UREDBA SVETA (EU) 2021/1173

z dne 13. julija 2021

o ustanovitvi Skupnega podjetja za evropsko visokozmogljivostno računalništvo in razveljavitvi Uredbe (EU) 2018/1488

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 187 in prvega odstavka člena 188 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Z Uredbo (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je vzpostavljen okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (v nadaljnjem besedilu: Obzorje Evropa). Deli Obzorja Evropa se lahko izvajajo prek evropskih partnerstev s partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja, da bi se dosegel največji možni učinek sredstev Unije in najučinkovitejši prispevek k ciljem politike Unije.

(2) V skladu z Uredbo (EU) 2021/695 se lahko zagotovi podpora skupnim podjetjem, ustanovljenim v okviru Obzorja Evropa. Taka partnerstva bi se morala izvajati le, kadar drugi deli Obzorja Evropa, vključno z drugimi oblikami evropskih partnerstev, ne bi dosegli njegovih ciljev ali ne bi imeli potrebnega pričakovanega učinka in če bi bila taka partnerstva upravičena zaradi dolgoročne perspektive in visoke stopnje integracije. Pogoji, pod katerimi so sklenjena taka partnerstva, so določeni v navedeni uredbi.

(3) Z Uredbo (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je vzpostavljen program Digitalna Evropa. Program Digitalna Evropa podpira izvajanje projektov skupnega interesa, katerih cilj je pridobitev, uvajanje in upravljanje superračunalniške, kvantne in podatkovne infrastrukture svetovnega razreda, združevanje in medsebojno povezovanje ter razširitev uporabe superračunalniških storitev in razvoj ključnih znanj in spretnosti.

(4) Z Uredbo (EU) št. 2021/1153 Evropskega parlamenta in Sveta (5) je vzpostavljen Instrument za povezovanje Evrope. Instrument za povezovanje Evrope omogoča, da so projekti skupnega interesa pripravljeni in izvedeni v okviru politike vseevropskih omrežij v prometnem, telekomunikacijskem in energetskem sektorju. Instrument za povezovanje Evrope zlasti podpira izvajanje tistih projektov skupnega interesa, katerih cilj je razvoj in vzpostavitev nove infrastrukture in novih storitev ali nadgraditev obstoječe infrastrukture in obstoječih storitev v prometnem, telekomunikacijskem in energetskem sektorju. Instrument za povezovanje Evrope prispeva k podpiranju infrastruktur skupnega interesa za digitalno povezljivost, ki prinašajo znatne družbene koristi z učinki prelivanja.

(5) V sporočilu Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom „Evropska strategija za podatke“ je opisana evropska strategija za politične ukrepe in naložbe, ki bodo omogočile razvoj podatkovnega gospodarstva v naslednjih petih letih. Izpostavljeno je vzpostavljanje skupnih evropskih javnih podatkovnih prostorov, ki bodo spodbujali rast in ustvarjali vrednost. S podporo vzpostavljanju takih skupnih evropskih podatkovnih prostorov in združenih, varnih infrastruktur oblaka bi se zagotovilo, da bi bilo na voljo več podatkov za uporabo v gospodarstvu in družbi, pa tudi, da imajo podjetja in posamezniki, ki podatke ustvarjajo, nad njimi nadzor. Visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo sta bistvena elementa za nemoteno zagotavljanje računalniških virov z različnimi značilnostmi delovanja, ki so potrebni za čim večjo rast in izkoriščanje skupnih evropskih javnih podatkovnih prostorov ter združenih, varnih infrastruktur oblaka za uporabo v javnem sektorju, industriji in znanstveni skupnosti.

(6) Sporočilo Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom „Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope“ predstavlja evropsko digitalno strategijo in se osredotoča na ključne cilje za zagotovitev, da bodo digitalne rešitve pomagale Evropi nadaljevati pot k digitalni preobrazbi, ki koristi ljudem. Med ključnimi ukrepi, ki jih predlaga, so naložbe v vzpostavitev in izvajanje najsodobnejših skupnih digitalnih zmogljivosti, vključno s superračunalniškimi in kvantnimi tehnologijami, ter razširitev evropskih superračunalniških zmogljivosti za razvoj inovativnih rešitev na področjih medicine, prometa in okolja.

(7) V sporočilu Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom „Nova industrijska strategija za Evropo“ je predstavljena ambiciozna industrijska strategija, s katero bo Evropa na čelu dvojnega prehoda k podnebni nevtralnosti in v vodilnemu položaju na digitalnem področju. V sporočilu je med drugim poudarjena podpora razvoju ključnih omogočitvenih tehnologij, ki so strateško pomembne za evropsko industrijsko prihodnost, vključno z visokozmogljivostnimi računalniškimi in kvantnimi tehnologijami.

(8) V sporočilu Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom „Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo“ je več strateških digitalnih zmožnosti in zmogljivosti, ki vključujejo visokozmogljivostne računalnike in kvantne tehnologije, opredeljenih kot prednostna naloga Mehanizma za okrevanje in odpornost, programa InvestEU in Instrumenta za strateške naložbe.

(9) Vodilna vloga Evrope v podatkovnem gospodarstvu, njena znanstvena odličnost in industrijska moč so vse bolj odvisne od njene zmožnosti, da razvije ključne visokozmogljivostne računalniške tehnologije, zagotovi dostop do superračunalniške in podatkovne infrastrukture svetovnega razreda ter ohrani zdajšnji vodilni položaj na področju aplikacij visokozmogljivostnega računalništva. Visokozmogljivostno računalništvo je prevladujoča tehnologija za digitalno preobrazbo evropskega gospodarstva, saj številnim tradicionalnim industrijskim sektorjem omogoča inovacije z izdelki in storitvami visoke vrednosti. V kombinaciji z drugimi naprednimi digitalnimi tehnologijami, kot so umetna inteligenca, velepodatki in tehnologije oblaka, visokozmogljiovostno računalništvo utira pot inovativnim družbenim in industrijskim aplikacijam na ključnih področjih za Evropo, kot so personalizirana medicina, vremenske napovedi in podnebne spremembe, pametni in zeleni razvoj in promet, novi materiali za čisto energijo, načrtovanje in virtualno preskušanje zdravil, trajnostno kmetijstvo ali inženirstvo in proizvodnja.

(10) Visokozmogljivostno računalništvo je strateški vir za oblikovanje politik, saj poganja aplikacije, ki omogočajo razumevanje in zasnovo učinkovitih rešitev za obravnavanje številnih kompleksnih globalnih izzivov, ter za krizno upravljanje. Visokozmogljivostno računalništvo prispeva h ključnim politikam, kot je evropski zeleni dogovor, z modeli in orodji, ki vse številnejše kompleksne okoljske izzive spreminjajo v priložnosti za socialne inovacije in gospodarsko rast. Primer je pobuda Destinacija Zemlja, ki je bila napovedana v sporočilih Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom „evropski zeleni dogovor“ ter z dne 19. februarja 2020 z naslovom „evropska strategija za podatke“ in „Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope“.

(11) Globalni dogodki, kot je pandemija COVID-19, so pokazali pomen vlaganja v visokozmogljivostne računalniške ter z zdravjem povezane platforme in orodja za modeliranje, saj imajo ključno vlogo v boju proti pandemiji, pogosto v kombinaciji z drugimi digitalnimi tehnologijami, kot so velepodatki in umetna inteligenca. Visokozmogljivostno računalništvo se uporablja za pospešitev iskanja in proizvodnje zdravil, tudi cepiv, napovedovanje širjenja virusa, pomoč pri načrtovanju distribucije medicinske opreme in virov ter simulacijo postepidemičnih izhodnih ukrepov za vrednotenje različnih scenarijev. Visokozmogljivostne računalniške platforme in orodja za modeliranje so bistvena orodja v trenutni in prihodnjih pandemijah ter bodo imeli ključno vlogo v sektorju zdravja in personalizirane medicine.

(12) Z Uredbo Sveta (EU) 2018/1488 (6) je bilo ustanovljeno Skupno podjetje za evropsko visokozmogljivostno računalništvo (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje EuroHPC) s poslanstvom, da razvija, vzpostavlja, razširja in ohranja integrirano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo svetovnega razreda ter razvija in podpira visoko konkurenčen in inovativen ekosistem visokozmogljivostnega računalništva v Uniji.

(13) Glede na razvoj na področju visokozmogljivostnega računalništva je revizija Uredbe (EU) 2018/1488 za zagotovitev nadaljevanja pobude potrebna, da se opredelijo novo poslanstvo in cilji Skupnega podjetja EuroHPC glede na analizo ključnih socialno-ekonomskih in tehnoloških dejavnikov, ki vplivajo na prihodnji razvoj visokozmogljivostnih računalniških in podatkovnih infrastruktur, tehnologij in aplikacij v EU in po svetu, ter spoznanja iz sedanjih dejavnosti Skupnega podjetja EuroHPC. Revizija omogoča tudi uskladitev pravil Skupnega podjetja EuroHPC z novim pravnim okvirom, zlasti z Uredbo (EU) 2021/695, pa tudi z Uredbo (EU) 2021/694 in (EU) 2021/1153.

(14) Da bi Uniji zagotovili računalniške zmogljivosti, ki jih potrebuje za ohranitev svojih vrhunskih raziskovalnih in industrijskih zmogljivosti, bi bilo treba uskladiti naložbe držav članic v visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo ter v javnem in zasebnem sektorju okrepiti uporabo tehnologij visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva v industriji in na trgu. Unija bi morala povečati svojo učinkovitost pri spreminjanju tehnoloških razvojnih dosežkov v visokokakovostne sisteme evropskega visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva, ki se odzivajo na povpraševanje in uporabo, s čimer bi vzpostavila učinkovito povezavo med dobavo tehnologije, sooblikovanjem z uporabniki in skupnim javnim naročanjem sistemov svetovnega razreda ter po vsej Evropi ustvarila ekosistem tehnologij in aplikacij visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva svetovnega razreda. Hkrati bi morala Unija svoji dobaviteljski industriji omogočiti, da se opre na take naložbe in jih izkoristi na obsežnih in novih področjih uporabe, kot so personalizirana medicina, podnebne spremembe, povezana in avtomatizirana vožnja ali drugi vodilni trgi, ki temeljijo na umetni inteligenci, tehnologijah veriženja podatkovnih blokov, računalništvu na robu ali v širšem smislu na digitalizaciji evropske industrije.

(15) Da bi Unija in njene države članice prevzele vodilno vlogo pri ključnih digitalnih tehnologijah, kot sta visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo, bi morale vlagati v naslednje generacije energetsko učinkovitih superračunalniških tehnologij z majhno porabo, inovativno programsko opremo in napredne superračunalniške sisteme za računalništvo in kvantno računalništvo na eksaravni in post-eksaravni ter za inovativne superračunalniške in podatkovne aplikacije. To bi moralo evropski dobaviteljski industriji omogočiti, da uspeva na najrazličnejših ključnih tehnoloških področjih in področjih uporabe, ki presegajo visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo, ter s takimi tehnologijami dolgoročno oskrbuje širše trge IKT. Poleg tega bi se tako podprla tudi digitalna preobrazba visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva in uporabniške industrije ter povečal njihov inovacijski potencial.

(16) Uresničevanje skupne strateške vizije Unije na področju visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva je bistvenega pomena, da se uresniči ambicija Unije in njenih držav članic o zagotovitvi vodilnega položaja v digitalnem gospodarstvu. Cilj bi bil vzpostaviti svetovno vodilen hiperpovezan, združen in varen ekosistem storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva v Evropi ter imeti sposobnost proizvajanja inovativnih in konkurenčnih sistemov visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva na podlagi odpornejše dobavne verige, ki bo zagotovila, da bodo sestavni deli, tehnologije in znanje na razpolago, ter tako omejila tveganje motenj.

(17) Skupno podjetje je najboljši instrument za uresničitev strateške vizije EU na področju visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva ter s tem Uniji zagotavlja superračunalniške, kvantne računalniške in podatkovne zmogljivosti svetovnega razreda v skladu z njenim gospodarskim potencialom, ki ustrezajo potrebam evropskih uporabnikov. Je tudi najboljši instrument za premagovanje sedanjih omejitev, ki je priložen tej uredbi, pri čemer zagotavlja največji gospodarski, družbeni in okoljski učinek ter najbolje varuje interese Unije na področju visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva. Združi lahko vire iz Unije, držav članic in tretjih držav, pridruženih Obzorju Evropa, programu Digitalna Evropa ali Instrumentu za povezovanje Evrope, ter zasebnega sektorja. Vzpostavi lahko okvir javnega naročanja in upravlja visokozmogljivostne računalniške in kvantne računalniške sisteme svetovnega razreda. Uvede lahko raziskovalne in inovacijske programe za razvoj evropskih tehnologij in njihovo nadaljnjo integracijo v superračunalniške sisteme svetovnega razreda.

(18) Skupno podjetje bo del portfelja institucionaliziranih partnerstev v okviru Obzorja Evropa, ki bi si morala prizadevati za krepitev znanstvenih zmogljivosti Unije za spopadanje z novimi grožnjami in prihodnjimi izzivi v okrepljenem evropskem raziskovalnem prostoru, zagotovitev trajnostno usmerjenih vrednostnih verig Unije in strateške avtonomije Unije ter okrepitev uvajanja inovativnih rešitev za obravnavanje podnebnih, okoljskih, zdravstvenih in drugih globalnih družbenih izzivov v skladu s strateškimi prednostnimi nalogami Unije, vključno z doseganjem podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050.

