SL Uradni list Evropske unije C 290/1

PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 24. junija 2016

o spremembi Priporočila ESRB/2015/2 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti

(ESRB/2016/4)

(2016/C 290/01)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3 in členov 16 do 18 Uredbe,

ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (2) ter zlasti člena 134(4) Direktive,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) ter zlasti člena 15(3)(e) in členov 18 do 20 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Za zagotavljanje učinkovitosti in doslednosti makrobonitetne politike morajo oblikovalci politike ustrezno upoštevati čezmejne učinke ukrepov makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo posamezne države članice, in po potrebi sprejeti primerne vzajemne ukrepe makrobonitetne politike za njihovo obravnavo.

(2) Okvir za prostovoljno vzajemnost ukrepov makrobonitetne politike, določen v Priporočilu ESRB/2015/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja (4), bi moral zagotoviti, da se za vse ukrepe makrobonitetne politike, ki temeljijo na izpostavljenosti in se aktivirajo v eni državi članici, zagotovi vzajemnost v drugih državah članicah.

(3) Kot odziv na zahtevo centralne banke Eesti Pank v skladu s členom 134(4) Direktive 2013/36/EU za vzajemnost stopnje blažilnika sistemskih tveganj v višini 1 %, ki se uporablja za domače izpostavljenosti vseh kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v Estoniji, je splošni odbor Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) odločil, da estonski ukrep uvrsti na seznam ukrepov makrobonitetne politike, za katere se priporoča zagotovitev vzajemnosti v skladu s Priporočilom ESRB/2015/2.

(4) Zato je treba Priporočilo ESRB/2015/2 ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

ODDELEK 1

SPREMEMBI

Priporočilo ESRB/2015/2 se spremeni:

1. v oddelku 1 se podpriporočilo C(1) nadomesti z naslednjim: „1. Ustreznim organom se priporoča, da zagotovijo vzajemnost ukrepov makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo drugi ustrezni organi in jih ESRB priporoča za vzajemnost. Priporoča se zagotovitev vzajemnosti naslednjih ukrepov, kakor so podrobneje opisani v Prilogi: Belgija: — pribitek k uteži tveganja v višini pet odstotnih točk, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013 za izpostavljenosti kreditnih institucij, ki uporabljajo pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen, iz naslova belgijskih hipotekarnih kreditov; Estonija: — stopnja blažilnika sistemskih tveganj v višini enega odstotka, ki se uporablja v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU za domače izpostavljenosti vseh kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v Estoniji.“;

2. v Prilogi se doda naslednje: „Estonija Stopnja blažilnika sistemskih tveganj v višini enega odstotka, ki se uporablja v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU za domače izpostavljenost vseh kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v Estoniji I. Opis ukrepa 1. Estonski ukrep pomeni stopnjo blažilnika sistemskih tveganj v višini enega odstotka, ki se uporablja v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU za domače izpostavljenosti vseh kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v Estoniji. II. Vzajemnost 2. V primerih, ko so države članice izvedle člen 134 Direktive 2013/36/EU v nacionalni zakonodaji, se ustreznim organom priporoča, da zagotovijo vzajemnost estonskega ukrepa v zvezi z izpostavljenostmi, ki se nahajajo v Estoniji in so izpostavljenosti institucij, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, v skladu s členom 134(1) Direktive 2013/36/EU. Za namene tega odstavka se uporablja rok, določen v podpriporočilu C(3). 3. V primerih, ko države članice niso izvedle člena 134 Direktive 2013/36/EU v nacionalni zakonodaji, se ustreznim organom priporoča, da zagotovijo vzajemnost estonskega ukrepa v zvezi z izpostavljenostmi, ki se nahajajo v Estoniji in so izpostavljenosti institucij, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, v skladu s podpriporočilom C(2). Ustreznim organom se priporoča, da enakovreden ukrep sprejmejo v šestih mesecih.“

V Frankfurtu na Majni, 24. junija 2016 Predsednik ESRB Mario DRAGHI

(1) UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

(2) UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

(3) UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

(4) Priporočilo ESRB/2015/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 15. decembra 2015 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti (UL C 97, 12.3.2016, str. 9).