ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

Na podlagi priporočil iz poročila o oceni organa za oceno uspešnosti in ob upoštevanju skupnega napredka, ki so ga dosegle države članice, ki sodelujejo pri načrtu izvedbe, Komisija meni, da: (a) bi morale države članice zagotoviti, da njihove navigacijske službe zračnega prometa spremenijo načrte zmogljivosti, da bi bilo tako mogoče zagotoviti zadostne zmogljivosti za doseganje ciljev sprejetih načrtov izvedbe; (b) bi morale države članice zagotoviti načrtovano zmogljivost in obenem upoštevati zastavljene cilje glede stroškovne učinkovitosti, za katero bo nadzor gibanja stroškov še posebej pomemben; (c) bi morale države članice od prvega referenčnega obdobja vsako leto poročati Komisiji o: (i) razliki med ugotovljenimi stroški in dejanskimi stroški, zlasti zato, da se določijo neobvladljivi stroški ter preveri razvoj in ustreznost teh stroškov; (ii) razliki med naložbami navigacijskih služb zračnega prometa, ki so zabeležene v načrtih izvedbe, in dejansko porabo, kakor tudi med načrtovanimi datumi začetka izvajanja teh naložb in dejanskim stanjem; (d) bi morale države članice iz severnoevropskega (NEFAB), baltskega in Blue MED funkcionalnega bloka zračnega prostora najpozneje do konca leta 2012 sporočiti Komisiji informacije o zbranih ciljih uspešnosti s poudarkom na skladnosti z vseevropskimi cilji na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora, kot je določeno v členu 5(3) Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010.
(12)

Kar zadeva trg dela, je bila sprejeta vrsta ukrepov na področju obdavčitve dela. Vendar bi se spodbude za delo lahko izboljšale, če bi se odpravil naraščajoči trend invalidskih upokojitev in prejemanja nadomestil za nezmožnost za delo ter uvedlo programe, v okviru katerih bi osebe z nizkimi in visokimi prihodki, ki prejemajo nadomestila za brezposelnost in starševske dodatke, v zameno za te delale. Medtem ko so bili sprejeti obetavni ukrepi za zmanjšanje velike brezposelnosti, pa sta dolgotrajna brezposelnost in brezposelnost mladih še vedno visoki. Rezultat je povečano tveganje revščine za otroke v gospodinjstvih s starši brez zaposlitve, ki ga je treba odpraviti z učinkovitimi storitvami socialnega varstva, vključno s socialno pomočjo družinam. Sama socialna pomoč družinam bi lahko postala bolj učinkovita, in sicer na proračunsko nevtralen način, z bolje usmerjenim dodeljevanjem starševskih in družinskih dodatkov ter z odpravo neučinkovitih oprostitev davka na dohodek v povezavi z otroki.
22.

Pogosto približno deset strani zadostuje za ustrezno predstavitev okvira predloga za sprejetje predhodne odločbe. Kljub jedrnatosti mora biti ta predlog vseeno dovolj popoln in mora vsebovati vse upoštevne podatke, tako da lahko Sodišče in tudi zainteresirani subjekti, ki imajo pravico predložiti stališča, dobro razumejo dejanski in pravni okvir postopka v glavni stvari. V skladu s členom 94 Poslovnika mora predlog za sprejetje predhodne odločbe poleg besedila vprašanj, ki se Sodišču predložijo v predhodno odločanje, vsebovati: — povzetek predmeta spora in upoštevnih dejstev, kakor jih je ugotovilo predložitveno sodišče, ali vsaj navedbo dejanskih okoliščin, na katerih vprašanja za predhodno odločanje temeljijo; — vsebino nacionalnih določb, ki naj bi se uporabile v obravnavani zadevi, in po potrebi upoštevno nacionalno sodno prakso (2); — razloge, ki so predložitvenemu sodišču vzbudili dvom glede razlage ali veljavnosti nekaterih določb prava Unije, in pojasnitev zveze, ki po mnenju predložitvenega sodišča obstaja med temi določbami in nacionalno zakonodajo, ki jo je treba uporabiti v sporu o glavni stvari.
(10)

