„PRILOGA Xa

SKLADNOST DELOVANJA SIMULACIJSKEGA ORODJA TER LASTNOSTI SESTAVNIH DELOV, SAMOSTOJNIH TEHNIČNIH ENOT IN SISTEMOV, POVEZANIH Z EMISIJAMI CO2 IN PORABO GORIVA: POSTOPEK PREIZKUŠANJA ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI

1. Uvod

V tej prilogi so določene zahteve za postopek preizkušanja za preverjanje skladnosti, ki je preizkusni postopek za preverjanje emisij CO2 pri novih srednjih in težkih tovornih vozilih.

Postopek preizkušanja za preverjanje skladnosti vključuje preizkus na cesti, da se preverijo emisije CO2 pri novih vozilih po izdelavi. Izvede ga proizvajalec vozil, nadzoruje pa homologacijskih organ, ki je podelil dovoljenje za uporabo simulacijskega orodja.

Med postopkom preizkušanja za preverjanje skladnosti se izmerijo navor in hitrost na gnanih kolesih, vrtilna frekvenca motorja, poraba goriva, vklopljena prestava vozila in drugi ustrezni parametri iz točke 6.1.6. Izmerjeni podatki se uporabijo kot vhodne vrednosti za simulacijsko orodje, ki uporablja vhodne podatke, povezane s vozilom, ter vhodne informacije iz določitve emisij CO2 in porabe goriva vozila. Za simulacijo postopka preizkušanja za preverjanje skladnosti se kot vhodne vrednosti uporabijo trenutno izmerjeni navor koles in hitrost vrtenja koles ter vrtilna frekvenca motorja. Za uspešno opravljen postopek preizkušanja za preverjanje skladnosti so emisije CO2, izračunane na podlagi izmerjene porabe goriva, v okviru dovoljenih odstopanj iz točke 7 v primerjavi z emisijami CO2 iz simulacije postopka preizkušanja za preverjanje skladnosti. Slika 1 vsebuje shematski prikaz metode postopka preizkušanja za preverjanje skladnosti. Koraki vrednotenja, ki jih izvede simulacijsko orodje pri simulaciji postopka preizkušanja za preverjanje skladnosti, so opisani v Dodatku 1 k tej prilogi.

V okviru postopka preizkušanja za preverjanje skladnosti se pregleda tudi pravilnost sklopa vhodnih podatkov o vozilu iz potrditve lastnosti sestavnih delov, samostojnih tehničnih enot in sistemov, povezanih z emisijami CO2 in porabo goriva, da se preverijo podatki in postopek obdelave podatkov. Pravilnost vhodnih podatkov v zvezi s sestavnimi deli, samostojnimi tehničnimi enotami in sistemi, pomembnimi za zračni upor in kotalni upor vozila, se preveri v skladu s točko 6.1.1.

Slika 1

Shematski prikaz metode postopka preizkušanja za preverjanje skladnosti

2. Opredelitev pojmov

V tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) ‚sklop podatkov, pomembnih za preizkušanje za preverjanje skladnosti‘, pomeni sklop vhodnih podatkov za sestavne dele, samostojne tehnične enote in sisteme ter vhodne informacije, ki se uporabljajo za določitev CO2 za vozilo, na katero se nanaša postopek preizkušanja za preverjanje skladnosti;

(2) ‚vozilo, na katero se nanaša postopek preizkušanja za preverjanje skladnosti‘ pomeni novo vozilo, za katero je bila v skladu s členom 9 določena in predpisana vrednost emisij CO2 in porabe goriva;

(3) ‚popravljena dejanska masa vozila‘ pomeni popravljeno dejansko maso vozila, kot je opredeljena v Prilogi III, točka 2(4);

(4) ‚dejanska masa vozila za postopek preizkušanja za preverjanje skladnosti‘ pomeni dejansko maso vozila, kot je opredeljena v členu 2(6) Uredbe (EU) št. 1230/2012, vendar s polnim rezervoarjem in dodatno merilno opremo, kot je določeno v točki 5 (merilna oprema), ter dejansko maso priklopnika ali polpriklopnika, če se to zahteva v skladu s točko 6.1.4.1;

(5) ‚dejanska masa vozila s tovorom za postopek preizkušanja za preverjanje skladnosti‘ pomeni dejansko maso vozila s tovorom za postopek preizkušanja za preverjanje skladnosti, uporabljeno v postopku preizkušanja za preverjanje skladnosti iz točke 6.1.4.2;

(6) ‚moč na kolesu‘ pomeni skupno moč na gnanih kolesih vozila za premagovanje vseh vrst voznega upora pri kolesu, izračunano v simulacijskem orodju na podlagi izmerjenega navora in hitrosti vrtenja gnanih koles;

(7) ‚signal področnega krmilnega omrežja‘ ali ‚signal CAN‘ pomeni signal iz povezave z elektronsko krmilno enoto vozila iz točke 2.1.5 Dodatka 1 k Prilogi II k Uredbi (EU) št. 582/2011;

(8) ‚mestna vožnja‘ pomeni skupno prevoženo razdaljo med merjenjem porabe goriva pri hitrosti, nižji od 50 km/h;

(9) ‚zunajmestna vožnja‘ pomeni skupno prevoženo razdaljo med merjenjem porabe goriva pri hitrosti, višji od 50 km/h in nižji od 70 km/h;

(10) ‚avtocestna vožnja‘ pomeni skupno prevoženo razdaljo med merjenjem porabe goriva pri hitrosti, višji od 70 km/h;

(11) ‚presluh‘ pomeni signal pri glavnem izhodu tipala (My), ki ga proizvede merjena veličina (Fz), ki deluje na tipalo, in je drugačen od merjene veličine, določene za ta izhod; določitev koordinatnega sistema je opredeljena v skladu s standardom ISO 4130.

3. Izbor vozil

Število novih vozil, ki bodo preizkušena na leto proizvodnje, zagotavlja, da so v postopku preizkušanja za preverjanje skladnosti zajete ustrezne spremembe uporabljenih sestavnih delov, samostojnih tehničnih enot ali sistemov. Izbor vozil za preizkušanje za preverjanje skladnosti temelji na naslednjih zahtevah:

(a) vozila za preizkušanje za preverjanje skladnosti se izberejo med vozili iz proizvodne linije, za katera je bila v skladu s členom 9 določena in predpisana vrednost emisij CO2 in porabe goriva. Sestavni deli, samostojne tehnične enote ali sistemi, nameščeni v ali na vozilo, so iz serijske proizvodnje in ustrezajo tistim, nameščenim na datum proizvodnje vozila;

(b) vozila izbere homologacijski organ, ki je podelil dovoljenje za uporabo simulacijskega orodja, na podlagi predlogov proizvajalca vozil;

(c) za preizkušanje za preverjanje skladnosti se izberejo samo vozila z eno gnano osjo;