(19) Skupno podjetje bi bilo treba financirati v okviru programov Unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027). Ustanoviti bi ga bilo treba leta 2021, delovati pa bi moralo začeti do 31. decembra 2033, da bi Uniji zagotovilo združeno, varno in hiperpovezano superračunalniško infrastrukturo svetovnega razreda ter razvilo potrebne tehnologije, aplikacije in spretnosti za vzpostavitev zmogljivosti na eksaravni približno med letoma 2022 in 2024 ter na post-eksaravni približno med letoma 2025 in 2027, ob tem pa bi moralo promovirati evropski inovacijski ekosistem visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva svetovnega razreda. V skladu s členom 10(2)(c) Uredbe (EU) 2021/695 imajo skupna podjetja jasen pristop k življenjskemu ciklu. Za ustrezno zaščito finančnih interesov Unije bi moralo biti Skupno podjetje ustanovljeno za obdobje, ki se konča 31. decembra 2033, da se mu omogoči izvajanje njegovih odgovornosti v zvezi z uporabo nepovratnih sredstev do dokončanja zadnjih uvedenih posrednih ukrepov in v zvezi z dokončanjem dejavnosti, povezanih z upravljanjem superračunalnikov EuroHPC.

(20) Javno-zasebno partnerstvo v obliki Skupnega podjetja bi moralo združevati finančna in tehnična sredstva, ki so ključna za obvladovanje kompleksnosti vse hitrejšega razvoja inovacij na tem področju. Zato bi morale biti članice Skupnega podjetja Unija, države članice in tretje države, pridružene Obzorju Evropa, programu Digitalna Evropa ali Instrumentu za povezovanje Evrope, ki se dogovorijo o skupni evropski pobudi za visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo, ter združenja, ki zastopajo subjekte v svoji sestavi, in druge organizacije, ki si izrecno in dejavno prizadevajo za doseganje rezultatov na področju raziskav in inovacij ter razvijanje in vzpostavljanja zmogljivosti visokozmogljivostnega ali kvantnega računalništva ali ki prispevajo k obravnavanju vrzeli v spretnostih ter ohranjanju strokovnega znanja in izkušenj na področju visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva v Evropi. Skupno podjetje bi moralo biti odprto za nove članice.

(21) V skladu s Prilogo III k Uredbi (EU) 2021/695 bi morali finančni prispevki članov, z izjemo Unije, znašati najmanj 50 % skupnih proračunskih obveznosti Skupnega podjetja, morali pa bi imeti možnost znašati največ 75 % obveznosti. In obratno, prispevek Unije, vključno z dodatnimi sredstvi iz tretjih držav, pridruženih Obzorju Evropa, programu Digitalna Evropa ali Instrumentu za povezovanje Evrope, ne bi smel presegati 50 % skupnih proračunskih obveznosti Skupnega podjetja.

(22) Prispevek Unije bi moral kriti upravne stroške Skupnega podjetja.

(23) V skladu s točko (c) člena 10(1) Uredbe (EU) 2021/695 Skupno podjetje vse prispevke centralno upravlja z usklajenim pristopom. Zato bi morala vsaka sodelujoča država s Skupnim podjetjem skleniti enega ali več upravnih sporazumov, v katerih je določen mehanizem usklajevanja za plačilo prispevkov vložnikom s sedežem v zadevni sodelujoči državi in poročanje o njih. Za zagotovitev skladnosti z nacionalnimi strateškimi prednostnimi nalogami bi morale imeti sodelujoče države pravico veta na uporabo njihovih finančnih prispevkov za vložnike s sedežem v zadevnih državah članicah. Za zagotovitev čim manjše upravne obremenitve upravičencev, poenostavitev in učinkovitejše izvajanje, bi si morala vsaka sodelujoča država prizadevati za to, da se pri svojem časovnem načrtu plačil, poročanju in revizijah časovno uskladi s Skupnim podjetjem ter da upravičenost svojih stroškov uskladi s pravili Obzorja Evropa. Upravičenci s sedežem v sodelujočih državah, ki so za dejavnosti plačevanja pooblastili Skupno podjetje, bi morali s Skupnim podjetjem podpisati samo en sporazum o nepovratnih sredstvih v skladu s pravili Obzorja Evropa.

(24) Deležniki iz industrije in raziskovalne skupnosti v združenju Evropska tehnološka platforma za visokozmogljivostno računalništvo (ETP4HPC) so leta 2014 z Unijo vzpostavili pogodbeno javno-zasebno partnerstvo, da bi ponovno zavzeli vodilni položaj na področju tehnologij visokozmogljivostnega računalništva ter razvili celovit ekosistem visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva za Unijo. Poslanstvo partnerstva je vzpostaviti vrednostno verigo evropske tehnologije visokozmogljivostnega računalništva svetovnega razreda, ki bi bila konkurenčna na svetovni ravni in spodbujati sinergije med tremi glavnimi elementi ekosistema visokozmogljivostnega računalništva, in sicer med tehnološkim razvojem, aplikacijami in superračunalniško infrastrukturo. Glede na strokovnost ETP4HPC in njegovo vlogo pri povezovanju zadevnih zasebnih deležnikov na področju visokozmogljivostnega računalništva bi moralo biti to združenje upravičeno do članstva v Skupnem podjetju.

(25) Deležniki iz industrije in raziskovalne skupnosti v Združenju na področju vrednosti velepodatkov (Big Data Value Association – BDVA) so leta 2014 z Unijo vzpostavili pogodbeno javno-zasebno partnerstvo, da bi okrepili podatkovno vrednostno verigo in oblikovanje skupnosti na podlagi podatkov ter pripravili podlago za uspešno podatkovno vodeno gospodarstvo v Uniji. Leta 2020 je BDVA spremenilo svoje ime v Združenje na področju podatkov, umetne inteligence in robotike (Data, AI and Robotics – DAIRO). Glede na strokovnost združenja DAIRO in njegovo vlogo pri povezovanju zadevnih zasebnih deležnikov na področju velepodatkov bi moralo biti to združenje upravičeno do članstva v Skupnem podjetju.

(26) Zasebni združenji ETP4HPC in DAIRO sta pisno izrazili svojo pripravljenost prispevati k večletnemu strateškemu programu Skupnega podjetja ter s svojo strokovnostjo pripomoči k uresničitvi ciljev Skupnega podjetja. Primerno je, da zasebni združenji s potrditvenim dopisom sprejmeta Statut iz Priloge k tej uredbi.

(27) Skupno podjetje bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi akademski skupnosti in evropskim industrijam na splošno omogočile načrtovanje, razvoj in uporabo najinovativnejših tehnologij na področju visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva ter vzpostavitev integrirane in združene varne omrežne infrastrukture po vsej Uniji z zmogljivostmi visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva svetovnega razreda, povezljivostjo visoke hitrosti, vrhunskimi aplikacijami ter podatkovnimi storitvami in storitvami programske opreme za svoje znanstvenike in ostale vodilne uporabnike iz industrije, vključno z malimi in srednjimi podjetji (MSP), in javnega sektorja. Skupno podjetje bi si moralo prizadevati za razvoj in uporabo tehnologij in infrastruktur najvišjega razreda, pri čemer bi moralo upoštevati stroge zahteve uporabnikov iz evropskega znanstvenega, industrijskega in javnega sektorja.

(28) Poslanstvo Skupnega podjetja bi moralo imeti strukturo enega upravnega in šestih tehničnih stebrov, ki bi obravnavali infrastrukturne dejavnosti, dejavnosti združitve superračunalniških storitev, dejavnosti, povezane s tehnologijo, dejavnosti, povezane s superračunalniškimi aplikacijami, dejavnosti za povečanje uporabe ter znanj in spretnosti ter dejavnosti mednarodnega sodelovanja. Iz programa Digitalna Evropa bi bilo treba financirati infrastrukturni steber, del stebra za združitev superračunalniških storitev ter steber za povečanje uporabe ter znanj in spretnosti. Iz Instrumenta za povezovanje Evrope bi bilo treba financirati preostale dejavnosti stebra dejavnosti združitve superračunalniških storitev, tj. medsebojno povezovanje virov visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva ter podatkovnih virov ter medsebojno povezovanje s skupnimi evropskimi podatkovnimi prostori in varnimi infrastrukturami oblaka. Iz Obzorja Evropa bi bilo treba financirati steber za tehnologijo, steber za aplikacije in steber za mednarodno sodelovanje.

(29) Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da sodeluje s Partnerstvom za napredno računalništvo v Evropi (PRACE) pri zagotavljanju in upravljanju dostopa do združene in medsebojno povezane superračunalniške in podatkovne infrastrukture ter njenih storitev, pa tudi pri zagotavljanju prostorov za usposabljanje in priložnosti za razvijanje znanj in spretnosti. Prav tako bi moralo imeti možnost, da sodeluje z omrežjem GÉANT pri zagotavljanju povezljivosti med superračunalniki Skupnega podjetja, pa tudi z drugimi evropskimi superračunalniškimi in podatkovnimi infrastrukturami.

(30) Skupno podjetje bi moralo prispevati k zmanjšanju vrzeli v posebnih znanjih in spretnostih v vsej Uniji ter v ta namen izvajati ukrepe za ozaveščanje ter pomagati pri pridobivanju novega znanja in krepitvi človeškega kapitala. To vključuje zasnovo posebnih dejavnosti izobraževanja in usposabljanja in podporo zanje v tesnem sodelovanju z ustreznimi javnimi in zasebnimi akterji.

(31) V skladu s cilji zunanje politike in mednarodnimi zavezami Unije bi moralo Skupno podjetje olajšati sodelovanje med Unijo in mednarodnimi akterji z opredelitvijo strategije sodelovanja, vključno z določitvijo in promocijo področij za sodelovanje pri raziskavah in razvoju ter razvoju znanj in spretnosti ter z izvajanjem ukrepov, kadar obstaja vzajemna korist, pa tudi z zagotavljanjem politike dostopa do ustreznih zmogljivosti in aplikacij visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva, ki temeljijo predvsem na vzajemnosti.

(32) Skupno podjetje bi si moralo prizadevati za spodbujanje uporabe vseh tehnologij visokozmogljivostnega računalništva, ki bodo tako nastale, v Uniji. Prav tako bi si moralo prizadevati za zaščito naložb v pridobljene superračunalnike. Pri tem bi moralo sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev zanesljivosti dobavne verige za pridobljene tehnologije, ki bi morala zajemati celotno življenjsko dobo teh superračunalnikov.

(33) Skupno podjetje bi moralo postaviti temelje za dolgoročno vizijo in zgraditi prvo hibridno infrastrukturo visokozmogljivostnega računalništva v Evropi, ki bi klasične računalniške arhitekture povezala s kvantnimi računalniškimi napravami. Potrebna je strukturirana in usklajena finančna podpora na evropski ravni, da bi lahko raziskovalne skupine in evropske industrije dosegle rezultate na svetovni ravni za zagotovitev hitrega in širokega industrijskega izkoriščanja evropskih raziskav in tehnologije po vsej Uniji, s čimer bi se ustvarili pomembni učinki prelivanja za družbo, delila tveganje ter z uskladitvijo strategij in naložb združile sile v skupno evropsko korist.

(34) Da bi Skupno podjetje doseglo svoj cilj načrtovanja, razvoja in uporabe najinovativnejših tehnologij na področju visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva, bi moralo prek odprtih in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov in razpisov za zbiranje ponudb na podlagi letnih programov dela zagotoviti finančno podporo zlasti v obliki nepovratnih sredstev in javnih naročil. Taka finančna podpora bi morala biti usmerjena zlasti v odpravljanje dokazanega nedelovanja trga, ki preprečuje razvoj zadevnega programa, ne bi smela izrivati zasebnih naložb in bi morala imeti spodbujevalni učinek na spreminjanje prejemnikovega ravnanja.

(35) Skupno podjetje bi moralo podpreti ustanovitev ter predvsem mreženje in usklajevanje nacionalnih strokovnih centrov za visokozmogljivostno računalništvo v vseh sodelujočih državah, da bi doseglo svoje cilje povečanja inovacijskega potenciala industrije, zlasti MSP, prispevalo k zmanjšanju vrzeli v posebnih znanjih in spretnostih, podpiralo pridobivanje znanja in krepitev človeškega kapitala ter izboljšalo zmogljivosti visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva. Ti strokovni centri bi morali industriji, akademskim krogom in javni upravi na njihovo zahtevo zagotavljati storitve visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva. Predvsem bi morali spodbujati in omogočati dostop do inovacijskega ekosistema visokozmogljivostnega računalništva, olajšati dostop do superračunalnikov in kvantnih računalnikov, obravnavati znatno pomanjkanje usposobljenih tehničnih strokovnjakov prek dejavnosti ozaveščanja, usposabljanja in informiranja ter izvajati dejavnosti mreženja z deležniki in drugimi nacionalnimi strokovnimi centri za visokozmogljivostno računalništvo in tako spodbujati inovacije v širšem smislu, na primer z izmenjavo in spodbujanjem primerov uporabe glede na dobre prakse ali izkušenj z aplikacijami, s souporabo prostorov za usposabljanje in skupnimi tečaji usposabljanja, olajšanjem skupnega razvijanja in izmenjave vzporednih kod ali s podpiranjem deljenja inovativnih aplikacij in orodij, namenjenih javnim in zasebnim uporabnikom, zlasti MSP.