Svet na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije iz programa, za leti 2012 in 2013 previden. Scenarij za obdobje 2014–2016 postane bolj optimističen, saj napoveduje rast BDP v višini 2,1 %, kar je znatno nad trenutnimi ocenami potencialne rasti. Namen proračunske strategije, opisane v programu za stabilnost, je odpraviti čezmerni primanjkljaj do leta 2013 in do leta 2016 doseči srednjeročni proračunski cilj. V programu za stabilnost je bil srednjeročni proračunski cilj iz cilja uravnoteženega proračuna v poslovnem ciklu spremenjen v strukturni primanjkljaj v višini 0,45 % BDP, kar ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Predvidena odprava čezmernega primanjkljaja je skladna z rokom, ki je bil določen v priporočilu Sveta, izdanem decembra 2009 v okviru postopka o čezmernem primanjkljaju. Na podlagi (ponovno izračunanega) strukturnega proračunskega salda (5) pa je povprečna letna fiskalna prilagoditev, načrtovana v višini 0,5 % BDP, v obdobju 2011–2013 nižji od 0,75 % BDP, kar priporoča Svet. Predviden strukturni napredek za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2015 je zadosten, vendar nižji od 0,5 % BDP, kar za leti 2014 in 2016 določa Pakt za stabilnost in rast. Predvidena stopnja rasti javnofinančnih odhodkov v obdobju 2014–2015 pa je ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov glede prihodkov skladna z referenčno vrednostjo za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast. Fiskalne cilje na strani prihodkov in odhodkov pa spremljajo tveganja. Proračunski učinek nekaterih ukrepov je na primer težko oceniti, ker je odvisen od posameznih področij uporabe teh ukrepov. Podrobnosti o davku na finančne transakcije še niso znane, saj še ni dogovora po zakonodaji. Predvideno zmanjšanje odhodkov na poddržavni ravni ni opredeljeno. Program za stabilnost predvideva, da bo razmerje med dolgom in BDP, ki je konec leta 2011 znašalo 72,2 %, leta 2013 doseglo vrh v višini 75,3 %, potem pa se bo postopno zmanjševalo ter leta 2016 doseglo 70,6 %. Avstrija bo glede cilja zmanjšanja dolga iz Pakta za stabilnost in rast med letoma 2014 in 2016 v prehodnem obdobju, načrti, predstavljeni v programu za stabilnost, pa bodo zagotovili zadosten napredek pri doseganju skladnosti z navedenim ciljem. Vendar je s to projekcijo povezanih nekaj tveganj zaradi povečevanja dolga podjetij v državni lasti, ki niso del javnega sektorja, in morebitne dodatne obremenitve zaradi državne podpore bančnemu sektorju.
(7)

Slovaško gospodarstvo je zaradi velike trgovinske odprtosti in specializiranosti za trajno proizvodno blago močno prizadel padec svetovne trgovine in skupnega povpraševanja, ki je sledil finančni krizi. Zato se je leta 2009 BDP zmanjšal za 4,8 %, brezposelnost pa povečala na 12 %. Leta 2010 so se zlasti zaradi oživitve zunanjega povpraševanja gospodarske razmere znatno izboljšale v smislu rasti proizvoda (4,1-odstotno povečanje BDP), vendar so se na področju delovnih mest še naprej slabšale in stopnja brezposelnosti je narasla na 14,4 %, kar je med najvišjimi v EU in pomeni eno največjih povečanj. Zaposlovanje bo v obdobju 2011–2012 še naprej na stopnjah pred krizo. Kriza je povzročila znatno poslabšanje javnih financ in povečanje javnofinančnega primanjkljaja z 2 % BDP v letu 2008 na 8 % BDP v obdobju 2009–2010. Delež dolga v razmerju do BDP je bil sicer še vedno na razmeroma nizki ravni, vendar se je prav tako povečal za več kot 13 odstotnih točk in leta 2010 dosegel 41 % BDP.
3.