(d) priporoča se, da se v vsako preizkušanje za preverjanje skladnosti vključijo ustrezni sklopi podatkov o sestavnih delih, za katere obstaja interes in ki so najbolj prodajani po proizvajalcih. Sestavni deli, samostojne tehnične enote ali sistemi se lahko preverijo v enem vozilu ali različnih vozilih. Homologacijski organ iz točke (b) poleg upoštevanja merila podatkov o največji prodaji odloči, ali se v preizkušanje za preverjanje skladnosti vključijo tudi druga vozila z ustreznimi sklopi podatkov o motorju, osi in menjalniku;

(e) vozila, ki uporabljajo standardne vrednosti za izdajo potrditve za CO2 za njihove sestavne dele, samostojne tehnične enote ali sisteme namesto izmerjenih vrednosti za menjalnik in izgube na osi, se ne izberejo za preizkušanje za preverjanje skladnosti, če se proizvajajo vozila, ki izpolnjujejo zahteve iz točk (a) do (c) in za izdajo potrditve za CO2 za te sestavne dele, samostojne tehnične enote ali sisteme uporabljajo karte izmerjenih izgub;

(f) najmanjše število različnih vozil z različnimi kombinacijami sklopov podatkov, pomembnih za preizkušanje za preverjanje skladnosti, ki se na leto preizkusijo s preizkušanjem za preverjanje skladnosti, temelji na podatkih o prodaji proizvajalca vozil iz preglednice 1; Preglednica 1 Določitev najmanjšega števila vozil, ki jih mora preizkusiti proizvajalec vozil Število vozil, ki jih je treba preizkusiti Časovni razpored Proizvedena vozila, ustrezna za postopek preizkušanja za preverjanje skladnosti/leto (*2) 0 — ≤ 25 1 vsaka tri leta (*1) 26 – 250 1 vsaki dve leti 251 – 5 000 1 vsako leto 5 001 – 25 000 2 vsako leto 25 001 – 50 000 3 vsako leto 50 001 – 75 000 4 vsako leto 75 001 – 100 000 5 vsako leto več kot 100 000

(g) proizvajalec vozil zaključi preizkušanje za preverjanje skladnosti v desetih mesecih po datumu izbora vozila za preizkušanje za preverjanje skladnosti.

4. Stanja vozila

Vsako vozilo za preizkušanje za preverjanje skladnosti mora biti v stanju, podobnem stanju, v katerem naj bi se dalo na trg. Spremembe strojne opreme, kot so maziva, ali programske opreme, kot so pomožni krmilniki, niso dovoljene. Pnevmatike se lahko zamenjajo s pnevmatikami za merjenje podobne velikosti (± 10 %).

Uporabljajo se določbe iz točk 3.3 do 3.6 Priloge II k Uredbi (EU) št. 582/2011.

4.1 Utekanje vozila

Utekanje vozila ni obvezno. Če je skupno število prevoženih kilometrov preizkusnega vozila manjše od 15 000, simulacijsko orodje za rezultat preizkusa uporabi koeficient naraščanja, kot je opredeljen v Dodatku 1. Skupno število prevoženih kilometrov preizkusnega vozila je odčitek števca prevoženih kilometrov na začetku merjenja porabe goriva. Največje število prevoženih kilometrov na začetku utekanja je 20 000.

4.2 Gorivo in maziva

Vsa maziva so enaka mazivom, uporabljenim ob dajanju vozila na trg.

Za merjenje porabe goriva, kot je opisano v točki 6.1.5, se uporablja gorivo, ki je na voljo na trgu. V primeru spora se uporabi ustrezno referenčno gorivo iz Priloge IX k Uredbi (EU) št. 582/2011.

Posoda za gorivo je na začetku ogrevanja vozila polna. Ponovno polnjenje vozila z gorivom med začetkom ogrevanja in koncem merjenja porabe goriva ni dovoljeno.

Kurilnost (NCV) goriva, uporabljenega pri preizkušanju za preverjanje skladnosti, se določi v skladu s točko 3.2 Priloge V. Serija goriva se vzame iz rezervoarja po ogrevanju vozila. V primeru motorjev na kombinirano gorivo se ta postopek uporabi za obe gorivi.

5. Merilna oprema

Kalibracijski laboratoriji izpolnjujejo zahteve iz standardov IATF 16949, serije ISO 9000 ali ISO/IEC 17025. Vsa laboratorijska referenčna merilna oprema, ki se uporablja za kalibriranje in preverjanje, je sledljiva po nacionalnih ali mednarodnih standardih.

5.1 Navor koles

Neposredni navor na vseh gnanih oseh se izmeri z enim od naslednjih merilnih sistemov, ki izpolnjujejo zahteve iz preglednice 2:

(a) merilnikom navora v pestu;

(b) merilnikom navora na platišču;

(c) merilnikom navora na polgredi.

Premik se izmeri med preizkušanjem za preverjanje skladnosti z ničliranjem sistema za merjenje navora v skladu s točko 6.1.5.4 po ogrevanju vozila v skladu s točko 6.1.5.3 z dvigom osi in ponovnim merjenjem navora pri dvignjeni osi neposredno po preizkušanju za preverjanje skladnosti v skladu s točko 6.1.5.6.

Za veljaven rezultat preizkušanja se dokaže največji premik (vsota absolutnih vrednosti za obe kolesi) sistema za merjenje navora med celotnim postopkom preizkušanja za preverjanje skladnosti, tj. 1,5 %.

5.2 Hitrost vozila

Zabeležena hitrost vozila temelji na signalu CAN.

5.3 Vklopljena prestava

Pri vozilih s sinhroniziranimi ročnimi menjalniki (SMT) in avtomatiziranimi ročnimi menjalniki (AMT) se vklopljena prestava izračuna s simulacijskim orodjem na podlagi izmerjene vrtilne frekvence motorja, hitrosti vozila in dimenzije pnevmatik ter prestavnih razmerij vozila v skladu z Dodatkom 1. Simulacijsko orodje dobi vrtilno frekvenco motorja iz vhodnih podatkov, kot so opredeljeni v točki 5.4.

Pri vozilih z avtomatskimi menjalniki brez prekinitve prenosa moči (APT) se vklopljena prestava in stanje pretvornika navora (aktiven ali neaktiven) zagotovita s signali CAN.

5.4 Vrtilna frekvenca motorja

Vrtilna frekvenca motorja se zabeleži z merilnim sistemom CAN, OBD ali alternativnimi merilnimi sistemi, ki izpolnjujejo zahteve iz preglednice 2.

5.5 Hitrost vrtenja koles na gnani osi

Hitrost vrtenja levega in desnega kolesa na gnani osi se zabeleži z merilnim sistemom CAN ali alternativnimi merilnimi sistemi, ki izpolnjujejo zahteve iz preglednice 2.

5.6 Hitrost vrtenja ventilatorja

Pri ventilatorjih za hlajenje motorja, ki niso električno gnani, se zabeleži hitrost vrtenja ventilatorja. V ta namen se uporabi signal CAN ali zunanje tipalo, ki izpolnjuje zahteve iz preglednice 2.

Pri električno gnanih ventilatorjih za hlajenje motorja se zabeležita tok in napetost vhodnega enosmernega toka na terminalu električnega motorja ali inverterja. Na podlagi teh dveh signalov se z množenjem izračuna električna moč na terminalu, ki je na voljo kot časovno ločljiv signal kot vhodna vrednost za simulacijsko orodje. V primeru več električno gnanih ventilatorjev za hlajenje motorja je na voljo vsota električne moči na terminalih.

