SL Uradni list Evropske unije L 136/50

SKLEP EVROPSKEGA ORGANA ZA VREDNOSTNE PAPIRJE IN TRGE (EU) 2018/796

z dne 22. maja 2018

o začasni omejitvi trgovanja s pogodbami na razliko v Uniji v skladu s členom 40 Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta

ODBOR NADZORNIKOV EVROPSKEGA ORGANA ZA VREDNOSTNE PAPIRJE IN TRGE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (1) in zlasti člena 9(5), člena 43(2) ter člena 44(1) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (2) ter zlasti člena 40 Uredbe,

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/567 z dne 18. maja 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z opredelitvijo pojmov, preglednostjo, stiskanjem portfelja ter nadzornimi ukrepi glede poseganja v zvezi s produkti in pozicij (3) ter zlasti člena 19 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. UVOD

(1) V zadnjih letih so Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) ter več pristojnih nacionalnih organov opazili hiter razmah trženja, distribucije ali prodaje pogodb na razliko (CFD-jev) malim vlagateljem v celotni Uniji. CFD-ji so sami po sebi tvegani in kompleksni produkti, njihova prodaja pa je pogosto špekulativna. Organ ESMA in pristojni nacionalni organi so opazili, da je njihova ponudba malim vlagateljem vse bolj povezana z agresivnimi načini trženja in pomanjkanjem preglednih informacij, kar malim vlagateljem onemogoča, da bi razumeli tveganja, ki spremljajo te produkte. Organ ESMA in pristojni nacionalni organi so izrazili splošno zaskrbljenost zaradi naraščanja števila malih vlagateljev, ki s temi produkti trgujejo in izgubljajo denar. Te skrbi podpirajo tudi številne pritožbe malih vlagateljev po celotni EU, ki so pri trgovanju s CFD-ji utrpeli precejšnjo škodo.

(2) Zaradi tega resnega zadržka glede zaščite vlagateljev je organ ESMA uvedel številne nezavezujoče ukrepe. Od junija 2015 organ ESMA usklajuje delo združene skupine, ki je bila oblikovana za rešitev težav, povezanih s številnimi ponudniki s sedežem na Cipru, ki malim vlagateljem po celotni Evropski uniji ponujajo CFD-je, binarne opcije in druge špekulativne produkte (4). Poleg tega od julija 2015 usklajuje projektno skupino, sestavljeno iz predstavnika organa ESMA in pristojnih nacionalnih organov, katere delo je usmerjeno v spremljanje ponudbe CFD-jev in binarnih opcij na množičnem maloprodajnem trgu in spodbujanje enotnih nadzornih pristopov na tem področju po celotni Uniji. Organ ESMA spodbuja tudi nadzorniško konvergenco v Uniji v zvezi s ponujanjem CFD-jev malim vlagateljem na podlagi izdaje mnenja (5) in priprave številnih odgovorov na pogosto zastavljena vprašanja (6) v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1095/2010. Organ ESMA je nenazadnje objavil tudi opozorila (7), v katerih je izrazil zaskrbljenost glede tveganj, ki jih predstavlja nenadzorovana ponudba CFD-jev in binarnih opcij malim vlagateljem. Čeprav so imeli vsi navedeni ukrepi pozitiven učinek (8), organ ESMA meni, da še vedno obstajajo resni zadržki glede zaščite vlagateljev.

(3) Organ ESMA je 18. januarja 2018 objavil poziv k predložitvi dokazov v zvezi z možnimi ukrepi za poseganje na trg produktov glede trženja, distribucije ali prodaje CFD-jev in binarnih opcij malim vlagateljem (poziv k predložitvi dokazov) (9). Rok za predložitev dokazov je potekel 5. februarja 2018. Organ ESMA je prejel skoraj 18 500 (10) odzivov. 82 odzivov so poslali ponudniki produktov, trgovinske organizacije, borze in borzni posredniki, ki so vpleteni v posle v zvezi s CFD-ji in/ali binarnimi opcijami, 10 so jih poslali predstavniki potrošnikov, ostale odzive pa so poslali posamezniki. Velika večina odzivov posameznikov je bila posredovana prek ponudnikov CFD-jev in/ali binarnih opcij. Poziv k predložitvi dokazov je odkril splošno zaskrbljenost prve skupine sodelujočih in zlasti ponudnikov produktov glede zmanjšanja prihodkov, ki bi ga lahko povzročili predlagani ukrepi, in stroškov, povezanih z njihovim izvajanjem. Poleg tega je veliko posameznih sodelujočih izrazilo tudi pomisleke zlasti glede prenizkih predlaganih omejitev finančnega vzvoda.

(4) Organ ESMA je takšne skrbi v celoti upošteval. Vendar po njihovi primerjavi z opredeljenim resnim zadržkom glede zaščite vlagateljev, ki je bil dodatno potrjen z odgovori, prejetimi od predstavnikov potrošnikov in posameznikov v podporo predlaganim ukrepov, v katerih so ti pozivali k strožjim ukrepom, organ ESMA meni, da je treba začasno omejiti trženje, razširjanje ali prodajo CFD-jev malim vlagateljem v skladu s členom 40 Uredbe (EU) št. 600/2014.

(5) Ukrep, sprejet na podlagi člena 40 Uredbe (EU) št. 600/2014, je treba pregledati v ustreznih časovnih presledkih, najmanj pa vsake tri mesece. Pri pregledovanju tega ukrepa bo organ ESMA rešil vse dvoumne prakse, do katerih bi lahko prišlo. Če se ukrep po treh mesecih ne podaljša, preneha veljati.

(6) Da bi se izognili dvomu, imajo izrazi, uporabljeni v tem sklepu, enak pomen kot v Direktivi 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11) in Uredbi (EU) št. 600/2014, vključno z opredelitvijo izvedenih finančnih instrumentov.

(7) Začasna omejitev, ki jo uvaja organ ESMA, izpolnjuje pogoje iz člena 40 Uredbe (EU) št. 600/2014 iz razlogov, obrazloženih v nadaljevanju.

2. OPIS MALOPRODAJNEGA TRGA CFD-JEV IN OBSTOJ RESNEGA ZADRŽKA GLEDE ZAŠČITE VLAGATELJEV (ČLEN 40(2)(a) UREDBE (EU) št. 600/2014)

(8) Ta sklep se nanaša na CFD-je, ki so pogodbe na izvedene finančne instrumente, poravnane v gotovini, njihov namen pa je imetniku omogočiti dolgo ali kratko izpostavljenost nihanju cen, stopnji ali vrednosti osnovnega instrumenta. Ti CFD-ji med drugim vključujejo produkte valutnega trgovanja forex in stave na razmik v prodajni in nakupni ceni finančnih instrumentov. Ta sklep se ne nanaša na opcije, standardizirane terminske pogodbe, posle zamenjave in dogovore o terminski obrestni meri.

(9) Nekateri sodelujoči, ki so se odzvali na poziv k predložitvi dokazov, so zaprosili za dodatno pojasnilo področja uporabe ukrepa. Nekateri sodelujoči so menili, da so bili v opredelitvi CFD-jev, ki jo je organ ESMA podal v pozivu k predložitvi dokazov, s področja uporabe ukrepa izrecno izključeni listinjeni izvedeni finančni instrumenti, drugi pa so opozorili na podobnosti med CFD-ji in drugimi naložbenimi produkti ter zahtevali, da se zanje uporabijo enaki ukrepi.

(10) Organ ESMA potrjuje, da na področje uporabe tega sklepa spadajo le CFD-ji. Nakupni boni in turbo certifikati ne spadajo na področje uporabe. Priznava, da obstajajo podobnosti med CFD-ji ter nakupnimi boni in turbo certifikati, vendar se produkti v več pogledih tudi razlikujejo. Organ ESMA bo pozorno spremljal, ali se bodo podobne negativne posledice za male vlagatelje pojavile na vseevropski ravni in bo po potrebi ukrepal. Listinjeni izvedeni finančni instrumenti, ki so CFD-ji, niso izrecno izključeni iz opredelitve CFD-jev. Čeprav organ ESMA v tej fazi ni seznanjen z listinjenimi CFD-ji, sama vsebina vrednostnega papirja in tržnost na mestu trgovanja ne spremenita ključnih značilnosti CFD-ja. Če bi se taki produkti izdali, bi spadali na področje uporabe tega sklepa.

(11) CFD-ji, ki ponujajo izpostavljenost z vzvodom do sprememb cene, stopnje ali vrednosti razredov osnovnih instrumentov, kot špekulativni kratkoročni naložbeni produkt, ki se zagotavlja nišnim strankam, v nekaterih jurisdikcijah obstajajo že več let. Vendar so v zadnjih letih številni pristojni nacionalni organi izrazili pomisleke zaradi vse večjega razširjanja CFD-jev na množični maloprodajni trg, čeprav so ti produkti kompleksni in niso primerni za veliko večino malih vlagateljev. Organ ESMA je na podlagi informacij, ki so jih predložili številni pristojni nacionalni organi, ugotovil tudi zvišanje stopenj finančnega vzvoda, ki se pri takih produktih ponujajo malim vlagateljem, in ravni izgub strank, ki izhajajo iz vlaganj v te produkte (12). Te pomisleke še povečujejo pogosto agresivni načini trženja in neprimerne prakse ponudnikov, ki tržijo, razširjajo ali prodajajo CFD-je, kot so ponujanje plačil, denarnih ali nedenarnih koristi ali neprimerna razkrivanja tveganj.

(12) Ti pomisleki so se uresničili v več jurisdikcijah, pri čemer je večina malih vlagateljev v navedenih jurisdikcijah običajno izgubila denar, kot so ugotovili številni pristojni nacionalni organi (13). Da bi odpravili te pomisleke, so nekateri pristojni nacionalni organi na tem področju sprejeli ukrepe (14). Vendar je ob upoštevanju, med drugim, čezmejne narave teh dejavnosti, začasna omejitev, ki jo uvede organ ESMA, najprimernejše in učinkovito orodje za odpravo resnih zadržkov glede zaščite vlagateljev in zagotovitev skupne minimalne ravni zaščite vlagateljev v vsej Uniji, v skladu s pogoji iz člena 40 Uredbe (EU) št. 600/2014.

(13) Pogoj iz člena 40(2)(a) Uredbe (EU) št. 600/2014 določa, da mora med drugim obstajati resen zadržek glede zaščite vlagateljev. Pri ugotavljanju, ali obstaja resen zadržek glede zaščite vlagateljev, je organ ESMA ocenil pomen meril in dejavnikov iz člena 19(2) Delegirane uredbe (EU) 2017/567. Ko je organ ESMA preučil ustrezna merila in dejavnike, je ugotovil, da obstaja resen zadržek glede zaščite vlagateljev zaradi naslednjih razlogov.

2.1 Stopnja kompleksnosti in preglednosti CFD-jev

(14) CFD-ji so kompleksni produkti (15), s katerimi se običajno ne trguje na mestu trgovanja. Oblikovanje cen, pogoji trgovanja in poravnava takih produktov niso standardizirani, kar zmanjša zmožnost malih vlagateljev, da razumejo pogoje produkta. Poleg tega ponudniki CFD-jev od strank pogosto zahtevajo, naj priznajo, da se lahko referenčne cene, ki se uporabljajo za določitev vrednosti CFD-ja, razlikujejo od cene, ki je na voljo na zadevnem trgu, kjer se trguje z osnovnim instrumentom, zaradi česar mali vlagatelji težje preverijo in potrdijo točnost cen, prejetih od ponudnika.

(15) Stroški in dajatve, ki veljajo za trgovanje s CFD-ji, so kompleksni in za male vlagatelje niso dovolj pregledni. Zlasti mali vlagatelji običajno težko razumejo in ocenijo pričakovano uspešnost CFD-ja tudi zaradi kompleksnosti, ki izvira iz vpliva nadomestil za izvedbo posla. Nadomestila za izvedbo posla pri CFD-jih se običajno zaračunajo za celotno hipotetično vrednost posla in zato morajo vlagatelji sorazmerno z vloženimi sredstvi pri višjih finančnih vzvodih plačati višja nadomestila za izvedbo posla. Nadomestila za izvedbo posla se običajno odštejejo od začetnega kritja, ki ga vplača stranka, visok finančni vzvod pa lahko privede do tega, da stranka v trenutku odpiranja pozicij CFD-ja ugotovi precejšnjo izgubo na svojem trgovalnem računu s CFD-ji zaradi visokih nadomestil za izvedbo posla. Ker nadomestila za izvedbo posla pri višjem finančnem vzvodu izničijo več začetnega kritja stranke, bodo morale stranke, da bi ustvarile dobiček, zaslužiti več pri trgovanju. S tem se zmanjšajo možnosti stranke, da po pokritju nadomestil za izvedbo posla ustvari dobiček, zaradi česar so stranke izpostavljene večjemu tveganju izgube.

(16) Poleg nadomestil za izvedbo posla se lahko zaračunajo razmiki in vrsta drugih finančnih stroškov in dajatev (16). Te vključujejo provizije (splošno provizijo ali provizijo za vsak posel ali za odprtje in zaprtje računa s CFD-ji) in/ali stroške za vodenje računa. Stroški financiranja se običajno zaračunajo za ohranjanje odprte pozicije CFD-ja, kot so dnevni stroški ali stroški financiranja čez noč, h katerim se lahko zaračunajo tudi pribitki. Zaradi števila in kompleksnosti različnih stroškov in dajatev ter njihovega vpliv na uspešnost trgovanja stranke je preglednost v zvezi s CFD-ji premajhna, da bi lahko mali vlagatelj sprejel odločitev o investiciji na podlagi ustrezne informiranosti.

(17) Druga kompleksnost izhaja iz uporabe stop naročil. Ta lastnost produkta lahko malim vlagateljem da napačen vtis, da stop naročilo zagotavlja izvršitev po ceni, ki so jo določili (raven stop izgube). Vendar stop naročila ne zagotavljajo ravni zaščite, ampak sprožitev uporabe „tržnega naročila“, ko cena CFD-ja doseže ceno, ki jo je določila stranka. V skladu s tem se lahko cena, ki jo prejme stranka (izvršilna cena) razlikuje od cene, pri kateri je bila določena stop izguba (17). Stop izgube se ne uporabljajo le za CFD-je, vendar finančni vzvod poveča občutljivost kritja vlagatelja na cenovna gibanja osnovnega instrumenta, kar poveča tveganje nenadnih izgub in pomeni, da tradicionalne kontrole trgovanja, kot so stop izgube, ne zadoščajo za odpravo zadržka glede zaščite vlagateljev.