Države članice naj v SRP in v izvedbeni načrt vključijo naslednje ukrepe: (a) opredelitev ustreznih nacionalnih programov in raziskovalnih dejavnostih ter izmenjava informacij o njih; (b) krepitev skupnih prihodnjih zmogljivosti in zmogljivosti za tehnološko ocenjevanje; (c) izmenjava informacij, virov, najboljših praks, metodologij in smernic; (d) določitev področij ali raziskovalnih dejavnosti, ki bi jim usklajevanje, skupni razpisi za zbiranje predlogov ali združevanje sredstev koristili; (e) podrobna opredelitev postopkov za skupne raziskave na področjih iz točke (d); (f) upoštevanje potreb za zdravljenje bolnikov in potreb zdravstvenih sistemov pri določanju ciljev programov za raziskovanje protimikrobne odpornosti; (g) po potrebi skupna uporaba raziskovalne infrastrukture ali razvoj novih zmogljivosti, kot so usklajene zbirke podatkov, ali razvoj modelov za preučevanje procesov protimikrobne odpornosti; (h) spodbujanje boljšega sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem ter odprtih inovacij med različnimi raziskovalnimi dejavnostmi in poslovnimi sektorji, povezanimi s protimikrobno odpornostjo; (i) izmenjava in širjenje znanja, inovacij ter interdisciplinarnih metodoloških pristopov ter ugotavljanje in odpravljanje ovir v raziskovalnem in inovacijskem sistemu, ki onemogočajo, da bi družbeno koristne inovativne rešitve hitreje prišle na trg; (j) vzpostavljanje mrež med središči, ki se ukvarjajo z raziskavami o protimikrobni odpornosti.
3.2

Tehnična dokumentacija, kjer je to ustrezno, vsebuje naslednje elemente: (a) splošen opis obstoječega podsistema; (b) dokumente, potrebne za pripravo tehničnega dosjeja; (c) seznam harmoniziranih standardov in/ali drugih ustreznih tehničnih specifikacij, katerih navedbe so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije in/ali nacionalnih tehničnih specifikacijah, priglašenih v skladu s členom 17(3) Direktive 2008/57/ES, in ki so uporabljeni v celoti ali deloma, ter opis rešitev, sprejetih za izpolnitev zahtev ustreznih TSI, kjer navedeni harmonizirani ali nacionalni standardi niso bili uporabljeni. V primeru delne uporabe harmoniziranih ali nacionalnih standardov se v tehnični dokumentaciji navedejo deli, ki so bili uporabljeni; (d) pogoje za uporabo podsistema (omejitve časa obratovanja ali razdalje, omejitve obrabe itd.); (e) opise in razlage, potrebne za razumevanje delovanja in vzdrževanja podsistema; (f) pogoje za vzdrževanje in tehnično dokumentacijo v zvezi z vzdrževanjem podsistema; (g) morebitne tehnične zahteve iz ustreznih TSI, ki se upoštevajo pri proizvodnji, vzdrževanju ali obratovanju podsistema; (h) druga ustrezna tehnična dokazila, ki dokazujejo, da so pristojni organi uspešno opravili predhodne preglede ali preskuse v primerljivih pogojih.
(9)

Ker je za izpolnitev cilja glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za leto 2012 in približevanje srednjeročnemu cilju potrebna obsežna uskladitev in ker je treba zagotoviti potrebno sofinanciranje, da se okrepi zgodnje črpanje sredstev iz strukturnih skladov EU in povečajo produktivne naložbe v gospodarstvo, bo določanje nadaljnjih konsolidacijskih ukrepov velik izziv. Večja učinkovitost zasebnega sektorja bi lahko ustvarila dodatne možnosti za prilagoditev odhodkov, ne da bi pri tem trpela kakovost javnih storitev. Brez nadaljnje reforme se bodo odhodki, povezani s staranjem prebivalstva, v naslednjih desetletjih dvignili nad povprečje EU. Junija 2010 je vlada odobrila splošni osnutek celovite reforme sistema socialnega varstva in pokojninskega sistema. Predlog je zajemal znatno povišanje upokojitvene starosti, spremembe v načinu izračunavanja pokojnin in vključitev državnih pokojnin v splošno shemo socialnega zavarovanja. Odobritev in uspešno izvajanje vseh vidikov teh predlogov bosta odločilna za dolgoročno fiskalno vzdržnost in bi lahko pripomogla k povečanju ponudbe delovne sile z zagotavljanjem močnejših spodbud za delo starejšim delavcem in primernih pokojnin. Poleg tega bi bil za dolgoročno fiskalno vzdržnost potreben tudi močnejši fiskalni okvir. Zlasti ob začetku krize fiskalni okvir ni preprečil ponavljajočega se obsežnega popravljanja ciljnih odhodkov in prociklične rasti odhodkov, ki se financira iz izrednih prihodkov. Čezmerna rast odhodkov, ki se financira s prihodki, povezanimi z napredkom, je bila vir velikih proračunskih neravnovesij, ki so nastala med krizo. To je prispevalo tudi k pregrevanju gospodarstva. Glede na zadnje ocene Komisije je tveganje v zvezi z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ visoko.
(16)