5.7 Sistem za merjenje goriva

Porabljeno gorivo se izmeri na vozilu z merilno napravo, in sicer na podlagi ene od naslednjih metod merjenja:

— merjenje mase goriva. Naprava za merjenje goriva izpolnjuje zahteve glede točnosti iz preglednice 2 za sistem za merjenje mase goriva;

— merjenje prostornine goriva skupaj s popravkom za toplotno razteznost goriva. Naprava za merjenje prostornine goriva in naprava za merjenje temperature goriva izpolnjujeta zahteve glede točnosti iz preglednice 2 za sistem za merjenje prostornine goriva. Izmerjene vrednosti prostorninskega pretoka goriva se pretvorijo v masni pretok goriva v skladu z naslednjima enačbama:

m fuel,i = V fuel,i ·ρi

pri čemer je:

mfuel, i = masni pretok goriva pri vzorcu i [g/h]; ρ0 = gostota goriva, uporabljenega za preizkušanje za preverjanje skladnosti (v g/dm3). Gostota se določi v skladu s Prilogo IX k Uredbi (EU) št. 582/2011. Če se v preizkušanju za preverjanje skladnosti uporablja dizelsko gorivo, se lahko uporabi tudi povprečna vrednost intervala gostote za referenčno gorivo B7 v skladu s Prilogo IX k Uredbi (EU) št. 582/2011; t0 = temperatura goriva, ki ustreza gostoti ρ0 za referenčno gorivo [°C]; ρi = gostota preizkusnega goriva pri vzorcu i [g/dm3]; Vfuel, i = prostorninski pretok goriva pri vzorcu i [dm3/h]; ti = izmerjena temperatura goriva pri vzorcu i [°C]; β = temperaturni korekcijski faktor (0,001 K–1).

Pri vozilih na kombinirano gorivo se pretok goriva meri za vsako od obeh izbranih goriv posebej.

5.8 Masa vozila

Z opremo, ki izpolnjuje zahteve iz preglednice 2, se izmerita naslednji masi vozila:

(a) dejanska masa vozila za postopek preizkušanja za preverjanje skladnosti;

(b) dejanska masa vozila s tovorom za postopek preizkušanja za preverjanje skladnosti.

5.9 Splošne zahteve za meritve na vozilu v skladu s točkami 5.1 do 5.8

Vhodni podatki, kot so določeni v točki 6.1.6, preglednica 4, se zagotovijo na podlagi meritev. Vsi podatki se beležijo pri frekvenci vsaj 2 Hz ali frekvenci, ki jo priporoča proizvajalec opreme, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti.

Vhodni podatki za simulacijsko orodje se lahko zberejo iz različnih naprav za beleženje. Navor in hitrost vrtenja koles se zabeležita v enem sistemu za beleženje podatkov. Če se za druge signale uporabljajo drugi sistemi za beleženje podatkov, se zabeleži skupni signal, kot je hitrost vozila, da se zagotovi ustrezna časovna uskladitev signalov. Rezultat časovne uskladitve signalov je najvišji korelacijski koeficient skupnega signala, zabeleženega z različnimi zapisovalniki podatkov.

Zahteve glede točnosti iz preglednice 2 izpolnjuje vsa uporabljena merilna oprema. Vsa oprema, ki ni navedena v preglednici 2, izpolnjuje zahteve glede točnosti iz preglednice 2 Priloge V.

Preglednica 2

Zahteve za merilne sisteme

Merilni sistem Točnost Čas vzpona (1) Izravnava za maso vozila 50 kg ali < 0,5 % najvišje vrednosti za kalibracijo, kar od tega je manjše — Hitrost vrtenja koles < 0,5 % odčitka pri 80 km/h ≤ 1 s Masni pretok pri tekočih gorivih (2) < 1,0 % odčitka ali < 0,2 % najvišje vrednosti za kalibracijo, kar od tega je večje — Masni pretok pri plinastih gorivih (2) < 1,0 % odčitka ali < 0,5 % najvišje vrednosti za kalibracijo, kar od tega je večje — Sistem za merjenje prostornine goriva (2) < 1,0 % odčitka ali < 0,5 % najvišje vrednosti za kalibracijo, kar od tega je večje — Temperatura goriva ± 1 °C; ≤ 2 s Tipalo za merjenje hitrosti vrtenja ventilatorja za hlajenje < 0,4 % odčitka ali < 0,2 % najvišje vrednosti za kalibracijo hitrosti, uporabi se višja vrednost ≤ 1 s Napetost < 2 % odčitka ali < 1 % najvišje vrednosti za kalibracijo hitrosti, uporabi se višja vrednost ≤ 1 s Tok < 2 % odčitka ali < 1 % najvišje vrednosti za kalibracijo hitrosti, uporabi se višja vrednost ≤ 1 s Vrtilna frekvenca motorja kot je določena v Prilogi V Pri vozilih s funkcijo ustavitve in zagona motorja se preveri, ali je vrtilna frekvenca motorja pravilno zabeležena tudi pri vrtilni frekvenci, nižji kot pri prostem teku. Navor koles za kalibracijo pri 10 kNm (v celotnem kalibriranem območju) i. nelinearnost (3): < ± 40 Nm za težka tovorna vozila < ± 30 Nm za srednja tovorna vozila ii. ponovljivost (4): < ± 20 Nm za težka tovorna vozila < ± 15 Nm za srednja tovorna vozila iii. presluh: < ± 20 Nm za težka tovorna vozila < ± 15 Nm za srednja tovorna vozila (velja le za merilnik navora v platišču); iv. stopnja merjenja: ≥ 20 Hz; < 0,1 s

Najvišje vrednosti za kalibracijo so najvišje pričakovane vrednosti med vsemi preizkusi za zadevni merilni sistem, pomnožene s poljubnim faktorjem, ki je večji od 1 in manjši od ali enak 2. Za sistem za merjenje navora se lahko najvišja vrednost za kalibracijo omeji na 10 kNm.

Pri motorjih na kombinirano gorivo se najvišja vrednost za kalibracijo za merilni sistem za masni pretok goriva ali prostornino goriva določi v skladu z zahtevami iz točke 3.5 Priloge V. Za prostornino goriva se najvišja vrednost za kalibracijo določi tako, da se najvišje vrednosti za kalibracijo za masni pretok goriva delijo z vrednostjo gostote ρ0, opredeljeno v skladu s točko 5.7.

V primeru uporabe več kot ene lestvice se navedena točnost doseže z vsoto vseh posameznih točnosti.

5.10 Navor motorja

Navor motorja se zabeleži med postopkom preizkušanja za preverjanje skladnosti zaradi vrednotenja emisij onesnaževal. Signal izpolnjuje določbe, kot so določene za signal navora motorja v preglednici 1 točke 2.2 Dodatka 1 k Prilogi II k Uredbi (EU) št. 582/2011.

