SKLEP SVETA

z dne 13. novembra 2012

o sklenitvi Konvencije o podpori pri preskrbi s hrano v imenu Evropske unije

(2012/738/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 214(4) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Konvencija o podpori pri preskrbi s hrano (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) se odobri v imenu Unije.

Besedilo Konvencije je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Komisija v skladu s členom 5 Konvencije sprejme sklep o letni zavezi, ki jo bo prevzela v imenu Unije, in o prevzemu te zaveze obvesti sekretariat Odbora.

Člen 3

Komisija v skladu s členom 6 Konvencije pripravi letna poročila in sodeluje pri izmenjavi informacij v imenu Unije.

Člen 4

Predsednik Sveta določi osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Unije deponira listino o odobritvi iz člena 12 Konvencije in s tem izrazi soglasje Unije, da jo Konvencija zavezuje (3).

Člen 5

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

(1) UL L 222, 24.8.1999, str. 40.

(2) UL L 256, 22.9.2012, str. 3.

(3) Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Konvencije.

PREVOD

KONVENCIJA O PODPORI PRI PRESKRBI S HRANO

PREAMBULA

POGODBENICE TE KONVENCIJE –

POTRJUJEJO, da bodo še naprej zavezane k uresničevanju še vedno veljavnih ciljev Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999 v smislu prispevanja k zanesljivosti preskrbe s hrano na svetovni ravni ter izboljšanja sposobnosti mednarodne skupnosti za odzivanje na izredne razmere na področju hrane in na druge prehranske potrebe v državah v razvoju;

SI PRIZADEVAJO izboljšati uspešnost, učinkovitost in kakovost podpore pri preskrbi s hrano za ohranitev življenj in lajšanje trpljenja najranljivejših skupin prebivalstva, zlasti v izrednih razmerah, s krepitvijo mednarodnega sodelovanja in usklajevanja, zlasti med pogodbenicami in zainteresiranimi stranmi;

PRIZNAVAJO, da imajo ranljive skupine prebivalstva posebne prehranske in prehranjevalne potrebe;

POTRJUJEJO, da so države v prvi vrsti odgovorne za zagotavljanje lastne nacionalne zanesljive preskrbe s hrano in s tem za postopno uresničevanje pravice do ustrezne hrane, kakor jo določa Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) v Prostovoljnih smernicah v podporo postopnemu uresničevanju pravice do ustrezne hrane v okviru zagotavljanja zanesljive preskrbe s hrano na nacionalni ravni, ki jih je Svet FAO sprejel novembra 2004;

SPODBUJAJO vlade držav z negotovimi razmerami glede preskrbe s hrano, da razvijejo in izvajajo nacionalne strategije, ki določajo dolgoročne ukrepe za obravnavo temeljnih vzrokov za nezanesljivo preskrbo s hrano ter zagotavljajo ustrezne povezave med nujno pomočjo, obnovo in razvojnimi dejavnostmi;

SE SKLICUJEJO na mednarodno humanitarno pravo ter temeljna humanitarna načela človečnosti, nepristranskosti, nevtralnosti in neodvisnosti;

SE SKLICUJEJO na Načela in dobro prakso človekoljubnega donatorstva, kakor so bila sprejeta v Stockholmu 17. junija 2003;

UPOŠTEVAJO, da imajo pogodbenice svoje politike v povezavi z zagotavljanjem podpore pri preskrbi s hrano v izrednih in drugih razmerah;

UPOŠTEVAJO Akcijski načrt svetovnega vrha o hrani, ki je bil sprejet v Rimu leta 1996, in pet načel za trajno svetovno zanesljivost preskrbe s hrano, ki so bila sprejeta v Rimu in jih navaja Deklaracija o zanesljivi preskrbi s hrano s svetovnega vrha o hrani iz leta 2009, zlasti zavezanost k prizadevanjem za uresničitev zanesljive preskrbe s hrano v vseh državah ter stalna prizadevanja za zmanjšanje revščine in izkoreninjenje lakote, ki jih je ponovno potrdila Generalna skupščina Združenih narodov v Deklaraciji novega tisočletja Združenih narodov;

UPOŠTEVAJO zaveze držav donatoric in držav prejemnic za izboljšanje uspešnosti razvojne pomoči z uporabo načel iz Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči, ki jo je leta 2005 sprejela Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD);