Nemčija se je v okviru pakta „euro plus“ zavezala na več področjih. Na fiskalnem področju naj bi čezmerni primanjkljaj odpravila že leta 2011 ter leta 2011–2012 brez težav dosegla cilje, določene v nacionalnih predpisih o proračunu. Za povečanje finančne stabilnosti ukrepi določajo učinkovito regulacijo kapitalskega trga in nadzor nad njim. Ukrepi za povečanje zaposlenosti so usmerjeni predvsem v udeležbo na trgu dela (reforme z aktivnimi instrumenti za trg dela, za vključevanje strokovnjakov s tujimi kvalifikacijami in integracija priseljencev) ter izobraževanje (pakt za osnovno izobrazbo). Ukrepi za povečanje konkurenčnosti so usmerjeni v omrežne sektorje, energijski in storitveni sektor (tj. agencija za preglednost trga električne energije in plina, program za električno mobilnost, več sredstev za prometno infrastrukturo) ter izobraževanje (tj. pobuda odličnosti za spodbujanje podiplomskega študija, sredstva za pakt za univerze). Te zaveze se nanašajo na štiri področja pakta. Odražajo širšo reformno agendo, določeno v programu za stabilnost in nacionalnem programu reform. Vendar pa več področij politik v paktu ni obravnavanih (npr. prestrukturiranje deželnih bank ali davčna obremenitev zaposlenih) ali ni obravnavanih dovolj podrobno (odprtje storitvenega sektorja in omrežnih sektorjev večji konkurenci). Zaveze v okviru pakta „euro plus“ so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih.
(6)

Pred gospodarsko krizo 2008–2009 je švedsko gospodarstvo več kot deset let beležilo močno gospodarsko rast, ki so jo spodbujali domače povpraševanje in neto izvoz. Ker gre za izvozno usmerjeno gospodarstvo z znatnim finančnim sektorjem, je zmanjšanje zunanjega povpraševanja in ohladitev finančnih trgov leta 2008 nanj močno vplivalo, kar je leta 2009 povzročilo zmanjšanje BDP za 5,1 % in povišanje stopnje brezposelnosti s približno 6 % na nad 9 %. Zaradi dobrega izhodiščnega položaja brez velikih potreb po prilagoditvah v sektorju gospodinjstev, bančnem in javnem sektorju ter ustreznega odziva monetarne in fiskalne politike je bila recesija razmeroma kratka, prizadela pa je predvsem izvozno usmerjen proizvodni sektor. Ko je svetovna trgovina oživela, je švedsko gospodarstvo doživelo zelo močno in obsežno okrevanje, pri čemer se je realni BDP leta 2010 ponovno povečal za 5,7 %. Fiskalni saldo se je kot posledica skupnega učinka avtomatskih stabilizatorjev in diskrecijskih ukrepov s presežka v višini 3,7 % BDP leta 2007 spremenil v primanjkljaj v višini 0,9 % leta 2009, leta 2010 pa je bil ponovno uravnotežen.
3.

Priporočljivo je, da države članice analizirajo perfluoro alkilirane snovi, da bi ugotovile prisotnost spojin PFOS in PFOA ter, če je mogoče, njunih predhodnih sestavin, na primer perfluorooktan sulfonamida (PFOSA), N-etil perfluorooktan sulfonamidetanola (NEtFOSE) in 8:2 fluorotelomer alkohola. Države članice morajo, če je mogoče, vključiti spojine, podobne PFOS in PFOA, vendar z različno dolgimi verigami (C4–C15), in tudi polifluoro alkil fosfatne površinsko aktivne snovi (PAPS), na primer 8:2 diPAPS in 8:2 monoPAPS, da se oceni relevantnost njihove prisotnosti v živilih.
(2)

Da bi dosegli bolj usklajen sistem in preprečili neenako obravnavo pri cestnih pregledih tehnične brezhibnosti je treba poleg predpisov in postopkov iz Direktive 2000/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2000 o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Skupnosti (1), uvesti smernice za oceno pomanjkljivosti, naštetih v Prilogi II k navedeni direktivi.
(9)

Uporaba sporočilnega sistema TACHOnet je uveljavljeno in zanesljivo orodje za elektronsko izmenjavo podatkov med državami članicami glede izdajanja in nadzora vozniških kartic, nanj pa je priključenih že 28 evropskih držav. Sporočilni sistem TACHOnet je opredeljen kot niz referenčnih dokumentov, med katerimi so tudi Navodila za pošiljanje sporočil XML (XML messaging Reference Guide), vsi pa so objavljeni na spletni strani služb Komisije, pristojnih za družbene vidike politike cestnega prometa.
3.

