6.

v poglavju III naslova I dela II se za oddelkom IV se doda naslednji oddelek IVa: „Oddelek IVa Obseg vinogradniških površin v vinskem sektorju Pododdelek I Nezakonite zasaditve Člen 85a Nezakonite zasaditve po 31. avgustu 1998 1. Pridelovalci na lastne stroške izkrčijo površine, ki so bile zasajene z vinsko trto brez ustrezne pravice do zasaditve, če je bila potrebna, po 31. avgustu 1998. 2. Do izkrčitve v skladu z odstavkom 1 se lahko dajo grozdje in proizvodi iz grozdja s površin iz navedenega odstavka v promet samo za destilacijo izključno na stroške zadevnega pridelovalca. Proizvodi iz destilacije se ne smejo uporabljati za pripravo alkohola, katerega dejanski volumenski delež alkohola je 80 % ali manj. 3. Brez poseganja v morebitne predhodne kazni, ki jih naložijo države članice, države članice pridelovalcem, ki niso izpolnili obveznosti izkrčitve, naložijo kazni, določene glede na resnost, obseg in trajanje neskladnosti. 4. Konec prehodne prepovedi novih zasaditev 31. decembra 2015 iz člena 85g(1) ne vpliva na obveznosti iz tega člena. Člen 85b Obvezna ureditev položaja vinogradov, nezakonito zasajenih pred 1. septembrom 1998 1. Pridelovalci najpozneje do 31. decembra 2009 uredijo položaj površin, ki so bile zasajene z vinsko trto brez ustrezne pravice do zasaditve, če je bila potrebna, pred 1. septembrom 1998, ter za to plačajo takso. Brez poseganja v postopek potrditve obračunov se prvi pododstavek ne uporablja za področja, urejena na podlagi člena 2(3) Uredbe (ES) št. 1493/1999. 2. Takso iz odstavka 1 določijo države članice. Taksa je enakovredna najmanj dvakratni povprečni vrednosti ustrezne pravice do zasaditve v zadevni regiji. 3. Do ureditve položaja iz odstavka 1 se lahko dajo grozdje in proizvodi iz grozdja s površin iz tega odstavka v promet samo za destilacijo izključno na stroške zadevnega pridelovalca. Ti proizvodi se ne smejo uporabljati za pripravo alkohola, katerega dejanski volumenski delež alkohola je 80 % ali manj. 4. Zadevni pridelovalci na lastne stroške izkrčijo nezakonito zasajene površine iz odstavka 1, katerih položaj ni urejen v skladu z navedenim odstavkom do 31. decembra 2009. Države članice pridelovalcem, ki ne izpolnijo obveznosti izkrčitve, naložijo kazni, določene glede na resnost, obseg in trajanje neskladnosti. Do izkrčitve iz prvega pododstavka se smiselno uporablja odstavek 3. 5. Konec prehodne prepovedi novih zasaditev 31. decembra 2015 iz člena 85g(1) ne vpliva na obveznosti iz odstavkov 3 in 4. Člen 85c Nadzor neprisotnosti v prometu ali destilacije 1. Države članice glede na člen 85a(2) ter člen 85b(3) in (4) zahtevajo dokazilo o neprisotnosti zadevnih proizvodov v prometu ali predložitev pogodb o destilaciji, če se ti proizvodi destilirajo. 2. Države članice preverjajo neprisotnost v prometu in destilacijo iz odstavka 1. V primeru neskladnosti naložijo kazni. 3. Države članice obvestijo Komisijo o površinah, za katere se izvaja destilacija, in o ustreznih volumenskih količinah alkohola. Člen 85d Spremljevalni ukrepi Površine iz prvega pododstavka člena 85b(1) do ureditve položaja ter površine iz člena 85a(1) ne dobivajo podpore iz nobenega nacionalnega ukrepa ali ukrepa Skupnosti. Člen 85e Izvedbeni ukrepi Komisija sprejme podrobna pravila za izvajanje tega pododdelka. Ta pravila lahko zajemajo: (a) podrobnosti o obveznostih obveščanja za države članice, vključno z možnostjo zmanjšanja proračunskih sredstev iz Priloge Xb v primeru neskladnosti; (b) podrobnosti o kaznih, ki jih naložijo države članice ob neizpolnjevanju obveznosti iz členov 85a, 85b in 85c. Pododdelek II Prehodna ureditev pravic do zasaditve Člen 85f Trajanje Ta pododdelek se uporablja do 31. decembra 2015. Člen 85g Prehodna prepoved zasaditve vinske trte 1. Brez poseganja v člen 120a(1) do (6) in zlasti v njegov odstavek 4 je zasaditev sort vinske trte, ki jih je mogoče razvrstiti v skladu s členom 120a(2), prepovedana. 