(18) Še ena ključna kompleksnost, povezana s CFD-ji, lahko izhaja iz ustreznega osnovnega trga. Pri trgovanju forex na primer stranke špekulirajo v eni valuti proti drugi. Če nobena od teh valut ni valuta, v kateri je stranka odprla pozicijo CFD-ja, bo morebitni donos, ki ga prejme stranka, odvisen od ukrepov, ki jih stranka sprejme za presojo gibanj teh treh valut. Iz tega je razvidno, da je za uspešno trgovanje z valutami, kljub njegovim kompleksnostim, potrebno zelo dobro poznavanje vseh vključenih valut. Mali vlagatelji običajno nimajo takega znanja.

(19) Pri CFD-jih s kriptovalutami kot osnovnim sredstvom se pojavljajo ločeni in resni pomisleki. Kriptovalute so razmeroma nerazvit razred finančnih instrumentov, ki predstavljajo velika tveganja za vlagatelje. Organ ESMA in drugi regulatorji so večkrat opozorili (18) na tveganja, povezana z vlaganjem v kriptovalute. Pri CFD-jih na kriptovalute so še vedno prisotni številni od teh pomislekov. Mali vlagatelji namreč običajno ne razumejo tveganj, prisotnih pri špekuliranju z zelo nestabilnim in razmeroma nerazvitim razredom finančnih instrumentov, ki se še poslabšajo pri trgovanju s kritjem, saj se morajo stranke odzvati v zelo kratkem času. Zaradi specifičnih značilnosti kriptovalut, kot razreda finančnih instrumentov, se bodo ukrepi v tem sklepu pozorno spremljali in po potrebi pregledali.

(20) Visoka stopnja kompleksnosti, slaba preglednost, narava tveganj in vrsta osnovnega instrumenta potrjujejo, da v zvezi s temi CFD-ji obstaja resen zadržek glede zaščite vlagateljev.

2.2 Posebne značilnosti ali komponente CFD-jev

(21) Glavna značilnost CFD-jev je njihova zmožnost, da delujejo na finančni vzvod. Na splošno lahko finančni vzvod poveča morebitni dobiček za stranko, lahko pa tudi poveča morebitne izgube. Pristojni nacionalni organi so ugotovili, da so stopnje finančnega vzvoda, ki se za CFD-je uporabljajo na ravni Unije, v razponu od 3: 1 do 500: 1 (19). Kar zadeva male vlagatelje, se lahko z uporabo finančnega vzvoda verjetnost večje izgube poveča precej bolj kot verjetnost večjega dobička iz razlogov, navedenih v nadaljevanju.

(22) Finančni vzvod vpliva na uspešnost naložbe s povečanjem vpliva nadomestil za izvedbo posla, ki jih imajo mali vlagatelji (20).

(23) Drugo tveganje, ki je povezano s trgovanjem s produkti s finančnim vzvodom, je povezano z medsebojnim vplivom visokega finančnega vzvoda in prakse samodejnega zapiranja pozicij, ko vrednost kritja doseže določeno mejno vrednost (margin close-out, v nadaljnjem besedilu: MCO). Ponudniki CFD-jev se v skladu z običajnimi pogodbenimi pogoji sami odločijo, da zaprejo strankin račun, ko neto lastniški kapital stranke doseže določen odstotni delež začetnega kritja, ki ga mora stranka plačati, da bi lahko odprla pozicije CFD-ja (21).

(24) Medsebojni vpliv visokega finančnega vzvoda in samodejnega MCO je, da poveča verjetnost, da bo ponudnik CFD-jev v kratkem časovnem obdobju samodejno zaprl pozicijo stranke ali pa mora stranka vplačati dodatno kritje v upanju, da bo neuspešna pozicija postala uspešna. Visok finančni vzvod poveča verjetnost, da stranka nima dovolj kritja za podporo svojim odprtim pozicijam CFD-ja, saj je zaradi njega pozicija stranke občutljiva na majhna nihanja cene osnovnega instrumenta na škodo stranke.

(25) Organ ESMA ugotavlja, da so ponudniki CFD-jev MCO v tržno prakso uvedli predvsem zato, da bi jim omogočilo lažje upravljanje izpostavljenosti strank in kreditnega tveganja ponudnika z zaprtjem pozicije stranke, preden stranka ne bi imela na voljo dovolj sredstev za kritje trenutne izpostavljenosti. Samodejni MCO zagotavlja tudi stopnjo zaščite za stranke, čeprav ne odpravi tveganja, da stranka (zlasti pri visokem finančnem vzvodu) izgubi znesek, ki je enak ali višji od njenega začetnega kritja, ga pa zmanjša.

(26) Nekateri pristojni nacionalni organi so organu ESMA poročali (22), da se stopnja, pri kateri se uporabi samodejni MCO, med ponudniki CFD-jev razlikuje (23). Ponudniki CFD-jev s strankami, ki običajno trgujejo z naročili manjše vrednosti, in ki običajno delujejo kot neposredna nasprotna stranka poslov strank, so prej s pravilom MCO mejno vrednost kritja določili med 0 in 30 % zahtevanega začetnega kritja. Ponudnik z zmanjšanjem sredstev stranke skoraj na ničlo stranko izpostavi povečanemu tveganju, da izgubi več denarja, kot ga je vložila. Nekateri pristojni nacionalni organi so ugotovili tudi, da je standardna tržna praksa uporaba MCO na ravni posameznega računa (24). To pomeni, da se uporabijo zahteve po minimalnem kritju na podlagi skupnega kritja, ki se zahteva za vse odprte pozicije stranke, povezane z računom s CFD-ji, tudi v različnih razredih sredstev. Tako se lahko z dobičkonosnimi pozicijami izravnajo pozicije na izgubi na računu stranke.

(27) Povezano tveganje finančnega vzvoda je tisto, zaradi katerega lahko stranke izgubijo več denarja, kot so ga vložile. To je ključno tveganje, ki ga mali vlagatelji kljub pisnim opozorilom morda ne bodo razumeli. Kritje, ki ga vplača stranka, velja kot zavarovanje v podporo poziciji stranke. Če cena osnovnega instrumenta na primer ne deluje v prid strankine pozicije in presega začetno vplačano kritje (25), je lahko stranka izpostavljena izgubam, ki tudi po zaprtju vseh odprtih pozicij CFD-ja presegajo sredstva na njenih trgovalnih računih s CFD-ji. Nekateri pristojni nacionalni organi so organu ESMA poročali, da so številni mali vlagatelji med sprostitvijo tečaja švicarskega franka januarja 2015 izgubili zelo veliko denarja (26). Številni mali vlagatelji se niso zavedali, da lahko izgubijo več denarja, kot so ga vložili (27).

(28) Trgovanje z visokim finančnim vzvodom poveča tudi vpliv „razkoraka“ med obdobji precejšnje nestanovitnosti trga (na primer hitrega padca britanskega funta ali sprostitvijo švicarskega franka). Razkorak se pojavi v primeru nenadnega gibanja v ceni osnovnega instrumenta. To ni značilno le za CFD-je, vendar se tveganja, povezana s takimi dogodki, poslabšajo zaradi visokega finančnega vzvoda. Če se razkorak pojavi, stranka na izgubi odprte pozicije CFD-ja morda ne bo mogla zapreti po zaželeni ceni, zato lahko pri trgovanju z visokim finančnim vzvodom stranki prinese precejšnje izgube (28). V primeru pretresa s švicarskim frankom leta 2015 so na primer zaradi tega mali vlagatelji izgubili precej več od zneska, ki so ga prvotno vložili (29).

(29) Zaradi pogosto visokega finančnega vzvoda, ponujenega malim vlagateljem, in nestanovitnosti nekaterih osnovnih instrumentov, skupaj s stroški za izvedbo posla, ki vplivajo na uspešnost naložbe, se lahko hitro spremeni stanje naložb stranke. Stranka mora zato hitro ukrepati, da bi obvladala izpostavljenost tveganju s pologom dodatnega kritja in se izognila samodejnemu zaprtju pozicije. V takih primerih lahko visok finančni vzvod privede do velikih izgub za male vlagatelje v zelo kratkem času in poslabša tveganje, da bodo stranke izgubile več sredstev, kot so jih plačale za trgovanje s CFD-ji.

(30) Navedeni dejavniki potrjujejo, da v zvezi s temi CFD-ji obstaja resen zadržek glede zaščite vlagateljev.

2.3 Obseg morebitnih negativnih posledic ter stopnja neskladnosti med pričakovanim donosom ali dobičkom za vlagatelje in tveganjem izgube

(31) Naslednje informacije, ki so jih pristojni nacionalni organi zagotovili organu ESMA, kažejo, da sta se povečali število malih vlagateljev, ki vlagajo v CFD-je, in število ponudnikov, ki ponujajo te produkte po celotni Uniji: (i) večina pristojnih nacionalnih organov je organu ESMA poročala, da so v njihovih jurisdikcijah prisotni pooblaščeni ponudniki, ki CFD-je ponujajo malim vlagateljem (30). Skoraj vsi pristojni nacionalni organi so organu ESMA poročali, da ponudniki CFD-jev, ki čezmejno opravljajo storitve iz drugih držav članic, ponujajo CFD-je v njihovih jurisdikcijah (31). Nekateri so navedli tudi ponudnike CFD-jev, ki za čezmejno opravljanje storitev v tujih jurisdikcijah uporabljajo podružnice ali vezane zastopnike (32); (ii) ciprski pristojni nacionalni organ CySEC (CY) in pristojni nacionalni organ v Združenem kraljestvu FCA (UK) sta poročala, da se je v obdobju 2016–2017 povečalo število števila ponudnikov CFD-jev, ki so specializirani za čezmejno prodajo teh produktov malim vlagateljem, in sicer s 103 na 138 ponudnikov na Cipru in s 117 na 143 ponudnikov v Združenem kraljestvu; (iii) organ FCA (UK) je ugotovil tudi povečanje števila zahtevkov za dovoljenje investicijskim podjetjem, ki ponujajo CFD-je. Tudi novejši trgi, kot so Grčija, Madžarska, Portugalska in Slovaška, so ugotovili povečanje števila zahtevkov za dovoljenje investicijskim podjetjem, ki ponujajo CFD-je (33).

(32) Število aktivnih strank v zvezi s temi produkti se spreminja zaradi razmeroma kratkega trajanja računov strank s CFD-ji in čezmejne narave dejavnosti. Organ ESMA na podlagi podatkov, ki jih je zbral od številnih pristojnih nacionalnih organov (34), ocenjuje, da se je število trgovalnih računov malih vlagateljev pri ponudnikih CFD-jev in binarnih opcij s sedežem v Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) povečalo z 1,5 milijona leta 2015 (35) na približno 2,2 milijona leta 2017 (36).

(33) Podatki o pritožbah malih vlagateljev kažejo tudi na stalne pomisleke potrošnikov na tem področju (37).

(34) Pristojni nacionalni organi (38) so organu ESMA poročali o skrbi, da bodo ponudniki CFD-jev, ko bodo nekateri nacionalni trgi omejeni zaradi nacionalnih ukrepov (na primer Belgija (39) in Francija (40)), poiskali stranke v drugih državah članicah.

