SL Uradni list Evropske unije L 58/60

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/274

z dne 11. decembra 2017

o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, certificiranja, registra o prejemu in izdaji, obveznega prijavljanja in uradnega obveščanja ter Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede ustreznih preverjanj ter razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/561

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1), ter zlasti členov 70 in 72, člena 91(d) do (g), člena 123 ter člena 145(3), člena 147(4) in člena 223(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (2) ter zlasti člena 62(2)(a) in (b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba (EU) št. 1308/2013 je razveljavila in nadomestila Uredbo Sveta (ES) št. 1234/2007 (3). Poglavje III naslova I in oddelek 2 poglavja II naslova II dela II Uredbe (EU) št. 1308/2013 vsebujeta pravila glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte in njegovega upravljanja, registra vinogradov, spremnih dokumentov, registra o prejemu in izdaji, pristojnih organov za namene pregledov ter zahtev glede obveščanja v vinskem sektorju ter Komisijo pooblaščata, da v zvezi s tem sprejme delegirane in izvedbene akte. Navedeni akti bi morali nadomestiti ustrezne določbe uredb Komisije (ES) št. 555/2008 (4) in (ES) št. 436/2009 (5), pa tudi nekatere določbe uredb Komisije (ES) št. 606/2009 (6) in (ES) št. 607/2009 (7), ki so razveljavljene oziroma črtane z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2018/273 (8).

(2) Člen 62 Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa splošne zahteve za države članice v zvezi z izdajo dovoljenja za zasaditev vinske trte na podlagi vloge pridelovalca, ki namerava zasaditi ali ponovno zasaditi vinsko trto. V členu 63 navedene uredbe je določen zaščitni mehanizem za nove zasaditve, v skladu s katerim morajo države članice vsako leto izdati dovoljenja za nove zasaditve, ki predstavljajo 1 % skupne površine, dejansko zasajene z vinsko trto na njihovem ozemlju, vendar se lahko na podlagi ustreznih utemeljitev določijo nižje omejitve. V členu 64 Uredbe (EU) št. 1308/2013 so določena pravila o izdaji dovoljenj za nove zasaditve ter merila za upravičenost in prednostna merila, ki jih lahko uporabljajo države članice.

(3) Določiti bi bilo treba pravila na ravni Unije glede postopka, ki ga morajo države članice uporabljati za odločitve o zaščitnem mehanizmu ter o izbiri meril za upravičenost in prednostnih meril. Taka pravila bi morala vključevati roke za odločitve, ki jih je treba sprejeti, in posledice, če se nekatere odločitve ne sprejmejo.

(4) Za zagotovitev dosledne uporabe prava Unije v vseh državah članicah in enakih pravil za pridelovalce Unije, ko vložijo vlogo za dovoljenje za nove zasaditve, bi morala pravila o izdaji dovoljenj za nove zasaditve zajemati tudi obravnavo vlog, izbirni postopek in vsakoletno izdajo. Ta pravila bi morala biti usmerjena v zagotavljanje preglednega, pravičnega in pravočasnega delovanja sistema, prilagojenega potrebam vinskega sektorja. Prav tako bi morala preprečiti neupravičeno neenakost med vlagatelji, prevelike zamude ali nesorazmerno upravno breme. Zlasti ker se tržno leto za vinski sektor začne 1. avgusta, se zdi, da izdaja dovoljenj za nove zasaditve do navedenega datuma dobro ustreza potrebam vinskega sektorja in zagotavlja, da se lahko zasaditev vinske trte še vedno izvede v istem koledarskem letu. Določiti bi bilo treba ustrezen datum, s čimer se zagotovi, da se vse pomembne odločitve držav članic pravočasno objavijo pred začetkom razpisa za vložitev vlog, in pridelovalcem omogoči, da so pred vložitvijo vloge dobro seznanjeni z veljavnimi pravili.

(5) Kadar skupno število zaprošenih hektarjev iz upravičenih vlog precej presega število hektarjev, ki jih dajo na voljo države članice, lahko velik delež posameznih vlagateljev dobi le del zaprošenih hektarjev in torej zavrne ustrezna dovoljenja, zaradi česar so vlagateljem naložene upravne kazni. Za obravnavo takih primerov je primerno, da se take kazni ne naložijo, kadar je odstotek, za katerega se izdajo dovoljenja, manjši od določenega odstotka zaprošene površine. Da bi se izognili izgubi ustreznih dovoljenj, bi bilo poleg tega treba državam članicam omogočiti, da jih prenesejo v naslednje leto ali prerazporedijo v istem letu med vlagatelji, katerih vlogi ni bilo v celoti ugodeno in ki niso zavrnili izdanega dovoljenja.

(6) V členu 66 Uredbe (EU) št. 1308/2013 ter členih 3 in 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/560 (9) so določena pravila glede izdaje dovoljenj za ponovno zasaditev na istem gospodarstvu. Določiti bi bilo treba tudi pravila na ravni Unije glede postopka, ki ga morajo države članice uporabljati pri izdaji navedenih dovoljenj za ponovno zasaditev, in časovni okvir za izdajo teh dovoljenj s strani držav članic. Da bi se pridelovalcem omogočilo, da obravnavajo omejitve glede ponovne zasaditve na istem gospodarstvu zaradi fitosanitarnih, okoljskih ali operativnih razlogov, bi morale države članice imeti možnost, da pridelovalcem dovolijo, da vlogo vložijo v razumnem, vendar omejenem obdobju po izkrčitvi. Ker vložitev in obravnava vlog za izdajo dovoljenj za ponovne zasaditve državam članicam in pridelovalcem nalagata veliko upravno breme, bi bilo poleg tega treba omogočiti tudi uporabo poenostavljenega postopka v posebnih primerih, kadar površina, ki se bo ponovno zasadila, ustreza izkrčeni površini ali kadar niso uvedene omejitve za ponovne zasaditve.

(7) V členu 68 Uredbe (EU) št. 1308/2013 so določena pravila za izdajo dovoljenj na podlagi pretvorbe pravic do zasaditve, dodeljenih pred 31. decembrom 2015. Prav tako bi bilo treba na ravni Unije določiti pravila glede postopka, ki ga morajo države članice uporabljati za izdajo takih dovoljenj. Določiti bi bilo treba časovni okvir za vložitev in obravnavo zahtev, da bi lahko države članice ustrezno in pravočasno prejele in obravnavale zahteve za pretvorbo.

(8) V skladu s členom 62(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 se dovoljenja izdajo za določeno površino gospodarstva pridelovalca, opredeljeno v vlogi. V ustrezno utemeljenih primerih bi morali vlagatelji imeti možnost, da v obdobju veljavnosti dovoljenja spremenijo tako določeno površino. Vendar bi bilo treba to možnost v nekaterih primerih izključiti, da bi se preprečilo izogibanje sistemu dovoljenj za zasaditev vinske trte.

(9) Člen 120(2)(a) Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa, da države članice sprejmejo zakone in druge predpise, da zagotovijo postopke certificiranja, odobritve in preverjanja ter tako zajamčijo verodostojnost informacij pri označevanju in predstavitvi vin brez zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe. Da se zagotovijo varstvo in pravilno informiranje potrošnikov ter enaka obravnava vseh izvajalcev, bi bilo treba določiti pravila v zvezi s postopkom in tehničnimi merili, ki se uporabljajo za upravno certificiranje, odobritev in preverjanje vinskih proizvodov brez zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe, ki so namenjeni trženju. Določiti bi bilo treba tudi pravila v zvezi s stroški, povezanimi z upravnim certificiranjem, in pogoje, pod katerimi lahko izvajalci pripravijo potrdila za svoje proizvode pod nadzorom pristojnih organov, imenovanih v skladu s členom 146 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

(10) V skladu s členom 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 morajo fizične ali pravne osebe, ki posedujejo vinske proizvode, voditi register o prejemu in izdaji navedenih proizvodov. Da bi se zagotovila sledljivost vinskih proizvodov in državam članicam omogočilo preverjanje njihovega porekla, lastnosti ali skladnosti z odobrenimi enološkimi postopki ali standardi varnosti hrane, je treba določiti pravila v zvezi s proizvodi, ki se bodo evidentirali v registru, in informacijami, povezanimi s temi proizvodi. Iz istih razlogov je treba določiti tudi pravila glede informacij v zvezi s postopki, ki se izvedejo na navedenih proizvodih.

(11) Snovi, ki se uporabljajo v nekaterih enoloških postopkih, zlasti za obogatitev, dokisanje in slajenje, so še posebno podvržene nevarnostim goljufive rabe. Zato bi bilo treba v zvezi s temi postopki voditi evidence in podrobne podatke, s čimer se pristojnim organom omogoči nadzor njihovega gibanja in uporabe v celotnem postopku pridelave vina.

(12) Ker se penečim in likerskim vinom med postopkom pridelave dodajajo drugi proizvodi, bi bilo treba poleg evidenc, ki se vodijo za mirna vina, zagotoviti dopolnilne informacije.

(13) Da bi se zagotovila usklajena uporaba in enaka obravnava izvajalcev, bi bilo treba določiti zahteve, ki se uporabljajo za vodenje registra o prejemu in izdaji, ter jih prilagoditi vrsti postopka in proizvoda. Zato bi bilo treba v tej uredbi določiti ukrepe v zvezi s sestavo registra, roke za evidentiranje podatkov v registru in za zaprtje registra ter ukrepe v zvezi s sprejemljivimi odstotki izgub zaradi izhlapevanja proizvodov ali drugih sprememb količin proizvoda.

(14) Da bi olajšali upravljanje in spremljanje trga, je treba določiti rok za predložitev prijav pridelave, zalog in pridelka grozdja. Ker se trgatev v državah članicah izvaja ob različnih časih, je treba roke za prijave pridelovalcev razporediti čez določeno obdobje.

(15) Da bi se olajšalo poročanje, bi morale države članice določiti obliko in način, kako morajo izvajalci predložiti informacije, ki se bodo vključile v prijave pridelave, zalog, pridelka grozdja ter obdelave ali trženja.

(16) Organ za zvezo države članice lahko v skladu s poglavjem VII Delegirane uredbe (EU) 2018/273 o pregledih, pristojnih organih, organih za zvezo in vzajemni pomoči od organa za zvezo druge države članice zahteva, naj zaradi pregledovanja vzame vzorce vina, grozdnega mošta ali drugega tekočega vinskega proizvoda. V tej uredbi bi bilo treba določiti pravila, ki se uporabljajo za jemanje, obdelavo, hranjenje in analizo vzetih vzorcev, ter laboratorij, v katerem je treba izvesti analize.

