V objavljeni različici tega sklepa so bili nekateri podatki izpuščeni v skladu s členoma 30 in 31 Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z nerazkrivanjem podatkov, ki so poslovna skrivnost. Izpuščeni deli so označeni z […]. RAZLIČICA ZA JAVNOST Ta dokument je na voljo le informativno.

SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/69

z dne 24. februarja 2020

o državni pomoči SA.43549 (2017/C) (ex 2017/FC) (ex 2016/NN) (ex 2015/EO), ki jo je Romunija izvedla za družbo CFR Marfă

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 1115)

(Besedilo v romunskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

(1) Romunija je z dopisom z dne 24. septembra 2015 Komisijo obvestila, da je junija 2013 v lastniške deleže zamenjala javni dolg v višini 1 669 milijonov RON (približno 363 milijonov EUR (2)), ki ga je imela družba Societatea Națională de Transport Feroviar de Marfa CFR S.A. (v nadaljnjem besedilu: CFR Marfă), ki je prevoznik v železniškem tovornem prometu v državni lasti, do družbe CFR Infrastructură, ki je upravljavec železniške infrastrukture v državni lasti, ter do različnih organov za socialno varnost in davčnih organov (3). Komisija se je na podlagi informacij, ki jih je predložila Romunija, odločila, da začne postopek po uradni dolžnosti v zvezi z ukrepi v korist družbe CFR Marfă, evidentiran pod številko zadeve v zvezi z državno pomočjo SA.43549 (2015/CP).

(2) Komisija je z dopisi z dne 17. novembra 2015, 6. julija 2016 in 6. aprila 2017 zahtevala informacije o ukrepih v korist družbe CFR Marfă. Romunija je odgovorila z dopisi z dne 24. decembra 2015, 10. in 11. avgusta 2016 ter 12. maja 2017. Romunija je poleg tega zamenjavo terjatev v lastniške deleže predhodno priglasila 5. oktobra 2016, njena predhodna priglasitev pa je bila združena z zgoraj navedenim postopkom po uradni dolžnosti v zvezi z državno pomočjo.

(3) Komisija je 6. marca 2017 prejela uradno pritožbo (v nadaljnjem besedilu: pritožba) združenja Organizația Patronală a Societăților Feroviare Private din Romania) (4) (združenje zasebnih prevoznikov v železniškem tovornem prometu Romunije; v nadaljnjem besedilu: pritožnik ali OPSFPR), ki zastopa interese zasebnih družb na področju železniškega tovornega prometa v Romuniji. Pritožba je bila skupaj z zahtevo za dodatne tehnične informacije Romuniji poslana 6. aprila 2017. Romunija je pripombe v zvezi s pritožbo predložila 12. maja 2017.

(4) Pritožnik je 19. septembra Komisiji predložil dodatek k pritožbi. Nezaupna različica dodatka je bila posredovana Romuniji za predložitev pripomb. Romunija je odgovorila 6. oktobra 2017.

(5) Komisija je z dopisom z dne 18. decembra 2017 Romunijo obvestila, da se je v zvezi s pomočjo odločila začeti formalni postopek preiskave iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU).

(6) Odločitev Komisije, da začne postopek (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka), je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (5). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi s pomočjo/ukrepom.

(7) Komisija je prve pripombe Romunije v zvezi s sklepom o začetku postopka prejela 20. februarja 2018.

(8) Komisija je 6. julija 2018 prejela tudi pripombe zainteresiranih strani. Te je 16. julija 2018 posredovala Romuniji, da bi se lahko odzvala nanje. Romunija je pripombe v zvezi s pripombami tretjih oseb predložila z dopisom z dne 14. avgusta 2018.

(9) Komisija je Romuniji poslala dodatne zahteve za informacije, predvsem 14. novembra 2018 in 15. marca 2019, romunski organi pa so nanje odgovorili 19. decembra 2018 oziroma 27. junija, 9. julija, 13. septembra in 6. novembra 2019.

(10) Komisija je z romunskimi organi opravila več sestankov, nazadnje 24. julija 2019, po katerem je Romunija 13. septembra 2019 predložila dodatne informacije.

2. PODROBEN OPIS POMOČI

2.1 Upravičenec

(11) Družba CFR Marfă je družba z omejeno odgovornostjo v 100-odstotni lasti države (v nadaljnjem besedilu: podjetje v državni lasti), ki opravlja storitve železniškega tovornega prometa in upravlja multimodalne terminale. Romunija kot edina delničarka zdaj upravlja in nadzoruje družbo (npr. v zvezi z njenim letnim proračunom) prek ministrstva za promet.

(12) Družba CFR Marfă je bila kot delniška družba ustanovljena 1. oktobra 1998 po reorganizaciji uveljavljenega prevoznika v železniškem prometu v Romuniji, tj. družbe Societatea Națională Căile Ferate Române (v nadaljnjem besedilu: družba SNCFR) (6), vertikalno integriranega prevoznika v železniškem prometu, ki je bil nato razdeljen na pet neodvisnih družb: CFR Infrastructură (ali CFR SA, ki je upravljavec infrastrukture v 100-odstotni lasti države; v nadaljnjem besedilu: družba CFR Infrastructură), CFR Marfă, CFR Călători (prevoznik v železniškem potniškem prometu v 100-odstotni lasti države), CFR Gevaro (ki opravlja dejavnosti v zvezi z jedilnimi in spalnimi vagoni) in Societatea de Administrare Active Feroviare – SAAF (družba za upravljanje presežnih tirnih vozil, namenjenih prodaji, najemu ali razrezu).

(13) Družba CFR Marfă opravlja storitve železniškega tovornega prometa, med drugim prevoz domačega premoga, cementa, kemičnih izdelkov, žita in olja, lesa, soli in kovin, ter upravlja multimodalne terminale in opravlja pomožne storitve, kot so skladiščne storitve, storitve polnjenja z gorivom in logistika. Med glavnimi strankami družbe CFR Marfă so druga podjetja v državni lasti, kot so CE Hunedoara, nekdanja proizvajalca kemikalij Oltchim in Salrom ter družbe za daljinsko ogrevanje.

(14) Leta 2017 je železniški tovorni promet obsegal 30,2 % trga tovornega prometa v Romuniji, medtem ko je ta delež leta 2013 znašal 30,7 %, leta 2007 pa le 24,9 % (7). Delež cestnega prevoza je bil razmeroma večji ter je znašal od 53,5 % leta 2007 do 40,3 % leta 2013 in 42,4 % leta 2017, medtem ko je delež prevoza po celinskih plovnih poteh znašal od 25,2 % leta 2007 do 29 % leta 2013 in 27,4 % leta 2017 (8).

(15) Romunija je leta 1998 zagotovila dostop do svojega železniškega omrežja tujim prevoznikom v železniškem tovornem prometu (9). Od pristopa Romunije k EU leta 2007 se je tržni delež družbe CFR Marfă v sektorju železniškega tovornega prometa, izmerjen glede na količino (v tisočih tonah prepeljanega blaga), nenehno zmanjševal, in sicer s [70–80] % leta 2007 na [50–60] % leta 2014 in [40–50] % leta 2018. Zmanjšal se je tudi tržni delež družbe CFR Marfă, izmerjen glede na prepeljano razdaljo (v tonskih kilometrih), in sicer s [60–70] % leta 2007 na [40–50] % leta 2014 in [30–40] % leta 2018 (10). Tako delež družbe CFR Marfă na celotnem trgu tovornega prometa v Romuniji znaša [5–10] %, skupni tržni delež zasebnih prevoznikov v železniškem tovornem prometu pa [10–20] % (11). Preglednica 1 Razvoj tržnega deleža (v železniškem tovornem prometu) družbe CFR Marfă v obdobju 2007–2018 Tržni delež (%) 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 (*1) po količini prepelja-nega blaga CFR Marfa [70–80] [60–70] [50–60] [50–60] [60–70] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] [40–50] [40–50] [40–50] drugi prevozniki v železniškem tovornem prometu [20–30] [30–40] [40–50] [40–50] [30–40] [40–50] [40–50] [40–50] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] po prepelja-ni razdalji (tkm) CFR Marfa [60–70] [50–60] [40–50] [40–50] [40–50] [40–50] [40–50] [40–50] [40–50] [30–40] [30–40] [30–40] drugi prevozniki v železniškem tovornem prometu [30–40] [40–50] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] [50–60] [60–70] [60–70] [60–70] [60–70] Vir: dokumenti, ki jih je Romunija predložila 24. decembra 2015; Priloga 2 k odgovoru Romunije z dne 12. maja 2017; odgovor Romunije z dne 27. junija 2019, točka 29.1.

(16) Ob sprejetju sklepa o začetku postopka je na romunskem trgu delovalo približno 20 prevoznikov v železniškem tovornem prometu. Vsi glavni konkurenti družbe CFR Marfă so zasebni prevozniki z naslednjimi tržnimi deleži (glede na tonske kilometre): SC Grup Feroviar Roman SA (12) (v nadaljnjem besedilu: družba GFR; [20–30] % leta 2012 in [20–30] % leta 2016), SC Unifertrans SA ([5–10] % leta 2012 in [5–10] % leta 2016), SC Cargo Trans Vagon SA ([5–10] % leta 2012 in [0–5] % leta 2016), SC DB Schenker Rail Romania ([5–10] % leta 2012 in [10–20] % leta 2016), SC Transferoviar Grup SA ([0–5] % leta 2012 in [0–5] % leta 2016) in Rail Cargo Carrier Romania ([0–5] % leta 2016) (13). Število dejavnih prevoznikov na trgu železniškega tovornega prometa v Romuniji se je zdaj povečalo na 28 (14).

2.2 Finančne težave družbe CFR Marfă pred neuspešno privatizacijo leta 2013

(17) V zadnjem desetletju se je poslovna dejavnost družbe CFR Marfă postopoma zmanjševala. Količina tovora, ki ga je prepeljala navedena družba, se je polagoma zmanjševala ter se s […] tisoč ton leta 2007 zmanjšala na […] tisoč ton leta 2016 (glej preglednico 2). Preglednica 2 Količina tovora družbe CFR Marfă v tisočih tonah v obdobju 2007–2017 po kategoriji V tisočih ton 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Prepeljana količina tovora […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Vir: dokumenti, ki jih je Romunija predložila 24. decembra 2015; Priloga 1 k odgovoru Romunije z dne 12. maja 2017; odgovor Romunije z dne 19. decembra 2018, pododdelek E, točka 13.

(18) Z zmanjševanjem poslovne dejavnosti družbe CFR Marfă se je postopoma zmanjševalo tudi število zaposlenih, in sicer s 15 992 zaposlenih v ekvivalentu polnega delovnega časa (EPDČ) leta 2009 na 6 508 leta 2014, 6 155 leta 2016 in 5 717 leta 2018 (glej preglednico 3). Preglednica 3 Zaposleni družbe CFR Marfă v EPDČ v obdobju 2009–2018 V EPDČ 1999 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Število zaposlenih 29 289 15 992 10 813 8 257 9 053 8 767 6 508 6 454 6 155 5 995 5 717 Vir: dokumenti, ki jih je Romunija predložila 24. decembra 2015; Priloga 1 k odgovoru Romunije z dne 12. maja 2017; letne bilance stanja družbe (), odgovor Romunije z dne 27. junija 2019, točka 49.

(19) Dejavniki, opisani v uvodnih izjavah 15 in 16, so negativno vplivali na finančni položaj družbe CFR Marfă. Kot je razvidno iz preglednice 4, se družba CFR Marfă že vrsto let spopada s finančnimi težavami. Preglednica 4 Ključni finančni kazalniki družbe CFR Marfă za obdobje 2009–2016 V milijonih RON 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Promet skupaj 1 097,30 1 056,10 1 150,00 1 020,60 961,50 954,90 775,94 673,61 EBITDA – 186,60 –97,10 25,10 –41,50 –89,70 17,70 27,56 –43,69 Odhodki za obresti 31,40 29,40 27,00 23,10 16,00 12,90 8,98 5,62 Dolg skupaj 1 261,60 1 673,40 1 891,20 2 186,60 666,30 720,20 788,25 868,13 Lastniški kapital 93,60 – 343,50 – 471,90 – 904,60 566,20 540,50 405,21 302,00 Vpisani delniški kapital 247,33 248,15 251,60 263,96 1 987,54 1 988,35 2 012,12 2 012,12 Drug lastniški kapital – 153,69 – 591,62 – 723,50 –1 168,58 –1 420,20 –1 447,69 –1 606,91 –1 710,13 — Revalorizacijske rezerve 93,91 120,62 107,98 106,46 114,90 101,99 88,08 88,08 — Rezerve 236,22 253,62 266,15 279,17 293,50 306,36 201,05 201,05 — Nerazporejeni dobiček/skupna izguba – 141,84 – 430,59 –1 004,18 –1 149,12 –1 565,68 –1 828,88 –1 736,85 –1 844,48 — Letni dobiček/izguba – 341,98 – 535,27 –93,45 – 405,09 – 262,92 –27,16 – 159,19 – 154,78 % izgubljenega delniškega kapitala – 62 – 238 – 288 – 443 – 71 – 73 – 20 – 15 Razmerje med dolžniškim in lastniškim kapitalom 13,48 –4,87 –4,01 –2,42 1,18 1,33 1,94 2,87 Razmerje med EBITDA in kritjem obresti –5,94 –3,30 0,93 –1,80 –5,61 1,37 3,07 –7,77 Vir: dokumenti, ki jih je Romunija predložila 24. decembra 2015; Priloga 1 k odgovoru Romunije z dne 12. maja 2017.

(20) Družba CFR Marfă ustvarja izgubo od leta 2008 (16). Skupne letne izgube v poslovnih letih od 2009 do 2012 so znašale 1 149,12 milijona RON (približno 250 milijonov EUR), to pa je bil glavni dejavnik, zaradi katerega se je lastniški kapital v tem obdobju zmanjšal s pozitivne vrednosti 93,6 milijona RON (približno 20 milijonov EUR) na negativno vrednost 904,60 milijona RON (približno 197 milijonov EUR). Leta 2013 je bil lastniški kapital spet pozitiven in je znašal 566,20 milijona RON (približno 123 milijonov EUR), predvsem zaradi zamenjave terjatev v lastniške deleže v vrednosti 1 669 milijonov RON (približno 363 milijonov EUR), o kateri se je dogovorila država (17). Stanje lastniškega kapitala se je leta 2013 znova začelo slabšati (takoj po zamenjavi terjatev v lastniške deleže leta 2013), kar se je nadaljevalo tudi v letih 2015 in 2016.