SO SKLENILE, da bodo ukrepale v skladu s svojimi obveznostmi v okviru STO, zlasti v skladu z vsemi pravili na področju pomoči v hrani v okviru STO –

SO SE DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

Člen 1

Cilji

Cilji te konvencije vključujejo reševanje življenj, zmanjševanje lakote, povečanje zanesljivosti preskrbe s hrano in izboljšanje prehranjenosti najbolj ranljivih skupin prebivalstva z:

(a) obravnavanjem prehranskih in prehranjevalnih potreb najbolj ranljivih skupin prebivalstva na podlagi zavez pogodbenic, da bodo zagotavljale podporo pri preskrbi s hrano za boljši dostop do in uživanje ustrezne, varne in hranljive hrane;

(b) zagotavljanjem, da je podpora pri preskrbi s hrano za najbolj ranljive skupine prebivalstva primerna, pravočasna, uspešna, učinkovita in da temelji na potrebah in skupnih načelih, ter

(c) spodbujanjem izmenjave informacij, sodelovanja in usklajevanja ter zagotovitvijo foruma za razprave za bolj uspešno, učinkovito in skladno porabo virov pogodbenic za odzivanje na potrebe.

Člen 2

Načela podpore pri preskrbi s hrano

Pogodbenice bi morale pri zagotavljanju in uresničevanju podpore pri preskrbi s hrano za najbolj ranljive skupine prebivalstva vedno spoštovati naslednja načela:

(a) splošna načela podpore pri preskrbi s hrano: (i) podpora pri preskrbi s hrano se zagotovi samo, kadar je to najbolj učinkovito in primerno sredstvo za obravnavo prehranskih in prehranjevalnih potreb najbolj ranljivih skupin prebivalstva; (ii) podpora pri preskrbi s hrano se zagotovi ob upoštevanju dolgoročnih ciljev obnove in razvojnih ciljev v državah prejemnicah, po potrebi pa podpira tudi širši cilj zagotavljanja zanesljivosti preskrbe s hrano; (iii) podpora pri preskrbi s hrano se zagotovi na način, ki ohranja možnosti za preživljanje ter krepi samostojnost in odpornost ranljivih skupin prebivalstva ter lokalnih skupnosti in hkrati preprečuje nastanek kriz, povezanih z zanesljivo preskrbo s hrano, oziroma omogoči priprave nanje, jih ublaži ali zagotovi odziv nanje; (iv) podpora pri preskrbi s hrano se zagotovi tako, da se prepreči odvisnost ter čim bolj zmanjšajo neposredni in posredni negativni učinki na upravičence in druge; (v) podpora pri preskrbi s hrano se zagotovi tako, da ne prizadene lokalne proizvodnje, tržnih razmer, tržnih struktur in trgovine ali cen osnovnih dobrin za ranljive skupine prebivalstva; (vi) pomoč v hrani se po možnosti v celoti zagotovi v obliki donacij;

(b) načela učinkovitosti podpore pri preskrbi s hrano: (i) stroški, povezani z zagotavljanjem podpore, so čim manjši, da je za podporo pri preskrbi s hrano za ranljive skupine prebivalstva in za spodbujanje učinkovitosti na voljo čim večji znesek; (ii) dejavno se izvajajo prizadevanja za sodelovanje, usklajevanje in izmenjavo informacij, da se izboljša uspešnost in učinkovitost programov podpore pri preskrbi s hrano ter usklajenost med podporo pri preskrbi s hrano in z njo povezanimi področji politik in instrumenti; (iii) nabava hrane in drugih elementov podpore pri preskrbi s hrano poteka na lokalni ali regionalni ravni, kadar koli je to mogoče in primerno; (iv) podpora pri preskrbi s hrano temelji na potrebah in se čim bolj zagotavlja v obliki nevezanih denarnih sredstev, kadar koli je to mogoče; (v) monetizacija pomoči v hrani se izvede samo, če se ugotovi potreba po tem, in z namenom izboljšanja zanesljivosti preskrbe s hrano ranljivih skupin prebivalstva; monetizacija temelji na pregledni in nepristranski tržni analizi ter ne sme izpodrivati lokalne trgovine; (vi) zagotovi se, da podpora pri preskrbi s hrano ne postane sredstvo pogodbenic za spodbujanje ciljev glede razvoja trga; (vii) ponovni izvoz pomoči v hrani se prepreči, če je le možno, razen če se z njim prepreči nastanek izrednih razmer ali zagotovi odziv na izredne razmere; pomoč v hrani se ponovno izvozi samo na način, ki preprečuje izpodrivanje lokalne trgovine; (viii) pristojnim organom ali zainteresiranim stranem se po potrebi priznata glavna vloga in odgovornost pri organizaciji, usklajevanju in izvajanju dejavnosti podpore pri preskrbi s hrano;

