DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/804

z dne 16. februarja 2022

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo pristojbin in poslovnika za ukrepe, ki se uporabljajo za nadzor nekaterih upravljavcev referenčnih vrednosti s strani Evropskega organa za vrednostne papirje in trge

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU ter Uredbe (EU) št. 596/2014 (1) in zlasti člena 48i(10) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členoma 48f in 48g Uredbe (EU) 2016/1011 je Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) pooblaščen, da pod določenimi pogoji upravljavcem referenčnih vrednosti, ki so pod njegovim nadzorom, naloži globe in periodične denarne kazni. Člen 48i(10) Uredbe (EU) 2016/1011 od Komisije zahteva, da določi poslovnik v zvezi z izvajanjem pooblastil za nalaganje glob ali periodičnih denarnih kazni, vključno s pravicami do obrambe, pobiranjem glob ali periodičnih denarnih kazni in roki zastaranja za nalaganje in izvrševanje glob ter periodičnih denarnih kazni.

(2) Kadar ESMA ugotovi, da za upravljavce referenčnih vrednosti pod njegovim nadzorom obstajajo resni znaki o možnih dejstvih, ki bi lahko predstavljala eno ali več kršitev zahtev iz člena 42 Uredbe (EU) 2016/1011, imenuje neodvisnega preiskovalnega uradnika iz ESMA, da razišče zadevo. Preiskovalni uradnik bi moral po zaključku svojega dela ESMA poslati celoten spis. Obveščanje o teh ugotovitvah in možnost odgovora nanje sta bistvena za pravico do obrambe. Zato bi bilo treba preiskovano osebo obvestiti o ugotovitvah preiskovalnega uradnika in ji omogočiti, da na te ugotovitve odgovori v razumnem roku. Preiskovanim osebam bi bilo treba omogočiti, da jim pomaga zastopnik, ki ga izberejo same. Preiskovalni uradnik bi moral preučiti, ali je treba na podlagi pripomb preiskovane osebe spremeniti poročilo o ugotovitvah, preden ga predloži ESMA.

(3) ESMA bi moral na podlagi seznama dokumentov oceniti popolnost spisa, ki ga predloži preiskovalni uradnik. Za zagotovitev, da je preiskovana oseba sposobna ustrezno pripraviti svojo obrambo, bi moral ESMA pred sprejetjem dokončne odločitve v zvezi z globami ali nadzornimi ukrepi zagotoviti, da ima ta oseba možnost predložiti dodatne pisne pripombe.

(4) Da se zagotovi, da preiskovana oseba sodeluje v preiskavi, bi moral ESMA imeti možnost, da sprejme nekatere prisilne ukrepe. Kadar ESMA sprejme odločitev, s katero od osebe zahteva, da odpravi kršitev, ali zahteva predložitev popolnih informacij ali predložitev popolnih evidenc, podatkov ali katerega koli drugega gradiva ali sprejme odločitev o izvedbi inšpekcijskega pregleda na kraju samem, lahko naloži periodične denarne kazni, da bi preiskovano osebo prisilila, da ravna v skladu s sprejeto odločitvijo. Pred naložitvijo periodičnih denarnih kazni bi moral ESMA osebi omogočiti, da predloži pisne pripombe.

(5) Ker preiskovalni uradnik svoje delo opravlja neodvisno, ESMA ne bi smel biti vezan na spis, ki ga je pripravil. Da pa se zagotovi, da je preiskovana oseba sposobna ustrezno pripraviti svojo obrambo, kadar se ESMA ne strinja z ugotovitvami, bi jo bilo treba obvestiti in ji omogočiti, da se odzove.

(6) Da se zagotovi, da je preiskovana oseba sposobna ustrezno pripraviti svojo obrambo, bi morala biti obveščena in imeti možnost, da se odzove, kadar se ESMA strinja z vsemi ugotovitvami ali delom ugotovitev preiskovalnega uradnika.

(7) Pravico do izjave bi bilo treba pretehtati glede na potrebo po nujnem ukrepanju ESMA v posebnih okoliščinah. Kadar so potrebni nujni ukrepi v skladu s členom 48e Uredbe (EU) 2016/1011, pravica preiskovane osebe do izjave ne bi smela biti ovira za sprejetje nujnih ukrepov ESMA. V takih primerih bi bilo treba pravico preiskovane osebe do izjave zagotoviti čim prej po sprejetju odločitve. Vendar bi moral postopek preiskovani osebi zagotoviti pravico do izjave pred preiskovalnim uradnikom.