(17) Na ravni Unije je treba voditi in posodabljati banko podatkov izotopskih analiz v skladu s členom 39 Delegirane uredbe (EU) 2018/273. Da se olajša razlaga rezultatov, pridobljenih iz izotopskih analiz, ki se izvajajo v laboratorijih v Uniji, opremljenih v ta namen, in da se zagotovi primerljivost rezultatov, pridobljenih v takih laboratorijih, je treba določiti enotna pravila za jemanje vzorcev grozdja in njihovo vinifikacijo. Da se zagotovita kakovost in primerljivost analitičnih podatkov, bi bilo treba poleg tega vzpostaviti sistem priznanih standardov kakovosti za laboratorije, ki jih države članice določijo za izvajanje izotopskih analiz vzorcev za banko podatkov.

(18) Izotopska analiza vinskih proizvodov in razlaga njenih rezultatov sta občutljiva postopka. Banka podatkov za rezultate analiz bi morala prispevati k usklajenosti razlage rezultatov, pridobljenih v pooblaščenih laboratorijih držav članic z uporabo analiznih postopkov. Da bi se zagotovila enotna razlaga takih rezultatov analiz, bi morala biti banka podatkov za rezultate analiz na zahtevo dostopna pooblaščenim laboratorijem, ki sporočijo podatke z uporabo postopkov izotopske analize, in pristojnim organom, ki jih države članice imenujejo zaradi zagotavljanja skladnosti s pravili Unije v vinskem sektorju, ob upoštevanju varstva osebnih podatkov in namena, za katerega je bila ustanovljena banka podatkov.

(19) V členu 62 Uredbe (EU) št. 1306/2013 je navedena potreba po sprejetju določb o pregledih na kraju samem v zvezi izvajanjem sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, ki jih morajo izvajati države članice. Potrebna so splošna pravila o nadzoru, da se pojasni, da je register vinogradov glavno orodje za preverjanje skladnosti s sistemom. Take določbe bi morale zagotoviti splošni okvir, da bi države članice oblikovale podrobnejše določbe na nacionalni ravni, s čimer bi se preprečili nedovoljeni nasadi in zagotovilo upoštevanje pravil sistema dovoljenj, vključno z upoštevanjem roka za izkoriščanje dovoljenja in za izkrčitev v primeru predvidene ponovne zasaditve ter z upoštevanjem zavez, ki so jih pridelovalci sprejeli za pridobitev dovoljenj.

(20) Da bi se lahko preverila skladnost ukrepov, ki so jih države članice izvedle v okviru nacionalnih podpornih programov iz oddelka 4 poglavja II naslova I dela II Uredbe (EU) št. 1308/2013, z zakonodajo Unije v vinskem sektorju, bi morala ta uredba vsebovati določbe o pregledih in v ta namen zagotoviti uporabo registra vinogradov iz člena 145 Uredbe (EU) št. 1308/2013. Določiti bi bilo treba tudi pogoje za preverjanje informacij v registru vinogradov, vključno z razpoložljivostjo posodobljenih informacij zaradi spremljanja in preverjanja skladnosti s pravili, ki so določena za vinski sektor in na katera se informacije nanašajo. V ta namen bi bilo treba določiti izvajanje upravnih pregledov in letnih pregledov na kraju samem za vse vinogradnike, opredeljene v registru vinogradov, in sicer najmanjši odstotek pregledov letno in splošna pravila.

(21) V skladu s členom 223 Uredbe (EU) št. 1308/2013 bi bilo treba določiti pravila o informacijah, ki jih morajo uradno sporočiti podjetja, države članice in tretje države, načine uradnega obveščanja in ureditve za upravljanje informacij, ki jih je treba sporočiti.

(22) Da bi se državam članicam olajšalo sporočanje informacij Komisiji o vseh pomembnih vidikih upravljanja in nadzora sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte in da bi se omogočilo ustrezno spremljanje njegovega izvajanja, bi bilo treba določiti pravila v zvezi z vsebino, obliko, časovno razporeditvijo, pogostostjo in roki vsakoletnih uradnih obvestil v zvezi s tem sistemom.

(23) Za ustrezno upravljanje vinskega sektorja je treba zagotoviti, da se vsa uradna obvestila držav članic Komisiji, ki se zahtevajo v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013, Delegirano uredbo (EU) 2018/273 in to uredbo, izvedejo v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/1183 (10) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1185 (11), ter določiti, kako dolgo bi bilo treba hraniti spremne dokumente, informacije, evidence in registre.

(24) V to uredbo so vključena pravila v zvezi z dovoljenji za zasaditev vinske trte iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/561 (12). Izvedbeno uredbo (EU) 2015/561 bi bilo zato treba razveljaviti.

(25) Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

UVODNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 oziroma (EU) št. 1308/2013 glede:

(a) sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte;

(b) certificiranja;

(c) registra o prejemu in izdaji;

(d) obveznih prijav;

(e) pregledov in banke podatkov izotopskih analiz;

(f) uradnega obveščanja.

POGLAVJE II

SISTEM DOVOLJENJ ZA ZASADITEV VINSKE TRTE

Člen 2

Dovoljenja za zasaditev vinske trte

1. Dovoljenja za zasaditev vinske trte, kot so določena v poglavju III naslova I dela II Uredbe (EU) št. 1308/2013, se izdajo v skladu s to uredbo.

2. Dovoljenja za zasaditev vinske trte iz odstavka 1 zadevajo nove zasaditve, ponovne zasaditve in pravice do zasaditve, ki se pretvorijo.

3. Dovoljenja za nove zasaditve iz člena 64 Uredbe (EU) št. 1308/2013 se izdajo vsako leto.

Člen 3

Predhodne odločitve o površinah, ki se dajo na voljo za nove zasaditve

1. Kadar se države članice v skladu s členom 63(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 odločijo za omejitev skupne površine, ki je na voljo za nove zasaditve in se dodeli v obliki dovoljenj, take odločitve in temeljne razloge zanje objavijo do 1. marca zadevnega leta.

2. Kadar države članice upoštevajo priporočila strokovnih organizacij ali zainteresiranih skupin pridelovalcev, kot je določeno v členu 65 Uredbe (EU) št. 1308/2013, se ta priporočila predložijo dovolj zgodaj, da jih lahko zadevna država članica preuči pred sprejetjem odločitve o omejitvi skupne površine, ki je na voljo za nove zasaditve, iz odstavka 1. Tudi priporočila se objavijo.

Člen 4

Merila za izdajo dovoljenj za nove zasaditve

1. Kadar se države članice odločijo za uporabo meril za izdajo dovoljenj za nove zasaditve, določenih v členu 64(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1308/2013, se take odločitve objavijo do 1. marca zadevnega leta.

2. Odločitve iz odstavka 1 se nanašajo na:

(a) uporabo enega ali več meril iz drugega pododstavka člena 64(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013, vključno z ustrezno utemeljitvijo, kadar se države članice odločijo za uporabo člena 64(1)(d) navedene uredbe, ter meril iz člena 4(1) Delegirane uredbe (EU) 2018/273;

(b) število hektarjev, ki so na voljo za izdajo dovoljenj na nacionalni ravni: (i) v skladu z načelom sorazmernosti; (ii) v skladu s prednostnimi merili iz člena 64(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 in člena 4(3) Delegirane uredbe (EU) 2018/273.

3. Kadar nameravajo države članice uporabiti prednostna merila iz odstavka 2(b)(ii), navedejo, katero od teh prednostnih meril bodo uporabile. Države članice se lahko tudi odločijo, da vsakemu izbranemu prednostnemu merilu določijo različno pomembnost. Take odločitve državam članicam omogočijo razvrstitev posameznih vlog na nacionalni ravni za dodelitev števila hektarjev v skladu z odstavkom 2(b)(ii) na podlagi skladnosti teh vlog z izbranimi prednostnimi merili.

Člen 5

Osnovna pravila za nove zasaditve

1. Kadar države članice odločitev iz členov 3 in 4 ne objavijo do 1. marca zadevnega leta, se za dano leto uporabljajo naslednja pravila za izdajo dovoljenj za nove zasaditve:

(a) razpoložljivost dovoljenj za nove zasaditve, ki predstavljajo 1 % skupne površine, dejansko zasajene z vinsko trto na njihovem ozemlju, kakor je določeno v členu 63(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013, in brez drugih omejitev;

(b) sorazmerna razdelitev hektarjev vsem upravičenim vlagateljem na podlagi površine, za katero so prosili za dovoljenje, kadar površina iz vlog presega površino, ki se da na voljo.

2. Države članice zagotovijo, da se informacije v zvezi s pravili, ki se uporabljajo za izdajo dovoljenj v danem letu v skladu z odstavkom 1, objavijo.

Člen 6

Vložitev vlog za nove zasaditve

1. Po objavi odločitev iz členov 3 in 4 ali informacij o pravilih, ki se uporabljajo za izdajo dovoljenj v danem letu, iz člena 5(2) ter najpozneje do 1. maja države članice odprejo vsaj enomesečno obdobje za vložitev posameznih vlog.

2. V vlogah se navedeta določena velikost in lokacija površine na gospodarstvu vlagatelja, za katero se zahteva dovoljenje.

Kadar se ne sprejme odločitev o omejitvah ali merilih, ki jih je treba uporabiti, v skladu s členoma 3 in 4, lahko države članice vlagatelje izvzamejo iz zahteve, da v vlogi navedejo določeno lokacijo površine na gospodarstvu vlagatelja, za katero se zahteva dovoljenje. Države članice lahko od vlagateljev zahtevajo dodatne informacije, kadar je to pomembno za izvajanje sistema dovoljenj.