(c) načela zagotavljanja podpore pri preskrbi s hrano: (i) podpora pri preskrbi s hrano je usmerjena na prehranske in prehranjevalne potrebe najbolj ranljivih skupin prebivalstva; (ii) upravičenci in po potrebi tudi druge relevantne zainteresirane strani so vključeni v ocenjevanje potreb upravičencev ter v zasnovo, izvajanje, spremljanje in vrednotenje podpore pri preskrbi s hrano; (iii) zagotovljena podpora pri preskrbi s hrano ustreza veljavnim standardom varnosti in kakovosti ter spoštuje kulturne in lokalne prehranjevalne navade ter prehranjevalne potrebe upravičencev; (iv) spoštuje se dostojanstvo upravičencev do podpore pri preskrbi s hrano;

(d) načela odgovornosti na področju podpore pri preskrbi s hrano: (i) sprejmejo se posebni in ustrezni ukrepi za krepitev odgovornosti in preglednosti politik, programov in dejavnosti na področju podpore pri preskrbi s hrano; (ii) rezultati in učinek dejavnosti na področju podpore pri preskrbi s hrano se redno spremljajo, vrednotijo in sporočajo na pregleden način z namenom dodatnega razvoja najboljših praks in čim večjega povečanja njihove učinkovitosti.

Člen 3

Razmerje do Sporazumov STO

Ta konvencija ne odstopa od katere koli obstoječe ali prihodnje obveznosti, ki se uporablja za pogodbenice v okviru STO. V primeru navzkrižja med navedenimi obveznostmi in to konvencijo imajo prednost prve. Ta konvencija ne posega v stališča, ki bi jih posamezna pogodbenica lahko zavzela v kakršnih koli pogajanjih v okviru Svetovne trgovinske organizacije.

Člen 4

Upravičena država, upravičene ranljive skupine prebivalstva, upravičeni proizvodi, upravičene dejavnosti in povezani stroški

1. „Upravičena država“ je katera koli država na seznamu prejemnic uradne razvojne pomoči Odbora za razvojno pomoč (DAC) pri Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) ali katera koli druga država, navedena v pravilniku o postopkih in izvajanju.

2. „Upravičene ranljive skupine prebivalstva“ so ranljive skupine prebivalstva v kateri koli upravičeni državi.

3. „Upravičeni proizvodi“ so proizvodi za prehrano ljudi, ki ustrezajo relevantnim nacionalnim politikam in zakonodaji namembne države, po potrebi tudi mednarodno veljavnim standardom kakovosti in varnosti hrane, ter proizvodi, ki prispevajo k zadovoljevanju potreb po hrani ter ohranjajo možnosti preživljanja v izrednih razmerah in v zgodnjih fazah obnove. Seznam upravičenih proizvodov je naveden v pravilniku o postopkih in izvajanju.

4. Upravičene dejavnosti pogodbenice za izpolnitev njene minimalne letne zaveze na podlagi člena 5 so skladne s členom 1 in vključujejo vsaj eno izmed naslednjih dejavnosti:

(a) zagotavljanje in razdeljevanje upravičenih proizvodov;

(b) zagotavljanje gotovine in kuponov ter

(c) intervencije na področju prehrane.

Navedene upravičene dejavnosti so podrobneje opisane v pravilniku o postopkih in izvajanju.

5. Upravičeni stroški pogodbenice, povezani z izpolnitvijo njene minimalne letne zaveze na podlagi člena 5, so skladni s členom 1 in so omejeni na stroške, ki so neposredno povezani z zagotavljanjem upravičenih dejavnosti, kakor so podrobneje razložene v pravilniku o postopkih in izvajanju.

