1.

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim: „5. Za ponovno vzpostavitev trdnega finančnega sektorja Ciper nadaljuje z izvajanjem prestrukturiranja bančnega sektorja in sektorja zadružnih kreditnih institucij; nadaljuje s krepitvijo nadzora in urejanja; izvede reformo okvira prestrukturiranja dolga ter postopno odpravi omejitve v zvezi s kapitalom v skladu s časovnim načrtom, pri čemer hkrati zagotavlja finančno stabilnost. V okviru programa so določeni naslednji ukrepi in rezultati: (a) zagotavljanje natančnega spremljanja likvidnosti bančnega sektorja. Začasne omejitve prostega pretoka kapitala (med drugim omejitve dvigov gotovine, plačevanja in prenosa sredstev) se natančno spremljajo. Cilj je doseči, da se nadzor izvaja le tako dolgo, kot je to nujno za ublažitev resnih tveganj za stabilnost finančnega sistema. Še naprej se izvaja časovni načrt za postopno omilitev omejevalnih ukrepov, pri čemer se upošteva tudi likvidnost kreditnih institucij. Oblikuje se dobro ciljno usmerjena strategija obveščanja, katere cilj je redno sporočanje informacij o navedenem časovnem načrtu in napredku, doseženem pri izvajanju strategije za bančni sektor. V načrtih glede financiranja in kapitala domačih bank, ki so odvisne od financiranja centralne banke ali prejemanja državne pomoči, se stvarno upoštevata pričakovano zmanjšanje finančnega vzvoda v bančnem sektorju in postopna omilitev omejevalnih ukrepov, njihov cilj pa je zmanjšati odvisnost od najemanja posojil pri centralni banki ter hkrati preprečiti hitro prodajo premoženja in kreditni krč; (b) prilagoditev minimalnih kapitalskih zahtev ob upoštevanju parametrov ocene bilance stanja in testa izjemnih situacij za celotno Unijo; (c) zagotavljanje, da so pred dodelitvijo kakršne koli državne pomoči vsi načrti prestrukturiranja uradno odobreni v skladu s pravili o državni pomoči. Kadar drugi ukrepi ne zadoščajo, lahko banke, ki jim primanjkuje kapitala, v skladu s postopki državne pomoči prosijo za pomoč države za dokapitalizacijo. Banke z načrti prestrukturiranja poročajo o napredku pri izvajanju zadevnih načrtov; (d) zagotovitev vzpostavitve in delovanja evidence posojil, spremembe sedanjega regulativnega okvira o oslabitvi in zagotavljanju sredstev ter obravnavi premoženja, uporabljenega za zavarovanje, če je to potrebno, in zagotovitev pravočasnega izvajanja pravil Unije o kapitalskih zahtevah in slabih posojilih; (e) omilitev omejitev glede zasega premoženja, uporabljenega za zavarovanje. To spremlja pripravo zakonodaje na podlagi celovitega okvira reform, ki določa ustrezne postopke v primeru insolventnosti pravnih in fizičnih oseb ter zagotavlja nemoteno in učinkovito delovanje revidiranih okvirov glede uresničitve hipoteke in insolventnosti. Poleg tega se po reformi novi pravni okvir za prestrukturiranje dolga zasebnega sektorja pregleda in se po potrebi določijo dodatni ukrepi; (f) izvajanje strategije za prihodnjo strukturo, delovanje in sposobnost preživetja sektorja zadružnih kreditnih institucij, kot jo je oblikovala Centralna banka Cipra po posvetovanju s Komisijo, ECB in MDS; (g) okrepljeno spremljanje zadolženosti podjetij in gospodinjstev ter vzpostavitev okvira za ciljno usmerjeno prestrukturiranje dolga zasebnega sektorja, da se olajša pridobivanje novih posojil ter zmanjšajo kreditne omejitve. Politike in prakse bank na področju upravljanja zaostalih plačil se pregledajo, pri čemer se po potrebi spremenita direktiva o upravljanju zaostalih plačil in kodeks ravnanja. Upravni ukrepi, ki posegajo v obrestne mere bančnih posojil, se ne uvedejo; (h) nadaljnja krepitev okvira za boj proti pranju denarja in izvajanje akcijskega načrta za zagotavljanje uporabe izboljšanih praks v zvezi s skrbnim preverjanjem strank in preglednostjo subjektov v skladu z najboljšimi praksami; (i) vključitev testiranja izjemnih situacij v reden nadzor nad bankami zunaj njihove lokacije; (j) uvedba zahtev po obveznem razkritju za zagotovitev, da bodo banke redno poročale organom in trgom o njihovem napredku pri prestrukturiranju svojega poslovanja; (k) zagotovitev izvajanja ukrepov prestrukturiranja, ki bodo okrepili sposobnost preživetja sektorja zadružnih kreditnih institucij, na podlagi vzpostavitve pravnega okvira za novo strukturo upravljanja z deležem države v zadevnem sektorju, ter (l) zagotovitev revizije direktive o upravljanju, v kateri bo med drugim določena interakcija med oddelki bank za notranjo revizijo in nadzorniki bank.“;