(36) Skupno podjetje bi moralo zagotoviti okvir, ki bi se odzival na povpraševanje in potrebe uporabnikov, ter omogočiti pristop sooblikovanja za pridobitev integrirane, združene, varne in hiperpovezane storitvene in podatkovne infrastrukture superračunalništva in kvantnega računalništva svetovnega razreda v Uniji, da bi uporabnikom zagotovilo strateški računalniški vir, ki ga potrebujejo za razvoj novih, inovativnih rešitev ter reševanje družbenih, okoljskih, gospodarskih in varnostnih izzivov. Skupno podjetje bi moralo v ta namen prispevati k pridobitvi superračunalnikov svetovnega razreda. Superračunalnike Skupnega podjetja, vključno s kvantnimi računalniki, bi bilo treba namestiti v sodelujoči državi, ki je država članica.

(37) Da bi Skupno podjetje stroškovno učinkovito izvajalo svoje poslanstvo, da v Uniji razvije, vzpostavi, razširja in vzdržuje svetovno vodilen superračunalniški ekosistem, bi moralo, če je ustrezno, izkoristiti priložnost za nadgradnjo superračunalnikov v njegovi lasti. Nadgradnja bi morala tako podaljšati življenjsko dobo superračunalnikov, povečati njihovo operativno zmogljivost ali jih opremiti z novimi funkcionalnostmi za obravnavanje razvoja potreb uporabnikov. Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da za nadgradnjo svojih superračunalnikov objavi razpis za prijavo interesa v okviru infrastrukturnega stebra. V razpisih za prijavo interesa bi morali biti opredeljeni posebni pogoji za upravičenost, ki bi morali veljati za gostiteljski subjekt, ki že ima superračunalnik EuroHPC.

(38) Skupno podjetje bi moralo vse superračunalnike in podatkovne infrastrukture, katerih lastnik ali solastnik je, hiperpovezati z najsodobnejšimi tehnologijami mreženja, da bi postali široko dostopni po vsej Uniji, ter svojo podatkovno infrastrukturo superračunalništva in kvantnega računalništva ter nacionalne, regionalne in druge računalniške infrastrukture medsebojno povezati in združiti s skupno platformo. Prav tako bi moralo zagotoviti medsebojno povezanost združenih, varnih storitvenih in podatkovnih infrastruktur superračunalništva in kvantnega računalništva s skupnimi evropskimi podatkovnimi prostori, vključno z evropskim oblakom za odprto znanost, in združenimi, varnimi infrastrukturami oblaka, ki so bile napovedane v sporočilu Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom „evropska strategija za podatke”, za nemoteno zagotavljanje storitev širokemu krogu javnih in zasebnih uporabnikov po vsej Evropi.

(39) Obzorje Evropa in program Digitalna Evropa bi morala s spodbujanjem sinergij z Evropskim skladom za regionalni razvoj (ESRR), Evropskim socialnim skladom+ (ESS+), Evropskim skladom za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA) in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP) ter Mehanizmom za okrevanje in odpornost prispevati k odpravi razkoraka med raziskavami in inovacijami v Uniji oziroma uvajanju širokopasovnih superračunalniških zmogljivosti. Zato bi si moralo Skupno podjetje prizadevati za vzpostavitev tesnih povezav s tistimi skladi, ki specifično lahko pomagajo okrepiti lokalne, regionalne in nacionalne raziskovalne in inovacijske zmogljivosti.

(40) Skupno podjetje bi moralo zagotoviti ugoden okvir, ki bi sodelujočim državam, ki so države članice, omogočal, da finančne prispevke v okviru programov, ki se sofinancirajo iz ESRR, ESS+, ESPRA in EKSRP, uporabijo za pridobitev infrastruktur visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva in podatkovnih infrastruktur ter njihovo medsebojno povezovanje. Uporaba teh finančnih prispevkov za dejavnosti Skupnega podjetja je bistvena za razvoj integrirane, združene, varne in hiperpovezane storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva svetovnega razreda v Uniji, saj lahko taka infrastruktura koristi mnogo širši javnosti in ne le uporabnikom iz držav članic. Če se države članice odločijo, da bodo te finančne prispevke uporabile za dejavnosti Skupnega podjetja, bi bilo treba te prispevke šteti za nacionalne prispevke sodelujočih držav, ki so države članice, k proračunu Skupnega podjetja, pod pogojem, da spoštujejo člen 106 in druge veljavne določbe Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (7) in uredb za posamezne sklade.

(41) Skupno podjetje lahko sodelujočim državam, ki so države članice, omogoči uporabo sredstev Mehanizma za okrevanje in odpornost. Ukrepi, ki jih financira Skupno podjetje, se lahko dodatno financirajo iz sredstev Mehanizma za okrevanje in odpornost, če podpora v okviru Mehanizma za okrevanje in odpornost dopolnjuje podporo iz sredstev Unije za Skupno podjetje in če ne krije istih stroškov. Uporaba Mehanizma za okrevanje in odpornost ne bi smela šteti za nacionalni prispevke v proračun Skupnega podjetja, zlasti ne za visokozmogljivostno računalniško in kvantno računalniško storitveno in podatkovno infrastrukturo ter za projekte za tehnologijo, aplikacije in razvoj znanj in spretnosti.

(42) Prispevek Unije iz sredstev programa Digitalna Evropa bi moral delno pokriti stroške pridobitve vrhunskih superračunalnikov, kvantnih računalnikov, industrijskih superračunalnikov in superračunalnikov srednjega razreda za uskladitev s ciljem Skupnega podjetja, da prispeva k združevanju virov za opremljanje Unije z vrhunskimi superračunalniki in kvantnimi računalniki. Dodatne stroške teh superračunalnikov in kvantnih računalnikov bi morale kriti sodelujoče države, zasebni člani ali konzorciji zasebnih partnerjev. Delež časa dostopa Unije do teh superračunalnikov ali kvantnih računalnikov bi moral biti neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije za pridobitev teh superračunalnikov in kvantnih računalnikov ter ne bi smel presegati 50 % celotnega časa dostopa do teh superračunalnikov ali kvantnih računalnikov.

(43) Skupno podjetje bi moralo biti lastnik vrhunskih superračunalnikov in kvantnih računalnikov, ki jih je pridobilo. Za upravljanje posameznih vrhunskih superračunalnikov ali kvantnih računalnikov bi bilo treba pooblastiti gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral imeti možnost, da zastopa eno samo sodelujočo državo, ki je država članica, ali gostiteljski konzorcij sodelujočih držav. Gostiteljski subjekt bi moral biti zmožen predložiti natančno oceno stroškov upravljanja superračunalnika in te stroške preveriti, tako da na primer zagotovi funkcionalno ločitev in, kolikor je to mogoče, fizično ločitev vrhunskih superračunalnikov ali kvantnih računalnikov Skupnega podjetja od vseh nacionalnih ali regionalnih računalniških sistemov, ki jih upravlja. Gostiteljski subjekt bi moral na podlagi razpisa za prijavo interesa, ki ga ocenijo neodvisni strokovnjaki, izbrati upravni odbor Skupnega podjetja (v nadaljnjem besedilu: upravni odbor). Ko je gostiteljski subjekt izbran, bi sodelujoča država, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali gostiteljski konzorcij moral imeti možnost odločitve, da k sodelovanju in prispevanju k financiranju vrhunskega superračunalnika ali kvantnega računalnika, ki bo nameščen v izbranem gostiteljskem subjektu, povabi tudi druge sodelujoče države. Če se dodatne sodelujoče države pridružijo izbranemu gostiteljskemu konzorciju, to ne bi smelo posegati v čas dostopa Unije do superračunalnikov. Prispevke sodelujočih držav v gostiteljskem konzorciju za superračunalnik ali kvantni računalnik bi bilo treba pretvoriti v deleže časa dostopa do navedenega superračunalnika ali kvantnega računalnika. Sodelujoče države bi se morale medsebojno dogovoriti o porazdelitvi svojega deleža časa dostopa do superračunalnika ali kvantnega računalnika.

(44) Skupno podjetje bi moralo ostati lastnik pridobljenih superračunalnikov ali kvantnih računalnikov, dokler se ne amortizirajo. Imeti bi moralo možnost, da to lastništvo prenese na gostiteljski subjekt, ki bi naprave razgradil, odstranil ali jih kako drugače uporabil. Ko se lastništvo prenese na gostiteljski subjekt ali ko Skupno podjetje preneha delovati, bi moral gostiteljski subjekt Skupnemu podjetju povrniti preostalo vrednost superračunalnika ali kvantnega računalnika.

(45) Skupno podjetje bi moralo superračunalnike srednjega razreda nabaviti skupaj s sodelujočimi državami. Za upravljanje posameznih superračunalnikov srednjega razreda bi bilo treba pooblastiti gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral imeti možnost, da zastopa eno samo sodelujočo državo, ki je država članica, ali gostiteljski konzorcij sodelujočih držav. Skupno podjetje bi moralo biti lastnik dela, ki ustreza deležu finančnega prispevka Unije k stroškom pridobitve iz sredstev programa Digitalna Evropa. Gostiteljski subjekt bi moral na podlagi razpisa za prijavo interesa, ki ga ocenijo neodvisni strokovnjaki, izbrati upravni odbor. Delež časa dostopa Unije do posameznega superračunalnika srednjega razreda bi moral biti neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije iz sredstev programa Digitalna Evropa k stroškom pridobitve tega superračunalnika srednjega razreda. Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da najhitreje pet let po uspešno prestanem testu sprejemljivosti, ki ga izvede Skupno podjetje, ali ob prenehanju svojega delovanja svoje lastništvo prenese na gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral Skupnemu podjetju povrniti preostalo vrednost superračunalnika.

(46) Za spodbujanje pravične in uravnotežene razporeditve superračunalnikov EuroHPC po vsej Uniji in oblikovanje pristopa ekosistema združene infrastrukture bi morali biti v razpisih za prijavo interesa za superračunalnik EuroHPC določeni pogoji za upravičenost, ki bi morali veljati za sodelujoče države, ki že imajo superračunalnik EuroHPC.

(47) Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da skupaj s konzorcijem zasebnih partnerjev pridobi industrijske superračunalnike. Za upravljanje posameznih takih superračunalnikov bi bilo treba pooblastiti obstoječi gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral imeti možnost, da se poveže s konzorcijem zasebnih partnerjev za pridobitev in upravljanje takega superračunalnika. Skupno podjetje bi moralo biti lastnik dela, ki ustreza deležu finančnega prispevka Unije k stroškom pridobitve iz sredstev programa Digitalna Evropa. Gostiteljski subjekt in konzorcij zasebnih partnerjev, s katerim je povezan, bi moral izbrati upravni odbor na podlagi razpisa za prijavo interesa, ki ga ocenijo neodvisni strokovnjaki. Delež časa dostopa Unije do takega superračunalnika bi moral biti neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije iz sredstev programa Digitalna Evropa k stroškom pridobitve navedenega industrijskega superračunalnika. Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da sklene sporazum s konzorcijem zasebnih partnerjev za prodajo takega superračunalnika drugemu subjektu ali za njegovo razgradnjo. Prav tako bi moralo imeti možnost, da lastništvo takega superračunalnika prenese na konzorcij zasebnih partnerjev. V tem primeru ali če Skupno podjetje preneha delovati, bi moral konzorcij zasebnih partnerjev Skupnemu podjetju povrniti preostalo vrednost deleža superračunalnika, ki ga ima Unija. Če se Skupno podjetje in konzorcij zasebnih partnerjev odločijo za razgradnjo superračunalnika po njegovi popolni amortizaciji, bi moral take stroške kriti konzorcij zasebnih partnerjev.

(48) Za industrijske superračunalnike bi moralo Skupno podjetje upoštevati posebne potrebe industrijskih uporabnikov, na primer postopke dostopa, kakovost in vrsto storitev, varstvo podatkov, zaščito industrijskih inovacij in intelektualne lastnine, uporabnost, zaupanje in druge zahteve glede varnosti in zaupnosti.

(49) Pri zasnovi in delovanju superračunalnikov, ki jih podpira Skupno podjetje, bi bilo treba upoštevati energijsko učinkovitost in okoljsko trajnostnost, na primer z uporabo tehnologije z majhno porabo ter dinamičnih metod za varčevanje z energijo in ponovno uporabo, kot sta napredno hlajenje in recikliranje proizvedene toplote.

(50) Superračunalniki Skupnega podjetja bi morali biti osredotočeni na civilne aplikacije za javne in zasebne uporabnike, ki prebivajo, imajo sedež ali se nahajajo v državi članici ali tretji državi, ki je pridružena programu Digitalna Evropa in Obzorju Evropa, vključno z aplikacijami za kibernetsko varnost, ki so morda z dvojno rabo. Uporabnikom bi moral biti dodeljen delež časa dostopa Unije v skladu s pravili politike dostopa, ki jih določi upravni odbor. Pri uporabi teh superračunalnikov bi bilo treba spoštovati tudi mednarodne sporazume, ki jih je sklenila Unija.

