SKLEP SVETA (SZVP) 2017/824

z dne 15. maja 2017

o kadrovskih predpisih Satelitskega centra Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/401/SZVP z dne 26. junija 2014 o Satelitskem centru Evropske unije (1) in zlasti člena 8(5) Sklepa,

ob upoštevanju predloga direktorja Satelitskega centra Evropske unije,

ob upoštevanju besedila, ki ga je pripravil upravni odbor Satelitskega centra Evropske unije,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Kadrovski predpisi Satelitskega centra Evropske unije, ki jih je Svet sprejel 14. septembra 2009, se nadomestijo s kadrovskimi predpisi, priloženimi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati 1. junija 2017. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 188, 27.6.2014, str. 73.

(2) UL L 276, 21.10.2009, str. 1.

PRILOGA

Kazalo

NASLOV I SPLOŠNE DOLOČBE 9

NASLOV II STATUS USLUŽBENCEV 11

Poglavje I Splošne določbe 11

Poglavje II Zaposlitev in trajanje zaposlitve 12

Poglavje III Plače in dodatki 15

Poglavje IV Potni stroški 20

Poglavje V Notranja organizacija 21

Poglavje VI Poročanje in napredovanje 24

Poglavje VII Disciplinski ukrepi 25

Poglavje VIII Pritožbe in pritožbena komisija 25

Poglavje IX Pokojninsko zavarovanje 26

Poglavje X Napotitev SATCENOVIH uslužbencev 26

NASLOV III DOLOČBE ZA LOKALNE USLUŽBENCE 27

NASLOV IV ZASTOPANJE USLUŽBENCEV 28

PRILOGA I 29

PRILOGA II 30

PRILOGA III 31

PRILOGA IV 32

PRILOGA V 33

PRILOGA VI 34

Oddelek I Potni stroški uslužbencev in njihovih družin med krajem stalnega prebivališča in krajem zaposlitve 34

Oddelek II Stroški selitve 34

PRILOGA VII 36

Oddelek I Prevozna sredstva 36

Oddelek II Dnevnica za uslužbence na službeni poti 37

PRILOGA VIII 39

PRILOGA IX 41

Oddelek 1 Splošne določbe 41

Oddelek 2 Disciplinska komisija 42

Oddelek 3 Disciplinski ukrepi 42

Oddelek 4 Disciplinski postopek, v katerem ne sodeluje disciplinska komisija 43

Oddelek 5 Disciplinski postopek pred disciplinsko komisijo 43

Oddelek 6 Začasna odstranitev z delovnega mesta 45

Oddelek 7 Vzporedni kazenski pregon 45

Oddelek 8 Končne določbe 45

PRILOGA X 47

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Splošni pogoji

1. Ti kadrovski predpisi se uporabljajo za uslužbence, ki s Satelitskim centrom Evropske unije sklenejo pogodbo o zaposlitvi (v nadaljnjem besedilu: uslužbenci in Satcen), razen v primerih, ko je upravni odbor glede direktorja in namestnika direktorja sprejel drugačne odločitve.

2. Izraz „uslužbenec“ označuje naslednje fizične osebe:

(a) uslužbence, ki imajo pogodbo s Satcenom in zasedajo s proračunom določena sistemizirana delovna mesta iz tabele uslužbencev, ki se vsako leto priloži Satcenovemu proračunu;

(b) lokalne uslužbence, ki imajo s Satcenom sklenjeno pogodbo po lokalni nacionalni zakonodaji.

3. V teh kadrovskih predpisih se vsaka navedba osebe v moškem spolu šteje tudi kot navedba osebe v ženskem spolu, in obratno, razen če je iz besedila jasno razvidno nasprotno.

4. V tabeli uslužbencev, priloženi Satcenovemu proračunu, je navedeno število delovnih mest za vsako kategorijo in razred.

V tabeli uslužbencev se razlikuje med stalnimi in začasnimi delovnimi mesti.

Stalna delovna mesta so delovna mesta, povezana s stalnimi dejavnostmi Satcena. Začasna delovna mesta so delovna mesta, povezana s časovno omejenimi projekti ali dejavnostmi.

5. Direktor Satcena je pooblaščen za tehnične spremembe kadrovskih predpisov s privolitvijo upravnega odbora, pri čemer pa ne sme spreminjati njihovih temeljnih načel.

6. Podrobne določbe za izvajanje teh kadrovskih predpisov se po potrebi določijo v izvedbenih pravilih, ki jih sprejme direktor po posvetovanju z odborom uslužbencev.

Člen 2

Določbe, ki se uporabljajo za vse uslužbence

Uslužbenci so podrejeni direktorju in so mu odgovorni za opravljanje svojih nalog, za katere se zavežejo, da jih bodo opravljali z največjo možno natančnostjo in vestnostjo.

Zaposleni so pri opravljanju svojih nalog odgovorni direktorju prek svojih nadrejenih. Odgovornost njegovih podrejenih ga ne odvezuje lastne odgovornosti, razen če je bil kateri od podrejenih namerno nepokoren.

Če uslužbenec pri opravljanju svojih dolžnosti meni, da je navodilo, ki ga je prejel, neustrezno ali da bi, če bi ga izvršil, verjetno povzročilo resne težave, mora o tem – po potrebi pisno – obvestiti osebo, ki mu je neposredno nadrejena. Če neposredno nadrejena oseba navodilo pisno potrdi, ga uslužbenec mora izvršiti, vendar lahko hkrati zahteva, da se zadeva posreduje v presojo višji nadrejeni osebi. V nobenem primeru ni treba izpolniti navodila, ki bi vključevalo dejanje ali opustitev, ki spada na področje določb kazenskega prava.

Ob sklenitvi razmerja s Satcenom vsak uslužbenec podpiše naslednjo izjavo:

„Svečano izjavljam, da bom funkcije, ki so mi zaupane kot uslužbencu Satelitskega centra Evropske unije (Satcena), opravljal z vso lojalnostjo, diskretnostjo in vestnostjo ter izključno v interesu centra. Nadalje se obvezujem, da bom pri izvajanju svojih nalog iskal ali sprejemal navodila samo od Satcena in od nobene druge vlade ali organa.“

Uslužbenci ravnajo na način, ki je združljiv z njihovim statusom Satcenovih predstavnikov. Pri tem se vzdržijo vsakršnih dejanj ali dejavnosti, ki bi lahko na kakršen koli način škodile ugledu njihovega položaja ali dobremu imenu Satcena.

Poleg tega morajo pri opravljanju svojih nalog biti objektivni in nepristranski ter se izogibati vsakršnemu navzkrižju interesov in dajanju vtisa, da bi lahko šlo za takšno navzkrižje interesov.

Vse zadeve, povezane z dejavnostmi Satcena, morajo obravnavati popolnoma diskretno. Če to ne spada v okvir opravljanja njihovih dolžnosti, brez pooblastila direktorja ne smejo razkriti nobenih neobjavljenih informacij, pridobljenih med opravljanjem uradnih dejavnosti. Ta obveznost velja tudi po tem, ko zapustijo Satcen.

Uslužbenec je dolžan v celoti ali delno poravnati škodo, ki jo Satcenu povzroči z namerno kršitvijo delovne obveznosti ali hudo malomarnostjo pri opravljanju svojih nalog ali v zvezi z njimi, ne glede na disciplinski postopek.

Ob nastopu službe se uslužbenci seznanijo z varnostnimi predpisi EU, ki jih uporablja Satcen, kakor so določeni v Sklepu Sveta 2013/488/EU (1). Podpišejo izjavo, s katero v primeru nespoštovanja teh predpisov potrjujejo svojo disciplinsko in finančno odgovornost.

(a) Od vseh uslužbencev se lahko zahteva, da opravijo varnostno preverjanje, na podlagi katerega dobijo dostop do tajnih podatkov med izvajanjem svojih nalog. Prošnjo za tako preverjanje na pristojne organe naslovi Satcen. Med čakanjem na uradno potrdilo lahko direktor podeli dovoljenje za začasen dostop do tajnih podatkov v skladu z veljavnimi varnostnimi predpisi EU.