(35) Iz posebnih študij, ki so jih naslednji pristojni nacionalni organi izvedli glede rezultatov za vlagatelje za male vlagatelje, ki vlagajo v CFD-je, je razvidno, da večina malih vlagateljev v teh državah članicah, ki vlagajo v te produkte, pri trgovanju izgublja denar: (i) organ CySEC (CY) je analiziral vzorec računov malih vlagateljev (približno 290 000 računov strank) 18 velikih ponudnikov CFD-jev v obdobju od 1. januarja 2017 do 31. avgusta 2017. Ugotovljeno je bilo, da je v tem obdobju v povprečju 76 % računov strank ustvarilo izgubo, približno 24 % računov strank pa dobiček. Povprečna izguba na račun je bila približno 1 600 EUR; (ii) španski pristojni nacionalni organ, Comisión Nacional del Mercado de Valores (CNMV (ES)), je ugotovil, da je v 21-mesečnem obdobju med začetkom leta 2015 in koncem leta 2016 na splošno izgubilo denar približno 82 % malih vlagateljev (41). Povprečna izguba na malega vlagatelja je bila 4 700 EUR (42); (iii) francoski pristojni nacionalni organ, Autorité des marchés financiers (AMF (FR)), je ugotovil, da je na splošno v štiriletnem obdobju 2009–2013 denar izgubilo več kot 89 % malih vlagateljev, in da je bila povprečna izguba na malega vlagatelja 10 887 EUR (43). Poleg tega je bilo iz podatkov, ki jih je organ AMF (FR) predložil iz urada varuha človekovih pravic, ugotovljeno, da je povprečna skupna letna izguba pritožnikov glede CFD-jev v letu 2016 znašala 15 207 EUR. Varuh človekovih pravic je opozoril še, da so zlasti v letih 2016 in 2017 prakse reguliranih ponudnikov postale še agresivnejše in vse bolj usmerjene v vlagatelje, za katere je bilo verjetno, da bodo vplačali velike zneske. Več pritožb glede primerov nadlegovanja in manipulacije so vložili pritožniki s precejšnjimi prihranki. Podatki za mediacijo pri francoskem varuhu človekovih pravic za leto 2016 to očitno potrjujejo, saj se je povprečni izterjani znesek povečal na 11 938 EUR, polovica zadev pa se je nanašala na znesek, višji od 5 000 EUR. Izgube, ki so jih utrpeli nekateri vlagatelji, so presegle 90 000 EUR, kumulativne izgube v zadevah, obravnavanih na podlagi argumentov, ki so torej vključevale pooblaščene družbe, pa so presegle 1 milijon EUR. Organ AMF (FR) je ugotovil še, da mali vlagatelji, ki največ trgujejo (po številu poslov, povprečnem obsegu posla ali skupnem obsegu), izgubijo največ. To velja tudi za tiste, ki čez čas nadaljujejo, kar kaže, da ni krivulje učenja; (iv) hrvaški pristojni nacionalni organ, Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga (HANFA (HR)), je izvedel študijo o izgubi na stranko za eno hrvaško investicijsko podjetje, ki je svojim strankam ponujala CFD-je. V študiji so bile ocenjene izgube ali dobički 267 malih vlagateljev v obdobju trgovanja od januarja do septembra 2016. Organ HANFA (HR) je ugotovil, da skupne izgube strank v tem obdobju znašale približno 1 017 900 EUR, skupni dobiček malih vlagateljev pa je bil približno 420 000 EUR; (v) irski pristojni nacionalni organ, Central Bank of Ireland (CBI (IE)), je leta 2015 izvedel pregled, ki je pokazal, da je 75 % malih vlagateljev, ki so v letih 2013 in 2014 trgovali s CFD-ji, utrpelo izgube, pri čemer je povprečna izguba teh strank znašala 6 900 EUR. Pri nadaljnjem pregledu vzorca največjih ponudnikov CFD-jev na Irskem je bilo ugotovljeno, da je v dveletnem obdobju 2015–2016 denar izgubilo 74 % malih vlagateljev s povprečno izgubo v višini 2 700 EUR (44); (vi) delo, ki ga je italijanski pristojni nacionalni organ CONSOB (IT) izvedel leta 2016, je pokazalo, da je v obdobju 2014–2015 78 % italijanskih malih vlagateljev določenega ponudnika CFD-jev izgubilo denar z vlaganjem v CFD-je, 75 % pa jih je izgubilo denar z vlaganjem v valutno trgovanje forex, pri čemer je povprečna izguba znašala 2 800 EUR. Ugotovljeno je bilo tudi, da obstaja pozitivna povezava med številom poslov, ki so jih izvedli mali vlagatelji, in višino utrpelih izgub. V okviru raziskave, ki se je za organ CONSOB (IT) izvedla marca 2017 o petih italijanskih podružnicah ponudnikov, ki poslujejo s CFD-ji, je bilo ugotovljeno, da so leta 2016 izgube malih vlagateljev znašale do 83 %, posamezna stranka pa je v povprečju izgubila približno 7 000 EUR; (vii) poljski pristojni nacionalni organ, Komisja Nadzoru Finansowego (KNF (PL)), je v prvem četrtletju leta 2017 izvedel študijo (45) na podlagi podatkov, ki jih je predložilo 10 investicijskih podjetij, ki ponujajo CFD-je (na podlagi 130 399 računov strank, od tega 38 691 aktivnih računov), in ugotovil, da je leta 2016 denar izgubilo 79,28 % strank. Povprečni rezultat je bila izguba na stranko v višini 10 060 PLN. Poleg tega je podobna študija, ki jo je organ KNF (PL) izvedel v prvem četrtletju leta 2018 na podlagi podatkov, ki jih je predložilo sedem investicijskih podjetij, ki ponujajo CFD-je na Poljskem (177 883 računov strank, od tega 40 209 aktivnih računov), pokazala, da je leta 2017 denar izgubilo 79,69 %. Leta 2017 je bil povprečni rezultat izguba na stranko v višini 12 156 PLN. Delež aktivnih strank (46), ki so izgubile denar, je znašal 81 % (leta 2012), 81 % (leta 2013), 80 % (leta 2014), 82 % (leta 2015), 79 % (leta 2016) in 80 % (leta 2017); (viii) v študiji, ki jo je luksemburški pristojni nacionalni organ CSSF (LU) izvedel septembra 2017, je bilo navedeno, da so povprečne izgube na malega vlagatelja pri dveh ponudnikih, ki zagotavljata CFD-je in ju je pooblastil ta organ, znašale 4 500 EUR in približno 1 700 EUR; (ix) analiza, ki jo je organ FCA (UK) izvedel leta 2014 na vzorcu računov malih vlagateljev, ki niso vključevali svetovanja, pri osmih ponudnikih CFD-jev, je pokazala, da je 82 % malih vlagateljev izgubilo denar za te produkte in da je bil povprečni rezultat v obdobju enega leta izguba v višini 2 200 GBP na malega vlagatelja. Tudi informacije, ki so bile prejete med postopkom posvetovanja organa FCA (UK) decembra 2016, so pokazale na povezavo med višjimi finančnimi vzvodi ter povečano verjetnostjo in obsegom izgub (47). Nadaljnja študija organa FCA (UK) v obdobju 2016/2017 v zvezi s svetovalnimi in diskrecijskimi storitvami za CFD-je v 12-mesečnem obdobju je pokazala nadaljnje dokaze o slabih rezultatih za male vlagatelje. Pri pregledu je bilo ugotovljeno, da je v okviru vrste podjetij, ki ponujajo CFD-je na podlagi svetovalnih in diskrecijskih storitev, 76 % malih vlagateljev izgubilo denar, pri čemer so v povprečju utrpeli izgubo v višini 9 000 GBP. Tudi kadar so se upoštevali mali vlagatelji z dobičkom, je tipični mali vlagatelj, ki je vlagal prek svetovalno in diskrecijsko upravljanega računa, v povprečju izgubil približno 4 100 GBP (48); (x) portugalski pristojni nacionalni organ, Comissãdo Mercado de Valores Mobiliários (CMVM (PT)), je ugotovil, da so pri hipotetični vrednosti pozicij vlagateljev v višini 44 700 milijonov EUR leta 2016 in 44 200 milijonov EUR leta 2017 povezane izgube za male vlagatelje znašale 66,8 milijona EUR in 47,7 milijona EUR za leto 2016 oziroma 2017.

(36) Poleg tega je norveški pristojni organ Finanstilsynet (NO) izvedel študijo o rezultatih trgovanja strank šestih ponudnikov CFD-jev v letu 2016. Študija je vključevala približno 1 000 malih vlagateljev (49), ki so s CFD-ji trgovali eno do dve leti, in sicer so s trgovanjem začeli januarja 2014, končali pa med decembrom 2014 in decembrom 2015 (v povprečju 1,5-letno obdobje trgovanja). Pokazala je, da je 82 % teh strank izgubilo denar, povprečna izguba na stranko pa je bila v višini 29 000 EUR. Povprečni stroški za izvedbo posla glede na lastniški kapital stranke so znašali 37 % (zaradi visokega finančnega vzvoda in pogostega trgovanja) (50).

(37) Zlasti je razviden dosleden vzorec povprečnih izgub za male vlagatelje v CFD-je skozi čas in po državah kljub pozitivnim donosom za male vlagatelje pri drugih finančnih produktih v številnih zadevnih letih. Delež malih vlagateljev iz študije organa AMF (FR) iz uvodne izjave 35(iii), ki so vsako leto v obdobju 2009–2013 izgubili denar, je izredno dosleden kljub na primer različnim letnim donosom na trgu lastniških vrednostnih papirjev in indeksom na blago v istem obdobju (51). Vztrajanje vzorca izgub za male vlagatelje v CFD-je kaže strukturno značilnost profila donosa v nasprotju s pozitivnimi preteklimi donosi (dolgoročnih) naložb v druge finančne produkte, kot so skladi kapitala.

(38) Iz teh študij je jasno razviden resen zadržek glede zaščite vlagateljev, ki izvira iz ponujanja teh CFD-jev malim vlagateljem.

2.4 Vrsta udeleženih strank

(39) CFD-ji se tržijo, razširjajo ali prodajajo malim vlagateljem in profesionalnim strankam. Vendar mali vlagatelji (v nasprotju s profesionalnimi strankami) običajno nimajo izkušenj ter splošnega in strokovnega znanja za sprejemanje investicijskih odločitev, s katerimi bi ustrezno ocenili tveganja v zvezi s kompleksnimi CFD-ji, ki so omejeni s tem sklepom.

(40) Dejansko je ena študija v državi članici pokazala, da so bili najvišji finančni vzvodi na zgornji meji pogosto ponujeni malim vlagateljem, profesionalnim strankam in primernim nasprotnim strankam pa so bili ponujeni najvišji finančni vzvodi na spodnji meji (52). Glede na dokaze o izgubah, ki jih je organ ESMA ugotovil glede računov malih vlagateljev, opisanih v tem sklepu, je jasno, da v zvezi z neomejenim trženjem, razširjanjem ali prodajo CFD-jev tej skupini strank obstaja resen zadržek glede zaščite vlagateljev.

2.5 Dejavnosti trženja in razširjanja v zvezi s CFD-ji

(41) Čeprav so CFD-ji kompleksni produkti, so malim vlagateljem najpogosteje ponujeni prek elektronskih platform za trgovanje, brez zagotavljanja investicijskega svetovanja ali upravljanja portfelja. V takih primerih je treba v skladu s členom 25(3) Direktive 2014/65/EU (53) izvesti presojo ustreznosti. Vendar ta presoja ponudnikom CFD-jev ali njihovim strankam ali morebitnim strankam ne preprečuje, da po enostavnem opozorilu stranki nadaljujejo poslovanje. Do tega lahko pride v primeru, kadar stranka ponudniku binarnih opcij ni posredovala ali mu je posredovala nezadostne informacije o svojem znanju in izkušnjah na investicijskem področju v zvezi z določeno vrsto produkta in kadar ponudnik ugotovi, da produkt ni primeren za stranko. Tako lahko mali vlagatelji dostopajo do produktov, kot so CFD-ji, ki se jim glede na značilnosti ne bi smeli razširjati (54).

(42) Organ FCA (UK) je ugotovil ponavljajoče se pomanjkljivosti pri pristopu ponudnikov CFD-jev k opravljanju presoje ustreznosti, vključno s pomanjkljivostmi presoje, nezadostnimi opozorili o tveganju malim vlagateljem, ki niso uspešno opravili presoje ustreznosti, in pomanjkanjem vzpostavitve postopka za presojo, ali bi bilo treba strankam, ki presoje ustreznosti niso uspešno opravile, vendar kljub temu želijo trgovati s CFD-ji, dovoliti, da nadaljujejo s posli s CFD-ji (55). Ob ponovni obravnavi tega vprašanja konec leta 2016 je ugotovil, da precej podjetij po predhodnih povratnih informacijah, ki so jim bile predložene, teh pomanjkljivosti ni odpravilo (56).

(43) Poleg tega so pristojni nacionalni organi izrazili pomisleke glede skladnosti ponudnikov CFD-jev „z njihovimi obveznostmi, da strankam zagotovijo informacije, ki so jasne in ne zavajajo, ali delujejo v najboljšem interesu strank“ (57). Pomisleke so izrazili tudi glede nezadostnega izvajanja preskusov ustreznosti (58) v praksi in nezadostnih opozoril strankam, ko tega preskusa ustreznosti niso uspešno opravile (59). Na primerih teh slabih praks temelji dokument organa ESMA o vprašanjih in odgovorih v zvezi s ponudbo CFD-jev in drugih špekulativnih produktov malim vlagateljem na podlagi MiFID (60), v katerem so ti primeri tudi opisani.

(44) Pristojni nacionalni organi so v tem sektorju trga ugotovili tudi agresivne prakse trženja in zavajajoča tržna sporočila (61). Vključujejo na primer uporabo sponzorskih dogovorov ali povezav z večjimi športnimi ekipami, ki dajejo zavajajoč vtis, da so kompleksni in špekulativni produkti, kot so CFD-ji, primerni za množični maloprodajni trg s spodbujanjem splošnega poznavanja blagovne znamke. Poleg tega vključujejo tudi uporabo zavajajočih izjav, kot so „Trgovanje še nikoli ni bilo tako preprosto“, „Začnite svojo kariero borznega trgovca zdaj“, ali „Zaslužite 13 000 GBP v 24 urah! Začnite zdaj“ (62).

(45) V okviru priprave dokumenta z odgovori in vprašanji o CFD-jih so nekateri pristojni nacionalni organi organu ESMA poročali, da ponudniki CFD-jev tveganj teh produktov pogosto ne razkrijejo ustrezno (63). Nekateri pristojni nacionalni organi (64) so ugotovili zlasti, da ponudniki CFD-jev niso ustrezno opisali možnosti za hitre izgube, ki bi lahko presegle njihova vložena sredstva.

(46) V tem okviru so nekateri pristojni nacionalni organi izrazili tudi pomisleke glede „proizvodne“ narave poslovnih modelov nekaterih ponudnikov CFD-jev (65). Ker je lahko povprečna življenjska doba računa stranke razmeroma kratka, lahko to povzroča pri ponudnikih pritiske zaradi ohranjanja stalnega pritoka novih strank in jih lahko prisili, da sprejmejo agresivne tržne in prodajne prijeme, ki niso v najboljšem interesu malih vlagateljev.

(47) Skupna značilnost načinov trženja in prodaje, ki jih uporabljajo v panogi CFD-jev, je ponudba (denarnih in nedenarnih) ugodnosti pri trgovanju, kot so bonusi za privabljanje in spodbujanje malih vlagateljev za vlaganje v CFD-je, ponujanje daril (na primer počitnic, avtomobilov in elektronskega blaga), seminarji o trgovanju ali znižani stroški (na primer razmika ali nadomestil) (66).

(48) Bonusi in druge ugodnosti, s katerimi se trguje, lahko delujejo tako, da odvračajo pozornost od visoko tvegane narave produkta. Običajno so namenjeni privabljanju malih vlagateljev in spodbujanju trgovanja. Mali vlagatelji lahko te predstavitve upoštevajo kot glavno lastnost produkta, vse dokler niso več sposobni pravilno oceniti stopnje tveganja, povezanega s produktom.

(49) Poleg tega morajo stranke zaradi takih ugodnosti pri trgovanju za odprtje trgovalnega računa s CFD-ji ponudniku pogosto vplačati sredstva in izvesti določeno število poslov v določenem časovnem obdobju. Ker dokazi kažejo, da večina malih vlagateljev pri trgovanju s CFD-ji izgubi denar, to pogosto pomeni, da stranke izgubijo več denarja pri pogostejšem trgovanju s CFD-ji, kot bi ga, če ne bi prejele dodatne ponudbe.

(50) Nadzor, ki ga je izvedlo več nacionalnih pristojnih organov, je pokazal, da so pogoji pri promocijskih ponudbah pogosto zavajajoči in da številne stranke niso bile seznanjene s pogoji za dostop do ponujenih ugodnosti/bonusov. Številne stranke so imele tudi težave pri dvigu sredstev, ko so take bonuse poskušale izkoristiti (67).

(51) Poleg dejavnikov, ki so bili opisani, številni pristojni nacionalni organi (68) ugotavljajo, da so pri distribucijskih modelih, ugotovljenih v tem sektorju trga, prisotna nekatera nasprotja interesov (69). Pritisk, da se ohrani stalni dotok novih strank, poveča možnost za pojavitev nasprotij interesov. Nasprotja interesov izhajajo in bi lahko izhajala iz dejstva, da so nekateri ponudniki CFD-jev nasprotne stranke poslom strank in ne zavarujejo njihove izpostavljenosti, zaradi česar so njihovi interesi v neposrednem nasprotju z interesi stranke. Pri teh ponudnikih obstajata večje tveganje in spodbuda za manipulacijo ali uporabo manj preglednih referenčnih cen, ali izvajanje drugih vprašljivih praks, kot je zaključek donosnih poslov pod pretvezo. Obstaja tudi tveganje, da bi ponudniki morda izkoristili asimetrična odstopanja (izgubo zaradi odstopanja bi na primer prenesli na stranko, zadržali pa bi dobiček, dobljen zaradi odstopanja). Ponudniki lahko namerno podaljšajo čas med kotacijo in izvedbo poslov s CFD-ji, da bi še naprej izkoriščali to prakso. Pristojni nacionalni organi so opredelili tudi prakse, pri katerih ponudniki CFD-jev uporabijo asimetrični ali nedosledni pribitek k osnovnemu razmiku.