(21) Kot je povzeto v preglednici 5, je bil dolg družbe CFR Marfă že leta 2010 precejšen in je znašal 126 % skupnih sredstev. Ob poslabševanju finančnega položaja družbe CFR Marfă se je njen dolg med letoma 2010 in 2012 povečal za približno 31 % in dosegel 2 186,56 milijona RON (približno 475 milijonov EUR) oziroma 171 % skupnih sredstev.

(22) Leta 2012 so kratkoročne obveznosti (ki zapadejo v manj kot enem letu) obsegale 87 % skupnih obveznosti družbe CFR Marfă, zajemale pa so obveznosti do dobaviteljev, obveznosti za plačilo davka in druge obveznosti (glej preglednico 5). Preglednica 5 Pregled dolgov družbe CFR Marfă v obdobju 2010–2016 V milijonih RON 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Rezervacije 215,72 96,92 61,1 31,69 1,97 2,68 1,55 Dolgoročna najeta posojila 324,74 272,82 223,77 169,95 113,23 57,15 — Odloženi prihodki 2,24 2,49 2,23 2,49 1,61 1,73 1,4 Nekratkoročne obveznosti 542,7 372,23 287,1 204,13 116,81 61,56 2,95 Obveznosti do dobaviteljev* 556,36 709,55 841,85 301,12 448,10 604,60 731,54 Kratkoročna najeta posojila 97,38 89,06 83,02 67,23 77,55 83,50 81,46 Davki 310,86 487,48 631,57 52,15 69,00 14,07 30,79 Druge obveznosti 166,13 232,86 343,02 36,30 8,25 24,52 21,39 Kratkoročne obveznosti 1 130,73 1 518,95 1 899,46 456,80 602,90 726,69 865,18 Dolg skupaj 1 673,43 1 891,18 2 186,56 660,93 719,71 788,25 868,13 Sredstva skupaj (= kapital + dolg) 1 329,96 1 419,28 1 281,94 1 227,16 1 260,21 1 193,47 1 170,12 Vir: dokumenti, ki jih je Romunija predložila 24. decembra 2015; uporaba merila zasebnega vlagatelja (* za obveznosti do dobaviteljev), Deloitte, 29. marec 2013; Priloga 1 k odgovoru Romunije z dne 12. maja 2017; finančna poročila, objavljena na spletnem mestu družbe CFR Marfă:http://www.cfrmarfa.cfr.ro/images/stories/financiar/sit%20fin%20extinse/Situatii%20financiare%20extinse%20la%2031.12.2014.pdf.

(23) Med letoma 2010 in 2012 so se obveznosti do dobaviteljev družbe CFR Marfă povečale za 53 % s 562,61 milijona RON (približno 122 milijonov EUR) na 862,43 milijona RON (približno 187 milijonov EUR). Večino neporavnanih obveznosti do dobaviteljev ([90–100] % od skupnih obveznosti do dobaviteljev leta 2012) je mogoče pripisati podjetjem v državni lasti, in sicer CFR Infrastructură, Informatica Feroviară (18), CFR Călatori in drugim (glej preglednico 6). Preglednica 6 Pregled obveznosti družbe CFR Marfă do dobaviteljev v obdobju 2010–2016 V milijonih RON 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Obveznosti do dobaviteljev skupaj 562,61 726,74 862,43 318,72 465,70 607,68 724,17 934,66 991,88 — od tega do podjetij v državni lasti […] […] […] […] […] […] […] […] […] — od tega do družbe CFR Infrastructură 412,68 582,77 716,30 213,47 348,65 505,26 623,54 826,09 860,93 % družbe CFR Infrastructură glede na skupne obveznosti do dobaviteljev 73,35 80,19 83,06 66,98 74,86 83,15 86,10 88,38 86,80 Vir: dokumenti, ki jih je Romunija predložila 27. junija 2019, točka 39, in izračuni Komisije ().

(24) Po podatkih Romunije so bile družbi CFR Marfă za zapadle dolgove do družbe CFR Infrastructură zaračunane obresti in kazni (glej preglednico 7). Preglednica 7 Pregled zapadlih obveznosti (vključno z obrestmi in kaznimi) družbe CFR Marfă do družbe CFR Infrastructură V milijonih RON 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Zapadli znesek; od tega 347 515,66 663,96 182,6 314,28 460,57 557,57 777,33 950,08 obresti in kazni (dnevne) za zamude pri plačilu (%) 0,05 0,05 0,05 0,05 0,06 0,05 0,05 0,03 0,03 obresti in kazni, obračunane v letu […] […] […] […] […] […] […] […] […] % skupnega dolga, ki ga obsega družba CFR Infrastructură 30,57 28,08 34,44 34,15 27,65 62,24 61,78 76,57 73,23 Vir: odgovor Romunije z dne 27. junija 2019, točki 36 in 39.

(25) Dolgovi družbe CFR Marfă do državnega proračuna, sestavljeni iz neporavnanih obveznosti za plačilo davka in neplačanih socialnih prispevkov (socialna varnost, prispevek za zdravstveno zavarovanje, prispevek za sklad za brezposelnost in posebni sklad), so se med letoma 2010 in 2012 več kot podvojili, in sicer so se povečali s 376,21 milijona RON (približno 82 milijonov EUR) na 838,47 milijona RON (približno 183 milijonov EUR) (glej preglednico 8).

(26) Hkrati so se neodplačana posojila, ki jih je družba CFR Marfă najela pri zasebnih bankah, med letoma 2010 in 2012 zmanjšala z […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR) na […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR) (glej tudi uvodno izjavo 191, v kateri je pojasnjeno, da je družba CFR Marfă prednostno obravnavala odplačevanje posojil zasebnih bank, plače in dobavitelje, ki niso javni subjekti, medtem ko je odlagala plačila v državni proračun).

(27) Po navedbah romunskih organov družba CFR Marfă od druge polovice leta 2013 ni imela več zapadlih dolgov do državnega proračuna (glej preglednico 8). Preglednica 8 Pregled zapadlih dolgov družbe CFR Marfă (vključno z obrestmi in kaznimi) do državnega proračuna od leta 2008 (vključno z organi ANAF, CNPP, ANOFM in CNAS (socialni prispevek)) V milijonih RON 2008 2009 2010 2011 2012 (*2) Junij 2013 (*3) Po juniju 2013 2014 2015 2016 (*4) 2017 (*5) 2018 Glavnica […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Zamudne obresti […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Kazni za zamude pri plačilih […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Zapadli dolgovi do državnega proračuna SKUPAJ 130,2 309,41 376,21 627,4 838,47 1 001,2 0 0 0 0 0 19,9 Vir: odgovor Romunije z dne 27. junija 2019, točke 18, 19 in 21; tudi Priloga 4 k pripombam Romunije k sklepu o začetku postopka, predloženim 20. februarja 2018 (v nadaljnjem besedilu: pripombe Romunije k sklepu o začetku postopka).

2.3 Zgodovina neuspešnih poskusov privatizacije družbe CFR Marfă in zamenjava terjatev v lastniške deleže leta 2013

(28) Družba CFR Marfă je na seznamu podjetij v državni lasti, ki jih spremljata Mednarodni denarni sklad (v nadaljnjem besedilu: MDS) in Svetovna banka (20), EU pa jo je zajela z drugim in tretjim programom plačilnobilančne pomoči (21). Mednarodni upniki so Romuniji leta 2010 priporočili, naj privatizira večinske deleže v več podjetjih v državni lasti, vključno z družbo CFR Marfă, da bi zmanjšala neporavnane zneske in zaostala plačila, ki negativno vplivajo na državni proračun Romunije.

(29) Po javno dostopnih informacijah je nameravala Romunija privatizirati družbo CFR Marfă vsaj od leta 2007 (22). Romunija je v pismu o nameri z dne 16. junija 2010 navedla, da je še naprej zavezana privatizaciji družbe CFR Marfă leta 2011 (23).

(30) Ob upoštevanju zavez, ki jih je Romunija sprejela s pismom o nameri in tehničnim memorandumom o soglasju, ki ga je podpisala z MDS, in zavez, ki jih je sočasno dala EU (24), je Romunija potrdila privatizacijsko strategijo za večinski delež (51 %) v družbi CFR Marfă z Vladnim sklepom št. 46 z dne 13. februarja 2013.

(31) Po javno dostopnih informacijah je romunsko ministrstvo za promet 5. aprila 2013 objavilo obvestilo o prodaji 51-odstotnega deleža v družbi CFR Marfă po izhodiščni ceni 797 milijonov RON (približno 173 milijonov EUR) (25). Romunija je do 8. maja 2013 prejela tri ponudbe za delnice družbe CFR Marfă, ki so jih predložile družba OmniTRAX Inc. s sedežem v Združenih državah Amerike, družba GFR in konzorcij, ki sta ga sestavljali družbi Transferoviar Grup in Donau-Finanz (26). Romunija je 15. maja 2013 sporočila, da so bile vse tri vloge zavrnjene in da se bo postopek privatizacije začel znova (27).

(32) Romunija je 17. maja 2013 objavila obvestilo o prodaji delnic družbe CFR Marfă v mednarodnih, nacionalnih in lokalnih medijih ter na spletnih mestih ministrstva za promet in družbe CFR Marfă. Potencialni vlagatelji so bili pozvani, naj do 23. maja 2013 izrazijo interes za nakup večinskega deleža (51 %) družbe CFR Marfă.

(33) Predložene prijave interesa, ki so vsebovale dokumente za predkvalifikacijski postopek, so bile ocenjene 23. maja 2013, ko je bil sestavljen tudi ožji seznam ponudnikov, izbranih po predkvalifikacijskem postopku. Ponudniki, uvrščeni na ožji seznam, tj. konzorcij družb Transferoviar Grup in Donau-Finanz ter družbi GFR in OmniTRAX Inc., so bili o tem obveščeni z dopisom z dne 23. maja 2013.

(34) Med 24. majem 2013 in 20. junijem 2013 je bil ponudnikom, izbranim po predkvalifikacijskem postopku, odobren dostop do podatkovne sobe, da so lahko opravili postopek potrebne skrbnosti. Ponudniki, izbrani po predkvalifikacijskem postopku, so bili pozvani tudi, naj do 5. junija 2013 predložijo nezavezujoče predhodne ponudbe, do 20. junija 2013 pa zavezujoče ponudbe. Po javno dostopnih informacijah je družba GFR po odstopu ponudnikov, izbranih po predkvalifikacijskem postopku, od transakcije do roka, tj. 20. junija 2013, ostala edini ponudnik, njena ponudba pa je znašala približno 202 milijona EUR za 51-odstotni delež, pri čemer je obljubila, da bo zagotovila dodatne naložbe v višini približno 201,4 milijona EUR (28).

(35) Romunija je 12. junija 2013 pretvorila dolgove v višini 1 669 milijonov RON (približno 363 milijonov EUR), ki jih je imela družba CFR Marfă do družbe CFR Infrastructură in državnega proračuna (v obliki obveznosti iz naslova socialne varnosti in obveznosti za plačilo davka), v lastniške deleže (29).

(36) Romunija je predvidela, da bodo glavni pogoji sporazuma o nakupu in prodaji delnic potrjeni med 25. junijem 2013 in 1. avgustom 2013 ter da bo posel zaključen oktobra 2013. Vendar družba GFR ni plačala nakupne cene do določenega roka, zato privatizacija ni uspela.

(37) Dva druga ponudnika – družba OmniTRAX ter konzorcij družb Transferoviar Group in Donau-Finanz –, ki sta leta 2013 poleg družbe GFR izrazila interes za nakup družbe CFR Marfă, sta umaknila ponudbo. Kot je razvidno iz različnih vladnih sporočil za medije, so bili za tem predvideni drugi načrti privatizacije, vendar nobeden od njih ni bil izveden (na primer leta 2015 je bila napovedana privatizacija na podlagi prve javne ponudbe, vendar je bil projekt opuščen) (30).

2.4 Finančni položaj družbe CFR Marfă po neuspešni privatizaciji

(38) Leta 2013 se je skupni dolg družbe CFR Marfă precej zmanjšal zaradi zamenjave terjatev v lastniške deleže, vendar se je takoj zatem znova povečal. Po neuspešni privatizaciji družbe CFR Marfă se je skupni dolg nenehno povečeval: za 9 % v letih 2014 in 2015, ko je dosegel 788,25 milijona RON (približno 171 milijonov EUR), in za 10 % leta 2016, ko je dosegel 868,13 milijona RON (približno 189 milijonov EUR; glej preglednico 4). V naslednjih letih se je skupni dolg še naprej enakomerno povečeval in leta 2018 dosegel 1 214,66 milijona RON (približno 264 milijonov EUR), kar pomeni 20-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2017, ko je znašal 1 013,13 milijona RON (približno 220 milijonov EUR) (31).

(39) Po neuspešni privatizaciji so se še naprej povečevale tudi kratkoročne obveznosti družbe CFR Marfă, ki obsegajo največji delež dolga (92 % leta 2015 in 99,7 % leta 2016, glej preglednico 5), in sicer za 32 % leta 2014, 21 % leta 2015 in 19 % leta 2016, medtem ko so se obveznosti družbe CFR Marfă do dobaviteljev med letoma 2013 in 2016 enakomerno povečevale ter se z 251,34 milijona RON (približno 55 milijonov EUR) povečale na 731,54 milijona RON (približno 159 milijonov EUR), pri čemer je bila večina teh obveznosti (90 % leta 2016) znova pripisljiva podjetjem v državni lasti. Zlasti so se obveznosti do dobaviteljev, ki jih je imela družba CFR Marfă do družbe CFR Infrastructură, med letoma 2013 in 2016 povečale z 213,47 milijona RON (približno 46 milijonov EUR) na 623,5 milijona RON (približno 135,5 milijona EUR) in se tako skoraj potrojile (glej preglednici 5 in 6).

(40) Po rahlem izboljšanju leta 2014 (izguba iz poslovanja je leta 2014 znašala 27,16 milijona RON (približno 6 milijonov EUR), leta 2013 pa 262,92 milijona RON (približno 57 milijonov EUR) se je finančni položaj družbe CFR Marfă dodatno poslabšal. V letih 2015 in 2016 je bila evidentirana izguba v višini 159,19 milijona RON (približno 35 milijonov EUR) oziroma 154,78 milijona RON (približno 34 milijonov EUR). Lastniški kapital družbe CFR Marfă se je znova zmanjšal za 47 %, in sicer se je med letoma 2013 in 2016 zmanjšal s 566,2 milijona RON (približno 123 milijonov EUR) na 302 milijona RON (približno 66 milijonov EUR) (glej preglednico 4).

(41) Finančne težave družbe CFR Marfă je treba obravnavati v širšem okviru vplivnih dejavnikov, ki niso omejeni na večjo konkurenco zaradi (nacionalnih in tujih) zasebnih prevoznikov v železniškem tovornem prometu in drugih načinov prevoza. Po podatkih iz javno dostopnih poročil ti dodatni dejavniki vključujejo zlasti slabo upravljanje, nepreglednost in neprevzemanje odgovornosti, ogromne stroške, precejšnje zaostanke na podlagi pogodb z drugimi podjetji v državni lasti (od katerih so nekatera sama v težavah), zastarela tirna vozila, odhode vodstvenih delavcev iz družbe k neposrednim konkurentom ter korupcijo, zaradi katere je družba domnevno izgubila precejšnja finančna sredstva (več milijonov EUR) ali pomembne pogodbe s strankami, kot je bilo navedeno v medijih (32) (33) in različnih uradnih sporočilih za zadevne državne agencije (34).

2.5 Obseg formalnega postopka preiskave

(42) Komisija je 18. decembra 2018 začela formalni postopek v zvezi s petimi ukrepi podpore, ki so: ukrep 1 : neizterjava čedalje večjih dolgov do države (dolgov iz naslova socialne varnosti in neplačanih davkov) vsaj od leta 2010 do zamenjave terjatev v lastniške deleže leta 2013 (ukrep 3), v skladu s katero so bili vsi zapadli dolgovi družbe CFR Marfă do države pretvorjeni v lastniški kapital družbe CFR Marfă; ukrep 2 : neizterjava čedalje večjih dolgov družbe CFR Marfă do družbe CFR Infrastructură vsaj od leta 2010 do zamenjave terjatev v lastniške deleže leta 2013 (ukrep 3), v skladu s katero je bilo 85 % zapadlih dolgov družbe CFR Marfă do družbe CFR Infrastructură pretvorjenih v lastniški kapital družbe CFR Marfă; ukrep 3 : zamenjava terjatev v lastniške deleže v višini 1 669 milijonov RON (približno 363 milijonov EUR) leta 2013; ukrep 4 : nadaljnja neizterjava dolgov do države (dolgov iz naslova socialne varnosti in neplačanih davkov) po zamenjavi terjatev v lastniške deleže leta 2013; ukrep 5 : nadaljnja neizterjava čedalje večjih dolgov družbe CFR Marfă do družbe CFR Infrastructură po zamenjavi terjatev v lastniške deleže leta 2013.

(43) Komisija je v sklepu o začetku postopka sprejela predhodni sklep, da zgoraj opisani ukrepi vključujejo državna sredstva in jih je mogoče pripisati državi. Poleg tega razumen zasebni subjekt verjetno ne bi izvedel takih ukrepov za družbo CFR Marfă, zato je Komisija sprejela predhodno stališče, da je družba CFR Marfă z ukrepi prejela neupravičeno prednost; taka prednost bi bila selektivna, saj je bila družba CFR Marfă edini upravičenec.

(44) Komisija je opozorila tudi, da bi lahko ukrepi prizadeli trgovino med državami članicami, saj je družba CFR Marfă konkurirala drugim prevoznikom v železniškem tovornem prometu iz drugih držav članic. Zaradi ukrepov je lahko družba CFR Marfă nadaljevala poslovanje in se ji v nasprotju z drugimi konkurenti ni bilo treba spopasti s posledicami, ki običajno sledijo slabim finančnim rezultatom.

(45) Na podlagi navedenega je Komisija sprejela predhodno stališče, da se zdi, da ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

(46) Komisija je tudi dvomila o združljivosti ukrepov, zlasti ker romunski organi niso navedli možnih razlogov za združljivost. Predhodno stališče Komisije je bilo, da je mogoče družbo CFR Marfă šteti za podjetje v težavah v smislu smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah iz let 2004 in 2014 (v nadaljnjem besedilu: smernice o reševanju in prestrukturiranju) (35), med drugim zaradi dejstva, da je družba vsaj od leta 2010 izpolnjevala pogoje za uvedbo postopka v primeru insolventnosti.

(47) Nobeden od ukrepov pa ni izpolnjeval meril za združljivo pomoč za reševanje in prestrukturiranje, določenih v smernicah o reševanju in prestrukturiranju. Zlasti ker načrt prestrukturiranja ni bil predložen (romunski organi se niso sklicevali na to, da so ukrepi upravičeni kot pomoč za prestrukturiranje), Komisija ni mogla oceniti potrebnih komponent prestrukturiranja, vključno z ukrepi za naložbe in posodobitev, niti oceniti, ali bi bilo mogoče z ukrepi obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja in ali bodo omejeni na najmanjšo potrebno raven, da bi se preprečilo neupravičeno izkrivljanje konkurence. Nazadnje, romunski organi niso predlagali nobenih smiselnih izravnalnih ukrepov.

(48) Ker so bili ukrepi dodeljeni v nasprotju z obveznostma priglasitve in mirovanja iz člena 108(3) PDEU, se po mnenju Komisije zdi, da pomenijo nezakonito državno pomoč. Ker načrt prestrukturiranja ni bil priglašen in javni upniki niso ravnali v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, ob tem pa zahteve iz smernic o reševanju in prestrukturiranju iz let 2004 in 2014, ki so se uporabljale, niso bile izpolnjene, teh pet ukrepov ni bilo mogoče razglasiti za združljivih z notranjim trgom.

3. PRIPOMBE K SKLEPU O ZAČETKU POSTOPKA

3.1 Pripombe zainteresiranih strani

(49) Pritožnik je predložil pripombe k sklepu o začetku postopka v zakonsko določenem roku in soglašal z ugotovitvami Komisije iz sklepa o začetku postopka. Zlasti je predložil dodatne pripombe v zvezi z dvema vidikoma, izpostavljenima v sklepu o začetku postopka, in sicer trditvama Romunije, da je družba CFR Marfă podjetje „strateškega pomena“ in da družba CFR Infrastructură ni odpisala dolga družbe CFR Marfă, ampak je med letoma 2013 in 2017 pravzaprav odločno ukrepala za izterjavo terjatev do družbe CFR Marfă.

(50) Prvič, pritožnik trdi, da družba CFR Marfă v nasprotju s trditvijo Romunije ni „strateškega pomena“ za sektor železniškega tovornega prometa v Romuniji.

(51) Pritožnik, ki zastopa združenje prevoznikov v železniškem tovornem prometu, meni, da je trditev, da je družba CFR Marfă edini prevoznik z viri in organizacijsko zmogljivostjo, potrebnimi za delovanje v kriznih razmerah, nepravilna, in kot primer navaja vsaj deset prevoznikov, ki prevažajo najrazličnejše vrste tovora (36) ter so torej v smislu virov primerljivi z družbo CFR Marfă.

(52) Kar zadeva prevoz vojaškega blaga, pritožnik trdi, da bi lahko vsak zasebni prevoznik predložil vlogo za izdajo posebnega dovoljenja, kot ga ima družba CFR Marfă. Po mnenju pritožnika zanimanja za tako dovoljenje ni zaradi omejenega povpraševanja po takih prevoznih storitvah.

(53) Drugič, pritožnik meni, da nobena od trditev Romunije, da je država izterjala dolgove družbe CFR Marfă, ni resnična.

(54) Po eni strani pritožnik priznava, da je družba CFR Infrastructură sicer začela nekatere postopke za izterjavo dela dolga družbe CFR Marfă iz naslova uporabnine za infrastrukturo, vendar opozarja, da je bil izterjan le del skupnega zneska dolga. Natančneje, čeprav je imela družba CFR Infrastructură v izvršilne naslove (naloge za izvršbo na denarno terjatev, tj. naloge, v skladu s katerimi morajo tretje osebe, ki dolgujejo denar družbi CFR Marfă, dolgovana plačila nakazati družbi CFR Infrastructură) za znesek v višini […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR), je bilo izterjanih le […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR) (37) (od skupnega zapadlega dolga v višini znaša najmanj […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR)).

(55) Pritožnik trdi še, da se od predložitve pritožbe Komisiji marca 2017 znesek dolga družbe CFR Marfă do družbe CFR Infrastructură iz naslova uporabnin za infrastrukturo stalno povečuje, vendar družba CFR Marfă še naprej uporablja omrežje družbe CFR Infrastructură za železniški tovorni promet.

(56) Pritožnik se v podporo temu stališču sklicuje na dva dokumenta: (a) sporočilo upravnega odbora družbe CFR Marfă, izdano 23. marca 2018, v katerem je navedeno, da dolg družbe CFR Marfă do družbe CFR Infrastructură iz naslova uporabnin za infrastrukturo znaša […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR), sestavljajo pa ga glavni dolg v višini […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR) in kazni v višini […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR) (38); (b) dopis z dne 26. marca 2018, ki ga je na družbo CFR Marfă naslovila pravna služba družbe CFR Infrastructură in v katerem družba CFR Infrastructură ocenjuje, da dolg družbe CFR Marfă do nje znaša […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR), od tega pa zapadli znesek znaša […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR) (39).

(57) Pritožnik zato meni, da družba CFR Marfă kljub dolgu iz naslova uporabnin za infrastrukturo, ki še zdaj ni odplačan, ampak se kopiči, še vedno neovirano uporablja infrastrukturo za železniški tovorni promet, ki jo upravlja družba CFR Infrastructură, in ima tako korist od dodatne državne pomoči. Poleg tega pritožnik pojasnjuje, da je družba CFR Infrastructură izrecno potrdila, da bi morala imeti družba CFR Marfă možnost opravljati svoje komercialne dejavnosti in da ne bo sprejela nikakršnih ukrepov, ki bi povzročili zaustavitev dejavnosti družbe CFR Marfă (40). Natančneje, družba CFR Infrastructură v dopisu družbi CFR Marfă pojasnjuje, da „[glede na zgoraj navedeno dokazujemo, da je] med temi postopki CNCF ‚CFR‘ SA upoštevala položaj dolžnika in sprejela ukrepe za izterjavo neporavnanih dolgov v pravnem okviru, ne da bi blokirala komercialno dejavnost SNTFM ‚CFR Marfă‘ SA“.

(58) Po drugi strani pritožnik trdi še, da je trditev Romunije, navedena v sklepu o začetku postopka, tj. da družba CFR Marfă od leta 2017 „ni imela več dolgov do državnega proračuna“, zavajajoča in nepravilna. Pritožnik ugotavlja, da družba CFR Marfă še naprej posluje na trgu, zato neprekinjeno kopiči dolgove do državnega proračuna.

(59) Pritožnik se sklicuje tudi na sporočilo družbe CFR Marfă, v katerem družba priznava, da ni zmožna „poravnati sedanjih dolgov do zaposlenih, državnega proračuna in dobaviteljev ter zlasti ne bo mogla sodelovati na dveh glavnih razpisih za prevoze 29. marca 2018, da bi zagotovila prihodek, potreben za dejavnosti družbe. Gre za razpisa [Oltenia Power Complex] in [SALROM Salt National Company].“ (41)

(60) Nazadnje, pritožnik ponavlja stališče, predstavljeno že v Dodatku k pritožbi z dne 12. septembra 2017, o negativnih učinkih pomoči, in sicer, da (i) pomoč družbi CFR Marfă zagotavlja prednost pred konkurenti, zato ima resne izkrivljajoče učinke na konkurenco na liberaliziranem romunskem trgu železniškega tovornega prometa; (ii) je pomoč povzročila resno poslabšanje stanja železniške infrastrukture v Romuniji ter da (iii) taka izkrivljanja še dodatno poslabšujejo kršitve zakonodaje o javnem naročanju, ki jih je zagrešila romunska država v zvezi z diskriminatorno oddajo javnih naročil za prevoz tovora v železniškem prometu družbi CFR Marfă. Kar zadeva zadnjenavedene točke, pritožnik priznava, da ta vprašanja ne spadajo v obseg ocene državne pomoči, ki jo izvede Komisija.

(61) Nazadnje, pritožnik v pripombah k sklepu o začetku postopka poudarja, da so različni ukrepi pomoči trajali precej dolgo in da so bili zaradi izkrivljajočega učinka pomoči prizadeti zlasti zasebni prevozniki v železniškem tovornem prometu v Romuniji. Zato od Komisije zahteva, naj izda odredbo o začasnem odlogu za zaustavitev državne pomoči družbi CFR Marfă v obliki neplačevanja uporabnine za infrastrukturo in nakopičenih dolgov do državnega proračuna (tj. ukrepa 4 in 5).

3.2 Pripombe Romunije

(62) Romunija meni, da nobeden od ukrepov, opredeljenih v sklepu Komisije o začetku formalnega postopka preiskave, ne pomeni nezdružljive državne pomoči, in za to navaja več razlogov. Prvič, Romunija kot splošno pripombo navaja, da so dejavnosti, ki jih opravlja družba CFR Marfă, v strateškem interesu države. Drugič, Romunija je v zvezi z vsakim od ukrepov, zajetih s sklepom o začetku postopka, predložila pripombe, kot so povzete v pododdelkih 3.2.3 do 3.2.5.

3.2.1 Pripombe Romunije v zvezi s strateškim pomenom družbe CFR Marfă in uporabo člena 107(1) PDEU

(63) Romunija trdi, da je družba CFR Marfă gospodarska družba strateškega interesa za državo, ki poleg tega, da na trgu železniškega tovornega prometa konkurira zasebnim prevoznikom v železniškem tovornem prometu, opravlja tudi dejavnosti, povezane z obrambnimi potrebami države in njenim članstvom v zvezi NATO, ter prevoz strateških materialov za sektorje velikega pomena za gospodarstvo države, energetski sektor in socialne sektorje.

(64) Romunija trdi, da ima družba CFR Marfă naslednje obveznosti v zvezi z obrambnimi potrebami države (42): (i) z drugimi pristojnimi zainteresiranimi stranmi sodelovati pri pripravi in izvedbi načrta mobilizacije; (ii) zagotoviti potrebne rezerve in zmogljivosti (tirna vozila, trajekte, osebje itd.) za izvajanje nalog mobilizacije. Čeprav lahko družba CFR Marfă te rezerve uporablja pri komercialnih dejavnostih v zvezi z železniškim tovornim prometom, jih mora vzpostaviti na različnih točkah nacionalnega železniškega omrežja, organi pa za to ne zagotovijo nadomestila. Kadar take rezerve za komercialne namene niso več potrebne, ker povpraševanja po zadevnem prevozu ni več, mora družba CFR Marfă taka sredstva na svoje stroške ohraniti in jih vzdrževati v operativnem stanju, pri čemer povezane stroške krije s prihodki od opravljanja drugega storitev. Romunija je oceno stroškov, povezanih z vzpostavitvijo teh rezerv in njihovim vzdrževanjem v operativnem stanju, predložila šele v zelo pozni fazi postopka (43), ker „javni organi niso pripravili metodologije izračuna v zvezi s tem“ in ker bi bile take informacije opredeljene kot državna tajnost (44). Na podlagi informacij, ki jih je predložila Romunija, bi skupni stroški vzdrževanja rezerv za obrambne namene po ocenah znašali […] milijonov RON ([…] milijonov EUR) za obdobje 2008–2018 in […] milijonov RON ([…] milijonov EUR) za obdobje 2010–2018; (iii) pripraviti dokumente v zvezi z dopolnitvijo potrebne delovne sile; (iv) zagotoviti civilno zaščito svojega osebja, potnikov in blaga, za prevoz katerih je odgovorna, v primeru posebnih okoliščin, vključno s katastrofami; (v) opravljati prevoz pošiljk za vojaške potrebe (na ravni zveze NATO in nacionalni ravni), zagotavljati nemoten prevoz vojaških sil in materialov v obdobju miru ter v primeru krize, katastrof in vojne ter v drugih posebnih okoliščinah ter zagotoviti vagone, osebje in druge vire na zahtevo ministrstva za nacionalno obrambo. Družba CFR Marfă izpolnjuje te obveznosti v skladu z določbami protokolov, skupnih odlokov in sporazumov (45), sklenjenih med ministrstvom za nacionalno obrambo ter ministrstvom za promet, gradbeništvo in turizem, ter zadevnimi sporazumi med Romunijo in zvezo NATO. Romunija je ocenila, da pošiljke za vojaške potrebe obsegajo […] % letnega prometa družbe CFR Marfă (46), vendar za to ni predložila podrobnega, utemeljenega izračuna, saj se sklicuje na državno tajnost; (vi) razviti in vzdrževati trajektno linijo, predvideno kot podaljšek panevropskega koridorja IV, kot povezavo med Evropo in Azijo. Romunija trdi, da trajektne linije, ki povezujejo Evropo in Azijo prek pristanišča Constanta, niso dobičkonosne in ustvarjajo izgubo (47), zato so bili trajekti v lasti družbe CFR Marfă v obdobju 2008–2018 zasidrani v pristanišču Constanta in se niso uporabljali za komercialno dejavnost. Romunija pojasnjuje, da bi stroški vzdrževanja trajektov (ki so vključeni v podatke iz točke (ii) uvodne izjave 64) znašali […] milijonov RON ([…] milijonov EUR) za obdobje 2008–2018 ter […] milijonov RON ([…] milijonov EUR) za obdobje 2010–2018 (48).

(65) Romunija trdi še, da ima družba CFR Marfă strateški pomen ne le zaradi izpolnjevanja obrambnih potreb države, ampak tudi zato, ker opravlja storitve prevoza premoga in drugih strateških proizvodov za največje industrijske stranke (večinoma podjetja v državni lasti, kot so Complexul Energetic Oltenia, Complexul Energetic Hunedoara, CET Govora in druge termoelektrarne na premog), ki proizvajajo osnovne dobrine, kot so električna energija, toplota in topla voda. Po podatkih Romunije se ta prevoz večinoma opravlja v skladu s pogodbami, sklenjenimi po postopkih za oddajo naročil, pri katerih sodelujejo in družbi CFR Marfă konkurirajo drugi zasebni prevozniki, vendar lahko javni organi v kriznih razmerah (npr. skrajnih vremenskih razmerah, kot so sneženje, snežni meteži, suše) zahtevajo, naj se tak prevoz izvaja tudi zunaj veljavnih pogodb. Romunija trdi, da hidroelektrarne in sistemi vetrne energije niso dovolj zmogljivi, da bi pokrili primanjkljaj električne energije, nastal zaradi zmanjšanja proizvodnje termoelektrarn, ki so glavni vir električne energije (družba Complexul Energetic Oltenia sama ustvari 20–30 % proizvodnje električne energije v Romuniji). Tako je po trditvah Romunije zagotavljanje neprekinjene oskrbe teh industrijskih odjemalcev s takimi strateškimi materiali nujno za ohranjanje življenjskega standarda prebivalstva in preprečevanje negativnega vpliva na dejavnosti gospodarskih subjektov, zaradi česar je tak prevoz vprašanje nacionalne varnosti, kar je potrdilo ustavno sodišče Romunije z ugotovitvami v sodbi št. 91 z dne 28. februarja 2018 (49).

(66) Romunija trdi še, da je kopičenje dolgov za storitve strateškega prevoza, ki jih družba CFR Marfă opravlja za svoje industrijske stranke (predvsem podjetja v državni lasti, uvodna izjava 65), osnovni vzrok za kopičenje zapadlega dolga družbe CFR Marfă do davčne uprave ANAF. Po ocenah Romunije zneski ustreznih kazni in obresti zaradi neplačila dolga družbe CFR Marfă do davčne uprave ANAF ustrezajo znesku dolga, ki so ga ta podjetja v državni lasti nakopičila za storitve strateškega prevoza, ki jih opravlja družba CFR Marfă (50).

(67) Romunija navaja tudi, da morajo družba CFR Marfă in drugi javni subjekti (brezplačno) sodelovati pri različnih vajah (npr. simulacijah železniških nesreč), ki jih organizirajo javni organi (kot je generalni inšpektorat za izredne razmere), in da je družba CFR Marfă brez denarnega nadomestila zagotavljala sredstva za tovorni promet v interesu nekaterih javnih organov ali javnih ustanov ali zanje (v obliki hrambe in skladiščenja proizvodov, med drugim za agencijo za nacionalne rezerve, zakupa posebne opreme za specifična posredovanja za centralno poveljstvo za zimske razmere) (51). Romunija ni predložila količinske opredelitve stroškov, nastalih zaradi navedenih dejavnosti.

(68) Romunija trdi, da je družba CFR Marfă edini prevoznik z zadostnimi zmogljivostmi za zagotavljanje ustreznega in pravočasnega izpolnjevanja zgoraj navedenih obveznosti na področju obrambe in nacionalne varnosti. Zato po trditvah Romunije izterjava dolgov družbe CFR Marfă s postopkom izvršbe, takojšnjo likvidacijo ali uvedbo postopka v primeru insolventnosti ni sprejemljiva rešitev, saj bi lahko povzročila daljša obdobja nezmožnosti uporabe sredstev, potrebnih za nacionalno varnost in obrambo države (52).

(69) Tako Romunija ob upoštevanju določb člena 107(1) PDEU, člena 4 PEU in točke 17 Obvestila Komisije 2016/C 262/01 o pojmu državne pomoči po členu 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o pojmu državne pomoči) (53) trdi naslednje: (a) romunski organi lahko zaradi zgoraj navedenih okoliščin sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev ozemeljske celovitosti, ohranjanje javnega reda in varovanje nacionalne varnosti, tudi če taki ukrepi vplivajo na konkurenco na nekem področju; (b) vsak ukrep, sprejet v interesu in za zagotovitev nacionalne varnosti, ozemeljske celovitosti in javnega reda, je združljiv s pravili Skupnosti, ne glede na to, ali se šteje za državno pomoč ali ne (54).

(70) Povedano drugače, Romunija meni, da je s sprejetjem ukrepov od 1 do 3 in 5 v zvezi z družbo CFR Marfă za zagotovitev nemotenega prevoza pošiljk za vojaške potrebe in pošiljk strateških materialov ter izpolnjevanje drugih obveznosti, povezanih z nacionalno varnostjo in obrambo, izvajala javna pooblastila, zato se v skladu z določbami člena 4 PEU in točko 17 obvestila o pojmu državne pomoči člen 107(1) PDEU ne bi uporabil.

3.2.2 Pripombe Romunije v zvezi s pripombami pritožnika glede strateškega pomena družbe CFR Marfă

(71) Romunija trdi, da iz razlogov, predstavljenih v nadaljevanju, informacije, ki jih je predložil pritožnik, ne dokazujejo, da imajo zasebni prevozniki zadostne zmogljivosti, da bi lahko nadomestili družbo CFR Marfă na trgih pošiljk strateškega pomena in pošiljk za vojaške potrebe.

(72) Prvič, Romunija meni, da dejstvo, da zasebni prevozniki ne morejo nadomestiti dejavnosti družbe CFR Marfă, dokazujejo dejanske razmere na trgu. V podporo temu navaja primer razpisa, ki ga je leta 2014 organizirala družba Complexul Energetic Oltenia in na katerem je bila ponudba konzorcija treh zasebnih prevoznikov (družb GFR, Unicom Transit in Servtrans Invest) kljub ugodnejši finančni ponudbi zavrnjena, ker njegovi člani niso imeli tehničnih in operativnih zmogljivosti, zahtevanih v specifikacijah v razpisni dokumentaciji. Nacionalno sodišče je zavrnilo pritožbo konzorcija ter potrdilo pravilnost ugotovitev o nezadostnih tehničnih in operativnih zmogljivosti članov konzorcija, zahtevanih v razpisni dokumentaciji.

(73) Romunija trdi še, da je nezanimanje zasebnih prevoznikov za opravljanje storitev prevoza pošiljk za vojaške potrebe povezano ne le z zelo majhnim povpraševanjem po takih prevoznih storitvah, ampak tudi z dejstvom, da so za prevoz pošiljk za vojaške potrebe in izpolnitev povezane zahteve po hitrem odzivu na zahtevo za take pošiljke (ki imajo prednost pred vsemi zasebnimi pošiljkami) potrebne rezerve različnih sredstev (npr. tirnih vozil, trajektov itd.), razpršene po različnih točkah nacionalnega železniškega omrežja. Po trditvah Romunije se s tem zmanjšuje učinkovitost uporabe takih sredstev, pri čemer organi za to zmanjšanje ne zagotovijo nadomestila, to pa za zasebne prevoznike ni privlačno. Poleg tega Romunija trdi, da ima družba CFR Marfă v lasti približno 93 % nacionalne flote vagonov in je edini prevoznik, ki lahko izpolnjuje obveznost hranjenja rezerv za mobilizacijo, medtem ko zasebni prevozniki večinoma uporabljajo vagone, ki jih najamejo pri tujih družbah, teh pa ni mogoče vključiti v rezerve za mobilizacijo.

(74) Zato Romunija meni, da zasebni prevozniki ne morejo nadomestiti družbe CFR Marfă na trgu pošiljk za vojaške potrebe, kot dodatno potrjujejo določbe sklepa vrhovnega sveta za nacionalno obrambo iz leta 2013, na podlagi katerega je treba v pogodbo o privatizaciji družbe CFR Marfă vključiti klavzule, v skladu s katerimi bi moral pridobitelj zagotoviti izpolnjevanje vseh strateških obveznosti, ki jih ima zdaj družba CFR Marfă na področju nacionalne varnosti in obrambe (55).

(75) Drugič, Romunija trdi tudi, da opravljanje prevoznih storitev v interesu nacionalne obrambe v številnih primerih vključuje razkritje tajnih informacij z različnimi stopnjami tajnosti, kar pomeni, da morajo imeti zasebni prevozniki, zainteresirani za opravljanje takih prevoznih storitev, nekatera potrdila o industrijski varnosti. Vendar zasebni prevozniki v železniškem prometu z največjimi tržnimi deleži v Romuniji (člani OPSFPR) verjetno ne bi prejeli takih potrdil o industrijski varnosti za zagotavljanje pošiljk strateškega in obrambnega pomena, saj ne bi izpolnjevali strogih zahtev za njihovo izdajo. Romunija navaja več možnih razlogov za zavrnitev izdaje potrdila članom OPSFPR: (a) delničarji ali druge osebe v družbi s pooblastili za odločanje so: (1) bili s pravnomočno sodbo obsojeni zaradi korupcije (56); (2) bili obtoženi korupcije (57); (3) bili obtoženi ustanovitve kriminalne združbe, davčne utaje in pranja denarja (58); (4) tuji državljani ali podjetja; (b) zadevni prevozniki imajo dolgove ali so evidentirali precejšnje izgube; (c) prevozniki poslujejo s subjekti v državah, ki so v strategijah Romunije za nacionalno obrambo, potrjenih z vladnimi sklepi, opredeljene kot države, ki pomenijo varnostno tveganje za Romunijo (in sicer v državah nekdanje Sovjetske zveze).

(76) Zato Romunija trdi, da je družba CFR Marfă dejansko edini prevoznik na trgu z zmogljivostmi, potrebnimi za prevoz pošiljk strateških in vojaških materialov ter izpolnjevanje drugih obveznosti v zvezi z nacionalno varnostjo in obrambo. Romunija tako meni, da se glede na zgoraj navedene okoliščine in nedavni konflikt v bližini romunskih meja (v Ukrajini), zaradi katerega je bilo pošiljk za vojaške potrebe, ki jih je prepeljala družba CFR Marfă, več kot petkrat toliko kot leta 2013, upravičeno sklicuje na določbe člena 4 PEU in točko 17 obvestila o pojmu državne pomoči v podporo trditvi, da se člen 107(1) PDEU ne uporablja za celotno dejavnost družbe CFR Marfă.

3.2.3 Pripombe Romunije v zvezi z ukrepoma 1 in 4

(77) V zvezi z ukrepom 1 Romunija trdi, da je davčna uprava ANAF začela postopek izvršbe, da bi zajamčila neporavnane davčne dolgove. V skladu z zakoni, ki veljajo od leta 2004, CNNP (nacionalni urad za javni pokojninski sistem), ANOFM (nacionalna agencija za zaposlovanje) in CNAS (nacionalni urad za zdravstveno zavarovanje) ne pobirajo neposredno prispevkov, ki jih dolgujejo romunski gospodarski subjekti in druge osebe, ampak je za to pooblaščena le davčna uprava ANAF, ki zneske pobira v imenu različnih organov in jim jih nato razdeli (59).

(78) V zvezi z zgoraj opisanim dolgom družbe CFR Marfă do državnega proračuna v okviru ukrepa 1 (glej preglednico 8) Romunija trdi, da je davčna uprava ANAF ravnala kot zasebni udeleženec v tržnem gospodarstvu, saj je izračunala obresti in kazni za zapadle dolgove družbe CFR Marfă do državnega proračuna. Zlasti trdi, da so bile v zvezi z zapadlimi dolgovi družbe CFR Marfă do državnega proračuna izračunane naslednje obrestne mere: (i) 0,1-odstotna dnevna obrestna mera v obdobju od 1. januarja 2006 do 30. junija 2010; (ii) 0,05-odstotna dnevna obrestna mera v obdobju od 1. julija 2010 do 30. septembra 2010; (iii) 0,04-odstotna dnevna obrestna mera v obdobju od 1. oktobra 2010 do 28. februarja 2014 (60). Romunija pojasnjuje še, da so bile za zamude pri plačilih davčnih obveznosti naložene dodatne kazni, kot sledi: (i) če se zapadle davčne obveznosti plačajo več kot 30 dni po datumu zapadlosti, vendar manj kot 90 dni po datumu zapadlosti, se zaračuna še kazen za zamudo pri plačilu v višini 5 % glavnice; (ii) po izteku 90-dnevnega obdobja od datuma zapadlosti se zaračuna še kazen za zamudo pri plačilu v višini 15 % glavnice. S plačilom kazni za zamudo pri plačilih ne preneha veljati obveznost plačila obresti (61).

(79) Romunija trdi tudi, da si je davčna uprava ANAF dejavno prizadevala za izterjavo dolgov družbe CFR Marfă do državnega proračuna ter sprejela več ukrepov za izterjavo v obliki odredb in zasegov sredstev na bančnih računih, premičnin in nepremičnin družbe CFR Marfă.

(80) Romunija trdi zlasti, da je davčna uprava ANAF leta 2009 izdala 12 odredb za izterjavo neporavnanih dolgov družbe CFR Marfă v skupni vrednosti […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR). Romunija pojasnjuje, da je odredba neposredno izvršljiv dokument za davčne terjatve, kar pomeni, da lahko davčna uprava ANAF nadaljuje postopek izvršbe brez vključitve sodišč, če dolžnik ne plača neporavnanih zneskov v obdobju, določenem v odredbi. Zlasti lahko davčna uprava ANAF nato izvede prisilno izterjavo neporavnanih dolgov z zasegom sredstev in premoženja dolžnika in začetkom prodaje takih sredstev in premoženja (62).

(81) Tem odredbam so sledili zaseg sredstev na bančnih računih družbe CFR Marfă v višini […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR), ki je bil izvršen in s katerim je bilo izterjanih […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR) (63), in 22 zasegov nepremičnih sredstev družbe CFR Marfă, katerih skupna knjigovodska vrednost je znašala […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR) (64). Romunija pojasnjuje, da zaseg premičnin ali nepremičnin pomeni hipoteko z zakonito pravico do posesti na takih sredstvih, s katero se pridobi prednostna pravica do poplačila od izkupička od prodaje zaseženih sredstev, pri čemer velja tudi, da dolžnik zaseženih sredstev ne sme prodati in jih lahko uporablja le ob dovoljenju pristojnega organa (v zadevnem primeru davčna uprava ANAF) (65).

(82) Romunija trdi še, da je davčna uprava ANAF v letih 2010 in 2011 družbi CFR Marfă izdala 24 odredb, in pojasnjuje, da v zvezi z dolžniki družbe CFR Marfă (predvsem podjetji v državni lasti) zasegi in izvršbe na denarne terjatve v navedenih letih niso bili odrejeni, da bi se preprečil znaten socialni učinek (66). Romunija trdi tudi, da je davčna uprava ANAF do junija 2013 odredila 200 zasegov premičnin in nepremičnin družbe CFR Marfă, katerih skupna knjigovodska vrednost je znašala […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR). Romunija pojasnjuje, da je bilo od teh 200 zasegov 25 odrejenih za premičnine in nepremičnine družbe SC de Transport Maritim și de Coastă CFR Ferryboat SA (v nadaljnjem besedilu: družba CFR Ferryboat) s knjigovodsko vrednostjo […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR), 84 zasegov pa je bilo odrejenih za premičnine in nepremičnine družbe SC Intreținere și Reparații Vagoane SA (v nadaljnjem besedilu: Wagon Repair and Maintenance SA) s knjigovodsko vrednostjo […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR); ti dve družbi sta se junija 2012 združili v družbo CFR Marfă (glej uvodno izjavo 27) (67).

(83) Od preostalih 91 zasegov jih je bilo deset odrejenih za nepremičnine družbe CFR Infrastructură s knjigovodsko vrednostjo […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR), preostalih 81 (novembra in decembra 2012) pa za premičnine in nepremičnine družbe CFR Marfă s knjigovodsko vrednostjo […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR) (68).

(84) Poleg tega Romunija trdi, da je davčna uprava ANAF izdala skupno 1 440 obvestil o izvršbi na denarno terjatev v zvezi s sredstvi na bančnih računih družb CFR Ferryboat SA, Wagon Repair and Maintenance SA in CFR Infrastructură ter 612 izvršb na denarno terjatev v zvezi z bančnimi računi tretjih oseb (za skupni znesek […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR)) (69).

(85) Romunija pojasnjuje še, da je bil zaseg premičnih sredstev družbe CFR Marfă (predvsem vagonov in lokomotiv) s knjigovodsko vrednostjo […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR, tj. 95 % skupne vrednosti 81 zasegov) odrejen šele 28. novembra 2012 in ne prej, ker so „ta premična sredstva sestavljali tirna vozila in lokomotive, tj. premična sredstva, ki se uporabljajo za glavne pridobitne dejavnosti družbe CFR Marfă,“ in ker družba CFR Marfă „opravlja dejavnosti nacionalnega javnega interesa za izvajanje javnega prevoza v železniškem tovornem prometu in storitev, potrebnih za nacionalno obrambo“ (70).

(86) Romunija trdi, da je davčna uprava ANAF po zasegih sredstev družbe CFR Marfă zahtevala njihovo vrednotenje in začetek postopka za njihovo unovčenje. Vendar se unovčenje sredstev ni nikoli začelo, saj so bili sklepi o izvršbi v zvezi z dolgovi družbe CFR Marfă izvršeni leta 2013 z zamenjavo terjatev v lastniške deleže (71). Romunija pojasnjuje tudi, da izterjava dolgov družbe CFR Marfă do davčne uprave ANAF s postopkom izvršbe, takojšnjo likvidacijo ali uvedbo postopka v primeru insolventnosti ni bila sprejemljiva rešitev, saj bi lahko povzročila daljša obdobja nezmožnosti uporabe sredstev, potrebnih za nacionalno varnost in obrambo države, to pa bi lahko zaradi nedavnih konfliktov v regiji pomenilo tveganje za državo kot tako („Romunija ne more biti brez pomembnega instrumenta in sredstev, ki jih je morala v skladu s pravno obveznostjo zagotoviti za opravljanje svoje vloge in nalog za zagotovitev ozemeljske celovitosti, ohranjanje javnega reda in varovanje nacionalne varnosti ter ki jih v sedanjih okoliščinah ni mogoče nadomestiti“) (72).

(87) V zvezi z ukrepom 4 Romunija trdi, da je družba CFR Marfă med letoma 2013 in 2017 v celoti plačala svoje prispevke v državni proračun, davčna uprava ANAF pa je v tem obdobju izdala več potrdil o obveznostih družbe do državnega proračuna, ki dokazujejo, da družba CFR Marfă v tem obdobju ni ustvarila dodatnega dolga do državnega proračuna (73).

(88) Natančneje, Romunija pojasnjuje, da so v preglednici 7 sklepa o začetku postopka za obdobje 2013–2016 navedene davčne obveznosti, ki so nastale tik pred koncem poslovnega leta in katerih datum zapadlosti je bil v naslednjem letu. Trdi, da so bili za vsa leta od junija 2013 zadevni zneski, ki jih je dolgovala družba CFR Marfă, plačani na začetku naslednjega leta, torej do datuma zapadlosti. Po trditvah Romunije so zadevni zneski navedeni v letnih bilancah stanja v skladu s pravili za njihovo pripravo, pri čemer so za navedene davčne obveznosti upoštevani datumi nastanka in plačila. Romunija meni, da ocena izjave družbe CFR Marfă o plačilu davčnih obveznosti na podlagi podatkov iz bilanc stanja ni točna in da bi bilo treba proučiti potrdila o obveznostih družbe do državnega proračuna, ki jih je redno izdajala davčna uprava ANAF (74). V skladu s tem je predložila podatke, ki ustrezajo davčnim obveznostim in drugim dolgovom do državnega proračuna ter so predstavljeni v nadaljevanju. Preglednica 9 Davčne obveznosti in drug dolg družbe CFR Marfă do državnega proračuna po zamenjavi terjatev v lastniške deleže leta 2013 (v milijonih RON) V milijonih RON 2013 2014 2015 2016 2017 Davčne obveznosti in drug dolg do državnega proračuna […] […] […] […] […] Zneski, ki jih mora davčna uprava ANAF nadomestiti/vrniti družbi CFR Marfă […] […] […] […] […] Št./datum potrdila o obveznostih družbe do državnega proračuna 1042215/ 18.12.2013 1356231/ 5.12.2014 107680/ 16.12.2015 90817/ 12.1.2016 78183/ 14.12.2017 Vir: odgovor Romunije z dne 19. decembra 2018, oddelek E, točka 21.

(89) Romunija pojasnjuje, da je družba CFR Marfă v zvezi s svojimi davčnimi obveznostmi za leti 2016 in 2017 vložila tožbo, ki jo obravnava pritožbeno sodišče v Bukarešti. Družba CFR Marfă je v tožbi zahtevala, naj pritožbeno sodišče razglasi ničnost odločbe davčne uprave ANAF, s katero je ta zavrnila zahtevo družbe CFR Marfă po pobotu neporavnanih davčnih dolgov družbe CFR Marfă za leti 2016 in 2017 z zneski v višini […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR), ki jih je morala davčna uprava ANAF plačati družbi CFR Marfă v skladu s civilno sodbo št. 1011/2015 pritožbenega sodišča, kot jo je potrdilo vrhovno kasacijsko sodišče z odločbo št. 998/30.3.2016 (75).

(90) Na podlagi navedenega Romunija meni, da družba CFR Marfă med letoma 2013 in 2017 ni evidentirala nobenega dolga do državnega proračuna, saj mora davčna uprava ANAF pobotati/vrniti zneska v višini […] milijonov RON in […] milijonov RON, ki bi bila manjša od zadevnega dolga davčne uprave ANAF do družbe CFR Marfă.

(91) Nazadnje, po informacijah, ki jih je predložila Romunija, je zapadli dolg družbe CFR Marfă (skupaj z obrestmi in kaznimi) do državnega proračuna leta 2018 dosegel […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR), do 28. marca 2019 pa se je povečal za več kot trikrat in znašal […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR) (76). Romunija je poudarila, da je davčna uprava ANAF v zvezi s tem dolgom odredila 16 zasegov neobremenjenih premičnih sredstev družbe CFR Marfă s knjigovodsko vrednostjo […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR) in 66 zasegov neobremenjenih nepremičnih sredstev družbe CFR Marfă s knjigovodsko vrednostjo […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR) (77).

3.2.4 Pripombe Romunije v zvezi z ukrepoma 2 in 5

(92) V zvezi z ukrepoma 2 in 5 Romunija trdi, da družba CFR Infrastructură družbe CFR Marfă ni oprostila plačila dolgov, ki ustrezajo uporabnini za infrastrukturo.

(93) Romunija pojasnjuje, da v skladu z romunsko zakonodajo noben prevoznik v železniškem prometu ne sme biti oproščen plačila uporabnine za infrastrukturo niti ni družba CFR Infrastructură določila izjeme za družbo CFR Marfă.

(94) Romunija pojasnjuje, da so v primeru, da prevoznik ne plača uporabnine za infrastrukturo, možne naslednje tri oblike kazni: (1) družba CFR Infrastructură za vse storitve izdaja mesečne račune, in če take finančne obveznosti niso izpolnjene v skladu s pogoji iz pogodbe o dostopu do železniške infrastrukture (ki se sklene letno), za vsak dan zamude do plačila izračuna obresti in kazni za neplačilo uporabnine za infrastrukturo ter izstavi račun (prva oblika kazni za neplačilo uporabnine za infrastrukturo). Obrestna mera in kazni so navedene v preglednici 7 (uvodna izjava 24). Za vse prevoznike v železniškem tovornem (in potniškem) prometu se uporablja enaka kazen ne glede na njihovo lastništvo; (2) družba CFR Infrastructură zaradi zamud pri plačilu uporabnine za infrastrukturo ne odobri popusta v višini 33 % uporabnine za infrastrukturo za vlake, ki vozijo v omrežju CFR in jih upravlja družba CFR Marfă, kot ga odobri zasebnim prevoznikom (druga oblika kazni); (3) poleg tega družba CFR Infrastructură ne sprejema niti ne vzpostavlja dodatnih povezav za vlake glede na interese družbe CFR Marfă in njenih strank, medtem ko za zasebne prevoznike to dela (tretja oblika kazni).

(95) V okviru tega Romunija trdi, da je družba CFR Infrastructură tudi vložila tožbo zoper družbo CFR Marfă zaradi izterjave dolgov družbe CFR Marfă od leta 2015. Romunija trdi zlasti, da je družba CFR Infrastructură začela arbitražni in sodni postopek v zvezi z izterjavo dolgov družbe CFR Marfă, kot sledi: leta 2015 arbitražni postopek za znesek v višini […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR); leta 2016 arbitražni in sodni postopek za znesek v višini […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR); leta 2017 arbitražni in sodni postopek za znesek v višini […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR); leta 2018 arbitražni in sodni postopek za znesek v višini […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR) (78). Po podatkih Romunije so bile v zvezi s celotnimi zneski sprejete pravnomočne sodne in arbitražne odločbe v korist družbe CFR Infrastructură (79).

(96) Po podatkih Romunije je družba CFR Infrastructură po sprejetju odločb v njeno korist uporabila storitve sodnih uradnikov za izterjavo dolgov, katerih izplačilo ji je bilo dosojeno, med drugim z zamrznitvijo sredstev na bančnih računih in izvršbami na zneskih, ki so jih stranke družbe CFR Marfă dolgovale družbi CFR Marfă, ter z zasegi premičnih in nepremičnih sredstev družbe CFR Marfă (80).

(97) Romunija pojasnjuje še, da je družba CFR Infrastructură leta 2016 z družbo CFR Marfă sklenila sporazum o spremembi razporeda plačil (v nadaljnjem besedilu: sporazum o spremembi razporeda plačil iz leta 2016) v zvezi s plačilom zneska v višini […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR), ki predstavlja glavnico in obresti, družbi CFR Infrastructură dodeljene v arbitražnih postopkih v letih 2015 in 2016. Romunija pojasnjuje, da je bil znesek v višini […] milijonov RON v celoti izterjan s prisilno izterjavo dolga po tem, ko družba CFR Marfă ni izpolnila določb sporazuma o razporedu plačil iz leta 2016 (81).

(98) Po podatkih Romunije je uspelo družbi CFR Infrastructură do avgusta 2018 od družbe CFR Marfă s sodnimi in izvensodnimi ukrepi izterjati več kot […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR), od tega […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR) od marca do julija 2018. Poleg tega je družba CFR Infrastructură 6. decembra 2018 sklenila sporazum o spremembi razporeda plačil obresti in kazni v višini […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR), ki jih je dolgovala družba CFR Marfă (v nadaljnjem besedilu: sporazum o spremembi razporeda plačil iz leta 2018). Ta sporazum med drugim določa, da 4. decembra 2018 v plačilo zapade skupni znesek v višini […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR), ki ga družba CFR Marfă dolguje družbi CFR Infrastructură, od tega pa je […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR) znesek, ki je bil dodeljen družbi CFR Infrastructură s sedmimi civilnimi sodbami leta 2017, ki se izvršujejo. Od tega zneska v višini […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR) obresti in kazni znašajo […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR). Poleg tega je v določbah sporazuma o spremembi razporeda plačil iz leta 2018 opredeljeno tudi, da se izterjava glavnice v višini […] milijonov RON (približno […] milijonov EUR) nadaljuje z izvajanjem zasegov premičnih in nepremičnih sredstev družbe CFR Marfă.

(99) Romunija pojasnjuje, da se je izvršba z zaplembo sredstev uporabljala le, dokler je družba CFR Marfă izpolnjevala obveznosti, prevzete s sporazumoma o spremembi razporeda, in trdi, da družba CFR Marfă spoštuje sporazum o spremembi razporeda plačil iz leta 2018 (82).

(100) Romunija meni, da zgoraj navedeno potrjuje dejstvo, da družba CFR Infrastructură uporablja ukrepe za izterjavo dolgov in da družba CFR Marfă ni bila izvzeta iz obveznosti njihovega plačila (83).

(101) Romunija meni, da „družba CFR Marfă ni deležna prednostne obravnave s strani družbe CFR Infrastructură ter ni oziroma ni bila izvzeta iz nobene pravne obveznosti“ (84). Romunija trdi, da „CFR SA [družba CFR Infrastructură] je za vse prevoznike v železniškem prometu uporabljala in še vedno uporablja enake finančne kazni za neplačilo uporabnine za infrastrukturo,“ in opozarja, da so „[f]inančne kazni […] kazni za zamude pri plačilih, ki se izračunajo in uporabijo za neplačilo pristojbin, ki zapadejo v plačilo na zadevni datum, v skladu z istim odstotkom in brez diskriminacije“ (85). Poleg tega trdi, da „[družba CFR Infrastructură] uporablja iste sodne in izvensodne ukrepe za izterjavo dolgovanih zneskov za vse prevoznike v železniškem prometu“ (86).

(102) Romunija dodaja tudi, da je dejstvo, da družba CFR Infrastructură ni pobrala uporabnine za infrastrukturo od družbe CFR Marfă, objektivna okoliščina in posledica dejstva, da druga podjetja v državni lasti ali podjetja, katerih delničarka je država (od katerih številna opravljajo dejavnosti v energetskem sektorju), niso poravnala dolgov do družbe CFR Marfă. Romunija pojasnjuje, da ti dolgovi do družbe CFR Marfă znašajo toliko kot dolgovi družbe CFR Marfă do družbe CFR Infrastructură, pri čemer bi vsaka prekinitev prevoznih storitve družbe CFR Marfă povzročila motnjo dejavnosti, ki jih opravljajo navedena podjetja, to pa bi škodilo življenjskemu standardu prebivalstva in gospodarskim dejavnostim na različnih območjih. Romunija trdi, da je družba CFR Marfă sprejela ukrepe za izterjavo takih dolgov v skladu s pravnimi določbami na tem področju (87).

(103) Romunija dodaja, da družbi CFR Marfă ni mogoče naložiti strožjih ukrepov (kot je predlog za uvedbo postopka v primeru insolventnosti), saj morajo družba CFR Infrastructură in romunski organi upoštevati pomen družbe CFR Marfă in njenih sredstev za nacionalni obrambni sistem, nacionalno varnost ter javno varnost in red ter za prevoz strateških materialov, nacionalno gospodarstvo in prebivalstvo (88) (glej tudi pododdelka 3.2.1 in 3.2.2).

(104) V ta namen Romunija opozarja, da morajo romunski organi in družba CFR Infrastructură ravnati v skladu s pravnim okvirom, ki se uporablja za obrambo (89), in „sprejeti ukrepe, ki ne pomenijo tveganja odstranitve nekaterih sredstev v lasti družbe CFR Marfă (negativnega učinka na sredstva, ki veljajo za ‚državna sredstva‘) ter ne vplivajo na pošiljke za vojaške potrebe in prevoz strateških materialov, ki jih zagotavlja to strateško podjetje, ali odziv družbe CFR Marfă v kriznih razmerah (kot je bila zima 2016/2017)“ (90).

(105) Romunija v pripombah z dne 14. avgusta 2018 v zvezi s pripombami tretjih oseb trdi še, da družba CFR Infrastructură v skladu s členom 34 zakona o nacionalni obrambi (91) ne sme sprejemati ukrepov za izterjavo, s katerimi bi lahko blokirala pošiljke za vojaške potrebe in zmanjšala obrambne zmogljivosti države. Pri tem se sklicuje na ministra za promet, ki je na vprašanje, zakaj naj država ne bi izterjala vseh dolgov, ki jih družba CFR Marfa dolguje družbi CFR Infrastructură, odgovoril: „Ne bi smeli ubiti kokoši, ki nese jajca.“

3.2.5 Pripombe Romunije v zvezi z ukrepom 3

(106) Prvič, Romunija izpodbija trditev, da ukrep 3 izvira iz državnih sredstev. Natančneje, Romunija trdi, da „trije kumulativni pogoji [iz člena 107(1) PDEU] niso bili izpolnjeni tako, da bi se lahko zamenjava terjatev v lastniške deleže v zvezi z družbo CFR Marfă štela za državno pomoč, glede na to, da ni bil izpolnjen pogoj iz pododstavka (a), saj državna sredstva niso bila porabljena niti niso bila dodeljena sredstva iz državnega proračuna (kar bi pomenilo nastanek neposrednega odhodka v breme proračuna države). Ti zneski dejansko niso več pomenili prihodkov za proračun, to pa ni zajeto z besedilom PDEU.“ Romunija trdi, da je ravnala, kot bi ravnal običajen delničar, in si je prizadevala uskladiti svoje interese, ne pa zagotoviti gospodarsko prednost nekemu gospodarskemu subjektu (92).

(107) Drugič, Romunija trdi, da je Svet Evropske unije odobril zamenjavo terjatev v lastniške deleže s Sklepom Sveta z dne 22. oktobra 2013 o zagotovitvi preventivne srednjeročne finančne pomoči EU Romuniji (93) (v nadaljnjem besedilu: sklep Sveta z dne 22. oktobra 2013), ki je bila zagotovljena v povezavi z določbami preventivnega aranžmaja SBA, sklenjenega med Romunijo in Mednarodnim denarnim skladom (MDS) v višini 1 751,34 milijona SRD, kot je bilo dogovorjeno s pismom o nameri, ki so ga romunski organi podpisali 12. septembra 2013 v Bukarešti, in potrjeno s sklepom izvršnega odbora MDS z dne 27. septembra 2013 (94). Romunija je to stališče sprejela na podlagi Priloge I k aranžmaju SBA (95), ki določa: „Lani smo izvedli nekatere pomembne reforme v zvezi s podjetji v državni lasti ter energetskim in prometnim sektorjem. Na primer […] s prostovoljno razglasitvijo insolventnosti ali likvidacijo nekaterih družb, zamenjavami terjatev v lastniške deleže in ukrepi prestrukturiranja.“ (poudarek dodan) […] Med ključnimi reformami v energetskem in prometnem sektorju so: […] „Prometni sektor: sklenili smo kupoprodajno pogodbo za prodajo 51-odstotnega deleža družbe [CFR Marfă], ki je podjetje v državni lasti na področju tovornega prometa, za 905 milijonov RON in sprejeli vladni sklep o odobritvi kupoprodajne pogodbe. Poleg tega smo junija odobrili sistem za poravnavo zaostalih plačil, s katerim naj bi se zaostala plačila družbe CFR Marfă po izvedbi prodaje zmanjšala za več kot 90 % […].“ (96) „Z reformo podjetja v državni lasti za prevoz potnikov v železniškem prometu in družbe CFR Marfă načrtujemo tudi, da bo olajšano izboljšano plačevanje za dostop do infrastrukture in stroškov za električno energijo ter da bodo poravnani dolgovi med tremi glavnimi prevozniki v železniškem prometu. Med ukrepi za izboljšanje operativne in finančne uspešnosti teh podjetij bi lahko bili: […] – družba CFR Marfă: Izpolnili bomo svoje obveznosti na podlagi kupoprodajne pogodbe za prodajo večinskega deleža družbe CFR Marfă in zaključili posel (zamenjavo delnic za plačilo) do sredine oktobra 2013. V okviru tega bo zadevni regulativni organ pozvan, naj odobri združitev v okviru nadzora koncentracij. Če se bodo pri postopku privatizacije pojavile nepremostljive ovire, bomo znova objavili razpis za privatizacijo večinskega deleža družbe CFR Marfă po postopku, skladnem z dobrimi mednarodnimi praksami.“

(108) Romunija pojasnjuje, da je Svet EU odobril aranžma SBA iz uvodne izjave 107, vključno s Prilogo, na podlagi člena 1(1) sklepa Sveta z dne 22. oktobra 2013, v katerem so med drugim navedeni posebni pogoji glede gospodarske politike, določeni v memorandumu o soglasju, ki med drugim vključujejo „prestrukturiranje podjetij v državni lasti, vključno s prodajo kapitalskih deležev države, in okrepitev korporativnega upravljanja podjetij v državni lasti“.

(109) Romunija trdi, da je Svet EU odobril privatizacijo družbe CFR Marfă in ukrep zamenjave terjatev v lastniške deleže, sprejet v korist navedene družbe, poleg tega pa je Evropska komisija nenehno spremljala postopek privatizacije družbe CFR Marfă.

(110) V zvezi s spremljanjem, ki ga je izvajala Komisija, se Romunija sklicuje zlasti na poročilo Komisije z naslovom „Balance of Payments Assistance Programme, Romania, 2013-2015“ (Program plačilnobilančne pomoči – Romunija, 2013–2015), v katerem je med drugim predstavljeno stanje postopka privatizacije družbe CFR Marfă, vključno z zamenjavo terjatev v lastniške deleže. Zlasti je v poročilu navedeno: „Pri privatizaciji bi se skrbi med drugim odpravile z zamenjavo terjatev v lastniške deleže, izvedeno junija 2013, tj. pred neuspešnim poskusom privatizacije oktobra 2013.“ (97)

(111) Tretjič, Romunija trdi, da zamenjava terjatev v lastniške deleže izpolnjuje standardni preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu, in ponavlja ugotovitve študije družbe Deloitte, ki jo je predložila Komisiji.

(112) Romunija ponavlja, da je pri podjetju za revizijo in svetovanje Deloitte naročila študijo za izvedbo preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu. Pri študiji je bila uporabljena priznana metoda, in sicer izračun tržne vrednosti 51-odstotnega deleža na dan 31. decembra 2012 z uporabo metode diskontiranih denarnih tokov (v nadaljnjem besedilu: metoda DFC) in ločeno izračun tržne vrednosti preostalega deleža (49 %) ob predpostavki, da bo ta prodan v obdobju 2015–2018, pri čemer je bila uporabljena metoda vrednotenja na podlagi mnogokratnikov CBIT in EBITDA.

(113) Romunija poudarja ugotovitve poročila Deloitte z dne 29. marca 2019, ki kažejo, da bi lahko država kot delničarka in upnica z zamenjavo terjatev v lastniške deleže in poznejšo privatizacijo družbe CFR izterjala višji znesek (v povprečju 1 079,9 milijona RON ali približno 235 milijonov EUR) kot s takojšnjo likvidacijo družbe (v povprečju 916,97 milijona RON ali približno 199 milijonov EUR).

(114) Romunija opozarja, da je bila zamenjava terjatev v lastniške deleže dosežena šele po sprejetju sklepa v skladu s priporočili študije družbe Deloitte, in sicer z izdajo Izrednega odloka št. 61/2013 z dne 12. junija 2013, torej po izvedbi preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu.

(115) Romunija poudarja še, da je bil navedeni izredni odlok št. 61/2013 izdan „ob ustreznem upoštevanju mnenj in priporočil MDS in EU“ (glej tudi uvodno izjavo 107 in naslednje), saj „vsi memorandumi o soglasju, sklenjeni s tema mednarodnima organizacijama po letu 2011, določajo strukturne reforme (vključno s privatizacijami) za veliko število podjetij v državni lasti na različnih področjih,“ vključno s „prevozom (družbe CFR Infrastructură, CFR Marfă, Tarom)“ (98). Romunija poudarja zlasti opis ene od reform iz enega od takih memorandumov, ki ga je Svet odobril s sklepom; v opisu je navedeno, da je Romunija „junija odobril[a] sistem za poravnavo zaostalih plačil, s katerim naj bi se zaostala plačila družbe CFR Marfă po izvedbi prodaje zmanjšala za več kot 90 %“ (99).

(116) Četrtič, Romunija trdi, da je zamenjava terjatev v lastniške deleže v korist družbe CFR Marfă leta 2013 zelo podobna drugim ukrepom v zvezi z uveljavljenimi prevozniki v železniškem tovornem prometu v drugih državah članicah, v zvezi s katerimi je Komisija ugotovila neobstoj državne pomoči ali pa je pomoč razglasila za združljivo z notranjim trgom. Pri tem navaja naslednje precedenčne primere odločanja Komisije: sklep z dne 16. junija 2017 o državni pomoči SA.32544 (2011/C), ki jo je Grčija odobrila grški železniški družbi TRAINOSE S.A (100)., sklep z dne 20. julija 2018 o javnem posojilu SA.29198 - (2010/C) (ex 2009/NN), ki ga je Slovaška odobrila podjetju Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) (101), in sklep z dne 19. junija 2017 o državni pomoči SA.39877 (2017/NN) – Hrvaška – Pomoč družbi HŽ Cargo d. o. o. – odpis dolga (102).

(117) Romunija trdi, da je „prevoznikom v železniškem prometu v navedenih državah in družbi CFR Marfă skupno to, da so se soočali s finančnimi težavami in ustvarili precejšnje izgube, javni organi pa so se odločili ukrepati zaradi njihovega pomena za nacionalna gospodarstva“. Zato meni, da so „Romunija, Hrvaška, Grčija in Slovaška ukrepale v istem duhu v zvezi z nacionalnimi prevozniki v železniškem prometu, od katerih so se vsi spopadali s finančnimi težavami“. Po mnenju Romunije rezultat ocene zadevne zamenjave terjatev v lastniške deleže (ter drugih ukrepov) za družbo CFR Marfă ne bi smel biti drugačen.

(118) Romunija opozarja predvsem na sklep Komisije v zvezi s pomočjo SA.32544, ki jo je Grčija odobrila grški železniški družbi Trainose S.A., in zlasti na povečanje lastniškega kapitala za 60 milijonov EUR, izvedeno leta 2009 s sredstvi iz državnega proračuna.

(119) Romunija ugotavlja, da so grški organi sicer menili, da zadevni ukrep ne pomeni državne pomoči, vendar je Komisija vseeno ugotovila, da ukrep pomeni pomoč, in jo razglasila za združljivo z notranjim trgom iz naslednjih razlogov (103): (a) ukrep je bil namenjen odpravljanju resnih motenj v grškem gospodarstvu. V zvezi s tem Romunija opozarja, da je „Komisija priznala in sprejela argumente v zvezi z gospodarskimi razmerami v Grčiji (gospodarsko krizo) in dejstvom, da ima družba Trainose ključno vlogo v gospodarstvu te države. Likvidacija družbe bi povzročila težave za upravljavca železniške infrastrukture, nekatere od njegovih hčerinskih družb, pomembna podjetja v Grčiji in zunanjo trgovino države. Poleg tega bi neposredno ali posredno prispevala k povečanju brezposelnosti v državi, ki jo je prizadela kriza.“; (b) ukrep je bil ustrezen/primeren, potreben in sorazmeren. V zvezi s tem Romunija opozarja, da je „Komisija potrdila, da je bil ukrep skladen z namenom preprečevanja tveganj za grški železniški sistem in prenehanja opravljanja storitev železniškega prevoza za gospodarstvo in prebivalce, ki presegajo položaj in koristi družbe Trainose; […] časovno omejen; […] potreben za privatizacijo družbe Trainose, […] zagotovil je začasno preživetje do dejanske privatizacije družbe; […] ni bil namenjen povečanju zmogljivosti družbe ter zato ni vplival na konkurenco in trgovino med državami članicami EU“.

(120) Romunija trdi še, da bi „preklic zamenjave terjatev v lastniške deleže po neuspešni privatizaciji leta 2013 in zahteva, naj družba CFR Marfă povrne znesek, povezan z zamenjavo, povzročili velike operativne težave za družbo CFR Marfă, to pa bi glede na konflikt v Ukrajini, ki je izbruhnil leta 2014, obsežen odziv na te politične in vojaške razmere ter povečanje povpraševanja po pošiljkah za vojaške potrebe za 562,89 % povzročilo nesprejemljivo tveganje, da družba ne bi mogla izpolnjevati svojih obveznosti na podlagi zakona, sporazumov in konvencij na področju nacionalne obrambe ali članstva Romunije v zvezi NATO. Glede na te okoliščine je izjema iz člena 107(1) PDEU in člena 4 PEU upravičena.“ (104)

(121) Romunija poudarja zlasti, da bi lahko bila „prodaja sredstev v okviru morebitne likvidacije družbe v skladu z veljavnimi zakoni […] precej dolgotrajna, zaradi česar bi se pojavila daljša obdobja nezmožnosti uporabe sredstev, potrebnih za obrambni sistem države in strateške pošiljke, in poslabševanja njihovega stanja zaradi garažiranja. V teh obdobjih, ko družba CFR Marfă ne bi mogla opravljati prevoznih storitev, navedena sredstva pa še ne bi bila v lasti drugega prevoznika v železniškem prometu, tj. okoliščinah, ki so se pojavile v letih 2008 in 2014, lahko izbruhnejo ali znova izbruhnejo konflikti, kot je navedeno v strategiji za nacionalno obrambo […].„ (105) Romunijo skrbi, da v takih okoliščinah “ne bi več imela prevozne zmogljivosti in se ne bi več mogla ustrezno odzvati na morebitne izzive, kar ni sprejemljivo“.

4. OCENA POMOČI

(122) Komisija najprej prouči, ali ukrepi od 1 do 5, sprejeti v korist družbe CFR Marfă, vključujejo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU (glej pododdelek 4.1), ali je bila družba CFR Marfă podjetje v težavah (glej pododdelek 4.2) in ali je bila pomoč že izvedena (glej pododdelek 4.3). Nazadnje Komisija oceni, ali bi lahko bila taka pomoč združljiva z notranjim trgom (glej pododdelek 4.4).

4.1 Obstoj pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe

(123) V skladu s členom 107(1) PDEU „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

(124) Merila iz člena 107(1) PDEU so kumulativna. Da bi se ukrep štel za pomoč v smislu te določbe, morajo biti torej izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (a) ukrep mora biti je mogoče pripisati državi in se mora financira z državnimi sredstvi; (b) prejemniku mora dodeliti prednost; (c) navedena prednost mora biti selektivna in (d) ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco in prizadel trgovino med državami članicami.

4.1.1 Podjetje

(125) V skladu z ustaljeno sodno prakso mora Komisija najprej ugotoviti upravičenca do ukrepa, ki se ocenjuje. Člen 107(1) Pogodbe se nanaša na pojem podjetja pri opredelitvi upravičenca do pomoči. V skladu z opredelitvijo pojma, ki jo uporabljajo sodišča EU, so podjetja subjekti, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na pravni status in način financiranja (106). Edino pomembno merilo je, ali subjekt opravlja gospodarsko dejavnost in torej ponuja blago in/ali storitve na trgu.

(126) Družba CFR Marfă je družba z omejeno odgovornostjo v 100-odstotni lasti države. Kot delniška družba je bila ustanovljena 1. oktobra 1998 po reorganizaciji uveljavljenega prevoznika v železniškem prometu v Romuniji ter opravlja storitve prevoza v železniškem tovornem prometu in druge povezane storitve na trgu.

(127) Družba CFR Marfă je torej subjekt v smislu člena 107(1) PDEU. Komisija bo v nadaljevanju ocenila, ali je dejavnost opravljanja storitev prevoza v železniškem tovornem prometu in drugih povezanih storitev na trgu, ki jo opravlja družba CFR Marfă, gospodarska dejavnost.

4.1.2 Gospodarska dejavnost

(128) Komisija je na začetku ocenila uporabo člena 107(1) PDEU glede na trditve Romunije, da družba CFR Marfă izvaja javno pooblastilo.

(129) Romunija trdi (glej uvodne izjave 63 do 76), da se člen 107(1) PDEU ne uporablja za družbo CFR Marfă na podlagi določb člena 4(2) PEU (107) in točke 17 obvestila o pojmu državne pomoči, v kateri je med drugim določeno, da se člen 107(1) PDEU ne uporablja, kadar država „izvaja javna pooblastila“ ali kadar javni subjekti delujejo „kot javni organi“. Romunija trdi, da je izvajala javna pooblastila, ko je sprejela ukrepe od 1 do 3 in 5, namenjene zagotovitvi neprekinjenega izpolnjevanja obveznosti družbe CFR Marfă na področjih nacionalne varnosti in obrambe.

(130) Komisija ugotavlja, da je ta argument pomanjkljiv iz razlogov, navedenih v nadaljevanju.

(131) Prvič, ta argument kaže napačno razumevanje načina, kako naj bi določbe točke 17 obvestila o pojmu državne pomoči delovale. Te določbe so del oddelka 2 obvestila o pojmu državne pomoči, ki vsebuje pravila v zvezi s pojmom podjetja in gospodarske dejavnosti. Člen 107(1) PDEU se uporablja v zvezi s subjekti, ki izpolnjujejo pogoje za podjetja, ki opravljajo gospodarsko dejavnost na podlagi pravil iz oddelka 2 obvestila o pojmu državne pomoči. Zato preskus za uporabo člena 107(1) PDEU vključuje presojo, ali je družba CFR Marfă podjetje, ki opravlja gospodarsko dejavnost.

(132) Nasprotno, Romunija trdi, da se člen 107(1) PDEU za družbo CFR Marfă ne uporablja, ker je Romunija s sprejetjem ukrepov od 1 do 3 in 5 v korist družbe CFR Marfă izvajala javna pooblastila za zagotovitev neprekinjenega prevoza pošiljk strateških in vojaških materialov ter izpolnjevanja drugih obveznosti v zvezi z nacionalno varnostjo in obrambo. Povedano drugače, Romunija trdi, da se člen 107(1) PDEU ne uporablja za družbo CFR Marfă zgolj zaradi vloge, v kateri je država sprejela ukrepe od 1 do 3 in 5 v korist družbe CFR Marfă.

(133) Komisija opozarja, da se ta argument nanaša na vprašanje, ali se v zvezi z ravnanjem Romunije pri sprejetju ukrepov od 1 do 5 uporablja preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu, in če se, na njegovo uporabo (točki 76 in 77 obvestila o pojmu državne pomoči), kot je predstavljena v uvodnih izjavah od 179 do 181. Vendar primernost in uporaba preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu nikakor ne vključujeta presoje, ali je družba CFR Marfă podjetje, ki opravlja gospodarsko dejavnost, zaradi uporabe člena 107(1) PDEU. Zato argument Romunije pomeni napačno razumevanje namena oddelka 2 obvestila o pojmu državne pomoči.

(134) Drugič, Romunija ni predložila nobenih dokazov, da dejavnost družbe CFR Marfă ni gospodarska dejavnost. Zlasti ni predložila dokazov, da je za izvajanje svojih javnih pooblastil dejavnosti, povezane s pošiljkami za vojaške potrebe in pošiljkami strateških proizvodov, izvzela z gospodarskega področja, kar bi lahko kazalo, da te dejavnosti dejansko niso gospodarske (108).

(135) Iz pripomb Romunije je razvidno ravno nasprotno, in sicer da je prevoz pošiljk za vojaške potrebe storitev, ki jo družba CFR Marfă opravlja na podlagi letnih pogodb in za plačilo (109). Poleg tega Romunija priznava, da so trgi za pošiljke za vojaške potrebe in povezane dejavnosti odprti vsem zasebnim prevoznikom v železniškem prometu z veljavnim dovoljenjem, vendar morajo pridobiti nekatera varnostna dovoljenja (glej uvodno izjavo 75). To dodatno potrjujejo določbe protokolov, skupnih odlokov in sporazumov (110), sklenjenih med ministrstvom za nacionalno obrambo ter ministrstvom za promet, gradbeništvo in turizem, v skladu s katerimi izpolnitev obveznosti zagotavljanja neprekinjenega prevoza pošiljk za vojaške potrebe v obdobju miru, med vojno, v primeru naravnih katastrof, kriznih razmerah ali drugih izrednih okoliščinah ni odvisna le od družbe CFR Marfă, ampak tudi od drugih prevoznikov v železniškem prometu z dovoljenjem, ki jim je treba zagotoviti plačilo v skladu s pogodbami.

(136) Zgoraj navedeno jasno kaže, da država teh storitev pošiljk za vojaške potrebe ni izvzela z gospodarskega področja in da jih družba CFR Marfă opravlja v skladu s tržnimi mehanizmi, zato izpolnjujejo pogoje za gospodarske dejavnosti (111).

(137) Dejstvo, da zasebni prevozniki v železniškem tovornem prometu ne želijo opravljati dejavnosti v zvezi s pošiljkami za vojaške potrebe bodisi zaradi omejenega povpraševanja bodisi zaradi pomanjkanja zmogljivosti, ni pomembno za to sklepno ugotovitev; pomembna je zgolj možnost teh prevoznikov, da konkurirajo družbi CFR Marfă pri pridobivanju teh naročil, ki jo zagotavljata tudi duh in besedilo Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (112), ki je bila prenesena v romunsko pravo z Izrednim vladnim odlokom št. 114/2011 z dne 21. decembra 2011 (113).

(138) Poleg tega je obveznost vzpostavitve, vzdrževanja in ohranjanja rezerv na različnih točkah železniškega omrežja osnovni pogoj, da lahko družba CFR Marfă opravlja prevoz pošiljk za vojaške potrebe proti plačilu v skladu s pogodbo (114), zato Komisija meni, da je ta obveznost del gospodarske dejavnosti prevoza pošiljk za vojaške potrebe. To ugotovitev dodatno potrjuje dejstvo, da lahko družba CFR Marfă uporablja sredstva, označena kot rezerve za mobilizacijo, za svoje običajne komercialne dejavnosti v železniškem tovornem prometu (vključno s pošiljkami za vojaške potrebe). Ne spreminja je niti dejstvo, da družba CFR Marfă morda ne prejme ustreznega plačila za stroške vzpostavitve, vzdrževanja in ohranjanja teh rezerv, saj je v skladu z ustaljeno sodno prakso vsaka dejavnost, ki zajema ponujanje blaga in/ali storitev na nekem trgu, gospodarska dejavnost, ne glede na to, ali nima pridobitnega namena ali pa se opravlja za ustrezno nadomestilo (115). Zato dejstvo, da družba CFR Marfă za opravljanje nekaterih storitev morda ne prejeme ustreznega nadomestila, ne bi smelo vplivati na opredelitev storitev kot gospodarske dejavnosti.

(139) Komisija ne sprejema argumenta Romunije, da je družba CFR Marfă, ki ima v lasti približno 93 % nacionalne flote vagonov, dejansko edini prevoznik, ki lahko izpolnjuje obveznost ohranjanja rezerv za mobilizacijo. Tudi če bi lahko ta argument spremenil ugotovitev Komisije iz uvodne izjave 136 (quod non, saj romunska država področja pošiljk za vojaške potrebe načeloma ni izvzela z gospodarskega področja), Romunija ni predložila dokazov, zakaj drugi zasebni prevozniki ne bi mogli konkurirati pri pridobivanju naročil za pošiljke za vojaške potrebe ali izpolnjevati zahtev za mobilizacijo s preostalimi 7 % vagonov ali dodatnimi vagoni, kupljenimi na trgu v ta namen (med drugim od družbe CFR Marfă bodisi v okviru običajnih komercialnih poslov bodisi med likvidacijo družbe CFR Marfă). Komisija ugotavlja, da Romunija kljub trditvi, da družba CFR Marfă rezerv, vključenih v načrte za mobilizacijo, ne sme odprodati in jih mora ohranjati v operativnem stanju na svoje stroške (točka (ii) uvodne izjave 64), Komisiji ni mogla predložiti izrecne zakonske določbe, ki bi to potrjevala (116).

(140) Komisija prav tako ne sprejema argumenta Romunije, da noben drug prevoznik v železniškem tovornem prometu v Romuniji ne more izpolniti pogojev za pridobitev potrebnih potrdil o industrijski varnosti. Tudi če bi lahko ta argument spremenil ugotovitev Komisije iz uvodne izjave 136 (quod non, saj Romunija področja pošiljk za vojaške potrebe načeloma ni izvzela z gospodarskega področja), Komisija ugotavlja, da so zadevni zasebni prevozniki v železniškem prometu sami odgovorni za to, da izvedejo spremembe, potrebne za pridobitev zadevnih dovoljenj. Komisija opozarja tudi na dejstvo, da so romunska nacionalna sodišča zaradi kriminalnih dejavnosti, ki ustrezajo korupciji, obsodila celo nekdanjega ministra za promet (117) in nekdanjega izvršnega direktorja družbe CFR Marfă (glej uvodno izjavo 41), zaradi česar bi bila tudi družba CFR Marfă izključena iz opravljanja storitev prevoza pošiljk za vojaške potrebe.

(141) V zvezi z argumentom Romunije, da dejavnost trajektnega prevoza družbe CFR Marfă ni gospodarske narave, Komisija opozarja na argument Romunije, da se ti trajekti niso uporabljali za komercialne namene, ker druge trajektne linije, ki delujejo iz pristanišča Constanta, niso bile rentabilne (točka (vi) uvodne izjave 64). Po mnenju Komisije je to jasen znak, da dejavnost trajektnega prevoza družbe CFR Marfă spada na področje gospodarstva, saj je v skladu z ustaljeno sodno prakso vsaka dejavnost, ki zajema ponujanje blaga in/ali storitev na nekem trgu, gospodarska dejavnost, ne glede na to, ali nima pridobitnega namena ali pa se opravlja za ustrezno nadomestilo (118).

(142) V zvezi s pošiljkami strateškega blaga Komisija ugotavlja, da družba CFR Marfă opravlja prevoz teh pošiljk na podlagi pogodb, ki jih običajno sklene po postopkih za oddajo naročil, pri katerih sodelujejo in družbi CFR Marfă konkurirajo drugi zasebni prevozniki (glej uvodno izjavo 65). Storitve, ki se opravljajo na podlagi teh pogodb, se plačajo pod pogoji iz zadevne pogodbe (uvodna izjava 66). Zato je očitno, da se naročila za prevoz pošiljk strateškega blaga oddajo, zadevne storitve pa opravljajo pod tržnimi pogoji in so torej gospodarske narave.

(143) Čeprav Romunija trdi, da lahko javni organi v nekaterih kriznih razmerah zahtevajo te storitve zunaj obstoječih pogodb, priznava, da so bile take pošiljke plačane po cenah, določenih v pogodbah, sklenjenih po postopkih oddaje javnega naročila pred pojavom zadevnih zahtevnih vremenskih razmer (119).

(144) V zvezi z neplačanim sodelovanjem družbe CFR Marfă pri različnih javnih vajah in zagotavljanjem sredstev za prevoz tovora brez denarnega nadomestila v interesu nekaterih javnih organov ali javnih institucij ali zanje (kot je navedeno v uvodni izjavi 67) Komisija ne razume, kako naj bi to vplivalo na opredelitev dejavnosti družbe CFR Marfă pri opravljanju prevoza strateških pošiljk na podlagi naročil, oddanih pod tržnimi pogoji, kot očitno gospodarskih dejavnosti. Poleg tega Komisija ugotavlja, da ni Romunija predložila dokazov o tem, da je morala družba CFR Marfă zagotavljati sredstva brez denarnega nadomestila v interesu nekaterih javnih organov ali javnih institucij v skladu z veljavnimi zakoni, in vsekakor ni predložila količinske opredelitve stroškov, nastalih pri takih dejavnostih.

(145) Zato je družba CFR Marfă nedvomno podjetje, ki opravlja gospodarsko dejavnost v zvezi z vsemi svojimi dejavnostmi na področju tovornega prometa, in se zanjo uporablja člen 107(1) PDEU.

(146) Tretjič in kot alternativa zgoraj navedenemu, Komisija spominja, da dejstvo, da neki subjekt zaradi dela svojih dejavnosti izvaja pravice v okviru javnega pooblastila, samo po sebi ne preprečuje, da bi se za svoje preostale gospodarske dejavnosti opredelil kot podjetje v smislu določb člena 107(1) PDEU v zvezi s pravili konkurence (120). V skladu s sodno prakso je treba zadevni subjekt v primeru, da je mogoče njegovo gospodarsko dejavnost ločiti od izvajanja pravic v okviru javnega pooblastila, za navedeni del njegovih dejavnosti opredeliti kot podjetje (121).

(147) Tudi če bi bilo treba dejavnost družbe CFR Marfă v zvezi s pošiljkami za vojaške potrebe in vzdrževanje rezerv za mobilizacijo šteti za negospodarski dejavnosti, Komisija meni, da Romunija ni predložila dokazov, da gospodarskih dejavnosti družbe CFR Marfă v komercialnem železniškem tovornem prometu ni mogoče ločiti od pravic v okviru javnega pooblastila na vojaškem področju. Zgolj dejstvo, da lahko obstaja gospodarska povezava med navedenimi dejavnostmi, saj gospodarske dejavnosti družbe CFR Marfă tej omogočajo delno ali celotno financiranje njenih negospodarskih dejavnosti, ni zadosten dokaz neločljivosti teh dejavnosti v smislu sodne prakse (122).

(148) Poleg tega Komisija meni, da se nekatera načela, pridobljena v sodni praksi z uporabo člena 346(2) PDEU, ki se sicer uporablja za proizvodnjo orožja, streliva in vojaških sredstev ali trgovino z njimi, ne za prevozne storitve (in na katerega se Romunija ne sklicuje), po analogiji uporabljajo za vprašanje ločevanja gospodarskih in negospodarskih dejavnosti zaradi uporabe člena 107(1) PDEU. Zlasti Komisija meni, da se podjetja, ki opravljajo negospodarske in gospodarske dejavnosti, ne morejo sklicevati na določbe točke 18 obvestila o pojmu državne pomoči s trditvijo, da so gospodarske dejavnosti nujne za rentabilnost vojaške/obrambne dejavnosti, da bi trdile, da so neločljivo povezane (123).

(149) Poleg tega je mogoče komercialno dejavnost družbe CFR Marfă v sektorju železniškega tovornega prometa jasno ločiti od opravljanja takih negospodarskih dejavnosti, zlasti zaradi dejstva, da – kot priznava Romunija (glej uvodno izjavo 64) – pošiljke za vojaške potrebe urejajo ločena pravila, njihov prevoz pa se opravlja na podlagi ločenih pogodb, sklenjenih med ministrstvom za obrambo in družbo CFR Marfă.

(150) Čeprav je Romunija prvotno zavrnila predložitev podatkov o deležu sredstev, rezerviranih za namene nacionalne obrambe (ker je to državna tajnost), in trdila, da ni mogoče ugotoviti stroškov, ki jih ima družba CFR Marfă zaradi take rezervacije sredstev, ker javni organi niso pripravili metodologij v zvezi s tem (glej uvodno izjavo 64), je vseeno opozorila, da se pošiljke za vojaške potrebe naročajo priložnostno in obsegajo „veliko manjši delež kot druge operacije prevoza“, ter navedla, da obsegajo približno 2 % skupnega prometa družbe CFR Marfă (124). Poleg tega je predložila tudi oceno stroškov, ki jih ima družba CFR Marfă zaradi vzpostavitve in vzdrževanja rezerv za mobilizacijo (glej uvodno izjavo 64).

(151) Komisiji se zdi to dodaten znak, da bi dejansko bilo mogoče dejavnost družbe CFR Marfă v zvezi s pošiljkami za vojaške potrebe ter povezano obveznost vzpostavitve in vzdrževanja rezerv za mobilizacijo ločiti od gospodarskih dejavnosti družbe CFR Marfă, tudi če bi se opredelila kot negospodarska dejavnost (quod non, glej uvodno izjavo 145).

(152) Brez poseganja v ugotovitev iz uvodne izjave 151 pa Komisija iz razlogov, navedenih v nadaljevanju, meni, da ocena stroškov družbe CFR Marfă, nastalih zaradi vzpostavitve in vzdrževanja rezerv za mobilizacijo, ki jo je predložila Romunija, ni utemeljena.

(153) Prvič, Komisija meni, da je ocena stroškov družbe CFR Marfă, nastalih zaradi vzpostavitve in vzdrževanja rezerv za mobilizacijo, ki jo je predložila Romunija, očitno pretirana. Romunija kot stroške navaja vse letne odhodke za amortizacijo vseh lokomotiv in vagonov družbe CFR Marfă, ki se ne uporabljajo, ter letne odhodke za vzdrževanje in popravila takih vagonov. Komisija meni, da potrebe po rezervah za mobilizacijo ne določata (in ne bi smela določati) število tirnih vozil, ki so v lasti prevoznika v železniškem prometu, in spremembe v zvezi z njimi (spremembe, ki so odvisne od številnih dejavnikov, kot so preteklost in komercialne odločitve samega uveljavljenega prevoznika v železniškem prometu), ampak dejanska potreba po takih rezervah, ki bi jo moralo določiti ministrstvo za obrambo. Romunija pa ni predložila dokaza, da bi se vsa tirna vozila družbe CFR Marfă, ki se ne uporabljajo, uporabljala kot rezerve za mobilizacijo.

(154) Enako velja v zvezi s stroški vzdrževanja trajektov v lasti družbe CFR Marfă. Romunija je preprosto predložila vse stroške vzdrževanja in druge odhodke v zvezi s temi trajekti kot stroške, ki jih ima družba CFR Marfă zaradi obveznosti zagotavljanja rezerv za mobilizacijo. Ni pa dokazala, da so ti trajekti dejansko označeni kot rezerve za mobilizacijo, niti ni pojasnila, ali je te stroške plačalo ministrstvo za obrambo, predvsem za nekatere storitve pošiljanja pošiljk za vojaške potrebe, ki jih je družba CFR Marfă opravila za obrambne namene v okviru pogodbe z ministrstvom za obrambo in so vključevale trajektni prevoz ter za katere je izdala račune v skladu s svojo tarifno politiko.

(155) Drugič, Romunija Komisiji ni predložila dokumentov, na podlagi katerih bi lahko Komisija preverila točnost odhodkov, ki jih je Romunija navedla, za amortizacijo, vzdrževanje in popravila takih tirnih vozil, ki se ne uporabljajo, ter drugih odhodkov (za osebje, gorivo, trajekte, pristojbine, ki niso uporabnina za infrastrukturo, itd.).

(156) Tretjič, Romunija je kot delež za dodelitev drugih stroškov (med drugim na primer odhodkov za osebje, za dizel za posebne premike tirnih vozil, ki so rezerve za mobilizacijo, in pristojbine, ki niso uporabnine za infrastrukturo, za take premike) upoštevala faktor, enak 2 %, vendar ni pojasnila, na podlagi česa je izbrala ta konkretni faktor dodelitve. Zdi se, da ta odstotni delež ustreza deležu pošiljk za vojaške potrebe glede na skupni promet družbe CFR Marfă (glej točko (v) uvodne izjave 64). Vendar Romunija ni pojasnila, ali je to dejansko razlog, zakaj je za dodelitev stroškov izbrala 2 %. Vsekakor je zelo neverjetno, da bi bil za dejavnost, s katero se ustvarita 2 % prometa družbe CFR Marfă, potreben točno enak odstotni delež sredstev ali osebja za vzdrževanje rezerv za mobilizacijo.

(157) Zato Komisija meni, da Romunija ni utemeljila ocen stroškov, ki jih ima družba CFR Marfă zaradi svoje obveznosti zagotavljanja in vzdrževanja rezerv in zmogljivosti, potrebnih za opravljanje nalog za mobilizacijo, v skladu z zahtevanim standardom.

(158) Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da je družba CFR Marfă podjetje, ki opravlja gospodarsko dejavnost v zvezi z vsemi svojimi dejavnostmi prevoza v železniškem tovornem prometu, zato se člen 107(1) PDEU uporablja za celotno dejavnost družbe CFR Marfă. Tudi če bi se dejavnost v zvezi s po