V odgovor na finančno krizo in kot del skupnega in usklajenega pristopa EU je več držav članic euroobmočja sprejelo ukrepe za podporo finančnemu sektorju, namenjene stabilizaciji njihovih bančnih sektorjev, ki naj bi izboljšali dostop do finančnih sredstev in tako podprli širše gospodarstvo ter prispevali k makroekonomski stabilnosti. Učinkovito izvajanje takih nacionalnih svežnjev ukrepov bi moralo prispevati k ohranitvi finančne stabilnosti, ponovni vzpostavitvi normalnega delovanja trgov posojil in okrepitvi dostopa do posojil za podjetja in gospodinjstva ob ohranjanju enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu. Poleg tega so bile zaradi razsežnosti pretresov, velikih tveganj, ki so povezana z večjim zmanjšanjem gospodarske aktivnosti, in hitro padajoče inflacije, makroekonomske politike sproščene. Številne države članice euroobmočja so v sklopu Evropskega načrta za oživitev gospodarstva napovedale ali sprejele ukrepe, da bi podprle povpraševanje, okrepile zaupanje in ublažile učinek krize.
(1)

Znanstveni odbor za onesnaževala v prehranjevalni verigi Evropske agencije za varno hrano (EFSA) je 19. aprila 2005 sprejel izjavo o akrilamidu v živilih, v kateri je potrdil oceno tveganja akrilamida v živilih, ki jo je februarja 2005 opravil Skupni strokovni odbor FAO/WHO za aditive v živilih (JECFA). V navedeni oceni je JECFA sklenil, da so bile stopnje izpostavljenosti povprečnega in velikega porabnika za genotoksično in rakotvorno mešanico nizke in da so lahko v zvezi z zdravjem ljudi zaskrbljujoče. Zato si je treba še naprej ustrezno prizadevati za znižanje koncentracije akrilamida v živilih.
(11)

Celo izdelki za zaščito pred soncem, ki so zelo učinkoviti in ščitijo pred sevanjem UVB in UVA, ne morejo zagotoviti popolne zaščite pred zdravstvenimi tveganji zaradi ultravijoličnega sevanja (UV). Noben izdelek za zaščito pred soncem ne more prefiltrirati celotnega sevanja UV. Poleg tega do sedaj še ni nobenega prepričljivega znanstvenega dokaza, da uporaba izdelkov za zaščito pred soncem preprečuje nastanek melanoma. Zato se ne sme trditi ali ustvarjati vtisa, da izdelki za zaščito pred soncem zagotavljajo popolno zaščito pred tveganji, ki izhajajo iz prevelike izpostavljenosti sevanju UV.
(13)

Češki, ciprski, estonski, madžarski, latvijski, litovski, malteški, poljski, slovaški in slovenski delavci migranti in njihove družine, ki zakonito prebivajo in delajo v drugi državi članici, ali delavci migranti iz drugih držav članic in njihove družine, ki zakonito prebivajo in delajo na Češkem, Cipru, v Estoniji, na Madžarskem, v Latviji, Litvi, na Malti, Poljskem, Slovaškem in v Sloveniji se ne obravnavajo bolj restriktivno kot tisti iz tretjih držav, ki prebivajo in delajo v tej državi članici ali na Češkem Cipru, v Estoniji, na Madžarskem, v Latviji, Litvi, na Malti, Poljskem, Slovaškem in v Sloveniji.
(1)

V kompleksnem globalnem finančnem sistemu z vse več čezmejnimi povezavami imajo pomembno vlogo subjekti, znani kot subjekti s posebnim namenom. Multinacionalna podjetja ustanavljajo subjekte s posebnim namenom za usmerjanje svojih finančnih naložb, večji dostop do številnih finančnih trgov ter organizacijo svojih opredmetenih in neopredmetenih sredstev po vsem svetu. Subjekti s posebnim namenom postajajo v zunanji statistiki vse bolj pomembni, saj so lahko v obliki specializiranih finančnih subjektov ali v zadnjem času tudi specializiranih nefinančnih subjektov, ki jih multinacionalna podjetja v okviru finančne strategije in strategije za maksimiranje dobička na ravni celotne skupine ustanovijo za upravljanje pravic intelektualne lastnine, raziskav in razvoja, trgovine in drugih dejavnosti.
(1)