3. Kadar se države članice odločijo za uporabo nekaterih meril za izdajo dovoljenj za nove zasaditve v skladu s členom 4, se uporabljajo naslednja pravila:

(a) merila za upravičenost iz člena 64(1)(c) Uredbe (EU) št. 1308/2013 in člena 4(1) Delegirane uredbe (EU) 2018/273: v vlogah morajo biti navedeni proizvodi vinske trte, ki jih vlagatelj namerava pridelovati na novozasajenih površinah, z navedbo, ali namerava vlagatelj pridelovati eno ali več naslednjih vin: (i) vina z zaščiteno označbo porekla (v nadaljnjem besedilu: ZOP); (ii) vina z zaščiteno geografsko označbo (v nadaljnjem besedilu: ZGO); (iii) vina brez geografske označbe z navedbo sorte vinske trte;

(b) prednostno merilo iz člena 64(2)(e) Uredbe (EU) št. 1308/2013: vloge vključujejo informacije gospodarske narave, ki kažejo ekonomsko trajnost zadevnega projekta na podlagi ene ali več standardnih metodologij finančne analize za kmetijske naložbene projekte iz dela E Priloge II k Delegirani uredbi (EU) 2018/273;

(c) prednostno merilo iz člena 64(2)(f) Uredbe (EU) št. 1308/2013: vloge vključujejo informacije gospodarske narave, ki kažejo možnosti za večjo konkurenčnost na podlagi vidikov iz dela F Priloge II k Delegirani uredbi (EU) 2018/273;

(d) prednostno merilo iz člena 64(2)(g) Uredbe (EU) št. 1308/2013: vloge vključujejo informacije, ki kažejo možnosti za izboljšanje proizvodov z geografskimi označbami na podlagi enega od pogojev iz dela G Priloge II k Delegirani uredbi (EU) 2018/273;

(e) prednostno merilo iz člena 64(2)(h) Uredbe (EU) št. 1308/2013: vloge vključujejo informacije, ki kažejo, da je velikost vlagateljevega gospodarstva ob vložitvi vloge v skladu s pragovi, ki jih države članice določijo na podlagi določb iz dela H Priloge II k Delegirani uredbi (EU) 2018/273;

(f) kadar države članice od vlagateljev zahtevajo, da sprejmejo zaveze iz delov A in B Priloge I ter delov A, B, D, E, F in G ter točke II dela I Priloge II k Delegirani uredbi (EU) 2018/273 v zvezi z zadevnimi merili, vloge vključujejo navedene zaveze.

Kadar lahko države članice neposredno pridobijo katerega koli od elementov iz točk od (a) do (f) prvega pododstavka, lahko vlagatelje izvzamejo iz zahteve po vključitvi takih elementov v njihove vloge.

4. Po izteku obdobja za vložitev vlog iz odstavka 1 države članice neupravičene vlagatelje obvestijo o neupravičenosti njihovih vlog v skladu z odločitvijo o merilih za upravičenost, ki jo države članice sprejmejo v skladu s členom 4. Take vloge se izključijo iz nadaljnjih stopenj postopka.

Člen 7

Izdaja dovoljenj za nove zasaditve

1. Kadar skupna površina iz upravičenih vloženih vlog ne presega površin, ki se dajo na voljo v skladu s členom 3(1), države članice izdajo dovoljenja za celotno površino, za katero so pridelovalci zaprosili.

2. Kadar skupna površina iz upravičenih vlog presega površine, ki se dajo na voljo v skladu s členom 3(1), države članice uporabijo izbirni postopek iz Priloge I.

Države članice glede na izid izbirnega postopka iz prvega pododstavka izbranim vlagateljem izdajo dovoljenja najpozneje do 1. avgusta. Kadar upravičenim vlogam ni v celoti ugodeno, so vlagatelji obveščeni o razlogih za tako odločitev.

3. Kadar se izdano dovoljenje nanaša na manj kot 50 % površine, za katero je bilo zaprošeno v zadevni vlogi, lahko vlagatelj tako dovoljenje zavrne v enem mesecu po datumu izdaje dovoljenja.

V primeru iz prvega pododstavka za vlagatelja ne veljajo upravne kazni iz člena 62(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013. Države članice se lahko odločijo, da se ustrezno število hektarjev v istem letu najpozneje do 1. oktobra da na voljo za dovoljenja, ki se izdajo vlagateljem, ki jim je bil v skladu z izidom izbirnega postopka iz odstavka 2 dodeljen le del površine, za katero so zaprosili, in ki niso zavrnili zadevnih dovoljenj. Države članice se lahko tudi odločijo, da dajo navedene hektarje na voljo v naslednjem letu poleg 1 % skupne površine, zasajene z vinsko trto, kakor je določeno v členu 63(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

Člen 8

Omejitve izdaje dovoljenj za ponovne zasaditve

1. Kadar se države članice v skladu s členom 66(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 in členom 6 Delegirane uredbe (EU) 2018/273 odločijo za omejitev izdaje dovoljenj za ponovne zasaditve na območjih, ki so upravičena do pridelave vin z ZOP ali ZGO, take odločitve objavijo do 1. marca.

Strokovne organizacije ali zainteresirane skupine pridelovalcev iz člena 65 Uredbe (EU) št. 1308/2013 v skladu z navedenim členom 66(3) predložijo priporočila, ki jih mora upoštevati država članica, in sicer dovolj zgodaj, da se lahko preučijo pred sprejetjem odločitve iz prvega pododstavka. Zadevna država članica navedena priporočila objavi.

2. Odločitve iz odstavka 1 veljajo eno leto od datuma objave.

Kadar priporočilo strokovne organizacije ali zainteresirane skupine pridelovalcev velja več kot eno leto, vendar ne več kot tri leta, kot je določeno v drugem pododstavku člena 65 Uredbe (EU) št. 1308/2013, lahko take odločitve veljajo tudi do tri leta.

Kadar take strokovne organizacije ali zainteresirane skupine pridelovalcev ne predložijo ustreznih priporočil dovolj zgodaj za njihovo preučitev, kot je določeno v odstavku 1, ali kadar države članice ustreznih odločitev ne objavijo do 1. marca, države članice samodejno dovolijo zasaditev, kot je določeno v členu 9.

Člen 9

Postopek za izdajo dovoljenja za ponovne zasaditve

1. Vloge za izdajo dovoljenja za ponovne zasaditve iz člena 66(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 se lahko vložijo kadar koli v istem vinskem letu, v katerem se izvede izkrčitev. Vendar se lahko države članice odločijo, da se lahko vloge za izdajo dovoljenja za ponovne zasaditve vložijo do konca drugega vinskega leta po vinskem letu, v katerem se je izvedla izkrčitev. Kadar se navedeni roki ne upoštevajo, države članice ne izdajo dovoljenja za ponovno zasaditev.

V vlogah se opredelita določena velikost in lokacija izkrčenih površin in površin, ki se bodo ponovno zasadile na gospodarstvu vlagatelja in za katere se izda dovoljenje. Kadar se ne določijo omejitve v skladu s členom 8 in vlagatelj ni sprejel nobenih zavez iz točke 2(b) dela A in točke 2(b) dela B Priloge I k Delegirani uredbi (EU) 2018/273 ter iz točke 4 dela B in iz dela D Priloge II k navedeni delegirani uredbi, lahko države članice vlagatelje izvzamejo iz zahteve, da se v vlogi navede določena lokacija površin, ki se bodo ponovno zasadile in za katere se izda dovoljenje. Države članice lahko od vlagateljev zahtevajo dodatne informacije, kadar je to pomembno za izvajanje sistema dovoljenj.

Države članice samodejno izdajo dovoljenja v treh mesecih od vložitve vlog. Vendar se lahko države članice odločijo za uporabo rokov iz členov 6 in 7 za vložitev vlog oziroma izdajo dovoljenj za nove zasaditve.

2. Kadar površina, ki se bo ponovno zasadila, ustreza površini, ki je bila izkrčena, ali kadar se ne določijo omejitve v skladu s členom 8(1), se lahko uporabi poenostavljeni postopek na nacionalni ravni ali za nekatera območja na ozemlju države članice. V takem primeru se lahko šteje, da je bilo dovoljenje za ponovno zasaditev izdano na datum izkrčitve površine. V ta namen zadevni pridelovalec najpozneje do konca vinskega leta, v katerem se je izvedla izkrčitev, predloži naknadno sporočilo, ki velja kot vloga za izdajo dovoljenja.

3. Vloge za izdajo dovoljenj za ponovne zasaditve iz člena 66(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 se lahko vložijo kadar koli med letom.

V njih se opredelita določena velikost in lokacija izkrčenih površin in površin, ki se bodo ponovno zasadile na gospodarstvu vlagatelja in za katere se izda dovoljenje. Vloge prav tako vključujejo zavezo, da se bo površina, zasajena z vinsko trto, izkrčila najpozneje do konca četrtega leta od datuma zasaditve novih vinskih trt. Države članice lahko od vlagateljev zahtevajo dodatne informacije, kadar je to pomembno za izvajanje sistema dovoljenj.

Države članice samodejno izdajo dovoljenja v treh mesecih od vložitve vloge. Vendar se lahko države članice odločijo za uporabo rokov iz členov 6 in 7 za vložitev vlog oziroma izdajo dovoljenj za nove zasaditve.

Člen 10

Postopek za izdajo dovoljenj v skladu s prehodnimi določbami

1. Kadar so se države članice v skladu z drugim pododstavkom člena 68(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 odločile za podaljšanje roka za vložitev zahtev za pretvorbo pravic do zasaditve v dovoljenja po 31. decembru 2015 in so to odločitev objavile do 14. septembra 2015, lahko pridelovalec zahtevo za pretvorbo vloži kadar koli do konca roka, ki so ga države članice določile v navedeni odločitvi.

V vlogah se opredelita določena velikost in lokacija površine na gospodarstvu vlagatelja, za katero izda dovoljenje. Države članice lahko vlagatelje izvzamejo iz zahteve, da se v vlogi navede določena lokacija površine na gospodarstvu vlagatelja, za katero se izda dovoljenje. Države članice lahko od vlagateljev zahtevajo dodatne informacije, kadar je to pomembno za izvajanje sistema dovoljenj.

2. Države članice preverijo, da so pravice do zasaditve, za katere se zahteva pretvorba v skladu z odstavkom 1, še veljavne, in nato samodejno izdajo dovoljenja. Obdobje od vložitve zahtev za pretvorbo do izdaje dovoljenj ne sme biti daljše od treh mesecev.

Člen 11

Sprememba določene površine, za katero se izda dovoljenje

V ustrezno utemeljenih primerih se lahko države članice na zahtevo vlagatelja odločijo, da se lahko vinska trta zasadi na površini gospodarstva, ki ni površina, za katero je bilo izdano dovoljenje, če je velikost nove površine v hektarjih enaka in je dovoljenje še vedno veljavno v skladu s členom 62(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

Prvi odstavek se ne uporablja, kadar so bila dovoljenja izdana na podlagi izpolnjevanja posebnih meril za upravičenost ali prednostnih meril v zvezi z lokacijo, navedeno v vlogi, in kadar je v zahtevku za spremembo navedena nova določena površina zunaj take lokacije.