(b) V skladu s temi kadrovskimi predpisi in veljavnimi varnostnimi predpisi EU o zahtevanem varnostnem preverjanju, nobeno imenovanje ne bo potrjeno, dokler pristojni nacionalni varnostni organ ne izda dovoljenja za dostop do tajnih podatkov.

(c) Uslužbenci o sumu izgube ali razkritja tajnih podatkov nemudoma obvestijo varnostnega uradnika.

Satcen zagotovi pomoč uslužbencem, ki so zaradi trenutnih zadolžitev ali nalog, ki jih opravljajo zanj, in brez svoje krivde izpostavljeni grožnjam, razžalitvam, obrekovanju ali napadom. Uslužbencem se lahko dodeli odškodnina za materialno škodo, ki jo utrpijo, pod pogojem, da:

(a) zadevne škode niso povzročili namerno ali iz malomarnosti;

(b) škoda še ni bila drugače povrnjena;

(c) na Satcen prenesejo vse morebitne zahtevke do tretjih strani, zlasti zavarovalniških družb.

Vse odločitve v tej zadevi, ki bi lahko pomenile ukrepanje ali plačilo odškodnine s strani Satcena, sprejme direktor, ki ima pri ocenjevanju okoliščin nekega primera diskrecijsko pristojnost odločanja o morebitni obliki pomoči in vrsti odškodnine, – če že kateri – ki naj se dodeli.

Vse pravice, skupaj s pravicami iz naslova, avtorskimi in patentnimi pravicami, ki izhajajo iz dela uslužbenca pri opravljanju njegovih uradnih nalog, se prenesejo na Satcen.

(a) Uslužbenec brez dovoljenja direktorja ne sme sprejemati nobenih častnih naslovov, odlikovanj, uslug, daril ali kakršnega koli plačila od katere koli vlade ali drugega vira zunaj Satcena, razen za delo, ki ga je opravil pred imenovanjem ali v času izrednega dopusta zaradi izpolnjevanja vojaške ali druge obveznosti do države ter v zvezi s takšno obveznostjo.

(b) Uslužbenci se vzdržijo vseh javnih dejanj, izjav ali objav, če so takšna dejanja, izjave ali objave nezdružljive z dolžnostmi ali obveznostmi mednarodnega javnega uslužbenca ali če bi Satcen lahko bil moralno ali materialno odgovoren zanje.

(c) Za opravljanje zunanje dejavnosti, bodisi za plačilo bodisi brezplačno, ali izvajanje nalog zunaj Satcena mora uslužbenec najprej pridobiti dovoljenje direktorja. Dovoljenje se zavrne samo, če gre za dejavnost ali nalogo, ki bi vplivala na opravljanje uslužbenčevih nalog ali ki ni združljiva s Satcenovimi interesi.

(d) Uslužbenec v komercialnem podjetju ne sme neposredno ali posredno imeti takih interesov, ki bi lahko zaradi svojega značaja ogrozili njegovo neodvisnost pri opravljanju nalog v Satcenu.

(e) Če je zakonec ali registrirani partner uslužbenca zaposlen, uslužbenec o tem obvesti direktorja. Če se izkaže, da narava te zaposlitve ni združljiva z zaposlitvijo uslužbenca in če ta ne more zagotoviti, da bo v določenem obdobju prenehala, direktor po posvetovanju z odborom uslužbencev odloči, ali naj uslužbenec obdrži delovno mesto ali se premesti na drugo delovno mesto.

(a) Uslužbenci, ki želijo iz osebnih razlogov kandidirati za javno ali politično funkcijo, o svoji nameri uradno obvestijo direktorja.

(b) Vsakemu uslužbencu, ki kandidira za javno ali politično funkcijo, se odobri odsotnost z dela brez nadomestila plače z začetkom na dan, ko izjavi, da pričenja svojo volilno kampanjo.

(c) Če je izvoljen, uslužbenec zaprosi za prekinitev pogodbe. Ob takšni prekinitve pogodbe nima pravice do nadomestila za izgubo zaposlitve ali nadomestila ob izteku pogodbe za določen čas.

(d) Če ne sprejme javne ali politične funkcije, ima uslužbenec pravico do ponovne zaposlitve z isto plačo in delovno dobo, ki sta veljali ob začetku odsotnosti z dela.

(e) Čas odsotnosti z dela brez nadomestila plače se ne upošteva pri delovni dobi.

NASLOV II

STATUS USLUŽBENCEV

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 3

Privilegiji in imunitete

Privilegiji in imunitete uslužbencev se odobrijo samo v interesu Satcena in ne zaradi njihovih osebnih ugodnosti. Ne smejo se izrabljati za namene izogibanja zasebnim obveznostim ali kot izgovor za nespoštovanje zakonov ali drugih policijskih predpisov države gostiteljice.

V vseh spornih dogodkih, kjer se pojavi vprašanje uporabe privilegijev in imunitet, mora zadevni uslužbenec nemudoma poročati direktorju. V primerih kršitev lokalne zakonodaje se direktor lahko odloči za odvzem privilegijev in imunitet, če meni, da je to potrebno.

POGLAVJE II

Zaposlitev in trajanje zaposlitve

Člen 4

Zaposlitev

1. Ponudbe o zaposlitvi sestavi direktor, razen za delovno mesto direktorja. Za objavo prostih delovnih mest je odgovoren Satcen.

2. Ko se delovno mesto izprazni in se ga ne more notranje zapolniti, se objavi prosto delovno mesto z opisom delovnih nalog in potrebnih kvalifikacij.

3. Uslužbence imenuje direktor na podlagi zaslug ter poštenih in preglednih razpisnih postopkov.

4. Kandidati morajo dokazati temeljito znanje enega od uradnih jezikov institucij Evropske unije in zadovoljivo znanje drugega takšnega jezika v obsegu, potrebnem za opravljanje delovnih nalog.

5. Zaposlitev uslužbencev je omejena na državljane držav članic Evropske unije.

6. Uslužbenci, za katere veljajo ti kadrovski predpisi, se razvrstijo v skladu s kategorijami in razredi koordiniranih organizacij.

7. Uslužbenci se zaposlijo na najnižji zahtevani stopnji delovnega mesta, za katerega so izbrani. Direktor lahko odobri višjo stopnjo, kadar je to upravičeno.

8. Direktor določi, katera mesta se zapolnijo po notranjem postopku s preizkusi znanja ali po notranjem postopku natečajev, in predpiše teste, ki jih morajo kandidati opraviti za ta mesta. Člane izpitne ali izbirne komisije izbere direktor med Satcenovimi uslužbenci, določi pa lahko tudi zunanjega izpraševalca.

9. Kandidati, ki jih Satcen povabi na razgovor ali preizkus znanja, so upravičeni do pavšalnega prispevka za njihove potne in nastanitvene stroške.

Člen 5

Starostna meja zaposlitve

Starostna meja zaposlitve se določi ob koncu meseca, v katerem uslužbenec doseže starost 65 let.

Iz upravičenih službenih razlogov lahko direktor dovoli podaljšanje za največ dvanajst dodatnih mesecev.

Člen 6

Zdravniški pregledi

1. Pred zaposlitvijo opravijo uslužbenci zdravniški pregled pri zdravniku, ki ga pooblasti Satcen, da ta potrdi, ali je fizično sposoben opravljati delo.

2. Uslužbenci morajo zdravniški pregled opraviti enkrat letno.

3. Zdravnik, ki ga pooblasti Satcen, direktorju strokovno svetuje o morebitni neustreznosti uslužbenca, da bi še naprej zasedal svoje delovno mesto.

4. Če je po zdravniškem pregledu iz odstavkov 1 in 3 izdano negativno zdravniško mnenje, lahko kandidat v 20 dneh po tem, ko ga Satcen uradno obvesti o tem mnenju, zaprosi, da o njegovem primeru presodi zdravstvena komisija, sestavljena iz treh zdravnikov, od katerega enega izbere direktor, enega uslužbenec, enega pa dva druga zdravnika.