Zaradi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) 2016/1011 (1) je treba uvesti zanesljive določbe o nadomestnih obrestnih merah v velikem številu finančnih pogodb in instrumentov. Če se take določbe o nadomestnih obrestnih merah ne uvedejo, lahko zaradi morebitne ukinitve ključne referenčne vrednosti, kot je Euribor, v prihodnosti nastanejo resne posledice za delovanje trgov in posledično za izvajanje denarne politike. Med temi posledicami bi lahko bile nezmožnost udeležencev na trgu, da vrednotijo postavke v bilanci stanja, onemogočena izpolnitev velikega števila pogodb in motnje na nekaterih trgih – vključno s trgi posojil –, ki so pomembni za denarno politiko Eurosistema. Obrestne mere čez noč, konformno določene za nazaj, so ena od izvedljivih nadomestnih možnosti, ki jih priporoča Odbor za finančno stabilnost, udeleženci na trgu pa podpirajo uvedbo takih obrestnih mer. Objava konformnih obrestnih mer na podlagi preteklih vrednosti eurske kratkoročne obrestne mere (€STR) s strani Evropske centralne banke (ECB) bi tako prispevala k zmanjševanju sistemskega tveganja za primer ukinitve referenčnih vrednosti, hkrati pa spodbujala širšo uporabo €STR in prispevala k skladnosti med večjimi valutnimi območji glede nadomestnih možnosti, ki so na voljo udeležencem na trgu.
(2)

Vendar pa bi bilo treba doseči pravo ravnotežje med potrebo po spremljanju in pogostostjo poročanja ustreznih informacij Svetu ECB. Zato je treba posodobiti določbe o tem, kako pogosto Izvršilni odbor o kakovosti četrtletnih finančnih računov poroča Svetu ECB. Da se omogoči analiziranje kakovosti, bi moral Izvršilni odbor prvo poročilo v skladu s to smernico predložiti Svetu ECB do 30. junija 2023.
Člen 2

Začetek učinkovanja in izvedba

2. Nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro, sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za uskladitev s to smernico, in jih uporabljajo od 5. avgusta 2019. O besedilih in sredstvih, ki se nanašajo na te ukrepe, obvestijo ECB najpozneje do 21. junija 2019.
v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1. NCB zbirajo in poročajo Evropski centralni banki statistične informacije o imetjih vrednostnih papirjev s kodo ISIN po posameznih vrednostnih papirjih, skladno s shemami poročanja iz dela 1 (tabele 1 do 3) in dela 2 (tabele 1 do 3) Priloge I ter skladno s standardi za elektronsko poročanje, ki so določeni posebej, za naslednje vrste instrumentov: kratkoročne dolžniške vrednostne papirje (F.31); dolgoročne dolžniške vrednostne papirje (F.32); delnice, ki kotirajo na borzi (F.511), in delnice ali enote investicijskih skladov (F.52).

Obveznosti poročanja NCB zajemajo stanja ob koncu četrtletja in bodisi (i) finančne transakcije ob koncu četrtletja za referenčno četrtletje ali (ii) podatke ob koncu meseca ali koncu četrtletja, ki so potrebni za izpeljavo finančnih transakcij, kot je določeno v odstavku 2. NCB poročajo tudi stanja ob koncu leta, kot je določeno v členu 3(2b) Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24) v skladu s shemo poročanja iz Priloge I, del 3 (tabele 1 do 2) te smernice.

Finančne transakcije oziroma podatki, potrebni za izpeljavo finančnih transakcij, ki jih dejanske poročevalske enote poročajo NCB skladno z delom 1 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), se merijo, kot je določeno v delu 3 Priloge II k Uredbi (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24).“;
(1)

V skladu s členom 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil. Standardni pogoji, po katerih so ECB in NCB pripravljene skleniti kreditne posle, vključno z merili za ugotavljanje primernosti zavarovanja za namene kreditnih poslov Eurosistema, so določeni v Prilogi I k Smernici ECB/2011/14 ter tudi v Sklepu ECB/2013/6 in Sklepu ECB/2013/35.