SL Uradni list Evropske unije L 193/1

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 702/2014

z dne 25. junija 2014

o razglasitvi nekaterih vrst pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 108(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (1) ter zlasti člena 1(1)(a) in (b) Uredbe,

po objavi osnutka te uredbe v skladu s členoma 6 in 8(2) Uredbe (ES) št. 994/98,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za državno pomoč,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Dodeljevanje državnih sredstev, ki izpolnjuje merila iz člena 107(1) Pogodbe, pomeni državno pomoč, ki jo je treba priglasiti Komisiji v skladu s členom 108(3) Pogodbe. Vendar lahko v skladu s členom 109 Pogodbe Svet določi vrste pomoči, ki so izvzete iz navedene obveznosti priglasitve. Komisija lahko v skladu s členom 108(4) Pogodbe sprejme uredbe glede navedenih vrst pomoči. Na podlagi Uredbe (ES) št. 994/98 je Komisija pooblaščena, da v skladu s členom 109 Pogodbe razglasi, da se lahko nekatere vrste pomoči izvzamejo iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Komisija je na podlagi navedene uredbe sprejela Uredbo Komisije (ES) št. 1857/2006 (2), ki se uporablja do 30. junija 2014.

(2) Uredba (ES) št. 994/98 je bila 22. julija 2013 spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 733/2013 (3), ki Komisijo pooblašča, da razširi skupinske izjeme na nove vrste pomoči, v zvezi s katerimi je mogoče določiti jasne pogoje združljivosti. Takšne nove vrste pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju bi morale vključevati pomoč za ohranjanje kulturne dediščine, pomoč za nadomestilo škode zaradi naravnih nesreč in pomoč gozdarstvu, ki je pod nekaterimi pogoji lahko izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.

(3) Člen 42 Pogodbe zagotavlja, da se pravila o konkurenci uporabljajo za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino s kmetijskimi proizvodi le v obsegu, ki ga določita Evropski parlament in Svet. Člen 211(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa, da se pravila o državni pomoči ob upoštevanju nekaterih odstopanj uporabljajo za pomoč za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi. Člen 211(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa, da se pravila o državni pomoči ne uporabljajo za plačila držav članic za ukrepe iz navedene uredbe, ki jih delno ali v celoti financira Unija, in za ukrepe iz členov od 213 do 218 navedene uredbe. Poleg tega se pravila o državni pomoči ne uporabljajo za plačila, ki jih države članice izvršijo v skladu z Uredbo (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), ali za dodatno nacionalno financiranje iz področja uporabe člena 42 Pogodbe. Taka plačila, katerih namen je zagotoviti dodatno nacionalno financiranje, ki spada v področje uporabe člena 42 Pogodbe, morajo izpolnjevati merila iz Uredbe (EU) št. 1305/2013, da jih lahko Komisija odobri kot del programa razvoja podeželja v določeni državi članici. Kljub temu se pravila o državni pomoči uporabljajo za sofinancirani del v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in dodatno nacionalno financiranje za ukrepe, ki ne spadajo v področje uporabe člena 42 Pogodbe.

(4) Ker so gospodarski učinki pomoči enaki ne glede na to, ali jo delno financira Unija ali ne oz. v celoti država članica, bi morala biti politika Komisije v zvezi z nadzorom državne pomoči dosledna in skladna s podporo, dodeljeno na podlagi skupne kmetijske politike in politike razvoja podeželja Unije.

(5) Zato bi bilo treba področje uporabe te uredbe uskladiti s področjem uporabe Uredbe (EU) št. 1305/2013, zlasti v zvezi s pomočjo za gozdarski sektor ter pomočjo za mikro, mala in srednja podjetja (MSP), ki so dejavna na podeželju. Ta uredba bi se morala uporabljati za ukrepe pomoči za gozdarstvo ter MSP, ki so dejavna na podeželju in ne spadajo v področje uporabe člena 42 Pogodbe ter so zajeta v Uredbi (EU) št. 1305/2013, in sicer samo, kadar so navedeni ukrepi vključeni v programe razvoja podeželja ter sofinancirani v okviru EKSRP. Po drugi strani pa se ta uredba ne bi smela uporabljati za pomoč podjetjem na podeželju za dejavnosti, ki ne spadajo v področje uporabe člena 42 Pogodbe, ali za pomoč gozdarskemu sektorju, kadar ne obstajata neposredna povezava s programi razvoja podeželja in sofinanciranje v okviru EKSRP. Vendar bi morala obstajati možnost, da se pomoč za dejavnosti prenosa znanja in informiranja v gozdarskem sektorju in pomoč za storitve svetovanja v gozdarskem sektorju lahko dodeli zunaj okvira programov za razvoj podeželja, ki jih v celoti financirajo države članice, pod pogojem, da izpolnjujejo zadevne pogoje o združljivosti iz te uredbe.

(6) Države članice bi morale imeti na voljo poenostavljen postopek, ko morajo pridobiti odobritev za državno pomoč za sofinancirani del in za dodatno financiranje svojih nacionalnih programov razvoja podeželja v skladu s členom 81(1) Uredbe (EU) št. 1305/2013. Glede na to bi morala biti takšna pomoč izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če izpolnjuje ustrezne pogoje o združljivosti iz te uredbe.

(7) Komisija je s Sporočilom Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Posodobitev področja državnih pomoči EU z dne 8. maja 2012 (6) začela širši pregled pravil o državni pomoči. Glavni cilji te posodobitve so: (i) dosežek trajnostne, pametne in vključujoče rasti na konkurenčnem notranjem trgu ter hkrati prispevanje k prizadevanjem držav članic za učinkovitejšo porabo javnih financ; (ii) osredotočenje predhodnega preverjanja Komisije na primere pomoči z največjim vplivom na notranji trg in hkrati krepitev sodelovanja držav članic pri izvrševanju državne pomoči, ter (iii) racionaliziranje pravil in zagotovitev hitrejšega, bolje informiranega ter verodostojnejšega sprejemanja odločitev na podlagi jasnih ekonomskih razlogov, skupnega pristopa in jasnih obveznosti.

(8) Ta uredba bi morala omogočati boljše določanje prednostnih nalog izvrševanja in večjo poenostavitev ter zagotoviti večjo preglednost, učinkovito ocenjevanje in nadzor skladnosti s pravili o državni pomoči na nacionalni ravni in na ravni Unije, pri tem pa ohraniti institucionalne pristojnosti Komisije in držav članic. V skladu z načelom sorazmernosti ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za uresničitev navedenih ciljev.

(9) Komisija je člena 107 in 108 Pogodbe v številnih primerih uporabila za MSP, ki so dejavna v proizvodnji, predelavi in trženju kmetijskih proizvodov, zlasti v okviru Uredbe (ES) št. 1857/2006, Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 (7) in Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013 (8). Zato je na tem področju pridobila znatne izkušnje. Izkušnje so Komisiji po eni strani omogočile, da lahko bolje opredeli pogoje, pod katerimi se nekatere vrste pomoči lahko obravnavajo kot združljive z notranjim trgom, in razširi področje uporabe skupinskih izjem, po drugi strani pa je postalo jasno, da je treba okrepiti preglednost in spremljanje ter omogočiti ustrezno ocenjevanje velikih shem glede na njihov učinek na konkurenco na notranjem trgu.

(10) Splošne pogoje za uporabo te uredbe bi bilo treba opredeliti na podlagi vrste skupnih načel, ki zagotavljajo, da je pomoč namenjena skupnemu interesu, ima jasen spodbujevalni učinek, je ustrezna in sorazmerna, povsem pregledno dodeljena, je predmet nadzornega mehanizma in rednega ocenjevanja ter ne škodi pogojem trgovanja v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom.

(11) Pomoč, ki izpolnjuje vse pogoje iz te uredbe, tako splošne pogoje kot pogoje za posamezne zadevne vrste pomoči, bi bilo treba izvzeti iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Zaradi učinkovitega nadzora in poenostavitve upravnih postopkov, ne da bi Komisija pri tem oslabila spremljanje, bi se morala izvzeta pomoč (sheme pomoči in individualna pomoč) izrecno sklicevati na to uredbo.

(12) Za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, ki je ta uredba ne vključuje, se še naprej uporablja obveznost priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Ta uredba ne posega v možnost držav članic, da priglasijo pomoč, katere cilji ustrezajo ciljem, ki jih zajema ta uredba.

(13) Zaradi večje možnosti vpliva velikih shem na trgovino in konkurenco, bi morale sheme pomoči, katerih povprečni letni proračun državne pomoči presega prag, temelječ na absolutni vrednosti, načeloma biti predmet ocene državne pomoči. Vrednotenje bi moralo biti usmerjeno v preverjanje, ali so bile dosežene predpostavke in pogoji, ki so podlaga za združljivost sheme, kot tudi učinkovitost ukrepa pomoči glede na njegove splošne in posebne cilje, ter zagotoviti navedbe o učinku sheme na konkurenco in trgovino. Da bi se zagotovila enaka obravnava, je treba ocenjevanje državne pomoči izvesti na podlagi načrta ocenjevanja, ki ga odobri Komisija. Čeprav bi bilo tak načrt običajno treba pripraviti ob oblikovanju sheme in odobriti pravočasno, da shema lahko začne veljati, to morda ni mogoče v vseh primerih. Da zato ne bi prišlo do zamude pri začetku njihove veljavnosti, se bo ta uredba uporabljala za take sheme največ šest mesecev. Komisija se lahko odloči, da to obdobje podaljša na podlagi odobritve načrta ocenjevanja. V ta namen bi bilo treba načrt ocenjevanja priglasiti Komisiji v 20 delovnih dneh po začetku veljavnosti sheme. Komisija se lahko izjemoma tudi odloči, da ocena glede na posebnosti primera ni nujna. Komisija bi morala od države članice prejeti potrebne informacije, da bi lahko ocenila načrt ocenjevanja in zahtevala dodatne informacije brez nepotrebnega odlašanja, kar bi državi članici omogočilo, da dopolni manjkajoče elemente, da bi Komisija lahko sprejela odločitev. Glede na novost tega postopka bo Komisija v ločenem dokumentu zagotovila podrobne smernice o postopku, ki se uporablja v obdobju 6 mesecev, predvidenih za odobritev načrta ocenjevanja, in ustrezne predloge, na podlagi katerih bo treba predložiti načrte ocenjevanja. Spremembe shem, ki so predmet ocenjevanja, razen preoblikovanja, ki ne morejo vplivati na združljivost sheme pomoči na podlagi te uredbe ali ne morejo znatno vplivati na vsebino odobrenega načrta ocenjevanja, bi bilo treba oceniti ob upoštevanju rezultatov takega ocenjevanja ter jih izključiti iz področja uporabe te uredbe. Za spremembe, kot so povsem formalna preoblikovanja, upravna preoblikovanja ali spremembe, izvedene v okviru sofinanciranih ukrepov EU, načeloma ne bi smelo veljati, da znatno vplivajo na vsebino odobrenega načrta ocenjevanja.

(14) Ta uredba se ne bi smela uporabljati za pomoč, ki je odvisna od uporabe domačih proizvodov v breme uvoženih proizvodov, ali pomoč dejavnostim, povezanim z izvozom. Zlasti se ne bi smela uporabljati za pomoč, s katero se financirata vzpostavitev in delovanje distribucijske mreže v drugi državi članici ali tretji državi. Pomoč za kritje stroškov sodelovanja na sejmih, stroškov študija ali svetovalnih storitev, potrebnih za uvajanje novega ali obstoječega proizvoda na novem trgu v drugi državi članici ali tretji državi, se običajno ne bi smelo šteti za pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom.

(15) Komisija bi morala zagotoviti, da odobrena pomoč nima škodljivega vpliva na pogoje trgovanja, ki bi bili v nasprotju s skupnim interesom. Zato bi bilo treba iz področja uporabe te uredbe izključiti pomoč, dodeljeno upravičencu, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo zaradi predhodnega sklepa Komisije o razglasitvi pomoči za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom, z izjemo pomoči za odpravo škode zaradi nekaterih naravnih nesreč.

(16) Pomoč, dodeljeno podjetjem v težavah, bi bilo treba izvzeti iz področja uporabe te uredbe, saj bi bilo takšno pomoč treba oceniti v skladu s Smernicami o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (9) ali smernicami, ki jih nadomeščajo, ter tako preprečiti, da bi se jim izogibali, kar pa v določenih pogojih ne velja za pomoč za nadomestilo škode zaradi naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah ter pomoč za odpravo škode v gozdovih zaradi požarov, naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, škodljivih organizmov na rastlinah, bolezni, katastrofalnih dogodkov in dogodkov, povezanih s podnebnimi spremembami, kot je določeno v tej uredbi. Poleg tega se zaradi varovanja javnega zdravja in ob upoštevanju izrednih razmer v določenih pogojih ne bi smelo razlikovati med ekonomsko situacijo podjetja za pomoč za stroške izkoreninjenja bolezni živali ter za uničenje in odstranjevanje poginulih živali. Zaradi zagotovitve pravne varnosti je primerno za opredelitev, ali gre za podjetje v težavah za namene te uredbe, določiti jasna merila, ki ne zahtevajo ocene vseh posebnosti stanja podjetja.

(17) Če so državna pomoč ali pogoji, ki veljajo zanjo, vključno z načinom financiranja, kadar je sestavni del pomoči, neločljivo povezani s kršitvijo zakonodaje Unije, pomoči ni mogoče razglasiti za združljivo z notranjim trgom. Ta uredba se torej ne bi smela uporabljati za pomoč, ki je neločljivo povezana s kršitvijo zakonodaje Unije.