5.11 Emisije onesnaževal

Za merjenje emisij onesnaževal se uporabljajo instrumenti in postopki iz dodatkov 1 do 4 k Prilogi II k Uredbi (EU) št. 582/2011. Z vrednotenjem podatkov se zagotovijo trenutni masni pretoki emisij, kot je določeno v preglednici 4 točke 6.1.6, kot vhodne vrednosti za simulacijsko orodje.

Na podlagi teh vhodnih signalov simulacijsko orodje samodejno izračuna emisije onesnaževal, specifične za zaviranje, izmerjene pri preizkušanju za preverjanje skladnosti (BSEM), kot je določeno v delu B Dodatka 1 k tej prilogi. Ti rezultati se nato samodejno vnesejo v izhodne vrednosti simulacijskega orodja v skladu s točko 8.13.14. Dodatne zahteve iz Uredbe (EU) št. 582/2011 o vrednotenju podatkov (npr. okna na podlagi dela, okna drsečega povprečenja), začetku preizkusa in poti se ne uporabljajo.

Pri postopku preizkušanja za preverjanje skladnosti se merila ustreznosti/neustreznosti glede emisij onesnaževal ne uporabljajo.

6. Postopek preizkušanja

6.1 Priprava vozila

Vozilo se vzame iz serijske proizvodnje in izbere, kot je določeno v točki 3.

6.1.1 Preverjanje vhodnih informacij in vhodnih podatkov ter obdelava podatkov

Datoteka proizvajalca in opisna mapa za stranke za izbrano vozilo se uporabita kot podlaga za preverjanje vhodnih podatkov. Identifikacijska številka izbranega vozila je enaka kot identifikacijska številka vozila v datoteki proizvajalca in opisni mapi za stranke.

Proizvajalec vozil na zahtevo homologacijskega organa, ki je podelil dovoljenje za uporabo simulacijskega orodja, v 15 delovnih dneh predloži datoteko proizvajalca, vhodne informacije in vhodne podatke, potrebne za uporabo simulacijskega orodja, ter potrdilo o lastnostih, povezanih z emisijami CO2 in porabo goriva, za vse ustrezne sestavne dele, samostojne tehnične enote ali sisteme.

6.1.1.1 Preverjanje sestavnih delov, samostojnih tehničnih enot ali sistemov ter vhodnih podatkov in informacij

Za sestavne dele, samostojne tehnične enote in sisteme, nameščene na vozilu, se izvedejo naslednja preverjanja:

(a) celovitost podatkov simulacijskega orodja: celovitost kriptografske zgoščene vrednosti datoteke proizvajalca v skladu s členom 9(3), preračunane v postopku preizkušanja za preverjanje skladnosti z orodjem za zgoščevanje, se preveri s primerjavo s kriptografsko zgoščeno vrednostjo v certifikatu o skladnosti;

(b) podatki o vozilu: identifikacijska številka vozila, konfiguracija osi, izbrana dodatna oprema in tehnologija priključne gredi, izklopljene prestave v skladu s točko 6.2 Priloge III in zahteve glede aktivne aerodinamične naprave iz točke 3.3.1.5 Priloge VIII se ujemajo z izbranim vozilom;

(c) omejitve navora motorja, navedene kot vhodna vrednost za simulacijsko orodje, se preverijo v postopku preizkušanja za preverjanje skladnosti, če so navedene za katero koli od 50 % najvišjih prestav (npr. za katero koli od prestav 7 do 12 pri 12-stopenjskem menjalniku) in če se uporabi eden od naslednjih primerov: (i) omejitev navora, navedena na ravni vozila v skladu s točko 6.1 Priloge III; (ii) omejitev navora, navedena kot vhodna vrednost za sestavni del menjalnika v skladu s parametrom P157 v preglednici 2 Dodatka 12 k Prilogi VI, in če navedena vrednost ne presega 90 % največjega navora motorja. Za vsako od omejitev navora, ki se preverja, je treba dokazati, da 99. percentil navora motorja, zabeleženega med merjenjem porabe goriva v ustrezni prestavi, navedene omejitve navora ne presega za več kot 5 %. V ta namen preizkušanje za preverjanje skladnosti zajema faze pri polni moči v ustreznih prestavah. Preverjanje se izvede na podlagi zabeleženega navora motorja, kot je določeno v točki 5.10. Preverjanje omejitve navora motorja se lahko izvede tudi kot ločen preizkus, ki je sestavljen iz namenskih pospeševanj pri polni obremenitvi in brez drugih obveznosti glede vrednotenja preizkusa;

(d) podatki o sestavnih delih, samostojnih tehničnih enotah ali sistemih: številka potrditve in tip modela, odtisnjen na potrdilu o lastnostih, povezanih z emisijami CO2 in porabo goriva, se ujemata s sestavnim delom, samostojno tehnično enoto ali sistemom, nameščenimi v izbranem vozilu;

(e) zgoščena vrednost vhodnih podatkov simulacijskega orodja in vhodnih informacij se ujema z zgoščeno vrednostjo, odtisnjeno na potrdilu o lastnostih, povezanih z emisijami CO2 in porabo goriva, za naslednje sestavne dele, samostojne tehnične enote ali sisteme: (i) motorje; (ii) menjalnike; (iii) pretvornike navora; (iv) druge sestavne dele za prenos navora; (v) dodatne sestavne dele sistema za prenos moči; (vi) osi; (vii) karoserijo ali priklopno vozilo, kar zadeva zračni upor; (viii) pnevmatike.

6.1.1.2 Preverjanje mase vozila

Na zahtevo homologacijskega organa, ki je podelil dovoljenje za uporabo simulacijskega orodja, se mase, kot jih je določil proizvajalec, preverijo v skladu s točko 2 Dodatka 2 k Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1230/2012. Če preverjanje ni uspešno opravljeno, se določi popravljena dejanska masa, kot je opredeljena v točki 2(4) Priloge III k tej uredbi.

6.1.1.3 Ukrepi, ki jih je treba sprejeti

V primeru neskladnosti pri številki potrditve ali kriptografske zgoščene vrednosti ene ali več datotek v zvezi s sestavnimi deli, samostojnimi tehničnimi enotami ali sistemi iz podtočk 1 do 8 točke 6.1.1.1(e) datoteka s pravilnimi vhodnimi podatki, za katere so bila uspešno opravljena preverjanja v skladu s točkama 6.1.1.1 in 6.1.1.2, nadomesti nepravilne podatke za vse nadaljnje ukrepe. Enako velja za vse druge nepravilne informacije iz podtočk (b) in (c) točke 6.1.1.1.

Če preverjanje rezultatov v datoteki proizvajalca in opisni mapi za stranke ni uspešno opravljeno ali pa za sestavne dele, samostojne tehnične enote ali sisteme iz podtočk 1 do 8 točke 6.1.1.1(e) ni na voljo celovit sklop vhodnih podatkov s pravilnimi potrdili o lastnostih, povezanih z emisijami CO2 in porabo goriva, se preizkušanje za preverjanje skladnosti konča, vozilo pa ne opravi postopka preizkušanja za preverjanje skladnosti.