2. Prepovedano je tudi precepljanje sort vinske trte, ki jih je mogoče razvrstiti v skladu s členom 120a(2) na sorte, ki niso sorte vinske trte iz navedenega člena. 3. Ne glede na odstavka 1 in 2 se zasaditve in precepljanja iz teh odstavkov dovolijo na podlagi: (a) pravice do nove zasaditve v skladu s členom 85h; (b) pravice do ponovne zasaditve v skladu s členom 85i; (c) pravice do zasaditve iz rezerv v skladu s členoma 85j in 85k. 4. Pravice do zasaditve iz odstavka 3 se dodelijo v hektarjih. 5. Države članice lahko sklenejo, da bodo prepoved iz odstavka 1 na svojem ozemlju ali delih svojega ozemlja uveljavljale najpozneje do 31. decembra 2018. Pravila o prehodni ureditvi pravic do zasaditve iz tega pododdelka ter iz tega člena se ustrezno uporabljajo v dani državi članici. Člen 85h Pravice do nove zasaditve 1. Države članice lahko pridelovalcem priznajo pravice do nove zasaditve za površine: (a) namenjene za nove zasaditve, ki se opravijo na podlagi ukrepov komasacije ali ukrepov glede obveznega odkupa zemlje v javnem interesu, sprejetih v skladu z nacionalno zakonodajo; (b) namenjene za poskuse; (c) namenjene za nasade matičnih trt za cepiče ali (d) katerih vinogradniško-vinarski proizvodi so namenjeni izključno za porabo v vinogradnikovem gospodinjstvu. 2. Pravice do nove zasaditve: (a) uporablja pridelovalec, ki so mu bile dodeljene; (b) se uporabijo pred koncem drugega vinskega leta po letu, v katerem so bile dodeljene; (c) se uporabijo za namene, za katere so bile dodeljene. Člen 85i Pravice do ponovne zasaditve 1. Države članice dodelijo pravice do ponovne zasaditve pridelovalcem, ki so izkrčili vinogradniško površino. Vendar izkrčene površine, za katere je v skladu s pododdelkom III dodeljena premija za izkrčitev, ne dobijo pravice do ponovne zasaditve. 2. Države članice lahko dodelijo pravice do ponovne zasaditve tistim pridelovalcem, ki so se obvezali, da bodo izkrčili površino, zasajeno z vinsko trto. V takih primerih je ustrezna površina izkrčena najpozneje do konca tretjega leta, potem ko so bile zasajene nove trte, za katere so bile dodeljene pravice do ponovne zasaditve. 3. Pravice do ponovne zasaditve veljajo za površino, ki je po čistem pridelku enakovredna površini, ki je bila izkrčena. 4. Pravice do ponovne zasaditve se uporabljajo na gospodarstvu, za katero so bile dodeljene. Države članice lahko nadalje določijo, da se te pravice do ponovne zasaditve lahko uporabijo samo na površini, ki je bila izkrčena. 5. Z odstopanjem od odstavka 4 lahko države članice odločijo, da se lahko pravice do ponovne zasaditve delno ali v celoti prenesejo na drugo gospodarstvo v isti državi članici, kadar: (a) se del zadevnega gospodarstva prenese na to drugo gospodarstvo; (b) so površine na tem drugem gospodarstvu namenjene za: (i) pridelavo vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali (ii) gojenje matičnih nasadov vinske trte za cepiče. Države članice zagotovijo, da uporaba odstopanja iz prvega pododstavka ne povzroči skupnega povečanja vinogradniških površin na njihovem ozemlju, zlasti kadar se prenosi opravijo z nenamakanih površin na namakane površine. 