(18) Izvrševanje pravil o državni pomoči je zelo odvisno od sodelovanja držav članic. Zato bi morale države članice sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti s to uredbo, vključno s skladnostjo individualnih pomoči, dodeljenih v okviru shem skupinskih izjem.

(19) Zaradi velikega tveganja, da bo to negativno vplivalo na pogoje trgovanja, bi morala Komisija po priglasitvi oceniti velike zneske pomoči, dodeljene individualno ali kumulativno. Zato bi bilo treba za nekatere vrste pomoči za naložbe določiti pragove najvišjega zneska pomoči, ki spadajo v področje uporabe te uredbe, in sicer na ravni, ki upošteva zadevno vrsto pomoči ter njen morebiten vpliv na pogoje trgovanja. Vsako pomoč, katere znesek presega navedene pragove, bi bilo treba obvezno priglasiti v skladu s členom 108(3) Pogodbe. Pragovi določeni v tej uredbi, se ne bi smeli zaobiti z umetno delitvijo shem ali projektov pomoči, na primer na več shem ali projektov pomoči, ki imajo podobne značilnosti, cilje ali upravičence. Pod pogojem, da se upoštevajo pogoji o združljivosti in največje vrednosti intenzivnosti pomoči ali najvišji zneski pomoči, opredeljeni v tej uredbi, se druge vrste pomoči ne bi smele šteti za pomoči z visokim tveganjem ali za pomoči s škodljivim vplivom na pogoje trgovanja.

(20) Zaradi preglednosti, enakega obravnavanja in učinkovitega spremljanja bi bilo treba to uredbo uporabljati le za pomoč, za katero je mogoče vnaprej in brez ocene tveganja natančno izračunati bruto ekvivalent nepovratnih sredstev (v nadaljnjem besedilu: pregledna pomoč).

(21) Za nekatere posebne instrumente pomoči, kot so posojila, jamstva, davčni ukrepi in zlasti vračljivi predujmi, bi morala ta uredba opredeliti, pod kakšnimi pogoji se lahko obravnavajo kot pregledni. Pomoč v obliki jamstev bi bilo treba šteti za pregledno, če je bil bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračunan na podlagi premij varnega pristana, določenih za ustrezno vrsto podjetja. Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev za MSP (10) na primer določa ravni letnih premij, nad katerimi se državno jamstvo ne šteje za državno pomoč. Kot pregledno bi bilo treba obravnavati tudi, če je bila metodologija, ki se uporablja za izračun intenzivnosti pomoči državnega jamstva, pred izvajanjem ukrepa priglašena Komisiji in jo je slednja odobrila v skladu z Obvestilom Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev. V tej uredbi se kot pregledna pomoč ne bi smela obravnavati pomoč v obliki ukrepov tveganega financiranja in kapitalskih injekcij.

(22) Pomoč, ki bi sicer spadala v področje te uredbe, vendar ni pregledna, bi bilo treba vedno priglasiti Komisiji. Komisija bi priglasitve nepreglednih pomoči morala oceniti zlasti glede na merila iz Smernic Unije o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju 2014–2020 (11) ali drugih zadevnih zakonodajnih okvirov, smernic, sporočil in obvestil.

(23) Za zagotovitev nujnosti pomoči in njenega spodbujevalnega delovanja na razvoj nadaljnjih dejavnosti ali projektov se ta uredba ne bi smela uporabljati v primeru pomoči za dejavnosti ali projektov, ki bi jih upravičenec izvajal v vsakem primeru, tudi če ne bi bilo pomoči. Pomoč se ne bi smela odobriti za nazaj za dejavnosti ali projekte, ki jih je upravičenec že izvedel. Pomoč bi se morala iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe v skladu s to uredbo izvzeti samo, kadar se dejavnost ali delo na projektu, ki prejema pomoč, začne po tem, ko je upravičenec predložil pisni zahtevek za pomoč.

(24) Kar zadeva vsako ad hoc pomoč, ki jo zajema ta uredba in je dodeljena upravičencu, ki je veliko podjetje, bi morale države članice poleg pogojev glede spodbujevalnega učinka, ki se uporabljajo za MSP, zagotoviti tudi, da je upravičenec v notranjem dokumentu analiziral, ali je projekt oziroma dejavnost, ki prejema pomoč, izvedljiva s pomočjo in brez pomoči. Država članica bi morala preveriti, ali ta notranji dokument potrjuje bistveno povečanje obsega projekta ali dejavnosti ali bistveno povišanje skupnega zneska, ki ga je upravičenec porabil za projekt ali dejavnost, ki prejema pomoč, ali bistveno povečanje hitrosti zaključka zadevnega projekta ali dejavnosti. Spodbujevalni učinek bi prav tako moralo biti možno ugotoviti na podlagi dejstva, da se na zadevnem podeželskem območju naložbeni projekt ali dejavnost kot taka ne bi izvedla, če pomoč ne bi bila dodeljena.

(25) Za samodejne sheme pomoči v obliki davčnih ugodnosti bi moral še naprej veljati poseben pogoj glede spodbujevalnega učinka, saj je pomoč, ki izhaja iz takih shem pomoči, dodeljena v okviru drugačnih postopkov kot pri drugih vrstah pomoči. Navedeni posebni pogoj pomeni, da bi morale biti navedene sheme pomoči sprejete pred začetkom izvajanja dejavnosti ali dela na projektu ali dejavnosti, ki prejema pomoč. Vendar se ta pogoj ne bi smel uporabljati v primeru naslednic davčnih shem, če je bila dejavnost zajeta že v prejšnjih davčnih shemah v obliki davčnih ugodnosti. Za oceno spodbujevalnega učinka takih shem pomoči je ključni trenutek takrat, ko je bil davčni ukrep prvič določen v prvotni shemi, ki jo nato nadomesti naslednica sheme.

(26) Za pomoč za komasacijo zemljišč, spodbujevalne ukrepe v obliki publikacij, katerih cilj je ozaveščanje širše javnosti o kmetijskih proizvodih, pomoč za nadomestilo izgub zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, pomoč za nadomestilo stroškov izkoreninjenja bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah ter pomoč za nadomestilo izgub zaradi navedenih bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah, pomoč za kritje stroškov odstranitve in uničenja poginulih živali, pomoč za raziskave in razvoj, pomoč za odpravo škode zaradi naravnih nesreč in pomoč za naložbe za ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih se spodbujevalni učinek ne bi smel zahtevati ali pa bi se moral šteti za prisotnega, če so izpolnjeni posebni pogoji, določeni za navedene vrste pomoči iz te uredbe.

(27) Da se zagotovi sorazmernost pomoči in njena omejenost na potrebni znesek, bi bilo treba najvišje zneske pomoči, kadar koli je to mogoče, opredeliti v obliki intenzivnosti pomoči glede na znesek upravičenih stroškov. Kadar največje intenzivnosti pomoči ni mogoče določiti, ker upravičenih stroškov ni mogoče opredeliti, ali da bi zagotovili enostavnejše instrumente za male zneske, bi bilo treba določiti najvišje zneske pomoči, opredeljene v nominalnem smislu, da bi zagotovili sorazmernost pomoči. Glede na izkušnje Komisije bi bilo treba intenzivnost pomoči in najvišje zneske pomoči določiti na ravni, na kateri je zagotovljeno najmanjše izkrivljanje konkurence v sektorju, ki prejema pomoč, pri čemer se ustrezno upošteva cilj v zvezi z olajšanjem razvoja gospodarskih dejavnosti upravičencev v kmetijskem sektorju, na podeželju ali v gozdarskem sektorju. Da bi se dosegla skladnost z ukrepi za razvoj podeželja, ki jih financira Unija, bi bilo treba zgornje meje harmonizirati s tistimi iz Uredbe (EU) št. 1305/2013, pod pogojem, da je to v skladu z načeli državne pomoči.

(28) V izračun intenzivnosti pomoči bi bilo treba vključiti samo upravičene stroške. Uredba ne bi smela izvzemati pomoči, ki presega ustrezno intenzivnost pomoči, ker so vključeni neupravičeni stroški. Opredelitev upravičenih stroškov bi morala biti podprta z razumljivimi, podrobnimi in najnovejšimi dokumentarnimi dokazili. Upoštevati bi bilo treba vse zneske pred kakršnim koli odbitkom davkov ali drugih dajatev. Pomoč, ki se izplača v več obrokih, se diskontira na vrednost na dan dodelitve pomoči. Na vrednost na dan dodelitve pomoči bi bilo treba diskontirati tudi upravičene stroške. Obrestna mera, ki jo je treba uporabiti za diskontiranje in izračun zneska pomoči v primeru pomoči, ki ni v obliki nepovratnih sredstev, bi morala biti diskontna stopnja oziroma referenčna mera, veljavna na dan odobritve pomoči, kot je določeno v Sporočilu Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (12). Kadar pomoč ni dodeljena v obliki nepovratnih sredstev, bi moral biti znesek pomoči izražen kot bruto ekvivalent nepovratnih sredstev. Kadar je pomoč dodeljena v obliki davčnih ugodnosti, bi morali biti obroki pomoči diskontirani na podlagi diskontnih stopenj, veljavnih na različne dni začetka veljavnosti davčnih ugodnosti. Spodbujati bi bilo treba uporabo pomoči v obliki vračljivih predujmov, saj so taki instrumenti za porazdelitev tveganja ugodni za krepitev spodbujevalnega učinka pomoči. Zato je primerno določiti, da se lahko veljavne intenzivnosti pomoči iz te uredbe povečajo, kadar je pomoč dodeljena v obliki vračljivih predujmov.

(29) V primeru davčnih ugodnosti za davke, ki jih je treba plačati v prihodnosti, veljavna diskontna stopnja in točni znesek obrokov pomoči morda nista znana vnaprej. Države članice bi morale v takem primeru ob upoštevanju veljavne intenzivnosti pomoči vnaprej določiti najvišjo diskontirano vrednost pomoči. Ko je znesek obroka pomoči na določen dan znan, se nato lahko diskontiranje opravi na podlagi diskontne stopnje, ki se takrat uporablja. Diskontirano vrednost vsakega obroka pomoči bi bilo treba odšteti od skupne zgornje meje (”zgornja mejna vrednost”).

(30) Da bi ugotovili, ali se spoštujejo pragovi za individualno priglasitev in največje intenzivnosti pomoči ali najvišji zneski pomoči iz te uredbe, bi bilo treba upoštevati skupni znesek državne pomoči za dejavnost ali projekt, ki prejema pomoč. Poleg tega bi bilo treba v tej uredbi podrobno opredeliti okoliščine, v katerih se različne vrste pomoči lahko kumulirajo. Pomoči, ki so s to uredbo izvzete iz obveznosti priglasitve, in vse druge združljive pomoči, izvzete z drugo uredbo ali ki jih odobri Komisija, se lahko kumulirajo, dokler se navedeni podporni ukrepi nanašajo na različne opredeljive upravičene stroške. Kadar se različni viri pomoči nanašajo na iste – deloma ali v celoti prekrivajoče se – opredeljive upravičene stroške, bi morala biti kumulacija dovoljena do največje intenzivnosti pomoči ali zneska pomoči, ki se uporablja za navedeno pomoč v skladu s to uredbo. S to uredbo bi bilo treba določiti tudi posebna pravila za kumulacijo pomoči z opredeljivimi upravičenimi stroški ali brez njih in za kumulacijo s pomočjo de minimis. Pomoč de minimis se pogosto ne dodeli za specifične opredeljive upravičene stroške in se jim pogosto tudi ne pripisuje. V takšnem primeru bi morala obstajati možnost proste kumulacije pomoči de minimis z državno pomočjo, ki je izvzeta v skladu s to uredbo. Če pa je pomoč de minimis dodeljena za iste opredeljive upravičene stroške kot državna pomoč, izvzeta v skladu s to uredbo, bi se morala kumulacija dovoliti samo do največje intenzivnosti pomoči, kot je določeno v poglavju III te uredbe.

(31) Finančna sredstva Unije, ki jih centralno upravljajo institucije, agencije, skupna podjetja ali drugi organi Unije, ki niso pod neposrednim ali posrednim nadzorom držav članic, ne pomenijo državne pomoči. Kadar se takšna finančna sredstva Unije kombinirajo z državno pomočjo, je treba pri ugotavljanju, ali se upoštevajo pragovi za priglasitev in največje intenzivnosti ali najvišji zneski pomoči, upoštevati le slednjo, če skupni znesek javnih finančnih sredstev, ki je bil dodeljen v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ne presega najugodnejše stopnje financiranja, kot je določena z veljavnimi predpisi prava Unije.

(32) Ker je državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe načeloma prepovedana, je pomembno, da lahko vse strani preverijo, ali je pomoč dodeljena v skladu z veljavnimi predpisi. Preglednost državne pomoči je zato ključnega pomena za pravilno uporabo pravil Pogodbe in prispeva k večji skladnosti, večji odgovornosti, medsebojnim strokovnim pregledom in nenazadnje k učinkovitejši javni porabi. Da se zagotovi preglednost, bi morale države članice vzpostaviti celovita spletišča o državnih pomočeh na regionalni ali nacionalni ravni s povzetki informacij o vsakem ukrepu pomoči, izvzetem v skladu s to uredbo. Navedena obveznost bi morala biti pogoj za združljivost individualne pomoči z notranjim trgom. V skladu s standardno prakso glede objavljanja informacij iz Direktive 2013/37/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13) bi bilo treba uporabiti standardno obliko, ki omogoča iskanje po informacijah ter njihov prenos in enostavno objavo na internetu. Povezave na spletišča o državnih pomočeh vseh držav članic bi morale biti objavljene na spletišču Komisije. V skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 994/98, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 733/2013, bi bilo treba na spletišču Komisije objaviti povzetek informacij o vsakem ukrepu pomoči, izvzetem na podlagi te uredbe.