(51) Čas dostopa do superračunalnikov Skupnega podjetja, dodeljen posameznim uporabnikom, bi moral biti za javne uporabnike brezplačen. Prav tako naj bi bil brezplačen za zasebne uporabnike pri uporabah za dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se financirajo iz Obzorja Evropa ali programa Digitalna Evropa, ter, če je ustrezno, za zasebne dejavnosti MSP na področju inovacij. Taka dodelitev časa dostopa bi morala temeljiti predvsem na odprtih razpisih za prijavo interesa, ki jih objavi Skupno podjetje in ocenijo neodvisni strokovnjaki. Razen uporabnikov MSP, ki se ukvarjajo z zasebnimi dejavnostmi na področju inovacij, bi morali vsi uporabniki, ki imajo koristi od brezplačnega časa dostopa do superračunalnikov Skupnega podjetja, sprejeti odprt znanstveni pristop in razširjati znanje, pridobljeno s tem dostopom, v skladu z Uredbo (EU) 2021/695. Dodelitev časa dostopa uporabnikom za gospodarske dejavnosti, ki niso zasebne dejavnosti MSP (ki se soočajo s posebnim nedelovanjem trga) na področju inovacij, bi morala biti plačljiva glede na uporabo in na podlagi tržnih cen. Dodelitev časa dostopa za take gospodarske dejavnosti bi morala biti dovoljena, vendar omejena, upravni odbor pa bi moral določiti višino pristojbine, ki jo je treba plačati. Pravice dostopa bi bilo treba dodeliti pregledno. Upravni odbor bi moral določiti posebna pravila za brezplačno dodelitev časa dostopa, kjer je to primerno, in brez razpisa za prijavo interesa za pobude, ki štejejo za strateške za Unijo. Reprezentativni primeri strateških pobud Unije vključujejo: pobudo Destinacija Zemlja, vodilno pobudo Projekt o človeških možganih, pobudo 1+ milijon genomov, skupne evropske podatkovne prostore na področjih javnega interesa in zlasti podatkovni prostor z zdravstvenimi podatki, centre odličnosti na področju visokozmogljivostnega računalništva, nacionalne strokovne centre za visokozmogljivostno računalništvo in vozlišča za digitalne inovacije. Na zahtevo Unije bi moralo Skupno podjetje začasno ali trajno odobriti neposreden čas dostopa do strateških pobud in obstoječih ali prihodnjih aplikacijskih platform, za katere meni, da so bistvene za zagotavljanje zdravstvenih ali drugih ključnih storitev nujne pomoči za javno dobro, v nujnih razmerah in razmerah kriznega upravljanja ali v primerih, za katere Unija meni, da so bistveni za njeno varnost in obrambo. Skupnemu podjetju bi bilo treba omogočiti, da za komercialne namene opravlja nekatere omejene gospodarske dejavnosti. Dostop bi moral biti omogočen uporabnikom, ki prebivajo, imajo sedež ali se nahajajo v državi članici ali tretji državi, ki je pridružena programu Digitalna Evropa ali Obzorju Evropa. Pravice dostopa bi bilo treba vsem uporabnikom dodeliti pravično in pregledno. Upravni odbor bi moral za vsak superračunalnik opredeliti in spremljati pravice dostopa do deleža časa dostopa Unije.

(52) Uporabnikom s sedežem v Uniji ali tretji državi, pridruženi programu Obzorje 2020, bi bilo treba še naprej zagotavljati dostop do deleža časa dostopa Unije do predhodnikov superračunalnikov na eksaravni in petaravni, ki jih je pridobilo Skupno podjetje EuroHPC, ustanovljeno na podlagi Uredbe (EU) 2018/1488.

(53) Superračunalnike Skupnega podjetja bi bilo treba upravljati in uporabljati v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (8) ter direktivama 2002/58/ES (9) in (EU) 2016/943 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

(54) Za upravljanje Skupnega podjetja bi morala biti odgovorna dva organa, in sicer upravni odbor ter industrijski in znanstveni svetovalni odbor. Upravni odbor bi morali sestavljati predstavniki Unije in sodelujočih držav. Odgovoren bi moral biti za strateško oblikovanje politike in odločitve o financiranju, povezane z dejavnostmi Skupnega podjetja, vključno z vsemi dejavnostmi javnega naročanja. Industrijski in znanstveni svetovalni odbor bi moral vključevati predstavnike iz akademske skupnosti in industrije kot uporabnike oziroma dobavitelje tehnologije. Upravnemu odboru bi moral zagotavljati neodvisno svetovanje o strateškem programu za raziskave in inovacije, pridobitvi in upravljanju superračunalnikov v lasti Skupnega podjetja, programu dejavnosti na področju krepitve in razširjanja zmogljivosti ter programu dejavnosti na področju združitve, povezljivosti in mednarodnega sodelovanja.

(55) Kar zadeva splošne upravne naloge Skupnega podjetja, bi morale biti glasovalne pravice sodelujočih držav enakomerno porazdeljene med njimi. Kar zadeva naloge, povezane z oblikovanjem dela programa dela v zvezi s pridobitvijo superračunalnikov in kvantnih računalnikov, izbiro gostiteljskega subjekta, dejavnostmi na področju združitve in povezljivosti ter raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi Skupnega podjetja, bi morale glasovalne pravice sodelujočih držav, ki so države članice, temeljiti na načelu kvalificirane večine. Sodelujoče države, ki so tretje države, pridružene Obzorju Evropa, programu Digitalna Evropa ali Instrumentu za povezovanje Evrope, bi morale imeti tudi glasovalne pravice za zadevne dejavnosti, ki so podprte s proračunskimi sredstvi vsakega od teh programov. Za naloge, ki ustrezajo nabavi in upravljanju superračunalnikov in kvantnih računalnikov, bi morale imeti glasovalne pravice samo sodelujoče države in Unija, ki prispevajo sredstva za te naloge.

(56) Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in ustreznimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (11). Pravila, ki se uporabljajo za začetek postopka javnega naročanja Skupnega podjetja, bi morala biti določena v njegovih finančnih pravilih.

(57) Skupno podjetje bi moralo za spodbujanje inovativnega in konkurenčnega ekosistema evropskega visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva priznane odličnosti po vsej Evropi ustrezno uporabljati instrumente javnega naročanja in nepovratnih sredstev, vključno s skupnim javnim naročanjem, predkomercialnim javnim naročanjem in javnim naročanjem inovativnih rešitev. Namen tega je vzpostavitev povezav med tehnologijami, ki se razvijajo predvsem v Uniji, sooblikovanjem z uporabniki in pridobivanjem najnovejših superračunalniških in kvantno računalniških sistemov svetovnega razreda.

(58) Pri oceni splošnega učinka Skupnega podjetja bi bilo treba upoštevati naložbe zasebnih članov v posredne ukrepe kot prispevke v naravi, sestavljene iz upravičenih stroškov, ki jih imajo pri izvajanju ukrepov, od katerih se odštejejo prispevki Skupnega podjetja, sodelujočih držav in vsi drugi prispevki Unije k tem stroškom. Pri oceni splošnega učinka Skupnega podjetja bi bilo treba upoštevati naložbe zasebnih članov v druge ukrepe kot prispevke v naravi, sestavljene iz upravičenih stroškov, ki jih imajo pri izvajanju ukrepov, od katerih se odštejejo prispevki Skupnega podjetja, sodelujočih držav in vsi drugi prispevki Unije k tem stroškom.

(59) Da bi se ohranili enaki konkurenčni pogoji za vsa podjetja, dejavna na notranjem trgu, bi moralo biti financiranje iz programov Unije v skladu z načeli državne pomoči, da bi se zagotovila učinkovita poraba javnih sredstev in preprečila izkrivljanja trga, kot so izrivanje zasebnega financiranja, ustvarjanje neučinkovitih tržnih struktur, ohranjanje neučinkovitih podjetij ali ustvarjanje kulture, odvisne od subvencij.

(60) Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje, bi moralo biti v skladu z Uredbo (EU) 2021/695. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje na podlagi ustreznih ukrepov, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati dosledno uporabo teh pravil. Da bi sodelujoče države zagotovile ustrezno sofinanciranje posrednih ukrepov v skladu z Uredbo (EU) 2021/695, bi si morale prizadevati za prispevanje zneska, ki bi bil vsaj enak povračilu Skupnega podjetja za upravičene stroške, ki nastanejo upravičencem pri izvajanju ukrepov. V ta namen bi moral upravni odbor v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2021/695določiti najvišje stopnje financiranja, določene v letnem programu dela Skupnega podjetja.

(61) Za zagotovitev ustreznega ravnotežja pri sodelovanju deležnikov v ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje, je potrebno odstopanje od člena 34 Uredbe (EU) 2021/695, tako da bo mogoče v vseh sodelujočih državah in pri vseh upravičencih enako razlikovati med stopnjami povračil glede na vrsto udeležencev, in sicer MSP, in vrsto ukrepa. Za dejavnosti, financirane iz programa Digitalna Evropa, bi moralo Skupno podjetje dopustiti, da se za vse udeležence iz vseh sodelujočih držav enako uporabljajo stopnje povračil glede na vrsto udeleženca, in sicer MSP, in vrsto ukrepa.

(62) Zagotavljanje finančne podpore za dejavnosti iz programa Digitalna Evropa bi moralo biti v skladu z Uredbo (EU) 2021/694. Zlasti kar zadeva tajne informacije, bi morali biti ukrepi, financirani iz programa Digitalna Evropa, v skladu s členom 12(1) navedene uredbe.

(63) Zagotavljanje finančne podpore za dejavnosti iz Instrumenta za povezovanje Evrope bi moralo biti v skladu z Uredbo (EU) 2021/1153.

(64) Upravičenci iz tretjih držav, ki so pridružene Obzorju Evropa, programu Digitalna Evropa ali Instrumentu za povezovanje Evrope in so sodelujoče države, bi morali biti upravičeni do sodelovanja v ukrepih samo, kadar je sodelujoča država tretja država, pridružena k enemu ali več programom, povezanih z zadevnim ukrepom.

(65) Finančne interese Unije in drugih članov Skupnega podjetja bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov varovati s sorazmernimi ukrepi, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, povračilom izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z uporabo upravnih in denarnih kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046.

(66) Skupno podjetje bi moralo delovati odprto in pregledno ter pravočasno zagotavljati vse ustrezne informacije ter promovirati svoje dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij širši javnosti. Poslovnik organov Skupnega podjetja bi moral biti javno dostopen.

(67) Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravno breme. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju.

(68) Notranji revizor Komisije bi moral imeti v zvezi s Skupnim podjetjem enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo.

(69) Komisija, Skupno podjetje, Računsko sodišče, Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropsko javno tožilstvo (EJT) bi morali imeti dostop do vseh potrebnih informacij in prostorov za izvajanje revizij in preiskav v zvezi z nepovratnimi sredstvi, pogodbami in sporazumi, ki jih podpiše Skupno podjetje.

(70) V vseh razpisih za zbiranje predlogov in razpisih za zbiranje ponudb iz te uredbe bi bilo treba upoštevati trajanje Obzorja Evropa, programa Digitalna Evropa in Instrumenta za povezovanje Evrope, razen v ustrezno utemeljenih primerih. Postopki javnega naročanja za pridobitev superračunalnikov in kvantnih računalnikov Skupnega podjetja bi morali biti v skladu z veljavnimi določbami programa Digitalna Evropa. V ustrezno utemeljenih primerih, povezanih z razpoložljivostjo preostalega proračuna, ki izhaja iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, bi moralo imeti Skupno podjetje do 31. decembra 2028 možnost, da objavlja razpise za zbiranje predlogov ali razpise za zbiranje ponudb.

(71) Komisija bi morala vmesno in končno oceno Skupnega podjetja opraviti ob pomoči neodvisnih strokovnjakov. Zaradi preglednosti bi moralo biti poročilo ustreznih neodvisnih strokovnjakov javno dostopno v skladu z veljavnimi pravili.

(72) Ker ciljev te uredbe, in sicer krepitve raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti, razvoja dejavnosti za krepitev in razširitev zmogljivosti superračunalništva, združenosti, povezljivosti in mednarodnega sodelovanja, pridobitve superračunalnikov svetovnega razreda ter dostopa do storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva v Uniji, ki bi jih izvajalo Skupno podjetje, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ti cilji zaradi preprečevanja nepotrebnega podvajanja, ohranitve kritične mase in zagotavljanja optimalne porabe javnega financiranja lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Ustanovitev 1. Za izvajanje pobude za evropsko visokozmogljivostno računalništvo se za obdobje do 31. decembra 2033 ustanovi Skupno podjetje v smislu člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje za evropsko visokozmogljivostno računalništvo oziroma Skupno podjetje). 2. Zaradi upoštevanja trajanja večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 ter Obzorja Evropa, programa Digitalna Evropa in Instrumenta za povezovanje Evrope se razpisi za zbiranje predlogov in razpisi za zbiranje ponudb v okviru te uredbe objavijo do 31. decembra 2027. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko razpisi za zbiranje predlogov ali razpisi za zbiranje ponudb objavijo do 31. decembra 2028. 3. Skupno podjetje je pravna oseba. V vsaki od držav članic ima najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava zakonodaja te države članice. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku. 4. Sedež Skupnega podjetja je v Luxembourgu. 5. Statut Skupnega podjetja (v nadaljnjem besedilu: Statut) je določen v Prilogi.

Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „sprejemljivostni test“ pomeni test, ki se izvede za ugotavljanje, ali superračunalnik EuroHPC izpolnjuje zahteve iz specifikacije za sistem; (2) „čas dostopa“ pomeni čas uporabe superračunalnika, ki se da na voljo uporabniku ali skupini uporabnikov za izvajanje njihovih računalniških programov; (3) „povezani subjekt“ pomeni vsak pravni subjekt, kakor je opredeljen v členu 187(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046; (4) „ center odličnosti na področju visokozmogljivostnega računalništva“ pomeni projekt sodelovanja, izbran na podlagi odprtega in konkurenčnega razpisa za zbiranje predlogov, za spodbujanje uporabe prihodnjih izjemno visokih računalniških zmogljivosti, ki uporabniškim skupnostim omogoča, da v sodelovanju z drugimi deležniki visokozmogljivostnega računalništva razširijo obstoječe vzporedne kode na zmogljivosti na eksaravni in zmogljivosti v izjemnem obsegu; (5) „sooblikovanje“ pomeni skupni pristop med dobavitelji tehnologije in uporabniki, ki sodelujejo v ponavljajočem se postopku načrtovanja za razvoj novih tehnologij, aplikacij in sistemov; (6) „nasprotje interesov“ pomeni situacijo, ki vključuje finančnega akterja ali drugo osebo iz člena 61 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046; (7) „subjekt v sestavi“ pomeni subjekt, ki predstavlja zasebnega člana Skupnega podjetja na podlagi statuta posameznega zasebnega člana; (8) „konzorcij zasebnih partnerjev“ pomeni združenje pravnih subjektov Unije, ki se združijo z namenom, da skupaj s Skupnim podjetjem pridobijo industrijski superračunalnik; en ali več teh zasebnih partnerjev lahko sodelujejo kot zasebni člani Skupnega podjetja; (9) „superračunalnik EuroHPC“ pomeni vsak računalniški sistem, ki ga ima Skupno podjetje v celoti v lasti ali katerega solastnik je skupaj z drugimi sodelujočimi državami ali konzorcijem zasebnih partnerjev; lahko je klasičen superračunalnik (vrhunski superračunalnik, industrijski superračunalnik ali superračunalnik srednjega razreda), hibridni klasični in kvantni računalnik, kvantni računalnik ali kvantni simulator; (10) „eksaraven“ pomeni raven zmogljivosti, ki omogoča izvedbo deset na osemnajsto potenco operacij na sekundo (ali en eksaflops); (11) „vrhunski superračunalnik“ pomeni računalniški sistem svetovnega razreda, razvit z najnaprednejšo tehnologijo, ki je na voljo v določenem trenutku in dosega vsaj eksaraven zmogljivosti ali višjo (tj. post-eksaraven) za aplikacije, ki obravnavajo kompleksnejše težave; (12) „gostiteljski konzorcij“ pomeni skupino sodelujočih držav ali konzorcij zasebnih partnerjev, ki so se strinjali, da bodo prispevali k pridobitvi in upravljanju superračunalnika EuroHPC, vključno z vsemi organizacijami, ki zastopajo te sodelujoče države; (13) „gostiteljski subjekt“ pomeni pravni subjekt z zmogljivostmi za gostovanje in upravljanje superračunalnika EuroHPC, katerega sedež je v sodelujoči državi, ki je država članica; (14) „hiperpovezan“ pomeni komunikacijsko zmogljivost prenosa podatkov s hitrostjo deset na dvanajsto potenco bitov na sekundo (1 terabit na sekundo) ali več; (15) „industrijski superračunalnik“ pomeni vsaj superračunalnik srednjega razreda, posebej zasnovan v skladu z zahtevami glede varnosti, zaupnosti in celovitosti podatkov za industrijske uporabnike, ki so zahtevnejše kot za znanstveno uporabo; (16) „prispevki v naravi za posredne ukrepe“, ki se financirajo iz Obzorja Evropa, pomeni prispevke sodelujoče države ali zasebnih članov Skupnega podjetja ali njihovih subjektov v sestavi ali povezanih subjektov, ki so sestavljeni iz upravičenih stroškov, ki jih imajo pri izvajanju posrednih ukrepov, od katerih se odštejejo prispevki navedenega Skupnega podjetja, sodelujočih držav navedenega Skupnega podjetja in vsi drugi prispevki Unije k tem stroškom; (17) „prispevki v naravi za ukrepe“, ki se financirajo iz programa Digitalna Evropa ali Instrumenta za povezovanje Evrope, pomenijo prispevke sodelujoče države ali zasebnih članov Skupnega podjetja ali njihovih subjektov v sestavi ali povezanih subjektov, ki so sestavljeni iz upravičenih stroškov, ki jih imajo pri izvajanju dejavnosti Skupnega podjetja, od katerih se odštejejo prispevki navedenega Skupnega podjetja, sodelujočih držav navedenega Skupnega podjetja in vsi drugi prispevki Unije k tem stroškom; (18) „superračunalnik srednjega razreda“ pomeni superračunalnik svetovnega razreda, katerega raven zmogljivosti je največ za en razred nižja kot pri vrhunskem superračunalniku; (19) „nacionalni strokovni center za visokozmogljivostno računalništvo“ pomeni pravni subjekt ali konzorcij pravnih oseb s sedežem v sodelujoči državi, pridružen nacionalnemu centru na področju superračunalništva te sodelujoče države, ki uporabnikom iz industrije, vključno z MSP, ter akademskih krogov in javnih uprav na zahtevo zagotavlja dostop do superračunalnikov in najnovejših tehnologij, orodij, aplikacij in storitev visokozmogljivostnega računalništva, ponuja pa tudi strokovnost, znanje in spretnosti, usposabljanje, mreženje in ozaveščanje; (20) „država opazovalka“ pomeni državo, upravičeno do sodelovanja v ukrepih Skupnega podjetja, ki se financirajo iz Obzorja Evropa ali programa Digitalna Evropa, ki ni sodelujoča država; (21) „sodelujoča država“ pomeni državo, ki je članica Skupnega podjetja; (22) „raven zmogljivosti“ pomeni število operacij s plavajočo vejico na sekundo (flops), ki jih lahko izvede superračunalnik; (23) „zasebni član“ pomeni vsakega člana Skupnega podjetja, ki ni Unija ali sodelujoče države; (24) „kvantni računalnik“ pomeni računalniško napravo, ki izkorišča zakone kvantne mehanike za reševanje določenih nalog in zato porabi manj računalniških virov kot klasični računalniki; (25) „kvantni simulator“ pomeni zelo obvladljivo kvantno napravo, ki omogoča pridobitev vpogleda v lastnosti kompleksnih kvantnih sistemov ali reševanje specifičnih računskih težav, kar s klasičnimi računalniki ni mogoče; (26) „zanesljivost dobavne verige“ superračunalnika EuroHPC pomeni ukrepe, ki jih je treba vključiti v izbiro katerega koli dobavitelja tega superračunalnika, da se zagotovi razpoložljivost sestavnih delov, tehnologij, sistemov in strokovnega znanja, potrebnih za pridobitev in upravljanje tega superračunalnika; to vključuje ukrepe za ublažitev tveganj, povezanih z morebitnimi motnjami v dobavi takih sestavnih delov, tehnologij in sistemov, vključno s spremembami cen, nižjo zmogljivostjo ali alternativnimi viri dobave; zajema celotno življenjsko dobo superračunalnika EuroHPC; (27) „strateški program za raziskave in inovacije“ pomeni dokument, ki zajema trajanje Obzorja Evropa in v katerem so opredeljene ključne prednostne naloge ter bistvene tehnologije in inovacije, potrebne za doseganje ciljev Skupnega podjetja; (28) „večletni strateški program“ pomeni dokument, ki določa strategijo za vse dejavnosti Skupnega podjetja; (29) „superračunalništvo“ pomeni računalništvo na ravneh zmogljivosti, ki zahtevajo obsežno integracijo posameznih računalniških elementov, vključno s kvantnimi sestavnimi deli, za reševanje težav, ki jih standardni računalniški sistemi ne morejo obravnavati; (30) „skupni stroški lastništva“ superračunalnika EuroHPC pomeni stroške pridobitve, ki se jim prištejejo stroški upravljanja, vključno z vzdrževanjem, dokler se lastništvo superračunalnika ne prenese na gostiteljski subjekt ali proda ali dokler superračunalnik ni razgrajen brez prenosa lastništva; (31) „program dela“ pomeni dokument iz člena 2, točka 25, Uredbe (EU) 2021/695 ali, kjer je to primerno, dokument, ki deluje tudi kot program dela iz člena 24 Uredbe (EU) 2021/694 ali člena 19 Uredbe (EU) 2021/1153.

Člen 3 Poslanstvo in cilji 1. Poslanstvo Skupnega podjetja je: v Uniji razvijati, vzpostavljati, razširjati in vzdrževati svetovno vodilen ekosistem združene, varne in hiperpovezane infrastrukture superračunalništva, kvantnega računalništva, storitev in podatkov; podpreti razvoj in uvajanje inovativnih in konkurenčnih superračunalniških sistemov, ki se odzivajo na povpraševanje in potrebe uporabnikov, na podlagi dobavne verige, ki bo zagotovila sestavne dele, tehnologije in znanje, s katerimi se bo omejilo tveganje motenj, ter razvoj širokega nabora aplikacij, optimiziranih za te sisteme, in razširiti uporabo te superračunalniške infrastrukture na veliko število javnih in zasebnih uporabnikov ter podpreti dvojni prehod in razvoj ključnih znanj in spretnosti za evropsko znanost in industrijo. 2. Skupno podjetje ima naslednje splošne cilje: (a) prispevati k izvajanju Uredbe (EU) 2021/695 in zlasti člena 3 Uredbe, zagotavljati znanstveni, gospodarski, okoljski, tehnološki in družbeni vpliv z naložbami Unije v raziskave in inovacije, da bi se okrepila znanstvena in tehnološka podlaga Unije, izpolnile strateške prednostne naloge Unije, prispevalo k uresničevanju ciljev in politik Unije ter prispevati k spopadanju z globalnimi izzivi, vključno s cilji trajnostnega razvoja, ob upoštevanju načel Agende Združenih narodov do leta 2030 in Pariškega sporazuma, sprejetega v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (12); (b) razviti tesno sodelovanje in zagotoviti usklajevanje z drugimi evropskimi partnerstvi, tudi prek skupnih razpisov, ter iskati sinergije z ustreznimi dejavnostmi in programi na ravni Unije ter nacionalni in regionalni ravni, zlasti s tistimi, ki podpirajo uvajanje inovativnih rešitev, izobraževanje in regionalni razvoj, kjer je to primerno; (c) v Uniji razvijati, vzpostavljati, razširjati in vzdrževati integrirano in hiperpovezano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo svetovnega razreda, ki se odziva na povpraševanje in potrebe uporabnikov; (d) združiti hiperpovezano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo ter jo povezati z evropskimi podatkovnimi prostori in ekosistemom v oblaku za zagotavljanje računalniških in podatkovnih storitev širokemu krogu javnih in zasebnih uporabnikov v Evropi; (e) spodbujati znanstveno odličnost ter podpirati uvajanje in sistematično uporabo rezultatov raziskav in inovacij, pridobljenih v Uniji; (f) nadalje razvijati in podpirati široko razširjen visoko konkurenčen in inovativen superračunalniški in podatkovni ekosistem v Evropi, ki prispeva k znanstvenemu in digitalnemu vodstvu Unije, sposobne, da avtonomno proizvaja računalniške tehnologije in arhitekture ter jih integrira v vodilne računalniške sisteme in napredne aplikacije, optimizirane za te sisteme; (g) razširiti uporabo superračunalniških storitev ter razvoj ključnih znanj in spretnosti, potrebnih za evropsko znanost in industrijo. 3. Skupno podjetje prispeva k varovanju interesov Unije pri nakupu superračunalnikov in podpori razvoju in uvajanju tehnologij, sistemov in aplikacij visokozmogljivostnega računalništva. Omogoča pristop sooblikovanja za pridobitev superračunalnikov svetovnega razreda, hkrati pa varuje zanesljivost dobavne verige za kupljene tehnologije in sisteme. Prispeva k strateški avtonomiji Unije, podpira razvoj tehnologij in aplikacij, ki krepijo evropsko dobavno verigo visokozmogljivostnega računalništva, in spodbuja njihovo integracijo v superračunalniške sisteme, ki obravnavajo veliko število znanstvenih, družbenih, okoljskih in industrijskih potreb.