5. Zdravstvena komisija zasliši zdravnika, ki je izdal prvotno negativno mnenje. Če zdravstvena komisija potrdi negativne ugotovitve zdravniškega pregleda iz:

(a) odstavka 1, kandidat plača 50 % honorarja in nastalih stroškov;

(b) odstavka 3, Satcen najprej poskuša uslužbenca prerazporediti na drugo mesto, ki ustreza njegovemu stanju. Če to ni mogoče, Satcen prekine njegovo pogodbo s šestmesečnim odpovednim rokom, in skliče se invalidska komisija, da ugotovi, ali je uslužbenec upravičen do invalidske pokojnine pod pogoji iz Satcenovih pravil pokojninskega zavarovanja.

Člen 7

Imenovanja

(a) Uslužbenci, zaposleni na stalna delovna mesta, se imenujejo za začetno obdobje štirih let. V pogodbi je navedeno, da so najpozneje do konca tretjega leta njihovega imenovanja obveščeni bodisi: (i) da se njihovo imenovanje ne bo podaljšalo ali (ii) da se bo njihovo imenovanje podaljšalo za nedoločen čas, oziroma (iii) da se bo njihovo imenovanje podaljšalo za določen čas, ki ne presega štirih let, če direktor meni, da je v tej fazi neprimerno podeliti imenovanje za nedoločen čas. Najpozneje eno leto pred iztekom tega podaljšanja je zadevni uslužbenec obveščen bodisi o tem, da se njegovo imenovanje ne bo podaljšalo, bodisi da se bo njegovo imenovanje podaljšalo za nedoločen čas.

(b) Pogodbe uslužbencev, zaposlenih na začasna delovna mesta, ne morejo trajati dlje kot štiri leta. Obnovijo se lahko za največ štiri leta.

(c) Uslužbenci so ob prenehanju delovnega razmerja upravičeni do nadomestila za izgubo zaposlitve ali nadomestila ob izteku pogodbe za določen čas, ki se izračuna v skladu z določbami Priloge I.

Prvih šest mesecev začetne pogodbe o zaposlitvi se šteje kot poskusna doba, ki prične teči na dan začetka zaposlitve v skladu z naslednjim:

(a) če uslužbenec med poskusno dobo zaradi bolezni ali nesreče en mesec ali več ne more opravljati svojega dela, lahko direktor njegovo poskusno dobo podaljša za ustrezen čas; Skupno trajanje poskusne dobe v nobenem primeru ne sme presegati 12 mesecev.

(b) ob koncu poskusne dobe se pripravi poročilo o sposobnosti uslužbenca za opravljanje nalog na njegovem delovnem mestu ter o njegovem obnašanju in učinkovitosti v službi. To poročilo se predloži uslužbencu;

(c) uslužbenec, katerega delo ni bilo ocenjeno kot ustrezno, da bi zadržal delovno mesto, se odpusti;

(d) poročilo o poskusni dobi uslužbenca se lahko pripravi kadar koli med poskusno dobo, če je njegovo delo očitno neustrezno. Zadevna oseba se seznani s poročilom;

(e) na podlagi poročila se direktor lahko odloči, da uslužbenca odpusti pred iztekom poskusne dobe, pri čemer ima uslužbenec enomesečni odpovedni rok; delovno razmerje pa ne sme trajati dlje od običajne poskusne dobe;

(f) uslužbenec, ki je odpuščen med poskusno dobo na podlagi negativnega poročila, ni upravičen do nadomestila ob izteku pogodbe za določen čas.

Poskusna doba je sestavni del trajanja začetne pogodbe o zaposlitvi. Šteje se v delovno dobo in daje pravico do pokojnine.

(a) Satcen lahko pogodbe prekine ali jih ne podaljša v naslednjih primerih: (i) če je bilo proračunsko sistemizirano delovno mesto uslužbenca ukinjeno ali če ta zaradi spremenjenih nalog, povezanih z njegovim delovnim mestom, nima več potrebnih kvalifikacij in izkušenj za zadevno delovno mesto, v Satcenu pa zanj ni mogoče najti ustreznega nadomestnega delovnega mesta; (ii) če uslužbenec dela ne opravlja ustrezno in je to ugotovljeno v dveh zaporednih poročilih, kot je opredeljeno v členu 26; (iii) če je uslužbenec na delovnem mestu postal fizično nezmožen in je to potrdila invalidska komisija v skladu s členom 6(4); (iv) če se je država članica, katere državljan je zadevni uslužbenec, umaknila iz upravnega odbora; (v) če je bil Satcenov sedež preseljen dlje kot 100 km od kraja, kjer je uslužbenec nastopil službo, in uslužbenec odkloni premestitev; (vi) če je bilo uslužbencu odvzeto varnostno potrdilo iz razlogov, ki niso disciplinske narave; (vii) če je bila v disciplinskem postopku ugotovljena kršitev ali odgovornost uslužbenca, kot je opredeljeno v poglavju VII, ali mu je bilo zato odvzeto varnostno potrdilo. V primerih iz točk (i) do (vi) pogodbe lahko prenehajo ali niso podaljšane s šestmesečnim odpovednim rokom, v primeru pod točko (vii) pa z enomesečnim odpovednim rokom.

(b) Uslužbenec lahko prekine pogodbo s trimesečnim odpovednim rokom zaradi osebnih razlogov, ki mu jih ni treba navesti.

(a) Za uslužbence s pogodbo za nedoločen čas: — če Satcen pogodbe ne prekine iz disciplinskih razlogov, se uslužbencem izplača nadomestilo v skladu s pogoji iz Priloge I. — Uslužbenec nima pravice do nadomestila za izgubo zaposlitve, če pogodbo prekine sam.

(b) Za uslužbence s pogodbo za določen čas: — razen če Satcen pogodbe ne prekine ali je ne podaljša iz disciplinskih razlogov, uslužbencu pripada nadomestilo v skladu s pogoji iz Priloge I. — Uslužbenec nima pravice do nadomestila ob izteku pogodbe za določen čas, če pogodbo prekine sam ali če ne sprejme ponudbe za podaljšanje pogodbe.

Satcen lahko odpovedni rok iz odstavka 3(a) skrajša, če je to v interesu službe; v tem primeru ima zadevni uslužbenec pravico do izplačila dodatnega zneska, ki predstavlja plačo in dodatke, ki bi jih prejel, če bi se dejanski datum izteka pogodbe ujemal s koncem šestmesečnega odpovednega roka.

Ta odstavek se ne uporablja v primeru prekinitve pogodbe iz disciplinskih razlogov.

POGLAVJE III

Plače in dodatki

Člen 8

Splošne določbe

1. Osebni prejemki iz dela, ki se izplačajo Satcenovim uslužbencem, vključujejo osnovno plačo, dodatek za delo v tujini ter družinske in socialne dodatke.

Ti prejemki se zmanjšajo za prispevke in odtegljaje glede na notranjo obdavčitev, pokojninsko zavarovanje in socialno zavarovanje.

2. Na tekoče račune uslužbencev se nakažejo zneski, ki se izplačajo najpozneje v zadnjem delovnem tednu vsakega meseca.

3. Uslužbenci morajo nemudoma obvestiti Satcen o vsaki spremembi svojega osebnega stanja, ki ima lahko finančne posledice. Te spremembe se upoštevajo pri osebnem prejemku v mesecu, ki sledi obvestilu uprave Satcena o spremembah; spremembe že izplačanih prejemkov niso možne.

4. Terjatve do Satcena v zvezi z izplačilom plač, odškodnin, nadomestil in dodatkov ali drugih zneskov, do katerih so upravičeni zaposleni v skladu s temi kadrovskimi predpisi, zastarajo dve leti od datuma zapadlosti plačila.

Na podlagi zahtevkov za izplačilo dodatkov v skladu s temi kadrovskimi predpisi se ustrezni zneski izplačajo za nazaj, vendar največ za tri mesece pred dnem, na katerega je Satcen prejel pisno obvestilo o dejstvih, ki pričajo o upravičenosti do takšnih izplačil, in ustrezno dokumentacijo.