(33) V zvezi z objavo informacij o dodeljenih individualnih pomočeh je primerno določiti mejne vrednosti, nad katerimi se takšna objava ob upoštevanju pomembnosti pomoči lahko šteje za sorazmerno. Na podlagi ocen shem pomoči za naložbe v primarni kmetijski sektor z najvišjimi letnimi odhodki, prijavljenimi v okviru letnih poročil iz leta 2013, ki lahko štejejo za bolj izkrivljajoče od preostalih vrst pomoči, je Komisija ugotovila, da je povprečni znesek pomoči na upravičenca znašal 59 596 EUR. Zaradi zmanjšanja upravnega bremena za države članice je zato primerno mejno vrednost za objavo informacij o dodeljenih individualnih pomočeh primarnim kmetijskim proizvajalcem določiti na 60 000 EUR. Ob upoštevanju dejstva, da sta predelava in trženje kmetijskih proizvodov podobna predelavi in trženju industrijskih proizvodov, je primerno, da se pragi za objavo informacij o individualnih pomočeh, dodeljenih upravičencem iz vsakega od navedenih podsektorjev in sektorja gozdarstva, ter za dejavnosti, ki spadajo izven področja uporabe člena 42 Pogodbe, uskladijo s tistimi iz Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 (14).

(34) Da se zagotovi učinkovito spremljanje, je v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 994/98 primerno uvesti standardno obliko, v kateri bi morale države članice Komisiji predložiti povzetek informacij vedno, ko se v skladu s to uredbo izvede shema pomoči ali dodeli individualna pomoč, ki ni v okviru katere koli sheme pomoči. Poleg tega je v skladu s členom 5 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (15) in členom 3(4) Uredbe (ES) št. 994/98 primerno določiti pravila v zvezi z letnimi poročili o pomoči, izvzeti iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe v skladu s pogoji iz te uredbe, ki jih morajo države članice predložiti Komisiji, vključno s posebnimi zahtevami za nekatere vrste pomoči.

(35) Zaradi široke razpoložljivosti potrebne tehnologije bi morali biti povzetki informacij in letno poročilo v računalniški obliki ter bi jih bilo treba poslati Komisiji prek elektronskih sistemov Komisije.

(36) Poleg tega je v skladu s členom 3(3) Uredbe (ES) št. 994/98 in glede na zastaralni rok iz člena 15 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (16) primerno oblikovati pravila v zvezi z evidencami, ki bi jih morale države članice voditi v zvezi s pomočjo, izvzeto iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe na podlagi te uredbe.

(37) Za večjo učinkovitost pogojev združljivosti iz te uredbe bi morala imeti Komisija možnost, da odvzame ugodnosti skupinskih izjem za prihodnje ukrepe pomoči v primeru neizpolnjevanja teh zahtev. Komisija bi morala imeti možnost, da omeji odvzem ugodnosti skupinske izjeme na nekatere vrste pomoči, nekatere upravičence ali ukrepe pomoči, ki so jih sprejeli nekateri organi, kadar neizpolnjevanje zahtev iz te uredbe vpliva le na omejeno skupino ukrepov nekaterih organov. Takšen ciljno usmerjen odvzem bi moral zagotoviti sorazmerno odpravo težave, neposredno povezane z ugotovljenim neizpolnjevanjem zahtev iz te uredbe. V primeru neizpolnjevanja pogojev o združljivosti iz poglavij I in III dodeljena pomoč ni zajeta s to uredbo in posledično predstavlja nezakonito pomoč, ki jo bo Komisija proučila v okviru ustreznega postopka iz Uredbe (ES) št. 659/1999. V primeru neizpolnjevanja zahtev iz poglavja II odvzem ugodnosti skupinskih izjem za prihodnje ukrepe pomoči ne vpliva na dejstvo, da so za pretekle ukrepe, ki so izpolnjevali zahteve iz te uredbe, veljale skupinske izjeme.

(38) Ob upoštevanju člena 107(3)(c) Pogodbe pomoč ne bi smela samo nenehno ali periodično zniževati stroškov poslovanja, ki bi jih običajno moral kriti upravičenec, in bi morala biti sorazmerna z ovirami, ki jih je treba premagati, da bi se zagotovile socialno-ekonomske ugodnosti, ki naj bi bile v interesu Unije. Enostransko državno pomoč, katere cilj je samo izboljšanje finančnega stanja proizvajalcev, vendar ne prispeva k razvoju sektorja, ter zlasti pomoč, ki je dodeljena samo na podlagi cene, količine, enote proizvodnje ali enote načina proizvodnje, bi bilo treba obravnavati kot pomoč za tekoče poslovanje, ki ni združljiva z notranjim trgom. Če je takšna pomoč dodeljena v kmetijskem sektorju, lahko vpliva tudi na mehanizme skupnih ureditev trgov. Zato je primerno omejiti področje uporabe te uredbe na nekatere vrste pomoči.

(39) MSP imajo odločilno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest ter so na splošno dejavnik družbene stabilnosti in gospodarskega zagona. Vendar lahko nedelovanje trga omejuje razvoj MSP, zaradi česar imajo ta podjetja značilne omejitve. MSP imajo pogosto težave pri pridobivanju kapitala ali posojil, saj nekateri finančni trgi niso naklonjeni tveganjem in lahko nudijo zavarovanje zgolj v omejenem obsegu. Njihovi omejeni viri lahko tudi omejijo dostop do informacij, zlasti glede nove tehnologije in potencialnih trgov. S to uredbo bi bilo zato za olajšanje razvoja gospodarskih dejavnosti MSP treba nekatere vrste pomoči za MSP izvzeti iz obveznosti priglasitve v skladu s členom 108(3) Pogodbe.

(40) Da bi se odpravile razlike, ki bi lahko povzročile izkrivljanje konkurence, olajšalo usklajevanje med različnimi pobudami Unije in nacionalnimi pobudami v zvezi z MSP ter izboljšala jasnost upravnih postopkov in pravna varnost, bi morala opredelitev MSP v tej uredbi temeljiti na opredelitvah iz Priporočila Komisije 2003/361/ES (17).

(41) Za zagotovitev skladnosti s politiko razvoja podeželja in poenostavitev pravil na podlagi izkušenj, ki jih je Komisija že pridobila pri uporabi Uredbe (EU) št. 1857/2006 in Uredbe (EU) št. 800/2008, je primerno, da se iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe izvzamejo različne vrste pomoči za MSP, ki so dejavna v primarni kmetijski proizvodnji, predelavi in trženju kmetijskih proizvodov.

(42) Navedene vrste pomoči bi morale zlasti zajemati pomoč za naložbe, kot so naložbe v opredmetena ali neopredmetena sredstva ali naložbe za premestitev kmetijskih poslopij, pomoč za zagon in poslovne priložnosti, kot so pomoč mladim kmetom in malim kmetijam, pomoč za skupine proizvajalcev ter pomoč za sodelovanje v shemah kakovosti, pomoč za lažji razvoj podjetij, kot so pomoč za dejavnosti prenosa znanja in informiranja, pomoč za storitve svetovanja, pomoč za promocijske dejavnosti in pomoč za storitve nadomeščanja na kmetijskem gospodarstvu, pomoč za obvladovanje tveganja in krizno upravljanje, kot so pomoč za nadomestilo škode zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, pomoč za nadomestilo stroškov preprečevanja in izkoreninjenja bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah ter pomoč za zavarovalne premije, ter pomoč za živinorejski sektor za doseganje skupnih javnih ciljev, kot sta ohranjanje genske kakovosti ter varovanje zdravja živali in ljudi. Navedene pomoči bi morale biti usmerjene predvsem h krepitvi konkurenčnosti in uspešnosti celotnega kmetijskega sektorja.

(43) Poleg tega bi bilo treba po tej uredbi iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe izvzeti tudi pomoči za MSP, ki so dejavna na podeželju. V zvezi s tem ter da bi se zagotovila skladnost med ukrepi za razvoj podeželja, sofinanciranimi v okviru EKSRP, in ukrepi, financiranimi iz dodatnih nacionalnih virov, bi morala biti pravila iz te uredbe čim bolj skladna s pravili iz Uredbe (EU) št. 1305/2013 ter delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe.

(44) Druge vrste pomoči, kot so pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem in gozdarskem sektorju, pomoč v kmetijskem sektorju za odpravo škode zaradi naravnih nesreč, pomoč za naložbe za ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih in pomoč za gozdarstvo, dodeljene tako MSP kot velikim podjetjem, bi bilo treba izvzeti iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Zlasti v zvezi s pomočjo za gozdarstvo in da bi se zagotovila skladnost med ukrepi za razvoj podeželja, sofinanciranimi v okviru EKSRP, in ukrepi, financiranimi iz dodatnih nacionalnih virov, ali ukrepi, financiranimi izključno z državno pomočjo, bi morala biti pravila iz te uredbe čim bolj skladna s pravili iz Uredbe (EU) št. 1305/2013 ter delegiranih in izvedbenih aktov.

(45) Pomoč, dodeljena MSP, dejavnim v primarni kmetijski proizvodnji, predelavi in trženju kmetijskih proizvodov, pomoč za raziskave in razvoj, pomoč za gozdarski sektor ali pomoč za MSP na podeželju za dejavnosti, ki ne spadajo v področje uporabe člena 42 Pogodbe, so prav tako lahko izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe v skladu s pogoji iz Uredbe (EU) št. 651/2014. Kadar države članice menijo, da je to primerneje, se lahko odločijo, da dodelijo zgoraj navedene vrste pomoči v skladu s pogoji iz Uredbe (EU) št. 651/2014. Zlasti se lahko države članice odločijo, da MSP, dejavnim v primarni kmetijski proizvodnji, dodelijo regionalno pomoč za tekoče poslovanje za kritje dodatnih stroškov, razen za stroške prevoza v najbolj oddaljenih regijah, pomoč za svetovanje v korist MSP, pomoč za tvegano financiranje, pomoč za raziskave in razvoj, pomoč za inovacije za MSP, okoljsko pomoč, pomoč za usposabljanje ter pomoč za prikrajšane delavce, v skladu s pogoji iz Uredbe (EU) št. 651/2014. V zvezi s tem in za pojasnitev povezave med področjema uporabe te uredbe in Uredbe (EU) št. 651/2014 bi bilo treba poudariti, da se cilji, vrste pomoči in pogoji za pomoč v obeh uredbah razlikujejo, čeprav so morda namenjeni isti vrsti upravičencev.

(46) Za izboljšanje gospodarske in okoljske učinkovitosti ter uspešnosti MSP, dejavnih v kmetijskem sektorju, za zagotovitev potrebne infrastrukture za razvoj kmetijstva in spodbujanje naložb neprofitnega značaja, potrebnih za doseganje okoljskih ciljev, bi morala biti pomoč na voljo za naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki prispevajo k navedenim ciljem. Navedene naložbe bi morale biti skladne z zakonodajo Unije in nacionalnimi predpisi zadevnih držav članic na področju varstva okolja. Poleg tega bi morala za pomoč za naložbe, v zvezi s katero mora biti opravljena presoja vplivov na okolje na podlagi Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (18), pogojena s tem, da sta bila še pred datumom dodelitve individualne pomoči opravljena navedena presoja in pridobljeno soglasje za izvedbo zadevnega naložbenega projekta.

(47) Zaradi tveganja izkrivljanja konkurence na podlagi ciljne pomoči za naložbe v sektor primarne kmetijske proizvodnje pomoč za naložbe, ki je po tej uredbi izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, ne bi smela biti omejena na posamezne kmetijske proizvode. Ta pogoj ne bi smel preprečevati državi članici, da bi nekatere kmetijske proizvode izločila iz področja uporabe določene pomoči, zlasti če normalne prodajne možnosti niso na voljo. Poleg tega pomoč za nekatere vrste naložb sama po sebi ne bi smela biti upravičena do izvzetja iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe v skladu s to uredbo.

(48) Za zagotovitev primernega ravnovesja med zmanjšanjem izkrivljanja konkurence ter spodbujanjem energijske učinkovitosti in učinkovite rabe virov bi morala v primeru naložb na kmetijskih gospodarstvih, povezanih s primarno kmetijsko proizvodnjo, ta uredba določati, da bi se lahko pomoč dodelila samo za naložbe, ki so povezane s proizvodnjo biogoriv ali energije iz obnovljivih virov na ravni kmetije, in samo kadar proizvodnja ne presega povprečne letne porabe goriv ali energije na kmetiji. V takšnih primerih bi morala biti pomoč za biogoriva v to uredbo vključena samo, če je podeljena za trajnostna biogoriva v skladu z Direktivo 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (19).

(49) Za spodbuditev prehoda na proizvodnjo naprednejših oblik biogoriv, kot je predvideno v pravilih o horizontalni državni pomoči v zvezi z okoljem in energijo, bi morala biti pomoč za biogoriva na osnovi hrane v primeru pomoči za naložbe v zvezi s predelavo kmetijskih proizvodov izključena iz te uredbe.