POGLAVJE III

CERTIFICIRANJE VINSKIH PROIZVODOV

Člen 12

Postopek in tehnična merila, ki se uporabljajo za certificiranje

1. Za postopek certificiranja, odobritve in preverjanja vina brez ZOP ali ZGO iz člena 120(2)(a) Uredbe (EU) št. 1308/2013 se zahtevajo upravna dokazila v podporo verodostojnosti sort vinske trte ali letnika trgatve, navedenega na etiketi ali v predstavitvi zadevnih vin.

Poleg tega se lahko države članice odločijo za:

(a) organoleptični preskus vina z anonimnimi vzorci, ki se nanaša na vonj in okus, da se preveri, ali bistvena značilnost vina izvira iz sorte ali sort uporabljene vinske trte;

(b) analitični preskus pri vinu, pridelanem iz ene sorte vinske trte.

Postopek se izvede v državi članici, kjer je bilo vino pridelano. Pri mešanici vina iz različnih držav članic, kot je določeno v členu 120(2)(c) Uredbe (EU) št. 1308/2013, lahko certificiranje izvede katera koli od zadevnih držav članic.

2. Certificiranje se izvede z naključnimi pregledi na podlagi ocene tveganja v skladu s členoma 36 in 37 Delegirane uredbe (EU) 2018/273 ter poglavjem VI te uredbe.

Stroške certificiranja nosijo izvajalci, ki so predmet certificiranja, razen kadar se država članica odloči drugače.

3. Pristojni organi države članice izvajalce, vključene v trženje vinskih proizvodov, ki so jih pridelali, predelali ali ustekleničili, priznajo in jim izdajo dovoljenje za potrditev porekla ali izvora, lastnosti, letnika ali sorte vinske trte v skladu s členoma 11 in 12 Delegirane uredbe (EU) 2018/273 pod nadzorom pristojnih organov, imenovanih v skladu s členom 146 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

POGLAVJE IV

REGISTER O PREJEMU IN IZDAJI

Člen 13

Področje uporabe in oblika registra

1. Izvajalci, ki morajo voditi register o prejemu in izdaji (v tem poglavju: register), zabeležijo:

(a) dobavo in izdane količine vsake serije vinskih proizvodov iz člena 147(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 v svoje prostore ali iz njih;

(b) kategorijo proizvoda v skladu s členom 14;

(c) postopke iz člena 29 Delegirane uredbe (EU) 2018/273, kadar se izvajajo v njihovih prostorih.

Za vsak zaznamek v registru morajo biti izvajalci iz prvega odstavka sposobni predložiti enega od spremnih dokumentov iz člena 10 Delegirane uredbe (EU) 2018/273 ali kakšen drug trgovinski dokument, ki spremlja zadevno pošiljko.

2. Register je v eni od naslednjih oblik:

(a) fiksni, zaporedno oštevilčeni listi;

(b) elektronska evidenca, predložena v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določijo pristojni organi;

(c) ustrezen sodoben računovodski sistem, ki ga odobrijo pristojni organi;

(d) zbirka spremnih dokumentov, na katerih je naveden datum, ko so jih sestavili ali prevzeli trgovci.

Vendar lahko države članice določijo, da lahko register, ki ga vodijo pridelovalci, sestoji iz opomb na hrbtni strani prijave pridelave, zalog ali pridelka grozdja iz poglavja VI Delegirane uredbe (EU) 2018/273.

Člen 14

Proizvodi, ki se vpisujejo v register

1. Za proizvode, ki se vpisujejo v register, se vodijo ločeni računi za:

(a) vsako od kategorij iz dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, pri čemer se razlikuje med: (i) vsakim vinom z ZOP in proizvodi za predelavo v tako vino; (ii) vsakim vinom z ZGO in proizvodi za predelavo v tako vino; (iii) vsakim vinom brez ZOP ali ZGO, pridelanim iz ene same sorte vinske trte, in proizvodi za predelavo v tako vino, s sklicevanjem na razvrstitev sort vinske trte, ki jo je država članica sprejela v skladu s členom 81 Uredbe (EU) št. 1308/2013, in navedbo letnika trgatve; (iv) vsakim vinom brez ZOP ali ZGO, pridelanim iz dveh ali več sort vinske trte, in proizvodi za predelavo v tako vino, z navedbo letnika trgatve; (v) vsakim proizvodom, ki ni v skladu z enološkimi postopki in omejitvami iz člena 80 Uredbe (EU) št. 1308/2013 ali Uredbe (ES) št. 606/2009, ki ga je treba uničiti v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 606/2009;

(b) vsakega od naslednjih proizvodov, ki se hranijo za kakršen koli namen: (i) saharoza; (ii) zgoščeni grozdni mošt; (iii) prečiščeni zgoščeni grozdni mošt; (iv) proizvodi, ki se uporabljajo za dokisanje; (v) proizvodi, ki se uporabljajo za razkisanje; (vi) žganja, destilirana iz vina; (vii) vsak stranski proizvod vinskih proizvodov, ki ga je treba odstraniti v skladu z oddelkom D dela II Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 ter členoma 14a in 14b Uredbe (ES) št. 606/2009, z navedbo, ali se nanaša na dostavo za destilacijo, proizvodnjo kisa ali posebno uporabo, ki ne vključuje pridelave vina.

2. Z odstopanjem od odstavka 1(a) se lahko različna vina z ZOP ali ZGO v posodah s prostornino največ 60 litrov, označena z etiketo v skladu z zakonodajo Unije in pridobljena od tretje osebe, ki se posedujejo za prodajo, vpišejo na isti račun, če se dobave in izdane količine za vsako vino z ZOP ali ZGO vpišejo ločeno.

3. Če se za vino ne uporablja več ZOP ali ZGO, se to zabeleži v registru. Zadevni proizvodi se vpišejo na enega od računov za vina brez ZOP ali ZGO.

Člen 15

Informacije o vinskih proizvodih, ki se vključijo v register

1. Za vsako dobavo ali izdano količino proizvodov iz člena 14(1)(a) mora register vsebovati:

(a) številko serije proizvoda (kadar ta obstaja), ki se zahteva na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava;

(b) datum postopka;

(c) dobavljeno ali izdano količino;

(d) zadevni proizvod, opisan v skladu z ustreznim pravom Unije ali nacionalnim pravom;

(e) sklic na spremni dokument ali potrdilo, ki spremlja ali je spremljal zadevno pošiljko v skladu s členi 10, 11 in 20 Delegirane uredbe (EU) 2018/273, razen v primerih iz člena 9 navedene uredbe.

2. Za vina iz točk 1 do 9, 15 in 16 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 vnos v register, ki ga vodijo izvajalci, vsebuje neobvezne podatke iz člena 120 navedene uredbe, če so zadevni podatki navedeni na etiketi ali je predvideno, da bodo navedeni na njej.

3. Posode za shranjevanje vin iz odstavka 2 se opišejo v registru in navede se njihova nazivna prostornina. Na posodah se navedejo tudi ustrezni podatki, ki jih zahtevajo države članice, da pristojnim organom omogočijo, da ugotovijo njihovo vsebino z uporabo registra.

Vendar se lahko v registru pri posodah s prostornino 600 litrov ali manj, napolnjenih z istim proizvodom in shranjenih v isti seriji, namesto posameznih posod označi celotna serija, če je jasno ločena od drugih serij.

4. V primerih prejšnjih pošiljk proizvoda se sklicevanje na dokument, ki je spremljal prejšnji prevoz proizvoda, zabeleži v registru.

Člen 16

Informacije v zvezi s postopki, ki se vključijo v register

1. Register za vsak postopek iz člena 29 Delegirane uredbe (EU) 2018/273 vključuje:

(a) izvedene postopke;

(b) v primeru postopkov iz člena 29(2)(a), (b) in (c) Delegirane uredbe (EU) 2018/273: (i) datum postopka; (ii) naravo in količine uporabljenih proizvodov; (iii) količino proizvoda, pridobljenega s postopkom, vključno z alkoholom, pridobljenim s popravkom vsebnosti alkohola v vinu, in količino sladkorja v raztopini sladkorja, odstranjeni iz prvotnega mošta; (iv) količino proizvoda, uporabljenega za povečevanje vsebnosti alkohola, dokisanje in razkisanje ter slajenje; (v) poimenovanje proizvodov pred postopkom in po njem v skladu z ustreznim pravom Unije ali nacionalnim pravom;

(c) oznake na posodah, v katerih so bili proizvodi, vpisani v register, shranjeni pred postopkom in v katerih se hranijo po njem;

(d) v primeru stekleničenja, število napolnjenih posod in njihovo vsebino;

(e) v primeru stekleničenja po pogodbi, ime in naslov polnilca.

2. Kadar se kategorija proizvoda spremeni, ne da bi se uporabil postopek iz člena 29 Delegirane uredbe (EU) 2018/273, zlasti pri vrenju grozdnega mošta, se količina in vrsta proizvoda, pridobljenega po spremembi, vpišeta v register.

Člen 17

Informacije v zvezi s penečimi in likerskimi vini, ki se vključijo v register

1. Pri pridelavi penečega vina je treba za vsak pripravljen cuvée vnesti v register naslednje:

(a) datum priprave;

(b) datum stekleničenja za vse kategorije kakovostnih penečih vin;

(c) količino cuvéeja ter poimenovanje, prostornino in delež dejanskega in potencialnega alkohola vsake sestavine;

(d) količino uporabljenega vrelnega likerja;

(e) količino sladilnega likerja;

(f) število pridobljenih posod, z opredelitvijo, kjer je to primerno, vrste penečega vina z izrazom, ki zadeva vsebnost preostanka sladkorja, če je ta izraz na etiketi.

2. Pri pridelavi likerskega vina je treba za vsako serijo vnesti naslednje podatke:

(a) datum dodajanja katerega koli proizvoda iz točk 3(e) in (f) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013;

(b) vrsto in količino dodanega proizvoda.

Člen 18

Informacije o posebnih proizvodih, ki se vključijo v register

1. V ločene račune za proizvode iz člena 14(1)(b) se za vsak proizvod vnese:

(a) pri dobavi: (i) ime in naslov dobavitelja, s sklicevanjem, kadar je to primerno, na dokument, ki je spremljal prevoz proizvoda; (ii) zadevna količina; (iii) datum dobave;

(b) pri izdanih količinah: (i) zadevna količina; (ii) datum uporabe ali izdaje; (iii) po potrebi ime in naslov prejemnika.

2. Kar zadeva stranske proizvode ali vinske proizvode, ki jih je treba umakniti v skladu s členoma 14a(2) in 14b Uredbe (ES) št. 606/2009, se v registru zabeležijo količine, ki jih zadevni izvajalci ocenijo v skladu s členom 14a navedene uredbe.