6. Odstavki od 1 do 5 se smiselno uporabljajo za pravice, ki so podobne pravicam do ponovne zasaditve, pridobljene na podlagi predhodne zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje. 7. Pravice do ponovne zasaditve na podlagi člena 4(5) Uredbe (ES) št. 1493/1999 se uporabijo v rokih iz navedenega člena. Člen 85j Nacionalna in regionalna rezerva pravic do zasaditve 1. Da bi države članice izboljšale upravljanje vinogradniških površin, oblikujejo nacionalno rezervo ali regionalne rezerve pravic do zasaditve. 2. Države članice, ki so oblikovale nacionalne ali regionalne rezerve pravic do zasaditve na podlagi Uredbe (ES) št. 1493/1999, lahko te rezerve ohranijo tako dolgo, dokler uporabljajo prehodno ureditev pravic do zasaditve v skladu s tem pododdelkom. 3. V nacionalne ali regionalne rezerve se vključijo naslednje pravice do zasaditve, če se ne uporabijo v predpisanem roku: (a) pravice do nove zasaditve; (b) pravice do ponovne zasaditve; (c) pravice do zasaditve iz rezerve. 4. Pridelovalci lahko prenesejo pravice do ponovne zasaditve v nacionalne ali regionalne rezerve. Pogoje za tak prenos, kadar je to potrebno v zameno za izplačilo iz nacionalnih skladov, določijo države članice ob upoštevanju legitimnih interesov strank. 5. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice odločijo, da ne bodo izvajale sistema rezerve, kadar lahko dokažejo, da imajo na voljo učinkovit sistem za upravljanje pravic do zasaditve na celotnem ozemlju. Ta sistem lahko po potrebi odstopa od ustreznih določb tega pododdelka. Prvi pododstavek se uporablja tudi za države članice, ki prenehajo uporabljati nacionalne ali regionalne rezerve na podlagi Uredbe (ES) št. 1493/1999. Člen 85k Dodelitev pravic do zasaditve iz rezerve 1. Države članice lahko podelijo pravice iz rezerve: (a) brez plačila pridelovalcem, mlajšim od 40 let, ki imajo ustrezno poklicno znanje in sposobnosti, prvič ustanavljajo in vodijo vinogradniško gospodarstvo; (b) za plačilo v nacionalne ali, če je ustrezno, regionalne sklade, pridelovalcem, ki nameravajo uporabiti pravice do zasaditve vinogradov, katerih pridelava ima zagotovljen trg. Države članice opredelijo merila za določitev zneskov plačila iz točke (b) prvega pododstavka, ki se lahko razlikujejo glede na načrtovani končni proizvod zadevnih vinogradov in preostalo prehodno obdobje, v katerem velja prepoved novih zasaditev iz člena 85g(1) in (2). 2. Kadar se uporabljajo pravice do zasaditve iz rezerve, države članice zagotovijo, da: (a) lokacija, uporabljene sorte in tehnologija gojenja zagotavljajo, da bo poznejša pridelava ustrezala tržnemu povpraševanju; (b) bodo zadevni pridelki in donosi ustrezali povprečnemu pridelku v regiji, zlasti kadar se pravice do zasaditve na nenamakanih površinah uporabljajo na namakanih površinah. 3. Pravice do zasaditve iz rezerve, ki se ne uporabijo do konca drugega vinskega leta po letu, v katerem so bile dodeljene, zapadejo in se ponovno dodelijo rezervi. 4. Pravice do zasaditve v rezervi, ki se ne dodelijo do konca petega vinskega leta po letu, v katerem so bile dodeljene rezervi, prenehajo. 5. Če obstaja regionalna rezerva v državi članici, lahko država članica določi pravila, ki omogočajo prenos pravic do zasaditve med regionalnimi rezervami. Če obstajajo regionalne in nacionalne rezerve v državi članici, lahko država članica dovoli tudi prenose med njimi. Pri prenosih se lahko uporabi koeficient omejevanja. Člen 85l De minimis Ta pododdelek se ne uporablja v državah članicah, v katerih se do 31. decembra 2007 ni uporabljala ureditev pravic do zasaditve, ki velja v Skupnosti. Člen 85m Strožja nacionalna pravila Države članice lahko sprejmejo strožja nacionalna pravila za dodelitev pravic za novo zasaditev ali ponovno zasaditev. Države članice lahko zahtevajo, da se ustrezni zahtevki in informacije, ki jih je treba predložiti, dopolnijo z dodatnimi