(50) Za spodbujanje mladih kmetov, ki prvič vzpostavljajo kmetijsko gospodarstvo, ter razvoja potencialno gospodarsko uspešnih malih kmetij je primerno, da se pomoč za zagon izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Za zagotovitev uspešnosti novoustanovljenih kmetijskih dejavnosti bi morala biti pomoč pogojena s predložitvijo poslovnega načrta. Pomoč za zagon bi morala kriti le začetno obdobje obstoja podjetja in ne bi smela postati pomoč za tekoče poslovanje.

(51) Da bi se kmetijski sektor lažje spoprijemal z izzivi zaradi vse večje konkurence in krepitve podrejenih trgov v zvezi s trženjem kmetijskih proizvodov, vključno s tistimi na lokalnih trgih, bi bilo treba spodbujati oblikovanje skupin in organizacij proizvajalcev. Zato je iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe primerno izvzeti pomoč za ustanovitev skupin in organizacij proizvajalcev. Do pomoči bi morale biti upravičene le skupine in organizacije proizvajalcev, ki so opredeljene kot MSP. Za zagotovitev sposobnosti preživetja skupine in organizacije proizvajalcev je predložitev poslovnega načrta pristojnemu organu pogoj, da lahko države članice uradno priznajo skupino proizvajalcev. Da se prepreči zagotavljanje pomoči za tekoče poslovanje in ohrani spodbujevalni učinek pomoči, se ta lahko izplačuje največ pet let.

(52) Za okrepitev tržnih priložnosti in za doseganje dodane vrednosti pri zadevnih kmetijskih proizvodih je primerno spodbujati MSP k sodelovanju v shemah kakovosti na ravni Unije ali na nacionalni ravni, zaradi česar bi morala biti pomoč za sodelovanje v shemah kakovosti izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Ker v trenutku vstopa v take sheme kakovosti in v prvih letih sodelovanja v njih trg dodatnih stroškov in obveznosti, ki jih imajo MSP v okviru tega sodelovanja, ne povrne v celoti, bi morala biti neposredna pomoč za upravičenca omejena na novo sodelovanje in zajemati obdobje največ petih let. Poleg tega bi morala biti pomoč v obliki subvencioniranih storitev dodeljena za stroške za obvezne nadzorne ukrepe v zvezi s shemami kakovosti ali za kritje stroškov za tržne raziskave ali za pripravo vloge za priznanje sheme kakovosti Unije.

(53) Za okrepitev konkurenčnosti in učinkovite rabe virov ter za izboljšanje okoljske učinkovitosti, trajnostnega upravljanja in splošne učinkovitosti MSP je primerno pomoč za prenos znanja, dejavnosti informiranja, storitve kmetijskega svetovanja in spodbujevalne ukrepe izvzeti iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.

(54) Dobro obvladovanje tveganja in krizno upravljanje sta ključna za trajnostni in konkurenčen kmetijski sektor. Primarna kmetijska proizvodnja je izpostavljena posebnim naravnim, podnebnim in zdravstvenim tveganjem ter krizam. Zato bi morali biti pomoč za obvladovanje tveganja in krizno upravljanje ter pomoč za živinorejski sektor omejeni na MSP, ki so dejavna v primarni kmetijski proizvodnji. Državna pomoč za nadomestilo izgub zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, pomoč za boj proti boleznim živali in škodljivim organizmom na rastlinah ter pomoč za plačilo zavarovalnih premij bi morale biti omejene na pomoč upravičencem, ki se spoprijemajo z določenimi težavami kljub ustreznemu prizadevanju, da bi ta tveganja čim bolj omejili. Državna pomoč ne bi smela spodbujati upravičencev k sprejemanju nepotrebnih tveganj. MSP, dejavna v primarni kmetijski proizvodnji, bi morala sama nositi posledice nepreudarne izbire proizvodnih metod ali proizvodov.

(55) Komisija je člena 107 in 108 Pogodbe uporabila v številnih primerih v zvezi s pomočjo za ohranjanje naravne in kulturne dediščine, zlasti v okviru Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013 in Uredbe (ES) št. 1857/2006. V obdobju 2007–2013 je bila pomoč za naložbe za varstvo tradicionalnih krajin in stavb za MSP izvzeta iz obveznosti priglasitve v okviru Uredbe (ES) št. 1857/2006, za pomoč za naložbe za varstvo tradicionalnih krajin in stavb za velika podjetja pa je veljala obveznost priglasitve in jo je Komisija odobrila v skladu s Smernicami Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013. V navedenem obdobju je Komisija ocenila več kot 87 pomoči za naložbe v zvezi z varstvom tradicionalnih krajin in stavb na kmetijskih gospodarstvih. Projekti ohranjanja naravne in kulturne dediščine, tudi če jih izvajajo večja podjetja, običajno ne povzročijo znatnega izkrivljanja konkurence. Zato je primerno, da bi morala Komisija uporabiti pooblastila, ki ji jih daje Uredba (ES) št. 994/98, na področju pomoči za ohranjanje naravne in kulturne dediščine.

(56) Da se pomoč za ohranjanje kulturne in naravne dediščine izvzame iz obveznosti priglasitve iz te uredbe, bi bilo treba odobriti naložbe v opredmetena sredstva in investicijska dela, katerih cilj je ohranjanje kulturne ali naravne dediščine. Kulturna ali naravna dediščina bi morala biti na kmetijskem gospodarstvu upravičenca, pristojni javni organ v državi članici pa bi jo moral kot tako uradno priznavati. Glede na to, da je prag za priglasitev za to pomoč v skladu s to Uredbo določen na 500 000 EUR na naložbeni projekt, kar se na podlagi Smernic Unije o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju 2014–2020 šteje za malo infrastrukturo, je primerno, da se v okviru te uredbe intenzivnost pomoči določi na do 100 % upravičenih stroškov.

(57) Izredne razmere zaradi naravnih nesreč zahtevajo hitro ukrepanje organov za dodeljevanje pomoči. Zato je pomembno zagotoviti hitro izvajanje predvidene pomoči. Komisija je uporabila člena 107 in 108 Pogodbe tudi pri znatnem številu sklepov v zvezi z nadomestilom škode kmetijskemu sektorju zaradi naravnih nesreč. V Smernicah Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gospodarskem sektorju 2007–2013 je bila že zajeta možnost odobritve shem pomoči kot nadomestila škode zaradi naravnih nesreč. Komisija je v obdobju med letoma 2007 in 2012 ter pri uporabi Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013 odobrila več kot 25 pomoči v zvezi z nadomestilom škode kmetijskemu sektorju zaradi naravnih nesreč. Izkušnje Komisije kažejo, da je učinkovitost takih ukrepov odvisna od hitrosti njihovega izvajanja. Zato je treba poenostaviti postopek priglasitve za takšne pomoči. Poleg tega ti ukrepi ne povzročajo znatnega izkrivljanja konkurence na notranjem trgu, saj gre za nadomestilo in obstajajo jasna merila za združljivost z notranjim trgom. Zato je primerno, da bi morala Komisija pooblastila, ki ji jih daje Uredba (ES) št. 994/98, uporabiti tudi pri pomoči za nadomestilo škode kmetijskemu sektorju zaradi naravnih nesreč.

(58) Pomoč za odpravo škode zaradi naravnih nesreč bi zato morala biti na voljo podjetjem v celotnem kmetijskem sektorju ter dodeljena MSP in velikim podjetjem. Pogoji za izvzetje pomoči za odpravo škode zaradi naravnih nesreč so v skladu z že ustaljeno prakso in povezani z uradno potrditvijo organov držav članic, da se je zgodila naravna nesreča, ter obstojem neposredne vzročne povezave med naravno nesrečo in škodo, ki so jo utrpeli upravičenci, ter bi morali preprečiti prekomerna nadomestila. Zlasti bi se morale države članice izogibati prekomernim nadomestilom, ki so posledica kombinacije take pomoči z drugimi nadomestili, ki jih prejmejo upravičenci, vključno s plačili, prejetimi na podlagi zavarovalne sheme.

(59) Pomoč za raziskave in razvoj lahko prispeva k trajnostni gospodarski rasti in okrepi konkurenčnost. Na podlagi izkušenj Komisije pri uporabi Smernic Komisije o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013, Okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (20) ter Uredbe (ES) št. 800/2008 v zvezi s pomočjo za raziskave in razvoj v kmetijskem in gozdarskem sektorju je pomoč za raziskave in razvoj, ki izpolnjuje pogoje iz te uredbe, primerno izvzeti iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Spodbujanje raziskav in razvoja je pomemben cilj skupnega interesa, zato bi morala ta uredba zahtevati, da je raziskovalni projekt v interesu vseh podjetij, dejavnih v določenem kmetijskem ali gozdarskem sektorju ali podsektorju. Informacije o raziskovalnem projektu in njegovih rezultatih bi morale biti objavljene na internetu. Poleg tega bi morali biti rezultati raziskave brezplačno na voljo zainteresiranim podjetjem.

(60) Gozdarstvo je neločljivo povezano z razvojem podeželja. Komisija je člena 107 in 108 Pogodbe uporabila v številnih sklepih v zvezi s podjetji, dejavnimi v gozdarskem sektorju, zlasti v okviru Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013. Komisija je na podlagi navedenih smernic v obdobju med letoma 2007 in 2012 odobrila 140 pomoči za gozdarski sektor. Glede na znatne izkušnje Komisije pri uporabi navedenih smernic za podjetja, dejavna v gozdarskem sektorju, bi morala Komisija v zvezi s pomočjo za gozdarski sektor za poenostavitev postopkov ter hkratno zagotavljanje učinkovitega nadzora in spremljanja uporabiti tudi pooblastila, ki ji jih daje Uredba (ES) št. 994/98. Po izkušnjah Komisije pomoč v gozdarskem sektorju, dodeljena za ukrepe, ki so del programov razvoja podeželja in so sofinancirani v okviru EKSRP, ali dodeljena kot dodatno nacionalno financiranje k takim sofinanciranim ukrepom, ne izkrivlja znatno konkurence na notranjem trgu. Poleg tega pomoč za prenos znanja v gozdarskem sektorju in pomoč za svetovalne storitve v gozdarskem sektorju ne izkrivljata znatno konkurence na notranjem trgu, čeprav sta dodeljeni zunaj programov razvoja podeželja. V tej uredbi bi bilo treba določiti jasne pogoje za združljivost takih ukrepov z notranjim trgom. Navedeni pogoji bi morali biti čim bolj v skladu s pravili iz Uredbe (EU) št. 1305/2013 ter delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe.

(61) Navedene vrste pomoči bi morale zlasti zajemati pomoč za pogozdovanje in ustvarjanje gozdnega območja, pomoč za kmetijsko-gozdarske sisteme, pomoč za preprečevanje in odpravo škode v gozdovih zaradi gozdnih požarov, naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, škodljivih organizmov na rastlinah ali katastrofalnih dogodkov, pomoč za naložbe za povečanje odpornosti in okoljske vrednosti gozdnih ekosistemov, pomoč za omejitve v zvezi z gozdnimi območji Natura 2000, kot so opredeljene v členu 3 Direktive Sveta 92/43/EGS (21) in členu 3 Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (22), pomoč za gozdarsko-okoljske in podnebne storitve ter ohranjanje gozdov, pomoč za prenos znanja in dejavnosti informiranja, pomoč za storitve svetovanja, pomoč za infrastrukturne naložbe ter pomoč za naložbe v gozdarske tehnologije ter predelavo, mobilizacijo in trženje gozdarskih proizvodov. Pomoč gozdarskemu sektorju ne bi smela izkrivljati konkurence in bi morala biti tržno nevtralna.

(62) Da se zagotovi skladnost z Uredbo (EU) št. 1305/2013 ter poenostavijo pravila za pridobitev odobritve za državno pomoč za sofinancirani del in dodatno financiranje nacionalnih programov razvoja podeželja, bi morala biti pomoč za gozdarski sektor, izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe v skladu s to uredbo, enaka zadevnim ukrepom za razvoj podeželja, izvzeta pomoč pa bi se morala dodeliti zgolj v skladu s programom razvoja podeželja zadevne države članice. Kljub temu bi intenzivnost pomoči in upravičeni stroški morali biti v skladu s splošnimi načeli in pravili Unije o državni pomoči, ki se uporabljajo za kmetijski sektor. Stroški, kot so obratna sredstva, povezana z novimi naložbami, zato ne bi smeli biti upravičeni za pomoč na podlagi te uredbe. V skladu z zadevnimi programi razvoja podeželja, kot jih odobri Komisija, bi morale naložbene dejavnosti, vključene v ukrepe na področju gozdarstva, vključevati tudi enkratno obdelavo gozda, ki je potrebna za pripravo naložbe, če je to skladno s cilji zadevne določbe o razvoju podeželja. Moralo bi biti možno, da se pomoč za dejavnosti prenosa znanja, pomoč za storitve svetovanja in pomoč za komasacijo gozdnih površin dodelijo ne glede na to, ali je takšna pomoč vključena v nacionalni program razvoja podeželja.

(63) Gospodarska diverzifikacija in oblikovanje novih gospodarskih dejavnosti sta ključna za razvoj in konkurenčnost podeželja, zlasti za MSP, ki so glavna opora gospodarstva Unije na podeželju. V Uredbi (EU) št. 1305/2013 so zagotovljeni ukrepi za spodbujanje razvoja nekmetijskih podjetij na podeželju, katerih namen je spodbujanje zaposlovanja, ustvarjanje kakovostnih delovnih mest na podeželju, ohranjanje obstoječih delovnih mest, zmanjšanje sezonskih nihanj v zaposlovanju, razvoj nekmetijskih sektorjev zunaj kmetijstva in živilske predelave ob hkratnem spodbujanju poslovnega vključevanja in lokalnih medsektorskih povezav.