6.1.2 Faza utekanja

Lahko se izvede faza utekanja do največ 15 000 km glede na odčitek števca prevoženih kilometrov. V primeru poškodbe katerega koli od sestavnih delov, samostojnih tehničnih enot ali sistemov iz točke 6.1.1.1 se lahko sestavni deli, samostojne tehnične enote ali sistemi zamenjajo z enakovrednimi sestavnimi deli, samostojnimi tehničnimi enotami ali sistemi. Zamenjava se dokumentira v poročilu o preizkušanju.

Vsi zadevni sestavni deli, samostojne tehnične enote ali sistemi se pred merjenjem pregledajo, da se izključijo neobičajni pogoji, kot so napačne ravni olja, zamašeni zračni filtri ali opozorila diagnostičnega sistema v vozilu.

6.1.3 Nastavitev merilne opreme

Vsi merilni sistemi se kalibrirajo v skladu z določbami proizvajalca opreme. Če teh ni, se za kalibracijo upoštevajo priporočila proizvajalca opreme.

Po fazi utekanja se vozilo opremi z merilnim sistemi iz točke 5.

6.1.4 Nastavitev preizkusnega vozila za merjenje porabe goriva

6.1.4.1 Konfiguracija vozila

Sedlasti vlačilci iz skupin vozil, opredeljenih v preglednicah 1 in 2 Priloge I, se preizkusijo s katerim koli tipom polpriklopnika, če se lahko uporabi tovor, opredeljen v nadaljevanju.

Tovorna vozila s togo konstrukcijo iz skupin vozil, opredeljenih v preglednicah 1 in 2 Priloge I, se preizkusijo s priklopnikom, če je nameščen priključek za priklopnik. Uporabi se lahko kateri koli tip karoserije ali druga naprava za prevoz tovora iz točke 6.1.4.2. Karoserije tovornih vozil s togo konstrukcijo se lahko razlikujejo od standardnih karoserij iz Dodatka 4, točka 2, k Prilogi VIII.

Kombinirana vozila iz skupin vozil, opredeljenih v preglednici 2 Priloge I, se preizkusijo s končno karoserijo dokončanega ali dodelanega vozila.

6.1.4.2 Tovor vozila

Pri težkih tovornih vozilih iz skupine 4 in skupin z višjimi številkami je tovor vozila najmanj enak masi, pri kateri skupna preizkusna masa znaša 90 % največje dovoljene mase v skladu z Direktivo Sveta 96/53/ES (*) za določeno vozilo ali kombinacijo vozil.

Pri težkih tovornih vozilih iz skupin 1s, 1, 2 in 3 ter srednjih tovornih vozilih tovor znaša 55–75 % največje dovoljene mase v skladu z Direktivo Sveta 96/53/ES za določeno vozilo ali kombinacijo vozil.

6.1.4.3 Tlak v pnevmatikah

Tlak v pnevmatikah je skladen s priporočilom proizvajalca z največjim odstopanjem, ki je manjše od 10 %. Pnevmatike polpriklopnega vozila se lahko razlikujejo od standardnih pnevmatik iz preglednice 2 dela B Priloge II k Uredbi (ES) št. 661/2009 za potrditev pnevmatik za CO2.

6.1.4.4 Nastavitve za dodatno opremo

Vse nastavitve, ki vplivajo na potrebo po pomožni energiji, se nastavijo na najmanjšo razumno porabo energije, če je to primerno. Klimatski sistem je izklopljen, prezračevanje kabine pa je nastavljeno na manj kot na srednji masni pretok. Dodatni porabniki energije, ki niso potrebni za vožnjo vozila, so izklopljeni. Zunanje naprave za dovajanje energije v vozilu, kot so zunanji akumulatorji, so dovoljene samo za delovanje dodatne merilne opreme za postopek preizkušanja za preverjanje skladnosti, navedene v preglednici 2, vendar ne dovajajo energije opremi vozila, ki bo prisotna ob dajanju vozila na trg.

6.1.4.5 Regeneracija filtra za delce

Pred preizkušanjem za preverjanje skladnosti se po potrebi začne regeneracija filtra za delce. Uporablja se Priloga II, točka 4.6.10, k Uredbi (EU) št. 582/2011.

6.1.5 Preizkušanje za preverjanje skladnosti

6.1.5.1 Izbira trase

Trasa, izbrana za preizkušanje za preverjanje skladnosti, izpolnjuje zahteve iz preglednice 3. Trase lahko vključujejo javne in zasebne poti.

6.1.5.2 Predkondicioniranje vozila

Dovoljeno je le predkondicioniranje v skladu s točko 6.1.5.3.

6.1.5.3 Ogrevanje vozila

Pred začetkom merjenja porabe goriva se vozilo vozi, da se ogreje, kot je določeno v preglednici 3. Faza ogrevanja se pri oceni preizkušanja za preverjanje skladnosti ne upošteva.

Pred začetkom ogrevanja se analizatorji PEMS preverijo in kalibrirajo v skladu s postopki iz Dodatka 1 k Prilogi II k Uredbi (EU) št. 582/2011.

6.1.5.4 Ničliranje merilnikov navora

Merilniki navora se ničlirajo, kot sledi:

— vozilo se ustavi;

— kolesa z instrumenti se dvignejo od tal tako, da se lahko prosto vrtijo in da na senzor navora ne deluje zunanji navor;

— ničlira se odčitek na ojačevalniku merilnikov navora. Ničliranje se konča v manj kot 20 minutah.

6.1.5.5 Merjenje porabe goriva in beleženje signalov emisij onesnaževal

Merjenje porabe goriva se začne takoj po ničliranju merilnikov navora na kolesu pri vozilu v mirovanju. Vozilo se med merjenjem vozi tako, da se preprečijo nepotrebno zaviranje vozila, pritiskanje na stopalko za plin in agresivno zavijanje. Uporabi se nastavitev za napredne sisteme za pomoč voznikom, ki se samodejno aktivira ob obračanju ključa v položaj vklop, prestavljanje opravi samodejni sistem (pri avtomatiziranih ročnih menjalnikih ali avtomatskih menjalnikih brez prekinitve prenosa moči), uporabi pa se tudi tempomat (če je primerno). Trajanje merjenja porabe goriva je v okviru dovoljenega odstopanja iz preglednice 3. Tudi merjenje porabe goriva se konča z vozilom v mirovanju tik pred merjenjem premika merilnika navora.

Beleženje signalov, pomembnih za oceno emisij onesnaževal, se začne najpozneje ob začetku merjenja porabe goriva in konča skupaj z merjenjem porabe goriva.

Kot vhodna vrednost za simulacijsko orodje se zagotovi celotno zaporedje preizkusa, ki se začne z zadnjim časovnim intervalom 0,5 s v fazi mirovanja po ničliranju merilnikov navora in konča s prvim časovnim intervalom 0,5 s v končni fazi mirovanja.

6.1.5.6 Merjenje premika merilnika navora

Takoj po merjenju porabe goriva se zabeleži premik merilnika navora, in sicer tako, da se izmeri navor pri enakih pogojih za vozilo kot med postopkom ničliranja. Če se merjenje porabe goriva ne konča pred ustavitvijo zaradi merjenja premika, se vozilo za meritev premika ustavi v 5 minutah. Premik posameznega merilnika navora se izračuna iz povprečja najmanjšega zaporedja 10 sekund.