Člen 5

Zaveza

1. Za izpolnitev ciljev te konvencije se vsaka pogodbenica strinja, da bo prevzela letno zavezo glede podpore pri preskrbi s hrano, ki jo določi v skladu s svojimi zakoni in predpisi. Zaveza vsake pogodbenice je njena „minimalna letna zaveza“.

2. Minimalna letna zaveza se izrazi kot vrednost ali količina, kakor je podrobneje določeno v pravilniku o postopkih in izvajanju. Pogodbenica se lahko odloči, da bo svojo zavezo izrazila kot minimalno vrednost ali minimalno količino ali pa kot kombinacijo obojega.

3. Minimalne letne zaveze, izražene z vrednostjo, se lahko navedejo v valuti, ki jo izbere pogodbenica. Minimalne letne zaveze, izražene s količino, se lahko navedejo z denarno protivrednostjo ton žita ali z drugimi merskimi enotami, ki so navedene v pravilniku o postopkih in izvajanju.

4. Vsaka pogodbenica uradno obvesti sekretariat o svoji začetni minimalni letni zavezi, kakor hitro je to mogoče in najpozneje v šestih mesecih po začetku veljavnosti te konvencije ali v treh mesecih po pristopu k njej.

5. Vsaka pogodbenica uradno obvesti sekretariat o kakršni koli spremembi svoje minimalne letne zaveze za naslednja leta najpozneje do petnajstega decembra v letu pred spremembo.

6. Sekretariat čim prej in najpozneje prvega januarja vsako leto vse pogodbenice obvesti o spremembah minimalnih letnih zavez.

7. Prispevki za izpolnitev minimalnih letnih zavez bi se morali po možnosti v celoti zagotoviti v obliki donacij. Kar zadeva podporo pri preskrbi s hrano, ki se šteje k zavezi pogodbenice, se najmanj 80 odstotkov te podpore za upravičene države in upravičene ranljive skupine prebivalstva, kakor so podrobneje določene v pravilniku o postopkih in izvajanju, v celoti zagotovi v obliki donacij. Pogodbenice si čim bolj prizadevajo, da ta odstotek postopoma povečajo. Vsaka pogodbenica v svojem letnem poročilu navede prispevke, ki niso v celoti zagotovljeni v obliki donacij.

8. Pogodbenice se zavežejo, da bodo vse ukrepe, povezane s podporo pri preskrbi s hrano na podlagi te konvencije izvedle tako, da se preprečijo škodljive motnje običajnih struktur proizvodnje in mednarodne trgovine.

9. Pogodbenice zagotovijo, da se podpora pri preskrbi s hrano neposredno ali posredno, formalno ali neformalno, izrecno ali neizrecno ne povezuje s komercialnim izvozom kmetijskih ali drugih proizvodov in storitev v države prejemnice;

10. Pogodbenica za izpolnitev svoje minimalne letne zaveze, ki je lahko izražena z vrednostjo ali količino, zagotovi prispevke za financiranje upravičenih proizvodov, dejavnosti in z njimi povezanih stroškov iz člena 4 te konvencije, kakor so podrobneje opisani v pravilniku o postopkih in izvajanju.

11. Prispevki za izpolnitev minimalne letne zaveze na podlagi te konvencije se lahko namenijo samo upravičenim državam ali upravičenim ranljivim skupinam prebivalstva iz člena 4, kakor so podrobneje opredeljene v pravilniku o postopkih in izvajanju.

12. Prispevki pogodbenic se lahko zagotovijo dvostransko, prek medvladnih ali drugih mednarodnih organizacij ali prek drugih partnerjev za podporo pri preskrbi s hrano, vendar ne prek drugih pogodbenic.

13. Vsaka pogodbenica si čim bolj prizadeva izpolniti svojo minimalno letno zavezo. Če pogodbenica v posameznem letu ne more izpolniti svoje minimalne letne zaveze, v letnem poročilu za zadevno leto opiše okoliščine, zaradi katerih izpolnitev ni bila možna. Nerealizirani znesek se prišteje k minimalni letni zavezi pogodbenice za naslednje leto, razen če Odbor, ustanovljen v skladu s členom 7, ne določi drugače ali če ne nastopijo izredne okoliščine, zaradi katerih to ni mogoče.

14. Če prispevek pogodbenice presega njeno minimalno zavezo za posamezno leto, se lahko presežek zneska, vendar največ pet odstotkov minimalne letne zaveze, šteje kot del prispevka pogodbenice za naslednje leto.