(64) Da bi se zagotovila skladnost z Uredbo (EU) št. 1305/2013 ter da bi se poenostavila pravila za pridobitev odobritve za državno pomoč za sofinancirani del in dodatno nacionalno financiranje programov razvoja podeželja, bi bilo treba različne vrste pomoči za MSP, ki so dejavna na podeželju, izvzeti iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe v skladu s to uredbo. Navedene vrste pomoči bi morale zlasti zajemati pomoč za naložbe, ki zadevajo predelavo kmetijskih proizvodov v nekmetijske proizvode ali proizvodnjo bombaža, pomoč za zagon nekmetijskih dejavnosti, pomoč za storitve svetovanja, pomoč za prenos znanja in dejavnosti informiranja, pomoč za novo sodelovanje kmetov v shemah kakovosti za bombaž in živila ter spodbujevalne ukrepe za živila. Pomoč, ki se izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe v skladu s to uredbo, bi morala biti enaka zadevnim ukrepom za razvoj podeželja, poleg tega pa bi se morala izvzeta pomoč dodeliti zgolj v skladu s programom razvoja podeželja zadevne države članice. Kljub temu bi intenzivnost pomoči in upravičeni stroški morali biti v skladu s splošnimi načeli Unije o državni pomoči in pravili Unije o horizontalni državni pomoči. Stroški, povezani z novimi naložbami, kot so obratna sredstva, zato ne bi smeli biti upravičeni za pomoč na podlagi te uredbe.

(65) Glede pomoči za naložbe v zvezi s predelavo kmetijskih proizvodov v nekmetijske proizvode bi moralo biti določeno, da naložbe, povezane s proizvodnjo biogoriva ali energije iz obnovljivih virov, ne bi smele biti upravičene do pomoči na podlagi te uredbe. Načeloma se za take naložbe uporabljajo pravila o horizontalni državni pomoči v zvezi z okoljem in energijo.

(66) V primeru več vrst pomoči, kot so: (a) pomoč za kritje stroškov za tržne raziskave, zasnovo in oblikovanje proizvodov ter za pripravo vlog za priznanje shem kakovosti; (b) pomoč za kritje stroškov za obvezne nadzorne ukrepe v zvezi s shemami kakovosti; (c) pomoč za ukrepe za prenos znanja in informiranje; (d) pomoč za storitve svetovanja; (e) pomoč za storitve nadomeščanja na kmetijskem gospodarstvu; (f) pomoč za spodbujevalne ukrepe; (g) pomoč za nadomestilo stroškov preprečevanja in izkoreninjenja bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah ter (h) pomoč za živinorejski sektor, se pomoč končnim upravičencem dodeli posredno, in sicer naravi prek subvencioniranih storitev. V takih primerih bi bilo treba pomoč izplačati ponudniku zadevne storitve ali dejavnosti. Pri izbiri ponudnika bi bilo treba ustrezno upoštevati zadevna veljavna pravila o javnih naročilih ter načela preglednosti, odprtosti in nediskriminacije v izbirnem postopku.

(67) V skladu z izkušnjami Komisije na tem področju bi bilo načeloma treba politiko državnih pomoči redno revidirati. Obdobje uporabe te uredbe bi bilo zato treba omejiti. Zato je primerno določiti prehodne določbe, vključno s pravili o prilagoditvenem obdobju na koncu obdobja veljavnosti te uredbe, ki se uporabljajo za izvzete sheme pomoči. Taka pravila naj bi dala državam članicam dovolj časa za prilagoditev na morebitne nove ureditve.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

KAZALO

POGLAVJE I SKUPNE DOLOČBE 13

POGLAVJE II POSTOPKOVNE ZAHTEVE 25

POGLAVJE III VRSTE POMOČI 26

Oddelek 1 Pomoč za MSP, ki so dejavna v primarni kmetijski proizvodnji, predelavi kmetijskih proizvodov in trženju kmetijskih proizvodov 26

Oddelek 2 Pomoč za naložbe za ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih 43

Oddelek 3 Pomoč za odpravo škode zaradi naravnih nesreč v kmetijskem sektorju 44

Oddelek 4 Pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem in gozdarskem sektorju 45

Oddelek 5 Pomoč za gozdarstvo 46

Oddelek 6 Pomoč MSP na podeželju, sofinancirana v okviru EKSRP ali dodeljena kot dodatno nacionalno financiranje k takim sofinanciranim ukrepom 59

POGLAVJE IV PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE 65

POGLAVJE I

SKUPNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe

1. Ta uredba se uporablja za naslednje vrste pomoči:

(a) pomoč za mikro, mala in srednja podjetja (MSP): (i) ki so dejavna v kmetijskem sektorju, in sicer na področju primarne kmetijske proizvodnje, predelave kmetijskih proizvodov in trženja kmetijskih proizvodov, z izjemo členov 14, 15, 16, 18 in 23 ter členov od 25 do 28, ki se uporabljajo samo za MSP, ki so dejavna v primarni kmetijski proizvodnji; (ii) za dejavnosti, ki ne spadajo v področje uporabe člena 42 Pogodbe, če se takšna pomoč dodeli v skladu z Uredbo (EU) št. 1305/2013 in je sofinancirana v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu: EKSRP) ali dodeljena kot dodatno nacionalno financiranje za takšne sofinancirane ukrepe;

(b) pomoč za naložbe za ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih;

(c) pomoč za nadomestilo škode zaradi naravnih nesreč v kmetijskem sektorju;

(d) pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem in ribiškem sektorju;

(e) pomoč za gozdarstvo.

2. Kadar države članice menijo, da je to primerno, se lahko odločijo za dodelitev pomoči iz odstavkov 1(a), 1(d) in 1(e) tega člena pod pogoji iz Uredbe (EU) št. 651/2014.

3. Ta uredba se ne uporablja za pomoč za:

(a) gozdarski sektor, ki ni sofinancirana v okviru EKSRP ali dodeljena kot dodatno nacionalno financiranje za takšne sofinancirane ukrepe, z izjemo členov 31, 38, 39 in 43;

(b) MSP za dejavnosti, ki ne spadajo v področje uporabe člena 42 Pogodbe, ki ni sofinancirana v okviru EKSRP ali dodeljena kot dodatno nacionalno financiranje za takšne sofinancirane ukrepe.

4. Ta uredba se ne uporablja za:

(a) sheme pomoči iz členov 17, 32 in 33, člena 34(5)(a) do (c) ter členov 35, 40, 41 in 44 te uredbe, če povprečni letni proračun državne pomoči presega 150 milijonov EUR, po šestih mesecih od njihovega začetka veljavnosti. Komisija se lahko odloči, da se ta uredba še naprej uporablja za daljše obdobje za vsako od teh shem pomoči, potem ko preuči ustrezne načrte ocenjevanja, ki jih države članice priglasijo Komisiji, in sicer v 20 delovnih dneh od začetka veljavnosti sheme;

(b) vse spremembe shem iz odstavka 4(a) tega člena, razen preoblikovanj, ki ne morejo vplivati na združljivost sheme pomoči na podlagi te uredbe ali ne morejo znatno vplivati na vsebino odobrenega načrta ocenjevanja;

(c) pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom v tretje države ali države članice, in sicer pomoč, neposredno povezano z izvoženimi količinami, vzpostavitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali drugimi tekočimi stroški, povezanimi z izvozno dejavnostjo;

(d) pomoč, ki je odvisna od prednostne uporabe domačega blaga pred uporabo uvoženega blaga.

5. Ta uredba se z izjemo člena 30 ne uporablja za:

(a) sheme pomoči, ki ne izključujejo izrecno plačil individualne pomoči podjetju, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo na podlagi predhodnega sklepa Komisije, v katerem je pomoč razglasila za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom;

(b) ad hoc pomoč za podjetje, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo na podlagi predhodnega sklepa Komisije, v katerem je pomoč razglasila za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom.

6. Ta uredba se ne uporablja za pomoč podjetjem v težavah, z izjemo:

(a) pomoči za odpravo škode, ki so jo povzročile naravne nesreče, v skladu s členom 30, pomoči za stroške izkoreninjenja bolezni živali v skladu s členom 26(8) in pomoči za odstranitev in uničenje poginulih živali v skladu s členom 27(1)(c), (d) in (e);

(b) pomoči za naslednje dogodke, pod pogojem, da je podjetje zaradi izgub ali škode, ki jih je povzročil zadevni dogodek, postalo podjetje v težavah: (i) za nadomestilo izgub zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, v skladu s členom 25; (ii) pomoč za stroške izkoreninjenja škodljivih organizmov na rastlinah ter pomoč za odpravo škode zaradi bolezni živali in škodljivih organizmov na rastlinah v skladu s členom 26(8) in (9); (iii) pomoč za odpravo škode v gozdovih zaradi gozdnih požarov, naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, drugih slabih vremenskih razmer, škodljivih organizmov na rastlinah, katastrofalnih dogodkov in dogodkov, povezanih s podnebnimi spremembami, v skladu s členom 34(5)(d).

7. Ta uredba se ne uporablja za ukrepe državne pomoči, ki so sami po sebi, zaradi z njimi povezanih pogojev ali zaradi metode njihovega financiranja, neločljivo povezani s kršitvijo prava Unije, zlasti za:

(a) pomoč, pri kateri je dodelitev pomoči pogojena z obveznostjo upravičenca, da ima svoj sedež v zadevni državi članici ali da ima tam večino poslovnih enot;

(b) pomoč, kadar je dodelitev pomoči pogojena z obveznostjo, da upravičenec uporabi doma proizvedeno blago ali storitve;

(c) pomoč, ki upravičencem omejuje možnost za izkoriščanje rezultatov raziskav, razvoja in inovacij v drugih državah članicah.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) ”pomoč” pomeni vsak ukrep, ki izpolnjuje vse pogoje iz člena 107(1) Pogodbe;

(2) ”MSP” ali ”mikro, mala in srednja podjetja” pomenijo podjetja, ki izpolnjujejo merila iz Priloge I;

(3) ”kmetijski sektor” pomeni vsa podjetja, ki so dejavna v primarni kmetijski proizvodnji, predelavi in trženju kmetijskih proizvodov;

(4) ”kmetijski proizvod” pomeni proizvode s seznama v Prilogi I k Pogodbi, razen ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva s seznama v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (23);

(5) ”primarna kmetijska proizvodnja” pomeni proizvodnjo rastlinskih in živinorejskih proizvodov s seznama v Prilogi I k Pogodbi brez kakršnih koli nadaljnjih postopkov, ki bi spremenili naravo takih proizvodov;

(6) ”predelava kmetijskih proizvodov” pomeni vsak postopek na kmetijskem proizvodu, po katerem proizvod ostane kmetijski proizvod, razen dejavnosti na kmetiji, potrebnih za pripravo živalskega ali rastlinskega proizvoda za prvo prodajo;

(7) ”trženje kmetijskih proizvodov” pomeni imeti na zalogi ali razstavljati z namenom prodaje, ponujati za prodajo, dobavljati ali na kateri koli drug način dajati na trg, razen prve prodaje primarnega proizvajalca prodajnemu posredniku ali predelovalcu, ter vsake dejavnosti, s katero se proizvod pripravi za tako prvo prodajo; prodaja, ki jo opravi primarni proizvajalec končnemu potrošniku, se šteje za trženje kmetijskih proizvodov, če se opravlja v ločenih, za to namenjenih prostorih;

(8) ”kmetijsko gospodarstvo” pomeni enoto, ki obsega zemljišče, objekte in naprave, ki se uporabljajo za primarno kmetijsko proizvodnjo;

(9) ”naravne nesreče” pomenijo potrese, snežne plazove, zemeljske plazove in poplave, tornade, hurikane, izbruhe vulkanov in požare v naravi naravnega izvora;

(10) ”shema pomoči” pomeni vsak akt, na podlagi katerega je mogoče brez nadaljnjih izvedbenih ukrepov dodeliti individualno pomoč podjetjem, opredeljenim v aktu na splošen in abstrakten način, ter vsak akt, na podlagi katerega je mogoče enemu ali več podjetjem dodeliti pomoč, ki ni povezana z določenim projektom, za nedoločen čas in/ali v nedoločenem znesku;

(11) ”načrt vrednotenja” pomeni dokument, ki vsebuje vsaj naslednje minimalne elemente: cilje sheme pomoči, ki jih je treba ovrednotiti; vprašanja za vrednotenje; kazalnike rezultatov; predvideno metodologijo, ki se bo uporabila za vrednotenje; zahteve v zvezi z zbiranjem podatkov; predlagani časovni razpored vrednotenja, vključno z datumom predložitve končnega poročila o vrednotenju; opis neodvisnega organa, ki bo opravil vrednotenje, ali merila, ki se bodo uporabila za izbor tega organa, ter način, na katerega se bo zagotovilo obveščanje javnosti o vrednotenju;

(12) ”individualna pomoč” pomeni: (a) ad hoc pomoč in (b) pomoč, ki je dodeljena posameznim upravičencem na podlagi sheme pomoči;

(13) ”ad hoc pomoč” pomeni pomoč, ki ni dodeljena na podlagi sheme pomoči;