(8) Pooblastilo ESMA za nalaganje periodičnih denarnih kazni bi bilo treba izvajati ob ustreznem upoštevanju pravice do obrambe in se ne bi smelo ohraniti dlje, kot je potrebno. Kadar ESMA sprejme odločitev o naložitvi periodične denarne kazni, bi morala imeti zadevna oseba možnost, da se izjavi, morebitna denarna kazen pa ne bi smela biti več dolgovana od trenutka, ko zadevna oseba izpolni odlok ESMA, na katero se nanaša.

(9) Spisi, ki jih pripravita ESMA in preiskovalni uradnik, vsebujejo informacije, ki so nujne za zadevno osebo pri pripravi na sodne ali upravne postopke. Potem ko preiskovana oseba prejme uradno obvestilo o poročilu o ugotovitvah bodisi od preiskovalnega uradnika bodisi od ESMA, bi morala biti upravičena do vpogleda v spis ob upoštevanju pravnega interesa drugih oseb glede varstva njihovih poslovnih skrivnosti. Uporaba dokumentacije, v katero se omogoči vpogled, bi morala biti dovoljena le v sodnih ali upravnih postopkih v zvezi s kršitvami člena 42 Uredbe (EU) 2016/1011.

(10) Pooblastilo za nalaganje glob in periodičnih denarnih kazni ter pooblastilo za izvrševanje glob in periodičnih denarnih kazni bi bilo treba izvajati v razumnem roku, zato bi zanje moral veljati zastaralni rok. Zaradi doslednosti bi morali zastaralni roki za nalaganje in izvrševanje glob ali periodičnih denarnih kazni upoštevati veljavno zakonodajo Unije, ki se uporablja za nalaganje in izvrševanje kazni nadzorovanim subjektom, ter izkušnje ESMA pri uporabi take zakonodaje. Da ESMA zagotovi hrambo pobranih glob in periodičnih kazni, bi jih moral položiti na obrestovane račune, ki so odprti izključno za namen posamičnih glob ali periodičnih denarnih kazni, katerih cilj je končanje posamezne kršitve. Zaradi proračunske previdnosti bi moral ESMA zneske prenesti na Komisijo šele, ko bodo odločitve dokončne, ker so možnosti pravice do pritožbe izčrpane ali potekle.

(11) V skladu z Uredbo (EU) 2021/168 Evropskega parlamenta in Sveta (2) se referenčne vrednosti iz tretjih držav lahko uporabljajo v Uniji, ne da bi morali zadevni upravljavci zaprositi za enakovrednost, priznanje ali odobritev v prehodnem obdobju, podaljšanem do leta 2023. V tem prehodnem obdobju priznanje v Uniji predstavlja sistem prostovoljne vključitve za upravljavce referenčnih vrednosti s sedežem v tretjih državah, kar pomeni, da bodo njihove referenčne vrednosti po koncu prehodnega obdobja ostale na voljo za uporabo v Uniji. Zato bi se morale v tem obdobju določbe o globah uporabljati samo za upravljavce s sedežem v tretjih državah, ki so prostovoljno zaprosili za priznanje pred iztekom prehodnega obdobja, uvedenega z Uredbo (EU) 2021/168, in kadar je zadevni pristojni nacionalni organ ali ESMA podelil priznanje.

(12) Da se zagotovi nemotena uporaba novih nadzornih pooblastil, dodeljenih ESMA, bi morala ta uredba začeti veljati čim prej –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Opredelitve pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „ključna referenčna vrednost“ pomeni ključno referenčno vrednost v skladu s členom 20(1), točka (a) in (c), Uredbe (EU) 2016/1011; (2) „referenčna vrednost iz tretje države“ pomeni referenčno vrednost, katere upravljavec ima sedež zunaj Unije.