5. Zahtevek za izplačilo terjatve do Satcena, vložen po izteku zastaralnih rokov iz odstavka 4, je mogoče obravnavati, če so zamudo povzročile nepredvidene okoliščine.

Če je pisna terjatev predložena pred iztekom zastaralnega roka, se ta začasno ustavi.

6. Pravica Satcena, da zahteva vračilo neupravičeno izplačanega zneska, zastara dve leti po dnevu, na katerega ugotovi, da je bilo plačilo neupravičeno.

Zastaranja ni, če so bili iz nedobre vere ali hude malomarnosti predloženi netočni podatki.

7. Če obstajajo neporavnane terjatve zaradi neupravičenega plačila uslužbencu, se poravnava izvede z odtegljaji od mesečnih ali drugih plačil, do katerih je upravičena zadevna oseba, ob upoštevanju njenega socialnega in finančnega položaja.

Člen 9

Plača

Neto osnovna plača je znesek, ki je določen z razredom in stopnjo uslužbenca v tabeli, ki jo vsako leto potrdi upravni odbor.

Bruto plača ustreza znesku neto osnovne plače, povečane za notranjo obdavčitev, ki jo plača uslužbenec.

(a) Osnovne plače in dodatki za uslužbence se prilagodijo 1. januarja v skladu s priporočili glede prilagoditve plač in dodatkov za referenčno obdobje, ki jih izda usklajevalni odbor za prejemke.

(b) Prilagoditve se uporabljajo za osnovne plače in dodatke v veljavi 31. decembra predhodnega leta.

(a) Upravni odbor Satcena si pridržuje pravico, da, če to terjajo izredne ali nepredvidene okoliščine: — zmanjša letno prilagoditev, ki jo je priporočil usklajevalni odbor, v skladu z veljavnim nacionalnim indeksom cen življenjskih potrebščin, in znesek začne izplačevati postopoma ali pa izplačilo preloži na pozneje v koledarskem letu; — na podlagi ugotovitve direktorja, da sicer ne bi bilo mogoče upravičeno pričakovati, da bo Satcen izpolnil svoje finančne obveznosti in osnovne operativne zahteve, sklene, da bo letno prilagoditev, ki jo je priporočil usklajevalni odbor, izvedel le deloma ali sploh ne, in se hkrati odloči, kdaj bodo morebitni prilagojeni prejemki izplačani;

(b) ukrepi pod točko (a) se sprejmejo v skladu z veljavnimi splošnimi pravnimi načeli in po ustreznem posvetovanju z upravnim odborom Satcena, direktorjem in odborom uslužbencev.

(c) Upravni odbor Satcena si pridržuje pravico, da presodi, ali bi bi bilo treba izvesti prilagoditev, s katero bi nadoknadili zaostanek, prilagoditev, ki bi veljala za nazaj, ali prilagoditev zaradi konkurenčnosti.

Člen 10

Izselitveni dodatek

Izselitveni dodatek se izplača uslužbencu, ki v času prvega imenovanja ni bil državljan države, v kateri se nahaja njegovo stalno mesto zaposlitve in ki na ozemlju te države ni neprekinjeno bival tri leta ali več pred zaposlitvijo v Satcenu.

Ta dodatek se preneha izplačevati, če je uslužbenec premeščen v državo, katere državljan je.

Višina dodatka se izračuna v skladu s Prilogo II.

Če Satcen uslužbenca imenuje neposredno po tem, ko je bil v državi, v kateri opravlja svoje naloge, zaposlen pri neki drugi mednarodni organizaciji ali v državni upravi lastne države, je uslužbenec upravičen do izselitvenega dodatka, njegova delovna doba pri prejšnjem delodajalcu pa se upošteva pri izračunu višine dodatka.

Člen 11

Družinski in socialni dodatki

Dodatki iz tega člena in podobni dodatki, do katerih je zakonski par ali neporočeni uslužbenec upravičen iz drugega vira, niso kumulativni.

Uslužbenci, ki prejemajo ali so upravičeni do dodatka, podobnega dodatku iz tega člena, iz drugih virov ali katerih zakonci, vzdrževani družinski člani ali registrirani partnerji prejemajo ali so upravičeni do takšnega dodatka, o tem obvestijo Satcenov upravni oddelek, da se dodatki, ki jim jih izplačuje Satcen, ustrezno zmanjšajo.

Uslužbenec, ki upravi Satcena zavestno sporoči napačne podatke ali ji ne sporoči ustreznih podatkov in posledično prejema dodatke, do katerih ni upravičen, ali jih prejema v višjem znesku, kot je upravičen, s tem krši ta člen in bo moral tako prejeti znesek povrniti, proti njemu pa se lahko sprožijo disciplinski ukrepi.

Uslužbenec, ki postane upravičen do dodatkov po nastopu zaposlitve, začne te dodatke prejemati s prvim dnem v mesecu, v katerem je postal upravičen do njih. Ob prenehanju upravičenosti dobi uslužbenec pripadajoči znesek do zadnjega dne v mesecu, v katerem upravičenost preneha.

Uprava Satcena ima pravico zahtevati vse uradne dokumente ali dokazila, ki so po njenem mnenju potrebni za uveljavitev pravice do katerega koli dodatka ali izračun takšnega dodatka.

(a) Gospodinjski dodatek se dodeli in plačuje mesečno uslužbencu, ki: (i) je poročen; (ii) ovdovel, razvezan, sodno ločen ali neporočen, ki ima najmanj enega vzdrževanega družinskega člana v smislu Priloge III k tem kadrovskim predpisom; (iii) živi v registrirani zunajzakonski skupnosti, pod pogojem, da: — par predloži pravni dokument, ki ga država članica ali pristojni organ države članice prizna kot pravni dokument, izdan s strani pristojnega organa, ki potrjuje status njune zunajzakonske skupnosti; — nobeden od partnerjev ni poročen ali ni v drugi zunajzakonski skupnosti; — partnerja nista v sorodu na kateri koli od naslednjih načinov: roditelj, otrok, stari starši, vnuk, brat, sestra, teta, stric, nečak, nečakinja, zet, snaha.

(b) Ta dodatek znaša 6 % neto osnovne plače in ne more biti nižji od zneska, izplačanega uslužbencem razreda B3, stopnja 1.

(c) V primeru, da: (i) poročeni uslužbenec nima vzdrževanega družinskega člana, njegova soproga pa je zaposlena, ali (ii) uslužbenec, ki živi v registrirani zunajzakonski skupnosti, kot je opredeljena v točki (a), in ki nima vzdrževanega družinskega člana, njegov partner pa je zaposlen, je dodatek razlika med neto osnovno plačo razreda B3, stopnja 1, povečano za dodatek, do katerega bi bil uslužbenec teoretično upravičen, in izplačanim dohodkom zakonca ali registriranega partnerja. Če je slednji znesek enak prejšnjemu ali ga presega, se dodatek uslužbencu ne izplača.

Ta dodatek se ne izplača uslužbencu, čigar zakonec ali registrirani partner je Satcenov uslužbenec ali član koordinirane organizacije in ima višjo osnovno plačo kot uslužbenec.

(a) Otroški dodatek in dodatek za druge vzdrževane družinske člane se dodeli in mesečno plačuje uslužbencu, ki pretežno in neprekinjeno preživlja otroke ali druge vzdrževane družinske člane, kot so opredeljeni v Prilogi III.

(b) Znesek je letno določen v tabeli, ki jo upravni odbor odobri za vsakega vzdrževanega družinskega člana.

(c) Kadar sta oba zakonca in registrirana partnerja zaposlena v Satcenu ali koordinirani organizaciji, se dodatek izplača tistemu, ki je prejemnik gospodinjskega ali enakovrednega dodatka.

(d) Definicije in pogoji dodelitve tega dodatka so določeni v Prilogi III.

(a) Dodatek za šolanje se dodeli in mesečno plačuje uslužbencu, ki ima pravico do gospodinjskega dodatka in katerega vzdrževan otrok ali otroci, kot je to opredeljeno v Prilogi III, je ali so stari najmanj tri leta in redno obiskujejo vrtec ali se redno šolajo v osnovni ali srednji šoli ali visokošolski ustanovi.