(14) ”podjetje v težavah” pomeni podjetje, za katerega velja vsaj ena od naslednjih okoliščin: (a) če je v primeru družbe z omejeno odgovornostjo (razen MSP, ki obstajajo manj kot tri leta) zaradi nakopičenih izgub izginila več kot polovica vpisanega osnovnega kapitala; To je v primeru, ko nakopičene izgube, ki se odštejejo od rezerv (in vseh drugih elementov, ki se na splošno štejejo kot del lastnih sredstev družbe), povzročijo negativen kumulativni znesek, ki presega polovico vpisanega osnovnega kapitala. V tej določbi se ”družba z omejeno odgovornostjo” nanaša zlasti na vrste družb, navedene v Prilogi I Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (24), ”osnovni kapital” pa po potrebi vključuje vplačani presežek kapitala; (b) če je v primeru družbe, v kateri imajo vsaj nekateri člani neomejeno odgovornost za dolg družbe (razen MSP, ki obstajajo manj kot tri leta), zaradi nakopičenih izgub izginila več kot polovica kapitala, prikazanega v računovodski bilanci. Za namene te določbe se ”družba, kjer vsaj nekaj članov nosi neomejeno odgovornost za dolg družbe” nanaša predvsem na vrste podjetij iz Priloge II Direktive 2013/34/EU; (c) če je podjetje v kolektivnem postopku zaradi insolventnosti ali če v skladu z nacionalno zakonodajo izpolnjuje merila za uvedbo kolektivnega postopka zaradi insolventnosti na zahtevo njegovih upnikov; (d) če je podjetje prejelo pomoč za reševanje in še ni vrnilo posojila ali prekinilo jamstva ali če je podjetje prejelo pomoč za reševanje in je še vedno predmet načrta prestrukturiranja; (e) če je v primeru podjetja, ki ni MSP, v zadnjih dveh letih: (i) knjigovodsko razmerje med dolgovi in lastnim kapitalom večje od 7,5 in (ii) razmerje med dobičkom podjetja pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA) ter kritjem obresti nižje od 1,0;

(15) ”poginule živali” pomenijo živali z določeno diagnozo ali brez nje, ki so bile usmrčene z evtanazijo ali so poginile, vključno z mrtvorojenimi in nerojenimi živalmi, na kmetiji ali v kakršnem koli drugem prostoru ali med prevozom, vendar niso bile zaklane za prehrano ljudi;

(16) ”slabe vremenske razmere, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami,” pomenijo neugodne vremenske pogoje, kot so zmrzal, nevihte in toča, led, močno ali obilno deževje ali huda suša, ki uničijo več kot 30 % povprečne proizvodnje, izračunane na podlagi: (a) predhodnega triletnega obdobja ali (b) triletnega povprečja, osnovanega na predhodnem petletnem obdobju, brez najvišjega in najnižjega vnosa;

(17) ”druge slabe vremenske razmere” pomenijo neugodne vremenske razmere, ki ne izpolnjujejo pogojev iz člena 2(16) te uredbe;

(18) ”škodljivi organizmi na rastlinah” pomenijo škodljive organizme, kot je opredeljeno v členu 2(1)(e) Direktive Sveta 2000/29/ES (25);

(19) ”katastrofalni dogodek” pomeni nepredviden dogodek biotske ali abiotske narave, ki je posledica človekove dejavnosti ter povzroči znatne motnje gozdnih struktur, zaradi česar lahko nastane znatna gospodarska škoda za gozdarski sektor;

(20) ”bruto ekvivalent nepovratnih sredstev” pomeni znesek pomoči, če je bila upravičencu dodeljena v obliki nepovratnih sredstev, pred kakršnim koli odbitkom davkov ali drugih dajatev;

(21) ”opredmetena sredstva” pomenijo sredstva, ki jih sestavljajo zemljišča, stavbe in obrati, stroji in oprema;

(22) ”neopredmetena sredstva” pomenijo sredstva, ki nimajo fizične ali finančne oblike, kot so patenti, licence, strokovno znanje ali druga intelektualna lastnina;

(23) ”kmetijsko-gozdarski sistemi” pomenijo sisteme rabe zemljišč, na katerih na istem zemljišču rastejo drevesa in se izvaja kmetijstvo;

(24) ”vračljiva predplačila” pomenijo posojilo za projekt, ki se izplača v enem ali več obrokih, pogoji za njegovo vračilo pa so odvisni od rezultata projekta;

(25) ”začetek izvajanja projekta ali dejavnosti” pomeni bodisi začetek dejavnosti ali gradbenih del, povezanih z naložbo, bodisi prvo pravno zavezujočo zavezo za naročilo opreme ali uporabo storitev ali vsako drugo zavezo, zaradi katere projekta ali dejavnosti ni več mogoče preklicati, kar nastopi prej; nakup zemljišč in pripravljalna dela, kot je pridobivanje dovoljenj in opravljanje študij izvedljivosti, se ne štejejo za začetek izvajanja projekta ali dejavnosti;

(26) ”velika podjetja” pomeni podjetja, ki ne izpolnjujejo pogojev iz Priloge I;

(27) ”naslednica davčne sheme” pomeni shemo v obliki davčnih ugodnosti, ki je spremenjena različica predhodno obstoječe sheme v obliki davčnih ugodnosti in ki jo nadomešča;

(28) ”intenzivnost pomoči” pomeni bruto znesek pomoči, izražen kot odstotek upravičenih stroškov pred odbitkom davkov ali drugih dajatev;

(29) ”datum dodelitve pomoči” pomeni datum, ko se pravica do prejema pomoči prenese na upravičenca na podlagi veljavnega nacionalnega pravnega režima;

(30) ”standard Unije” pomeni obvezen standard, predpisan z zakonodajo EU, ki določa raven, ki jo morajo doseči posamezna podjetja, zlasti glede okolja, higiene in dobrobiti živali; posledično se standardi ali cilji, zastavljeni na ravni Unije, ki so zavezujoči za države članice, ne pa tudi za posamezna podjetja, ne štejejo za standarde Skupnosti;

(31) ”program razvoja podeželja” pomeni program razvoja podeželja, kot je določen v členu 6(1) Uredbe št. 1305/2013;

(32) ”neproizvodna naložba” pomeni naložbo, ki ne povzroči znatnega povečanja vrednosti ali donosnosti kmetijskega gospodarstva;

(33) ”naložbe za skladnost s standardom Unije” pomenijo naložbe, ki se izvedejo za doseganje skladnosti s standardom Unije po zaključku prehodnega obdobja, določenega z zakonodajo Unije;

(34) ”mladi kmet” pomeni osebo, ki na dan predložitve vloge za pomoč ni stara več kot 40 let, ima ustrezno poklicno znanje in kompetence ter prvič vzpostavlja kmetijsko gospodarstvo kot nosilec tega gospodarstva;

(35) ”najbolj oddaljene regije” pomenijo regije iz prvega odstavka člena 349 Pogodbe;

(36) ”manjši egejski otoki” pomenijo manjše otoke iz člena 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (26);

(37) ”manj razvite regije” pomenijo regije, kjer je bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca nižji od 75 % povprečnega BDP v EU-27;

(38) ”EU-25” pomeni 25 držav članic Unije, ki so bile članice Unije maja 2005;

(39) ”EU-27” pomeni 27 držav članic Unije, ki so bile članice Unije januarja 2007;

(40) ”investicijska dela” pomenijo dela, ki jih opravijo kmet osebno ali kmetovi delavci, da ustvarijo sredstva;

(41) ”biogorivo na osnovi hrane” pomeni biogorivo, proizvedeno iz žitaric in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic, kot je opredeljeno v predlogu Komisije za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (27);

(42) ”aktivni kmet” pomeni aktivnega kmeta v smislu člena 9 Uredbe (EU) št. 1307/2013 (28) Evropskega parlamenta in Sveta;

(43) ”skupina in organizacija proizvajalcev” pomeni skupino ali organizacijo, ki je ustanovljena za: (a) prilagajanje proizvodnje in obsega proizvodnje proizvajalcev, ki so člani tovrstnih skupin ali organizacij proizvajalcev, zahtevam trga, ali (b) skupno trženje blaga, vključno s pripravo za prodajo, centralizacijo prodaje in dobavo grosistom, ali (c) oblikovanje skupnih pravil o informacijah o proizvodnji, predvsem glede spravila pridelka in razpoložljivosti, ali (d) druge dejavnosti, ki jih lahko izvajajo skupine ali organizacije proizvajalcev, na primer pridobivanje poslovnega znanja in izkušenj ter znanja in izkušenj na področju trženja ter organizacijo in olajšanje inovacijskih postopkov;

(44) ”stalni stroški, ki nastanejo zaradi sodelovanja v shemi kakovosti” pomenijo stroške, ki nastanejo zaradi vključitve v shemo kakovosti, in letni prispevek za sodelovanje v njej, po potrebi pa tudi odhodke za preglede, ki so potrebni za ugotavljanje skladnosti s specifikacijami sheme kakovosti;

(45) ”svetovanje” pomeni celotno svetovanje v okviru ene ali iste pogodbe;

(46) ”član kmetijskega gospodinjstva” pomeni fizično ali pravno osebo ali skupino fizičnih ali pravnih oseb, ne glede na pravni status skupine in njenih članov v skladu z nacionalno zakonodajo, razen delavcev na kmetiji;

(47) ”stroški za teste na transmisivno spongiformno encefalopatijo (TSE) in govejo spongiformno encefalopatijo (BSE)” pomenijo vse stroške, vključno s stroški za pribor za testiranje ter stroški za odvzem, prevoz, testiranje, shranjevanje in uničenje vzorcev, ki so potrebni za vzorčenje in laboratorijsko opravljanje testov skladno s poglavjem C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (29);

(48) ”rodovniška knjiga” pomeni vsako knjigo, register, datoteko ali podatkovni medij: (a) ki ga vodi organizacija ali združenje rejcev, ki ga je država članica ustanovitve organizacije ali združenja rejcev uradno priznala, in (b) v katerem so vpisane ali registrirane čistopasemske plemenske živali določene pasme z navedbo njihovih prednikov;

(49) ”zaščitena žival” pomeni katero koli žival, ki je zaščitena z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo;

(50) ”organizacija za raziskave in širjenje znanja” pomeni subjekt (kot so univerze ali raziskovalni inštituti, agencije za prenos tehnologije, posredniki za inovacije ali v raziskave usmerjeni fizični ali virtualni skupni subjekti), ne glede na njegov pravni status (organiziran po javnem ali zasebnem pravu) ali način financiranja, katerega glavni cilj je neodvisna izvedba temeljnih raziskav, industrijskih raziskav ali eksperimentalnega razvoja ali obsežno razširjanje rezultatov teh dejavnosti prek izobraževanja, objav ali prenosa znanja. Kadar tak subjekt opravlja tudi gospodarske dejavnosti, je treba financiranje, stroške in prihodke navedenih gospodarskih dejavnosti knjižiti ločeno. Podjetja, ki imajo lahko vpliv na takšen subjekt, npr. v vlogi delničarjev ali članov, ne smejo imeti prednostnega dostopa do raziskovalnih zmogljivosti tega subjekta ali do njegovih rezultatov;

(51) ”običajni tržni pogoji” pomenijo, da se pogoji transakcij med pogodbenicami ne razlikujejo od tistih, ki bi bili določeni med neodvisnimi podjetji, in ne vsebujejo nobenega elementa nedovoljenega dogovarjanja. Vsaka transakcija, ki je rezultat odprtega, preglednega in nediskriminatornega postopka, izpolnjuje načelo običajnih tržnih pogojev;

(52) ”hitro rastoča drevesa” pomenijo hitro rastoči gozd, v katerem je obdobje do začetka sečnje najmanj 8 let in največ 20 let;

(53) ”panjevci s hitro obhodnjo” pomenijo drevesne vrste z oznako KN 06 02 9041, ki jih določijo države članice in vključujejo lesnate rastline trajnice, pri katerih korenike ali ostanki stebel po žetvi ostanejo v tleh, s poganjki, ki se pojavijo naslednjo sezono, in z najdaljšimi obhodnjami, ki jih določijo države članice;

(54) ”transakcijski stroški” pomenijo dodatne stroške, ki so povezani z izpolnjevanjem obveznosti, vendar jih ni mogoče neposredno pripisati izvajanju teh obveznosti ali vključiti v neposredno povrnjene stroške ali neposredno povrnjen izpad dohodka in ki se lahko izračunajo na podlagi standardnih stroškov;

(55) ”drugi upravljavec zemljišč” pomeni podjetje, ki upravlja zemljišče in ni dejavno v kmetijskem sektorju;

(56) ”predelava kmetijskih proizvodov v nekmetijske proizvode” pomeni vsak postopek na kmetijskem proizvodu, katerega rezultat je proizvod, ki ni zajet v Prilogo I Pogodbe;

(57) ”območja ’a’” pomenijo območja, določena v karti regionalne pomoči, odobrena za obdobje od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020, ob uporabi določb iz člena 107(3)(a) Pogodbe;

(58) ”območja ’c’” pomenijo območja, določena v karti regionalne pomoči, odobrena za obdobje od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020, ob uporabi določb iz člena 107(3)(c) Pogodbe;

(59) ”redko poseljena območja” pomenijo območja, ki jih je Komisija sprejela/potrdila kot taka v posameznih sklepih o kartah regionalne pomoči za obdobje od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020;

(60) ”območja NUTS 3” pomenijo območja, določena na ravni 3 po skupni klasifikaciji statističnih teritorialnih enot v skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (30);

(61) ”Območja ’c’, ki niso predhodno opredeljena” pomenijo območja, ki jih države članice po lastni presoji določijo kot območja ”c” pod pogojem, da dokažejo, da ta območja izpolnjujejo nekatera socialno-ekonomska merila in da so določena v odobreni karti regionalne pomoči za obdobje od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020 ob uporabi določb člena 107(3)(c) Pogodbe;

(62) ”nekdanja območja ’a’” pomenijo tista območja, ki so kot območja ”a” določena v karti regionalne pomoči za obdobje od 1. januarja 2011 do 30. junija 2014;

(63) ”živila” pomenijo živila, ki niso kmetijski proizvodi in so navedena v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (31).