Člen 6

Letna poročila in izmenjava informacij

1. Vsaka pogodbenica v devetdesetih dneh po koncu koledarskega leta sekretariatu predloži letno poročilo v skladu s pravilnikom o postopkih in izvajanju ter v njem podrobno razloži, kako je izpolnila svojo minimalno letno zavezo na podlagi te konvencije.

2. Navedeno letno poročilo vključuje pripovedno komponento, ki lahko vsebuje informacije o tem, kako so politike, programi in dejavnosti pogodbenice na področju preskrbe s hrano prispevali k uresničitvi ciljev in načel iz te konvencije.

3. Pogodbenice bi morale redno izmenjavati informacije o svojih politikah in programih na področju podpore pri preskrbi s hrano ter rezultate vrednotenj teh politik in programov.

Člen 7

Odbor za podporo pri preskrbi s hrano

1. Ustanovi se Odbor za podporo pri preskrbi s hrano (v nadaljnjem besedilu: Odbor), ki ga sestavljajo vse pogodbenice te konvencije.

2. Odbor sprejema sklepe na uradnih zasedanjih in opravlja funkcije, potrebne za izvajanje določb te konvencije v skladu z njenimi načeli in cilji.

3. Odbor sprejme pravila, ki urejajo njegovo delo; sprejme lahko tudi pravila, ki podrobneje razlagajo določbe te konvencije, da se zagotovi ustrezno izvajanje teh določb. Dokument FAC(11/12)1 z dne 25. aprila 2012, ki ga je pripravil Odbor za pomoč v hrani, ustanovljen v okviru Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999, se uporabi kot prvi pravilnik o postopkih in izvajanju za to konvencijo. Odbor lahko naknadno sprejme sklep o spremembi tega pravilnika o postopkih in izvajanju.

4. Odbor sprejema sklepe s soglasjem, kar pomeni, da nobena pogodbenica uradno ne nasprotuje predlogu za sklep Odbora v zvezi z zadevo, obravnavano na uradnem zasedanju. Uradno nasprotovanje se lahko izrazi med uradnim zasedanjem ali v tridesetih dneh po tistem, ko je bil razposlan zapisnik uradnega zasedanja, v katerem so zapisani zadevni predlogi sklepov.

5. Sekretariat za vsako leto pripravi zbirno poročilo, ki ga posreduje Odboru in ki je oblikovano, sprejeto in objavljeno v skladu s pravilnikom o postopkih in izvajanju.

6. Odbor bi moral zagotoviti forum za razpravo pogodbenic, na katerem bi se obravnavala vprašanja v zvezi s podporo pri preskrbi s hrano, kot je potreba po pravočasni in ustrezni zagotovitvi zavez glede virov za zadovoljitev prehranskih in prehranjevalnih potreb, zlasti v konkretnih izrednih in kriznih razmerah. Spodbujati bi moral izmenjavo informacij z drugimi zainteresiranimi stranmi in posredovanje informacij tem stranem ter se z njimi posvetovati in od njih prejemati informacije za podporo razpravam.

7. Vsaka pogodbenica imenuje predstavnika, ki od sekretariata prejema uradna obvestila in druga sporočila.

Člen 8

Predsednik in podpredsednik Odbora

1. Odbor vsako leto na svojem zadnjem uradnem zasedanju imenuje predsednika in podpredsednika za naslednje leto.

2. Predsednik ima naslednje naloge:

(a) odobri osnutek dnevnega reda posameznega uradnega zasedanja ali neuradnega srečanja;

(b) predseduje uradnim zasedanjem ali neuradnim srečanjem;

(c) skliče in sklene posamezno uradno zasedanje ali neuradno srečanje;

(d) na začetku posameznega uradnega zasedanja ali neuradnega srečanja predloži Odboru osnutek dnevnega reda v sprejetje;

(e) vodi razprave in zagotavlja spoštovanje postopkov, določenih v pravilniku o postopkih in izvajanju;

(f) daje besedo pogodbenicam;

(g) odloča o točkah dnevnega reda v skladu z ustreznimi določbami pravilnika o postopkih in izvajanju ter

(h) zastavlja vprašanja in razglaša sklepe.