Člen 19

Izgube in osebna ali družinska poraba

1. Države članice določijo najvišje še sprejemljive odstotke izgub zaradi izhlapevanja med skladiščenjem, predelovalnih postopkov ali sprememb kategorije proizvoda.

2. Oseba, ki vodi register, to pisno sporoči pristojnemu organu za zadevno območje v roku, ki ga določijo države članice, kadar dejanske izgube presegajo:

(a) vrednosti dovoljenega odstopanja iz točke 2.1(d) dela B Priloge V k Delegirani uredbi (EU) 2018/273 med prevozom in

(b) največje odstotke, ki jih določijo države članice, v primerih iz prvega odstavka.

Pristojni organ iz prvega pododstavka sprejme potrebne ukrepe, da razišče izgube.

3. Države članice določijo, kako se v register zabeležijo podatki v zvezi z:

(a) osebno porabo pridelovalca in njegove družine;

(b) morebitnimi naključnimi spremembami v količini proizvodov.

Člen 20

Roki za zabeleženje podatkov v registru

1. Podatki iz člena 14(1)(a) ter členov 15 in 19 se v registru zabeležijo:

(a) pri dobavah najpozneje prvi delovni dan po prejemu in

(b) pri izgubah, osebni in družinski porabi ali izdanih količinah najpozneje tretji delovni dan po priznanju, porabi ali odpremi.

2. Podatki iz člena 29(1) in (2) Delegirane uredbe (EU) 2018/273 ter členov 16 in 17 te uredbe se v registru zabeležijo:

(a) najpozneje prvi delovni dan po izvedbi postopka in

(b) istega dne v primeru obogatitve.

3. Podatki iz člena 14(1)(b) in člena 18 te uredbe se v registru zabeležijo:

(a) pri dobavah in izdanih količinah najpozneje prvi delovni dan po prejemu ali odpremi in

(b) v primeru uporabe na dan uporabe.

4. Vendar lahko države članice odobrijo daljše roke, ki ne presegajo 30 dni, zlasti kadar so registri računalniško vodeni, če je še vedno mogoče kadar koli preveriti dobave, izdane količine in postopke iz člena 29(1) in (2) Delegirane uredbe (EU) 2018/273 na podlagi drugih dokazil in če je ta dokumentacija po mnenju pristojnih organov zanesljiva.

Kar zadeva postopke obogatitve iz člena 29(2)(b) Delegirane uredbe (EU) 2018/273, lahko države članice zahtevajo, da se v registru zabeležijo pred izvedbo postopka obogatitve.

5. Z odstopanjem od odstavkov 1, 2 in 3 se lahko izdane količine istega proizvoda vsak mesec v registru zabeležijo skupaj, kadar se proizvod polni izključno v posode z nazivno prostornino 10 litrov ali manj, opremljene z zapiralom, ki ga ni mogoče ponovno uporabiti, kot je določeno v členu 9(1)(e)(i) Delegirane uredbe (EU) 2018/273.

Člen 21

Zaključek registra

Register se zaključi z letno bilanco stanja, ki se pripravi enkrat letno na datum, ki ga določijo države članice. Inventura zalog se opravi v okviru letne bilance stanja. Obstoječe zaloge se prenesejo v naslednje letno obdobje. V registru se zabeležijo kot „dobava“ na datum po letni bilanci stanja. Če pri letni bilanci stanja obstajajo razlike med zalogami v bilanci stanja in obstoječimi zalogami, je treba to navesti v zaključenih knjigah.

POGLAVJE V

PRIJAVE

Člen 22

Prijave pridelave

1. Pridelovalci prijavo pridelave iz člena 31 Delegirane uredbe (EU) 2018/273 v zvezi s pridelavo tekočega vinskega leta predložijo do 15. januarja vsako leto. Države članice lahko določijo zgodnejši datum ali, za pozne trgatve in posebne pridelave vina, datum, ki ni poznejši od 1. marca.

2. Prijava pridelave iz odstavka 1 vsebuje vsaj naslednje informacije:

(a) identiteto pridelovalca;

(b) lokacijo posedovanja proizvodov;

(c) kategorijo proizvodov, uporabljenih za pridelavo vina: grozdje, grozdni mošt (zgoščeni, prečiščeni zgoščeni ali delno prevreti) ali mlado vino še v vrenju;

(d) ime in naslov dobaviteljev;

(e) pridelovalne površine, zasajene z vinsko trto, vključno s tistimi, namenjenimi za poskuse, iz katerih izvira grozdje, navedene v hektarjih in s sklicevanjem na lokacijo vinogradniške parcele;

(f) količino, navedeno v hektolitrih ali 100 kg, vinskih proizvodov, pridobljenih od začetka vinskega leta in v posesti na datum prijave, razčlenjeno po barvi (rdeče/rosé ali belo), kategoriji uporabljenih proizvodov (grozdje, mlado vino še v vrenju, mošt, vključno z delno prevretim moštom, vendar razen zgoščenega in prečiščenega zgoščenega mošta) in eni od naslednjih vrst: (i) vino z ZOP; (ii) vino z ZGO; (iii) sortno vino brez ZOP/ZGO; (iv) vino brez ZOP/ZGO; (v) vsi drugi proizvodi vinskega leta, vključno z zgoščenim in prečiščenim zgoščenim moštom.

Države članice lahko dovolijo, da se predloži ena prijava na posamezen obrat za pridelavo vina.

3. Količina vina, ki jo je treba navesti na prijavi pridelave, je skupna količina, pridobljena ob zaključku glavnega alkoholnega vrenja, vključno z vinskimi drožmi.

Države članice lahko za pretvorbo količin proizvodov, ki niso vino, v hektolitre vina določijo koeficiente glede na objektivna merila, ki zadevajo pretvorbo. Države članice Komisiji koeficiente sporočijo skupaj z uradnimi obvestili iz točke 8 Priloge III k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/1185.

4. Države članice od pridelovalcev grozdja in trgovcev, ki tržijo proizvode, namenjene pridelavi vina, zahtevajo, naj pridelovalcem zagotovijo podatke, potrebne za izpolnitev prijav pridelave.

Člen 23

Prijave zalog

1. Pridelovalci, predelovalci, polnilci in trgovci prijavo zalog iz člena 32 Delegirane uredbe (EU) 2018/273 predložijo do 10. septembra. Države članice lahko določijo zgodnejši datum.

2. Taka prijava vsebuje vsaj naslednje informacije:

(a) identiteto pridelovalcev, predelovalcev, polnilcev ali trgovcev;

(b) lokacijo posedovanja proizvodov;

(c) v zvezi z vini skupne zaloge, razčlenjene po barvi (rdeče/rosé ali belo), vrsti vina (z ZOP, z ZGO, sortno brez ZOP/ZGO ali brez ZOP/ZGO), poreklu (Unija ali tretje države) in osebi, ki poseduje zaloge (pridelovalec ali trgovec);

(d) v zvezi z moštom skupne zaloge, razčlenjene po barvi (rdeče/rosé ali belo), vrsti grozdnega mošta (zgoščeni, prečiščeni zgoščeni ali drugi) in osebi, ki poseduje zaloge (pridelovalec ali trgovec);

Vinski proizvodi iz Unije, pridelani iz grozdja, ki je bilo pridelano v istem koledarskem letu, se ne vključijo v to prijavo.

Člen 24

Prijave pridelka grozdja

1. Kadar države članice zahtevajo prijavo pridelka grozdja iz člena 33(1) Delegirane uredbe (EU) 2018/273, pridelovalci grozdja navedeno prijavo predložijo do 15. januarja. Države članice lahko določijo zgodnejši datum ali, za pozne trgatve, datum, ki ni poznejši od 1. marca.

2. Taka prijava vsebuje vsaj naslednje informacije, razčlenjene glede na kategorije iz točke 1.2(3) Priloge III k Delegirani uredbi (EU) 2018/273:

(a) identiteto pridelovalca grozdja (v skladu z informacijami, ki se zahtevajo v točki 1.1(1) Priloge III k Delegirani uredbi (EU) 2018/273);

(b) pridelovalne površine, zasajene z vinsko trto (v hektarjih in s sklicevanjem na lokacijo vinogradniške parcele);

(c) količino pridelanega grozdja (v 100 kg);

(d) namembnost grozdja (v hektolitrih ali 100 kg): (i) predelanega v vino s strani prijavitelja kot pridelovalca; (ii) oddanega zadružni kleti (kot grozdje ali mošt); (iii) prodanega pridelovalcu vina (kot grozdje ali mošt); (iv) druge namembnosti (kot grozdje ali mošt).

Člen 25

Uradna obvestila in centralizacija informacij

Informacije iz prijav pridelave in zalog v skladu s členoma 22 in 23 ter prijav pridelka grozdja v skladu s členom 24 te uredbe in prijav obdelave ali trženja v skladu s členom 34 Delegirane uredbe (EU) 2018/273 se, kjer je primerno, centralizirajo na nacionalni ravni.

Države članice določijo obliko in način, kako se jim te informacije sporočijo.

POGLAVJE VI

DOLOČBE O PREGLEDIH

ODDELEK I

SKUPNA PRAVILA

Člen 26

Jemanje vzorcev zaradi pregledovanja

1. Organ za zvezo države članice lahko za namene poglavja VII Delegirane uredbe (EU) 2018/273 od organa za zvezo druge države članice zahteva, da vzame vzorce v skladu z navodili iz Priloge II k tej uredbi.

2. Organ prosilec hrani odvzete vzorce in med drugim določi laboratorij, v katerem se bodo analizirali.

ODDELEK II

BANKA PODATKOV IZOTOPSKIH ANALIZ

Člen 27

Vzorci za banko podatkov za rezultate analiz

1. Za vzpostavitev banke podatkov izotopskih analiz iz člena 39 Delegirane uredbe (EU) 2018/273 pooblaščeni laboratoriji držav članic vzamejo vzorce svežega grozdja za analizo, obdelavo in predelavo v vino v skladu z navodili iz dela I Priloge III k tej uredbi.

2. Vzorci svežega grozdja se vzamejo iz vinogradov na vinorodnem območju z jasno opredeljenimi tipom tal, lego, gojitveno obliko vinske trte, sorto, starostjo in tehnologijo pridelave.

3. Število vzorcev, ki se vsako leto vzamejo za banko podatkov, je določeno v delu II Priloge III. Pri izboru vzorcev se upošteva geografski položaj vinogradov v državah članicah iz dela II Priloge III. Vsako leto se vzame vsaj 25 % vzorcev z istih parcel kot v predhodnem letu.