Člen 3

Pogoji za izvzetje

Sheme pomoči, individualna pomoč, dodeljena v okviru shem pomoči, in ad hoc pomoč so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(2) ali (3) Pogodbe in so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe pod pogojem, da taka pomoč izpolnjuje vse pogoje iz poglavja I te uredbe ter posebne pogoje za ustrezno vrsto pomoči iz poglavja III te uredbe.

Člen 4

Pragovi za priglasitev

1. Ta uredba se ne uporablja za nobeno individualno pomoč, katere bruto ekvivalent nepovratnih sredstev presega naslednje pragove:

(a) pomoč za naložbe v opredmetena ali neopredmetena sredstva na kmetijskih gospodarstvih, povezanih s primarno kmetijsko proizvodnjo, kot je navedeno v členu 14: 500 000 EUR na podjetje in na naložbeni projekt;

(b) pomoč za naložbe v zvezi s premestitvijo kmetijskega poslopja z namenom modernizacije objektov in naprav ali povečanja proizvodne zmogljivosti, kot je navedeno v členu 16(4): 500 000 EUR na podjetje in na naložbeni projekt;

(c) pomoč za naložbe v zvezi s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov, kot je navedeno v členu 17: 7,5 milijona EUR na podjetje in na naložbeni projekt;

(d) pomoč za naložbe za ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih, kot je navedeno v členu 29: 500 000 EUR na podjetje in na naložbeni projekt;

(e) pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem in gozdarskem sektorju, kot je navedeno v členu 31: 7,5 milijona EUR na projekt;

(f) pomoč za pogozdovanje in ustvarjanje gozdnega območja, kot je navedeno v členu 32: 7,5 milijona EUR na projekt vzpostavitve;

(g) pomoč za kmetijsko-gozdarske sisteme, kot je določeno v členu 33: 7,5 milijona EUR na projekt vzpostavitve kmetijsko-gozdarskega sistema;

(h) pomoč za naložbe za povečanje odpornosti in okoljske vrednosti gozdnih ekosistemov, kot je navedeno v členu 35: 7,5 milijona EUR na naložbeni projekt;

(i) pomoč za naložbe v infrastrukturo, povezano z razvojem, modernizacijo in prilagajanjem gozdarskega sektorja, kot je navedeno v členu 40: 7,5 milijona EUR na naložbeni projekt;

(j) pomoč za naložbe v gozdarske tehnologije ter predelavo, mobilizacijo in trženje gozdarskih proizvodov, kot je navedeno v členu 41: 7,5 milijona EUR na naložbeni projekt;

(k) pomoč za naložbe v zvezi s predelavo kmetijskih proizvodov v nekmetijske proizvode ali proizvodnjo bombaža, kot je navedeno v členu 44: 7,5 milijona EUR na naložbeni projekt.

2. Pragom, določenim v odstavku 1, se ni mogoče izogniti z namerno delitvijo shem ali projektov pomoči.

Člen 5

Preglednost pomoči

1. Ta uredba se uporablja le za pomoč, pri kateri je mogoče vnaprej in brez ocene tveganja natančno izračunati bruto ekvivalent nepovratnih sredstev (”pregledna pomoč”).

2. Kot pregledne se obravnavajo naslednje vrste pomoči:

(a) pomoč v obliki nepovratnih sredstev in subvencioniranih obrestnih mer;

(b) pomoč v obliki posojil, kadar se bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračuna na podlagi referenčne mere, ki velja ob dodelitvi nepovratnih sredstev;

(c) pomoč v obliki jamstev: (i) kadar je bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračunan na podlagi premij varnega pristana, določenih v obvestilu Komisije, ali (ii) kadar je bila pred izvajanjem pomoči metodologija za izračun jamstvenega bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev sprejeta na podlagi Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev ali katerega koli naslednjega obvestila, po priglasitvi te metodologije Komisiji, na podlagi katere koli uredbe, ki jo je sprejela Komisija na področju državnih pomoči, ki so takrat veljale, in odobrena metodologija izrecno obravnava vrsto jamstva in vrsto zadevne osnovne transakcije v smislu uporabe te uredbe;

(d) pomoč v obliki davčnih ugodnosti, kadar ukrep določa najvišjo vrednost, s katero se zagotovi, da veljavni prag ni presežen;

(e) pomoč v obliki vračljivih predujmov, če skupni nominalni znesek vračljivih predujmov ne presega pragov, ki se uporabljajo v skladu s to uredbo, ali če je bila pred izvajanjem ukrepa metodologija za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev vračljivih predujmov sprejeta po priglasitvi Komisiji.

3. V tej uredbi se naslednje vrste pomoči ne obravnavajo kot pregledne:

(a) pomoč v obliki kapitalskih injekcij;

(b) pomoč v obliki ukrepov za financiranje tveganja.

Člen 6

Spodbujevalni učinek

1. Ta uredba se uporablja le za pomoč, ki ima spodbujevalni učinek.

2. Šteje se, da ima pomoč spodbujevalni učinek, če upravičenec zadevni državi članici predloži pisno vlogo za pomoč pred začetkom izvajanja projekta ali dejavnosti. Vloga za pomoč mora vsebovati najmanj naslednje podatke:

(a) ime in velikost podjetja;

(b) opis projekta ali dejavnosti, vključno z datumom začetka in konca;

(c) lokacijo projekta ali dejavnosti;

(d) seznam upravičenih stroškov;

(e) vrsto (nepovratna sredstva, posojilo, jamstvo, vračljivi predujem ali drugo) in znesek javnega financiranja, potrebnega za projekt ali dejavnost.

3. Ad hoc pomoč za velika podjetja ima spodbujevalni učinek, če je država članica zagotovila, da je izpolnjen pogoj iz odstavka 2, in pred dodelitvijo zadevne ad hoc pomoči preverila, da dokumentacija, ki jo je pripravil upravičenec, potrjuje, da bo pomoč dosegla enega ali več naslednjih rezultatov:

(a) bistveno razširitev obsega projekta ali dejavnosti zaradi pomoči;

(b) bistveno povečanje skupnega zneska, ki ga je upravičenec porabil za projekt ali dejavnost zaradi pomoči;

(c) bistveno povečanje hitrosti zaključka zadevnega projekta ali dejavnosti;

(d) v primeru ad hoc pomoči za naložbe se na zadevnem podeželskem območju projekt ali dejavnost kot taka ne bi izvedla ali ne bi bila dovolj donosna za upravičenca, če pomoč ne bi bila dodeljena.

4. Z odstopanjem od odstavkov 2 in 3 se za ukrepe v obliki davčnih ugodnosti domneva, da imajo spodbujevalni učinek, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) ukrep v skladu z objektivnimi merili vzpostavlja pravico do pomoči, ne da bi se država članica nadalje odločala po lastnem preudarku, in

(b) ukrep je bil sprejet in je v veljavi, preden se je projekt ali dejavnost začel izvajati, razen za sheme, ki so naslednice davčnih shem, kadar je dejavnost že zajeta v prejšnjih shemah v obliki davčnih ugodnosti.

5. Z odstopanjem od odstavkov 2, 3 in 4 se za naslednje vrste pomoči ne zahteva spodbujevalni učinek ali se zanje šteje, da imajo spodbujevalni učinek:

(a) sheme pomoči za komasacijo zemljišč, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 15 ali člena 43 in kadar: (i) shema pomoči vzpostavlja pravico do pomoči v skladu z objektivnimi merili, ne da bi se država članica dodatno odločala po lastnem preudarku, in (ii) je bila shema pomoči sprejeta in veljavna, preden so upravičencu nastali upravičeni stroški v skladu s členom 15 ali členom 43;

(b) pomoč za spodbujevalne ukrepe v obliki publikacij, katerih cilj je ozaveščanje širše javnosti o kmetijskih proizvodih, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 24(2)(b);

(c) pomoč za nadomestilo izgub zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 25;

(d) pomoč za nadomestilo stroškov izkoreninjenja bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah ter pomoč za nadomestilo izgub zaradi navedenih bolezni živali ali škodljivih organizmov na rastlinah, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 26(9) in (10);

(e) pomoč za kritje stroškov odstranitve in uničenja poginulih živali, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 27(1)(c), (d) in (e);

(f) pomoč za naložbe za ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih v skladu s členom 29;

(g) pomoč za odpravo škode zaradi naravnih nesreč, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 30;

(h) pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem in gozdarskem sektorju, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 31;

(i) pomoč za odpravo škode v gozdovih zaradi požarov, naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, škodljivih organizmov na rastlinah, bolezni živali, katastrofalnih dogodkov in dogodkov, povezanih s podnebnimi spremembami, v skladu s členom 34(5)(d), kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 34.

Člen 7

Intenzivnost pomoči in upravičeni stroški

1. Za izračun intenzivnosti pomoči in upravičenih stroškov se uporabijo samo zneski, od katerih niso bili odbiti nikakršni davki ali druge dajatve. Upravičeni stroški se podprejo z dokumentarnimi dokazili, ki morajo biti razumljiva, podrobna in posodobljena.

2. Davek na dodano vrednost (DDV) ni upravičen za pomoč, razen kadar na podlagi nacionalne zakonodaje o DDV ni izterljiv.

3. Če se pomoč ne dodeli v obliki nepovratnih sredstev, je znesek pomoči enak bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev.

4. Pomoč, ki se izplača v več obrokih, se diskontira na vrednost na dan dodelitve pomoči. Na vrednost na dan dodelitve pomoči se diskontirajo tudi upravičeni stroški. Obrestna mera, ki se uporablja za diskontiranje, je diskontna stopnja, ki velja na dan dodelitve pomoči.

5. Če je pomoč dodeljena v obliki davčnih ugodnosti, se diskontiranje obrokov pomoči opravi na osnovi diskontnih stopenj, ki se uporabljajo ob časih, ko davčne ugodnosti stopijo v veljavo.

6. Kadar je pomoč dodeljena v obliki vračljivih predujmov, ki so v odsotnosti sprejete metodologije za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev izražena kot odstotek upravičenih stroškov in ukrep določa, da se predujmi v primeru uspešnega izida projekta, kot je opredeljen na podlagi razumne in preudarne domneve, povrnejo z obrestno mero, ki je vsaj enaka diskontni stopnji, ki velja na dan dodelitve pomoči, se lahko največja intenzivnost pomoči iz poglavja III poveča za 10 odstotnih točk.

Člen 8

Kumulacija

1. Pri ugotavljanju, ali se spoštujejo pragovi za priglasitev iz člena 4 ter največje intenzivnosti pomoči in najvišji zneski pomoči iz poglavja III, se upošteva skupni znesek državne pomoči za dejavnost ali projekt ali podjetje, ki prejema pomoč.

2. Kadar se finančna sredstva Unije, ki jih centralno upravljajo institucije, agencije, skupna podjetja ali drugi organi Unije, ki niso pod neposrednim ali posrednim nadzorom države članice, kombinirajo z državno pomočjo, se pri ugotavljanju, ali se upoštevajo pragovi za priglasitev in največje intenzivnosti pomoči ali najvišji zneski pomoči, upošteva le slednja, če skupni znesek javnih finančnih sredstev, ki je bil dodeljen v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ne presega najugodnejše stopnje financiranja, kot je določena z veljavnimi predpisi prava Unije.

3. Pomoč z opredeljivimi upravičenimi stroški, ki je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe v skladu s to uredbo, se lahko kumulira:

(a) z vsako drugo državno pomočjo, če se navedeni ukrepi nanašajo na različne opredeljive upravičene stroške;

(b) z vsako drugo državno pomočjo v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ki se deloma ali v celoti prekrivajo, samo če se s tako kumulacijo ne preseže največje intenzivnosti pomoči ali zneska pomoči, ki se uporablja za to pomoč v skladu s to uredbo.

4. Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov, ki je izvzeta v skladu s členoma 18 in 45 te uredbe, se lahko kumulira z vsako drugo državno pomočjo z opredeljivimi upravičenimi stroški.

Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov se lahko na podlagi te ali katere koli druge uredbe ali sklepa o skupinskih izjemah, ki jo oz. ga je sprejela Komisija, glede na posebne okoliščine posameznega primera kumulira z drugimi državnimi pomočmi brez opredeljivih upravičenih stroškov do najvišjega ustreznega praga skupnega financiranja.

5. Državna pomoč, ki je izvzeta na podlagi oddelkov 1, 2 in 3 poglavja III, se ne kumulira s plačili iz člena 81(2) in člena 82 Uredbe (EU) št. 1305/2013 v zvezi z istimi upravičenimi stroški, če bi bila s tako kumulacijo presežena intenzivnost pomoči ali znesek pomoči, ki sta določena v tej uredbi.

6. Državna pomoč, izvzeta v skladu s to uredbo, se ne kumulira z nobeno pomočjo de minimis v zvezi z istimi upravičenimi stroški, če bi bila s tako kumulacijo presežena intenzivnost pomoči ali znesek pomoči, ki sta določena v poglavju III.

7. Pomoč za naložbe, katerih cilj je obnova kmetijskega proizvodnega potenciala iz člena 14(3)(e) te uredbe, se ne kumulira s pomočjo za nadomestilo materialne škode iz členov 25, 26 in 30 te uredbe.

8. Pomoč za zagon za skupine in organizacije proizvajalcev v kmetijskem sektorju, kot je določeno v členu 19 te uredbe, se ne kumulira s pomočjo za ustanovitev skupin in organizacij proizvajalcev v kmetijskem sektorju, kot je določeno v členu 27 Uredbe (EU) št. 1305/2013.

Pomoč za zagon za mlade kmete in pomoč za zagon za razvoj malih kmetij, kot je določeno v členu 18 te uredbe, se ne kumulira z drugo pomočjo za zagon podjetja za mlade kmete ali za razvoj malih kmetij, kot je določeno v členu 19(1)(a)(i) in (iii) Uredbe (EU) št. 1305/2013, če bi bil s tako kumulacijo presežen znesek pomoči, ki je določen v tej uredbi.

Člen 9

Objave in informacije

1. Države članice Komisiji prek spletne aplikacije Komisije za priglasitev v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 794/2004 najmanj 10 delovnih dni pred vstopom v veljavo sheme pomoči, ki je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe v skladu s to uredbo, ali dodelitvijo ad hoc pomoči, izvzete v skladu s to uredbo, pošljejo povzetek informacij o takšni pomoči v standardizirani obliki, določeni v Prilogi II k tej Uredbi.

Komisija v 10 delovnih dneh po prejemu navedenega povzetka informacij državi članici pošlje potrdilo o prejemu z identifikacijsko številko pomoči.

2. Zadevna država članica zagotovi, da se na celovitem spletišču za državne pomoči na nacionalni ali regionalni ravni objavi:

(a) povzetek informacij iz odstavka 1 ali povezava nanj;

(b) celotno besedilo vsake pomoči iz odstavka 1, vključno z njegovimi spremembami, ali povezavo, ki zagotavlja dostop do celotnega besedila;

(c) informacije iz Priloge III k tej uredbi o vsaki dodelitvi individualne pomoči, ki presega spodnje zneske: (i) 60 000 EUR za upravičence, dejavne v primarni kmetijski proizvodnji; (ii) 500 000 EUR za upravičence, dejavne v sektorju predelave kmetijskih proizvodov, sektorju trženja kmetijskih proizvodov, gozdarskem sektorju ali sektorju dejavnosti, ki ne spadajo v področje uporabe člena 42 Pogodbe.

3. Za sheme pomoči v obliki davčnih ugodnosti se navedeni pogoji štejejo za izpolnjene, če države članice objavijo zahtevane informacije o zneskih individualnih pomoči v naslednjih razponih (v milijonih EUR):

(a) 0,06–0,5 izključno za primarno kmetijsko proizvodnjo;

(b) 0,5–1;

(c) 1 do 2;

(d) 2 do 5;

(e) 5 do 10;

(f) 10 do 30 ter

(g) 30 in več.

4. Informacije iz zgornjega odstavka 2(c) so organizirane in dostopne v standardizirani obliki, kot je opisano v Prilogi III, ter omogočajo učinkoviti funkciji iskanja in prenosa. Informacije iz odstavka 2 se objavijo v šestih mesecih od datuma dodelitve pomoči, za pomoč v obliki davčnih ugodnosti pa v enem letu od roka za oddajo davčne napovedi, in so na voljo vsaj 10 let od datuma dodelitve pomoči.

5. Celotno besedilo sheme pomoči ali ad hoc pomoči iz odstavka 1 vsebuje zlasti izrecen sklic na to uredbo, tako da navaja njen naslov ter se sklicuje na objavo v Uradnem listu Evropske unije in posebne določbe poglavja III, ki se nanašajo na navedeni akt, ali po potrebi na nacionalno zakonodajo, ki zagotavlja upoštevanje ustreznih določb te uredbe. Besedilu so priložene izvedbene določbe in spremembe.

6. Komisija na svojem spletišču objavi:

(a) povzetek informacij iz odstavka 1;

(b) povezave do spletišč vseh držav članic o državni pomoči iz odstavka 2.

7. Države članice določbe iz odstavkov 2, 3 in 4 izpolnijo najpozneje v dveh letih po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 10

Izogibanje dvojnim objavam

Če je individualna pomoč dodeljena v okviru Uredbe (EU) št. 1305/2013 in se bodisi sofinancira iz EKSRP ali je dodeljena kot dodatno nacionalno financiranje za takšne sofinancirane ukrepe, se države članice lahko odločijo, da je ne objavijo na spletišču za državne pomoči iz člena 9(2) te uredbe, pod pogojem, da je bila dodelitev individualne pomoči že objavljena v skladu s členi 111, 112 in 113 Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (32). V tem primeru država članica na spletišču za državne pomoči iz člena 9(2) te uredbe navede sklic na spletišče iz člena 111 Uredbe (EU) št. 1306/2013.

POGLAVJE II

POSTOPKOVNE ZAHTEVE

Člen 11

Odvzem ugodnosti skupinskih izjem

Kadar država članica dodeli pomoč, ki je domnevno izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe v skladu s to uredbo, ne da bi izpolnila pogoje iz poglavij I do III, lahko Komisija, po tem ko zadevni državi članici omogoči, da izrazi svoja stališča, sprejme sklep, da je treba vse ali nekatere prihodnje ukrepe pomoči, ki jih sprejme zadevna država članica in ki bi sicer izpolnjevali zahteve iz te uredbe, priglasiti Komisiji v skladu s členom 108(3) Pogodbe. Ukrepi, ki jih je treba priglasiti, se lahko omejijo na nekatere vrste ukrepov, na pomoči v korist določenih upravičencev ali na pomoči, ki jih sprejmejo določeni organi zadevne države članice.

Člen 12

Poročanje

1. Države članice v skladu s poglavjem III Uredbe (ES) št. 794/2004 Komisiji pošljejo letno poročilo v elektronski obliki o uporabi te uredbe za vsako celotno leto ali vsak del leta, v katerem se ta uredba uporablja.

2. Letno poročilo zajema tudi informacije o:

(a) boleznih živali ali škodljivih organizmih na rastlinah iz člena 26;

(b) meteorološke informacije o vrsti, času, relativni obsežnosti in lokaciji vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, iz člena 25 ali naravnih nesreč v kmetijskem sektorju iz člena 30.

Člen 13

Spremljanje

Države članice vodijo natančne evidence z informacijami in dokazili, ki so potrebni za ugotovitev, ali so izpolnjeni vsi pogoji iz te uredbe. Take evidence se hranijo 10 let od dneva dodelitve ad hoc pomoči ali od dneva zadnje dodelitve pomoči v okviru sheme pomoči. Zadevna država članica Komisiji v 20 delovnih dneh ali daljšem obdobju, če je tako določeno v vlogi, predloži vse informacije in dokazila, ki so po mnenju Komisije potrebni za spremljanje uporabe te uredbe.

POGLAVJE III

VRSTE POMOČI

ODDELEK 1

Pomoč za MSP, ki so dejavna v primarni kmetijski proizvodnji, predelavi kmetijskih proizvodov in trženju kmetijskih proizvodov

Člen 14

Pomoč za naložbe v opredmetena ali neopredmetena sredstva na kmetijskih gospodarstvih v zvezi s primarno kmetijsko proizvodnjo

1. Pomoč za naložbe v opredmetena ali neopredmetena sredstva na kmetijskih gospodarstvih v zvezi s primarno kmetijsko proizvodnjo je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, kadar izpolnjuje pogoje iz odstavkov od 2 do 14 tega člena in iz poglavja I.

2. Naložbo lahko izvede eden ali več upravičencev ali pa se naložba nanaša na opredmeteno ali neopredmeteno sredstvo, ki ga uporablja eden ali več upravičencev.

3. Z naložbo se skuša doseči vsaj enega od naslednjih ciljev:

(a) izboljšanje splošne učinkovitosti in trajnosti kmetijskega gospodarstva, zlasti z zmanjšanjem stroškov proizvodnje ali izboljšanjem in preusmeritvijo proizvodnje;

(b) izboljšanje naravnega okolja, higienskih razmer ali standardov za dobrobit živali, če zadevna naložba presega veljavne standarde Unije;

(c) vzpostavljanje in izboljšanje infrastrukture, povezane z razvojem, prilagajanjem in modernizacijo kmetijstva, vključno z dostopom do kmetijskih zemljišč, komasacijo in izboljšanjem zemljišč, oskrbo in varčevanjem z energijo in vodo;

(d) doseganje kmetijsko-okoljsko-podnebnih ciljev, vključno s stanjem ohranjenosti biotske raznovrstnosti vrst in habitatov ter povečevanjem javne uporabnosti območja Natura 2000 ali drugih sistemov visoke naravne vrednosti, opredeljenih v nacionalnih ali regionalnih programih razvoja podeželja držav članic, če so naložbe neproizvodne;

(e) obnova proizvodnega potenciala, prizadetega zaradi naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, bolezni živali in škodljivih organizmov na rastlinah, ter preprečevanje škode zaradi navedenih dogodkov.

4. Naložba je lahko povezana s proizvodnjo biogoriv ali energije iz obnovljivih virov na ravni kmetije, če taka proizvodnja ne presega povprečne letne porabe goriv ali energije na zadevni kmetiji.

Pri naložbah v proizvodnjo biogoriv proizvodna zmogljivost proizvodnih obratov ni večja od povprečne letne porabe goriva na kmetijskem gospodarstvu, proizvedeno biogorivo pa se ne sme prodati na trgu.

Pri naložbah v proizvodnjo toplotne energije in električne energije iz obnovljivih virov na kmetijskih gospodarstvih so proizvodni obrati namenjeni izključno pokrivanju lastnih potreb upravičenca po energiji, njihova proizvodna zmogljivost pa ni večja od kombinirane povprečne letne porabe toplotne in električne energije na kmetijskem gospodarstvu, vključno s kmetijskim gospodinjstvom. Prodaja električne energije v omrežje je dovoljena, če se upošteva letna omejitev lastne porabe.

Če naložbo izvede več upravičencev z namenom pokrivanja lastnih potreb po biogorivu in energiji, je letna povprečna letna poraba enaka povprečni letni porabi vseh upravičencev.

Naložbe v infrastrukturo za izkoriščanje obnovljivih virov energije, ki porablja ali proizvaja energijo, so skladne z minimalnimi standardi za energijsko učinkovitost, kadar taki standardi obstajajo na nacionalni ravni.

Naložbe v obrate, katerih glavni namen je proizvodnja električne energije iz biomase, niso upravičene do pomoči, razen če se izkoristi minimalni delež toplotne energije, ki ga določijo države članice.

Države članice določijo prage za največje deleže žit in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic, ki se uporabljajo za proizvodnjo energije iz biomase, vključno z biogorivi, za posamezne vrste obratov. Pomoč za naložbene projekte s področja energije iz biomase je omejena na energijo iz biomase, ki izpolnjuje veljavna trajnostna merila, določena v zakonodaji Unije, vključno s členom 17(2) do (6) Direktive 2009/28/ES.

5. Naložba mora biti v skladu z zakonodajo Unije in nacionalnimi predpisi zadevne države članice s področja varstva okolja. Pomoč za naložbe, v zvezi s katerimi mora biti opravljena presoja vplivov na okolje na podlagi Direktive 2011/92/EU, je pogojena s tem, da sta bila še pred datumom dodelitve individualne pomoči opravljena navedena presoja in pridobljeno soglasje za izvedbo zadevnega naložbenega projekta.

6. Pomoč krije naslednje upravičene stroške:

(a) stroške gradnje, nakupa, vključno z zakupom, ali izboljšanja nepremičnin, pri čemer so zemljišča upravičena le v obsegu, ki ne presega 10 % skupnih upravičenih stroškov zadevne dejavnosti;

(b) nakup ali zakup strojev in opreme do tržne vrednosti sredstva;

(c) splošne stroške v zvezi z izdatki iz točk (a) in (b), kot so honorarji arhitektov, inženirjev in svetovalcev ter honorarji, povezani s svetovanjem o okoljski in gospodarski trajnostnosti, vključno s študijami izvedljivosti; študije izvedljivosti ostanejo upravičen izdatek tudi, kadar na podlagi njihovih rezultatov niso nastali izdatki na podlagi točk (a) in (b);

(d) pridobitev ali razvoj računalniške programske opreme ter pridobitev patentov, licenc, avtorskih pravic in blagovnih znamk;

(e) stroške za neproizvodne naložbe v zvezi s cilji iz odstavka 3(d);

(f) v primeru namakanja stroške, ki izpolnjujejo naslednje pogoje: (i) načrt upravljanja povodij, kot ga zahteva člen 13 Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (33), se priglasi Komisiji za celotno območje, na katerem bo potekala naložba, in za vsa druga območja, na okolja katerih bi naložba lahko vplivala. Ukrepi, ki veljajo v okviru načrta upravljanja povodij v skladu s členom 11 navedene direktive in zadevajo kmetijski sektor, morajo biti določeni v zadevnem programu ukrepov. Vodni števci za merjenje porabe vode morajo biti nameščeni na ravni podprte naložbe ali pa jih je treba namestiti v okviru naložbe; (ii) z naložbo se količina porabljene vode zmanjša za najmanj 25 %. Vendar v povezavi s točko (f) naložbe, ki vplivajo na podtalnico ali površinsko vodo, katerih status je bil v zadevnem načrtu upravljanja povodij iz razlogov, povezanih s količino vode, opredeljen kot manj kot dober, in naložbe, katerih posledica je neto povečanje namakalnega območja, ki vpliva na podtalnico ali površinsko vodo, niso upravičene do pomoči v skladu s tem členom. Pogoji iz zgornje točke (f)(i) in (ii) se ne uporabljajo za naložbe v obstoj