalnih ogrodij kvalifikacij tretjih držav z EOK;

KOMISIJI PRIPOROČA, NAJ:

zagotovi učinkovito upravljanje izvajanja EOK z ohranjanjem in polnim podpiranjem svetovalne skupine za EOK, ustanovljene leta 2009 ter sestavljene iz predstavnikov držav članic in drugih sodelujočih držav, socialnih partnerjev in po potrebi drugih ustreznih deležnikov. Svetovalna skupina za EQF bi morala zagotavljati splošno usklajenost ter spodbujati preglednost in zaupanje v postopek umeščanja nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v EOK;

v sodelovanju z državami članicami in po posvetovanju z zadevnimi deležniki oceni in ovrednoti, ukrepe, sprejete na podlagi tega priporočila, ter do leta 2022 poroča Svetu o pridobljenih izkušnjah in posledicah za prihodnost, po potrebi pa tudi o morebitnem pregledu in reviziji tega priporočila.

Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje se razveljavi.

(1) UL C 111, 6.5.2008, str. 1.

(2) UL C 155, 8.7.2009, str. 11.

(3) Direktiva 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (UL L 337, 20.12.2011, str. 9).

(4) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22).

(5) Odločba št. 2241/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o enotnem okviru Skupnosti za preglednost kvalifikacij in usposobljenosti (Europass) (UL L 390, 31.12.2004, str. 6).

„prenos kreditov“ pomeni postopek, ki posameznikom, ki so kredit nabrali v enem okviru, omogoča, da se ta ovrednoti in prizna v drugem okviru.

„kreditni sistemi“ pomeni orodje preglednosti za lažje priznavanje kreditov. Ti sistemi lahko med drugim obsegajo enakovrednosti, oprostitve, enote/module, ki se lahko zbirajo in prenašajo, samostojnost izvajalcev pri prilagajanju učnih poti ter priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja;

„formalno priznavanje učnih izidov“ pomeni postopek, v katerem pristojni organ pridobljenim učnim izidom dodeli uradni status za namene nadaljnjega izobraževanja ali zaposlitve, in sicer z (i) dodeljevanjem kvalifikacij (potrdila, spričevala ali nazivi), (ii) vrednotenjem neformalnega in priložnostnega učenja, (iii) podeljevanjem enakovrednosti, kreditnih točk ali oprostitev;

„vrednotenje neformalnega in priložnostnega učenja“ pomeni postopek, v katerem pristojni organ potrdi, da je posameznik med neformalnim in priložnostnim učenjem pridobil učne izide v skladu z določenimi standardi, in vključuje naslednje štiri med seboj jasno ločene faze: opredelitev posebnih izkušenj posameznika v okviru dialoga, dokumentiranje izkušenj posameznika, da se zagotovi njihova prepoznavnost, formalna ocena teh izkušenj in priznavanje rezultatov ocene, ki je lahko podlaga za delno ali polno kvalifikacijo;

„kompetenca“ pomeni dokazano sposobnost uporabljati znanje in spretnosti ter osebne, socialne in/ali metodološke sposobnosti v delovnem ali študijskem okolju ter pri strokovnem in osebnem razvoju;

„odgovornost in samostojnost“ pomeni sposobnost učenca, da znanje in spretnosti uporablja samostojno in odgovorno;

„spretnosti“ pomeni sposobnost uporabe znanja in strokovnega znanja za izvedbo nalog in reševanje problemov; V okviru EOK so spretnosti opisane kot kognitivne (vključujejo uporabo logičnega, intuitivnega in ustvarjalnega mišljenja) ali praktične (vključujejo ročne spretnosti in uporabo metod, gradiv, orodij in instrumentov);

„učni izidi“ pomeni trditve o tem, kaj udeleženec v učnem procesu ob zaključku tega procesa zna, razume in je sposoben opraviti. Opredeljeni so v smislu znanja, spretnosti ter odgovornosti in samostojnosti;

„nacionalno ogrodje kvalifikacij“ pomeni orodje za razvrščanje kvalifikacij glede na niz meril za dosežene posamezne ravni učenja, katerega cilj je povezati in uskladiti nacionalne podsisteme kvalifikacij ter izboljšati preglednost, dostopnost, napredek in kakovost kvalifikacij glede na trg dela in civilno družbo;

„nacionalni sistem kvalifikacij“ pomeni vse vidike delovanja države članice, povezane s priznavanjem učenja, in druge mehanizme, ki povezujejo izobraževanje in usposabljanje s trgom dela in civilno družbo. To zajema razvoj in izvajanje institucionalnih ureditev in postopkov, povezanih z zagotavljanjem kakovosti, ocenjevanjem in dodeljevanjem kvalifikacij. Nacionalni sistem kvalifikacij je lahko sestavljen iz več podsistemov in lahko vključuje nacionalno ogrodje kvalifikacij;

Ogrodje kvalifikacij za evropski visokošolski prostor zagotavlja opisnike za tri cikle, o katerih so se dogovorili ministri za visoko šolstvo na zasedanju v Bergnu maja 2005 v okviru bolonjskega procesa. Opisnik za posamezni cikel ponuja splošno izjavo o tipičnih pričakovanjih glede dosežkov in sposobnosti, povezanih s kvalifikacijami, ki pomenijo zaključek navedenega cikla.

najzahtevnejše in specializirane spretnosti ter tehnike, vključno s sintezo in vrednotenjem, potrebne za reševanje kritičnih problemov v raziskavah in/ali inovacijah, ter za razširitev in ponovno opredelitev obstoječega znanja ali poklicnih praks

vodenje in preoblikovanje okvirov dela ali študija, ki so kompleksni, nepredvidljivi in do katerih je treba pristopati z novimi strategijami

zahtevnejše spretnosti, ki dokazujejo obvladanje in inovativnost, potrebne za reševanje kompleksnih in nepredvidljivih problemov na specializiranem področju dela ali študija

pregled in razvijanje svojega delovanja in delovanja drugih

celostno, specializirano, podatkovno in teoretično znanje na področju dela ali študija in zavedanje o mejah tega znanja

nabor kognitivnih in praktičnih spretnosti, potrebnih za dokončanje nalog in reševanje problemov z izbiro in uporabo osnovnih metod, orodij, gradiv in informacij

osnovne kognitivne in praktične spretnosti, potrebne za uporabo ustreznih informacij za izvedbo nalog in reševanje rutinskih problemov z uporabo preprostih pravil in orodij

V okviru EOK sta odgovornost in samostojnost opisani kot sposobnost učenca, da znanje in spretnosti uporablja samostojno in odgovorno.