(b) Dodatek je enak višini dvakratnega zneska dodatka za vzdrževanega otroka in se izplača za vsakega otroka.

(c) Ob začetku šolskega leta zadevni uslužbenec upravi Satcena predloži vsa potrebna dokazila.

(a) Dodatek za otroke in druge vzdrževane družinske člane z motnjo v telesnem ali duševnem razvoju se dodeli in mesečno plačuje za otroke ali vzdrževane družinske člane z motnjo v telesnem ali duševnem razvoju vsakemu uslužbencu, ki je pretežno in neprekinjeno odgovoren za njihovo nego. Otrok ali vzdrževani družinski član mora izpolnjevati merila in pogoje iz Priloge III.

(b) Podrobnosti dodelitve in izplačila dodatka so določene v Prilogi IV.

(a) Stanovanjski dodatek se mesečno izplača uslužbencem razredov B, C, A1 in A2, ki so najemniki ali podnajemniki stanovanj in ki plačujejo najemnino – z izjemo stroškov vzdrževanja, za katere se šteje, da so v državi bivanja strošek najemodajalca –, ki presega za to določen del njihovih prejemkov.

(b) Metoda za izračun tega dodatka je določena v Prilogi V.

(c) Uslužbenec, ki prejema stanovanjski dodatek, o vsaki spremembi okoliščin, ki bi vplivale na njegovo upravičenost do dodatka, nemudoma obvesti vodjo upravnega oddelka.

Ker je mesto opravljanja delovnih nalog oddaljeno od naseljenih področij in se Satcen nahaja v vojaški bazi, do katere ni javnega prevoza, uslužbenci, ki ne živijo v vojaški bazi, v kateri je Satcen, prejemajo pavšalni mesečni dodatek za prevoz.

Člen 12

Dodatek za dodatne zadolžitve

1. Uslužbenec je lahko začasno razporejen na delovno mesto v razredu, ki je višje od njegovega trenutnega razreda. Od začetka drugega meseca take začasne razporeditve prejema diferencialni dodatek v višini razlike med osebnimi prejemki za trenutni razred in stopnjo ter osebnimi prejemki, ki bi jih dobil za stopnjo, v katero bi bil razporejen, če bi bil imenovan v razred začasnega delovnega mesta.

Začasna zaposlitev ne sme biti daljša od enega leta, razen če gre, neposredno ali posredno, za nadomeščanje uslužbenca, ki je bil začasno premeščen na drugo delovno mesto, vpoklican na služenje vojaškega roka ali je odsoten zaradi daljšega bolniškega dopusta.

2. Direktor lahko dodeli dodatek za dodatno odgovornost za nekatera delovna mesta glede na posamezen primer, če mora uslužbenec prevzeti odgovornost za vodenje skupine, v kateri je eden ali več uslužbencev v istem razredu kot on sam. Najvišji znesek dodatka določi direktor na začetku vsakega koledarskega leta.

Člen 13

Nadomestilo za nastanitev in nadomestilo za selitev ob prenehanju delovnega razmerja

(a) nadomestilo za nastanitev se izplača uslužbencu, čigar zasebno prebivališče je bilo ob zaposlitvi v Satcenu ali ob premeščen v nov kraj zaposlitve od delovnega mesta oddaljeno več kot 100 kilometrov in ki se mora zato preseliti;

(b) če sta uslužbenec in njegov zakonec ali registrirani partner oba upravičena do nadomestila za nastanitev, se ta izplača le tistemu, ki ima višjo osnovno plačo;

(c) nadomestilo znaša eno mesečno plačo.

(d) Nadomestilo za nastanitev se izplača po predložitvi dokumentov, iz katerih je razvidno, da se je uslužbenec nastanil v novem kraju zaposlitve.

(e) Uslužbenci, ki dajo odpoved prej kot dve leti po imenovanju na delovno mesto, morajo vrniti polovico nadomestila za nastanitev.

(f) glede določb, ki urejajo vračilo, lahko direktor dovoli izjeme, če bi njihova dosledna uporaba utegnila povzročiti posebno težke posledice.

(a) uslužbenec, ki predloži dokazila, da se je preselil v kraj, ki je več kot 100 km oddaljenega od kraja njegove zaposlitve, ima ob prenehanju delovnega razmerja pravico do nadomestila za selitev ob prenehanju delovnega razmerja v višini osnovne mesečne plače, če je bil zaposlen polna štiri leta in ne dobi podobnega nadomestila v svoji novi službi;

(b) če sta uslužbenec in njegov zakonec ali registrirani partner oba upravičena do nadomestila za selitev ob prenehanju delovnega razmerja, se ta izplača le tistemu, ki ima višjo osnovno plačo;

(c) uslužbenec, ki je bil zaposlen več kot dve leti in manj kot štiri, prejme nadomestilo za selitev ob prenehanju delovnega razmerja, ki je sorazmerno z dolžino zaposlitve;

(d) v primeru smrti uslužbenca se nadomestilo za selitev ob prenehanju delovnega razmerja izplača preživelemu zakoncu ali registriranemu partnerju oziroma, če ga ni, vzdrževanim družinskim članom v smislu Priloge III, tudi če ni izpolnjena zahteva glede dolžine zaposlitve iz točke (a) tega odstavka.

(e) Nadomestilo za selitev ob prenehanju delovnega razmerja se izplača na podlagi dokazil, da so se uslužbenec in njegovi družinski člani ali, v primeru njegove smrti, le njegovi družinski člani v šestih mesecih po prenehanju njegovega delovnega razmerja/po njegovi smrti preselili v kraj, ki je najmanj 100 km oddaljen od kraja, v katerem je bil zaposlen.

Člen 14

Odtegljaji

Notranja obdavčitev znaša 40 % osnovne plače glede na zadevni razred in stopnjo. Seštevek te vsote in neto osnovne plače je bruto plača. Ta vsota se na plačilnem listu navede kot mesečni odtegljaj.

Mesečni odtegljaj, kakršnega odobrijo koordinirane organizacije za pokojninsko zavarovanje, ki velja za uslužbence, in ki ustreza odstotku neto osnovne plače, se odvede od prejemkov uslužbenca in vplača v Satcenov pokojninski sklad.

Od prejemkov uslužbenca se odvede mesečni odtegljaj v zvezi z dajatvami iz socialnega varstva. Minimalne dajatve iz socialnega varstva pokrivajo zdravstveno nego, kritje nesposobnosti/prizadetosti in življenjsko zavarovanje.

Eno tretjino prispevkov za sistem socialnega varstva krije uslužbenec, dve tretjini pa center. Ostali dve tretjini plača Satcen.

Delež v odstotkih se določi na začetku leta za prihodnjih dvanajst mesecev sporazumno med Satcenom in zavarovalniško družbo, ki je nosilka tega zavarovanja. Odvedeni znesek se doda prispevku delodajalca.

Satcen za uslužbence, ki imajo pogodbo za določen čas, prispeva sredstva za nadomestilo ob izteku te pogodbe.

Prispevek za zaposlitev za določen čas znaša 8,4 % neto mesečnih prejemkov uslužbenca.

Prispevek se mesečno vplačuje v sklad.

Člen 15

Predujmi plač in povračila

1. Vodja Satcenovega upravnega oddelka lahko glede na razpoložljiva gotovinska sredstva dovoli izplačilo predujma z obrestmi uslužbencem, ki se znajdejo v nepredvidenih osebnih finančnih težavah, razen če direktor ne odloči drugače.

2. Znesek predujma ne sme presegati zneska trimesečne neto osnovne plače.

3. Predujem se povrne z mesečnimi odtegljaji od prejemkov uslužbenca; predujmi morajo biti v celoti povrnjeni v desetih mesecih po koncu meseca, v katerem so bili izplačani.

4. Če je pogodba uslužbenca prekinjena pred poravnavo celotnega predujma plače, dolgovani znesek zapade v takojšnje plačilo. V prvi vrsti se odtegne od osebnih prejemkov in, če je to potrebno, od pokojnine, ki jo bo izplačal Satcen.