Takoj zatem se izvede preverjanje meritev emisij v skladu s postopki iz točke 2.7 Dodatka 1 k Prilogi II k Uredbi (EU) št. 582/2011.

6.1.5.7 Mejni pogoji za preizkušanje za preverjanje skladnosti

Mejni pogoji, ki morajo biti izpolnjeni, da je preizkušanje za preverjanje skladnosti veljavno, so določeni v preglednicah 3 do 3b.

Če vozilo uspešno prestane preizkušanje za preverjanje skladnosti v skladu s točko 7,3, se preizkušanje šteje za veljavno, tudi če niso izpolnjeni naslednji pogoji:

— vrednosti pod najnižjimi vrednostmi za parametre št. 1, 2, 6 in 9;

— preseganje najvišjih vrednosti za parametre št. 3, 4, 5, 7, 8, 10 in 12;

— preseganje najvišjih vrednosti za parameter št. 7, če skupni čas preizkušanja vozila, ki ni v mirovanju, presega 80 minut.

Preglednica 3

Parametri za veljavno preizkušanje za preverjanje skladnosti za vse skupine vozil

Št. Parameter Najmanj Največ 1 Ogrevanje [v minutah] 60 2 Povprečna hitrost pri ogrevanju [v km/h] 70 (5) 100 3 Trajanje merjenja porabe goriva [v minutah] 80 120 8 Povprečna temperatura okolice 5 °C 30 °C 9 Suho cestišče 100 % 10 Zasneženo ali poledenelo cestišče 0 % 11 Nadmorska višina trase [v m] 800 12 Trajanje neprekinjenega prostega teka v mirovanju [v minutah] 3





Preglednica 3a

Parametri za veljavno preizkušanje za preverjanje skladnosti za skupine vozil št. 4, 5. 9 in 10

Št. Parameter Najmanj Največ 4 Delež mestne vožnje glede na prevoženo razdaljo 2 % 8 % 5 Delež zunajmestne vožnje glede na prevoženo razdaljo 7 % 13 % 6 Delež avtocestne vožnje glede na prevoženo razdaljo 79 % — 7 Delež prostega teka v mirovanju 5 %





Preglednica 3b

Parametri za veljavno preizkušanje za preverjanje skladnosti za druga težka in srednja tovorna vozila

Št. Parameter Najmanj Največ 4 Delež mestne vožnje glede na prevoženo razdaljo 10 % 50 % 5 Delež zunajmestne vožnje glede na prevoženo razdaljo 15 % 25 % 6 Delež avtocestne vožnje glede na prevoženo razdaljo 25 % — 7 Delež prostega teka v mirovanju 10 %

V primeru izrednih prometnih razmer se preizkušanje za preverjanje skladnosti ponovi.

6.1.6 Sporočanje podatkov

Podatki, zabeleženi v postopku preizkušanja za preverjanje skladnosti, se sporočijo homologacijskemu organu, ki je podelil dovoljenje za uporabo simulacijskega orodja, kot sledi:

zabeleženi podatki se sporočijo v obliki stalnih signalov s frekvenco 2 Hz, kot je določeno v preglednici 4. Podatki, zabeleženi pri frekvencah, višjih od 2 Hz, se pretvorijo v 2 Hz s povprečenjem časovnih intervalov okoli točke 2 Hz. V primeru na primer 10-Hz vzorčenja se prva točka 2 Hz opredeli kot povprečje od 0,1 do 0,5 sekunde, druga taka točka pa kot povprečje od 0,6 do 1,0 sekunde. Časovna oznaka za vsako točko je zadnja časovna oznaka na točko, tj. 0,5, 1,0, 1,5 itd.

Preglednica 4

Oblika sporočanja izmerjenih podatkov za simulacijsko orodje pri preizkušanju za preverjanje skladnosti

Količina Enota Vhodni podatki glave Opomba Časovno vozlišče [s] <t> Hitrost vozila [km/h] <v> Vrtilna frekvenca motorja [vrt./min] <n_eng> Hitrost ventilatorja za hlajenje motorja [vrt./min] <n_fan> V primeru ventilatorjev za hlajenje motorja, ki niso električno gnani. Električna moč ventilatorja za hlajenje motorja [W] <Pel_fan> V primeru električno gnanih ventilatorjev za hlajenje motorja. Navor (levo kolo) [Nm] <tq_wh_left> Navor (desno kolo) [Nm] <tq_wh_right> Hitrost levega kolesa [vrt./min] <n_wh_left> Hitrost desnega kolesa [vrt./min] <n_wh_right> Prestava [–] <gear> Obvezno za avtomatske menjalnike brez prekinitve prenosa moči (APT). Aktivni pretvornik navora [–] <TC_active> 0 = ni aktiven (zablokiran); 1 = aktiven (delujoč); obvezno za avtomatske menjalnike, ni relevantno za druge vrste menjalnikov. Pretok goriva [g/h] <fc_X> Masni pretok goriva v skladu s točko 5.7 (6). Pod oznako ‚X‘ je vrsta goriva v skladu s preglednico 2 Dodatka 7 k Prilogi V k tej uredbi, npr. ‚<fc_Diesel CI>‘. Pri motorjih na kombinirano gorivo se zagotovi ločen stolpec za vsako gorivo. Navor motorja [Nm] <tq_eng> Navor motorja v skladu s točko 5.10. Masni pretok CH4 [g/s] <CH4> Samo če je treba to komponento izmeriti v skladu s točko 1 Dodatka 1 k Prilogi II k Uredbi (EU) št. 582/2011. Masni pretok CO [g/s] <CO> Masni pretok NMHC [g/s] <NMHC> Samo če je treba to komponento izmeriti v skladu s točko 1 Dodatka 1 k Prilogi II k Uredbi (EU) št. 582/2011. Masni pretok NOx [g/s] <NOx> Masni pretok THC [g/s] <THC> Samo če je treba to komponento izmeriti v skladu s točko 1 Dodatka 1 k Prilogi II k Uredbi (EU) št. 582/2011. Pretok števila trdnih delcev [#/s] <PN> Masni pretok CO2 [g/s]

Poleg tega se sporočijo podatki, kot so določeni v preglednici 4a. Ti podatki se vnesejo neposredno v grafični uporabniški vmesnik simulacijskega orodja pri vrednotenju postopka preizkušanja za preverjanje skladnosti.