3. Če predsednik na uradnem zasedanju ali neuradnem srečanju delno ali v celoti ni navzoč ali začasno ne more opravljati nalog predsednika, ga nadomešča podpredsednik. Če sta predsednik in podpredsednik odsotna, odbor imenuje začasnega predsednika.

4. Če predsednik zaradi kakršnega koli vzroka ne more več opravljati svojih nalog, ga do konca leta nadomešča podpredsednik.

Člen 9

Uradna zasedanja in neuradna srečanja

1. Odbor skliče uradna zasedanja in neuradna srečanja v skladu s pravilnikom o postopkih in izvajanju.

2. Odbor skliče uradno zasedanje najmanj enkrat na leto.

3. Odbor skliče dodatna uradna zasedanja in neuradna srečanja na zahtevo predsednika ali na zahtevo najmanj treh pogodbenic.

4. Odbor lahko v skladu s pravilnikom o postopkih in izvajanju povabi opazovalce in relevantne zainteresirane strani, ki bi želeli razpravljati o posebnih vprašanjih, povezanih s podporo pri preskrbi s hrano, da se udeležijo njegovih uradnih zasedanj ali neuradnih srečanj.

5. Odbor se srečuje na lokaciji, določeni v skladu s pravilnikom o postopkih in izvajanju.

6. Dnevni red uradnih zasedanj in neuradnih srečanj se oblikuje v skladu s pravilnikom o postopkih in izvajanju.

7. Zapisnik uradnega zasedanja, ki vključuje vse morebitne predloge sklepov Odbora, se razpošlje v tridesetih dneh po uradnem zasedanju.

Člen 10

Sekretariat

1. Odbor imenuje sekretariat in uporablja njegove storitve v skladu s pravilnikom o postopkih in izvajanju. Odbor zaprosi Mednarodni svet za žito (IGC), da njegov sekretariat sprva prevzame naloge sekretariata Odbora.

2. Sekretariat opravlja naloge, kakor so opredeljene v tej konvenciji in pravilniku o postopkih in izvajanju, ter morebitne administrativne naloge, vključno z oblikovanjem in pošiljanjem dokumentov in poročil, opravlja pa tudi druge funkcije, ki jih določi Odbor.

Člen 11

Reševanje sporov

Odbor si prizadeva reševati kakršne koli spore med pogodbenicami v povezavi z razlago ali izvajanjem te konvencije ali pravilnika o postopkih in izvajanju, vključno s kakršnimi koli pritožbami o neizpolnjevanju obveznosti iz te konvencije.

Člen 12

Podpis in ratifikacija, sprejetje ali odobritev

Ta konvencija je od 11. junija 2012 do 31. decembra 2012 na sedežu Združenih narodov v New Yorku na voljo za podpis Argentini, Avstraliji, Republiki Avstriji, Kraljevini Belgiji, Republiki Bolgariji, Republiki Cipru, Češki republiki, Kraljevini Danski, Republiki Estoniji, Evropski uniji, Francoski republiki, Republiki Finski, Helenski republiki, Republiki Hrvaški, Irski, Italijanski republiki, Japonski, Kanadi, Republiki Latviji, Republiki Litvi, Velikemu vojvodstvu Luksemburgu, Madžarski, Republiki Malti, Zvezni republiki Nemčiji, Kraljevini Nizozemski, Kraljevini Norveški, Republiki Poljski, Portugalski republiki, Romuniji, Slovaški republiki, Republiki Sloveniji, Kraljevini Španiji, Kraljevini Švedski, Švicarski konfederaciji, Združenemu kraljestvu Velika Britanija in Severna Irska in Združenim državam Amerike. Vsaka podpisnica to konvencijo ratificira, sprejme ali odobri. Listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi se deponirajo pri depozitarju.

Člen 13

Pristop

1. Katera koli država iz člena 12, ki ni podpisala te konvencije do preteka obdobja za podpis, ali Evropska unija, če konvencije do takrat ni podpisala, lahko k njej pristopi kadar koli po preteku tega obdobja. Listine o pristopu se deponirajo pri depozitarju.

2. Ko Konvencija začne veljati v skladu s členom 15, je na voljo za pristop vsem državam, ki niso navedene v členu 12, ali ločenim carinskim območjem, ki so v celoti avtonomna pri izvajanju zunanjetrgovinskih odnosov in se štejejo za upravičena v skladu s sklepom Odbora. Listine o pristopu se deponirajo pri depozitarju.