POGLAVJE IV

Potni stroški

Člen 16

Nastanitev in odhod

1. Uslužbenci so upravičeni do povračila potnih stroškov za vožnjo od kraja njihovega prejšnjega delovnega mesta do kraja, kjer se nahaja Satcen, zase in za družinske člane, ki živijo z njimi.

2. Do enakega povračila so v šestih mesecih po prenehanju delovnega razmerja v Satcenu upravičeni tudi uslužbenci, ki se vrnejo v državo, kjer so bili zaposleni, preden so začeli delati v Satcenu; če se preselijo v drugo državo, so upravičeni do enakovrednega povračila.

3. Vračilo se opravi v skladu z določbami oddelka I Priloge VI k tem kadrovskim predpisom.

Člen 17

Stroški selitve

1. Uslužbenci so upravičeni do povračila stroškov selitve iz kraja njihovega prejšnjega delovnega mesta do kraja, kjer se nahaja Satcen.

2. Do enakega povračila so v šestih mesecih po prenehanju delovnega razmerja v Satcenu upravičeni tudi uslužbenci, ki se vrnejo v državo, kjer so bili zaposleni, preden so začeli delati v Satcenu.

3. Vračilo stroškov zajema preselitev uslužbenčevih gospodinjskih premičnin z izjemo motornih avtomobilov, čolnov ali drugih sredstev prevoza v skladu s Prilogo VI.

4. Vračilo stroškov se uredi tako, da Satcen plača selitev neposredno selitvenemu podjetju, ko to predloži račun.

Člen 18

Službena potovanja

Uslužbenci so upravičeni do povračila stroškov, nastalih v zvezi s službenimi potovanji, ki jih odredi direktor.

Povračilo se nanaša na čiste stroške potovanja, povečane za stroške nastanitve in z njo povezanih stroškov v krajih, kamor je uslužbenec poslan. Pogoji, tarife in druge podrobnosti v zvezi s povračilom stroškov so določeni v Prilogi VII.

POGLAVJE V

Notranja organizacija

Člen 19

Delovni čas

1. Uslužbenci so Satcenu na razpolago ves čas.

2. Redni delovni čas za uslužbence je 40 ur na teden, ki jih je treba opraviti v skladu s splošnim urnikom, ki ga določi direktor. V enakih mejah lahko direktor določi delovni čas nekaterih skupin uslužbencev, ki opravljajo posebne naloge.

3. Direktor lahko zaradi operativnih potreb in iz službenih razlogov v soglasju z vodjo upravnega oddelka zahteva, da delo poteka v izmenah. Običajni delovni čas uslužbenca, ki opravlja izmensko delo, ne sme biti daljši od običajnega skupnega letnega delovnega časa.

4. Z direktorjem se je mogoče dogovoriti za gibljiv delovni čas glede na osebne okoliščine uslužbenca ali glede na posebne zahteve njegovega dela.

5. Od uslužbenca se lahko zaradi nujnih službenih razlogov zahteva, da ostane v pripravljenosti na delovnem mestu ali doma izven rednega delovnega časa.

6. Nadurno delo, ki ga uslužbenec opravi izven rednega delovnega časa iz odstavka 2, daje uslužbencu pravico do koriščenja prostega časa ali do plačila nadurnega dela. Vendar se za nadurno delo šteje samo delo, ki je opravljeno po predhodnem dovoljenju ustreznega vodje sektorja. Nadurno delo je treba izvajati v čim manjšem možnem obsegu.

Opravljeno nadurno delo uslužbencu daje pravico do:

(a) ustreznega koriščenja prostega časa ali

(b) kadar zaradi zahtev službe koriščenje prostega časa ni mogoče, do plačila nadurnega dela, ki se izračuna po stopnji 133 % na osnovno plačo.

7. Nočno delo: delo, opravljeno v času med 20.30 in 7. uro se plača po tarifi za nočno delo; vendar če so bile ure opravljene neprekinjeno po izteku dnevnega delovnega časa, se te ne štejejo za nočno delo, razen če se ne podaljšajo v zgoraj navedeno časovno obdobje za več kot 90 minut.

(a) Ure nočnega dela, ki ne presegajo števila iz odstavka 2, dajejo pravico do dodatnega prejemka v višini 50 % osnovne plače.

(b) Nočno nadurno delo se plača po stopnji 150 % nadurnega dela na dan.

8. Če tako zahtevajo izjemne razmere, direktor lahko po lastnem preudarku odloči, da morajo nekateri uslužbenci delati ob koncih tedna. V takih primerih ima uslužbenec pravico do koriščenja prostega časa ali do plačila nadurnega dela.

9. Nadurno ali nočno delo uslužbencev iz razredov A4 ali višje ne daje pravice do koriščenja prostih dni ali do dodatnih prejemkov.

10. Direktor določi izvedbene predpise za ta člen.

Člen 20

Delo z delovnim časom, krajšim od polnega, in delo na daljavo

1. Uslužbenec lahko zahteva odobritev dela z delovnim časom, krajšim od polnega, ali dela na daljavo.

Direktor to lahko dovoli, če je združljivo z interesi službe.

2. Satcen uslužbencu na zahtevo odgovori v mesecu dni.

Člen 21

Državni prazniki

Seznam državnih praznikov oblikuje direktor ob upoštevanju uradnega seznama državnih praznikov, ki je objavljen letno v Boletín Oficial del Estado (BOE) in Uradnem listu Evropske unije.

Ti državni prazniki se ne odštejejo od letnega dopusta, do katerega so upravičeni uslužbenci. Če kateri od teh praznikov sovpade s soboto ali nedeljo, lahko direktor za praznik določi kakšen drug dan.

Člen 22

Dopust

Uslužbenci so upravičeni do dveh dni in pol plačanega letnega dopusta za vsak dopolnjeni mesec zaposlitve. Ta pravica velja za vsako koledarsko leto.

Uslužbenci, ki se zaposlijo med 1. aprilom in 30. julijem, so upravičeni vnaprej koristiti 15 dni letnega dopusta, če nameravajo dopust vzeti po zadnjem datumu.

Če uslužbenec do 31. decembra ni izkoristil vsega letnega dopusta, direktor ali njegov pooblaščenec dovoli prenos največ dvanajst dni letnega dopusta v naslednje leto. Če se preneseni letni dopust ne izkoristi do 30. junija, preneha pravica do izrabe dopusta.

Uslužbenci, ki želijo vzeti dopust, do katerega imajo pravico glede na točko (a), morajo za to pridobiti predhodno dovoljenje direktorja ali njegovega predstavnika.

Evidenco dopustov vodi uprava Satcena.

Zahtevani postopek se določi z internim memorandumom, ki ga podpiše direktor.

Uslužbencu, ki preneha z zaposlitvijo v centru, se neizkoriščeni dopust ukine. Vendar če direktor pisno potrdi, da uslužbenec zaradi delovnih zahtev dopusta ni mogel v celoti izkoristiti, je uslužbenec upravičen do izplačila ene tridesetine mesečne osnovne plače za vsak neizkoriščen dan dopusta.

(a) Direktor lahko na zahtevo uslužbenca odobri neplačani dopust iz osebnih razlogov, če je to združljivo z interesi službe.

(b) Tak dopust ne presega enega leta.

(c) Med tem dopustom uslužbenec ni upravičen do povišanja v stopnji ali napredovanja v razredu; pravice uslužbenca iz sistema socialne varnosti iz členov 8 in 14 ter njegovo kritje tveganj po tem sistemu mirujejo. Vendar uslužbenec, ki se ne ukvarja s plačano dejavnostjo, lahko najpozneje en mesec po mesecu, ko se začne njegov dopust iz osebnih razlogov, zaprosi, da je še naprej zavarovan po tem sistemu, če sam nosi svoj del s tem povezanih prispevkov. Poleg tega lahko uslužbenec, ki dokaže, da ne more pridobiti pokojninskih pravic v drugem pokojninskem sistemu, zaprosi za nadaljevanje pridobivanja pokojninskih pravic, če sam nosi svoj del s tem povezanih prispevkov.