4. Vzorce analizirajo laboratoriji, ki jih določijo države članice, z metodami, ki jih v skladu s členom 80(5) Uredbe (EU) št. 1308/2013 in členom 15 Uredbe (ES) št. 606/2009 določi Komisija. Pooblaščeni laboratoriji izpolnjujejo splošna merila za delovanje preskuševalnih laboratorijev iz ISO/IEC 17025:2005 in zlasti sodelujejo v sistemu preskušanja usposobljenosti za postopke izotopske analize. Laboratoriji dokaz o izpolnjevanju teh meril pisno predložijo Evropskemu referenčnemu centru za nadzor v vinskem sektorju zaradi nadzora kakovosti in preverjanja zanesljivosti predloženih podatkov.

5. Laboratoriji pripravijo analizno poročilo v skladu z delom IV Priloge III in opisni list za vsak vzorec v skladu z vprašalnikom iz dela III Priloge III.

6. Laboratoriji kopijo poročila z rezultati in ovrednotenjem analiz skupaj s kopijo opisnega lista pošljejo Evropskemu referenčnemu centru za nadzor v vinskem sektorju.

7. Države članice in Evropski referenčni center za nadzor v vinskem sektorju:

(a) hranijo podatke v banki podatkov za rezultate analiz;

(b) vsak vzorec hranijo vsaj tri leta od datuma odvzema za analizo;

(c) banko podatkov uporabljajo samo za spremljanje izvajanja zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje za vinski sektor ali za statistične ali znanstvene namene;

(d) sprejmejo ukrepe za varstvo podatkov, zlasti proti kraji in motnjam;

(e) dajo dokumentacijo brez nepotrebnega odlašanja ali stroškov na voljo tistim, na katere se nanašajo, da se lahko popravijo netočni podatki.

8. Evropski referenčni center za nadzor v vinskem sektorju vsako leto sestavi in posodablja seznam laboratorijev držav članic, določenih za pripravo vzorcev in merjenje za banko podatkov za rezultate analiz.

Člen 28

Sporočanje informacij iz banke podatkov za rezultate analiz

1. Informacije iz banke podatkov izotopskih analiz se na zahtevo dajo na voljo laboratorijem, ki jih imenujejo države članice.

2. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko informacije iz odstavka 1, če so reprezentativne, na zahtevo dajo na voljo pristojnim organom, ki jih države članice imenujejo zaradi zagotavljanja skladnosti s pravili Unije v vinskem sektorju.

3. Informacije, ki se dajo na voljo, se nanašajo le na ustrezne podatke o analitičnih vrednostih, potrebne za ovrednotenje analize vzorca s primerljivimi lastnostmi in poreklom. Pri vsakem sporočanju informacij je treba opozoriti na pogoje uporabe banke podatkov, kot je določeno v členu 27(7)(c).

Člen 29

Nacionalne banke podatkov izotopskih analiz

Rezultati izotopskih analiz, ki jih vsebujejo banke podatkov držav članic, se pridobijo z analiziranjem vzorcev, vzetih in obdelanih v skladu s členom 27.

ODDELEK III

POSEBNE DOLOČBE O PREGLEDIH

Člen 30

Pregledi za sistem dovoljenj za zasaditev vinske trte

Države članice za namene preverjanja skladnosti s pravili iz poglavja III naslova I dela II Uredbe (EU) št. 1308/2013, poglavja II Delegirane uredbe (EU) 2018/273 in poglavja II te uredbe uporabijo register vinogradov iz člena 145 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

Člen 31

Preverjanje podatkov iz registra vinogradov

1. Države članice dajo na voljo podatke iz registra vinogradov zaradi spremljanja in preverjanja ukrepov, ki se financirajo na podlagi nacionalnega podpornega programa iz oddelka 4 poglavja II naslova I dela II Uredbe (EU) št. 1308/2013, na katerega se nanašajo.

2. Kar zadeva površine, zasajene z vinsko trto, se zaradi vodenja posodobljenega registra vinogradov izvedejo vsaj naslednji pregledi:

(a) upravni pregledi, ki se izvedejo pri vseh vinogradnikih, opredeljenih v registru vinogradov, ki: (i) so aktivirali dovoljenje za zasaditev ali ponovno zasaditev ali v registru vinogradov evidentirali ali spremenili podatke po vlogi ali uradnem obvestilu, predloženem v zvezi s sistemom dovoljenj za zasaditev vinske trte; (ii) predložijo vlogo za ukrepa „prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov“ ali „zelene trgatve“ v okviru nacionalnega podpornega programa iz členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013; (iii) predložijo eno od prijav iz členov 31, 32 in 33 Delegirane uredbe (EU) 2018/273;

(b) letni pregledi na kraju samem pri vsaj 5 % vseh vinogradnikov, opredeljenih v registru vinogradov. Kadar se pri vinogradnikih, izbranih v vzorec, v istem letu opravijo pregledi na kraju samem v okviru ukrepov iz točke (a)(i) in (ii), se za take preglede na kraju samem šteje, da izpolnjujejo letni 5-odstotni prag in jih ni treba ponavljati;

(c) sistematični pregledi na kraju samem se izvedejo na površinah, zasajenih z vinsko trto, ki niso vključene v nobeno dokumentacijo o vinogradniku iz Priloge IV k Delegirani uredbi (EU) 2018/273.

Člen 32

Pregledi v zvezi s prijavami

Kar zadeva prijave iz členov 31 do 34 Delegirane uredbe (EU) 2018/273, države članice izvedejo katere koli preglede in sprejmejo katere koli ukrepe, potrebne za zagotavljanje točnosti navedenih prijav.

POGLAVJE VII

URADNA OBVESTILA

Člen 33

Uradna obvestila o sistemu dovoljenj za zasaditev vinske trte

1. Države članice Komisiji vsako leto do 1. marca pošljejo:

(a) sporočilo o vinorodnih površinah iz člena 145(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 v zvezi z razmerami 31. julija predhodnega vinskega leta. To sporočilo se pošlje na obrazcu iz dela I Priloge IV k tej uredbi;

(b) uradna obvestila iz členov 63(4) in 64(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013. Ta uradna obvestila se pošljejo na obrazcu iz dela II Priloge IV k tej uredbi;

(c) uradno obvestilo o omejitvah, za katere se države članice odločijo v zvezi s ponovnimi zasaditvami na istem gospodarstvu, kot je določeno v členu 8 te uredbe. To uradno obvestilo se pošlje na obrazcu iz preglednica A iz dela V Priloge IV k tej uredbi;

(d) posodobljen nacionalni seznam strokovnih organizacij ali zainteresiranih skupin pridelovalcev iz členov 3 in 8 te uredbe;

(e) sporočilo o skupni velikosti površin, za katere je bilo ugotovljeno, da so zasajene z vinsko trto brez dovoljenja, ter nedovoljenih izkrčenih površin, kot je določeno v členu 71(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013. Tako sporočilo se nanaša na predhodno vinsko leto. Sporočilo se pošlje na obrazcu iz dela III Priloge IV k tej uredbi;

(f) kadar se države članice odločijo uporabiti prednostno merilo iz člena 64(2)(h) Uredbe (EU) št. 1308/2013, pragove, določene za najmanjšo in največjo velikost gospodarstev, kot je določeno v točki H Priloge II k Delegirani uredbi (EU) 2018/273.

2. Države članice do 1. novembra vsako leto Komisijo obvestijo o:

(a) vlogah za izdajo dovoljenj za nove zasaditve, o dovoljenjih, ki so bila dejansko izdana v predhodnem vinskem letu v skladu s členom 7(1) ali (2) te uredbe, ter o dovoljenjih, ki so jih vlagatelji zavrnili, in tistih, ki so bila izdana drugim vlagateljem pred 1. oktobrom v skladu s členom 7(3) te uredbe. Ta uradna obvestila se pošljejo na obrazcu iz dela IV Priloge IV k tej uredbi;

(b) dovoljenjih za ponovne zasaditve, izdanih v predhodnem vinskem letu, kot je določeno v členu 9 te uredbe. Ta uradna obvestila se pošljejo na obrazcu iz preglednice A iz dela V Priloge IV k tej uredbi;

(c) dovoljenjih, izdanih v predhodnem vinskem letu na podlagi pretvorbe veljavnih pravic do zasaditve, kot je določeno v členu 10 te uredbe. Tako uradno obvestilo se pošlje na obrazcu iz dela VI Priloge IV k tej uredbi do 1. novembra leta, ki sledi izteku roka za pretvorbo iz člena 68(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 ali roka, ki ga država članica določi v skladu s členom 10(1) te uredbe.

3. Če država članica ne ravna v skladu s pravili iz odstavka 1 ali 2 ali če so pomembne informacije napačne, lahko Komisija začasno ustavi del mesečnih plačil ali vsa mesečna plačila iz člena 17 Uredbe (EU) št. 1306/2013 za vinski sektor, dokler ni pravilno obveščena.

4. Ta člen ne posega v obveznosti držav članic iz Uredbe (EU) št. 1337/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

Člen 34

Splošna pravila o uradnih obvestilih in razpoložljivosti informacij

Uradna obvestila Komisiji iz Delegirane uredbe (EU) 2018/273 in te uredbe se izvedejo v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2017/1183 in Izvedbeno uredbo (EU) 2017/1185.

Člen 35

Shranjevanje spremnih dokumentov, informacij in registrov

1. Spremni dokumenti in njihove kopije se hranijo vsaj pet let po koncu koledarskega leta, v katerem so bili izpolnjeni.

2. Informacije o sistemu dovoljenj za zasaditev vinske trte, predložene v skladu s členom 33, se hranijo vsaj deset vinskih let, ki sledijo vinskemu letu, v katerem so bile predložene.

3. Register o prejemu in izdaji ter dokumenti v zvezi z vanj vpisanimi postopki se hranijo vsaj pet let po tem, ko se računi, za katere veljajo, zaprejo. Kadar eden ali več računov v registru, ki zadevajo zanemarljive količine vina, še ni zaprtih, se lahko taki računi prenesejo v drug register, če se v prvotni register vnese sklicevanje na tak prenos. V takem primeru se petletno obdobje začne z datumom prenosa.

4. Podatki v registru vinogradov iz člena 7 Delegirane uredbe (EU) 2018/273 se hranijo toliko časa, kolikor je potrebno za spremljanje in preverjanje zadevnih ukrepov ali sistema, na katerega se nanašajo, oziroma v primeru podatkov, povezanih z ukrepi, v vsakem primeru vsaj pet vinskih let, v primeru podatkov, povezanih s sistemom dovoljenj za zasaditev vinske trte, pa vsaj deset vinskih let po letu, na katero se nanašajo.