Preglednica 4a

Oblika sporočanja podatkov za dodatne informacije za simulacijsko orodje pri preizkušanju za preverjanje skladnosti

Količina Enota Opomba Izmerjena kurilnost [MJ/kg] Kurilnost (NCV) goriva, uporabljenega pri preizkušanju za preverjanje skladnosti, določena v skladu s točko 3.2 Priloge V. Ta vhodna vrednost se navede za vse vrste goriv, tj. tudi za dizelske motorje s kompresijskim vžigom (7). V primeru motorjev na kombinirano gorivo se navedejo vrednosti za obe gorivi. Razdalja utekanja [km] V skladu s točko 6.1.2. Na podlagi te vhodne vrednosti simulacijsko orodje popravi izmerjeno porabo goriva v skladu z Dodatkom 1. Premer ventilatorja [mm] Premer ventilatorja za hlajenje motorja Ta vhodna vrednost ni relevantna za električno gnane ventilatorje za hlajenje motorja. Premik merilnika navora pri levem kolesu [Nm] Povprečni odčitki na ojačevalniku merilnika navora v skladu s točko 6.1.5.6. Premik merilnika navora pri desnem kolesu [Nm]

7. Vrednotenje preizkušanja

7.1 Vhodne vrednosti za simulacijsko orodje

(1) Na voljo so naslednje vrednosti za simulacijsko orodje: vhodni podatki in vhodne informacije;

(2) datoteka proizvajalca;

(3) opisna mapa za stranke;

(4) obdelani podatki o merjenju v skladu s preglednico 4;

(5) dodatne informacije v skladu s preglednico 4a.

7.2 Koraki vrednotenja, kot jih izvaja simulacijsko orodje

7.2.1 Preverjanje postopka obdelave podatkov

S simulacijskim orodjem se ponovno simulirajo emisije CO2 in poraba goriva na podlagi vhodnih informacij in vhodnih podatkov iz točke 7.1 ter preverijo ustrezni rezultati v datoteki proizvajalca in opisni mapi za stranke, kot ju zagotovi proizvajalec.

V primeru kakršnih koli odstopanj se uporabijo popravni ukrepi iz člena 23.

7.2.2 Določitev razmerja CVTP

Pri vrednotenju preizkusa se emisije CO2 med meritvijo primerjajo s simuliranimi emisijami CO2. Pri tej primerjavi simulacijsko orodje razmerje med izmerjenimi in simuliranimi emisijami CO2, specifičnimi za zaviranje za celotno pot, opravljeno za preizkušanje za preverjanje skladnosti (CVTP), izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

pri čemer je:

CVTP = razmerje med izmerjenimi in simuliranimi emisijami CO2 v postopku preizkušanja za preverjanje skladnosti (v nadaljnjem besedilu: razmerje CVTP); n = število goriv (2 za motorje na kombinirano gorivo, v drugih primerih 1); CO2i = splošni faktor emisij CO2 (grami CO2 na gram goriva) za določeno vrsto goriva, kot se uporabi v simulacijskem orodju; BSFCm-c = poraba goriva, specifična za zaviranje, izmerjena in popravljena za fazo utekanja, kot je izračunana v skladu s točko 2 dela A Dodatka 1 [g/kWh], BSFCsim = poraba goriva, specifična za zaviranje, določena s simulacijskim orodjem v skladu s točko 3 dela A Dodatka 1 [g/kWh].

7.3 Preverjanje, ali je vozilo opravilo preizkus / ni opravilo preizkusa

Vozilo opravi preizkušanje za preverjanje skladnosti, če je razmerje CVTP, določeno v skladu s točko 7.2.2, enako ali manjše od dovoljenega odstopanja iz preglednice 5.

Za primerjavo z navedenimi emisijami CO2 vozila v skladu s členom 9 se preverjene emisije CO2 vozila določijo v skladu z naslednjo enačbo:

CO2verified = CVTP × CO2declared

pri čemer je:

CO2verified = preverjene emisije CO2 vozila [v g/t-km]; CO2declared = navedene emisije CO2 vozila [v g/t-km].

Če prvo vozilo presega dovoljena odstopanja za CVTP, se lahko na istem vozilu izvedeta še dve preizkušanji ali pa se na zahtevo proizvajalca vozil preizkusita še dve podobni vozili. Za oceno merila za uspešno opravljeno preizkušanje, določenega v preglednici 5, se uporabijo povprečja posameznih razmerij CVTP največ treh preizkušanj. Če merilo za uspešno opravljeno preizkušanje ni izpolnjeno, vozilo ne opravi postopka preizkušanja za preverjanje skladnosti.

Preglednica 5

Merilo za uspešno opravljeno/neopravljeno preizkušanje za preverjanje skladnosti

Merilo za uspešno opravljeno preizkušanje za preverjanje skladnosti Razmerje CVTP ≤ 1,075

Če je CVTP nižji od 0,925, je treba rezultate sporočiti Komisiji za nadaljnjo analizo, da se ugotovi vzrok.

8. Postopki poročanja

Poročilo o preizkušanju, ki ga pripravi proizvajalec vozil za vsako preizkušeno vozilo, vključuje vsaj naslednje rezultate preizkušanja za preverjanje skladnosti:

8.1 Splošno

8.1.1 Naziv in naslov proizvajalca vozil

8.1.2 Naslovi proizvodnih obratov

8.1.3 Naziv, naslov, telefonska številka, številka telefaksa in elektronski naslov zastopnika proizvajalca vozil

8.1.4 Tip in trgovski opis

8.1.5 Merila za izbor za sestavne dele, pomembne za vozila in emisije CO 2 (besedilo)

8.1.6 Lastnik vozila

8.1.7 Odčitek števca prevoženih kilometrov na začetku merjenja porabe goriva (km)

8.2 Podatki o vozilu

8.2.1 Model vozila/trgovsko ime

8.2.2 Identifikacijska številka vozila (VIN)

8.2.2.1 Če je bil preizkus opravljen po tem, ko se je prvi preizkus vozila končal s prekoračitvijo dovoljenih odstopanj iz točke 7.3, se navede identifikacijska številka vozila (VIN) za vozilo, ki je bilo preizkušeno kot prvo.

8.2.3 Kategorija vozila (N 2 , N 3 )

8.2.4 Konfiguracija osi

8.2.5 Največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila (t)

8.2.6 Skupina vozil

8.2.7 Popravljena dejanska masa vozila (kg)

8.2.8 Kriptografska zgoščena vrednost datoteke proizvajalca

8.2.9 Skupna bruto masa kombinacije vozil v preizkušanju za preverjanje skladnosti (kg)

8.2.10 Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo

8.3 Glavne specifikacije motorja

8.3.1 Model motorja

8.3.2 Številka potrditve za motor

8.3.3 Nazivna moč motorja (kW)

8.3.4 Delovna prostornina motorja (l)

8.3.5 Vrsta referenčnega motornega goriva (dizel/UNP/SZP…)

8.3.6 Zgoščena vrednost datoteke/dokumenta s karakterističnim diagramom vbrizga goriva

8.4 Glavne specifikacije menjalnika

8.4.1 Model menjalnika

8.4.2 Številka potrditve za menjalnik

8.4.3 Glavna možnost, ki se uporablja za izdelavo karakterističnih diagramov izgub (možnost 1/možnost 2/možnost 3/standardne vrednosti)