Izredni dopust se poleg rednega letnega dopusta dovoli zaradi bolezni, poroda, očetovstva, starševstva in v izjemnih okoliščinah.

Ustrezne podrobnosti in postopki so navedeni v Prilogi VIII.

Člen 23

Dopust v matični državi

1. Uslužbenci, ki so upravičeni do izselitvenega dodatka, imajo pravico do dopusta v matični državi, z izjemo tistih uslužbencev, ki so imeli ob imenovanju samo državljanstvo države zaposlitve. Uporablja se naslednje:

(a) dopust v matični državi znaša osem delovnih dni na vsaki dve leti, ki se jim doda čas potovanja, izračunan na podlagi najhitrejšega načina prevoza;

(b) dopust v matični državi se lahko vzame šest mesecev pred iztekom obdobja, na katerega se nanaša;

(c) če ni izkoriščen v šestih mesecih po koncu obdobja, na katerega se nanaša, se dopust v matični državi ukine, upoštevajoč obdobje dveh let. Datum dejanskega začetka koriščenja dopusta v matični državi v katerem koli dvoletnem obdobju ne vpliva na datum začetka koriščenja prihodnjega dopusta v matični državi;

(d) če sta v Satcenu zaposlena oba zakonca ali registrirana partnerja in če imata oba pravico do dopusta v matični državi, se ta dodeli v skladu z naslednjimi pogoji: (i) če imata oba dom v isti državi, je vsak od njiju upravičen do dopusta v tej državi na vsaki dve leti; (ii) če sta njuna domova v dveh različnih državah, je vsak od njiju upravičen do dopusta v svoji matični državi na vsaki dve leti; (iii) njuni vzdrževani otroci in po potrebi oseba, ki spremlja te otroke, so upravičeni do enega obdobja dopusta v matični državi na vsaki dve leti; če imata starša dom v dveh različnih državah, se dopust lahko koristi v eni od teh držav.

2. Uslužbenec, ki koristi dopust v matični državi, je v skladu s postopki iz člena 18 upravičen do vračila potnih stroškov za obe smeri zase, svoje otroke in, če je prejemnik gospodinjskega dodatka, za svojega zakonca ali registriranega partnerja, vendar ni upravičen do dnevnice za čas potovanja.

3. Uslužbenci, ki ne izkoristijo dopusta v matični državi, niso upravičeni do nadomestila.

4. Dopust v matični državi se odobri pod naslednjimi pogoji:

(a) zadevni uslužbenec se pisno zaveže, da bo dopust v matični državi preživel v državi svojega uradnega bivališča;

(b) zadevni uslužbenec se pisno zaveže, da v šestih mesecih, neposredno po koncu obdobja, na katerega se nanaša pravica do dopusta v matični državi (ne glede na dejanski datum začetka dopusta), ne bo odpovedal službe v Satcenu;

(c) vodja sektorja mora zagotoviti, da v obdobju zahtevanega dopusta z veliko verjetnostjo ne bo potreboval usluge zadevnega uslužbenca.

Če zadevni uslužbenec ne spoštuje točke (a), mora Satcenu povrniti vsa izplačila, ki jih je prejel v zvezi z dopustom v matični državi; zadevnemu uslužbencu se lahko tudi skrajša neizkoriščeni letni dopust za število dni odobrenega dopusta v matični državi. Direktor lahko odloči, da se odstopa od določb iz točk (b) in (c), če meni, da bi njihova dosledna uporaba zadevnega uslužbenca izpostavila krivici ali posebnim težavam.

POGLAVJE VI

Poročanje in napredovanje

Člen 24

Splošne določbe

1. Delo vseh uslužbencev z izjemo direktorja v prejšnjem letu se oceni vsako leto najpozneje do 31. marca.

Poročila dajejo oceno o relativnih sposobnostih in znanju uslužbencev in so priložnost za pohvalo uslužbenca ali nasprotno za opozorilo uslužbencu o njegovih pomanjkljivostih, da bi se izboljšalo opravljanje njihovih delovnih nalog.

2. Poročila se nanašajo na splošno uspešnost uslužbenca na njegovem delovnem mestu ter na Satcenove vrednote (timski duh, predanost, odličnost in proaktivnost). Celotna ocena se povzame na obrazcu letnega poročila, ki se hrani v osebni mapi uslužbenca.

3. Če poročilo kaže na podpovprečno opravljanje dela, lahko direktor zahteva vmesno poročilo vsakih šest mesecev.

Člen 25

Postopek

1. Direktor določi uslužbence, ki so odgovorni za poročanje o osebju, ki jim je v celoti ali delno podrejeno.

2. Vsak uslužbenec, odgovoren za poročilo, z zadevnim uslužbencem opravi osebni razgovor. Uslužbenec je uradno obveščen o svoji letni oceni in podpiše obrazec poročila ter s tem potrdi, da je o stvari obveščen.

3. Letno poročilo je upravni akt za interno uporabo. Zoper njega ni mogoča pritožba pri zunanjem organu.

4. Ko so vsa poročila napisana, skliče direktor komisijo za napredovanja, ki vključuje vse uslužbence, ki so napisali eno ali več poročil, in ji sam predseduje.

Direktor sprejme poslovnik komisije za napredovanja.

Člen 26

Spremljanje poročil

1. Komisija za napredovanja lahko direktorju predlaga enega od naslednjih ukrepov, da se nagradijo uslužbenci, ki še posebej dobro opravljajo svoje delo:

(a) dodelitev finančne nagrade;

(b) izjemno napredovanje v stopnji;

(c) napredovanje v naslednji višji razred, če proračunska sistemizacija dopušča tako napredovanje.

2. Negativno poročilo lahko upraviči, da uslužbenec ostane na obstoječi stopnji še za eno leto.

3. Dve ali več negativnih poročil ima lahko za posledico prekinitev ali nepodaljšanje pogodbe o zaposlitvi.

4. Če dodatno vmesno poročilo iz člena 24(3) ne pokaže izboljšanja v uslužbenčevem opravljanju nalog, lahko direktor sprejme enega od naslednjih ukrepov:

(a) uslužbenca zadrži na trenutni stopnji dodatnih dvanajst mesecev;

(b) prekine pogodbo uslužbenca v skladu s točko 3 člena 7.

5. O višini denarne nagrade iz odstavka 1 in drugih izvedbenih predpisih tega člena odloči direktor na začetku vsakega proračunskega leta.

POGLAVJE VII

Disciplinski ukrepi

Člen 27

Disciplinski ukrepi

1. Uslužbenec ali nekdanji uslužbenec je disciplinsko odgovoren, če namerno ali iz malomarnosti ne ravna v skladu s svojimi obveznostmi po teh kadrovskih predpisih.

2. Kadar direktor izve za dokaze o neizpolnjevanju obveznosti v smislu odstavka 1, lahko sproži upravno preiskavo, s katero se preveri, ali je prišlo da takega neizpolnjevanja obveznosti.

3. Disciplinska pravila, postopki in ukrepi ter pravila glede upravnih preiskav so določeni v Prilogi IX.

POGLAVJE VIII

Pritožbe in pritožbena komisija

Člen 28

Pritožbe

1. Vsaka oseba, za katero veljajo ti kadrovski predpisi, lahko od direktorja zahteva, da sprejme odločitev, ki se nanaša nanjo, v zadevah, ki jih urejajo ti kadrovski predpisi. Direktor zadevno osebo o svoji obrazloženi odločitvi obvesti v dveh mesecih od datuma zahteve. Če po izteku tega roka ni odgovora na zahtevo, se šteje, da gre za molk organa, ki pomeni zavrnitev zahteve, zoper katero se lahko vloži pritožba v skladu z naslednjimi odstavki.