Člen 2 Poslovnik v postopkih za ugotavljanje kršitev pred preiskovalnim uradnikom 1. Preiskovalni uradnik iz člena 48i(1) Uredbe (EU) 2016/1011 po zaključku preiskave morebitnih kršitev iz člena 42(1), točka (a), navedene uredbe in pred predložitvijo spisa ESMA preiskovano osebo pisno obvesti o svojih ugotovitvah in ji omogoči, da predloži pisne pripombe v skladu z odstavkom 3. V poročilu o ugotovitvah so navedena dejstva, ki bi lahko predstavljala eno ali več kršitev zahtev iz naslova VI Uredbe (EU) 2016/1011, vključno z oceno narave in resnosti teh kršitev, ob upoštevanju meril iz člena 48e(2) navedene uredbe. 2. V poročilu o ugotovitvah je določen razumen rok, v katerem lahko preiskovana oseba predloži pisne pripombe. Pri preiskavah, ki niso navedene v členu 5, je ta rok najmanj štiri tedne. Preiskovalni uradnik ni zavezan upoštevati nobenih pisnih pripomb, prejetih po poteku tega roka. 3. Preiskovana oseba lahko v svojih pisnih pripombah navede dejstva, za katera meni, da so pomembna za njeno obrambo, in po možnosti priloži dokumente kot dokazilo o navedenih dejstvih. Preiskovana oseba lahko predlaga, da preiskovalni uradnik zasliši druge osebe, ki lahko potrdijo dejstva, navedena v pripombah, ki jih je predložila. 4. Preiskovalni uradnik lahko preiskovano osebo, na katero je bile naslovljeno poročilo o ugotovitvah, povabi, da se udeleži ustnega zaslišanja. Preiskovani osebi lahko pomaga zagovornik, ki ga izbere sama. Ustna zaslišanja niso javna.

Člen 3 Poslovnik v postopkih za ugotavljanje kršitev pred ESMA v zvezi z globami in nadzornimi ukrepi 1. Popoln spis, ki ga preiskovalni uradnik predloži ESMA, vsebuje naslednje dokumente: — poročilo o ugotovitvah in izvod poročila o ugotovitvah, naslovljen na upravljavca referenčne vrednosti ali preiskovano osebo, — izvod pisnih pripomb upravljavca referenčne vrednosti ali preiskovane osebe, — zapisnik z morebitnih ustnih zaslišanj. 2. Kadar je spis nepopoln, ESMA preiskovalnemu uradniku predloži utemeljeno zahtevo po dodatnih dokumentih. 3. Če ESMA meni, da dejstva, opisana v poročilu o ugotovitvah, ne pomenijo kršitev zahtev iz naslova VI Uredbe (EU) 2016/1011, sprejme odločitev, da primer zaključi, in preiskovano osebo o tej odločitvi uradno obvesti. 4. Če se ESMA ne strinja z ugotovitvami preiskovalnega uradnika, preiskovanim osebam predloži novo poročilo o ugotovitvah. V poročilu o ugotovitvah je določen rok vsaj štiri tedne, v katerem lahko preiskovana oseba predloži pisne pripombe. ESMA pri sprejemanju odločitve o obstoju kršitve in o nadzornih ukrepih ter o naložitvi globe v skladu s členoma 48e in 48f Uredbe (EU) 2016/1011 ni zavezan upoštevati nobenih pisnih pripomb, prejetih po poteku tega roka. 5. Kadar ESMA soglaša z vsemi ali z nekaterimi ugotovitvami preiskovalnega uradnika, o tem ustrezno obvesti preiskovano osebo. V takem obvestilu se določi rok najmanj dva tedna, če se ESMA strinja z vsemi ugotovitvami, in najmanj štiri tedne, če se ne ESMA strinja z vsemi ugotovitvami, v tem času pa preiskovana oseba lahko predloži pisne pripombe. ESMA pri sprejemanju odločitve o obstoju kršitve in o nadzornih ukrepih ter o naložitvi globe v skladu s členoma 48e in 48f Uredbe (EU) 2016/1011 ni zavezan upoštevati nobenih pisnih pripomb, prejetih po poteku tega roka. 6. ESMA lahko preiskovane osebo, na katero je bilo naslovljeno poročilo o ugotovitvah, povabi, da se udeleži ustnega zaslišanja. Preiskovani osebi lahko pomaga zagovornik, ki ga izbere sama. Ustna zaslišanja niso javna. 7. Če ESMA odloči, da je preiskovana oseba kršila eno ali več zahtev iz naslova VI Uredbe (EU) 2016/1011, in je sprejela odločitev o naložitvi globe v skladu s členom 48f navedene uredbe, o taki odločitvi nemudoma uradno obvesti preiskovano osebo.