(52) Opisane prakse trženja in razširjanja, povezane s CFD-ji, potrjujejo obstoj resnega zadržka glede zaščite vlagateljev v zvezi s temi CFD-ji.

3. VELJAVNE OBSTOJEČE REGULATIVNE ZAHTEVE V SKLADU S PRAVOM UNIJE NE UREJAJO UGOTOVLJENEGA RESNEGA ZADRŽKA GLEDE ZAŠČITE VLAGATELJEV (ČLEN 40(2)(b) UREDBE (EU) št. 600/2014)

(53) Organ ESMA je v skladu s členom 40(2)(b) Uredbe (EU) št. 600/2014 proučil, ali v veljavnih regulativnih zahtevah v Uniji, ki se uporabljajo za ustrezni finančni instrument ali posel, ta nevarnost ni obravnavana. Veljavne regulativne zahteve, ki se uporabljajo, so določene v Direktivi 2014/65/EU, Uredbi (EU) št. 600/2014 in Uredbi (EU) št. 1286/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (70). Vključujejo zlasti: (i) zahtevo, da strankam zagotovijo ustrezne informacije, iz člena 24(3) in (4) Direktive 2014/65/EU (71); (ii) zahteve glede primernosti in ustreznosti iz člena 25(2) in (3) Direktive 2014/65/EU (72); (iii) zahteve glede najboljšega izvrševanja iz člena 27 Direktive 2014/65/EU (73); (iv) zahteve glede upravljanja produktov iz člena 16(3) in člena 24(2) Direktive 2014/65/EU, in (v) zahteve glede razkritja iz členov od 5 do 14 Uredbe (EU) št. 1286/2014.

(54) Nekateri ponudniki, borzni posredniki in trgovinske organizacije so v svojih odzivih na poziv k predložitvi dokazov izrecno navedli, da mora organ ESMA obravnavati učinke nove zakonodaje pred začetkom izvajanja intervencijskih ukrepov za produkte, predvsem učinke nedavne uvedbe direktive MiFID II (zlasti pravil glede upravljanja produktov) in PRIIP.

(55) Opozoriti je treba, da sta področje uporabe in vsebina več veljavnih regulativnih zahtev na podlagi Direktive 2014/65/EU in Uredbe (EU) št. 600/2014 podobna tistim iz Direktive 2004/39/ES (74). Medtem ko je bil namen sprejetja Direktive 2014/65/EU in Uredbe (EU) št. 600/2014 izboljšanje več pomembnih vidikov investicijskih storitev in poslov za izboljšanje zaščite vlagateljev (vključno s pooblastili za poseganje v zvezi s produkti), izboljšave številnih ustreznih določb ne obravnavajo določenih zadržkov iz tega sklepa. Z vidika tveganj in škode za vlagatelje, ki ju obravnava ta sklep, je več določb zato ostalo pretežno nespremenjenih.

(56) Zahteve za predložitev ustreznih informacij strankam so bile podrobneje razložene v Direktivi 2014/65/EU s pomembnim izboljšanjem na področju razkritja stroškov in pristojbin, pri čemer morajo investicijska podjetja strankam predložiti zbirne informacije o vseh stroških in pristojbinah v zvezi z investicijskimi storitvami in finančnimi instrumenti. Vendar samo pravila o razkritju, vključno z izboljšanimi informacijami o stroških, očitno ne zadoščajo za obravnavanje kompleksnega tveganja, ki izhaja iz trženja, razširjanja ali prodaje CFD-jev malim vlagateljem.

(57) Zlasti člen 24(3) Direktive 2014/65/EU med drugim določa, da morajo investicijska podjetja zagotoviti, da so vse informacije, vključno s tržnimi sporočili, ki jih naslovijo na stranke ali potencialne stranke, poštene, jasne in nezavajajoče. Člen 24(4) Direktive 2014/65/EU nadalje določa, da morajo investicijska podjetja strankam in potencialnim strankam pravočasno zagotoviti ustrezne informacije glede podjetja in njegovih storitev, finančnih instrumentov in predlaganih strategij, mest izvrševanja ter vseh stroškov in povezanih pristojbin, zlasti glede smernic in opozoril glede tveganj, povezanih z vlaganjem v te finančne instrumente, in ali je finančni instrument namenjen malim ali profesionalnim vlagateljem.

(58) Organ ESMA upošteva tudi pomembnost pravil o razkritju iz Uredbe (EU) št. 1286/2014. Uredba (EU) št. 1286/2014 določa enotna pravila o obliki in vsebini dokumenta s ključnimi informacijami, ki ga zagotovijo proizvajalci paketnih naložbenih produktov za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktov (PRIIP) malim vlagateljem, da bi jim pomagali razumeti in primerjati ključne dejavnike in tveganja PRIIP. Zlasti člen 5 Uredbe (EU) št. 1286/2014, kot se dodatno izvaja v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2017/653 (75), med drugim določa metodologijo za prikaz zbirnega kazalnika tveganja in spremnih pojasnil, tudi glede tega, ali lahko mali vlagatelj izgubi ves vloženi kapital ali ima dodatne finančne obveznosti. Vendar s to vrsto razkritja mali vlagatelji niso ustrezno opozorjeni na posledice vlaganja zlasti v CFD-je. Razmerje uspešnosti se na primer nanaša le na posamezni CFD, kar pa stranki ne razkrije skupnega deleža računov malih vlagateljev, ki pri trgovanju s CFD-ji izgubijo denar. Poleg tega zbirni kazalnik tveganja ne vključuje neposrednih informacij o pretekli uspešnosti produkta, te informacije pa morda niso vključene v spremne pojasnjevalne opise, saj se proizvajalec PRIIP lahko sam odloči glede obsega, v katerem bi bilo treba vključiti nekatera pojasnila.

(59) Organ ESMA je proučil, ali bi lahko bili v navedenih zahtevah obravnavani nekateri ali vsi zadržki v zvezi s trženjem, distribucijo ali prodajo CFD-jev malim vlagateljem ali vsaj odpravljena potreba po vključitvi opozoril o tveganju v ta sklep. Vendar te zahteve ne zagotavljajo, da se malim vlagateljem po celotni Uniji zagotovijo enotne in učinkovite informacije o tveganjih v zvezi s trgovanjem s CFD-ji. Zlasti se zdi, da ti zadržki niso obravnavani v navodilih in opozorilih iz člena 24(4) Direktive 2014/65/EU glede na različne informacije, ki se lahko zagotovijo strankam in s katerimi stranke morda niso ustrezno opozorjene na konkretne posledice, ki izhajajo iz trgovanja s CFD-ji. Opozorila o tveganju, vključena v ta sklep, bi malim vlagateljem zagotovila pomembne informacije, tj. delež računov malih vlagateljev, ki so izgubili denar pri trgovanju s CFD-ji prek posameznega podjetja. Poleg tega bi se uskladile prakse pri čezmejnem poslovanju, s čimer bi se vlagateljem po celotni Uniji zagotovila enaka raven informacij.

(60) Zahteve glede ustreznosti so bile okrepljene tudi v Direktivi 2014/65/EU z zahtevo po zagotovitvi poročila o ustreznosti za stranko in podrobnejši opredelitvi ocene ustreznosti. Zlasti člen 25(2) Direktive 2014/65/EU določa, da morajo ponudniki CFD-jev pridobiti potrebne informacije v zvezi z znanjem in izkušnjami stranke ali potencialne stranke na investicijskem področju, med drugim glede na specifično vrsto produkta, finančni položaj stranke ali potencialne stranke, kar vključuje njeno zmožnost kritja izgub, in njene naložbene cilje, vključno s stopnjo dovoljenega tveganja, da bi ponudnik CFD-jev stranki ali potencialni stranki lahko priporočil finančne produkte, ki so primerni zanjo in so v skladu z njenim dovoljenim tveganjem in njeno zmožnostjo kritja izgub. Vendar se zahteve o primernosti uporabljajo le za zagotavljanje investicijskega svetovanja ali upravljanja portfeljev, zato običajno niso pomembne za trgovanje s CFD-ji, ki večinoma poteka prek elektronskih platform ter brez zagotavljanja investicijskega svetovanja ali upravljanja portfeljev.

(61) Poleg tega so cilji ocene ustreznosti (ob upoštevanju produktov glede na znanje in izkušnje, finančni položaj in investicijske cilje stranke) pretežno nespremenjeni v primerjavi z režimom iz Direktive 2004/39/ES in, kot je razvidno iz tega sklepa, niso zadostni, da bi se bilo mogoče izogniti ugotovljeni škodi za vlagatelja.

(62) Podobno je Direktiva 2014/65/EU okrepila zahteve glede ustreznosti, zlasti z zoženjem seznama nekompleksnih produktov in posledično z omejitvijo obsega produktov za storitve, namenjene zgolj izvrševanju. Člen 25(3) Direktive 2014/65/EU določa, da morajo ponudniki CFD-jev svoje stranke ali potencialne stranke prositi, da jim posredujejo informacije v zvezi z njihovim znanjem in izkušnjami na investicijskem področju, med drugim glede specifičnih ponujenih ali zahtevanih produktov, da bi ponudnik lahko ugotovil, ali produkt ustreza stranki ali potencialni stranki. Če ponudnik meni, da produkt ni ustrezen za stranko ali potencialno stranko, jo mora na to opozoriti. CFD-ji sodijo med kompleksne finančne produkte, zato je treba zanje opraviti preizkus ustreznosti v skladu s členom 25(3) Direktive 2014/65/EU.

(63) Vendar pa je to veljajo že v Direktivi 2004/39/ES, ki je predlagala skoraj enak preizkus ustreznosti kot Direktiva 2014/65/EU. Kot je razvidno iz tega sklepa in kot dokazujejo nadzorne izkušnje pristojnih nacionalnih organov (76), preizkus ustreznosti ne zadošča za obravnavanje zadržka glede zaščite vlagateljev, opisanega v tem sklepu.

(64) Zato tako za preizkus ustreznosti kot primernosti na podlagi veljavnih regulativnih zahtev ni verjetno, da bi malim vlagateljem preprečila trgovanje s CFD-ji na način, ki zagotavlja, da se odpravi resni zadržek glede zaščite vlagateljev.

(65) Glede najboljšega izvrševanja je večina pravil za izvrševanje že obstajalo v Direktivi 2004/39/ES. Vendar so bila ta pravila okrepljena z Direktivo 2014/65/EU. Zlasti člen 27 Direktive 2014/65/EU določa, da investicijska podjetja „storijo vse potrebno“ (in ne več „sprejmejo vse razumne ukrepe“), da bi pri izvrševanju naročil dosegla najboljše možne rezultate za stranke. Poleg tega morajo udeleženci na trgu objaviti dodatne informacije in zlasti investicijska podjetja morajo razkriti najboljših pet mest, kjer so izvrševala naročila strank, in dosežene rezultate pri izvrševanju teh naročil.

(66) Organ ESMA je proučil, ali bi lahko revidirana pravila o najboljšem izvrševanju odpravila vsaj nekaj zadržkov, opredeljenih v zvezi s trženjem, distribucijo ali prodajo CFD-jev malim vlagateljem. Povečana preglednost glede izvrševanja naročil pomaga strankam bolje razumeti in oceniti kakovost praks izvrševanja s strani podjetja in zato bolje oceniti kakovost celokupnih storitev, ki so jim zagotovljene. Poleg tega izboljšane informacije o tem, kako podjetja izvršujejo naročila strank, pomagajo strankam pri spremljanju, da je podjetje izvedlo vse potrebno za zagotovitev najboljših možnih rezultatov za stranko. Zahteve glede najboljšega izvrševanja tudi krepijo standard najboljšega izvrševanja glede produktov OTC, tako da se od podjetij zahteva, naj preverijo poštenost cene, ki se predlaga stranki, pri izvrševanju naročil ali sprejemanju odločitev pri trgovanju s produkti OTC, vključno s prilagojenimi produkti. Zahteve iz Direktive 2014/65/EU veljajo za zbiranje tržnih podatkov, ki se uporabljajo pri oceni cene takšnih produktov in, kjer je mogoče, s primerjavo s podobnimi ali primerljivimi produkti. Vendar pravila najboljšega izvrševanja sama po sebi ne obravnavajo tveganj, povezanih z značilnostmi produkta, razen izvrševanja, ter s širšim trženjem, distribucijo ali prodajo teh produktov malim vlagateljem.

(67) Organ ESMA je v zvezi s temi bistveno podobnimi obstoječimi regulativnimi zahtevami večkrat opozoril na tveganja, opisana v opozorilih vlagateljem, dokumentu z vprašanji in odgovori (77) in mnenju o praksah MIFID za podjetja, ki prodajajo kompleksne finančne produkte. Izvedel je tudi zbliževanje nadzorniških praks prek, med drugim, združene skupine in projektne skupine za CFD-je. Čeprav organ ESMA obsežno uporablja svoje nezavezujoče instrumente, da bi zagotovil dosledno in učinkovito uporabo veljavnih regulativnih zahtev, ki se uporabljajo, je zadržek glede zaščite vlagateljev še vedno prisoten. Iz tega je razvidno, da zaradi razlogov iz tega oddelka te regulativne zahteve ne naslavljajo problematike opredeljenega zadržka.