informacijami, potrebnimi za spremljanje obsega vinogradniških površin. Člen 85n Izvedbeni ukrepi Komisija sprejme podrobna pravila za izvajanje tega pododdelka. Ta pravila lahko vključujejo zlasti: (a) določbe za preprečevanje čezmernih upravnih stroškov pri uporabi določb tega pododdelka; (b) sočasni obstoj vinogradov v skladu s členom 85i(2); (c) uporabo koeficienta omejevanja iz člena 85k(5). Pododdelek III Program izkrčitve Člen 85o Trajanje Določbe tega pododdelka se uporabljajo do konca vinskega leta 2010/2011. Člen 85p Področje uporabe in opredelitev Ta pododdelek določa pogoje, pod katerimi prejmejo vinogradniki premijo za izkrčitev vinogradov (v nadaljnjem besedilu: premija za izkrčitev). Člen 85q Pogoji za upravičenost Premija za izkrčitev se lahko odobri le, če zadevna površina izpolnjuje naslednje pogoje: (a) ni prejela podpore Skupnosti ali nacionalne podpore za ukrepe, kot sta prestrukturiranje in preusmeritev, v 10 vinskih letih pred vložitvijo zahteve za premijo za izkrčitev; (b) ni prejela podpore Skupnosti na podlagi katere koli druge skupne ureditve trga v petih vinskih letih pred vložitvijo zahteve za premijo za izkrčitev; (c) se obdeluje; (d) ni manjša od 0,1 hektarja. Najmanjša velikost za nekatere upravne regije v državi članici, v katerih povprečna površina vinogradniškega gospodarstva, zasajena z vinsko trto, presega en hektar, pa je lahko 0,3 hektarja, če tako odloči ta država članica; (e) z zasaditvijo ni bila kršena veljavna zakonodaja Skupnosti ali nacionalna zakonodaja in (f) je zasajena s sorto vinske trte, ki se lahko razvrsti v skladu s členom 120a(2). Ne glede na točko (e) prvega odstavka so površine, odobrene v skladu s členom 2(3) Uredbe (ES) št. 1493/1999 in členom 85b(1) te uredbe, upravičene do premije za izkrčitev. Člen 85r Znesek premije za izkrčitev 1. Lestvice za premije za izkrčitev, ki se odobrijo, določi Komisija. 2. Države članice določijo znesek za premije za izkrčitev znotraj lestvic iz odstavka 1 in na podlagi preteklih pridelkov zadevnega gospodarstva. Člen 85s Postopek in proračun 1. Zainteresirani pridelovalci vložijo zahtevke za premijo za izkrčitev pri zadevnih organih v državah članicah najpozneje do 15. septembra vsako leto. Države članice lahko določijo datum pred 15. septembrom, vendar po 30. juniju, pod pogojem, da po potrebi ustrezno upoštevajo uveljavljanje izjem iz člena 85u. 2. Države članice izvajajo upravni nadzor nad prejetimi zahtevki, obravnavajo upravičene zahtevke in obvestijo Komisijo do 15. oktobra vsako leto o skupni površini in zneskih, ki jih zajemajo zahtevki, razdeljenih po regijah in obsegu donosa. 3. Največji letni proračun za program izkrčitve je določen v Prilogi Xd. 4. Komisija vsako leto do 15. novembra določi enotni odstotek odobritev prijavljenih zneskov, če skupni znesek, ki so ga države članice prijavile Komisiji, presega razpoložljiva proračunska sredstva, pri čemer se po potrebi upošteva uporaba člena 85u(2) in (3). 5. Države članice sprejemajo zahtevke do 1. februarja vsako leto: (a) za celoto površin, za katere je bil vložen zahtevek, če Komisija ni določila odstotka iz odstavka 4, ali (b) za površine, določene z odstotkom iz odstavka 4 na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril ter po naslednjem prednostnem seznamu: (i) države članice dajo prednost tistim prosilcem, ki zahtevke glede premije za izkrčitev vložijo za svoj celoten vinograd; (ii) zatem dajo države članice prednost prosilcem, starim do 55 let, oziroma starejšim, če je tako določeno v zadevni državi članici. Člen 85t Navzkrižna skladnost Kadar se za kmeta ugotovi, da na svojem kmetijskem gospodarstvu kadar koli v