2. Vsaka oseba, za katero veljajo ti kadrovski predpisi, lahko pri direktorju vloži pritožbo zoper akt, ki je imel zanjo negativne posledice, ne glede na to, ali je direktor sprejel odločitev ali ni sprejel nobenega od ukrepov, predpisanih v kadrovskih predpisih. Pritožbo je treba vložiti v treh mesecih. Rok začne teči:

(a) na dan objave akta, če gre za ukrep splošne narave;

(b) na dan, ko je zadevna oseba uradno obveščena o odločitvi, nikakor pa ne pozneje kot na dan, ko je ta prejela uradno obvestilo, če ukrep zadeva določeno osebo; če pa akt, ki zadeva neko določeno osebo, vključuje tudi pritožbo zoper drugo osebo, začne rok glede na to drugo osebo teči na dan, ko prejme uradno obvestilo o tem, in nikakor ne pozneje od dneva objave;

(c) na dan izteka roka, predpisanega za odgovor, kadar gre za pritožbo zoper molk organa, ki pomeni zavrnitev zahteve, kakor je določeno v odstavku 1.

3. Direktor zadevno osebo o svoji obrazloženi odločitvi obvesti v enem mesecu po datumu vložitve pritožbe. Če po izteku tega roka ni odgovora na pritožbo, se šteje, da gre za molk organa, ki pomeni zavrnitev zahteve, zoper katero se lahko vloži pritožba na podlagi odstavka 5.

V primeru negativnega odgovora uslužbenec lahko zaprosi za mediacijo. Takšna mediacija ni obvezna.

4. Direktor imenuje mediatorja, za obdobje treh let, z možnostjo podaljšanja.

Mediator je usposobljen, neodvisen pravni strokovnjak.

Direktor in zadevni uslužbenec mu dasta na voljo vse dokumente, za katere meni, da so potrebni za preučitev primera.

Svoje zaključke sporoči v 15 dneh od datuma, ko je bil seznanjen s primerom.

Ti zaključki niso zavezujoči ne za direktorja in ne za uslužbenca.

Če direktor izpodbija zaključke, stroške mediacije krije Satcen; 50 % stroškov krije uslužbenec, če zavrne dane ugotovitve.

5. Če uslužbenec izčrpa vse možnosti na prvi ravni (notranja upravna pritožba), ima možnost obrniti se na Satcenovo pritožbeno komisijo.

Sestava, delovanje in posebni postopki tega organa so navedeni v Prilogi X.

6. Odločitve pritožbene komisije so zavezujoče za obe stranki. Zoper nje ni pritožbe. Pritožbena komisija lahko:

(a) odločitve, ki so predmet pritožbe, razveljavi ali potrdi;

(b) Satcenu naloži povračilo vse materialne škode, ki jo je utrpel uslužbenec, začenši z dnem, ko je začel veljati sklep o razveljavitvi ukrepa;

(c) sprejme tudi odločitev, da mora Satcen v mejah, ki jih določi pritožbena komisija, povrniti utemeljene stroške pritožnika, kakor tudi stroške, ki se nanašajo na prevoz in stroške bivanja zaslišanih prič. Ti stroški se izračunajo na podlagi člena 18 in Priloge VII k tem kadrovskim predpisom.

POGLAVJE IX

Pokojninsko zavarovanje

Člen 29

Pokojninsko zavarovanje

1. Pravila in pogoji iz Satcenovih pravil o pokojninskem zavarovanju, v skladu s pravili pokojninskega zavarovanja koordiniranih organizacij, se uporabljajo za Satcenove uslužbence. Novo Satcenovo pokojninsko zavarovanje se uporablja za uslužbence, ki so se zaposlili po 30. juniju 2005.

2. Vsi prispevki osebja in Satcena v skladu z odstavkom 1 podpirajo rezervni pokojninski sklad in se upravljajo v skladu s Satcenovih finančnih pravilih.

POGLAVJE X

Napotitev SATCENOVIH uslužbencev

Člen 30

Napotitev Satcenovih uslužbencev

Napoteni uslužbenec je uslužbenec, ki je na podlagi odločitve direktorja v interesu službe začasno razporejen na delovno mesto izven Satcena.

Napotitev iz službenih razlogov urejajo naslednja pravila:

(a) odločitev o napotitvi sprejme direktor po zaslišanju zadevnega uslužbenca;

(b) trajanje napotitve določi direktor;

(c) po vsakokratnem preteku šestih mesecev lahko zadevni uslužbenec zahteva, da napotitev preneha;

(d) napoteni uslužbenec ima pravico do razlike v plačilu, kadar so skupni osebni prejemki za delovno mesto, na katero je napoten, nižji od prejemkov za razred in stopnjo v Satcenu; prav tako je upravičen do povračila vseh dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi napotitve;

(e) napoteni uslužbenec še naprej plačuje pokojninske prispevke na podlagi plače za aktivno zaposlitev za razred in stopnjo v Satcenu;

(f) napoteni uslužbenec ohrani svoje delovno mesto, pravico do povišanja v stopnji in upravičenost do napredovanja;

(g) ob koncu napotitve začne uradnik takoj ponovno delati na svojem prejšnjem delovnem mestu.

NASLOV III

DOLOČBE ZA LOKALNE USLUŽBENCE

Člen 31

Statutarne določbe

Lokalni uslužbenci so pomožni uslužbenci, ki so načeloma zaposleni za krajša obdobja. Nimajo statusa mednarodnih uslužbencev in za njih v celoti veljajo zakoni in predpisi države gostiteljice, v kateri so zaposleni. Velja naslednje:

(a) lokalni uslužbenci so uslužbenci, ki ne zasedajo delovnih mest, določenih v Satcenovi tabeli uslužbencev;

(b) ob upoštevanju določb tega naslova, pogoje za zaposlovanje lokalnih uslužbencev, zlasti: (i) pogoje za zaposlovanje in prekinitev pogodbe; (ii) letni dopust in (iii) prejemke; določi Satcen skladno z veljavnimi predpisi in prakso v kraju, v katerem opravljajo svoje delo;

(c) za lokalne uslužbence veljajo določbe iz naslova I in naslednje določbe iz naslova II: (i) poglavje II: člen 5 (starostna meja zaposlitve) in 6 (zdravniški pregledi); (ii) poglavje III: člen 15 (predujmi plač in povračila); (iii) poglavje IV: člen 18 (službena potovanja); (iv) poglavje V: člen 19 (delovni čas) in 21 (državni prazniki); (v) poglavje VII: člen 27 (disciplinski ukrepi) in Priloga IX (disciplinski postopki) in vsi predpisi na njihovi podlagi.

Člen 32

Socialna varnost

Kar zadeva socialno varnost, Satcen plačuje prispevke delodajalcev za socialno varnost po veljavnih predpisih v kraju, v katerem lokalni uslužbenci opravljajo delo.

Člen 33

Osebni prejemki

1. Osebni prejemki lokalnih uslužbencev se določijo s pogodbo; sestavlja jih neto mesečna plača brez dodatkov ne glede na družinski ali socialni položaj zadevne osebe.

2. Ker lokalni uslužbenci ne uživajo pravic iz sistema pokojninskega zavarovanja, se od njihovih osebnih prejemkov ne odtegnejo prispevki za tovrstno zavarovanje.

3. Na začetku leta upravni odbor osebne prejemke lokalnih uslužbencev poveča za isto odstotno stopnjo kakor prejemke uslužbencev.

NASLOV IV

ZASTOPANJE USLUŽBENCEV

Člen 34

Zastopanje uslužbencev

1. Odbor uslužbencev zastopa vse Satcenove uslužbence, opredeljene v členu 1.

2. Odbor uslužbencev za dve leti s tajnim glasovanjem izvolijo Satcenovi uslužbenci.

3. Odbor uslužbencev:

(a) varuje poklicne interese vseh Satcenovih uslužbencev;

(b) daje predloge za izboljšanje dobrega počutja vseh uslužbencev;

(c) daje predloge glede družabnih, kulturnih in športnih dejavnosti uslužbencev;

(d) zastopa vse uslužbence v stikih z združenji uslužbencev drugih mednarodnih organizacij.

4. Pogoje za izvajanje tega člena določi direktor po posvetovanju z odborom uslužbencev.

(1) Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).