8.4.4 Tip menjalnika

8.4.5 Število prestav

8.4.6 Prestavno razmerje v končni prestavi

8.4.7 Tip retarderja

8.4.8 Priključna gred (da/ne)

8.4.9 Zgoščena vrednost datoteke/dokumenta s karakterističnim diagramom izkoristka

8.5 Glavne specifikacije retarderja

8.5.1 Model retarderja

8.5.2 Številka potrditve za retarder

8.5.3 Možnost potrjevanja, ki se uporablja za izdelavo karakterističnega diagrama izgub (standardne vrednosti/meritev)

8.5.4 Zgoščena vrednost datoteke/dokumenta s karakterističnim diagramom izkoristka retarderja

8.6 Specifikacija pretvornika navora

8.6.1 Model pretvornika navora

8.6.2 Številka potrditve za pretvornik navora

8.6.3 Možnost potrjevanja, ki se uporablja za izdelavo karakterističnega diagrama izgub (standardne vrednosti/meritev)

8.6.4 Zgoščena vrednost datoteke/dokumenta s karakterističnim diagramom izkoristka

8.7 Specifikacije kotnega gonila

8.7.1 Model kotnega gonila

8.7.2 Številka potrditve za os

8.7.3 Možnost potrjevanja, ki se uporablja za izdelavo karakterističnega diagrama izgub (standardne vrednosti/meritev)

8.7.4 Prestavno razmerje kotnega gonila

8.7.5 Zgoščena vrednost datoteke/dokumenta s karakterističnim diagramom izkoristka

8.8 Specifikacije osi

8.8.1 Model osi

8.8.2 Številka potrditve za os

8.8.3 Možnost potrjevanja, ki se uporablja za izdelavo karakterističnega diagrama izgub (standardne vrednosti/meritev)

8.8.4 Tip osi (npr. standardna enojna gnana os)

8.8.5 Prestavno razmerje v pogonski osi

8.8.6 Zgoščena vrednost datoteke/dokumenta s karakterističnim diagramom izkoristka

8.9 Aerodinamika

8.9.1 Model

8.9.2 Možnost potrjevanja, ki se uporablja za ustvarjanje CdxA (standardne vrednosti/meritev)

8.9.3 Številka potrditve CdxA (če je primerno)

8.9.4 Vrednost CdxA

8.9.5 Zgoščena vrednost datoteke/dokumenta s karakterističnim diagramom izkoristka

8.10 Glavne specifikacije pnevmatik

8.10.1 Številka potrditve za pnevmatike

8.10.2 Specifični koeficient kotalnega upora vseh pnevmatik na vseh oseh

8.11 Glavne specifikacije pomožnih sistemov

8.11.1 Tehnologija ventilatorja za hlajenje motorja

8.11.1.1 Premer ventilatorja za hlajenje motorja

8.11.2 Tehnologija črpalke volana

8.11.3 Tehnologija električnega sistema

8.11.4 Tehnologija pnevmatskega sistema

8.12 Preizkusni pogoji

8.12.1 Dejanska masa vozila za postopek preizkušanja za preverjanje skladnosti (kg)

8.12.2 Dejanska masa vozila s tovorom za postopek preizkušanja za preverjanje skladnosti (kg)

8.12.3 Čas ogrevanja (min)

8.12.4 Povprečna hitrost pri ogrevanju (km/h)

8.12.5 Trajanje merjenja porabe goriva (min)

8.12.6 Delež mestne vožnje glede na prevoženo razdaljo (%)

8.12.7 Delež zunajmestne vožnje glede na prevoženo razdaljo (%)

8.12.8 Delež avtocestne vožnje glede na prevoženo razdaljo (%)

8.12.9 Delež prostega teka v mirovanju (%)

8.12.10 Povprečna temperatura okolice (°C)

8.12.11 Razmere na cesti (suho, mokro, zasneženo, poledenelo cestišče, drugo (navedite))

8.12.12 Največja nadmorska višina trase (m)

8.12.13 Najdaljše trajanje neprekinjenega prostega teka v mirovanju (min)

8.13 Rezultati preizkušanja za preverjanje skladnosti

8.13.1 Povprečna moč ventilatorja, izračunana za preizkušanje za preverjanje skladnosti s simulacijskim orodjem (kW)

8.13.2 Pozitivno delo koles med preizkušanjem za preverjanje skladnosti, izračunano s simulacijskim orodjem (kW)

8.13.3 Izmerjeno pozitivno delo koles med preizkušanjem za preverjanje skladnosti (kW)

8.13.4 Kurilnost goriv, uporabljenih pri preizkušanju za preverjanje skladnosti (MJ/kg)

8.13.5 Vrednosti porabe goriva pri preizkušanju za preverjanje skladnosti (g/kWh)

8.13.5.1 Vrednosti emisij CO 2 pri preizkušanju za preverjanje skladnosti (g/kWh)

8.13.6 Popravljene izmerjene vrednosti porabe goriva pri preizkušanju za preverjanje skladnosti (g/kWh)

8.13.6.1 Popravljene vrednosti emisij CO 2 pri preizkušanju za preverjanje skladnosti (g/kWh)

8.13.7 Simulirane vrednosti porabe goriva pri preizkušanju za preverjanje skladnosti (g/kWh)

8.13.7.1 Simulirane vrednosti emisij CO 2 pri preizkušanju za preverjanje skladnosti (g/kWh)

8.13.8 Simulirana poraba goriva pri preizkušanju za preverjanje skladnosti (g/kWh)

8.13.8.1 Simulirane emisije CO 2 pri preizkušanju za preverjanje skladnosti (g/kWh)

8.13.9 Profil namembnosti (prevoz na dolge razdalje/prevoz na dolge razdalje (evropski modularni sistem – EMS)/regionalni prevoz/regionalni prevoz (EMS)/mestni prevoz/za komunalne namene/gradbeništvo)

8.13.10 Preverjene emisije CO 2 vozila (g/tkm)

8.13.11 Navedene emisije CO 2 vozila (g/tkm)

8.13.12 Razmerje med izmerjeno in simulirano porabo goriva v postopku preizkušanja za preverjanje skladnosti (C VPT ) v (–)

8.13.13 Opravljeno preizkušanje za preverjanje skladnosti (da/ne)

8.13.14 Emisije onesnaževal pri preizkušanju za preverjanje skladnosti

8.13.14.1 CO (mg/kWh)

8.13.14.2 THC (**) (mg/kWh)

8.13.14.3 NMHC (***) (mg/kWh)

8.13.14.4 CH 4 (***) (mg/kWh)

8.13.14.5 NO x (mg/kWh)

8.13.14.6 Število trdnih delcev (#/kWh)

8.13.14.7 Pozitivno delo motorja (kWh)

8.14 Informacije o programski opremi in uporabniku

8.14.1 Različica simulacijskega orodja (X.X.X)

8.14.2 Datum in čas simulacije

8.15 Vhodna vrednost za simulacijsko orodje, kot je določeno v točki 7.1

8.16 Izhodni podatki simulacije

8.16.1 Zbirni rezultati simulacije Datoteka z vrednostmi, ločenimi z vejico, z istim imenom kot delovna datoteka in pripono ‚.vsum‘, ki zajema zbirne rezultate simuliranega preizkušanja za preverjanje skladnosti in se ustvari s simulacijskim orodjem v različici grafičnega uporabniškega vmesnika (v nadaljnjem besedilu: podatkovna datoteka ‚sum exec‘).