(68) Organ ESMA je preučil morebitni vpliv pravil glede upravljanja produktov iz členov 16(3) in 24(2) Direktive 2014/65/EU. V skladu s temi pravili morajo ponudniki, ki pripravljajo finančne instrumente (torej tudi CFD-je) za prodajo strankam, zagotoviti, da so ti produkti oblikovani tako, da izpolnjujejo potrebe opredeljenega ciljnega trga končnih strank v zadevni kategoriji strank, in da je strategija za razširjanje produktov skladna z opredeljenim ciljnim trgom, sprejeti razumne ukrepe, da bi se finančni instrument razširjal na opredeljenem ciljnem trgu, ter redno pregledovati opredelitev ciljnega trga in uspešnost produkta. Ponudniki CFD-jev razumejo finančne instrumente, ki jih ponujajo ali priporočajo, ocenjujejo njihovo skladnost s potrebami strank, za katere opravljajo investicijske storitve, pri čemer upoštevajo opredeljeni ciljni trg končnih strank, in zagotovijo, da se finančni instrumenti ponujajo ali priporočajo le, kadar je to v interesu stranke. Poleg tega imajo ponudniki CFD-jev, ki bi razširjali finančne instrumente, ki jih niso sami pripravljali, vzpostavljene ustrezne ureditve za pridobivanje in razumevanje ustreznih informacij v zvezi s postopkom odobritve produktov, vključno z opredeljenim ciljnim trgom in značilnostmi produkta. Tudi ponudniki CFD-jev, ki razširjajo finančne instrumente, ki so jih pripravili ponudniki, za katere ne veljajo zahteve glede upravljanja produktov iz Direktive 2014/65/EU, ali ponudniki iz tretjih držav, morajo imeti vzpostavljene ustrezne ureditve za pridobivanje zadostnih informacij o finančnih instrumentih.

(69) Organ ESMA opozarja, da so bile zahteve glede upravljanja produktov prvič uvedene v pravu Unije v Direktivi 2014/65/EU. Organ ESMA je 2. junija 2017 objavil Smernice o zahtevah glede upravljanja produktov iz direktive MiFID II (78), namenjene proizvajalcem in pripravljavcem za oceno ciljnega trga.

(70) Te zahteve bi lahko zožile vrsto strank (ciljni trg), za katere bi bili CFD-ji primerni in katerim bi jih bilo zato treba prodajati, vendar ne obravnavajo ključnih tveganj, opisanih v tem sklepu, ki so povezani z značilnostmi produkta (na primer visokim finančnim vzvodom) ali povezanimi praksami (na primer omogočanjem dodatnih plačilnih obveznosti ali ponujanjem bonusov). Poleg tega ne omejujejo posebej razširjanja produktov z navedenimi značilnostmi na množični trg. Namesto tega je iz škode, povzročene strankam, razvidno, da trženje, razširjanje ali prodaja CFD-jev ni primerna za maloprodajni množični trg, razen skupaj z nekaterimi omejitvami, ki niso podrobneje opredeljene v zahtevah glede upravljanja produktov. Kadar so sodelujoči, ki so se odzvali na poziv k predložitvi dokazov, pošteno navedli, da so zahteve glede upravljanja produktov pomembni vidiki pri določanju ciljnega trga ter uskladitvi strategije razširjanja s tem ciljnim trgom, je iz poziva k predložitvi dokazov razvidno tudi, da so nekateri ponudniki v odgovoru navedli, da so po njihovem mnenju CFD-ji z visokimi omejitvami finančnega vzvoda (na primer 100: 1 (79)), tudi če veljajo zahteve glede upravljanja produktov, primeren produkt za male vlagatelje (sklepajo, da je ciljni trg za CFD-je s tem določenim finančnim vzvodom množični trg). Več podjetij po uveljavitvi Direktive 2014/65/EU in njenih zahtev glede upravljanja produktov še vedno trži CFD-je s tako visokimi finančnimi vzvodi na množičnem trgu (pri čemer ocenijo le ustreznost). Organ ESMA in pristojni nacionalni organi se s takim pristopom ne strinjajo. To dokazuje, da se lahko posamezni ponudniki v skladu z zahtevami glede upravljanja produktov še vedno sami odločijo, kako bodo opredelili značilnosti produktov, ki jih nameravajo ponujati svojim strankam. Zato bi bilo še vedno treba določiti minimalno raven zaščite vlagateljev na ravni Unije.

(71) Dokazi kažejo, da mali vlagatelji kljub veljavnosti teh regulativnih zahtev izgubljajo denar za CFD-je in ga bodo izgubljali še naprej. Zato je ta ukrep nujen za obravnavanje nevarnosti.

4. PRISTOJNI ORGANI NISO SPREJELI UKREPOV, S KATERIMI BI ODPRAVILI NEVARNOST, ALI PA SPREJETI UKREPI NE ZADOSTUJEJO ZA NJENO ODPRAVO (ČLEN 40(2)(c) UREDBE (EU) št. 600/2014)

(72) Eden od razlogov, da je organ ESMA sprejel omejitev v tem sklepu, je, da pristojni organ ali pristojni organi niso sprejeli ukrepov, s katerimi bi odpravili nevarnost, ali pa sprejeti ukrepi ne zadostujejo za njeno odpravo.

(73) Nekateri pristojni nacionalni organi so se zaradi zadržka glede zaščite vlagateljev, opisanega v tem sklepu, posvetovali o nacionalnih ukrepih, namenjenih omejitvi trženja, razširjanja ali prodaje CFD-jev malim vlagateljem, ali pa so jih sprejeli: (i) belgijski pristojni nacionalni organ, Financial Services and Markets Authority (FSMA (BE)), je od avgusta 2016 prepovedal komercializacijo pogodb o nekaterih izvedenih finančnih instrumentih na prostem trgu (tudi CFD-jih). Poleg tega je prepovedal številne agresivne ali neprimerne načine razširjanja, kot so neželeno klicanje prek zunanjih klicnih centrov, neprimerne oblike plačil in fiktivna darila ali bonusi (80); (ii) organ CySEC (CY) od novembra 2016 od ponudnikov CFD-jev zahteva, naj vzpostavijo politiko finančnega vzvoda in uporabijo omejitve finančnega vzvoda, ki ne presega 50:1 za male vlagatelje, razen če stranka z ustreznim znanjem in izkušnjami zahteva višji finančni vzvod (81). Od ponudnikov zahteva tudi, da imajo zaščito pred negativnim stanjem na ravni posameznega računa s CFD-ji. Poleg tega je od sredine marca 2017 vzpostavljena prepoved promocij bonusov (82); (iii) v Franciji zakonodaja od decembra 2016 določa prepoved tržnih sporočil ponudnikov investicijskih storitev posameznikom v zvezi s CFD-ji, ki ne omejujejo izgube stranke na pozicijo (83); (iv) organ KNF (PL) od julija 2015 od ponudnikov CFD-jev zahteva, da njihove omejitve finančnega vzvoda za CFD-je za male vlagatelje ne presegajo 100: 1 (84). Poljsko ministrstvo za finance je julija 2017 začelo projekt spremembe zakona o trgovanju s finančnimi instrumenti, da bi določili največji finančni vzvod 25: 1 za vse razrede sredstev in finančne instrumente, s katerimi trgujejo mali vlagatelji brez poravnave centralno nasprotne stranke (85). Po obsežnem posvetovanju med julijem in novembrom 2017 je 13. decembra 2017 napovedalo posodobitev projekta z javnim posvetovanjem, ki je potekalo od 13. do 22. decembra 2017. Z novim projektom se bosta uvedli dve najvišji omejitvi finančnega vzvoda: 100: 1 za izkušene male vlagatelje (tiste, ki so sklenili vsaj 40 poslov, in to v 24 mesecih pred sklenitvijo novega posla, za katerega se določa omejitev finančnega vzvoda) in 50: 1 za neizkušene male vlagatelje (86); (v) malteški pristojni nacionalni organ, Malta Financial Services Authority (MFSA (MT)), ima od oktobra 2017 vzpostavljeno politiko glede forexa na spletu, v skladu s katero morajo ponudniki CFD-jev, valutnega trgovanja forex in drugih kompleksnih, špekulativnih produktov določiti naslednje omejitve finančnega vzvoda: 50: 1 za male vlagatelje in 100: 1 za male vlagatelje, ki se odločijo, da jih je treba obravnavati kot profesionalne stranke (87); (vi) nemški pristojni nacionalni organ BaFin (DE) je maja 2017 prepovedal trženje, razširjanje ali prodajo CFD-jev, ki ne izključujejo dodatnih plačilnih obveznosti, malim vlagateljem (88); (vii) organ CNMV (ES) je marca 2017 od subjektov s sedežem v Španiji, ki malim vlagateljem tržijo CFD-je ali produkte valutnega trgovanja forex z več kot desetkratnim finančnim vzvodom ali binarne opcije, zahteval, naj take stranke izrecno obvestijo, da po njegovem mnenju taki produkti zaradi njihove kompleksnosti in stopnje tveganja niso primerni za male vlagatelje. Od teh subjektov se je zahtevalo še, naj zagotovijo, da so stranke seznanjene s stroški, ki bi jih morale prevzeti, če bi se po nakupu takih produktov odločile za zaprtje svoje pozicije, in da se jih v primeru CFD-jev in produktov valutnega trgovanja forex opozarja, da bi lahko bile zaradi finančnega vzvoda njihove izgube večje od zneska, ki so ga prvotno plačale za nakup zadevnega produkta. Poleg tega morajo od stranke prejeti ročno napisano ali posneto ustno izjavo, ki jim služi kot dokaz, da se stranka zaveda, da je produkt, ki ga namerava pridobiti, izjemno kompleksen, in da po mnenju ES-CNMV ni primeren za malega vlagatelja. Poleg tega mora oglaševalsko gradivo, ki ga subjekti, za katere velja ukrep organa CNMV (ES), uporabljajo za promocijo teh produktov, vedno vsebovati opozorilo, da je produkte težko razumeti, in dejstvo, da po mnenju organa CNMV (ES) ti produkti zaradi njihove kompleksnosti in stopnje tveganja, ki jo imajo, niso primerni za male vlagatelje. Organ CNMV (ES) je še zaprosil organa CySEC (CY) in FCA (UK), naj o teh zahtevah obvestita ponudnike CFD-jev in ponudnike, ki opravljajo storitve v Španiji, spodbudita k prikazovanju enakega opozorila (89); (viii) organ CBI (IE) je 6. marca 2017 izdal posvetovalni dokument, s katerim je zbiral mnenja o dveh glavnih možnostih: (i) prepovedi prodaje ali razširjanja CFD-jev malim vlagateljem ali (ii) izvajanju okrepljenih ukrepov za zaščito vlagateljev, vključno z omejitvijo finančnega vzvoda in zahtevo, da mali vlagatelji ne smejo izgubiti več od zneska, ki so ga vplačali za posamezno pozicijo (90); (ix) Grški pristojni nacionalni organ, Ελληνική Επιτροπή Κεφαλαιαγοράς (HCMC (EL)), je 10. maja 2017 izdal okrožnico o zagotavljanju investicijskih storitev za izvedene finančne instrumente na prostem trgu (vključno z valutnim trgovanjem forex, CFD-ji in binarnimi opcijami) prek elektronskih platform za trgovanje (91); in (x) organ CMVM (PT) je februarja 2018 izdal okrožnico, v kateri je navedel, da investicijska podjetja ne smejo zagotavljati storitev trgovanja v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, povezanimi s kriptovalutami, če ne morejo zagotoviti skladnosti z vsemi obveznostmi obveščanja strank o značilnostih produktov.

(74) Poleg tega je norveški pristojni nacionalni organ Finanstilsynet (NO) 26. februarja 2018 objavil posvetovalni dokument, v katerem med drugim predlaga podobne ukrepe v zvezi s CFD-ji, kot jih je organ ESMA predlagal v pozivu k predložitvi dokazov. Posvetovanje je potekalo od 26. februarja do 26. marca 2018 (92).

(75) Drugi pristojni nacionalni organi so male vlagatelje opozorili v zvezi s CFD-ji. Zlasti: (i) organ FMA (AT) je decembra 2016 izdal opozorilo v zvezi s tveganji, povezanimi s CFD-ji, valutnim trgovanjem forex in binarnimi opcijami; (ii) organ CONSOB (IT) je februarja 2017 izdal posebno sporočilo, v katerem je italijanske male vlagatelje opozoril na tveganja, povezana s CFD-ji (93), in (iii) organ FCA (UK) je novembra 2017 izdal obvestilo v zvezi s tveganji, povezanimi s CFD-ji na kriptovalute (94).

(76) Poleg tega je norveški organ Finanstilsynet (NO) po inšpekcijskem pregledu na kraju samem preklical pooblastilo enega ponudnika CFD-jev.

(77) Kot je razvidno iz navedenega, so nekatere ukrepe za obravnavanje zadržka glede zaščite vlagateljev, ki izhaja iz trženja, razširjanja ali prodaje CFD-jev malim vlagateljem, sprejeli ali proučili pristojni nacionalni organi v 13 od 28 držav članic. Ti ukrepi so zelo različni in med drugim vključujejo prepoved komercializacije CFD-jev malim vlagateljem, uvedbo nekaterih omejitev finančnega vzvoda, omejitve trženja in zahtevo po zagotavljanju zaščite pred negativnim stanjem. Čeprav so imeli ti ukrepi omejene učinke, je zadržek glede zaščite vlagateljev še vedno prisoten.

(78) V Franciji na primer, kjer je bil sprejet eden od najstrožjih ukrepov v Uniji, organ AMF (FR) potrjuje, da ima še vedno pomisleke v zvezi z značilnostmi teh produktov in nadaljnjega ponujanja teh produktov malim vlagateljem. Organ AMF (FR) je na primer leta 2017 zaznal zmanjšanje števila pritožb, vendar še vedno opaža veliko (33 %) (95) pritožb v zvezi s temi izdelki, v primerjavi s skupnim številom pritožb, ki jih prejme v zvezi z drugimi naložbenimi produkti in storitvami. Na Poljskem sprejetje ukrepov julija 2015 ni zadoščalo za odpravo zadržka glede zaščite vlagateljev. Kot je bilo že navedeno, je študija, ki jo je organ KNF (PL) izvedel v prvem četrtletju leta 2018, pokazala, da je leta 2017 denar izgubilo 79,69 % strank in da se je povprečna izguba na stranko povečala.

(79) Nasprotno je v Belgiji organ FSMA (BE) zadovoljen z rezultati svojega ukrepa, vendar je uvedel prepoved komercializacije CFD-jev malim vlagateljem, zato teh produktov v Belgiji malim vlagateljem ni več mogoče zakonito ponujati.

(80) Organ ESMA nima dokazov, da je v tej fazi namesto omejitev trženja, razširjanja ali prodaje CFD-jev malim vlagateljem na ravni Unije potrebna prepoved. Vendar bi bilo treba po mnenju organa ESMA glede na to, da so se posamezne omejitve, uporabljene v doslej sprejetih nacionalnih ukrepih, ki so vsebovali le nekatere elemente, vključene v ta ukrep (na primer določene omejitve finančnega vzvoda ali omejitve trženja), izkazale za nezadostne za odpravo opredeljenega zadržka glede zaščite vlagateljev, vsako od zahtev iz tega sklepa uvesti kot sveženj, da bi se dosegla minimalna raven zaščite malih vlagateljev po celotni Uniji.