Člen 4 Poslovnik v postopkih za ugotavljanje kršitev pred ESMA v zvezi s periodičnimi denarnimi kaznimi 1. Pred sprejetjem odločitve o naložitvi periodične denarne kazni v skladu s členom 48g Uredbe (EU) 2016/1011, ESMA osebi v postopku predloži poročilo o ugotovitvah, v katerem so navedeni razlogi, ki utemeljujejo naložitev periodične denarne kazni, ter znesek periodične denarne kazni za vsak dan neizpolnjevanja zahtev. V poročilu o ugotovitvah je določen rok vsaj štiri tedne, v katerem lahko oseba v postopku predloži pisne pripombe. ESMA pri odločanju o periodični denarni kazni ni zavezan upoštevati nobenih pisnih pripomb, prejetih po preteku tega roka. 2. Potem ko je upravljavec referenčne vrednosti ali oseba v postopku iz člena 48b(1) Uredbe (EU) 2016/1011 upoštevala zadevno odločitev iz člena 48g(1) Uredbe (EU) 2016/1011, se periodična denarna kazen ne nalaga več. 3. V odločitvi ESMA o naložitvi periodične denarne kazni se navede pravno podlago in razloge za odločitev, znesek in datum začetka plačevanja periodične denarne kazni. 4. ESMA lahko osebo v postopku povabi, da se udeleži ustnega zaslišanja. Osebi v postopku lahko pomaga zastopnik, ki ga izbere sama. Ustna zaslišanja niso javna.

Člen 5 Poslovnik za začasne odločitve o nadzornih ukrepih 1. Z odstopanjem od člena 3(4), (5) in (6) ter člena 4(1) in (4) se postopek iz tega člena uporablja, kadar ESMA sprejme začasne odločitve v skladu s členom 48j(1), drugi pododstavek, Uredbe (EU) 2016/1011. 2. Če ESMA odloči, da je preiskovana oseba kršila zahteve iz naslova VI Uredbe (EU) 2016/1011, in sprejme odločitev o naložitvi nadzornih ukrepov v skladu s členom 48e Uredbe (EU) 2016/1011, o taki začasni odločitvi nemudoma uradno obvesti osebo, za katero velja začasna odločitev. ESMA določi rok vsaj štiri tedne, v katerem lahko oseba, za katero velja začasna odločitev, predloži pisne pripombe v zvezi z začasno odločitvijo. ESMA ni dolžen upoštevati pisnih pripomb, prejetih po preteku tega roka. ESMA osebam, za katere velja začasna odločitev, na zahtevo omogoči vpogled v spis. Dokumentacija, v katero se omogoči vpogled, se lahko uporablja samo v sodnih ali upravnih postopkih v zvezi z uporabo Uredbe (EU) 2016/1011. ESMA lahko osebo, za katere velja začasna odločitev, povabi da se udeleži ustnega zaslišanja. Osebi, za katero velja začasna odločitev, lahko pomaga zastopnik, ki ga izbere sama. Ustna zaslišanja niso javna. 3. ESMA čim prej po sprejetju začasne odločitve sprejme dokončno odločitev. Kadar ESMA po zaslišanju osebe, za katero velja začasna odločitev, meni, da je ta oseba prekršila zahtevo iz naslova VI Uredbe (EU) 2016/1011, sprejme potrditveno odločitev o naložitvi enega ali več nadzornih ukrepov iz člena 48e Uredbe (EU) 2016/1011. ESMA o navedeni odločitvi nemudoma uradno obvesti osebo, za katero velja začasna odločitev. 4. Če ESMA sprejme dokončno odločitev, s katero ne potrdi začasne odločitve, se šteje, da je začasna odločitev razveljavljena.

Člen 6 Vpogled v spis in uporaba dokumentov 1. ESMA preiskovanim osebam, ki jim je preiskovalni uradnik ali ESMA poslala poročilo o ugotovitvah, na zahtevo omogoči vpogled v spis. Vpogled se dovoli po uradnem obvestilu o poročilu o ugotovitvah. 2. Dokumentacijo, v katero se omogoči vpogled, lahko oseba iz odstavka 1 uporablja samo v sodnih ali upravnih postopkih v zvezi z uporabo Uredbe (EU) 2016/1011.