POGLAVJE VIII

KONČNE DOLOČBE

Člen 36

Razveljavitev

Izvedbena uredba (EU) 2015/561 se razveljavi.

Člen 37

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 11. decembra 2017 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

(2) UL L 347, 20.12.2013, str. 549.

(3) Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

(4) Uredba Komisije (ES) št. 555/2008 z dne 27. junija 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 o skupni ureditvi trga za vino glede podpornih programov, trgovine s tretjimi državami in obsega vinogradniških površin ter o izvajanju nadzora v vinskem sektorju (UL L 170, 30.6.2008, str. 1).

(5) Uredba Komisije (ES) št. 436/2009 z dne 26. maja 2009 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 glede registra vinogradov, obveznih prijav ter zbiranja informacij za spremljanje trga, dokumentov, ki spremljajo prevoz proizvodov, in evidenc, ki se vodijo v vinskem sektorju (UL L 128, 27.5.2009, str. 15).

(6) Uredba Komisije (ES) št. 606/2009 z dne 10. julija 2009 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 glede kategorij proizvodov vinske trte, enoloških postopkov in z njimi povezanih omejitev (UL L 193, 24.7.2009, str. 1).

(7) Uredba Komisije (ES) št. 607/2009 z dne 14. julija 2009 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 v zvezi z zaščitenimi označbami porekla in geografskimi označbami, tradicionalnimi izrazi, označevanjem in predstavitvijo nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja (UL L 193, 24.7.2009, str. 60).

(8) Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/273 z dne 11. decembra 2017 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte, registra vinogradov, spremnih dokumentov in certificiranja, registra o prejemu in izdaji, obveznega prijavljanja, uradnega obveščanja in objavljanja sporočenih informacij ter o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede ustreznih preverjanj in kazni, spremembi uredb Komisije (ES) št. 555/2008, (ES) št. 606/2009 in (ES) št. 607/2009 ter razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 436/2009 in Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/560 (glej stran … tega Uradnega lista).

(9) Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/560 z dne 15. decembra 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte (UL L 93, 9.4.2015, str. 1).

(10) Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1183 z dne 20. aprila 2017 o dopolnitvi uredb (EU) št. 1307/2013 in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede pošiljanja informacij in dokumentov Komisiji (UL L 171, 4.7.2017, str. 100).

(11) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1185 z dne 20. aprila 2017 o določitvi pravil za uporabo uredb (EU) št. 1307/2013 in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pošiljanjem informacij in dokumentov Komisiji ter o spremembi in razveljavitvi več uredb Komisije (UL L 171, 4.7.2017, str. 113).

(12) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/561 z dne 7. aprila 2015 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sistema dovoljenj za zasaditev vinske trte (UL L 93, 9.4.2015, str. 12).

(13) Uredba (EU) št. 1337/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o evropski statistiki trajnih nasadov in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 357/79 in Direktive 2001/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 347, 30.12.2011, str. 7).

PRILOGA I IZBIRNI POSTOPEK IZ ČLENA 7(2) A. DODELITEV V SKLADU Z NAČELOM SORAZMERNOSTI Skupno število hektarjev, ki so na voljo za nove zasaditve in za katere so se države članice odločile, da jih dodelijo v skladu z načelom sorazmernosti vsem vlagateljem na nacionalni ravni, kot je določeno v členu 4(2)(b)(i), se razdeli med posamezne upravičene vloge v skladu z naslednjo formulo in ob upoštevanju morebitnih omejitev iz člena 3(1): A1 = Ar × (%Pr × Tar / Tap) A1 = dovoljenje, izdano posameznemu vlagatelju v skladu z načelom sorazmernosti (v hektarjih) Ar = površina, za katero je pridelovalec zaprosil v svoji vlogi (v hektarjih) %Pr = delež skupne razpoložljive površine, ki se dodeli v skladu z načelom sorazmernosti Tar = skupna površina, ki se da na voljo v dovoljenjih (v hektarjih) Tap = skupna površina iz vseh vlog pridelovalcev (v hektarjih) B. DODELITEV V SKLADU S PREDNOSTNIMI MERILI Del skupnega števila hektarjev, ki so na voljo za nove zasaditve in za katere so se države članice odločile, da jih dodelijo na nacionalni ravni v skladu z izbranimi prednostnimi merili, kot je določeno v členu 4(2)(b)(ii), se razdeli med posamezne upravičene vloge na naslednji način: (a) Države članice izberejo prednostna merila na nacionalni ravni in lahko vsem merilom določijo enako pomembnost ali pa jih različno utežijo. Države članice lahko tako utežitev uporabljajo enotno na nacionalni ravni ali pa utežitev meril spreminjajo glede na območje na ozemlju države članice. Kadar države članice vsem merilom, izbranim na nacionalni ravni, določijo enako pomembnost, je vrednost vsakega merila ena (1). Kadar države članice merilom, izbranim na nacionalni ravni, določijo različno utež, ima vsako od njih vrednost med nič (0) in ena (1), pri čemer mora biti vsota vseh posameznih vrednosti vedno ena (1). Kadar se utežitev teh meril razlikuje glede na območje na ozemlju države članice, ima vsako od navedenih meril za vsako od območij vrednost med nič (0) in ena (1). V tem primeru mora biti vsota vseh posameznih uteži izbranih meril za vsako od navedenih območij vedno ena (1). (b) Države članice ocenijo vsako posamezno upravičeno vlogo na podlagi skladnosti z izbranimi prednostnimi merili. Za oceno ravni take skladnosti z vsakim prednostnim merilom države članice vzpostavijo enotno lestvico na nacionalni ravni, na podlagi katere se vsaki vlogi dodeli ustrezno število točk v zvezi z vsakim od navedenih meril. (c) Enotna lestvica vnaprej določa število točk, ki se dodelijo glede na raven skladnosti z vsakim od meril, in tudi število točk, ki se dodelijo v zvezi z vsakim elementom vsakega posameznega merila. (d) Države članice razvrstijo posamezne vloge na nacionalni ravni na podlagi skupnega števila točk, dodeljenih vsaki posamezni vlogi glede na skladnost ali raven skladnosti iz točke (b), ter, kadar je to ustrezno, pomembnost meril iz točke (a). Za ta namen uporabijo naslednjo formulo: Pt = W1 × Pt1 + W2 × Pt2 + … + Wn × Ptn Pt = skupno število točk, dodeljenih posamezni vlogi W1, W2…, Wn = utež meril 1, 2, …, n Pt1, Pt2…, Ptn = raven skladnosti vloge z merili 1, 2, … n Na območjih, kjer je utež vseh prednostnih meril nič, se vsem upravičenim vlogam za raven skladnosti dodeli najvišja vrednost na lestvici. (e) Države članice izdajo dovoljenja posameznim vlagateljem po vrstnem redu, določenem v razvrstitvi iz točke (d), dokler se ne izčrpa število hektarjev, ki se dodelijo v skladu s prednostnimi merili. Vlagatelju se z dovoljenjem dodeli celotno število hektarjev, za katerega je zaprosil, preden se izda dovoljenje naslednjemu vlagatelju glede na razvrstitev. Če se število hektarjev, ki so na voljo, izčrpa na točki razvrstitve, kjer ima več vlog enako število točk, se preostali hektarji dodelijo tem vlogam v skladu z načelom sorazmernosti. (f) Če se pri izdaji dovoljenj v skladu s točko A ter točkami (a), (b), (c), (d) in (e) te točke B doseže mejna vrednost za določeno regijo ali območje, ki je upravičeno do ZOP ali ZGO, ali območje brez geografske označbe, se ne ugodi več nobeni vlogi iz navedene regije ali območja.

PRILOGA II VZORCI IZ ČLENA 26 DEL I Metoda in postopek vzorčenja 1. Pristojni organ pri jemanju vzorcev vina, grozdnega mošta ali drugega tekočega vinskega proizvoda v okviru podpore med nadzornimi organi zagotovi, da so: (a) vzorci pri proizvodih, ki se skladiščijo v posodah z največ 60 litri v eni seriji, reprezentativni za celotno serijo; (b) vzorci pri proizvodih v posodah z nominalno prostornino več kot 60 litrov, reprezentativni za vsebino posode, iz katere so vzeti. 2. Vzorci se vzamejo s pretočitvijo zadevnega proizvoda v vsaj pet čistih posod z nominalno prostornino vsaj 75 cl. Pri proizvodih iz točke 1(a) se lahko vzorčenje opravi tudi z odvzemom vsaj petih posod z nominalno prostornino vsaj 75 cl iz serije, ki se pregleda. Če se analizirajo vzorci vinskega destilata z nuklearno magnetno resonanco devterija, se vzorci dajo v posode z nominalno prostornino 25 cl ali celo 5 cl, če se pošljejo iz enega uradnega laboratorija v drugega. Vzorci se vzamejo, zaprejo, če je ustrezno, in zapečatijo v prisotnosti predstavnika podjetja, v katerem se vzame vzorec, ali predstavnika prevoznika, če se vzorec vzame med prevozom. Če predstavnik ni prisoten, se to navede v poročilu iz točke 4. Vsak vzorec se opremi z zapiralom za enkratno uporabo iz inertnega materiala. 3. Vsak vzorec se opremi z etiketo, ki je v skladu s točko A dela II. Če je posoda premajhna, da bi se lahko nanjo namestila predpisana etiketa, se posoda označi z neizbrisno številko, zahtevani podatki pa se navedejo na ločenem listu. Predstavnik podjetja, v katerem se vzame vzorec, ali predstavnik prevoznika je zaprošen, da podpiše etiketo oziroma list. 4. Uradnik pristojnega organa, pooblaščenega za vzorčenje, sestavi pisno poročilo, v katero zapiše pripombe, za katere meni, da so pomembne za oceno vzorcev. V poročilo po potrebi zapiše vse izjave predstavnika prevoznika ali predstavnika podjetja, v katerem je bil vzet vzorec, in tega predstavnika prosi, naj se podpiše. Navede količino proizvoda, od katere je bil vzet vzorec. Če se zgoraj navedeni podpisi in podpisi iz tretjega pododstavka točke 3 zavrnejo, se to navede v poročilu. 5. Pri vsakem jemanju vzorcev ostane en vzorec kot kontrolni vzorec v podjetju, kjer je bil vzorec vzet, drugi vzorec pa pri pristojnem organu, katerega uradnik je vzel vzorec. Trije vzorci se pošljejo uradnemu laboratoriju, ki bo opravil analizni ali organoleptični pregled. Tam se eden od vzorcev analizira. Drugi vzorec se hrani kot kontrolni vzorec. Kontrolni vzorci se hranijo vsaj tri leta po vzorčenju. 6. Pošiljke vzorcev se na zunanji embalaži opremijo z rdečo etiketo po vzorcu iz točke B Dela II. Velikost etikete je 50 mm × 25 mm. Pri pošiljanju vzorcev odtisne pristojni organ države članice, iz katere se pošljejo vzorci, svoj žig delno na zunanjo embalažo paketa in delno na rdečo etiketo. DEL II A. Etiketa, na kateri je opisan vzorec v skladu s točko 3 dela I 1. Zahtevane informacije: (a) ime, naslov, vključno z državo članico, telefon, telefaks in e-naslov pristojnega organa, ki je odredil vzorčenje; (b) serijska številka vzorca; (c) datum odvzema vzorca; (d) ime uradnika pristojnega organa, pooblaščenega za odvzem vzorca; (e) ime, naslov, telefon, telefaks, e-naslov podjetja, v katerem je bil vzet vzorec; (f) označitev posode, iz katere je bil vzet vzorec (npr. številka posode, številka serije steklenic itd.); (g) opis proizvoda, skupaj s proizvodnim območjem, letom trgatve, deležem dejanskega ali potencialnega alkohola in po možnosti sorto vinske trte; (h) besede: „Zadržani kontrolni vzorec se lahko pregleda samo v laboratoriju, pooblaščenem za opravljanje kontrolnih analiz. Poškodovanje žiga je kaznivo.“ 2. Opombe: 3. Najmanjša velikost: 100 mm × 100 mm. B. Vzorec rdeče etikete iz točke 6 dela I EVROPSKA UNIJA Proizvodi za analizno in organoleptično preskušanje iz Izvedbene uredbe (EU) 2018/274