(81) Poleg tega se CFD-ji običajno tržijo, razširjajo ali prodajajo prek spletnih trgovalnih računov. Zato nacionalna prepoved ali omejitev ne zadošča za zaščito malih vlagateljev v državah članicah, ki niso država članica, v kateri se ukrep izvaja, kadar ponudniki CFD delujejo v drugih državah članicah. Kot je razvidno iz podatkov, ki sta jih zbrala organa FCA (UK) in CySEC (CY) (96), lahko ponudniki CFD-jev z delovanjem na spletu preprosto in hitro dostopajo do novih strank po celotni Uniji. Kot dodatni primer, ki potrjuje trajno razsežnost EU poslovanja na tem področju, je organ CONSOB (IT) organu ESMA poročal, da so se vse pritožbe, ki jih je prejel glede CFD-jev in binarnih opcij v obdobju od septembra 2017 do februarja 2018, v celoti nanašale na ponudnike CFD-jev, ki v Italiji delujejo iz petih držav članic v skladu s svobodo opravljanja investicijskih storitev ali dejavnosti ali pravico do ustanavljanja podružnice v drugih državah članicah (97).

(82) Ob upoštevanju zgoraj navedenega je za zagotovitev učinkovitosti nacionalnih ukrepov za male vlagatelje v Uniji nujno, da pristojni nacionalni organi v vseh državah članicah v kratkem časovnem obdobju sprejmejo ukrepe, katerih namen je uvesti skupno minimalno stopnjo zaščite vlagateljev, ki je določena v tem sklepu. Ker se to ni zgodilo in ker je treba nujno obravnavati opredeljeni zadržek glede zaščite vlagateljev, organ ESMA meni, da mora uveljaviti začasno pooblastilo za poseganje v zvezi s produkti. Zdajšnji razdrobljeni okvir malim vlagateljem ne zagotavlja zaščite ali pa zagotavlja drugačno stopnjo zaščite po Uniji pri vlaganju v enake kompleksne produkte, včasih od istih ponudnikov.

(83) Nazadnje, resni zadržek glede zaščite vlagateljev se ne bi odpravila niti z uporabo nadzornih pooblastil pristojnih nacionalnih organov na podlagi člena 69 Direktive 2014/65/EU, na primer na podlagi odstavka (2)(f) (začasna prepoved poklicne dejavnosti) in (t) (prekinitev trženja ali prodaje zaradi pomanjkanja skladnosti z zahtevami glede postopka odobritve produktov). Intervencijski ukrep za produkte velja za produkt ali posel, povezan s tem produktom, in zato velja za vsa investicijska podjetja, ki ponujajo ta produkt ali posel, ne zgolj za eno določeno neskladje v primeru posameznega investicijskega podjetja. Ukrep poseganja je z obravnavanjem tveganj, ki izhajajo iz ponujanja CFD-jev malim vlagateljem, na ravni Unije, učinkovitejši kot ukrepi, ki jih pristojni nacionalni organi poskušajo sprejeti za vsako posamezno podjetje. Kot je bilo ugotovljeno, dokazi kažejo, da je to vprašanje, prisotno na ravni celotnega trga, saj težava ni omejena na posebnosti določenih ponudnikov, in da so ključna tveganja sestavni del produkta in poslovnega modela ponudnikov. To pomeni, da različni posamični nadzorni ukrepi ne bi nemudoma omogočili, da se prepreči nadaljnja škoda malim vlagateljem, in ne bi zagotovili ustrezne alternativne rešitve uporabi intervencijskih pooblastil organa ESMA. Čezmejna narava razširjanja CFD-jev, dejstvo, da vplivajo na več držav članic, širjenje razširjanja CFD-jev v nove jurisdikcije in širjenje različnih nacionalnih ukrepov za odpravo podobnega zadržka glede zaščite vlagateljev (kar lahko nato prispeva k tveganju regulativne arbitraže) so privedli do sklepa, da so za zagotavljanje skupne ravni zaščite po celotni Uniji potrebni ukrepi na ravni Unije.

5. UKREP ORGANA ESMA OBRAVNAVA UGOTOVLJENI RESEN ZADRŽEK GLEDE ZAŠČITE VLAGATELJEV IN NIMA ŠKODLJIVEGA UČINKA NA UČINKOVITOST FINANČNIH TRGOV ALI NA VLAGATELJE, KI BI BIL NESORAZMEREN GLEDE NA NJEGOVE KORISTI (ČLENA 40(2)(a) IN (3)(a) UREDBE (EU) št. 600/2014)

(84) Organ ESMA ob upoštevanju obsega in narave opredeljenega resnega zadržka glede zaščite vlagateljev meni, da je potrebno in sorazmerno začasno omejiti trženje, razširjanje ali prodajo CFD-jev malim vlagateljem na okoliščine, v katerih so izpolnjeni številni pogoji.

(85) Omejitev, ki jo uvaja organ ESMA, opredeljeni resni zadržek glede zaščite vlagateljev odpravlja z zagotavljanjem ustrezne in enotne ravni minimalne zaščite malim vlagateljem, ki v Uniji trgujejo s CFD-ji. Poleg tega nima negativnega učinka na učinkovitost finančnih trgov ali na vlagatelje, ki bi bil nesorazmeren glede na njene koristi.

(86) Glavne koristi, povezane z začasnimi ukrepi organa ESMA za poseganje, so: (i) zmanjšanje tveganja zavajajoče prodaje CFD-jev in njenih povezanih finančnih posledic. To je velika korist za male vlagatelje in za finančne trge kot celoto; (ii) zmanjšanje tveganj, povezanih z regulativno ali nadzorno arbitražo v različnih subjektih in jurisdikcijah; (iii) obnovitev zaupanja vlagateljev v finančne trga, vključno z zaupanjem v ponudnike, ki so dejavni v tem sektorju in imajo morda okrnjen ugled zaradi težav, ki so jih imeli vlagatelji.

(87) Organ ESMA meni, da bodo morebitne finančne posledice in stroški, ki jih bodo imeli ponudniki pri izvajanju ukrepov za poseganje iz tega sklepa, verjetno tako enkratni kot trajni ter med drugim povezani z: (i) začetnimi in trajnimi stroški za informacijsko tehnologijo; (ii) posodobitvijo/pregledom veljavnih postopkovnih in organizacijskih ureditev; (iii) ustreznimi stroški za človeške vire, povezanimi z izvajanjem ukrepa za poseganje, ki ga uvaja organ ESMA (vključno z osebjem za doseganje skladnosti in osebjem, ki zagotavlja ustrezne investicijske storitve ali informacije o produktih); (iv) morebitnim pregledom in posodobitvijo veljavnih pogodb (dodatna birokracija), in (v) zmanjšanim obsegom prodaje produktov, na katere se nanašajo ukrepi za poseganje, ki jih uvaja organ ESMA.

(88) Mogoče je, da se bodo nekateri od teh stroškov prenesli na vlagatelje.

(89) Pričakovani učinek ukrepov posredovanja je dodatno obravnavan v nadaljevanju.

5.1 Zaščita začetnega kritja

(90) Organ ESMA meni, da je treba omejiti trženje, razširjanje ali prodajo CFD-jev malim vlagateljem z uporabo nekaterih specifičnih omejitev finančnega vzvoda, ki so odvisne od narave osnovnega instrumenta.

(91) Uvedba teh omejitev finančnega vzvoda bo zaščitila stranke, saj bodo morale za odprtje pozicij CFD-jev plačati minimalno začetno kritje. Ta zahteva je znana kot „zaščita začetnega kritja“. To bo omejilo hipotetično naložbeno izpostavljenost stranke v zvezi z vloženim zneskom denarja. Ker se stroški, ki jih ima stranka, pri hipotetični naložbeni izpostavljenosti zvišajo, se bo z zaščito začetnega kritja zmanjšala verjetnost izgub za stranke v primerjavi s tistimi, ki bi se pričakovale, če bi stranka trgovala z višjim finančnim vzvodom (98). Kot je dodatno pojasnjeno v nadaljevanju, je bila ta analiza potrjena z akademsko empirično raziskavo, v kateri je bilo ugotovljeno, da omejitve finančnega vzvoda izboljšajo povprečne rezultate za vlagatelje (99).

(92) Organ ESMA je pri oblikovanju sklepov upošteval odgovore iz poziva k predložitvi dokazov. Odgovori ponudnikov, trgovinskih organizacij in drugih zainteresiranih subjektov na poziv k predložitvi dokazov so bili glede predlaganih omejitev finančnega vzvoda z nekaj izjemami na splošno negativni. Glavni vpliv na ponudnike za uvedbo omejitev finančnega vzvoda, kot so bile predlagane, je bilo pričakovano zmanjšanje dohodkov. Vendar so številni navedli, da na splošno ne nasprotujejo omejitvam finančnega vzvoda kot ukrepu za poseganje, se pa ne strinjajo s posebnimi predlaganimi omejitvami.

(93) Predstavniki potrošnikov so na splošno pozitivno sprejeli predlagane ukrepe v zvezi s CFD-ji, vključno z omejitvami finančnega vzvoda, ki jih je predlagal organ ESMA. Vendar je bilo v skoraj polovici odgovorov predstavnikov potrošnikov predlagano, da bi se ukrepi, ki jih je predlagal organ ESMA, presegli s sprejetjem strožjih ukrepov, kot so strožje omejitve finančnega vzvoda ali popolna prepoved trženja, razširjanja ali prodaje CFD-jev malim vlagateljem.

(94) Velika večina posameznikov je v svojih odgovorih pogosto zelo na kratko izrazila splošno strinjanje ali nestrinjanje s predlaganimi ukrepi, le redki pa so svoje pripombe bolj poglobljeno utemeljili. Velika večina teh posameznikov je negativno sprejela predlagane omejitve finančnega vzvoda. Med redkimi posamezniki, ki so podprli ukrepe v zvezi s CFD-ji, ki jih je predlagal organ ESMA, so nekateri navedli, da bi bilo po njihovem mnenju treba dodatno zaščititi male vlagatelje pri trgovanju s temi instrumenti. Nekateri so se sklicevali na znesek izgub, ki izhajajo iz trgovanja s CFD-ji, ali pa se pritožili glede agresivnega ravnanja nekaterih podjetij. V nekaterih primerih so vlagatelji trdili, da so bili žrtve goljufije.

(95) Nekateri sodelujoči, ki so se odzvali na poziv k predložitvi dokazov, so izrazili željo, da bi se kategorije, uporabljene za zaščito začetnega kritja, dodatno izpopolnile. Eden je navedel več specifičnih osnovnih instrumentov za prerazporeditev zaradi njihove nestanovitnosti. Organ ESMA je po dodatni kvantitativni analizi indeks EuroSTOXX50 prerazporedil v razred sredstev z glavnimi indeksi. V ta razred sredstev je dodal tudi indeks NASDAQ-100.

(96) Dozdajšnje raziskave kažejo, da je nižji finančni vzvod povezan z izboljšanimi rezultati za stranke, vključno z manjšimi izgubami na posel in nižjimi skupnimi nadomestili za izvedbo posla zaradi manjšega obsega trgovanja (100).

(97) Natančneje, Rawley Z. Heimer in Alp Simsek sta v poglobljeni raziskavi pri primerjavi rezultatov za stranke pred uporabo omejitev finančnega vzvoda na trgu ZDA in po njej ugotovila, da so se z omejitvami finančnega vzvoda rezultati za stranke z najvišjim finančnim vzvodom izboljšali za 18 odstotnih točk na mesec, njihove izgube pa zmanjšale za 40 % (101). Ta poglobljena akademska študija dokazuje pozitivno povezavo med nižjim finančnim vzvodom in nižjim obsegom trgovanja, kar je prispevalo k izboljšanju rezultatov za potrošnike.

(98) Organ ESMA v času poziva k predložitvi dokazov ni prejel nobenih kvantitativnih podatkov, ki bi dokazovali, da se zaradi uvedbe zaščite začetnega kritja za male vlagatelje zmanjša donosnost naložb.

(99) Poleg tega se bodo z zahtevanim minimalnim začetnim kritjem odpravila nekatera distribucijska tveganja v zvezi s CFD-ji z zagotavljanjem, da lahko s temi produkti trgujejo le mali vlagatelji, ki lahko vplačajo dovolj visoko kritje (102).

(100) Pričakuje se tudi, da bo zaščita začetnega kritja zmanjšala verjetnost, da se bodo ponudniki CFD-jev usmerili na množične male vlagatelje prek računov manjšega obsega, ki so podprti z višjim finančnim vzvodom. Verjetno bo podjetja spodbudila, da se bodo namesto na manj izkušene male vlagatelje osredotočila na bolj izkušene male vlagatelje in profesionalne stranke. Predlagana zaščita začetnega kritja bo zato pomagala zagotoviti, da ponudniki CFD-jev delujejo pod pogoji, ki so v najboljšem interesu njihovih strank, namesto da poskušajo privabiti nove stranke ali povečati tržni delež z višjimi finančnimi vzvodi.

(101) Zaščita začetnega kritja bo pomagala odpraviti tudi tveganje morebitnih nasprotij interesov, zlasti kadar ponudniki CFD-jev ne zaščitijo poslov svojih strank pred tveganjem in imajo tako neposredno korist od izgub strank, in sicer z zmanjšanjem tveganja, da imajo podjetja korist od izgube poslov strank in pričakovanega dobička pri trgovanju. Izraža skupni pristop k zaščiti vlagateljev, ki so ga sprejele številne druge mednarodne jurisdikcije (103).

(102) Zaščita začetnega kritja za vsak osnovni instrument je bila določena glede na nestanovitnost tega osnovnega instrumenta z uporabo simulacijskega modela, s katerim se je ocenila verjetnost, da stranka izgubi 50 % prvotne naložbe v ustreznem obdobju razpolaganja (posedovanja) (104). Natančneje, organ ESMA je izvedel kvantitativno simulacijo porazdelitve donosov, ki bi jih lahko vlagatelj v samo en CFD pričakoval pri različnih višinah finančnega vzvoda. Izhodišče simulacije so bili podatki o dnevnih tržnih cenah za približno deset let (v večini primerov) za različne vrste osnovnih instrumentov, ki se običajno uporabljajo pri CFD-jih, ki se prodajajo malim vlagateljem (105). Organ ESMA je pri analizi upošteval CFD, katerega pozicija se samodejno zapre, če kritje doseže 50 % njegove začetne vrednosti. Simulirana verjetnost, s katero se pozicija zapre, je odvisna od določenega finančnega vzvoda (in z njim narašča). Proučena matrika je bila verjetnost (samodejnega) zaprtja pozicije zaradi finančnega vzvoda. Ta matrika omogoča, da se omejitve finančnega vzvoda določijo glede na model, za katerega se pričakuje, da bo dosledno odpravil škodo pri različnih vrstah osnovnega instrumenta.