Člen 4 Stebri dejavnosti 1. Skupno podjetje uresničuje poslanstvo iz člena 3 v skladu z naslednjimi stebri dejavnosti: (a) upravni steber, ki zajema splošne dejavnosti za delovanje in upravljanje Skupnega podjetja; (b) infrastrukturni steber, ki vključuje dejavnosti za pridobitev, vzpostavitev, nadgradnjo in upravljanje varne, hiperpovezane infrastrukture superračunalništva in kvantnega računalništva ter podatkovne infrastrukture svetovnega razreda, vključno s spodbujanjem uvajanja in sistematično uporabo rezultatov raziskav in inovacij, pridobljenih v Uniji; (c) steber za združitev superračunalniških storitev, ki zajema vse dejavnosti za zagotavljanje dostopa v celotni Uniji do združenih, varnih superračunalniških in podatkovnih virov in storitev po vsej Evropi za raziskovalno in znanstveno skupnost, industrijo, vključno z MSP, in javni sektor, zlasti v sodelovanju s PRACE in GÉANT; te dejavnosti vključujejo: (i) podporo medsebojnemu povezovanju virov visokozmogljivostnega računalništva, kvantnega računalništva in podatkovnih virov, ki so v celoti ali delno v lasti Skupnega podjetja ali pa jih sodelujoče države prostovoljno dajo na voljo; (ii) podporo medsebojnemu povezovanju podatkovnih infrastruktur superračunalništva in kvantnega računalništva s skupnimi evropskimi podatkovnimi prostori Unije in združenimi, varnimi infrastrukturami oblaka in podatkovnimi infrastrukturami; (iii) podporo razvoju, pridobitvi in upravljanju platforme za nemoteno združitev in varno zagotavljanje storitvene in podatkovne infrastrukture superračunalništva in kvantnega računalništva z vzpostavitvijo enotne dostopne točke za vse superračunalniške ali podatkovne storitve, ki jih upravlja Skupno podjetje, pri čemer se vsakemu uporabniku zagotovi ena vstopna točka; (d) tehnološki steber, ki obravnava ambiciozne raziskovalne in inovacijske dejavnosti za razvoj konkurenčnega in inovativnega superračunalniškega ekosistema svetovnega razreda po vsej Evropi, ki obravnava strojne in programske tehnologije, ter njihovo integracijo v računalniške sisteme, ki zajemajo celotno znanstveno in industrijsko vrednostno verigo, za prispevanje k strateški avtonomiji Unije; usmerjen je tudi v energetsko učinkovite tehnologije visokozmogljivega računalništva, ki prispevajo k okoljski trajnostnosti; te dejavnosti med drugim obravnavajo: (i) mikroprocesorske komponente z majhno porabo, povezovalne komponente, arhitekturo sistemov in s tem povezane tehnologije, kot so novi algoritmi, programske kode, orodja in okolja; (ii) nastajajoče računalniške paradigme in njihovo integracijo v vodilne superračunalniške sisteme s pristopom sooblikovanja; te tehnologije so povezane z razvojem, pridobitvijo in uvajanjem vrhunskih superračunalnikov, vključno s kvantnimi računalniki, in infrastruktur; (iii) tehnologije in sisteme za medsebojno povezovanje in upravljanje klasičnih superračunalniških sistemov z drugimi, pogosto dopolnilnimi računalniškimi tehnologijami, kot so kvantno računalništvo ali druge nastajajoče računalniške tehnologije, ter zagotavljale njihovo učinkovito delovanje; (iv) nove algoritme in programske tehnologije, ki omogočajo znatno povečanje zmogljivosti; (e) steber uporabe, ki obravnava dejavnosti za doseganje in ohranjanje evropske odličnosti v ključnih računalniških in podatkovnih aplikacijah ter kode za znanost, industrijo, vključno z MSP, in javni sektor; te dejavnosti bodo med drugim obravnavale: (i) aplikacije, vključno z novimi algoritmi in razvojem programske opreme, za javne in zasebne uporabnike, ki lahko izkoriščajo vire in zmogljivosti vrhunskih superračunalnikov, in njihovo zbliževanje z naprednimi digitalnimi tehnologijami, kot so umetna inteligenca, visokozmogljivostna podatkovna analiza, tehnologije oblaka itd., s sooblikovanjem, razvojem in optimizacijo obsežnih in nastajajočih vodilnih kod in aplikacij na trgu, ki jih omogoča visokozmogljivostno računalništvo; (ii) podporo, med drugim, centrom odličnosti na področju visokozmogljivostnega računalništva na področju aplikacij ter obsežnih pilotnih demonstracijskih in preskuševalnih naprav, ki temeljijo na visokozmogljivostnem računalništvu ter so namenjene aplikacijam in naprednim digitalnim storitvam na podlagi velepodatkov v različnih znanstvenih, javnih in industrijskih sektorjih; (f) steber za razširitev uporabe ter znanja in spretnosti, namenjen razvoju zmogljivosti ter znanj in spretnosti, ki prispevajo k odličnosti na področju superračunalništva, kvantnega računalništva in rabe podatkov, ob upoštevanju sinergij z drugimi programi in instrumenti, zlasti s programom Digitalna Evropa, razširitvi znanstvene in industrijske uporabe superračunalniških virov in podatkovnih aplikacij in spodbujanju industrijskega dostopa in uporabe superračunalniške in podatkovne infrastrukture za inovacije, prilagojene industrijskim potrebam; ter zagotavljanju, da ima Evropa vodilno znanstveno skupnost s temeljitim znanjem in usposobljeno delovno silo za vodilni položaj v znanosti in digitalno preobrazbo industrije in javne uprave, vključno s podporo in povezovanjem nacionalnih strokovnih centrov za visokozmogljivostno računalništvo in centrov odličnosti na področju visokozmogljivostnega računalništva; (g) steber za mednarodno sodelovanje, ki v skladu s zunanjepolitičnimi cilji in mednarodnimi zavezami Unije opredeljuje, izvaja in sodeluje pri dejavnostih, ki so pomembne za spodbujanje mednarodnega sodelovanja na področju superračunalništva za reševanje svetovnih znanstvenih in družbenih izzivov, ob hkratnem spodbujanju konkurenčnosti dobave evropskega visokozmogljivostnega računalništva in ekosistema uporabnikov. 2. Poleg dejavnosti iz odstavka 1 je mogoče Skupno podjetje pooblastiti za izvajanje dodatnih nalog v primeru kumulativnega, dopolnilnega ali kombiniranega financiranja med programi Unije v skladu z ustreznim delovnim programom Komisije.

Člen 5 Finančni prispevek Unije 1. Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje, vključno z odobritvami EGP, znaša do 3 081 300 000 EUR, vključno z 92 000 000 EUR za upravne stroške, pod pogojem, da je vsaj tako visok tudi prispevek sodelujočih držav, in je porazdeljen, kot sledi: (a) do 900 000 000 EUR iz Obzorja Evropa; (b) do 1 981 300 000 EUR iz programa Digitalna Evropa; (c) do 200 000 000 EUR iz Instrumenta za povezovanje Evrope. 2. Finančni prispevek Unije iz odstavka 1 se plača iz odobritev iz splošnega proračuna Unije, dodeljenih vsakemu zadevnemu programu. 3. Dodatna sredstva Unije, ki dopolnjujejo prispevek iz odstavka 1 tega člena, se lahko dodelijo Skupnemu podjetju za podporo njegovim stebrom dejavnosti iz člena 4, razen tistih iz člena 4(1)(a). 4. Prispevki iz programov Unije, ki ustrezajo dodatnim dejavnostim, za katere je bilo Skupno podjetje pooblaščeno v skladu z odstavkom 3, se ne upoštevajo pri izračunu največjega finančnega prispevka Unije. 5. Dodatna sredstva Unije, ki dopolnjujejo prispevek iz odstavka 1 tega člena, se lahko dodelijo Skupnemu podjetju iz tretjih držav, pridruženih Obzorju Evropa, programu Digitalna Evropa ali Instrumentu za povezovanje Evrope v skladu z njihovimi posameznimi pridružitvenimi sporazumi. Ta dodatna sredstva Unije ne vplivajo na prispevek sodelujočih držav iz člena 7(1), razen če se sodelujoče države dogovorijo drugače. 6. Finančni prispevek Unije iz odstavka 1(a) tega člena se uporabi za Skupno podjetje za zagotavljanje finančne podpore posrednim ukrepom, kot so opredeljeni v členu 2, točka 43, Uredbe (EU) 2021/695, kar ustreza raziskovalnim in inovacijskim dejavnostim Skupnega podjetja. 7. Finančni prispevek Unije iz odstavka 1(b) se uporabi za krepitev zmogljivosti po vsej Uniji, vključno s pridobitvijo, nadgradnjo in upravljanjem visokozmogljivostnih računalnikov, kvantnih računalnikov ali kvantnih simulatorjev, združevanje storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva in razširitev njene uporabe ter razvoj naprednih znanj in spretnosti ter usposabljanja. 8. Finančni prispevek Unije iz odstavka 1(c) se uporabi za medsebojno povezovanje visokozmogljivostnih računalniških in podatkovnih virov ter izgradnjo integrirane vseevropske hiperpovezane infrastrukture visokozmogljivostnega računalništva in podatkovne infrastrukture.

Člen 6 Drugi prispevki Unije Prispevki iz programov Unije, razen tistih iz člena 5(1), ki so del sofinanciranja Unije za program, ki ga izvaja ena od sodelujočih držav, ki je država članica, se ne upoštevajo pri izračunu najvišjega finančnega prispevka Unije iz člena 5.

Člen 7 Prispevki članov razen Unije 1. Sodelujoče države prispevajo skupni znesek, ki je sorazmeren z zneskom prispevka Unije iz člena 5(1). Sodelujoče države se med seboj dogovorijo o svojih skupnih prispevkih in o tem, kako jih bodo predložile. To ne vpliva na možnost, da vsaka sodelujoča država določi svoj nacionalni finančni prispevek v skladu s členom 8. 2. Zasebni člani Skupnega podjetja zagotovijo ali uredijo, da njihovi subjekti v sestavi in pridruženi subjekti v Skupno podjetje prispevajo vsaj 900 000 000 EUR. 3. Prispevki iz odstavkov 1 in 2 tega člena so sestavljeni iz prispevkov, kot je določeno v členu 15 Statuta. 4. Prispevke iz člena 15(3)(f) Statuta lahko vsaka sodelujoča država zagotovi upravičencem s sedežem v zadevni sodelujoči državi. Sodelujoče države lahko dopolnijo prispevek Skupnega podjetja v okviru veljavne najvišje stopnje povračila iz člena 34 Uredbe (EU) 2021/695, člena 14 Uredbe (EU) 2021/694 in člena 14 Uredbe (EU) 2021/1153. Taki prispevki ne posegajo v pravila o državni pomoči. 5. Člani Skupnega podjetja razen Unije upravnemu odboru vsako leto do 31. januarja sporočijo vrednost prispevkov iz odstavkov 1 in 2 tega člena, plačanih v preteklem proračunskem letu, kot je opredeljeno v členu 15 Statuta. 6. Za oceno prispevkov iz člena 15(3)(b) do (f) Statuta se stroški določijo v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva zadevnih subjektov, veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima subjekt sedež, ter veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi in mednarodnimi standardi računovodskega poročanja. Stroške potrdi neodvisni zunanji revizor, ki ga imenuje zadevni subjekt ali revizorski organi sodelujočih držav. V primeru kakršne koli negotovosti v zvezi s potrditvijo lahko Skupno podjetje preveri metodo, po kateri se je ocenila vrednost prispevkov. Če negotovost s tem ni odpravljena, lahko Skupno podjetje revidira metodo ocenjevanja. 7. Komisija lahko ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije Skupnemu podjetju ali začne postopek prenehanja delovanja iz člena 23 Statuta v naslednjih primerih: (a) če Skupno podjetje ne izpolnjuje pogojev za prispevek Unije, ali (b) če članice razen Unije ali njihovi subjekti v sestavi ali njihovi povezani subjekti ne prispevajo, prispevajo le delno ali ne spoštujejo časovnih okvirov glede prispevkov iz odstavkov 1 in 2 tega člena, ali (c) na podlagi ocenjevanja iz člena 24. Odločitev Komisije o prenehanju, sorazmernem zmanjšanju ali začasni ustavitvi finančnega prispevka Unije ne ovira povračila upravičenih stroškov, ki so jih imeli člani razen Unije, preden je bilo Skupno podjetje uradno obveščeno o odločitvi.

Člen 8 Upravljanje prispevkov sodelujočih držav 1. Vsaka sodelujoča država da okvirno zavezo glede zneska svojih nacionalnih finančnih prispevkov za posredne ukrepe Skupnega podjetja. Taka zaveza je Skupnemu podjetju dana vsako leto pred sprejetjem programa dela. Program dela lahko poleg meril iz člena 22 Uredbe (EU) 2021/695, člena 18 Uredbe (EU) 2021/694 ali člena 11 Uredbe (EU) 2021/1153 kot prilogo vključuje tudi merila za upravičenost za sodelovanje nacionalnih pravnih subjektov. Vsaka sodelujoča država pooblasti Skupno podjetje za oceno predlogov v skladu s pravili iz Obzorja Evropa. Predlogi se izberejo na podlagi prednostnega seznama, ki ga sestavi odbor za ocenjevanje. Upravni odbor lahko odstopa od tega seznama v ustrezno utemeljenih primerih, določenih v programu dela, da bi zagotovil splošno skladnost pristopa portfelja. Vsaka sodelujoča država ima pravico, da na podlagi nacionalnih strateških prednostnih nalog da veto na vse zadeve glede uporabe njihovih nacionalnih finančnih prispevkov Skupnemu podjetju za vložnike s sedežem v zadevnih sodelujočih državah. 2. Vsaka sodelujoča država s Skupnim podjetjem sklene en ali več upravnih sporazumov, v katerih je določen mehanizem usklajevanja za plačilo prispevkov vložnikom s sedežem v zadevni sodelujoči državi in poročanje o njih. Taki sporazum zajema časovni načrt, pogoje plačila, poročanje in revizijske zahteve. Vsaka sodelujoča država si prizadeva za to, da se pri časovnem načrtu plačil, poročanju in revizijah časovno uskladi s Skupnim podjetjem ter da upravičenost stroškov uskladi s pravili Obzorja Evropa. 3. Vsaka sodelujoča država lahko v sporazumu iz odstavka 2 pooblasti Skupno podjetje za izplačilo njenega prispevka upravičencem. Potem ko so predlogi izbrani, sodelujoča država nameni potrebni znesek za plačila. Revizijski organi sodelujoče države lahko pregledajo njihove nacionalne prispevke.