obdobju treh let od izplačila premije za izkrčitev ni izpolnjeval predpisanih zahtev ravnanja ter dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev iz členov 3 do 7 Uredbe (ES) št. 1782/2003, se znesek plačila, kadar je neskladnost posledica ukrepanja ali neukrepanja, ki se lahko pripiše neposredno kmetu, zmanjša ali prekliče, delno ali v celoti, odvisno od resnosti, obsega, trajnosti in ponavljanja ugotovljene neskladnosti, kmetu pa se po potrebi ukaže, da vrne plačilo pod pogoji iz navedenih določb. Člen 85u Izjeme 1. Država članica lahko odloči, da zavrne nadaljnje zahtevke iz člena 85s(1), ko skupna izkrčena površina na njenem ozemlju doseže 8 % površin, zasajenih z vinsko trto, kakor je navedeno v Prilogi Xe. Država članica lahko odloči, da zavrne nadaljnje zahtevke iz člena 85s(1) za posamezno regijo, ko skupna izkrčena površina v tej regiji doseže 10 % površin regije, zasajenih z vinsko trto. 2. Komisija lahko sprejme odločitev o prenehanju uporabe programa izkrčitve v državi članici, če bi ob upoštevanju nerešenih zahtevkov nadaljnja izkrčitev privedla do skupne izkrčene površine, večje od 15 % celotne površine države članice, zasajene z vinsko trto, kakor je navedeno v Prilogi Xe. 3. Komisija lahko sprejme odločitev o prenehanju uporabe programa izkrčitve v državi članici za določeno leto, če bi ob upoštevanju nerešenih zahtevkov nadaljnja izkrčitev privedla do skupne izkrčene površine, večje od 6 % celotne površine države članice, zasajene z vinsko trto, kakor je navedeno v Prilogi Xe za določeno leto izvajanja programa. 4. Države članice lahko razglasijo vinograde v gorah in na strmih pobočjih za neupravičene do programa izkrčitve v skladu s pogoji, ki jih določi Komisija. 5. Države članice lahko razglasijo površine za neupravičene do programa izkrčitve, kadar uporaba programa izkrčitve ne bi bila združljiva s skrbjo za okolje. Površine, ki se tako razglasijo za neupravičene, ne presegajo 3 % skupne površine, zasajene z vinsko trto, kakor je navedeno v Prilogi Xe. 6. Grčija lahko površine, zasajene z vinsko trto na Egejskih otokih in grških Jonskih otokih, razen na Kreti in Evbeji, razglasijo za neupravičene v okviru programa izkrčitve. 7. Program izkrčitve iz tega pododdelka se ne uporablja za Azore, Madeiro in Kanarske otoke. 8. Države članice priznajo pridelovalcem na površinah, ki so neupravičene ali so na podlagi odstavkov 4 do 7 razglašene za neupravičene, prednost pri drugih podpornih ukrepih za vinski sektor iz te uredbe, zlasti, če je primerno, pri ukrepu prestrukturiranja in preusmeritve na podlagi podpornih programov in ukrepov za razvoj podeželja. Člen 85v De minimis Ta pododdelek ne velja za države članice, ki pridelajo manj kot 50 000 hektolitrov vina na leto. Pridelava se izračuna na podlagi povprečne pridelave v zadnjih petih vinskih letih. Člen 85w Dopolnilna nacionalna pomoč Države članice lahko poleg dodeljene premije za izkrčitev odobrijo dodatno nacionalno pomoč, ki ne presega 75 % veljavne premije za izkrčitev. Člen 85x Izvedbeni ukrepi Komisija sprejme podrobna pravila za izvajanje tega pododdelka. Ta pravila lahko vključujejo zlasti: (a) podrobnosti pogojev neupravičenosti iz člena 85q, predvsem v zvezi z dokazilom, da so se površine v letih 2006 in 2007 primerno obdelovale; (b) lestvice za premije in zneske iz člena 85r; (c) merila za izjemo iz člena 85u; (d) obveznosti poročanja držav članic o izvajanju programa izkrčitve, vključno s kaznimi za zamude pri poročanju in informacijami, ki jih države članice sporočijo pridelovalcem o razpoložljivosti programa; (e) obveznosti poročanja o dopolnilni nacionalni pomoči; (f) roke za plačila.“;