(103) Organ ESMA je menil, da je glede na maloprodajno naravo vlagateljev in statistiko o porazdelitvi obdobij razpolaganja s CFD-jih (z uporabo podatkov, ki so jih zbrali pristojni nacionalni organi) zaščito začetnega kritja primerno določiti ob predpostavki, da mali vlagatelji s sredstvom razpolagajo vsaj en dan. Da bi zagotovil dosledno izhodišče, je nato za različne osnovne instrumente simuliral, kakšen finančni vzvod bi do MCO privedel s petodstotno verjetnostjo. Izbor omejitve finančnega vzvoda je nato temeljil na razponu rezultatov za vsak posamezni razred sredstev. V večini primerov so bile omejitve določene zadržano proti spodnjemu koncu razpona. Upošteval se je obseg, v katerem se trguje z različnimi sredstvi. Mali vlagatelji na primer med CFD-ji na blago pogosto trgujejo z nafto in blagom, vendar simulacije kažejo, da je finančni vzvod, ki pomeni petodstotno verjetnost MCO za CFD-je na blago, dvakrat večji od tistega za CFD-je na nafto. Omejitev finančnega vzvoda za CFD-je na zlato je zato drugačna od tiste za CFD-je na nafto in drugo blago. Določitev zaščite začetnega kritja na ta način, zlasti s simuliranimi pozicijami, ki trajajo vsaj en dan, zagotavlja dosledno in potrebno stopnjo zaščite za male vlagatelje, ki svoje pozicije v trgovalnem dnevu morda ne spremljajo dejavno ali pa morda ne morejo oceniti potrebe po hitrih odzivih zaradi nestanovitnosti osnovnega trga. V primeru CFD-jev na lastniške instrumente podatki kažejo, da je razpolaganje običajno daljše kot pri drugih sredstvih, upoštevala pa so se obdobja razpolaganja do petih dni.

(104) Organ ESMA je proučil alternativne pristope h kalibraciji zaščite začetnega kritja. Ena od alternativ bi na primer bila, da bi se za vse CFD-je določila enotna omejitev finančnega vzvoda ne glede na njihov osnovni instrument. Vendar je organ ESMA menil, da je primerno razlikovati med različnimi vrstami osnovnih instrumentov glede na razlike v nestanovitnosti preteklih cen med različnimi razredi osnovnih instrumentov, ter glede na razlike v običajnih strukturah pristojbin znotraj trenutne populacije podjetij s CFD-ji (106) in običajno ravnanje strank.

(105) Uvedba zaščite začetnega kritja bo prinesla določene stroške tistim ponudnikom CFD-jev, ki bi morali prilagoditi omejitve finančnega vzvoda, ki jih sedaj dajejo na voljo malim vlagateljem, vendar organ ESMA pričakuje, da stroški ne bodo nesorazmerni s koristmi uvedbe take zaščite. Po ugotovitvah organa ESMA je že standardna praksa ponudnikov CFD-jev, da finančni vzvod, ki ga ponujajo svojim strankam, prilagodijo na podlagi spreminjajočega se profila tveganja nekaterih sredstev.

5.2 Zaščita z MCO

(106) Drugi ukrep za zaščito malih vlagateljev je zaščita z zapiranjem pozicij, ko vrednost kritja doseže določeno mejno vrednost (margin close-out). Ta ukrep dopolnjuje uvedbo zaščite začetnega kritja in zmanjša tveganje, da bodo mali vlagatelji poleg sredstev, ki so jih vložili v CFD-je, v običajnih razmerah na trgu izgubili precejšnja sredstva.

(107) Zagotavljanje zaščite z MCO in standardizacija odstotka, pri katerem morajo ponudniki CFD-jev zapreti odprto pozicijo CFD-ja stranke (pri 50 % zahtevanega začetnega kritja) sta namenjena tudi odpravi nedosledne uporabe praks MCO pri ponudnikih CFD-jev. Nekateri pristojni nacionalni organi so ugotovili, da ponudniki CFD-jev dovolijo, da se sredstva njihovih strank zmanjšajo na 0–30 % začetnega kritja, zahtevanega za odprtje pozicije CFD-ja (107). Ponudniki z omogočanjem strankam, da svoje kritje skoraj čisto izničijo, stranke izpostavijo tveganju, da bodo izgubile več sredstev, kot so jih vložile, zlasti v primeru nastajanja razkoraka. Nasprotno bi previsoka raven MCO povzročila pogosto zapiranje pozicij strankam, kar pa morda ni v njihovem interesu. 50-odstotni prag iz ukrepa organa ESMA zmanjša tveganje, da bodo imeli mali vlagatelji velike izgube, zato je sorazmeren.

(108) Organ ESMA je v pozivu k predložitvi dokazov opisal zaščito z MCO na podlagi posameznih pozicij. Tak pristop naj bi odpravil številne pomisleke glede uporabe tega ukrepa na ravni trgovalnega računa s CFD-ji na sedanjem trgu. Ker se zlasti zaščita začetnega kritja uporabi na podlagi osnovnega instrumenta CFD-ja, bi se z uporabo pravila MCO na podlagi posameznih pozicij zagotovila učinkovita uporaba zaščite začetnega kritja za vsak razred osnovnih instrumentov in zagotovila stroga omejitev razpoložljivega finančnega vzvoda na razred osnovnega instrumenta. Drugi razlog za tak pristop je bil namen zagotoviti, da se mali vlagatelji seznanijo s svojo izpostavljenostjo vsakemu posameznemu osnovnemu instrumentu in jo razumejo. Organ ESMA je prvotno predlagal uporabo pravila MCO pri 50 % začetnega kritja na podlagi posameznih pozicij, da bi se zagotovila učinkovita zaščita za male vlagatelje in hkrati zmanjšala kompleksnost produkta, mali vlagatelji pa bolje razumeli svojo izpostavljenost.

(109) Organ ESMA je upošteval odgovore na poziv k predložitvi dokazov. Velika večina ponudnikov, posrednikov in trgovinskih organizacij, ki so se odzvali na poziv k predložitvi dokazov, je navedla svoje pomisleke glede uporabe pravila MCO na podlagi posameznih pozicij. Glede učinkov na podjetja sta bili ključni izpostavljeni točki možnost precejšnjih izvedbenih stroškov za informacijsko tehnologijo in tekoči stroški spremljanja. Številna podjetja so v odgovorih izrazila tudi pomisleke glede obstoječih strank, ki so seznanjene z zapiranjem pozicij na ravni posameznega računa. Poleg tega so sodelujoči poudarili, da vlagatelji, ki uporabljajo posebne strategije trženja, teh strategij ne bi mogli več učinkovito uporabljati, saj bi se lahko posamezne pozicije v določenem trenutku zaprle, če stranke ne bi povečale svojih marž za določeno pozicijo, kar bi povzročilo nepredvideno tržno izpostavljenost preostalih pozicij. Drugi argument, v katerem so bile opredeljene morebitne negativne posledice uporabe MCO na podlagi posameznih pozicij, je bil, da bi morale zaradi zaprtja pozicij stranke pozicije ponovno odpreti, kar bi lahko vodilo v višje stroške trgovanja.

(110) Podobni pomisleki glede negativnih posledic uporabe MCO na podlagi posameznih pozicij za vlagatelje so bili navedeni v precejšnjem delu odgovorov posameznih vlagateljev na poziv k predložitvi dokazov. Najpogostejše trditve so bile, da bi pravilo glede uporabe na podlagi posameznih pozicij oviralo uporabo nekaterih strategij trženja, vlagatelji pa bi morali stalno spremljati svoje pozicije, saj se ne bi mogli več zanesti na določene zaščite pred tveganjem, ki so jih vzpostavili.

(111) Večina predstavnikov potrošnikov je bila naklonjena predlaganim ukrepom ali pa je celo predlagala precej strožje ukrepe v zvezi s CFD-ji (kot je popolna prepoved trženja, razširjanja ali prodaje teh finančnih instrumentov malim vlagateljem).

(112) Na poziv k predložitvi dokazov so se odzvala tudi podjetja, ki so bila naklonjena uporabi pravila MCO na podlagi posameznih pozicij, predlaganega v pozivu k predložitvi dokazov. Ta podjetja so navedla, da že uporabljajo tak pristop in so zadovoljna z njegovimi rezultati.

(113) Organ ESMA je izvedel analizo pričakovanih rezultatov za vlagatelje glede na to, ali se je pravilo MCO uporabilo na podlagi posameznih pozicij (pozicije CFD-jev se bodo zaprle, ko se bo njegova vrednost zmanjšala pod 50 % vrednosti začetnega kritja) ali na ravni posameznega trgovalnega računa s CFD-ji (pozicije CFD-jev se bodo zaprle, ko se bo vrednost vseh odprtih pozicij CFD-ja, povezanih s trgovalnim računom, skupaj z vsemi sredstvi na navedenem računu zmanjšala pod 50 % vrednosti skupnega začetnega kritja za vse navedene odprte pozicije CFD-ja). Zlasti je ocenil pogostost zaprtij pozicij in učinek pripoznavanja izgub strank pri simuliranem portfelju pozicij CFD-jev na podlagi posameznega scenarija. Pri tej analizi se niso ocenili natančni numerični rezultati, saj obstaja zelo širok razpon različnih potencialnih portfeljev, ki bi jih lahko imel vlagatelj. Namesto tega se je proučilo, ali bi se za katero od obeh osnov lahko pričakovalo, da bo prinesla boljše rezultate za vlagatelje. Splošno je bilo ugotovljeno, da je boljši rezultat za vlagatelja pri uporabi MCO na podlagi posamezne pozicije ali ravni posameznega računa odvisen od cenovnih gibanj osnovnih instrumentov CFD-jev v naložbenih portfeljih. Po zaprtju pozicij, ki bi bilo izvedeno pri prvi osnovi, ne pa tudi pri drugi, se lahko namreč cena osnovnega instrumenta popravi ali poslabša.

(114) Na splošno bi se za zaprtje pozicij pričakovalo, da bo nekoliko pogostejše pri uporabi na podlagi posameznih pozicij, ob predpostavki, da je portfelj vlagateljev v obeh primerih enak. Vendar pa se pričakuje, da bo zaprtje pozicij v obeh primerih redko zaradi zaščite začetnega kritja. Za stranke z eno samo pozicijo na njihovem trgovalnem računu s CFD-ji ne bi bilo nobene razlike med uporabo pravila MCO na ravni posameznega računa ali na podlagi posameznih pozicij. Iz poziva k predložitvi dokazov je jasno, da številni trgovalni računi s CFD-ji vključujejo le eno pozicijo.

(115) Čeprav se za razliko v rezultatih pri uporabi pravila MCO na podlagi posameznih pozicij v primerjavi z njegovo uporabo na ravni posameznega računa pričakuje, da bo majhna pri številnih vlagateljih (ni pa je mogoče natančno količinsko opredeliti zaradi odsotnosti reprezentativnega portfelja), so bili v odgovorih na poziv k predložitvi dokazov poudarjeni dodatni razlogi, zakaj bi bila za nekatere vlagatelje boljša uporaba na ravni posameznega računa. Prvič, uporaba pravila MCO na ravni posameznega računa z omogočanjem, da se z dobički pri eni poziciji izravnajo izgube pri drugi, podpira raznolik portfelj naložb. Drugič, ker je zaprtje pozicij manj pogosto pri uporabi pravila MCO na ravni posameznega računa, se zmanjša možnost, da bodo morali vlagatelji nositi stroške, ki izhajajo iz ponovnega odprtja pozicij.

(116) Organ ESMA ob upoštevanju te analize in odgovorov na poziv k predložitvi dokazov meni, da je standardizirano pravilo MCO na ravni posameznega računa pri 50 % celotne zaščite začetnega kritja kot posamezen ukrep, ki se sprejme poleg drugih ukrepov, opisanih v tem sklepu, bolj sorazmerno kot minimalna zaščita, ki jo je treba uporabiti. Zlasti bi se s tem pravilom moralo zagotoviti zaprtje ene ali več pozicij CFD-jev pod pogoji, ki so najugodnejši za malega vlagatelja, da bi se zagotovilo, da vrednost računa nikoli ni manjša od 50 % celotne zaščite začetnega kritja, ki se je vplačalo za odprtje vseh trenutno odprtih pozicij CFD-ja. Vrednost računa za te namene bi morala biti določena s sredstvi na tem računu skupaj z morebitnimi nerealiziranimi neto dobički od odprtih pozicij CFD-jev, povezanih s tem računom.

(117) Zaščita z MCO, ki jo predlaga organ ESMA, ponudniku ne preprečuje, da pri zahtevanih 50 % začetnega kritja določene pozicije namesto pravila zapiranja pozicij na ravni posameznega računa uporabi pravilo zapiranja pozicij na podlagi posameznih pozicij; dejansko bi to lahko zmanjšalo zapletenost za male vlagatelje. Poleg tega ponudnik z uporabo pravila zapiranja pozicij na podlagi posameznih pozicij pri 50 % sam po sebi izpolni zahtevo glede zapiranja pozicij na ravni posameznega računa, saj bodo vse posamične pozicije zaprte v skladu s pravilom zapiranja pozicij pri 50 %.

5.3 Zaščita pred negativnim stanjem

(118) Zaščita pred negativnim stanjem je namenjena zaščiti malih vlagateljev v izjemnih okoliščinah, kadar je sprememba cene osnovnega instrumenta dovolj velika in nenadna, da ponudniku CFD-jev prepreči zaprtje pozicije, kot bi jo moral zaradi zaščite z MCO, tako da ima stranka na računu negativno stanje. Povedano drugače, pomembni dogodki na trgu lahko povzročijo nastajanje razkoraka, zaradi česar samodejna zaščita z MCO ne more biti učinkovita. Številni pristojni nacionalni organi (108) so ugotovili, da so stranke po takih dogodkih dolgovale precej več, kot so vložile, in so imele na svojem trgovalnem računu s CFD-ji negativno stanje.

(119) Namen zaščite pred negativnim saldom je zagotoviti, da so največje izgube vlagatelja zaradi trgovanja s CFD-ji, vključno z vsemi povezanimi stroški, omejene na vsa sredstva, povezana s trgovanjem s CFD-ji, ki so na trgovalnem računu vlagatelja s CFD-ji. To bi moralo vključevati vsa sredstva, ki jih je še treba vplačati na navedeni račun zaradi neto dobička pri zaprtju odprtih pozicij CFD-jev, povezanih z navedenim računom. Vlagatelj ne bi smel imeti nobene dodatne obveznosti, povezane z njegovim trgovanjem s CFD-ji. Drugi računi ne bi smeli biti del ogroženega kapitala vlagatelja. Kadar trgovalni račun vključuje tudi druge finančne instrumente (na primer KNPVP ali delnice), so ogrožena le sredstva, ki so izključno namenjena trgovanju s CFD-ji, ne pa tudi tista, ki so namenjena drugim finančnim instrumentom.

(120) Namen zaščite pred negativnim stanjem je tudi zagotoviti varovalni mehanizem v primeru izjemnih razmer na trgu. Organ ESMA je januarja 2015 analiziral dogodek s švicarskim frankom, da bi proučil njegov neposredni učinek na vlagatelje v več scenarijih (109). Ti scenariji so bili naslednji: (i) zaščita pred negativnim stanjem na trgovalnem računu s CFD-ji, ki ga ima mali vlagatelj; (ii) zaščita pred negativnim stanjem na vsaki poziciji CFD-ja, ki jo ima mali vlagatelj, in (iii) nobene zaščite pred negativnim stanjem.

(121) Organ ESMA je pri presoji teh možnosti ugotovil, da je treba neposredni učinek na vlagatelje, ki izhaja iz različnih možnosti v primeru izjemnih razmer na trgu, pretehtati glede na tekoče stroške, ki izhajajo iz zagotavljanja te zaščite. Zlasti bi imeli ponudniki CFD-jev tekoče stroške zaradi dodatnega kapitala ali zaščite pred tveganjem v okviru svojega upravljanja tveganja. Neki delež teh stroškov bi se lahko prenesel na vlagatelje v obliki večjih razmikov ali drugih dajatev.

(122) Po drugi strani je pomembno tveganje za večjo škodo za potrošnike, ki nastane v odsotnosti zaščite pred negativnim stanjem, možnost, da vlagatelj zaradi izjemnih razmer na trgu podjetju dolguje denar. Tak položaj je še posebej škodljiv za vlagatelje brez znatnega likvidnega premoženja (110). Organ ESMA se je odločil, da bo sprejel zaščito pred negativnim stanjem na ravni posameznega trgovalnega računa s CFD-ji kot način za obravnavanje tega vira potencialne velike škode ob hkratnem zmanjšanju povezanih stroškov za podjetja in vlagatelje. Zlasti je menil, da bi se z uvedbo zaščite pred negativnim stanjem na posameznem CFD-ju pojavilo tveganje, da se vlagateljem in podjetjem naložijo nesorazmerni stroški. Če bi se uvedla zaščita pred negativnim stanjem na podlagi posameznih pozicij, bi morala podjetja odpustiti morebitne izgube stranke, ki bi presegale višino sredstev, namenjene zadevni poziciji, vključno z začetnim kritjem in morebitnim dodatnim kritjem, ki bi ga plačala stranka. Ker zaščita pred negativnim stanjem ne bi omogočila pobota precejšnje izgube z drugimi pozicijami v portfelju stranke, bi pravilo na podlagi posameznih pozicij povečalo tržno tveganje, ki ga prevzamejo podjetja. Zaradi tega bi se verjetno povečale kapitalske zahteve za podjetja, zadevni stroški pa bi se verjetno prenesli na male vlagatelje.

(123) V zvezi s predlogom o zaščiti pred negativnim stanjem je večina ponudnikov, posrednikov in trgovinskih organizacij izrazila pozitivno mnenje. Nekateri ponudniki so zaprosili za dodatno pojasnilo tega pravila. Izpostavljeni pomisleki so bili povezani z učinkom ukrepa na kapitalske zahteve podjetij in možnostjo, da bi lahko stranke to izkoristile za špekulacijo proti ponudnikom z odprtjem dveh nasprotnih pozicij pri istem posredniku na različnih računih. Predstavniki potrošnikov so pozitivno sprejeli predlagane ukrepe, vključno z zaščito pred negativnim stanjem. Na splošno so posamezniki, ki so se odzvali na poziv k predložitvi dokazov in se v svojih odgovorih izrecno sklicevali na predloge o zaščiti pred negativnim stanjem, pozitivno sprejeli te ukrepe.

(124) Organ ESMA je proučil učinke na ponudnike CFD-jev zaradi zagotavljanja zaščite pred negativnim stanjem ter precejšnjo škodo za male vlagatelje, ki lahko nastane brez te zaščite. Meni, da zaščita pred negativnim stanjem na ravni posameznega računa odpravlja opredeljeni zadržek v zvezi z zaščito vlagateljev in je sorazmerna.

5.4 Opozorila o tveganju

(125) Naslednji ukrep za odpravo tveganj za male vlagatelje v zvezi s CFD-ji je zahteva, da morajo podjetja zagotoviti standardizirana in učinkovita opozorila o tveganju, ki vključujejo informacije o odstotku izgub računov malih vlagateljev. Kot je bilo že navedeno, je več pristojnih nacionalnih organov ugotovilo, da so opozorila strankam o tveganju slabe kakovosti, in poročalo o ponudnikih CFD-jev, ki pogosto niso jasno poudarili visoko tvegane in kompleksne narave teh produktov. V opozorilih o tveganju zlasti pogosto ni jasno pojasnjena možnost za hitro izgubo, ki bi lahko bila višja od zneskov, ki so jih vložile stranke, ali pa so sporočila slabo predstavljena z izjavami o potencialnem dobičku.

(126) V svojih odgovorih na poziv k predložitvi dokazov je le manjše število ponudnikov in posrednikov nasprotovalo uvedbi standardiziranega opozorila o tveganju. Nekatera podjetja so navedla, da so bolj naklonjena navedbi odstotka izgube podjetja kot bolj standardiziranemu opozorilu. Odzivi predstavnikov potrošnikov so bili mešani, saj je bilo v skoraj polovici odgovorov navedeno, da so naklonjeni strožjim ukrepom v zvezi s CFD-ji (na primer prepovedi). Predstavniki potrošnikov, ki so v svojem odgovoru izrecno navedli opozorilo o tveganju, so pozitivno sprejeli predlog pod pogojem, da se upošteva v kombinaciji z drugimi predlaganimi ukrepi.

(127) Opozorila podjetja o posebnem tveganju, vključena v ta sklep, bi malim vlagateljem zagotovila bistvene informacije o teh določenih produktih, tj. delež računov malih vlagateljev, ki so izgubili denar pri trgovanju s CFD-ji. Študija je pokazala, da je mali vlagatelj s standardiziranim opozorilom o tveganjih bistveno bolje razumel produkt, vključno z možnostjo, da izgubi več denarja, kot ga je vložil, in verjetnostjo ustvarjanja dobička (111).

(128) Zahteva, da morajo ponudniki CFD-jev navesti delež računov malih vlagateljev, ki so na izgubi, je namenjena izravnavi težnje ponudnikov CFD-jev, da namesto morebitnih izgub poudarijo morebitne dobičke.

(129) Poleg tega se pričakuje, da bodo opozorila malim vlagateljem pomagala pri sprejetju odločitve glede tega, ali želijo trgovati z visoko tveganim produktom, ki jim bo namesto dobička verjetneje prinesel izgubo.

(130) Da bi bili vlagatelji opozorjeni glede tveganja izgub, povezanega z vlaganjem v CFD-je, organ ESMA meni, da bi moral vsak ponudnik CFD-jev svoje stranke obvestiti o deležu svojih trgovalnih računov s CFD-ji malih vlagateljev, ki so v zadnjih 12 mesecih izgubili denar. Da bi se zagotovilo, da je ta podatek vedno posodobljen, bi bilo treba ta izračun posodobiti vsako četrtletje. Dobljeni delež bi moral biti predstavljen preprosto in jasno kot del opozorila o tveganju v vsakem sporočilu ponudnika.

(131) Pri ugotavljanju, ali je račun izgubil denar, je treba upoštevati realizirani in nerealizirani dobiček ali izgubo. Realizirani dobički in izgube so povezani s pozicijami CFD-jev, ki so se zaprle med obdobjem izračuna. Nerealizirani dobički in izgube so povezani z vrednostjo odprtih pozicij ob koncu obdobja izračuna. Da bi se zagotovil popoln prikaz deleža računov, ki so imeli dobiček ali izgubo, bi bilo treba pri izračunu upoštevati vse stroške v zvezi s trgovanjem s CFD-ji.

(132) Za novoustanovljene ponudnike CFD-jev in ponudnike CFD-jev, ki v zadnjih 12 mesecih niso imeli nobenih odprtih pozicij CFD-jev, ni mogoče izračunati takega odstotka za obdobje zadnjih 12 mesecev. Ta sklep za ta podjetja predpisuje standardizirano opozorilo o tveganju, v katerem so navedeni odstotki, ki so jih pristojni nacionalni organi ugotovili v svojih obstoječih študijah.

(133) Kot je bilo navedeno, so skoraj vsi ponudniki, ki so se odzvali na poziv k predložitvi dokazov, podprli standardizirano opozorilo o tveganju ali pa o njem niso izrazili mnenja. Sodelujoči, ki so izrazili negativno mnenje, so imeli pomisleke glede učinkovitosti opozorila o tveganju ali pa se niso strinjali z odstotki, ugotovljenimi v študijah pristojnih nacionalnih organov. Pogosto podana pripomba je bila, da podjetja zahtevajo bolj zgoščeno različico opozorila o tveganju, ki bi ga lahko podjetja uporabila za digitalno trženje.

(134) Organ ESMA je proučil možnost, da bi zahteval splošno opozorilo o tveganju, v katerem bi bilo navedeno le tveganje, da lahko mali vlagatelji hitro izgubijo denar zaradi finančnega vzvoda CFD-jev ali bolj specifično opozorilo o tveganju na podlagi povprečnih izgub za male vlagatelje na podlagi študij pristojnih nacionalnih organov. Prva možnost je bila zavržena, ker malih vlagateljev ni učinkovito opozorila na dejansko tveganje, značilnemu za trgovanje s CFD-ji. Druga možnost je bila zavržena, ker te študije ne zajemajo nobenih posebnosti (na primer podjetja, ki ponuja le določene vrste CFD-jev). Čeprav izračuni za posamezno podjetje ponudnike morda obremenjujejo bolj kot splošno opozorilo o tveganju, organ ESMA v skladu s povratnimi informacijami iz poziva k predložitvi dokazov meni, da so ti potrebni, da bi bili vlagatelji ustrezno opozorjeni glede tveganja izgub.

(135) Eno tveganje, ki ga organ ESMA in pristojni nacionalni organi priznavajo v zvezi z navedbo odstotkov izgube podjetja, je, da se bodo ti deleži uporabljali za trženje namesto prvotnega namena, tj. opozorila o tveganju. Pristojni nacionalni organi bi morali zato spremljati, da investicijska podjetja odstotkov podjetja ne bodo uporabila na neprimeren način, in pregledati uporabo tega ukrepa.

(136) Organ ESMA v skladu s povratnimi informacijami iz poziva k predložitvi pripomb meni, da bi se z bolj sorazmernim pristopom tudi opozorilo o tveganju prilagodilo vrsti uporabljenih komunikacijskih kanalov. Zato ta sklep v zvezi s komunikacijo prek nedoločljivega medija, kot so mobilne aplikacije ali objave v družbenih medijih, predpisuje skrajšano opozorilo o tveganju.

5.5 Prepoved denarnih in nedenarnih koristi

(137) Končni ukrep za odpravo tveganj v zvezi z razširjanjem CFD-jev malim vlagateljem je prepoved denarnih (na primer t. i. trgovalnih bonusov) in nekaterih vrst nedenarnih koristi. Finančne spodbude, ki ponujajo bonuse ali druge spodbude za trgovanje s CFD-ji, malim vlagateljem pogosto odvrnejo pozornost od visoko tvegane narave CFD-jev. Privabijo male vlagatelje, ki se v nasprotnem primeru morda ne bi odločili za vlaganje v te produkte. Take koristi so pogosto pogojene s tem, da stranke položijo denar na račun ali izvedejo določen obseg poslov.

(138) Vendar prepoved koristi, ki jo uvaja organ ESMA, ne vključuje informacijskih in raziskovalnih orodij, ki se zagotovijo malim vlagateljem, če se nanašajo na CFD-je (izključene nedenarne koristi), saj bi ta pomagala strankam pri odločanju.

(139) V večini odgovorov so bili ponudniki, trgovinske organizacije in posredniki naklonjeni ukrepom v zvezi s spodbujanjem strank. Tudi predstavniki potrošnikov, ki so izrecno navedli te ukrepe, so jih pozitivno sprejeli. Glede na tveganja, ki jih te koristi predstavljajo za male vlagatelje, organ ESMA meni, da njihova omejitev potrebna in sorazmerna.

5.6 Splošna sorazmernost

(140) Organ ESMA je dosegel mejo učinkovitosti svojih nezavezujočih orodij na tem področju. V tem okviru zlasti glede upravljanja produktov organ ESMA tudi priznava, da so načela upravljanja produktov že sestavni del kulture nadzora finančnih storitev v Uniji. Evropski nadzorni organi so novembra 2013 izdali dokument z naslovom Joint Position on Manufacturers' Product Oversight and Governance Processes, v katerem so določena vodilna načela, ki se uporabljajo za postopke nadzora in upravljanja finančnih instrumentov (112). Organ ESMA je februarja 2014 izdal mnenje z naslovom MiFID practices for firms selling complex products (113), marca 2014 pa mnenje z naslovom Structured Retail Products – Good practices for product governance arrangements (114). Poleg tega v Združenem kraljestvu od marca 2007 veljajo smernice, ki določajo načela upravljanja produktov (115).

(141) Kljub tem nadzornim načelom in regulativnim zahtevam, opisanim v tem sklepu, se je škoda v zvezi s trženjem, razširjanjem ali prodajo malim vlagateljem v preteklih letih razvijala še naprej.

(142) Splošni ukrep organa ESMA je potreben in sorazmeren, da se odpravi opredeljeni zadržek v zvezi z zaščito vlagateljev. Na splošno se pričakuje, da bo zmanjšal neobičajne in precejšnje izgube, ki jih utrpijo mali vlagatelji pri CFD-jih, ter povečal ozaveščenost malih vlagateljev o tveganjih, povezanih s temi produkti. Koristi, pridobljene z odpravo opredeljenega zadržka v zvezi z zaščito vlagateljev na predlagani način, odtehtajo morebitne posledice za ponudnike CFD-jev, vključno s stroški