Člen 7 Zastaralni roki za naložitev glob in periodičnih denarnih kazni 1. Za globe in periodične denarne kazni upravljavcem referenčnih vrednosti in drugim preiskovanim osebam velja zastaralni rok petih let. 2. Zastaralni rok iz odstavka 1 začne teči na dan po datumu, ko je bila storjena kršitev. Pri trajajočih ali ponavljajočih se kršitvah začne ta zastaralni rok teči na dan, ko kršitev preneha. 3. Ukrepi, ki jih zaradi preiskave ali postopka v zvezi s kršitvijo naslova VI Uredbe (EU) 2016/1011 sprejme ESMA ali nacionalni pristojni organ, ki deluje na zahtevo ESMA v skladu s členom 48m Uredbe (EU) 2016/1011, prekinejo zastaralni rok za naložitev glob in periodičnih denarnih kazni. Navedeni zastaralni rok se prekine z učinkom od datuma, ko so upravljavci referenčnih vrednosti ali preiskovana oseba zaradi kršitve Uredbe (EU) 2016/1011 uradno obveščeni o ukrepu. 4. Po vsaki prekinitvi iz odstavka 3 začne zastaralni rok teči znova. Zastaralni rok poteče najpozneje na dan, ko je obdobje, enako dvakratnemu času zastaralnega roka, minilo, ne da bi ESMA naložil globo ali periodično denarno kazen. Ta rok se podaljša za čas, za katerega je bil zastaralni rok prekinjen v skladu z odstavkom 5. 5. Zastaralni rok za naložitev glob in periodičnih denarnih kazni se prekine za toliko časa, dokler je odločitev ESMA predmet postopkov, ki tečejo pred odborom za pritožbe iz člena 60 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) in pred Sodiščem Evropske unije v skladu s členom 48k Uredbe (EU) 2016/1011.

Člen 8 Zastaralni roki za izvrševanje kazni 1. Za pooblastilo ESMA za izvrševanje odločitev, sprejetih v skladu s členoma 48e in 48g Uredbe (EU) 2016/1011, velja zastaralni rok petih let. 2. Zastaralni rok iz odstavka 1 začne teči na dan po datumu, ko odločitev postane dokončna. 3. Zastaralni rok za izvrševanje kazni se prekine v primeru: (a) uradnega obvestila ESMA osebi v postopku o odločitvi, ki spreminja prvotno višino globe ali periodične denarne kazni; (b) kakršnega koli ukrepa ESMA ali nacionalnega pristojnega organa, ki deluje na zahtevo ESMA v skladu s členom 48m Uredbe (EU) 2016/1011, katerega namen je izvršitev plačila ali plačilnih pogojev globe oziroma periodične denarne kazni. 4. Po vsaki prekinitvi iz odstavka 3 začne zastaralni rok teči znova. 5. Zastaralni rok za izvršitev kazni se prekine za toliko časa, kolikor: (a) je dovoljeni čas za plačilo; (b) je izvršitev plačila prekinjena zaradi čakanja na odločitev odbora za pritožbe ESMA v skladu s členom 60 Uredbe (EU) št. 1095/2010 in Sodišča Evropske unije v skladu s členom 48k Uredbe (EU) 2016/1011.

Člen 9 Pobiranje glob in periodičnih denarnih kazni 1. Zneski glob in periodičnih denarnih kazni, ki jih pobere ESMA, se položijo na obrestovan račun, ki ga odpre ESMA, za tako dolgo, dokler ne postanejo dokončne. Če ESMA vzporedno pobere več glob in periodičnih denarnih kazni, zagotovi, da se te položijo na različne račune ali podračune. Globe in periodične denarne kazni se ne vnašajo v proračun ESMA ali evidentirajo kot proračunska sredstva. 2. Ko ESMA ugotovi, da so bile globe ali periodične denarne kazni po izčrpanju vseh pravic do pritožbe dokončne, te zneske skupaj z vsemi nabranimi obrestmi prenese na Komisijo. Ti zneski se nato vnesejo v proračun Unije pod prihodke. 3. ESMA Komisiji redno poroča o zneskih naloženih glob in periodičnih denarnih kazni ter njihovem statusu.

Člen 10 Začetek veljavnosti in datum začetka uporabe Ta uredba začne veljati in se uporabljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 16. februarja 2022 Za Komisijo predsednica Ursula VON DER LEYEN

(1) UL L 171, 29.6.2016, str. 1.

(2) Uredba (EU) 2021/168 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. februarja 2021 o spremembi Uredbe (EU) 2016/1011 v zvezi z izvzetjem nekaterih referenčnih promptnih menjalnih tečajev iz tretjih držav in določitvijo nadomestitev za nekatere referenčne vrednosti, ki bodo prenehale, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 49, 12.2.2021, str. 6).

(3) Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).