PRILOGA III VZORCI IZ ČLENA 27 DEL I Navodila za jemanje vzorcev svežega grozdja in njihovo predelavo v vino za analizo z izotopskimi postopki iz člena 27 A. Vzorčenje grozdja 1. Vsak vzorec zajema vsaj 10 kg zrelega grozdja iste sorte. Jemlje se v obstoječem stanju. Vzorci se vzamejo med trgatvijo na zadevni parceli. Pobrano grozdje mora biti reprezentativno za celotno parcelo. Vzorci svežega grozdja ali v obliki grozdnega mošta se lahko do nadaljnje uporabe hranijo v zamrznjenem stanju. Le v primeru, ko je predvideno merjenje kisika-18 v vodi mošta, se lahko ločeno odvzame delež za preskušanje mošta, ki se shrani po stiskanju celotnega vzorca grozdja. 2. Ko se vzamejo vzorci, se sestavi opisni list. Ta list sestavlja prvi del, ki se nanaša na jemanje vzorcev grozdja, in drugi del, ki se nanaša na vinifikacijo. Hrani se skupaj z vzorcem, ki ga spremlja pri vseh prevozih. Posodablja se z vpisom vseh obdelav vzorca. Opisni list v zvezi z jemanjem vzorcev se sestavi v skladu s točko A vprašalnika iz dela III. B. Vinifikacija 1. Vinifikacijo opravi pristojni organ ali oddelek, ki ga ta organ pooblasti, po možnosti v razmerah, primerljivih z običajnimi razmerami na območju pridelave, za katero je vzorec reprezentativen. Vinifikacija se konča s celotno pretvorbo sladkorja v alkohol, tj. z manj kot 2 g/l ostanka sladkorja. Vendar so v nekaterih primerih, na primer za zagotovitev boljše reprezentativnosti, dovoljene večje količine ostanka sladkorja. Kakor hitro se vino očisti in stabilizira z SO2, se napolni v 75-centilitrske steklenice in se označi z etiketami. 2. Opisni list za vinifikacijo se sestavi v skladu s točko B vprašalnika iz dela III. DEL II Število vzorcev, ki jih države članice vsako leto vzamejo za banko podatkov za rezultate analiz, kot je določeno v členu 27(3) — 30 vzorcev v Bolgariji, — 20 vzorcev na Češkem, — 200 vzorcev v Nemčiji, — 50 vzorcev v Grčiji, — 200 vzorcev v Španiji, — 400 vzorcev v Franciji, — 30 vzorcev na Hrvaškem, — 400 vzorcev v Italiji, — 10 vzorcev na Cipru, — 4 vzorci v Luksemburgu, — 50 vzorcev na Madžarskem, — 4 vzorci na Malti, — 50 vzorcev v Avstriji, — 50 vzorcev na Portugalskem, — 70 vzorcev v Romuniji, — 20 vzorcev v Sloveniji, — 15 vzorcev na Slovaškem, — 4 vzorci v Združenem kraljestvu. DEL III Vprašalnik o jemanju in vinifikaciji vzorcev grozdja, namenjenega za analizo z izotopskimi postopki, kot je določeno v členu 27(5) Uporabijo se analitične metode in podajanje rezultatov (enot), ki jih priporoča in objavi Mednarodna organizacija za trto in vino. A. 1. Splošne informacije 1.1 Številka vzorca: 1.2 Ime in funkcija uradnika ali pooblaščene osebe, ki je vzela vzorec: 1.3 Ime in naslov pristojnega organa, odgovornega za odvzem vzorca: 1.4 Ime in naslov pristojnega organa, odgovornega za vinifikacijo in pošiljanje vzorca, če to ni organ iz točke 1.3: 2. Splošni opis vzorcev 2.1 Poreklo (država, regija): 2.2 Leto trgatve: 2.3 Sorta vinske trte: 2.4 Barva grozdja: 3. Opis vinograda: 3.1 Ime in naslov osebe, ki obdeluje parcelo: 3.2 Lokacija parcele: — vinorodni okraj: — predel: — katastrska številka: — zemljepisna širina in dolžina: 3.3 Tip tal (npr. apnenčasta, ilovnata, apnenčasto-ilovnata, peščena): 3.4 Lega (npr. pobočje, ravnina, izpostavljenost soncu): 3.5 Število vinskih trt na hektar: 3.6 Približna starost vinograda (manj kot 10 let, od 10 do 25 let, več kot 25 let): 3.7 Nadmorska višina: 3.8 Gojitvena oblika in rez: 3.9 Vrsta vina, v katero se grozdje po navadi predela (glej kategorije proizvodov vinske trte iz dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013): 4. Lastnosti kulture in mošta: 4.1 Ocenjeni donos na hektar za parcelo, na kateri je bila trgatev: (kg/ha): 4.2 Zdravstveno stanje grozdja (npr. zdravo, gnilo), pri čemer se natančno opredeli, ali je bilo grozdje ob odvzemu vzorca suho ali mokro: 4.3 Datum odvzema vzorca: 5. Vremenske razmere pred trgatvijo 5.1 Padavine v desetih dneh pred trgatvijo: da/ne 5.2 Če je odgovor „da“, dodatne informacije, če so na voljo: 6. Namakani vinogradi: Če se kultura namaka, datum zadnjega namakanja: (Žig pristojnega organa, odgovornega za odvzem vzorca, ter ime, položaj in podpis uradnika, ki vzame vzorec): B. 1. Mikrovinifikacija: 1.1 Teža vzorca grozdja v kg: 1.2 Postopek stiskanja: 1.3 Količina pridobljenega mošta: 1.4 Lastnosti mošta: — koncentracija sladkorja, izražena v g/l, določena z refraktometrijo: — skupna vsebnost kisline, izražene v g/l vinske kisline (neobvezno): 1.5 Postopek obdelave mošta (npr. usedanje, centrifugiranje): 1.6 Dodajanje kvasovk (vrsta uporabljenih kvasovk). Navedite, ali je bilo vrenje spontano ali ne: 1.7 Temperatura med vrenjem: 1.8 Metoda za določitev konca vrenja: 1.9 Postopek nege vina (npr. pretakanje): 1.10 Dodatek žveplovega dioksida v mg/l: 1.11 Analiza pridobljenega vina: — delež dejanskega alkohola v vol. %: — skupni suhi ekstrakt: — reducirajoči sladkorji, izraženi v g/l invertnega sladkorja: 2. Kronološka preglednica vinifikacije vzorca: Datum: — odvzema vzorca (isti kot datum trgatve, točka 4.3 dela I): — stiskanja: — začetka vrenja: — konca vrenja: — stekleničenja: Datum sklenitve dela II: (Žig pristojnega organa, ki je opravil vinifikacijo, in podpis pristojnega uradnika tega organa) DEL IV Predloga analiznega poročila o vzorcih vina in proizvodov vinske trte, analiziranih z metodo, ki jo je priporočil in objavila Mednarodna organizacija za trto in vino iz člena 27(5) A. SPLOŠNE INFORMACIJE 1. Država: 2. Številka vzorca: 3. Leto: 4. Sorta vinske trte: 5. Vrsta vina: 6. Regija/okoliš: 7. Ime, naslov, telefon, telefaks in e-naslov laboratorija, odgovornega za rezultate: 8. Vzorec za kontrolno analizo, ki ga vzame evropski referenčni center za nadzor v vinskem sektorju: da/ne B. METODE IN REZULTATI 1. Vino (prenesti iz dela III Priloge III): 1.1 Volumenski delež alkohola: vol. % 1.2 Skupni suhi ekstrakt: g/l 1.3 Reducirajoči sladkorji: g/l 1.4 Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina: g/l 1.5 Skupna vsebnost žveplovega dioksida: mg/l 2. Destilacija vina za metodo SNIF-NMR: 2.1 Opis destilacijskega aparata: 2.2 Količina destiliranega vina/teža pridobljenega destilata: 3. Analiza destilata 3.1 Delež alkohola v destilatu: % (m/m): 4. Rezultat izotopskih razmerij med devterijem in vodikom v etanolu, merjenih z metodo NMR: 4.1 (D/H)I = ppm 4.2 (D/H)II = ppm 4.3 „R“= 5. Parametri NMR Izmerjena frekvenca: 6. Rezultat izotopskega razmerja 18O/16O v vinu δ 18O [‰] = ‰ V. SMOW – SLAP 7. Rezultat izotopskega razmerja 18O/16O v moštu (če je ustrezno) δ 18O [‰] = ‰ V. SMOW – SLAP 8. Rezultat izotopskega razmerja 13C/12C v etanolu vina δ 13C [‰] = ‰ V-PDB.