V okviru EOK so spretnosti opisane kot kognitivne (vključujejo uporabo logičnega, intuitivnega in ustvarjalnega mišljenja) in praktične (vključujejo ročne spretnosti in uporabo metod, gradiv, orodij in instrumentov).

Po koncu postopka umeščanja kvalifikacij bi morali vsi novi dokumenti, ki se nanašajo na kvalifikacije, ki so vključene v nacionalna ogrodja ali sisteme kvalifikacij (npr. potrdila, spričevala ter priloge k potrdilom in spričevalom) in/ali registre kvalifikacij, ki jih izdajo pristojni organi, vsebovati jasno umestitev – s pomočjo nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij – na ustrezno raven EOK.

V šestih mesecih od potrditve ali dopolnitve poročila o umeščanju države članice in druge sodelujoče države objavijo poročilo o umeščanju in na ustreznem evropskem portalu zagotovijo ustrezne informacije za namene primerjave.

Pristojni organ ali organi potrdijo umestitev nacionalnih ogrodij ali sistemov kvalifikacij v EOK. Pristojni organi, vključno z nacionalnimi koordinacijskimi točkami EOK, objavijo skupno celovito poročilo s podrobno razlago umeščanja in utemeljitvami tega umeščanja. Poročilo obravnava vsako merilo posebej. To poročilo se lahko uporablja za samopotrjevanje glede na ogrodje kvalifikacij za evropski visokošolski prostor in v skladu z merili slednjega za samopotrjevanje.

Nacionalni sistemi za zagotavljanje kakovosti izobraževanja in usposabljanja so povezani z nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij ter so skladni z načeli za zagotavljanje kakovosti iz Priloge IV k temu priporočilu.

Nacionalna ogrodja ali sistemi kvalifikacij in njihove kvalifikacije temeljijo na načelu in cilju učnih izidov ter so povezani z ureditvami vrednotenja neformalnega in priložnostnega učenja ter po potrebi s kreditnimi sistemi.

(1) Ta skupna načela so v celoti skladna z evropskimi standardi in smernicami za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru (ESG) in evropskim referenčnim okvirom za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET).

temelji na jasnih in merljivih ciljih, standardih in smernicah;

zagotavlja veljavno in zanesljivo ocenjevanje v skladu z dogovorjenimi in preglednimi standardi, ki temeljijo na učnih izidih, ter obravnava postopek potrjevanja;

PRILOGA V

Načela za kreditne sisteme, ki se nanašajo na nacionalna ogrodja ali sisteme kvalifikacij, umeščene v evropsko ogrodje kvalifikacij (EOK) (1)

EOK ter nacionalna ogrodja ali sistemi kvalifikacij bi morala z uporabo pristopa, temelječega na učnih izidih, zagotavljati boljšo podporo posameznikom pri prehodih (i) med različnimi ravnmi izobraževanja in usposabljanja, (ii) znotraj področij izobraževanja in usposabljanja ter med njimi, (iii) med izobraževanjem in usposabljanjem ter trgom dela ter (iv) znotraj države in prek njenih meja. Brez poseganja v nacionalne odločitve glede (i) uporabe kreditnih sistemov in (ii) njihove navezave na nacionalna ogrodja ali sisteme kvalifikacij bi morali različni kreditni sistemi po potrebi sodelovati z nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij, da bi se tako podprlo prenašanje kvalifikacij in napredovanje učencev. Zato bi morali kreditni sistemi, povezani z nacionalnimi ogrodji ali sistemi kvalifikacij, kadar je to ustrezno, spoštovati naslednja načela:

1. Kreditni sistemi bi morali biti naklonjeni prožnim učnim potem v korist posameznih učencev.

2. Pri oblikovanju in razvoju kvalifikacij bi bilo treba sistematično uporabljati pristop na podlagi učnih izidov, da se omogočita lažje prenašanje (delov) kvalifikacij in napredek pri učenju.

3. Kreditni sistemi bi morali olajšati prenašanje učnih izidov in napredovanje učencev preko institucionalnih in državnih meja.

4. Kreditni sistemi bi morali temeljiti na jasnem in preglednem zagotavljanju kakovosti.

5. Krediti, ki jih je posameznik pridobil, morajo biti dokumentirani, pri čemer je treba navesti pridobljene učne izide, ime institucije, pristojne za dodeljevanje kreditov, in, kadar je ustrezno, vrednost, povezano s kreditom.

6. Sistemi prenašanja in zbiranja kreditov bi si morali prizadevati za sinergije z ureditvami vrednotenja predhodnega učenja ter olajševanje in spodbujanje prenosa in napredovanja učencev.

7. Da bi omogočili razvoj in izboljšave kreditnih sistemov, bi morali deležniki sodelovati na ustrezni nacionalni ravni in ravni Unije.

(1) Ta skupna načela so povsem skladna z evropskim sistemom prenašanja in zbiranja kreditnih točk (ECTS) in evropskim sistemom kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET).