Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta

z dne 31. marca 2004

o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 47(2), člena 55 in člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije [1],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij [3],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe [4], na podlagi skupnega besedila, ki ga je odobril Spravni odbor dne 9. decembra 2003,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Pri novih spremembah Direktive Sveta 93/38/EGS z dne 14. junija 1993 o usklajevanju postopkov naročanja naročnikov v vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem sektorju [5], potrebnih zaradi izpolnjevanja zahtev tako naročnikov in gospodarskih subjektov za poenostavitev in posodobitev kot odgovor na Zeleno knjigo, ki jo je Komisija sprejela 27. novembra 1996, je treba Direktivo zaradi jasnosti preoblikovati. Ta direktiva temelji na sodni praksi Sodišča, zlasti na sodni praksi v zvezi z merili za oddajo naročil, ki pojasnjujejo možnosti naročnikov za izpolnjevanje potreb zadevne javnosti, vključno na okoljskem in/ali socialnem področju, če so ta merila povezana s predmetom naročila, ne dajejo naročniku neomejene svobode izbire, so izrecno navedena ter so v skladu s temeljnimi načeli iz uvodne izjave 9.

(2) Eden glavnih razlogov za uvedbo pravil o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil v teh sektorjih je različnost načinov, s katerimi državni organi lahko vplivajo na obnašanje teh subjektov, vključno z udeležbo v njihovem kapitalu in zastopanostjo v upravnih, vodstvenih ali nadzornih organih subjektov.

(3) Naslednji glavni razlog za usklajevanje postopkov za oddajo javnih naročil subjektov, ki delujejo v teh sektorjih, je zaprtost trgov, na katerih delujejo, in to zaradi obstoja posebnih in izključnih pravic, ki jim jih dodelijo države članice v zvezi z dobavami v omrežja, njihovo oskrbo ali njihovim upravljanjem za opravljanje zadevnih storitev.

(4) Zakonodaja Skupnosti in zlasti Uredba Sveta (EGS) št. 3975/87 z dne 14. decembra 1987 o postopku za uporabo pravil o konkurenci za podjetja v sektorju zračnega prevoza [6] in Uredba Sveta (EGS) št. 3976/87 z dne 14. decembra 1987 o uporabi člena 85(3) Pogodbe za nekatere kategorije sporazumov in usklajenih ravnanj v sektorju zračnega prevoza [7] je zasnovana tako, da uvaja večjo konkurenco med subjekti, ki javnosti ponujajo storitve zračnega prevoza. Zato ni primerno, da bi takšne subjekte vključili v področje uporabe te direktive. Zaradi konkurenčnosti pomorskega prevozništva v Skupnosti za večino javnih naročil v tem sektorju ne bi bilo primerno, da bi zanje veljala pravila iz te direktive.

(5) Področje uporabe Direktive 98/38/EGS trenutno zajema določena naročila, ki jih oddajo naročniki v telekomunikacijskem sektorju. Zakonodajni okvir, kakor je bil naveden v Četrtem poročilu o izvajanju predpisov na področju telekomunikacij z dne 25. novembra 1998, je bil sprejet zaradi odprtja tega sektorja. Ena od posledic je bila uvedba učinkovite pravne in dejanske konkurence v tem sektorju. V vednost in glede na razmere je Komisija objavila seznam telekomunikacijskih storitev [8], ki se že lahko izključijo iz področja uporabe navedene direktive na podlagi člena 8 Direktive. Sedmo poročilo o izvajanju predpisov na področju telekomunikacij z dne 26. novembra 2001 potrjuje nadaljnji napredek. Zato ni več potrebno urejati nabav subjektov, ki poslujejo v tem sektorju.

(6) Zato ni več primerna ohranitev Svetovalnega odbora za telekomunikacijska naročila, ki je bil ustanovljen z Direktivo Sveta 90/531/EGS z dne 17. septembra 1990 o postopkih naročanja naročnikov v vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem sektorju [9].

(7) Kljub temu je primerno, da se še naprej spremlja razvoj v telekomunikacijskem sektorju in ponovno preverijo razmere, če bi se ugotovilo, da v tem sektorju ni več učinkovite konkurence.

(8) Direktiva 93/38/EGS iz svojega področja uporabe izključuje storitve glasovne telefonije, teleks, mobilno telefonijo, osebne klice in satelitske storitve. Te storitve so bile izključene zaradi upoštevanja dejstva, da zadevne storitve pogosto lahko zagotavlja samo en ponudnik storitev na določenem geografskem območju, ker ni učinkovite konkurence in zaradi obstoja posebnih ali izključnih pravic. Uvedba učinkovite konkurence v telekomunikacijskem sektorju pa odpravlja razloge za take izključitve. Zato je treba javna naročila takih telekomunikacijskih storitev vključiti v področje uporabe te direktive.

(9) Da bi zagotovili odprtje konkurence za javna naročila, ki jih oddajo naročniki v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, je priporočljivo pripraviti določbe za usklajevanje naročil nad določeno vrednostjo na ravni Skupnosti. Tako usklajevanje temelji na zahtevah, ki izhajajo iz členov 14, 28 in 49 Pogodbe ES in iz člena 97 Pogodbe Euratom, kot so načelo enake obravnave in načelo nediskriminacije kot njegov poseben izraz, načelo vzajemnega priznavanja, načelo sorazmernosti in načelo preglednosti. Glede na naravo sektorjev, na katere vpliva tako sodelovanje, bi morali hkrati z varovanjem uporabe teh načel vzpostaviti okvir za premišljeno poslovno prakso in zagotoviti kar največjo prilagodljivost.

Za javna naročila, katerih vrednost je nižja od mejnega zneska za uporabo določb o usklajevanju na ravni Skupnosti, je priporočljivo upoštevati sodno prakso Sodišča, po kateri se uporabljajo pravila in načela iz zgoraj navedenih Pogodb.

(10) Za zagotovitev dejanskega odpiranja trga in pravičnega ravnotežja pri uporabi pravil javnega naročanja v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev je treba zagotoviti, da se vključeni naročniki opredelijo na drug način kot s sklicevanjem na njihov pravni status. Zato je treba zagotoviti, da to ne vpliva na enako obravnavanje naročnikov v javnem in zasebnem sektorju. V skladu s členom 295 Pogodbe je treba tudi zagotoviti, da se ne posega v predpise držav članic na področju lastninskih razmerij.

(11) Države članice morajo zagotoviti, da sodelovanje organov javnega prava kot ponudnikov v postopku za oddajo javnega naročila ne povzroča kakršnega koli izkrivljanja konkurence glede na zasebne ponudnike.

(12) Po členu 6 Pogodbe je treba zahteve za varovanje okolja vključiti v oblikovanje in izvajanje politik in dejavnosti Skupnosti iz člena 3 Pogodbe, zlasti zaradi pospeševanja trajnostnega razvoja. Zato ta direktiva pojasnjuje, kako lahko naročniki prispevajo k varstvu okolja in pospeševanju trajnostnega razvoja, obenem pa zagotavlja možnost najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo naročil.

(13) Nobena določba v tej direktivi ne ovira uvedbe ali izvrševanja ukrepov, potrebnih za varovanje javne morale, javnega reda, javne varnosti, zdravja, življenja ljudi ali živali ali ohranjanja življenja rastlin, zlasti za trajnostni razvoj, če so ti ukrepi v skladu s Pogodbo.

(14) Svet je s Sklepom 94/800/ES z dne 22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov doseženih v Urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986 – 1994), v imenu Evropske skupnosti, v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti [10], odobril zlasti Sporazum WTO o državnih naročilih (v nadaljnjem besedilu "Sporazum"), katerega namen je vzpostavitev večstranskega okvira uravnoteženih pravic in obveznosti glede državnih naročil zaradi doseganja liberalizacije in povečanja svetovne trgovine. Glede na mednarodne pravice in obveznosti, ki se prenašajo na Skupnost kot posledica sprejetja Sporazuma, so načini ravnanja, ki se uporabljajo v zvezi s ponudniki in izdelki iz tretjih držav podpisnic, taki, kot so opredeljeni v Sporazumu. Sporazum nima neposrednega učinka. Naročniki, ki jih zajema Sporazum in ravnajo v skladu s to direktivo ter uporabljajo njene določbe za gospodarske subjekte iz tretjih držav, podpisnic Sporazuma, bi morali tako biti usklajeni s Sporazumom. Primerno je tudi, da ta direktiva zagotovi gospodarskim subjektom Skupnosti pogoje za pridobivanje javnih naročil, ki so vsaj tako ugodni kakor tisti, predvideni za gospodarske subjekte iz tretjih držav, podpisnic Sporazuma.

(15) Pred začetkom postopka oddaje javnega naročila lahko naročniki v okviru strokovnega dialoga zaprosijo za ali upoštevajo nasvete, ki jih lahko uporabijo pri pripravi specifikacij, vendar le, če taki nasveti nimajo učinka izključitve konkurence.

(16) Zaradi različnosti javnih naročil gradenj bi morali naročniki imeti možnost sprejeti določbo o naročilu načrtov in izvedbe gradnje, ki bo oddana bodisi v ločenih delih ali skupaj. Namen te direktive ni predpisati skupnega ali ločenega oddajanja naročil. Odločitev o skupnem ali ločenem oddajanju naročil je treba sprejeti na podlagi kvalitativnih in ekonomskih meril, ki se lahko opredelijo v nacionalni zakonodaji.

Za naročilo se šteje, da je javno naročilo gradenj, samo če predmet naročila izrecno zajema izvedbo dejavnosti s seznama v Prilogi XII, tudi če naročilo zajema opravljanje drugih storitev, potrebnih za izvedbo teh dejavnosti. Naročila storitev, zlasti na področju storitev upravljanja nepremičnin, lahko v nekaterih primerih vključujejo gradnje. Če so te gradnje povezane z osnovnim predmetom naročila in so morebiti posledica ali dodatek naročila, pa se zaradi dejstva, da so te gradnje vključene v naročilo, naročila ne more opredeliti kot naročila gradenj.

Pri izračunu ocenjene vrednosti naročila gradenj je primerna podlaga za izračunavanje vrednost same gradnje in ocenjena vrednost morebitnega blaga in storitev, ki jih naročnik da na razpolago izvajalcem, če so te storitve ali blago potrebne za izvedbo zadevnega naročila gradenj. Razume se, da so za namene tega odstavka zadevne storitve tiste, ki jih opravi naročnik s svojim osebjem. Po drugi strani pa izračun vrednosti naročila storitev, ne glede na to ali se dajo na razpolago izvajalcu za izvedbo naročila gradenj, opravi po pravilih za naročila storitev.

(17) Za namen uporabe postopkovnih pravil iz te direktive in za namene spremljanja je področje storitev najbolje razmejiti na podlagi njihove razčlenitve na kategorije, ki ustrezajo posameznim postavkam skupne razvrstitve, in njihove združitve v dveh prilogah, XVII A in XVII B, glede na ureditev, ki velja zanje. Glede storitev iz Priloge XVII B zadevne določbe iz te direktive ne bi smele vplivati na uporabo predpisov Skupnosti, ki se nanašajo na zadevne storitve.

(18) Glede naročil storitev je treba uporabo te direktive v celoti v prehodnem obdobju omejiti na naročila, pri katerih njene določbe omogočajo izkoriščanje vseh možnosti za povečanje čezmejne trgovine. V tem prehodnem obdobju je treba spremljati naročila drugih storitev, preden se sprejme odločitev o uporabi te direktive v celoti. S tem v zvezi je treba opredeliti mehanizem za tako spremljanje. Hkrati mora ta mehanizem omogočati zainteresiranim stranem dostop do ustreznih informacij.

(19) Izogibati se je treba oviram za prosti pretok storitev. Zato so ponudniki storitev lahko fizične ali pravne osebe. Ta direktiva na nacionalni ravni ne vpliva na uporabo pravil o pogojih za opravljanje določene dejavnosti ali poklica, če so združljiva s pravom Skupnosti.

(20) Nekateri novi načini elektronskega nakupovanja se nenehno razvijajo. Ti načini prispevajo k povečevanju konkurence in poenostavitvi javnih naročil, zlasti v smislu prihranka časa in denarja, ki ga njihova uporaba omogoča. Naročniki lahko uporabijo elektronske načine nakupovanja, če je to v skladu s pravili iz te direktive ter z načeli enake obravnave, nediskriminacije in preglednosti. Zato ima lahko ponudba, ki jo predloži ponudnik, zlasti na podlagi okvirnega sporazuma ali če se uporablja dinamični nakupovalni sistem, obliko elektronskega kataloga tega ponudnika, če uporablja komunikacijska sredstva, ki jih je izbral naročnik v skladu s členom 48.

(21) Zaradi hitrega razvoja elektronskih nabavnih sistemov je treba uvesti ustrezna pravila, ki bodo omogočila naročnikom v celoti izkoristiti možnosti, ki jih ponujajo ti sistemi. Na tej podlagi je treba opredeliti celotni elektronski dinamični nakupovalni sistem za običajne nakupe ter določiti posebna pravila za vzpostavitev in upravljanje takega sistema, da bi zagotovili pravično obravnavo vsakega gospodarskega subjekta, ki želi vanj vključiti. Vsakemu gospodarskemu subjektu, ki predloži okvirno ponudbo v skladu s specifikacijo in izpolnjuje merila za izbor, je treba omogočiti, da se vključi v ta sistem. Z oblikovanjem seznama že izbranih ponudnikov in možnostjo sodelovanja novih ponudnikov omogoča ta način nakupovanja naročniku, da zaradi elektronskih sredstev, ki so na voljo, dobi veliko število ponudb in zaradi velike konkurence zagotovi optimalno uporabo sredstev.

(22) Ker se bo verjetno uporaba elektronskih dražb povečala, je treba take dražbe opredeliti na ravni Skupnosti in zanje določiti posebna pravila, da bi zagotovili njihovo popolno usklajenost z načeli enake obravnave, nediskriminacije in preglednosti. Zaradi tega je treba za te elektronske dražbe sprejeti določbo, da se uporabljajo samo za naročila gradenj, blaga ali storitev, za katera se specifikacije lahko natančno določijo. To zlasti velja za ponavljajoča se naročila blaga, gradenj in storitev. Z istim ciljem je treba tudi omogočiti določanje prednostne razvrstitve ponudnikov v kateri koli fazi elektronske dražbe. Uporaba elektronskih dražb omogoča naročnikom, da od ponudnikov zahtevajo predložitev novih cen, popravljenih znižanj in, če se naročilo odda za ekonomsko najugodnejšo ponudbo, tudi izboljšanje drugih elementov ponudbe poleg cen. Zaradi zagotovitve skladnosti z načelom preglednosti so lahko predmet elektronske dražbe samo elementi, ki so primerni za avtomatsko ocenjevanje z elektronskimi sredstvi brez poseganja in/ali ocenjevanja s strani naročnika, to je, samo elementi, ki so merljivi in se lahko izrazijo v številkah ali odstotkih. Po drugi strani tisti vidiki ponudbe, ki vključujejo oceno nemerljivih elementov, ne morejo biti predmet elektronskih dražb. Zato tudi nekatera naročila gradenj in nekatera naročila storitev, katerih predmet so intelektualne storitve, kot je načrtovanje gradenj, ne morejo biti predmet elektronskih dražb.

(23) V državah članicah so razvili nekatere centralizirane načine nabave. Več naročnikov je odgovornih za nabavo ali oddajo naročil/sklenitev okvirnih sporazumov za druge naročnike. Zaradi velikih količin nabav ti načini prispevajo k večji konkurenčnosti in poenostavitvi javnega nakupovanja. Zato je treba v zakonodaji Skupnosti določiti skupne nabavne službe, ki jih lahko uporabljajo naročniki. Opredeliti je treba tudi pogoje, pod katerimi se lahko v skladu z načeloma nediskriminacije in enake obravnave šteje, da naročnik, ki kupuje gradnje, blago in/ali storitve prek skupne nabavne službe, izpolnjuje zahteve iz te direktive.

(24) Da bi upoštevali različne razmere v državah članicah, je treba državam članicam omogočiti, da določijo, ali naročniki lahko uporabljajo skupne nabavne službe, dinamične nakupovalne sisteme ali elektronske dražbe, kakor jih opredeljuje in ureja ta direktivo.

(25) Potrebna je ustrezna opredelitev koncepta posebnih ali izključnih pravic. Posledica opredelitve je, da dejstvo, da za izgradnjo omrežij ali pristaniške ali letališke infrastrukture lahko naročnik uporabi postopek za razlastitev ali uporabo zemljišča ali pa postavi opremo za omrežje na javno cesto, pod njo ali nad njo, samo po sebi ne pomeni izključne ali posebne pravice v smislu te direktive. Prav tako tudi dejstvo, da subjekt oskrbuje s pitno vodo, električno energijo, plinom ali toploto omrežje, katero upravlja subjekt, ki uživa posebne ali izključne pravice, ki mu jih je dodelil pristojni organ države članice, samo po sebi ne pomeni izključne ali posebne pravice v smislu te direktive. Prav tako se ne morejo šteti za posebne ali izključne tiste pravice, ki jih država članica prizna v kakršni koli obliki, vključno s podelitvijo koncesije, omejenemu številu podjetij po merilih objektivnosti, sorazmernosti in nediskriminacije, in ki omogočajo, da vsaka zainteresirana stranka, ki izpolnjuje ta merila, uživa te pravice.

(26) Primerno je, da naročniki v zvezi s svojimi dejavnostmi, ki se nanašajo na vodo, izvajajo splošne postopke javnega naročanja in da take postopke uporabljajo tudi, če naročniki v smislu te direktive oddajo naročilo v zvezi s svojimi projekti na področju vodnega inženirstva, namakanja, melioracij ali odstranjevanja in čiščenja odplak. Pravila javnega naročanja v takšni obliki, kakor se predlaga za dobave blaga, so neustrezna za nabavo vode, če jo je treba zagotoviti iz virov, ki so blizu območja, kjer se bo uporabljala.

(27) Določeni subjekti, ki opravljajo javne avtobusne prevoze, so bili že izključeni iz področja uporabe Direktive 93/38/EGS. Take subjekte je treba izključiti tudi iz področja uporabe te direktive. Za preprečitev, da bi za določene sektorje obstajalo več posebnih ureditev, se splošni postopek, ki dovoljuje upoštevanje učinkov odpiranja konkurenci, uporablja tudi za vse subjekte, ki opravljajo avtobusne prevoze, ki niso izključeni iz področja uporabe Direktive 93/38/EGS v skladu s členom 2(4) Direktive.

(28) Ob upoštevanju nadaljnjega odpiranja poštnih storitev v Skupnosti konkurenci in dejstva, da take storitve prek omrežja opravljajo naročniki, javna podjetja in druga podjetja, je treba za naročila, ki jih oddajo naročniki, ponudniki poštnih storitev, uporabljati pravila iz te direktive, vključno s tistimi iz člena 30, ki hkrati z varovanjem uporabe načel iz uvodne izjave 9 ustvarjajo okvir za premišljeno poslovno prakso in omogočajo večjo prilagodljivost, kot jo nudi Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev [11]. Za opredelitev teh dejavnosti je treba upoštevati opredelitve iz Direktive 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitev [12].

Ne glede na njihov pravni status, za subjekte, ki opravljajo poštne storitve, trenutno pravila iz Direktive 93/38/EGS ne veljajo. Prilagoditev postopkov za oddajo naročil tej direktivi bi lahko zato trajalo dlje za te subjekte kot za subjekte, za katere ta pravila že veljajo in bodo morali samo prilagoditi svoje postopke spremembam iz te direktive. Zato se lahko dovoli odlog uporabe te direktive za čas, ki je potreben za to prilagoditev. Glede na različen položaj teh subjektov morajo imeti države članice možnost, da določijo prehodno obdobje za uporabo te direktive za naročnike v sektorju poštnih storitev.

(29) Naročila se lahko oddajo za izpolnitev zahtev več dejavnosti, lahko tudi po različnih pravnih ureditvah. Treba je pojasniti, da kot pravni okvir za pogodbo, ki naj bi zajemala več dejavnosti, veljajo pravila za dejavnost, za katero je naročilo pretežno namenjeno. Določitev dejavnosti, za katero je naročilo pretežno namenjeno, lahko temelji na analizi zahtev, ki jih mora izpolnjevati določeno naročilo, ki jo izvede naročnik pri določanju ocenjene vrednosti naročila in pripravi razpisne dokumentacije. V določenih primerih kot je nakup enega samega kosa opreme za opravljanje dejavnosti, za katero so informacije, ki omogočajo oceno stopnje uporabe, niso na voljo, je lahko objektivno nemogoče določiti za katero dejavnost je naročilo pretežno namenjeno. Določiti je treba, katera pravila veljajo za take primere.

(30) Brez vpliva na mednarodne obveznosti Skupnosti je treba poenostaviti izvajanje te direktive, zlasti s poenostavitvijo pragov in da za vse naročnike ne glede na sektor, v katerem poslujejo, veljajo določbe o podatkih, ki jih morajo dati udeležencem o sprejetih odločitvah v zvezi s postopki za oddajo naročil in njihovimi rezultati. Poleg tega je treba zaradi denarne unije pragove določiti v eurih tako, da se poenostavi uporaba teh določb, hkrati pa zagotovi skladnost s pragovi, določenimi v Sporazumu, ki so izraženi v posebnih pravicah črpanja (SDR). V tem smislu je treba sprejeti tudi določbo o rednih revizijah pragov, izraženih v eurih, in po potrebi njihove prilagoditve morebitnim spremembam vrednosti eura glede na posebne pravice črpanja. Poleg tega pa morajo biti pragovi za natečaje enaki kot za naročila storitev.

(31) Sprejeti je treba določbo za primere, v katerih ni treba uporabljati ukrepov v zvezi z usklajevalnimi postopki bodisi zaradi varnosti države ali zaupnosti bodisi zaradi uporabe posebnih pravil o oddaji naročil, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov, povezanih s stacioniranjem enot, ali pravil, ki so posebna za mednarodne organizacije.

(32) Primerno je izključiti določena naročila storitev, blaga ali gradenj, ki jih naročnik odda povezanemu podjetju, za katero je glavna dejavnost zagotavljanje teh storitev, blaga ali gradenj za skupino, katere del je, in ne ponujanje na trgu. Primerno je, da se izključijo določena naročila storitev, blaga in gradenj, ki jih naročnik odda mešanemu podjetju, ki ga sestavlja več naročnikov za opravljanje dejavnosti iz te direktive in katerega del je ta subjekt. Vendar je primerno zagotoviti, da ta izključitev ne povzroči izkrivljanja konkurence v korist podjetij ali mešanih podjetij, ki so povezana z naročniki; primerno je zagotoviti ustrezen sklop pravil, zlasti glede najvišjih zneskov, do katerih lahko podjetja pridobijo del svojih prihodkov na trgu in nad katerim izgubijo možnost, da se jim odda naročilo brez predhodnega javnega razpisa, sestave mešanih podjetij in stabilnosti povezav med temi mešanimi podjetji in naročniki, ki jih sestavljajo.

(33) Glede na storitve imajo naročila za pridobitev ali najem nepremičnine ali pravic do nepremičnine posebne značilnosti, zaradi katerih je uporaba pravil o javnih naročilih neustrezna.

(34) Storitve na področju arbitraže in sprave običajno opravljajo imenovani ali izbrani organi ali posamezniki na način, ki ga ni mogoče izvesti na podlagi pravil za javna naročila.

(35) V skladu s Sporazumom finančne storitve iz te direktive ne vključujejo naročil v zvezi z izdajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov, zlasti pa ne zajemajo transakcij naročnikov za pridobitev denarja ali kapitala.

(36) Ta direktiva bi morala zajemati samo izvajanje storitev na podlagi pogodb.

(37) V skladu s členom 163 Pogodbe je spodbujanje raziskovanja in tehnološkega razvoja sredstvo za krepitev znanstvene in tehnološke podlage za industrijo Skupnosti, odpiranje javnih naročil storitev pa prispeva k temu cilju. Ta direktiva ne bi smela zajemati sofinanciranja raziskovalnih in razvojnih programov: zato ta direktiva ne pokriva naročil na področju raziskav in razvoja, razen tistih, od katerih ima koristi izključno naročnik pri opravljanju lastnih dejavnosti, če opravljeno storitev v celoti plača naročnik.

(38) Za preprečitev širitve uporabe posebnih ureditev samo za določene sektorje, je treba trenutne posebne ureditve na podlagi člena 3 Direktive 93/38/EGS in člena 12 Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov [13], ki določa naročnike, ki geografsko razmejena območja izkoriščajo za odkrivanje in pridobivanje nafte, plina, premoga ali drugega trdnega goriva, nadomestiti s splošnim postopkom, ki dovoljuje izjeme za sektorje, ki so neposredno izpostavljeni konkurenci. Treba pa je zagotoviti, da to ne vpliva na Odločbo Komisije 93/676/EGS z dne 10. decembra 1993, ki določa, da se izkoriščanje geografskega območja za iskanje ali črpanje nafte ali plina na Nizozemskem ne pojmuje kot dejavnost, opredeljena v členu 2(2)(b)(i) Direktive Sveta 90/531/EGS, in da se za subjekte, ki opravljajo tako dejavnost, na Nizozemskem ne pojmuje, da delujejo pod posebnimi ali izključnimi pravicami v smislu člena 2(3)(b) [14], na Odločbo Komisije 97/367/EGS z dne 30. maja 1997, ki določa, da se izkoriščanje geografskega območja za iskanje ali črpanje nafte ali plina v Združenem kraljestvu ne pojmuje kot dejavnost, opredeljena v členu 2(2)(b)(i) Direktive Sveta 93/38/EGS, in da se za subjekte, ki opravljajo tako dejavnost v Združenem kraljestvu ne pojmuje, da delujejo pod posebnimi ali izključnimi pravicami v smislu člena 2(3)(b) Direktive [15], na Odločbo Komisije 2002/205/ES z dne 4. marca 2002 na podlagi prošnje Avstrije, ki je zaprosila za tako posebno ureditev iz člena 3 Direktive 93/38/EGS [16], in Odločbo Komisije 2004/73/ES o prošnji Nemčije za uporabo posebnega postopka, določenega v členu 3 Direktive 93/38/EGS [17].

(39) Zaposlitev in poklic sta ključna elementa pri zagotavljanju enakih možnosti za vsakogar ter prispevata k vključevanju v družbo. V tem smislu podjetja za zaposlovanje invalidov in programi zaščitene zaposlitve učinkovito prispevajo k vključevanje ali ponovnem vključevanju invalidov na trg dela. Vendar se lahko izkaže, da ta podjetja pod običajnimi konkurenčnimi pogoji ne morejo dobiti naročila. Zato je primerno določiti, da lahko države članice za ta podjetja pridržijo pravico do sodelovanja v postopkih oddaje naročila ali pridržijo izvedbo naročil za programe zaposlovanja invalidov.

(40) Ta direktiva se ne uporablja za naročila, ki dovoljujejo opravljanje dejavnosti iz členov 3 do 7, niti za natečaje, ki se organizirajo za opravljanje take dejavnosti, če je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Zato je primerno, da se uvede postopek, ki se uporablja za vse sektorje iz te direktive, ki bo omogočal upoštevanje učinkov sedanjega ali prihodnjega odpiranja konkurenci. Tak postopek mora zagotavljati pravno varnost za sodelujoče subjekte in ustrezen proces odločanja, ki bo v kratkih rokih zagotovil enotno uporabo prava Skupnosti na tem področju.

(41) Neposredno izpostavljenost konkurenci je treba oceniti na podlagi objektivnih meril, ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega sektorja. Štelo se bo, da izvajanje in uporaba ustrezne zakonodaje Skupnosti za odpiranje določenega sektorja ali njegovega dela, daje zadostna zagotovila za predpostavko, da je zagotovljen prost dostop do zadevnega trga. Tako ustrezno zakonodajo je treba določiti v prilogi, ki jo Komisija posodablja. Pri posodobitvi Komisija predvsem upošteva možno sprejetje ukrepov za resnično odpiranje konkurenci tudi drugih sektorjev kot tistih, za katere je zakonodaja že navedena v Prilogi XI, kot je železniški prevoz. Če prost dostop na določen trg ni posledica izvajanja ustrezne zakonodaje Skupnosti, je treba dokazati, da je tak dostop pravno in dejansko prost. V ta namen je uporaba direktive v državah članicah, kot je Direktiva 94/22/ES o odpiranju določenega sektorja konkurenci, za drug sektor, kot je premogovniški sektor, okoliščina, ki jo je treba upoštevati za namene člena 30.

(42) Tehnične specifikacije, ki jih pripravijo kupci, morajo omogočati odprtost javnih naročil konkurenci. Zaradi tega je treba omogočiti predložitev ponudb, ki odražajo različnost tehničnih rešitev. Glede na to je treba omogočiti sestavljanje tehničnih specifikacij v smislu funkcionalne izvedbe in zahtev ter, če se navaja sklicevanje na evropski standard ali, če tega ni, na nacionalni standard, morajo naročniki obravnavati ponudbe, ki temeljijo na enakovrednih rešitvah, ki izpolnjujejo zahteve naročnikov in so enakovredne glede na varnost. Ponudnikom je treba dovoliti uporabo kakršnih koli oblik dokazov o enakovrednosti. Naročniki morajo biti sposobni obrazložiti vsak sklep o neenakovrednosti v posameznem primeru. Naročniki, ki želijo opredeliti okoljske zahteve za tehnične specifikacije posameznega naročila, lahko določijo okoljske značilnosti, kot je posamezna proizvodna metoda in/ali posamezne okoljske vplive skupin proizvodov ali storitev. Lahko uporabijo, vendar niso dolžni uporabiti, ustrezne specifikacije, ki so opredeljene v znakih za okolje, kot so Evropski znak za okolje, (več)nacionalni znaki za okolje ali kateri koli znak za okolje, če so zahteve za oznako oblikovane in sprejete na podlagi znanstvenih informacij ob uporabi postopka, v katerem lahko sodelujejo zainteresirane strani, kot so vladni organi, potrošniki, proizvajalci, distributerji in okoljske organizacije, ter če je znak dostopen in je na voljo vsem zainteresiranim strankam. Naročniki morajo, kadar koli je to mogoče, določiti tehnične specifikacije, da upoštevajo merila za dostop za invalidne osebe ali merila za konstrukcijo, namenjeno vsem uporabnikom. Tehnične specifikacije je treba jasno navesti, tako da se lahko vsi ponudniki seznanijo z zajetimi zahtevami, ki jih določi naročnik.

(43) Da bi spodbudili sodelovanje malih in srednje velikih podjetij na trgu javnih naročil, je priporočljivo vključiti določbe o podizvajalcih.

(44) Pogoji za izvajanje naročil so v skladu z Direktivo, če niso neposredno ali posredno diskriminacijski in so navedeni v obvestilu o javnem naročilu ali v razpisni dokumentaciji. Predvideni so lahko zlasti za spodbujanje poklicnega usposabljanja na delovnem mestu, zaposlovanje ljudi, ki imajo težave pri vključevanju, boj proti nezaposlenosti ali varstvo okolja. Na primer, lahko se navedejo zahteve, ki veljajo med izvajanjem naročila, glede zaposlitve dolgoročnih iskalcev zaposlitve ali glede izvajanje ukrepov za usposabljanje nezaposlenih mlajših oseb, glede osnovne skladnosti z določbami temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD) ob predpostavki, da te določbe niso izvedene v nacionalni zakonodaji, ter glede zaposlovanja več invalidov, kakor je to določeno v nacionalni zakonodaji.

(45) Med izvajanjem javnega naročila se na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti uporabljajo zakoni, predpisi in kolektivne pogodbe, ki veljajo na področju pogojev zaposlovanja ter varnosti pri delu, če so ti predpisi in njihova uporaba v skladu z zakonodajo Skupnosti. V primerih, ko delavci iz ene države članice opravljajo storitve v drugi državi članici zaradi izvajanja javnega naročila, Direktiva 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev [18] določa minimalne pogoje, ki jih država gostiteljica mora upoštevati v zvezi s temi delavci. Če nacionalna zakonodaja vsebuje določbe v zvezi s tem, se lahko neupoštevanje teh obveznosti obravnava kot huda kršitev ali prekršek v zvezi s poklicnim ravnanjem zadevnega gospodarskega subjekta, ki lahko povzroči izključitev tega gospodarskega subjekta iz postopka za oddajo javnega naročila.

(46) Zaradi novega razvoja informacijske in komunikacijske tehnologije ter zaradi poenostavitev, ki so na njeni podlagi možne pri objavi naročil ter učinkovitosti in preglednosti postopkov javnih naročil, je treba elektronska sredstva izenačiti s tradicionalnimi komunikacijskimi sredstvi in sredstvi za izmenjavo informacij. Izbrana sredstva in tehnologija bi morali biti, kolikor je mogoče, skladni s tehnologijami, ki se uporabljajo v drugih državah članicah.

(47) Z uporabo elektronskih sredstev se prihrani čas. Zato je treba sprejeti določbo o skrajšanju minimalnih obdobij, kadar se uporabljajo elektronska sredstva, vendar pod pogojem, da so v skladu s posebnim načinom pošiljanja, ki je predviden na ravni Skupnosti. Treba pa je zagotoviti, da skupni učinek krajšanja rokov niso prekratki roki.

(48) Za pošiljanje informacij z elektronskimi sredstvi je treba v okviru te direktive uporabljati Direktivo 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis [19] ter Direktivo 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja, na notranjem trgu ("Direktiva o elektronskem poslovanju") [20]. Postopki javnega naročanja in pravila, ki veljajo za natečaje, zahtevajo stopnjo varovanja in zaupnosti, ki je večja kakor tista iz teh direktiv. Glede na to bi sredstva za elektronsko sprejemanje ponudb, prijav za sodelovanje ter načrtov in projektov morala izpolnjevati posebne dodatne zahteve. Zato je treba, kolikor je mogoče, spodbujati uporabo elektronskega podpisa, zlasti izpopolnjenega elektronskega podpisa. Poleg tega bi lahko prostovoljni sistem akreditacije predstavljal ustrezen okvir za izboljšano opravljanje storitev potrjevanja v zvezi s temi sredstvi.

(49) Primerno je, da so udeleženci v postopku za oddajo naročila obveščeni o odločitvi za sklenitev okvirnega sporazuma ali za oddajo naročila ali o opustitvi postopka v rokih, ki so primerno kratki, da ne preprečijo vložitve zahteve za revizijo; to informacijo je zato treba dati čim prej in na splošno v 15 dneh od izdaje sklepa.

(50) Treba je pojasniti, da mora naročnik, ki določa merila za izbor v odprtem postopku, ta merila pripraviti po objektivnih pravilih in merilih, prav tako kot morajo biti objektivna merila za izbor v omejenem postopku ali postopku s pogajanji. Ta objektivna pravila in merila pa prav tako kot merila za izbor ne vključujejo nujno ponderiranja.

(51) Pomembno je upoštevati sodno prakso Sodišča, kadar gospodarski subjekt navaja gospodarske, finančne ali tehnične sposobnosti drugih subjektov, ne glede na pravno naravo povezave med njim in temi subjekti, za izpolnitev meril za izbor ali v svoji prijavi za ugotavljanje usposobljenosti v okviru sistema ugotavljanja usposobljenosti. V tem primeru mora gospodarski subjekt dokazati, da mu bodo ta sredstva na voljo med celotnim obdobjem veljavnosti priznanja usposobljenosti. Zato lahko naročnik za namene ugotavljanje usposobljenosti določi zahteve, ki jih je treba izpolniti, in zlasti, na primer, kadar izvajalec navaja finančni položaj drugega subjekta, lahko po potrebi zahteva solidarno odgovornost tega subjekta.

Sisteme ugotavljanja usposobljenosti je treba izvajati v skladu z objektivnimi pravili in merili, ki se po izbiri naročnikov lahko nanašajo na sposobnosti gospodarskih subjektov in/ali lastnosti gradenj, blaga ali storitev, ki jih zajema sistem. Za ugotavljanje usposobljenosti lahko naročnik opravi lasten preskus, da bi ocenil lastnosti gradenj, blaga ali storitev, zlasti glede združljivosti in varnosti.

(52) Ko se za sodelovanje v postopku oddaje javnega naročila ali na natečaju zahteva posebna izobrazba, veljajo ustrezna pravila Skupnosti o vzajemnem priznavanju diplom, spričeval ali drugih dokazil o formalni usposobljenosti.

(53) V ustreznih primerih, v katerih lastnosti gradenj in/ali storitev opravičujejo uporabo ukrepov ali programov za okoljsko ravnanje med izvajanjem javnega naročila, se lahko zahteva uporaba teh ukrepov ali programov. Programi za okoljsko ravnanje, ne glede na to, ali so registrirani na podlagi instrumentov Skupnosti, kot je Uredba (ES) št. 761/2001 (EMAS) [21], lahko pokažejo, da je gospodarski subjekt tehnično sposoben za izvedbo naročila. Poleg tega je treba namesto programov evidentiranja okoljskega ravnanja kot obliko dokaza sprejeti opis ukrepov, ki jih izvaja gospodarski subjekt, da bi zagotovil enako raven varovanja okolja.

(54) Pri oddajanju javnih naročil je treba onemogočati sodelovanje gospodarskih subjektov, ki so sodelovali v kriminalni združbi ali ki so bili obtoženi za kazniva dejanja korupcije in goljufije v škodo finančnih interesov Evropske skupnosti ali za kaznivo dejanje pranja denarja. Glede na to, da naročniki, ki niso državni organi, morda nimajo dostopa do neizpodbitnega dokaza o tem, je primerno, da se izbiro ali bodo uporabili merila za izključitev iz člena 45(1) Direktive 2004/18/ES, prepusti tem naročnikom. Obveznost uporabe člena 45(1) mora biti zato omejena samo na naročnike, ki so državni organi. Kadar je to primerno, naročniki zahtevajo od kandidatov za priznanje usposobljenosti, kandidatov ali ponudnikov, da predložijo ustrezne dokumente, ter lahko v primeru dvoma glede osebnega statusa teh gospodarskih subjektov zaprosijo pristojne organe zadevne države članice za sodelovanje. Te gospodarske subjekte je treba izključiti takoj, ko naročnik izve za sodno odločbo v zvezi s takimi dejanji, ki je izdana v skladu z nacionalno zakonodajo in je pravnomočna.

Če nacionalna zakonodaja vsebuje določbe v zvezi s tem, se lahko neupoštevanje okoljske zakonodaje ali zakonodaje o nezakonitih dogovorih pri javnem naročilu, za katero je bila izdana pravnomočna sodba ali odločba z enakim učinkom, obravnava kot prekršek v zvezi s poklicnim ravnanjem zadevnega gospodarskega subjekta ali kot huda kršitev.

Neupoštevanje nacionalnih določb za izvajanje Direktiv Sveta 2000/78/ES [22] in 76/207/EGS [23] o enakopravni obravnavi delavcev, ki je bilo predmet pravnomočne sodbe ali odločbe z enakim učinkom, se obravnava kot prekršek, ki zadeva poklicno ravnanje zadevnega gospodarskega subjekta, ali kot huda kršitev.

(55) Naročila je treba oddati na podlagi objektivnih meril, ki zagotovijo skladnost z načeli preglednosti, nediskriminacije in enake obravnave in ki jamčijo za ocenjevanje ponudb v razmerah učinkovite konkurence. Zato je primerno dovoliti uporabo samo dveh meril za oddajanje naročila: "najnižja cena" in "ekonomsko najugodnejša ponudba".

Da bi zagotovili skladnost z načelom enake obravnave pri oddajanju naročil, je primerno določiti, na podlagi sodne prakse, obveznost zagotavljanja potrebne preglednosti, ki naj omogoči ustrezno obveščenost ponudnikov o merilih in ureditvi, ki se bodo uporabljali pri določanju ekonomsko najugodnejše ponudbe. Zato morajo naročniki dovolj zgodaj navesti merila za oddajo naročila in relativno težo vsakega izmed teh meril, da se lahko ponudniki z njimi seznanijo pri pripravi svojih ponudb. Naročniki lahko ne navedejo teže meril za oddajo naročila v ustrezno upravičenih primerih, ki jih morajo biti sposobni obrazložiti, če je težo merila nemogoče določiti vnaprej, zlasti zaradi zapletenosti naročila. V takih primerih morajo navesti seznam meril, razvrščenih v padajočem zaporedju po pomembnosti.

Če se naročniki odločijo oddati naročilo za ekonomsko najugodnejšo ponudbo, ocenijo ponudbe, da bi določili, katera ponudba zagotavlja najboljše razmerje med ceno in kakovostjo. V zvezi s tem določijo ekonomska in kakovostna merila, ki morajo kot celota omogočati določitev ekonomsko najugodnejše ponudbe za naročnika. Določitev teh meril je odvisna od cilja naročila, ker morajo omogočati oceno kakovosti izvedbe, ponujene v vsaki ponudbi, glede na cilj naročila, kakor je bil opredeljen v tehničnih specifikacijah, ter najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo ponudbe, ki jo je treba oceniti. Da bi zagotovili enako obravnavo, morajo merila za oddajo naročila omogočati objektivno primerjavo in oceno. Če so izpolnjeni ti pogoji, lahko ekonomska in kakovostna merila za oddajo naročila, kot je izpolnjevanje okoljskih zahtev, omogočijo naročniku, da zadovolji potrebe zadevne javnosti iz specifikacij naročila. Naročnik lahko pod enakimi pogoji uporabi merila, katerih cilj je izpolniti družbene zahteve, zlasti kot odgovor na potrebe posebej prikrajšanih skupin ljudi, navedene v specifikacijah naročila, katerim pripadajo tiste osebe, ki prejemajo/uporabljajo gradnje, dobave blaga in storitve iz naročila.

(56) Merila za oddajo naročila ne smejo vplivati na uporabo nacionalnih določb o plačilu nekaterih storitev, kot so storitve, ki jih opravljajo arhitekti, inženirji ali pravniki.

(57) Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 z dne 3 junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in izteka rokov [24], se uporablja pri izračunu rokov iz te direktive.

(58) Ta direktiva ne sme posegati na obstoječe mednarodne obveznosti Skupnosti ali držav članic in na uporabo določb Pogodbe, zlasti členov 81 in 86 Pogodbe.

(59) Ta direktiva ne vpliva na roke iz Priloge XXV, v katerih morajo države članice prenesti Direktivo 93/38/EGS v svoje notranje pravo in jo začeti uporabljati.

(60) Ukrepe, potrebne za izvedbo te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji dodeljenih izvedbenih pooblastil [25] –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

KAZALO

NASLOV I

Poglavje I

Člen 1

Poglavje II

Oddelek 1

Člen 2

Oddelek 2

Člen 3

Člen 4

Člen 5

Člen 6

Člen 7

Člen 8

Člen 9

Poglavje III

Člen 10

NASLOV II

Poglavje I

Člen 11

Člen 12

Člen 13

Člen 14

Člen 15

Poglavje II

Oddelek 1

Člen 16

Člen 17

Oddelek 2

Pododdelek 1

Člen 18

Pododdelek 2

Člen 19

Člen 20

Člen 21

Člen 22

Člen 23

Pododdelek 3

Člen 24

Člen 25

Pododdelek 4

Člen 26

Pododdelek 5

Člen 27

Člen 28

Člen 29

Člen 30

Poglavje III

Člen 31

Člen 32

Člen 33

Poglavje IV

Člen 34

Člen 35

Člen 36

Člen 37

Člen 38

Člen 39

Poglavje V

Člen 40

Poglavje VI

Oddelek 1

Člen 41

Člen 42

Člen 43

Člen 44

Oddelek 2

Člen 45

Člen 46

Člen 47

Oddelek 3

Člen 48

Člen 49

Člen 50

Poglavje VII

Člen 51

Oddelek 1

Člen 52

Člen 53

Člen 54

Oddelek 2

Člen 55

Člen 56

Člen 57

Oddelek 3

Člen 58

Člen 59

NASLOV III

Člen 60

Člen 61

Člen 62

Člen 63

Člen 64

Člen 65

Člen 66

NASLOV IV

Člen 67

Člen 68

Člen 69

Člen 70

Člen 71

Člen 72

Člen 73

Člen 74

Člen 75

Priloga I

Priloga II

Priloga III

Priloga IV

Priloga V

Priloga VI

Priloga VII

Priloga VIII

Priloga IX

Priloga X

Priloga XI

Priloga XII

Priloga XIII

A. Odprti postopki

B. Omejeni postopki

C. Postopki s pogajanji

D. Poenostavljeno obvestilo o naročilu pri dinamičnem nakupovalnem sistemu

Priloga XIV

Priloga XV A

Priloga XV B

Priloga XVI

Priloga XVII A

Priloga XVII B

Priloga XVIII

Priloga XIX

Priloga XX

Priloga XXI

Priloga XXII

Priloga XXIII

Priloga XXIV

Priloga XXV

Priloga XXVI

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA JAVNA NAROČILA IN NATEČAJE

POGLAVJE I

Osnovni pogoji

Člen 1

Opredelitev pojmov

1. Za namene te direktive se uporabljajo opredelitve pojmov iz tega člena.

2. (a) "Javna naročila blaga, gradenj in storitev" so pisno sklenjene odplačne pogodbe med enim ali več naročniki iz člena 2(2) in enim ali več izvajalcem gradenj, dobaviteljem blaga ali ponudnikom storitev.

(b) "Javna naročila gradenj" so javna naročila, katerih predmet je bodisi izvedba bodisi izvedba in projektiranje gradenj, povezanih z eno od dejavnosti v skladu s pomenom iz Priloge XII, ali gradnja ali izvedba gradnje s katerimi koli sredstvi, ki ustreza zahtevam naročnika."Gradnja" pomeni rezultat dejavnosti na področju visokih ali nizkih gradenj kot celote, ki sam po sebi izpolnjuje gospodarsko in tehnično funkcijo.

(c) "Javna naročila blaga" so javna naročila, razen tistih iz točke (b), katerih predmet je nakup, zakup, najem ali nakup na kredit z nakupno pravico ali brez nje.

Javno naročilo, katerega predmet je nabava proizvodov in dodatno namestitvena in inštalacijska dela, se obravnava kot "javno naročilo blaga".

(d) "Javna naročila storitev" so javna naročila, katerih predmet je opravljanje storitev iz Priloge XVII, razen javnih naročil gradenj ali naročil blaga.

Javno naročilo, katerega predmet so proizvodi in storitve v smislu Priloge XVII, velja za "javno naročilo storitev", če je vrednost storitev večja od vrednosti proizvodov, ki so vključeni v naročilo.

Javno naročilo, katerega predmet so storitve v smislu Priloge XVII in vključujejo dejavnosti v smislu Priloge XII, ki so samo dodatek glavnemu predmetu naročila, velja za javno naročilo storitev.

3. (a) "Koncesija za javne gradnje" je naročilo enake vrste kot javno naročilo gradenj, razen da je plačilo za opravljanje gradenj bodisi samo pravica do izkoriščanja gradenj ali ta pravica skupaj s plačilom.

(b) "Koncesija za storitve" je naročilo enake vrste kot naročilo storitev, razen da je plačilo za opravljanje storitev bodisi samo pravica do izkoriščanja storitev ali ta pravica skupaj s plačilom.

4. "Okvirni sporazum" je sporazum med enim ali več naročniki iz člena 2(2) in enim ali več gospodarskimi subjekti, katerega namen je, da se oblikujejo pogoji, ki urejajo oddajanje naročil v danem obdobju, zlasti glede cen, in kjer je to primerno, glede predvidenih količin.

5. "Dinamični nakupovalni sistem" je povsem elektronski postopek za običajne nakupe, katerih značilnosti, ki so običajne na trgu, izpolnjujejo zahteve naročnika, je omejenega trajanja in je med celotnim obdobjem veljavnosti odprt za gospodarskega subjekta, ki izpolnjuje merila za izbor in je predložil okvirno ponudbo, skladno s specifikacijo.

6. "Elektronska dražba" je ponavljajoči se postopek, ki vključuje elektronsko napravo za predstavitev novih cen, popravljenih navzdol, in/ali novih vrednosti za nekatere sestavne dele ponudb po začetni celotni oceni ponudb in omogoča razvrščanje ponudb z uporabo metod za avtomatsko ocenjevanje. Zato nekatera naročila storitev in nekatera naročila gradenj, katerih predmet so intelektualne storitve, kot je načrtovanje gradenj, ne morejo biti predmet elektronskih dražb.

7. Izrazi "izvajalec gradenj", "dobavitelj blaga" in "ponudnik storitev" pomenijo fizično ali pravno osebo ali naročnika v smislu člena 2(2)(a) ali (b) ali skupino takih oseb in/ali subjektov, ki na trgu ponujajo izvedbo gradnje in/ali gradenj, dobavo proizvodov ali opravljanje storitev.

Izraz "gospodarski subjekt" enakovredno zajema izvajalca gradenj, dobavitelja blaga in ponudnika storitev. Uporablja se le zaradi enostavnosti.

"Ponudnik" je gospodarski subjekt, ki odda ponudbo, "kandidat" pa pomeni osebo, ki je zaprosila za povabilo, da bi sodelovala v omejenem postopku ali v postopku s pogajanji.

8. "Skupna nabavna služba" je naročnik v smislu člena 2(1)(a) ali naročnik v smislu člena 1(9) Direktive 2004/18/ES, ki:

- nabavlja blago in/ali storitve, namenjene naročnikom, ali

- oddaja javna naročila ali sklepa okvirne sporazume za gradnje, dobave blaga ali storitve, namenjene naročnikom.

9. "Odprti in omejeni postopki ter postopki s pogajanji" pomenijo postopke oddajanja javnih naročil, ki jih izvaja naročnik, pri čemer:

(a) lahko v odprtih postopkih ponudbe oddajo vsi zainteresirani gospodarski subjekti;

(b) lahko v omejenih postopkih kateri koli gospodarski subjekt zaprosi za povabilo za sodelovanje in ponudbe lahko oddajo samo kandidati, ki jih povabi naročnik;

(c) se v postopkih s pogajanji naročnik posvetuje z enim ali več gospodarskimi subjekti po njegovi izbiri in se z enim ali več gospodarskimi subjekti pogaja o pogojih pogodbe.

10. "Natečaji" pomenijo tiste postopke, ki naročniku omogočajo, da pridobi predvsem na področjih prostorskega načrtovanja, arhitekture, inženiringa ali obdelave podatkov načrt ali projekt, ki ga je izbrala žirija in za katerega je bil razpisan nagradni natečaj ali natečaj brez podelitve nagrad.

11. "Pisen" ali "pisno" pomeni kateri koli izraz, sestavljen iz besed ali številk, ki se lahko prebere, natisne in nato pošlje. Vključuje lahko podatke, ki se pošiljajo in hranijo z elektronskimi sredstvi.

12. "Elektronska sredstva" pomenijo uporabo elektronske opreme za obdelavo podatkov (vključno z digitalnim stiskanjem) in shranjevanje podatkov, ki se pošiljajo in prejemajo po žici, radiu, optičnih sredstvih ali drugih elektromagnetnih sredstvih.

13. "Enotni besednjak javnih naročil (CPV)", pomeni referenčno nomenklaturo za javna naročila, sprejeto z Uredbo (ES) št. 2195/2002 z dne 5. novembra 2002 Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem besednjaku javnih naročil (CPV) [26], in ki zagotavlja enakovrednost z drugimi obstoječimi nomenklaturami.

V primeru različnih razlag področja uporabe te direktive zaradi morebitnih razlik med nomenklaturami CPV in NACE s seznama v Prilogi XII ali med nomenklaturami CPV in CPC (začasna različica) s seznama v Prilogi XVII, se v prvem primeru uporablja nomenklatura NACE in v drugem pa CPC.

POGLAVJE II

Opredelitev dejavnosti in subjektov, za katere se uporablja direktiva

Oddelek 1

Subjekti

Člen 2

Naročniki

1. Za namene te direktive:

"naročniki" - ki je ustanovljena samo zato, da zadovoljuje potrebe splošnega interesa in nima industrijske ali tržne narave,

- ki je pravna oseba, in

- jo pretežno financirajo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava ali je njeno vodstvo pod nadzorom teh organov ali pa ima upravni, vodstveni ali nadzorni odbor, katerega več kakor polovico članov imenujejo državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava;

"javno podjetje" - imajo večinski delež vpisanega kapitala podjetja, ali

- nadzorujejo večino glasov, povezanih z delnicami, ki jih je izdalo podjetje, ali

- lahko imenujejo več kakor polovico članov upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa podjetja.

2. Ta direktiva se uporablja za naročnike:

(a) ki so javni organi ali javna podjetja in opravljajo eno od dejavnosti iz členov 3 do 7;

(b) kadar niso javni organi ali javna podjetja in je ena od njihovih dejavnosti katera koli dejavnost iz členov 3 do 7 ali kombinacija teh dejavnosti in delujejo na podlagi posebnih ali izključnih pravic, ki jim jih podeli pristojni organ države članice.

3. V tej direktivi "posebne ali izključne pravice" pomenijo pravice, ki jih z določbo zakona, predpisa ali upravnega akta dodeli pristojni organ države članice in katerih učinek je omejitev opravljanja dejavnosti, opredeljenih v členih 3 do 7 na enega ali več subjektov in ki znatno omejijo možnosti drugih subjektov za opravljanje take dejavnosti.

Oddelek 2

Dejavnosti

Člen 3

Plin, toplota in električna energija

1. Glede plina in toplote se ta direktiva uporablja za naslednje dejavnosti:

(a) zagotavljanje ali upravljanje stalnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javnih storitev v zvezi s proizvodnjo, transportom in distribucijo plina ali toplote; ali

(b) dobavo plina ali toplote takšnim omrežjem.

2. Če naročniki, ki niso javni organi, s plinom ali toploto oskrbujejo omrežja, namenjena javni preskrbi, se to ne pojmuje kot ustrezna dejavnost v smislu odstavka 1, kadar:

(a) je proizvodnja plina in toplote zadevnega subjekta neizogibna posledica opravljanja dejavnosti, ki niso navedene v odstavku 1 ali 3 tega člena ali členov 4 do 7; in

(b) je oskrba javnega omrežja namenjena le gospodarski izrabi takšne proizvodnje in ne znaša več kakor 20 % prometa subjekta glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom.

3. Glede električne energije se ta direktiva uporablja za naslednje dejavnosti:

(a) zagotavljanje ali upravljanje stalnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javnih storitev v zvezi s proizvodnjo, transportom in distribucijo električne energije; ali

(b) dobavo električne energije takšnim omrežjem.

4. Če naročniki, ki niso javni organi, z električno energijo oskrbujejo omrežja, namenjena javni preskrbi, se to ne pojmuje kot ustrezna dejavnost v smislu odstavka 3, kadar:

(a) zadevni subjekt proizvaja električno energijo zato, ker je njena poraba potrebna za opravljanje dejavnosti, ki niso navedene v odstavku 1 ali 3 tega člena ali členov 4 do 7; in

(b) je oskrba javnega omrežja odvisna samo od lastne porabe subjekta in ne presega 30 % njegove celotne količine proizvedene električne energije glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom.

Člen 4

Voda

1. Ta direktiva se uporablja za naslednje dejavnosti:

(a) zagotavljanje ali upravljanje stalnih omrežij, ki so namenjena zagotavljanju javnih storitev v zvezi s proizvodnjo, transportom in distribucijo pitne vode; ali

(b) dobavo pitne vode takšnim omrežjem.

2. Ta direktiva se uporablja tudi za javna naročila ali natečaje, ki jih oddajo ali organizirajo naročniki, ki opravljajo katero od dejavnosti iz odstavka 1 in ki:

(a) so povezani s projekti vodnega inženirstva, namakanja ali melioracije, pod pogojem, da količina vode, namenjena za dobavo pitne vode, predstavlja več kakor 20 % celotne količine vode, ki se zagotavlja bodisi s temi projekti bodisi z namakalnimi ali melioracijskimi napravami; ali

(b) so povezani z odstranjevanjem ali čiščenjem odplak.

3. Če naročniki, ki niso javni organi, s pitno vodo oskrbujejo omrežja, namenjena javni preskrbi, se to ne pojmuje kot ustrezna dejavnost v smislu odstavka 1, kadar:

(a) zadevni subjekt proizvaja pitno vodo zato, ker je njena poraba potrebna za opravljanje dejavnosti, razen tistih iz člena 3 do 7; in

(b) je oskrba javnega omrežja odvisna samo od lastne porabe subjekta in ne presega 30 % njegove celotne količine proizvedene pitne vode glede na povprečje prejšnjih treh let, vključno s tekočim letom.

Člen 5

Prevozne storitve

1. Ta direktiva se uporablja za dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem ali upravljanjem omrežij, ki zagotavljajo javne storitve na področju železnice, avtomatiziranih sistemov, tramvajev, trolejbusov, avtobusov ali žičnic.

Pri prevoznih storitvah se šteje, da omrežje obstaja, kadar se storitev opravlja v skladu s pogoji delovanja, ki jih predpiše pristojni organ države članice, na primer stanje poti, ki se bo oskrbovala, zmogljivost, ki se bo dala na voljo, ali pogostnost storitve.

2. Ta direktiva se ne uporablja za subjekte, ki opravljajo javni avtobusni prevoz in so bile izključene iz področja uporabe Direktive 93/38/EGS v skladu s členom 2(4) navedene direktive.

Člen 6

Poštne storitve

1. Ta direktiva se uporablja za dejavnosti v zvezi z opravljanjem poštnih storitev ali, pod pogoji iz člena 2(c), drugih storitev, razen poštnih storitev.

2. V tej direktivi in brez poseganja v Direktivo 97/67/ES:

"poštna pošiljka" : pomeni enoto, ki je naslovljena v končni obliki, v kateri jo bo izvajalec prenesel, ne glede na težo. Poleg pisemskih pošiljk take pošiljke zajemajo tudi knjige, kataloge, časopise, občasne publikacije in poštne pakete, ki vsebujejo blago komercialne vrednosti ali brez take vrednosti, ne glede na težo;

"poštne storitve" - "pridržane poštne storitve": poštne storitve, ki so ali so lahko pridržane na podlagi člena 7 Direktive 97/67/ES,

- "druge poštne storitve": poštne storitve, ki ne morejo biti pridržane na podlagi člena 7 Direktive 97/67/ES; in

"druge storitve, razen poštnih storitev" - storitve obdelave pošte (storitve pred in po pošiljanju, kot so "storitve vložišča"),

- storitve z dodano vrednostjo, povezane z elektronskimi sredstvi in ki se tudi v celoti opravljajo z elektronskimi sredstvi (tudi varen prenos šifriranih dokumentov z elektronskimi sredstvi, naslovni register in prenos registrirane elektronske pošte),

- storitve v zvezi s poštnimi pošiljkami, ki niso vključene v točki (a), kot je direktna pošta brez naslova,

- finančne storitve, kakor so opredeljene v kategoriji 6 Priloge XVII A in v členu 24(c), predvsem poštne nakaznice in poštno brezgotovinsko poslovanje,

- filatelistične storitve, in

- logistične storitve (storitve, ki so kombinacija fizične dostave in/ali skladiščenja z drugimi nepoštnimi funkcijami),

če take storitve opravlja subjekt, ki opravlja tudi poštne storitve v smislu točke (b), prva ali druga alinea, in če v zvezi s storitvami iz teh dveh alinei niso izpolnjeni pogoji iz člena 30(1).

Člen 7

Iskanje ali črpanje nafte ali plina, izkopavanje premoga ali drugih trdnih goriv, pristanišča in letališča

Ta direktiva se uporablja za dejavnosti v zvezi z izkoriščanjem geografskega prostora za:

(a) iskanje ali črpanje nafte in plina in iskanje ali izkopavanje premoga ali drugih trdnih goriv; ali

(b) zagotavljanja letališke infrastrukture, infrastrukture v obmorskih pristaniščih ali pristaniščih v notranjosti ali infrastrukture v drugih terminalih za prevoznike po zraku, morju ali celinskih plovnih poteh.

Člen 8

Seznam naročnikov

Okvirni seznam naročnikov v smislu te direktive je v Prilogah I do X. Države članice Komisijo redno uradno obveščajo o spremembah svojih seznamov.

Člen 9

Naročila, ki zajemajo več dejavnosti

1. Za naročilo, ki naj bi zajemalo več dejavnosti, veljajo pravila za dejavnost, za katero je pretežno namenjeno.

Vendar se odločitev o oddaji enega naročila ali več ločenih naročil se sme sprejeti z namenom izključitve takega naročila iz področja uporabe te direktive ali, kjer je to primerno, Direktive 2004/18/ES.

2. Če za eno od dejavnosti, za katero je naročilo namenjeno, velja ta direktiva in za drugo navedena Direktiva 2004/18/ES in če je objektivno nemogoče določiti, za katero dejavnost je pretežno namenjeno, se naročilo odda v skladu z navedeno Direktivo 2004/18/ES.

3. Če za eno od dejavnosti, za katero je naročilo namenjeno, velja ta direktiva in za drugo ne velja niti ta direktiva niti navedena Direktiva 2004/18/ES in če je objektivno nemogoče določiti, za katero dejavnost je pretežno namenjeno, se naročilo odda v skladu s to direktivo.

POGLAVJE III

Splošne določbe

Člen 10

Načela za oddajo naročil

Naročniki obravnavajo gospodarske subjekte enakopravno in brez diskriminacije ter poslujejo pregledno.

NASLOV II

PRAVILA JAVNEGA NAROČANJA

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 11

Gospodarski subjekti

1. Kandidati ali ponudniki, ki po zakonodaji države članice, v kateri so ustanovljeni, lahko opravljajo ustrezne storitve, se ne smejo zavrniti samo z utemeljitvijo, da bi po zakonodaji države članice, v kateri je javno naročilo oddano, morali biti fizična ali pravna oseba.

Vendar se v primeru javnih naročil storitev in javnih naročil gradenj ter javnih naročil blaga, ki vključujejo dodatne storitve in/ali namestitvena ter inštalacijska dela, lahko od pravnih oseb zahteva, da v ponudbi ali prijavi za sodelovanje navedejo imena in ustrezno strokovno usposobljenost osebja, ki bo odgovorno za izvedbo zadevnega naročila.

2. Ponudbo lahko predloži ali se prijavi kot kandidat tudi skupina gospodarskih subjektov. Naročnik od take skupine ne sme zahtevati, da zaradi predložitve ponudbe ali prijave za sodelovanje prevzame kako posebno pravno obliko, vendar pa se od izbrane skupine lahko to zahteva, potem ko ji je bilo naročilo oddano, če je takšna sprememba potrebna za uspešno izvedbo naročila.

Člen 12

Pogoji v zvezi s sporazumi, sklenjenimi v okviru Svetovne trgovinske organizacije

Za namene oddaje javnega naročila s strani naročnikov uporabljajo države članice v svojih odnosih enako ugodne pogoje, kot so tisti, ki jih odobrijo tretjim državam pri izvajanju Sporazuma. Da bi to dosegle, se države članice glede ukrepov, ki so jih sprejele na podlagi Sporazuma, med seboj posvetujejo v Posvetovalnem odboru za javna naročila.

Člen 13

Zaupnost

1. Naročniki lahko v zvezi s pošiljanjem tehničnih specifikacij zainteresiranim gospodarskim subjektom ter glede usposobljenosti in izbire gospodarskih subjektov in glede oddaje javnih naročil postavijo zahteve, da zaščitijo zaupno naravo informacij, ki jih dajejo na voljo.

2. Brez vpliva na določbe te direktive, zlasti na določbe glede obveznosti v zvezi z oglaševanjem oddanih naročil in z informacijami za kandidate in ponudnike iz členov 43 in 49, ter v skladu z nacionalno zakonodajo, ki velja za naročnika, naročnik ne sme razkriti informacij, ki jih gospodarski subjekti predložijo in označijo kot zaupne; take informacije so predvsem tehnične ali poslovne skrivnosti in zaupni vidiki ponudb.

Člen 14

Okvirni sporazumi

1. Naročniki lahko okvirni sporazum obravnavajo kot javno naročilo v smislu člena 1(2) in ga oddajo v skladu s to direktivo.

2. Če so naročniki oddali okvirni sporazum v skladu s to direktivo, lahko takrat, ko javna naročila oddajajo na podlagi tega okvirnega sporazuma, uporabijo člen 40(3)(i).

3. Če naročniki okvirnega sporazuma niso oddali v skladu s to direktivo, ne smejo uporabiti člena 40(3)(i).

4. Naročniki ne smejo zlorabljati okvirnih sporazumov zato, da bi ovirali, omejevali ali izkrivljali konkurenco.

Člen 15

Dinamični nakupovalni sistemi

1. Države članice lahko predpišejo možnost, da naročniki uporabljajo dinamične nakupovalne sisteme.

2. Pri vzpostavitvi dinamičnega nakupovalnega sistema naročniki upoštevajo pravila za odprti postopek v vseh fazah do oddaje naročil, ki se sklenejo v okviru tega sistema. Vsi ponudniki, ki izpolnjujejo merila za izbor in predložijo okvirno ponudbo v skladu s specifikacijo ter vse dodatne dokumente, se vključijo v sistem; okvirne ponudbe se lahko kadar koli popravijo, če so tudi po spremembi skladne s specifikacijo. Zaradi vzpostavitve tega sistema in oddaje naročil v njegovem okviru naročniki uporabljajo izključno elektronska sredstva v skladu s členom 48(2) do (5).

3. Za namene vzpostavitve dinamičnega nakupovalnega sistema naročniki:

(a) objavijo obvestilo o javnem naročilu, v katerem jasno navedejo, da se uporablja dinamični nakupovalni sistem;

(b) v specifikaciji med drugim navedejo vrsto nabav, predvidenih v okviru tega sistema, in vse potrebne informacije v zvezi z nabavnim sistemom, uporabljeno elektronsko opremo ter načinom vzpostavitve povezave in specifikacije načina povezave;

(c) pri objavi obvestila in do zaključka delovanja sistema z elektronskimi sredstvi nudijo neomejeni, neposredni in polni dostop do specifikacije in do vseh dodatnih dokumentov ter v obvestilu navedejo internetni naslov, na katerem so ti dokumenti dostopni.

4. Naročniki med celotnim trajanjem dinamičnega nakupovalnega sistema dajo gospodarskim subjektom možnost, da oddajo okvirno ponudbo in imajo dostop v sistem pod pogoji iz odstavka 2. Ocenjevanje zaključijo najpozneje 15 dni od datuma predložitve okvirne ponudbe. To ocenjevalno obdobje pa lahko podaljšajo, če se v tem času ne objavi razpis za zbiranje ponudb.

Naročnik v najkrajšem možnem času obvesti ponudnika iz prvega pododstavka o njegovi vključitvi v dinamični nakupovalni sistem ali o zavrnitvi okvirne ponudbe.

5. Za vsako posamezno naročilo je potreben javni razpis. Naročniki pred javnim razpisom objavijo poenostavljeno obvestilo o naročilu, ki poziva vse zainteresirane gospodarske subjekte, da predložijo okvirno ponudbo v skladu z odstavkom 4 v roku, ki ne sme biti krajši od 15 dni od datuma pošiljanja poenostavljenega obvestila. Naročniki ne smejo nadaljevati z razpisnim postopkom, dokler ne ocenijo vseh okvirnih ponudb, predloženih do navedenega roka.

6. Naročniki povabijo vse ponudnike, ki so vključeni v sistem, da predložijo ponudbo za vsako posamezno naročilo, ki naj bi se oddalo v okviru tega sistema. V ta namen določijo rok za oddajo ponudb.

Naročilo oddajo ponudniku, ki je predložil najboljšo ponudbo na podlagi meril za izbor, navedenih v obvestilu o naročilu za vzpostavitev dinamičnega nakupovalnega sistema. Ta merila se lahko po potrebi natančneje opredelijo v povabilu iz prvega pododstavka.

7. Dinamični nakupovalni sistem ne sme trajati več kot štiri leta, razen v upravičenih izjemnih primerih.

Naročniki ne smejo uporabljati tega sistema z namenom preprečevanja, omejevanja ali izkrivljanja konkurence.

Gospodarskim subjektom ali strankam se uporaba sistema ne sme zaračunavati.

POGLAVJE II

Pragovi in določbe o izključitvi

Oddelek 1

Pragovi

Člen 16

Pragovi za oddajo naročil

Razen če naročila niso izključena zaradi razlogov iz členov 19 do 26 ali v skladu s členom 30 v zvezi z opravljanjem določene dejavnosti, se ta direktiva uporablja za naročila z ocenjeno vrednostjo brez davka na dodano vrednost (DDV), ki ni manjša od:

(a) 499000 EUR za javna naročila blaga in storitev;

(b) 6242000 EUR za javna naročila gradenj.

Člen 17

Metode za izračun ocenjene vrednosti javnih naročil, okvirnih sporazumov in dinamičnih nakupovalnih sistemov

1. Izračun ocenjene vrednosti javnega naročila temelji na skupnem plačljivem znesku brez DDV, kakor ga je ocenil naročnik. V tem izračunu se upošteva ocenjeni skupni znesek, vključno z opcijami in podaljševanjem pogodbe.

Če naročnik predvidi nagrade ali plačila kandidatom ali ponudnikom, jih upošteva pri izračunu ocenjene vrednosti naročila.

2. Naročniki se tej direktivi ne smejo izogibati tako, da bi delili javna naročila gradenj ali določene količine blaga in/ali storitev na več manjših ali da bi uporabljali posebne metode izračunavanja vrednosti javnih naročil.

3. Za okvirne sporazume in dinamične nakupovalne sisteme je ocenjena vrednost, ki jo je treba upoštevati, najvišja ocenjena vrednost brez DDV vseh naročil, predvidenih za celotno trajanje okvirnega sporazuma ali dinamičnega nakupovalnega sistema.

4. Naročniki za namene člena 16 v ocenjeno vrednost javnega naročila gradnje vključijo vrednost same gradnje in blaga ali storitev, potrebnih za izvedbo gradnje, ki jih dajo na voljo izvajalcu gradnje.

5. Vrednost blaga ali storitev, ki niso potrebne za izvedbo določenega javnega naročila gradnje, se ne sme dodati vrednosti tega javnega naročila gradnje, da bi se tako izognili uporabi te direktive za naročilo tega blaga ali teh storitev.

6. (a) Kadar se za predlagano gradnjo ali nakup storitev lahko naročilo odda istočasno v ločenih sklopih, se upošteva skupna ocenjena vrednost vseh sklopov.

Če je skupna vrednost sklopov enaka pragu iz člena 16 ali večja od njega, se ta direktiva uporablja za oddajo vsakega skopa posebej.

Naročniki pa lahko odstopajo od te uporabe v zvezi s sklopi, katerih ocenjena vrednost brez DDV je manjša od 80000 EUR za storitve ali 1 milijon EUR za gradnje, če skupna vrednost teh sklopov ne presega 20 % skupne vrednosti vseh sklopov.

(b) Če se za predlagan nakup podobnega blaga naročilo lahko odda hkrati v ločenih sklopih, se pri uporabi člena 16 upošteva skupna ocenjena vrednost vseh teh sklopov.

Če je skupna vrednost sklopov enaka pragu iz člena 16 ali večja od njega, se ta direktiva uporablja za oddajo vsakega sklopa posebej.

Naročnikom ni treba uporabljati določil v zvezi s sklopi, katerih ocenjena vrednost brez DDV je manjša od 80000 EUR, če skupna vrednost teh sklopov ne presega 20 % skupne vrednosti vseh sklopov.

7. V primeru niza javnih naročil blaga ali storitev v določenem obdobju ali javnih naročil, ki jih je treba obnoviti, se ocenjena vrednost naročila izračuna:

(a) na podlagi dejanske skupne vrednosti prejšnjih naročil iste vrste, oddanih v zadnjih 12 mesecih ali v poslovnem letu, pri čemer jo je treba, kjer je to mogoče, prilagoditi za pričakovane spremembe količine ali vrednosti v obdobju 12 mesecev od prvotne pogodbe;

(b) ali na podlagi skupne ocenjene vrednosti zaporednih naročil, oddanih v 12 mesecih od prve dobave ali v poslovnem letu, če je obdobje daljše od 12 mesecev.

8. Podlaga za izračunavanje ocenjene vrednosti javnega naročila, ki vključuje blago in storitve, je skupna vrednost blaga in storitev, ne glede na posamezno vrednost enega in drugega. Izračun mora vsebovati vrednost namestitvenih in inštalacijskih del.

9. Podlaga za izračunavanje ocenjene vrednosti naročila pri javnih naročilih blaga na zakup, najem ali nakup na kredit, je:

(a) pri javnih naročilih za določeno obdobje, če je to obdobje krajše od 12 mesecev, ocenjena skupna vrednost za čas trajanja naročila ali, če je obdobje daljše od 12 mesecev, skupna vrednost za prvih 12 mesecev in ocenjena vrednost za preostali čas do poteka pogodbe;

(b) pri javnih naročilih za nedoločen čas ali v primerih, ko trajanja pogodbe ni mogoče določiti, mesečna vrednost obrokov, pomnožena z 48.

10. Podlaga za izračunavanje ocenjene vrednosti javnega naročila pri naročilih storitev:

(a) za zavarovalniške storitve višina premije in druge oblike plačil;

(b) za bančne in druge finančne storitve prejemki, provizije, obresti in druge vrste plačil;

(c) za javna naročila, ki vključujejo projektiranje, prejemek ali provizija in druge oblike plačil.

11. Podlaga za izračunavanje vrednosti javnega naročila pri naročilih storitev, pri katerih niso navedeni skupni stroški:

(a) pri javnih naročilih za določeno obdobje, če je to obdobje krajše od 48 mesecev: skupna vrednost za ves čas trajanja pogodbe;

(b) pri javnih naročilih za nedoločeno obdobje ali če je to obdobje daljše od 48 mesecev: njihova mesečna vrednost, pomnožena z 48.

Oddelek 2

Javna naročila in koncesije ter javna naročila, za katera velja posebna ureditev

PODODDELEK 1

Člen 18

Koncesije za gradnje in storitve

Ta direktiva se ne uporablja za koncesije za gradnje in storitve, ki jih oddajo naročniki, ki opravljajo eno ali več dejavnosti iz členov 3 do 7, če se te koncesije podelijo za izvajanje takih dejavnosti.

PODODDELEK 2

Izjeme, ki veljajo za vse naročnike in za vse vrste naročil

Člen 19

Javna naročila, oddana zaradi nadaljnje prodaje ali dajanja v najem tretjim osebam

1. Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila, ki so oddana zaradi nadaljnje prodaje ali dajanja v najem tretjim osebam, če naročnik ne uživa nobenih posebnih ali izključnih pravic v zvezi s prodajo ali najemom predmetov teh naročil, hkrati pa jih drugi subjekti lahko prosto prodajo ali najamejo pod enakimi pogoji kakor naročnik.

2. Naročniki Komisijo na njeno zahtevo uradno obvestijo o vseh kategorijah proizvodov ali dejavnosti, ki jih imajo za izjeme v skladu z odstavkom 1. Komisija lahko sezname kategorij proizvodov ali dejavnosti, za katere meni, da sodijo med te izjeme, kot informacijo občasno objavi v Uradnem listu Evropske unije. Pri tem Komisija spoštuje vse občutljive komercialne vidike, na katere jo lahko opozorijo naročniki, ko predložijo te informacije.

Člen 20

Naročila, oddana za druge namene kot za opravljanje dejavnosti, ki so opisane v tej direktivi, ali za opravljanje take dejavnosti v tretji državi

1. Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila, ki jih naročniki oddajo za druge namene kot je opravljanje svojih dejavnosti, ki niso opisane v členih 3 do 7, ali za opravljanje takšnih dejavnosti v tretji državi, v pogojih, ki ne vključujejo fizične uporabe omrežja ali geografskega območja znotraj Skupnosti.

2. Naročniki Komisijo na njeno zahtevo uradno obvestijo o dejavnostih, ki jih imajo v skladu z odstavkom 1 za izjeme. Komisija lahko sezname dejavnosti, za katere meni, da sodijo med te izjeme, kot informacijo občasno objavi v Uradnem listu Evropske unije. Pri tem Komisija spoštuje vse občutljive komercialne vidike, na katere jo lahko opozorijo naročniki, ko predložijo te informacije.

Člen 21

Naročila, ki so zaupna ali zahtevajo posebne varnostne ukrepe

Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila, ki jih države članice označijo kot zaupna, če morajo njihovo izvedbo spremljati posebni varnostni ukrepi v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki veljajo v zadevni državi članici, ali kadar to zahteva zaščita temeljnih varnostnih interesov te države članice.

Člen 22

Naročila, ki se oddajo v skladu z mednarodnimi pravili

Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila, ki jih urejajo različna postopkovna pravila in so oddana:

(a) po mednarodnem sporazumu, sklenjenim v skladu s Pogodbo med državo članico in eno ali več tretjimi državami in zajema blago, gradnje, storitve ali natečaje, katerih namen je skupno izvajanje ali izkoriščanju projekta držav podpisnic; o vsakem sporazumu je treba obvestiti Komisijo, ki se lahko posvetuje s Svetovalnim odborom za javna naročila iz člena 68;

(b) podjetjem države članice ali tretje države v skladu s sklenjenim mednarodnim sporazumom o stacioniranju vojaških enot;

(c) v skladu s posebnim postopkom mednarodne organizacije.

Člen 23

Naročila, oddana povezanemu podjetju, mešanemu podjetju ali naročniku, ki je del mešanega podjetja

1. V tem členu "povezano podjetje" pomeni vsako podjetje, katerega letni računovodski izkazi so konsolidirani z izkazi naročnika, v skladu z zahtevami sedme Direktive Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983 o konsolidiranih računovodskih izkazih, ki temelji na členu 44(2)(g) Pogodbe [27] [28], ali pri subjektih, za katere se ne uporablja ta direktiva, vsako podjetje, na katero ima naročnik lahko posredno ali neposredno prevladujoč vpliv v smislu člena 2(1)(b) te direktive ali ki ima lahko prevladujoč vpliv na naročnika ali je skupaj z naročnikom pod prevladujočim vplivom drugega podjetja na podlagi lastništva, finančne udeležbe ali pravil, ki urejajo njegovo delovanje.

2. Če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 3, se ta direktiva ne uporablja za naročila, ki:

(a) jih naročnik odda povezanemu podjetju; ali

(b) jih mešano podjetje, ki ga je ustanovilo več naročnikov za opravljanje dejavnosti v smislu členov 3 do 7, odda podjetju, ki je povezano z enim od teh naročnikov.

3. Odstavek 2 se uporablja:

(a) za naročila storitev, pod pogojem, da vsaj 80 % povprečnega prometa v zvezi s storitvami, ki ga je to podjetje realiziralo v prejšnjih treh letih, izhaja iz zagotavljanja teh storitev podjetjem, s katerimi je povezano;

(b) za naročila blaga, pod pogojem, da vsaj 80 % povprečnega prometa v zvezi z blagom, ki ga je to podjetje realiziralo v prejšnjih treh letih, izhaja iz zagotavljanja takega blaga podjetjem, s katerimi je povezano;

(c) za naročila gradenj, pod pogojem, da vsaj 80 % povprečnega prometa v zvezi s gradnjami, ki ga je to podjetje realiziralo v prejšnjih treh letih, izhaja iz zagotavljanja takih gradenj podjetjem, s katerimi je povezano.

Če zaradi datuma ustanovitve ali začetka opravljanja dejavnosti takega podjetja promet za prejšnja tri leta ni na voljo, zadostuje, da podjetje prikaže, da je tak promet iz točk (a), (b) in (c) verjeten, zlasti glede na poslovni načrt.

Kadar iste ali podobne storitve, blago ali gradnje zagotavlja več kakor eno podjetje, ki je povezano z naročnikom, se zgornji deleži izračunajo ob upoštevanju skupnega prometa, ki ga ta povezana podjetja ustvarijo z zagotavljanjem storitev, blaga ali gradenj.

4. Ta direktiva se ne uporablja za naročila, ki jih odda:

(a) mešano podjetje, ki ga je ustanovilo več naročnikov izključno za opravljanje dejavnosti v smislu členov 3 do 7 enemu od teh naročnikov; ali

(b) naročnik takemu mešanemu podjetju, katerega del je, pod pogojem, da je bilo mešano podjetje ustanovljene za opravljanje zadevne dejavnosti v obdobju najmanj treh let in da listina o ustanovitvi mešanega podjetja določa, da bo naročnik, ki je njegov del, ostal njegov del najmanj za enako obdobje.

5. Naročniki Komisiji na njeno zahtevo uradno pošljejo naslednje podatke glede uporabe odstavkov 2, 3 in 4:

(a) imena zadevnih podjetij ali mešanih podjetij;

(b) vrsto in vrednost zadevnih javnih naročil,

(c) podatke, ki so po mnenju Komisije lahko potrebni kot dokaz, da je razmerje med podjetjem ali mešanim podjetjem, kateremu so javna naročila oddana, in naročnikom v skladu z zahtevami iz tega člena.

PODODDELEK 3

Izjeme, ki veljajo za vse naročnike, vendar samo v zvezi z javnimi naročili storitev

Člen 24

Naročila določenih storitev, ki so izključene iz področja uporabe te direktive

Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila storitev za:

(a) pridobitev ali najem zemljišč, obstoječih stavb ali drugih nepremičnin, s kakršnimi koli finančnimi sredstvi, ali pravic na njih; vendar pa so pogodbe o finančnih storitvah, ki se v kakršni koli obliki sklenejo istočasno, prej ali pozneje kakor pogodba o pridobitvi ali najemu, prav tako predmet te direktive;

(b) storitve na področju arbitraže in sprave;

(c) finančne storitve v zvezi z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov, zlasti transakcije naročnikov za pridobitev denarja ali kapitala;

(d) pogodbe o zaposlitvi;

(e) raziskovalne in razvojne storitve, razen tistih, od katerih ima koristi samo naročnik pri opravljanju svojih lastnih dejavnosti, pod pogojem, da opravljeno storitev v celoti plača naročnik.

Člen 25

Naročila storitev, ki se oddajo na podlagi izključne pravice

Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila storitev, oddana subjektu, ki je sam naročnik v smislu člena 2(1)(a), ali združenju naročnikov na podlagi izključne pravice, ki jo uživajo v skladu z objavljenimi zakoni in drugimi predpisi, skladnimi s Pogodbo.

PODODDELEK 4

Izjeme, ki se uporabljajo samo za določene naročnike

Člen 26

Naročila, ki jih določeni naročniki oddajo za nabavo vode in za nabavo električne energije ali goriv za proizvodnjo energije

Ta direktiva se ne uporablja:

(a) za javna naročila za nabavo vode, če jih oddajo naročniki, ki opravljajo eno ali obe dejavnosti iz člena 4(1);

(b) za javna naročila za nabavo električne energije ali goriv za proizvodnjo energije, če jih oddajo naročniki, ki opravljajo dejavnost iz člena 3(1), člena 3(3) ali člena 7(a).

PODODDELEK 5

Naročila, za katera velja posebna ureditev, določila o skupnih nabavnih službah in splošnem postopku pri neposredni izpostavljenosti konkurenci

Člen 27

Naročila, za katera velja posebna ureditev

Brez vpliva na člen 30 Kraljevina Nizozemska, Združeno kraljestvo, Republika Avstrija in Zvezna republika Nemčija na podlagi pogojev za dovoljenje ali drugih ustreznih ukrepov zagotovijo, da vsak subjekt, ki posluje v sektorjih iz Odločb 93/676/EGS, 97/367/EGS, 2002/205/ES in 2004/73/ES:

(a) upošteva načela nediskriminatornosti in konkurence na področju oddaje javnih naročil blaga, gradenj in storitev, zlasti kar zadeva informacije, ki jih ta subjekt dá na voljo gospodarskim subjektom v zvezi s svojimi nameni glede javnih naročil;

(b) sporoča podatke Komisiji pod pogoji, ki jih je ta določila v Odločbi 93/327/EGS o določitvi pogojev, pod katerimi morajo naročniki, ki geografsko razmejena območja izkoriščajo za odkrivanje ali pridobivanje nafte, plina, premoga ali drugega trdnega goriva, Komisiji sporočiti podatke o javnih naročilih, ki jih oddajo [29].

Člen 28

Pridržana naročila

Države članice lahko pridržijo pravico do sodelovanja v postopkih oddaje javnega naročila za podjetja za zaposlovanje invalidov ali določijo, da se ta naročila izvedejo v okviru programov za zaposlovanje invalidov, če je večina zadevnih zaposlenih invalidov, ki zaradi narave ali resnosti invalidnost ne morejo še naprej opravljati svojega poklica pod običajnimi pogoji.

Obvestilo o javnem naročilu mora vsebovati sklic na ta člen.

Člen 29

Javna naročila in okvirni sporazumi, ki jih sklenejo skupne nabavne službe

1. Države članice lahko predpišejo, da lahko naročniki kupijo gradnje, blago in/ali storitve od skupne nabavne službe ali prek nje.

2. Šteje se, da naročniki, ki v primerih iz člena 1(8) kupijo gradnje, blago in/ali storitve od skupne nabavne službe ali prek nje, izpolnjujejo zahteve te direktive, če skupna nabavna služba izpolnjuje zahteve te direktive ali, kjer je to ustrezno, Direktive 2004/18/ES.

Člen 30

Postopki za ugotavljanje ali je določena dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci

1. Ta direktiva se ne uporablja za naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje dejavnosti iz členov 3 do 7, če je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen.

2. Za namene odstavka 1 se odločitev ali je dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci sprejme na podlagi meril, ki so v skladu z določbami o konkurenci iz Pogodbe, kot so lastnosti zadevnega blaga ali storitev, obstoj alternativnega blaga ali storitev, cene in dejanska ali potencialna prisotnost več kot enega dobavitelja zadevnega blaga ali storitev.

3. Za namene odstavka 1 se šteje, da dostop do trga ni omejen, če država članica izvaja in uporablja določbe zakonodaje Skupnosti iz Priloge XI.

Če ni mogoče predpostavljati prostega dostopa do danega trga na podlagi prvega pododstavka, je treba dokazati, da je dostop do zadevnega trga pravno in dejansko prost.

4. Če država članica meni, da je v skladu z odstavkoma 2 in 3 za dano dejavnost treba uporabljati odstavek 1, o tem uradno obvesti Komisijo in ji sporočil vsa pomembna dejstva, zlasti vse določbe zakonov in drugih predpisov ali sporazumov glede izpolnjevanja pogojev iz odstavka 1, kadar je to ustrezno skupaj z mnenjem, ki ga sprejme neodvisni nacionalni organ, ki je pristojen za zadevno dejavnost.

Ta direktiva se preneha uporabljati za naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje zadevne dejavnosti, če Komisija:

- sprejme odločbo o uporabi odstavka 1 v skladu z odstavkom 6 in v obdobju, ki ga določi, ali

- ne sprejme odločbe o taki uporabi v navedenem obdobju.

Kadar pa se predpostavlja prost dostop na podlagi prvega pododstavka odstavka 3 in če neodvisni nacionalni organ, ki je pristojen za zadevno dejavnost, ugotovi, da se uporablja odstavek 1, se za naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje zadevne dejavnosti, ta direktiva ne uporablja več, če Komisija z odločbo, ki jo sprejme v skladu z odstavkom 6 in v predpisanem roku, ne ugotovi, da se odstavek 1 ne uporablja.

5. Kadar zakonodaja zadevne države članice tako določa, lahko naročniki zaprosijo Komisijo, da sprejme odločbo o uporabi odstavka 1 za dano dejavnost v skladu z odstavkom 6. V takem primeru Komisija o tem takoj obvesti zadevno državo članico.

Ta država članica ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 obvesti Komisijo o vseh pomembnih dejstvih in zlasti o vseh določbah zakonov in drugih predpisov ali sporazuma o izpolnjevanju pogojev iz odstavka 1, kjer je to ustrezno, skupaj z mnenjem, ki ga sprejme neodvisni nacionalni organ, ki je pristojen za zadevno dejavnost.

Komisija lahko tudi začne postopek za sprejetje odločbe o uporabi odstavka 1 za dano dejavnost na svojo pobudo. V takem primeru Komisija o tem takoj obvesti zadevno državo članico.

Če na koncu obdobja iz odstavka 6 Komisija ne sprejme odločbe o uporabi odstavka 1 za dano dejavnost, se šteje, da se odstavek 1 lahko uporablja.

6. Za sprejetje odločbe po tem členu v skladu s postopkom iz člena 68(2) ima Komisija na voljo rok treh mesecev, ki se začne prvi delovni dan po datumu prejema uradnega obvestila ali zahteve. To obdobje pa se lahko v upravičenih primerih podaljša enkrat za največ tri mesece, zlasti če so podatki iz uradnega obvestila ali prošnje ali spremnih dokumentov nepopolni ali nenatančni ali ob bistvenih spremembah sporočenih dejstev. To podaljšanje je omejeno na en mesec, če neodvisni nacionalni organ, ki je pristojen za zadevno dejavnost, v primerih iz tretjega pododstavka odstavka 4 ugotovi, da se uporablja odstavek 1.

Če za dejavnost v dani državi članici že poteka postopek po tem členu, se nadaljnje prošnje v zvezi z isto dejavnostjo v isti državi članice pred potekom roka v zvezi s prvo prošnjo, ne štejejo za nove postopke in se obravnavajo v okviru prve prošnje.

Komisija sprejme podrobna pravila za uporabo odstavkov 4, 5 in 6 v skladu s postopkom iz člena 68(2).

Ta pravila vključujejo najmanj:

(a) v informativne namene, objavo v Uradnem listu datuma, na katerega se začne trimesečno obdobje iz prvega pododstavka, in če se to obdobje podaljša, datum podaljšanja in obdobje, za katero je bilo podaljšano;

(b) objavo možne uporabe odstavka 1 v skladu z drugim ali tretjim pododstavkom odstavka 4 ali v skladu s četrtim pododstavkom odstavka 5; in

(c) način pošiljanja mnenj, ki jih sprejme neodvisni organ, pristojen za zadevno dejavnost, o vprašanjih v zvezi z odstavkoma 1 in 2.

POGLAVJE III

Pravila za javna naročila storitev

Člen 31

Javna naročila storitev s seznama v Prilogi XVII A

Naročila, katerih predmet so storitve s seznama v Prilogi XVII A, se oddajo v skladu s členi 34 do 59.

Člen 32

Javna naročila storitev s seznama v Prilogi XVII B

Naročila, katerih predmet so storitve s seznama v Prilogi XVII B, se oddajo samo v skladu s členoma 34 in 43.

Člen 33

Mešana naročila, ki vključujejo storitve s seznama iz Priloge XVII A in storitve s seznama v Prilogi XVII B

Javna naročila, katerih predmet so storitve s seznama v Prilogi XVII A in Prilogi XVII B, se oddajo v skladu s členi 34 do 59, če je vrednost storitev s seznama v Prilogi XVII A večja od vrednosti storitev s seznama v Prilogi XVII B. V drugih primerih se naročila oddajo v skladu s členoma 34 in 43.

POGLAVJE IV

Posebna pravila, ki urejajo specifikacije in razpisno dokumentacijo

Člen 34

Tehnične specifikacije

1. Tehnične specifikacije, kot so opredeljene v točki 1 Priloge XXI, se navedejo v dokumentaciji javnega naročila, kot so obvestilo o javnem naročilu, razpisna dokumentacija ali dodatna dokumentacija. Kadar koli je to mogoče, je treba te tehnične specifikacije določiti tako, da upoštevajo merila za dostop za invalidne osebe ali merila za konstrukcijo, namenjeno vsem uporabnikom.

2. Tehnične specifikacije morajo omogočati enakopraven dostop vsem ponudnikom in ne smejo ustvarjati neupravičenih ovir za odpiranje javnih naročil konkurenci.

3. Brez vpliva na pravno zavezujoče nacionalne tehnične predpise, kolikor so skladni z zakonodajo Skupnosti, se tehnične specifikacije oblikujejo:

(a) s sklicevanjem na tehnične specifikacije iz Priloge XXI in po prednostnem vrstnem redu na nacionalne standarde, ki so prevzeti po evropskih standardih, evropska tehnična soglasja, skupne tehnične specifikacije, mednarodne standarde, druge tehnične referenčne sisteme, ki so jih določili evropski organi za standardizacijo, ali, če teh ni, na nacionalne standarde, nacionalna tehnična soglasja ali nacionalne tehnične specifikacije, povezane z načrtovanjem, izračunom in izvedbo gradenj in uporabo proizvodov. Pri vsakem sklicevanju se navedeta besedi "ali enakovredni";

(b) ali v smislu izvedbe ali funkcionalnih zahtev; slednje lahko vključujejo okoljske značilnosti. Ti parametri pa morajo biti dovolj natančni, da omogočajo ponudniku opredelitev predmeta naročila in da omogočijo naročnikom oddajo naročila;

(c) ali v smislu izvedbe ali funkcionalnih zahtev iz pododstavka (b) s sklicevanjem na specifikacije iz pododstavka (a), ki je sredstvo, s katerim se izrazi domneva o skladnosti s temi zahtevami glede izvedbe ali funkcionalnimi zahtevami;

(d) ali s sklicevanjem na specifikacije iz pododstavka (a) za določene značilnosti ter s sklicevanjem na izvedbo ali funkcionalne zahteve iz pododstavka (b) za druge značilnosti.

4. Če naročnik izkoristi možnost sklicevanja na specifikacije iz odstavka 3(a), ne sme zavrniti ponudbe z obrazložitvijo, da proizvodi ali storitve, ki so ponujeni, niso skladni s specifikacijami, na katere se sklicuje, če ponudnik v svoji ponudbi s katerimi koli ustreznimi sredstvi in na način, ki je sprejemljiv za naročnika, dokaže, da rešitve, ki jih predlaga, na enak način izpolnjujejo zahteve, določene v tehničnih specifikacijah.

Ustrezno sredstvo bi lahko bila tehnična dokumentacija proizvajalca ali poročilo o preskusih priznanega organa.

5. Če naročnik izkoristi možnost iz odstavka 3, da določi izvedbene ali funkcionalne zahteve, ne sme zavrniti ponudbe za proizvode, storitve ali gradnje, skladne z nacionalnim standardom, ki prevzema evropski standard, z evropskim tehničnim soglasjem, skupno tehnično specifikacijo, mednarodnim standardom ali tehničnim referenčnim sistemom, ki ga je določil Evropski organ za standardizacijo, če se te specifikacije nanašajo na izvedbo ali funkcionalne zahteve, ki jih je ta določil.

Ponudnik mora v svoji ponudbi dokazati s kakršnimi koli ustreznimi sredstvi in na način, ki je sprejemljiv za naročnika, da proizvod, storitev ali gradnja, ki je skladna s standardom, izpolnjuje izvedbene ali funkcionalne zahteve naročnika.

Ustrezno sredstvo bi lahko bila tehnična dokumentacija proizvajalca ali poročilo o preskusih priznanega organa.

6. Če naročniki določijo okoljske značilnosti v smislu izvedbenih ali funkcionalnih zahtev iz odstavka 3(b), lahko uporabijo tudi podrobne specifikacije ali po potrebi njihove dele v skladu z evropskimi ali (več-)nacionalnimi znaki za okolje ali s katerim koli drugim znakom za okolje, pod pogojem, da:

- so navedene specifikacije primerne za opredelitev značilnosti blaga ali storitev, ki so predmet naročila,

- so zahteve za znak pripravljene na podlagi znanstvenih informacij,

- so znaki za okolje sprejeti ob uporabi postopka, v katerem lahko sodelujejo zainteresirane strani, kot so državni organi, potrošniki, proizvajalci, distributerji in okoljske organizacije ter

- da so dostopni vsem zainteresiranim stranem.

Naročniki lahko navedejo, da se za proizvode in storitve z znakom za okolje domneva skladnost s tehničnimi specifikacijami iz razpisne dokumentacije; sprejeti morajo vsako drugo primerno dokazilo, kot je tehnična dokumentacija proizvajalca ali poročilo o preskusih priznanega organa.

7. "Priznani organi" so v smislu tega člena laboratoriji za testiranje in kalibracijo ter certifikacijski in inšpekcijski organi, ki izpolnjujejo veljavne evropske standarde.

Naročniki sprejmejo potrdila priznanih organov s sedežem v drugih državah članicah.

8. Če tega ne opravičuje predmet naročila, se tehnične specifikacije ne sklicujejo na posamezno znamko ali vir ali na določen postopek ali na blagovne znamke, patente, tipe ali posebno poreklo ali proizvodnjo, če bi se s takim navajanjem dajala prednost nekaterim podjetjem ali nekaterim proizvodom ali bi s tem bili izločeni. To sklicevanje je izjemoma dovoljeno, če ni mogoče dovolj natančno in razumljivo opisati predmeta naročila v skladu z odstavkoma 3 in 4; pri takem sklicevanju se navedeta besedi "ali enakovredni".

Člen 35

Sporočanje tehničnih specifikacij

1. Naročniki dajo gospodarskim subjektom, ki se zanimajo za pridobitev javnega naročila, na njihovo zahtevo na voljo tehnične specifikacije, ki jih redno navajajo v svojih javnih naročilih blaga, gradenj ali storitev, ali tehnične specifikacije, ki jih nameravajo upoštevati v javnih naročilih in so vključene v periodična informativna obvestila v smislu člena 41(1).

2. Če te tehnične specifikacije temeljijo na dokumentaciji, ki je na voljo zainteresiranim gospodarskim subjektom, zadostuje napotilo na to dokumentacijo.

Člen 36

Variante

1. Če je merilo oddaje javnega naročila ekonomsko najugodnejša ponudba, lahko naročniki upoštevajo variante, ki jih predložijo ponudniki in ustrezajo minimalnim zahtevanim specifikacijam naročnikov.

Naročniki morajo v razpisni dokumentaciji navesti ali dovoljujejo variante in če jih, minimalne specifikacije, ki jih je treba upoštevati v variantnih predlogih ter posebne zahteve za njihovo predložitev.

2. V postopkih za oddajo javnega naročila blaga ali storitev naročniki, ki so dovolili predložitev variantnih predlogov v skladu z odstavkom 1, ne smejo zavrniti variante samo z utemeljitvijo, da bi, če bi bila izbrana, pomenila bolj javno naročilo storitev kot blaga ali bolj javno naročilo blaga kot storitev.

Člen 37

Podizvajalci

Naročnik lahko v razpisni dokumentaciji zahteva, ali pa to od njega zahteva država članica, da ponudnik v svoji ponudbi navede vsak del naročila, ki ga namerava oddati v podizvajanje tretji osebi, ter vse predlagane podizvajalce. Ta navedba ne sme vplivati na vprašanje osnovne odgovornosti gospodarskega subjekta.

Člen 38

Pogoji za izvedbo naročil

Naročniki lahko določijo posebne pogoje v zvezi z izvajanjem naročila, če so ti pogoji v skladu z zakonodajo Skupnosti in so navedeni v obvestilu, ki se uporablja kot sredstvo za objavo javnega razpisa, ali v specifikacijah. Pogoji, ki urejajo izvedbo naročila, se lahko nanašajo zlasti na družbene in okoljske vidike.

Člen 39

Obveznosti v zvezi z davki, varstvom okolja, določbami o varstvu pri delu in delovnih pogojih

1. Naročnik lahko v razpisni dokumentaciji navede, ali pa to od njega zahteva država članica, organ ali organe, od katerih lahko kandidat ali ponudnik pridobi ustrezne informacije o obveznostih v zvezi z davki, varstvom okolja, določbah o varstvu pri delu in delovnih pogojih, veljavnih v državi članici, regiji ali na območju, kjer se bodo storitve opravljale in ki veljajo za izvedeno gradnjo ali opravljene storitve na kraju samem med izvajanjem javnega naročila.

2. Naročnik, ki predloži informacije iz odstavka 1, mora od ponudnikov ali kandidatov v postopku oddaje naročila zahtevati, da navedejo, da so pri sestavljanju ponudbe upoštevali obveznosti v zvezi z določbami o zaščiti zaposlovanja in delovnih pogojih, ki veljajo v kraju, kjer se bodo opravljale storitve.

Prvi pododstavek ne vpliva na uporabo člena 57.

POGLAVJE V

Postopki

Člen 40

Uporaba odprtega in omejenega postopka ter postopka s pogajanji

1. Pri oddaji javnih naročil blaga, gradenj ali storitev naročniki uporabljajo postopke, ki so prilagojeni za namene te direktive.

2. Naročniki lahko izberejo katerega koli izmed postopkov, opisanih v členu 1(9)(a), (b) ali (c), pod pogojem, da ob upoštevanju odstavka 3 opravijo javni razpis v skladu s členom 42.

3. Naročniki lahko uporabijo postopek oddaje javnega naročila brez predhodnega javnega razpisa v naslednjih primerih:

(a) če po postopku s predhodnim javnim razpisom ni bila predložena nobena ponudba ali nobena primerna ponudba ali prijava, pod pogojem, da se prvotni pogoji javnega naročila niso bistveno spremenili;

(b) kadar ima javno naročilo samo raziskovalni, eksperimentalni, študijski ali razvojni namen in ni namen zagotavljanje dobička ali vračilo stroškov raziskav in razvoja in če oddaja takšnih naročil ne vpliva na konkurenčnost pri oddaji poznejših javnih naročil z natanko temi nameni;

(c) kadar iz bodisi tehničnih bodisi umetniških razlogov ali zaradi razlogov, povezanih z zaščito izključnih pravic, javno naročilo lahko izvede samo določen gospodarski subjekt;

(d) če je to nujno potrebno, kadar se zaradi skrajno nujnih primerov, do katerih pride zaradi dogodkov, ki jih naročnik ni mogel predvideti, ni mogoče držati rokov, predpisanih za odprte in omejene postopke ter postopke s pogajanji s predhodnim javnim razpisom;

(e) v primeru javnih naročil blaga za dodatne dobave prvotnega dobavitelja blaga, ki so namenjene bodisi za delno nadomestilo običajnih dobav blaga ali inštalacij bodisi za povečanje obstoječih dobav blaga ali inštalacij in bi zamenjava dobavitelja blaga prisilila naročnika, da nabavi material, ki ima drugačne tehnične lastnosti, to pa bi povzročilo neskladnost ali nesorazmerne tehnične težave med obratovanjem in vzdrževanjem;

(f) za dodatne gradnje ali storitve, ki niso vključene v prvotno oddano ali sklenjeno javno naročilo, vendar so zaradi nepredvidenih okoliščin postale potrebne za izvedbo naročila, pod pogojem, da se naročilo odda izvajalcu gradenj ali ponudniku storitev, ki izvaja prvotno naročilo:

- če takšnih dodatnih gradenj ali storitev ni mogoče tehnično ali ekonomsko ločiti od glavnega javnega naročila, ne da bi to povzročilo velike neprijetnosti za naročnika, ali

- če so te dodatne gradnje ali storitve, čeprav bi jih bilo mogoče ločiti od izvedbe prvotnega javnega naročila, nujno potrebne za njegovo izvedbo v poznejših fazah;

(g) v primeru javnih naročil gradenj, za nove gradnje, ki so ponovitev podobnih gradenj, katere so bile zaupane gradbeniku, ki mu je isti naročnik že prej oddal javno naročilo, pod pogojem, da take storitve ali gradnje ustrezajo osnovnemu projektu, za katerega je bilo prvo naročilo oddano po postopku oddaje javnega naročila; že ob razpisu natečaja za izvedbo prvega projekta je treba navesti, da se utegne uporabiti ta postopek in da bodo naročniki, ko bodo uporabljali določbe členov 16 in 17, upoštevali skupne ocenjene stroške poznejših gradenj;

(h) za blago, ponujeno in kupljeno na blagovnih borzah;

(i) za javna naročila, ki se oddajo na podlagi okvirnih sporazumov, pod pogojem, da je izpolnjen pogoj iz člena 14(2);

(j) za ugodne nakupe, ko je blago mogoče zagotoviti tako, da se izkoristi posebno ugodna priložnost, ki je na voljo zelo kratek čas in je cena bistveno nižja od običajnih tržnih cen;

(k) za nakupe blaga pod posebno ugodnimi pogoji bodisi od dobavitelja blaga, ki gre dokončno v stečaj, ali od stečajnih ali likvidacijskih upraviteljev v stečajnem postopku, bodisi po sporazumu z upniki ali po podobnem postopku po nacionalnem pravu ali uredbah;

(l) če je zadevno javno naročilo storitev del poznejšega projektnega natečaja, ki je organiziran skladno z določbami te direktive in skladno z ustreznimi pravili, mora biti oddan zmagovalcu ali enemu izmed zmagovalcev natečaja; v tem primeru mora naročnik povabiti vse sodelujoče na pogajanja.

POGLAVJE VI

Pravila o objavi in preglednosti

Oddelek 1

Objava obvestil

Člen 41

Periodična informativna obvestila in obvestila o obstoju sistema ugotavljanja usposobljenosti

1. Naročniki vsaj enkrat letno v obliki predhodnega informativnega obvestila iz Priloge XV A, ki ga objavi Komisija, ali sami v "profilu kupca", kot je opisan v točki 2(b) Priloge XX, javnost obvestijo:

(a) pri javnem naročilu blaga o skupnem obsegu javnih naročil ali okvirnih sporazumov za vsako skupino proizvodov, ki jih nameravajo oddati v naslednjih 12 mesecih, če je skupna ocenjena vrednost ob upoštevanju določb členov 16 in 17 enaka ali večja od 750000 EUR.

Skupino proizvodov določijo naročniki s sklicevanjem na nomenklaturo CPV;

(b) pri naročilu storitev o ocenjeni skupni vrednosti javnih naročil ali okvirnih sporazumov za vsako kategorijo storitev s seznama v Prilogi XVII A, ki jih nameravajo skleniti v naslednjih 12 mesecih, če je skupna ocenjena vrednost ob upoštevanju določb iz členov 16 in 17 enaka ali večja od 750000 EUR;

(c) pri naročilu gradenj o bistvenih značilnostih javnih naročil gradenj ali okvirnih sporazumov, ki jih nameravajo skleniti v naslednjih 12 mesecih, katerih ocenjena vrednost je ob upoštevanju določb člena 17 enaka ali večja od praga iz člena 16.

Obvestila iz pododstavkov (a) in (b) se pošljejo Komisiji ali objavijo v profilu kupca čim prej po začetku proračunskega leta.

Obvestilo iz pododstavka (c) se pošlje Komisiji ali objavi v profilu kupca čim prej po odločbi o odobritvi načrtov v zvezi z naročilom gradenj, ki jih naročniki nameravajo oddati, ali okvirnih sporazumov, ki jih nameravajo skleniti.

Naročniki, ki objavijo predhodno informativno obvestilo o profilu kupca, po elektronski poti pošljejo Komisiji obvestilo o objavi predhodnega informativnega obvestila o profilu kupca v skladu z obliko in postopki za elektronsko pošiljanje obvestil iz točke 3 Priloge XX.

Objava obvestil iz pododstavkov (a), (b) in (c) je obvezna samo, kadar naročniki uporabijo možnost skrajšanja rokov za prejem ponudb iz člena 45(4).

Ta odstavek se ne uporablja za postopke brez predhodnega javnega razpisa.

2. Naročniki lahko zlasti objavljajo ali poskrbijo, da Komisija objavi periodična informativna obvestila, ki se nanašajo na večje projekte, na da bi v njih ponavljali informacije, ki so bile že vključene v prejšnja periodična informativna obvestila, če je jasno navedeno, da so to dodatna obvestila.

3. Če se naročnik odloči za uporabo sistema ugotavljanja usposobljenosti v skladu s členom 53, o sistemu ugotavljanja usposobljenosti sestavi obvestilo v skladu s Prilogo XIV, v katerem naveden namen sistema ugotavljanja usposobljenosti in pogoje za dostop do pravil v zvezi z njegovim delovanjem. Če sistem traja več kakor tri leta, je treba obvestilo objaviti vsako leto. Če sistem traja manj časa, zadostuje prvo obvestilo.

Člen 42

Obvestila, ki se uporabljajo kot sredstvo za objavo javnega razpisa

1. Pri javnih naročilih blaga, gradenj ali storitev se javni razpis lahko opravi:

(a) s periodičnim informativnim obvestilom, sestavljenim v skladu s Prilogo XV A; ali

(b) z obvestilom o obstoju sistema ugotavljanja usposobljenosti, sestavljenim v skladu s Prilogo XIV; ali

(c) z obvestilom o javnem naročilu, sestavljenim v skladu s Prilogo XIII A, B ali C.

2. V primeru dinamičnega nakupovalnega sistema, se javni razpis objavi z obvestilom o naročilu iz odstavka 1(c), javni razpisi za naročila na podlagi takih sistemov pa se objavijo s poenostavljenim obvestilom o naročilu iz Priloge XIII D.

3. Če se javni razpis opravi v obliki periodičnega informativnega obvestila:

(a) se mora obvestilo izrecno sklicevati na blago, gradnje ali storitve, ki bodo predmet naročila, ki bo oddano;

(b) je treba v obvestilu navesti, da bo naročilo oddano po omejenem postopku ali po postopku s pogajanji, brez dodatne objave obvestila o javnem razpisu, in povabiti vse zainteresirane gospodarske subjekte, da se za sodelovanje prijavijo pisno; in

(c) je lahko obvestilo objavljeno v skladu s Prilogo XX največ 12 mesecev pred datumom, ko se pošlje povabilo iz člena 47(5). Poleg tega se mora naročnik držati skrajnih rokov, predpisanih v členu 45.

Člen 43

Obvestila o oddaji naročila

1. Naročniki, ki so oddali javno naročilo ali sklenili okvirni sporazum, v dveh mesecih od oddaje naročila ali sklenitve okvirnega sporazuma pošljejo obvestilo o odda