Člen 14

Uradno obvestilo o začasni uporabi

Vse države, ki so navedene v členu 12, ali Evropska unija, ki nameravajo to konvencijo ratificirati, sprejeti ali odobriti ali k njej pristopiti, ali vse države ali ločena carinska območja, ki se v skladu s členom 13(2) štejejo za upravičene do pristopa na podlagi sklepa Odbora, vendar še niso deponirali svoje listine, lahko pri depozitarju kadar koli deponirajo uradno obvestilo o začasni uporabi te konvencije. Konvencija se za te države, ločena carinska območja ali Evropsko unijo začasno uporablja od datuma deponiranja uradnega obvestila.

Člen 15

Začetek veljavnosti

1. Ta konvencija začne veljati 1. januarja 2013, če do 30. novembra 2012 pet podpisnic deponira listino o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi.

2. Če ta konvencija ne začne veljati skladno z odstavkom 1, lahko podpisnice te konvencije, ki so deponirale listino o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi, in države ali Evropska unija, ki so deponirale listino o pristopu v skladu s členom 13(1), soglasno sklenejo, da zanje Konvencija začne veljati.

3. Če država, ločeno carinsko območje ali Evropska unija Konvencijo ratificira, sprejme, odobri ali k njej pristopi po začetku njene veljavnosti, začne ta konvencija zanjo veljati na dan deponiranja njene listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu.

Člen 16

Postopek za presojo in spremembe

1. Katera koli pogodbenica lahko da predlog za presojo ustreznosti ali spremembo te konvencije kadar koli po njenem začetku veljavnosti. Sekretariat razpošlje vse predloge za spremembo vsem pogodbenicam najmanj šest mesecev pred razpravo na uradnem zasedanju Odbora, ki sledi izteku obdobja za obveščanje.

2. Predlogi za spremembo te konvencije se sprejmejo s sklepom Odbora. Sekretariat vse pogodbenice in depozitarja obvesti o vseh predlogih za spremembo, ki jih je sprejel Odbor. Depozitar razpošlje vse sprejete spremembe vsem pogodbenicam.

3. Uradno obvestilo o sprejetju spremembe se pošlje depozitarju. Za pogodbenice, ki so poslale tako uradno obvestilo, začne sprejeta sprememba veljati devetdeset dni po datumu, ko je depozitar prejel taka uradna obvestila od pogodbenic, ki predstavljajo najmanj štiri petine vseh pogodbenic Konvencije na dan, ko je Odbor sprejel predlagano spremembo. Za vse ostale pogodbenice sprememba začne veljati devetdeset dni po datumu, ko deponirajo svoje uradno obvestilo pri depozitarju. Odbor lahko sprejme sklep o spremembi najmanjšega števila uradnih obvestil, ki jih je treba zbrati, da začne veljati posamezna sprememba. Sekretariat sporoči tak sklep vsem pogodbenicam in depozitarju.

Člen 17

Odstop in prenehanje

1. Vsaka pogodbenica lahko ob koncu leta odstopi od Konvencije tako, da najmanj 90 dni pred koncem leta depozitarju in Odboru pošlje pisno obvestilo o odstopu. Za tako pogodbenico še vedno veljajo minimalna letna zaveza ali obveznosti poročanja, ki jih je sprejela kot pogodbenica te konvencije in jih ni izpolnila do konca zadevnega leta.

2. Pogodbenica lahko kadar koli po začetku veljavnosti te konvencije da predlog za njeno prenehanje. Tak predlog se v pisni obliki predloži sekretariatu, ki ga razpošlje vsem pogodbenicam najmanj šest mesecev, preden ga preuči Odbor.

Člen 18

Depozitar

1. Generalni sekretar Združenih narodov je imenovan za depozitarja te konvencije.

2. Depozitar je uradno obveščen o vsakem podpisu, ratifikaciji, sprejetju, odobritvi, obvestilu o začasni uporabi te konvencije in pristopu k njej ter o tem uradno obvesti vse pogodbenice in podpisnice.

Člen 19

Verodostojna besedila

Izvirniki te konvencije, katere besedilo v angleškem in francoskem jeziku je enako verodostojno, se deponirajo pri generalnem sekretarju Združenih narodov.