Člen 9 Gostiteljski subjekt 1. Superračunalniki EuroHPC se nahajajo v sodelujoči državi, ki je država članica. Sodelujoča država, ki že gosti superračunalnik EuroHPC, ki je vrhunski superračunalnik ali superračunalnik srednjega razreda, ni upravičena do sodelovanja pri novem razpisu za prijavo interesa za naslednjo generacijo takih superračunalnikov, preden ne preteče vsaj pet let od datuma izbora po prejšnjem razpisu za prijavo interesa. V primeru pridobitve kvantnih računalnikov in kvantnih simulatorjev ali nadgradnje superračunalnika EuroHPC s kvantnimi pospeševalniki se to obdobje skrajša na dve leti. 2. Za superračunalnike EuroHPC iz členov 11, 12 in 14 lahko gostiteljski subjekt predstavlja sodelujočo državo, ki je država članica, ali gostiteljski konzorcij. Gostiteljski subjekt in pristojni organi sodelujoče države ali sodelujočih držav v gostiteljskem konzorciju v ta namen sklenejo sporazum. 3. Skupno podjetje gostiteljski subjekt pooblasti za upravljanje vsakega posameznega superračunalnika EuroHPC, katerega lastnik ali solastnik je Skupno podjetje, v skladu s členi 11, 12 in 14. 4. Gostiteljski subjekti iz odstavka 2 tega člena se izberejo v skladu z odstavkom 5 tega člena in finančnimi pravili Skupnega podjetja iz člena 19. 5. Upravni odbor na podlagi razpisa za prijavo interesa izbere gostiteljski subjekt iz odstavka 2 tega člena in ustrezno sodelujočo državo, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, oziroma ustrezni gostiteljski konzorcij s poštenim in preglednim postopkom, ki med drugim temelji na naslednjih merilih: (a) skladnosti s splošnimi sistemskimi specifikacijami, opredeljenimi v razpisu za prijavo interesa; (b) skupnih stroških lastništva superračunalnika EuroHPC, vključno z natančno oceno in metodo preverjanja obratovalnih stroškov tega superračunalnika v njegovi življenjski dobi; (c) izkušnjah gostiteljskega subjekta z namestitvijo in upravljanjem podobnih sistemov; (d) kakovosti fizične in informacijskotehnološke infrastrukture gostiteljskega subjekta, njeni varnosti in povezljivosti s preostalim delom Unije; (e) kakovosti storitev za uporabnike, in sicer zmožnosti izpolnjevanja zahtev iz sporazuma o ravni storitve, zagotovljenega skupaj z drugimi dokumenti v izbirnem postopku; (f) predložitvi ustreznega dokazila o zavezi države članice, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali pristojnih organov sodelujočih držav v gostiteljskem konzorciju, da bodo krili delež skupnih stroškov lastništva superračunalnika EuroHPC, ki se ne krijejo s prispevkom Unije iz člena 5 ali kakršnimi koli drugimi prispevki Unije iz člena 6, dokler ne bo Skupno podjetje njegovo lastništvo preneslo na navedeni gostiteljski subjekt ali, če do prenosa lastništva ne pride, dokler ne bo superračunalnik prodan ali razgrajen. 6. V primeru industrijskih superračunalnikov EuroHPC iz člena 13 gostiteljski subjekt sklene sporazum s konzorcijem zasebnih partnerjev za pripravo na pridobitev in za upravljanje takih superračunalnikov ali particij superračunalnikov EuroHPC. Pri gostitvi industrijskega superračunalnika se upošteva naslednje pogoje: (a) Skupno podjetje gostiteljski subjekt pooblasti za upravljanje vsakega industrijskega superračunalnika EuroHPC, katerega solastnik je v skladu s členom 13; (b) gostiteljski subjekti so izbrani v skladu z odstavkom 5 tega člena in finančnimi pravili Skupnega podjetja iz člena 19; (c) po razpisu za prijavo interesa upravni odbor izbere gostiteljski subjekt in njegov pridruženi konzorcij zasebnih partnerjev s poštenim in preglednim postopkom, ki med drugim temelji na naslednjem: (i) merilih iz odstavkov 5(a) do (e) tega člena in (ii) predložitvi ustreznega dokazila o zavezi konzorcija zasebnih partnerjev glede kritja deleža skupnih stroškov lastništva superračunalnika EuroHPC, ki se ne krije s prispevkom Unije iz člena 5 ali kakršnimi koli drugimi prispevki Unije iz člena 6. 7. Izbrani gostiteljski subjekt lahko po predhodnem soglasju Komisije povabi dodatne sodelujoče države ali konzorcij zasebnih partnerjev, da se pridružijo gostiteljskemu konzorciju. Finančni prispevek ali prispevek v naravi ali katera koli druga obveznost sodelujočih držav ali zasebnih članov ne vpliva na finančni prispevek Unije in ustrezne lastniške pravice ter delež časa dostopa, dodeljenega Uniji v zvezi s tem superračunalnikom EuroHPC, kot je opredeljeno v členih 11, 12, 13 in 14.

Člen 10 Sporazum o gostiteljstvu 1. Skupno podjetje pred začetkom postopka pridobitve superračunalnika EuroHPC z vsakim izbranim gostiteljskim subjektom sklene sporazum o gostiteljstvu. 2. Sporazum o gostiteljstvu obravnava zlasti naslednje elemente v zvezi s superračunalniki EuroHPC: (a) pravice in obveznosti v postopku pridobitve superračunalnika, vključno s sprejemljivostnimi testi superračunalnika; (b) pogoje glede odgovornosti za upravljanje superračunalnika; (c) kakovost storitev za uporabnike med upravljanjem superračunalnika, kakor je določena v sporazumu o ravni storitve; (d) načrte v zvezi z energetsko učinkovitostjo in okoljsko trajnostjo superračunalnika; (e) pogoje dostopa do deleža časa dostopa Unije do superračunalnika, kot jih v skladu s členom 17 določi upravni odbor; (f) načine obračunavanja časa dostopa; (g) delež skupnih stroškov lastništva, za katerega se gostiteljski subjekt dogovori, da ga krije sodelujoča država, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali sodelujoče države v gostiteljskem konzorciju; (h) pogoje za prenos lastništva iz členov 11(5), 12(7), 13(6) in 14(6), vključno z določbami za izračun njihove preostale vrednosti in za njihovo razgradnjo v primeru superračunalnikov EuroHPC; (i) obveznost gostiteljskega subjekta, da zagotovi dostop do superračunalnikov EuroHPC ter hkrati zagotovi varnost superračunalnikov, varstvo osebnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, varstvo zasebnosti elektronskih komunikacij v skladu z Direktivo 2002/58/ES, varstvo poslovnih skrivnosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/943 in varstvo zaupnosti drugih podatkov, zajetih v obveznosti varovanja poslovne skrivnosti; (j) obveznost gostiteljskega subjekta, da vzpostavi certificiran revizijski postopek, ki zajema stroške upravljanja superračunalnika EuroHPC in čase dostopa uporabnikov; (k) obveznost gostiteljskega subjekta, da upravnemu odboru do 31. januarja vsako leto predloži revizijsko poročilo in podatke o uporabi časa dostopa iz prejšnjega proračunskega leta; (l) posebne pogoje, ki veljajo, ko gostiteljski subjekt upravlja superračunalnik EuroHPC za industrijsko uporabo. 3. Sporazum o gostiteljstvu ureja pravo Unije, ki ga v zvezi z vsemi zadevami, ki jih ne zajemajo ta uredba ali drug pravni akt Unije, dopolnjuje pravo države članice, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež. 4. Sporazum o gostiteljstvu vsebuje arbitražno klavzulo v smislu člena 272 PDEU, ki Sodišču Evropske unije podeljuje pristojnost za vse zadeve, ki jih zajema sporazum o gostovanju. 5. Po sklenitvi sporazuma o gostiteljstvu in brez poseganja v odstavek 2 tega člena Skupno podjetje ob podpori izbranega gostiteljskega subjekta začne postopke za pridobitev superračunalnika EuroHPC v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja iz člena 19. 6. V primeru superračunalnikov srednjega razreda Skupno podjetje ali gostiteljski subjekt po sklenitvi sporazuma o gostiteljstvu v imenu obeh pogodbenic začne postopke za pridobitev superračunalnika EuroHPC v skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja iz člena 19.

Člen 11 Pridobitev in lastništvo vrhunskih superračunalnikov 1. Skupno podjetje pridobi vrhunske superračunalnike in je njihov lastnik. 2. Finančni prispevek Unije iz člena 5(1) krije do 50 % stroškov pridobitve in do 50 % stroškov upravljanja vrhunskih superračunalnikov. Preostale skupne stroške lastništva vrhunskih superračunalnikov krije sodelujoča država, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali sodelujoče države v gostiteljskem konzorciju, kar se po potrebi dopolni s prispevki iz člena 6. 3. Dobavitelj vrhunskega superračunalnika se izbere na podlagi razpisnih zahtev, pri katerih se upoštevajo uporabniške zahteve in splošne specifikacije sistema, ki jih predloži izbrani gostiteljski subjekt v svoji prijavi na razpis za prijavo interesa. Pri izboru se upošteva tudi zanesljivost dobavne verige. 4. Skupno podjetje lahko kot prvi uporabnik pridobi vrhunske superračunalnike, v katere so integrirane konkurenčne tehnologije, ki se odzivajo na povpraševanje in potrebe uporabnikov ter so razvite predvsem v Uniji. 5. Če je to ustrezno utemeljeno iz varnostih razlogov, lahko upravni odbor v programu dela odloči, da sodelovanje dobaviteljev pri pridobitvi vrhunskih superračunalnikov pogoji v skladu s členom 12(6) Uredbe (EU) 2021/694 ali da zaradi varnostnih razlogov ali ukrepov, ki so neposredno povezani s strateško avtonomijo Unije, omeji sodelovanje dobaviteljev v skladu s členom 18(4) navedene uredbe. 6. Brez poseganja v prenehanje delovanja Skupnega podjetja iz člena 23(4) Statuta se lahko lastništvo vrhunskega superračunalnika najhitreje pet let po tem, ko vrhunski superračunalnik, nameščen pri gostiteljskem subjektu, uspešno prestane sprejemljivostni test, ki ga izvede Skupno podjetje, na podlagi odločitve upravnega odbora in v skladu s sporazumom o gostiteljstvu prenese na zadevni gostiteljski subjekt, proda drugemu subjektu ali razgradi. V primeru prenosa lastništva vrhunskega superračunalnika gostiteljski subjekt Skupnemu podjetju povrne preostalo vrednost superračunalnika, katerega lastništvo se prenese. Če ne pride do prenosa lastništva na gostiteljski subjekt, vendar se sprejme odločitev o razgradnji, zadevne stroške enakovredno krijeta Skupno podjetje in gostiteljski subjekt. Skupno podjetje ni odgovorno za stroške, ki nastanejo po prenosu lastništva vrhunskega superračunalnika ali po njegovi prodaji ali razgradnji.

Člen 12 Pridobitev in lastništvo kvantnih računalnikov in kvantnih simulatorjev 1. Skupno podjetje pridobi kvantne računalnike in kvantne simulatorje, ki bi lahko bili razvrščeni v rangu od pilotnih in eksperimentalnih sistemov do prototipov in operativnih sistemov kot samostojne naprave ali naprave, združene z vrhunskimi ali visokozmogljivostnimi računalniškimi napravami srednjega razreda ter dostopne v oblaku, in je njihov lastnik. 2. Finančni prispevek Unije iz člena 5(1) krije do 50 % stroškov pridobitve ter do 50 % stroškov upravljanja kvantnih računalnikov in kvantnih simulatorjev. Preostale skupne stroške lastništva kvantnih računalnikov in kvantnih simulatorjev krije sodelujoča država, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali sodelujoče države v gostiteljskem konzorciju, kar se po potrebi dopolni s prispevki iz člena 6. 3. Dobavitelj kvantnih računalnikov in kvantnih simulatorjev se izbere na podlagi razpisnih zahtev, pri katerih se upoštevajo uporabniške zahteve in splošne specifikacije sistema, ki jih predloži izbrani gostiteljski subjekt v svoji prijavi na razpis za prijavo interesa. Pri izboru se upošteva tudi zanesljivost dobavne verige. 4. Skupno podjetje lahko kot prvi uporabnik pridobi kvantne računalnike in kvantne simulatorje, v katere so integrirane tehnologije, ki so razvite predvsem v Uniji. 5. Če je to ustrezno utemeljeno iz varnostih razlogov, lahko upravni odbor v programu dela odloči, da sodelovanje dobaviteljev pri pridobitvi kvantnih računalnikov in kvantnih simulatorjev pogoji v skladu s členom 12(6) Uredbe (EU) 2021/694 ali da zaradi varnostnih razlogov ali ukrepov, ki so neposredno povezani s strateško avtonomijo Unije, omeji sodelovanje dobaviteljev v skladu s členom 18(4) navedene uredbe. 6. Kvantni računalniki in kvantni simulatorji se nahajajo pri gostiteljskem subjektu superračunalnika EuroHPC ali v superračunalniškem centru v Uniji. 7. Brez poseganja v prenehanje delovanja Skupnega podjetja iz člena 23(4) Statuta se lahko lastništvo kvantnega računalnika ali kvantnega simulatorja najhitreje štiri leta po tem, ko kvantni računalnik ali kvantni simulator, nameščen pri gostiteljskem subjektu, uspešno prestane sprejemljivostni test, ki ga izvede Skupno podjetje, na podlagi odločitve upravnega odbora in v skladu s sporazumom o gostiteljstvu prenese na navedeni gostiteljski subjekt, proda drugemu subjektu ali razgradi. V primeru prenosa lastništva kvantnega računalnika ali kvantnega simulatorja gostiteljski subjekt Skupnemu podjetju povrne preostalo vrednost superračunalnika, katerega lastništvo se prenese. Če ne pride do prenosa lastništva na gostiteljski subjekt, vendar se sprejme odločitev o razgradnji, zadevne stroške enakovredno krijeta Skupno podjetje in gostiteljski subjekt. Skupno podjetje ni odgovorno za stroške, ki nastanejo po prenosu lastništva kvantnega računalnika ali kvantnega simulatorja ali njegovi prodaji ali razgradnji.

Člen 13 Pridobitev in lastništvo industrijskih superračunalnikov EuroHPC 1. Skupno podjetje skupaj s konzorcijem zasebnih partnerjev pridobi superračunalnike, ki so najmanj srednjega razreda, ali particije superračunalnikov EuroHPC, namenjene predvsem za industrijo, in je njihov lastnik ali solastnik skupaj s konzorcijem zasebnih partnerjev. 2. Finančni prispevek Unije iz člena 5(1) krije do 35 % stroškov pridobitve superračunalnikov EuroHPC ali particij superračunalnikov EuroHPC. Preostale skupne stroške lastništva superračunalnikov EuroHPC ali particij superračunalnikov EuroHPC krije konzorcij zasebnih partnerjev. 3. Dobavitelj industrijskega superračunalnika EuroHPC se izbere na podlagi razpisnih zahtev, pri katerih se upoštevajo uporabniške zahteve in splošne specifikacije sistema, ki jih predloži izbrani gostiteljski subjekt v svoji prijavi na razpis za prijavo interesa. Pri izboru se upošteva tudi zanesljivost dobavne verige. 4. Če je to ustrezno utemeljeno iz varnostih razlogov, lahko upravni odbor v programu dela odloči, da sodelovanje dobaviteljev pri pridobitvi industrijskih superračunalnikov EuroHPC pogoji v skladu s členom 12(6) Uredbe (EU) 2021/694 ali da zaradi varnostnih razlogov ali ukrepov, ki so neposredno povezani s strateško avtonomijo Unije, omeji sodelovanje dobaviteljev v skladu s členom 18(4) navedene uredbe. 5. Gostiteljski subjekt superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC gosti superračunalnike EuroHPC ali particije superračunalnikov EuroHPC za industrijsko uporabo. 6. Brez poseganja v prenehanje delovanja Skupnega podjetja iz člena 24(4) Statuta se lahko lastništvo superračunalnika EuroHPC najhitreje štiri leta po tem, ko superračunalnik EuroHPC, nameščen pri gostiteljskem subjektu, uspešno prestane sprejemljivostni test, ki ga izvede Skupno podjetje, na podlagi odločitve upravnega odbora in s soglasjem konzorcija zasebnih partnerjev prenese na konzorcij zasebnih partnerjev, proda drugemu subjektu ali razgradi. V primeru prenosa lastništva superračunalnika EuroHPC konzorcij zasebnih partnerjev Skupnemu podjetju povrne preostalo vrednost superračunalnika EuroHPC, katerega lastništvo se prenese. Če ne pride do prenosa lastništva na konzorcij zasebnih partnerjev, vendar se sprejme odločitev o razgradnji, zadevne stroške krije konzorcij zasebnih partnerjev. Skupno podjetje ni odgovorno za stroške, ki nastanejo po prenosu lastništva superračunalnika EuroHPC ali njegovi prodaji ali razgradnji.

Člen 14 Pridobitev in lastništvo superračunalnikov srednjega razreda 1. Skupno podjetje skupaj z javnimi naročniki sodelujoče države, v katerih ima gostiteljski subjekt sedež, ali skupaj z javnimi naročniki sodelujočih držav v gostiteljskem konzorciju pridobi superračunalnike srednjega razreda in je njihov solastnik. 2. Finančni prispevek Unije iz člena 5(1) krije do 35 % stroškov pridobitve ter do 35 % obratovalnih stroškov superračunalnikov srednjega razreda. Preostale skupne stroške lastništva superračunalnikov srednjega razreda krije sodelujoča država, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali sodelujoče države v gostiteljskem konzorciju, kar se po potrebi dopolni s prispevki iz člena 6. 3. Dobavitelj superračunalnika srednjega razreda se izbere na podlagi razpisnih zahtev, pri katerih se upoštevajo uporabniške zahteve in splošne specifikacije sistema, ki jih predloži izbrani gostiteljski subjekt v svoji prijavi na razpis za prijavo interesa. Pri izboru se upošteva tudi zanesljivost dobavne verige. 4. Skupno podjetje lahko kot prvi uporabnik pridobi superračunalnike srednjega razreda, v katere so integrirane konkurenčne tehnologije, ki se odzivajo na povpraševanje in potrebe uporabnikov ter so razvite predvsem v Uniji. 5. Če je to ustrezno utemeljeno iz varnostih razlogov, lahko upravni odbor v programu dela odloči, da sodelovanje dobaviteljev pri pridobitvi superračunalnikov srednjega razreda pogoji v skladu s členom 12(6) Uredbe (EU) 2021/694 ali da zaradi varnostnih razlogov ali ukrepov, ki so neposredno povezani s strateško avtonomijo Unije, omeji sodelovanje dobaviteljev v skladu s členom 18(4) navedene uredbe. 6. Brez poseganja v prenehanje delovanja Skupnega podjetja iz člena 23(4) Statuta se delež lastništva superračunalnika, katerega lastnik je Skupno podjetje, po popolni amortizaciji superračunalnika prenese na gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt Skupnemu podjetju povrne preostalo vrednost superračunalnika, katerega lastništvo se prenese. Skupno podjetje ni odgovorno za stroške, ki nastanejo po prenosu lastništva superračunalnika srednjega razreda.

Člen 15 Nadgradnja superračunalnikov 1. Skupno podjetje lahko objavi razpis za prijavo interesa za nadgradnjo superračunalnikov EuroHPC, katerih lastnik ali solastnik je. Najvišji prispevek EU za tako nadgradnjo ne sme preseči 150 milijonov EUR za obdobje 2021–2027. 2. Gostiteljski subjekt je upravičen, da se odzove na ta razpis za prijavo interesa, najhitreje eno leto po datumu izbora gostiteljskega subjekta superračunalnika EuroHPC in najpozneje tri leta po tem datumu. Superračunalnik EuroHPC se lahko nadgradi samo enkrat. 3. Gostiteljski subjekt izbere upravni odbor s poštenim in preglednim postopkom, ki med drugim temelji na naslednjih merilih: (a) utemeljenost nadgradnje; (b) združljivost s prvotnim superračunalnikom EuroHPC; (c) povečanje operativne zmogljivosti delovanja superračunalnika EuroHPC; (d) predložitev ustreznega dokazila o zavezi države članice, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali pristojnih organov sodelujočih držav v gostiteljskem konzorciju, da bodo krili delež skupnih stroškov nadgradnje superračunalnika EuroHPC, ki se ne krijejo s prispevkom Unije iz člena 5 ali kakršnimi koli drugimi prispevki Unije iz člena 6, dokler ne bo Skupno podjetje njegovo lastništvo preneslo na navedeni gostiteljski subjekt ali, če do prenosa lastništva ne pride, dokler ne bo superračunalnik prodan ali razgrajen. 4. Skupno podjetje skupaj z javnimi naročniki sodelujoče države, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali skupaj z javnimi naročniki sodelujočih držav v izbranem gostiteljskem konzorciju nadgradi superračunalnik in je njegov lastnik pod enakimi pogoji lastništva, kot so veljali za prvotni superračunalnik EuroHPC. 5. Finančni prispevek Unije za nadgradnjo krije do 35 % stroškov pridobitve nadgradnje, amortiziranih v pričakovani preostali življenjski dobi prvotnega superračunalnika, ter do 35 % dodatnih obratovalnih stroškov. Skupni stroški nadgradnje ne presegajo 30 % skupnih stroškov pridobitve prvotnega superračunalnika EuroHPC. 6. Delež časa dostopa Unije do nadgrajenega superračunalnika EuroHPC se med življenjsko dobo naprave ne spremeni. Če se z nadgradnjo poveča zmogljivost, je dodatni čas dostopa neposredno sorazmeren s prispevkom Unije.

Člen 16 Uporaba superračunalnikov EuroHPC 1. Brez poseganja v člen 17(9) je uporaba superračunalnikov EuroHPC dovoljena uporabnikom iz javnega in zasebnega sektorja in v prvi vrsti za civilne aplikacije. Razen v primeru industrijskih superračunalnikov EuroHPC je njihova uporaba namenjena predvsem raziskavam in inovacijam, ki spadajo v programe javnega financiranja, aplikacijam v javnem sektorju in zasebnim dejavnostim MSP na področju inovacij, kjer je to primerno. 2. Upravni odbor opredeli splošne pogoje dostopa za uporabo superračunalnikov EuroHPC v skladu s členom 17, lahko pa opredeli tudi posebne pogoje dostopa za različne vrste uporabnikov ali aplikacije. Varnost in kakovost storitve sta enaki za vse uporabnike v vsaki kategoriji uporabnikov, razen pri industrijskih superračunalnikih EuroHPC, katerih varnost in kakovost storitve sta skladni z industrijskimi zahtevami, v skladu s členom 13(1). 3. Uporabnikom, ki prebivajo, imajo sedež ali se nahajajo v državi članici ali tretji državi, pridruženi programu Obzorje 2020, se dodeli dostop do deleža časa dostopa Unije do superračunalnikov, ki jih je pridobilo Skupno podjetje EuroHPC, ustanovljeno z Uredbo (EU) 2018/1488. 4. Uporabnikom, ki prebivajo, imajo sedež ali se nahajajo v državi članici ali tretji državi, pridruženi programu Digitalna Evropa ali Obzorju Evropa, se dodeli delež časa dostopa Unije do superračunalnikov EuroHPC, pridobljen po letu 2020. 5. Upravni odbor se v ustrezno utemeljenih primerih in ob upoštevanju interesov Unije lahko odloči, da subjektom, ki prebivajo, imajo sedež ali se nahajajo v kateri koli tretji državi, in mednarodnim organizacijam dodeli čas dostopa do superračunalnikov EuroHPC.

Člen 17 Dodelitev časa dostopa Unije do superračunalnikov EuroHPC 1. Delež časa dostopa Unije do vsakega vrhunskega in kvantnega superračunalnika EuroHPC je neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije iz člena 5(1) k skupnim stroškom lastništva superračunalnika EuroHPC in tako ne presega 50 % celotnega časa dostopa do superračunalnika EuroHPC. 2. Delež časa dostopa Unije do vsakega superračunalnika EuroHPC srednjega razreda je neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije iz člena 5(1) k stroškom pridobitve in upravljanja superračunalnika in ne presega 35 % celotnega časa dostopa do superračunalnika. 3. Delež časa dostopa Unije do vsakega industrijskega superračunalnika EuroHPC je neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije iz člena 5(1) k stroškom pridobitve superračunalnika in ne presega 35 % celotnega časa dostopa do superračunalnika. 4. Vsaki sodelujoči državi, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali vsaki sodelujoči državi v gostiteljskem konzorciju se dodeli preostali čas dostopa do vsakega superračunalnika EuroHPC. V primeru gostiteljskega konzorcija se sodelujoče države medsebojno dogovorijo o razdelitvi časa dostopa do superračunalnika. 5. Upravni odbor za superračunalnike EuroHPC določi pravice dostopa do deleža časa dostopa Unije. 6. Uporaba deleža časa dostopa Unije do superračunalnikov EuroHPC je za uporabnike iz javnega sektorja iz člena 16(4) brezplačna. Prav tako je brezplačna za industrijske uporabnike pri uporabah za dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se financirajo iz Obzorja Evropa ali programa Digitalna Evropa, ter za industrijske uporabnike, katerim je bil v okviru Obzorja Evropa ali programa Digitalna Evropa podeljen pečat odličnosti, kadar je ustrezno pa tudi za zasebne dejavnosti MSP na področju inovacij. Vodilno načelo je, da dodelitev časa dostopa za take dejavnosti temelji na poštenem in preglednem postopku strokovnega pregleda, ki ga določi upravni odbor na podlagi stalno odprtih razpisov za prijavo interesa, ki jih objavi Skupno podjetje. 7. Razen uporabnikov MSP, ki se ukvarjajo z zasebnimi dejavnostmi na področju inovacij, dru