PRIPOROČILO SVETA

z dne 9. julija 2019

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Združenega kraljestva za leto 2019 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leti 2018/2019

(2019/C 301/28)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Komisija je 21. novembra 2018 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2019. Pri tem je ustrezno upoštevala evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je na zasedanju 21. marca 2019 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 21. novembra 2018 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Združenega kraljestva ni opredelila kot ene od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

(2) Poročilo o državi za Združeno kraljestvo za leto 2019 je bilo objavljeno 27. februarja 2019. V njem so bili ocenjeni napredek Združenega kraljestva pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 13. julija 2018, nadaljnje ukrepanje po priporočilih za posamezno državo, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

(3) Združeno kraljestvo je 23. aprila 2019 predložilo nacionalni reformni program za leti 2018/2019 in konvergenčni program za leto 2019. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(4) Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 uradno obvestilo Evropski svet, da namerava izstopiti iz Evropske unije. Ko bo Združeno kraljestvo izstopilo iz Evropske unije, bo postalo tretja država. Zaradi negotovosti v zvezi z datumom in pogoji izstopa Združenega kraljestva ter prihodnjimi odnosi Združenega kraljestva z EU se v tem dokumentu ne ugiba o morebitnih gospodarskih posledicah različnih scenarijev. V primeru, da Združeno kraljestvo izstopi iz Unije na podlagi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (3) (sporazum o izstopu), s katerim se je strinjala vlada Združenega kraljestva in ga je odobril Evropski svet 25. novembra 2018, se bo pravo Unije, vključno z evropskim semestrom, še naprej uporabljalo za Združeno kraljestvo in v njem do konca prehodnega obdobja iz sporazuma o izstopu.

(5) Ustrezna priporočila za posamezno državo so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) za obdobje 2014–2020. Kot je določeno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, zagotovila v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti skladov ESI z dobrim gospodarskim upravljanjem.

(6) Za Združeno kraljestvo trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga do 2019/2020. Vlada v konvergenčnem programu za leti 2018/2019 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj povečal z 1,2 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letih 2018/2019 na 1,4 % BDP v letih 2019/2020 ter znižal na 1,1 % BDP v letih 2020/2021. Konvergenčni program ne vključuje srednjeročnega proračunskega cilja. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP s 85,5 % v letih 2018/2019 znižal na 83,8 % v letih 2019/2020, v letih 2020/2021 pa na 82,9 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Čeprav so ukrepi, potrebni za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja, na splošno dobro opredeljeni, naraščajoči pritiski na javnofinančne odhodke (5) na številnih področjih predstavljajo tveganje za dosego načrtovanega gibanja primanjkljaja.

(7) Svet je 13. julija 2018 Združenemu kraljestvu priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letih 2019/2020 ne bo presegla 1,6 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % BDP. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2019 obstaja v letih 2019/2020 tveganje znatnega odklona od zahtev preventivnega dela Pakta za stabilnosti in rast.

(8) V letih 2020/2021, ko naj bi bil delež dolga sektorja država v Združenem kraljestvu nad 60 % BDP, proizvodna vrzel pa naj bi znašala 0,3 %, nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov ne bi smela preseči 1,9 %, kar je v skladu s strukturno prilagoditvijo v višini 0,6 % BDP, kot izhaja iz matrike zahtev v okviru Pakta za stabilnost in rast. Ob upoštevanju nespremenjenih politik obstaja v letih 2020/2021 tveganje znatnega odklona od te zahteve. Pričakuje se, da bo Združeno kraljestvo v letih 2019/2020 izpolnjevalo prehodno pravilo glede dolga zaradi dovoljenega letnega odklona v višini 0,25 % in pravilo glede dolga v letih 2020/2021. Svet na splošno meni, da mora biti Združeno kraljestvo v pripravljenosti, da v letih 2019/2020 sprejme dodatne ukrepe za uskladitev z določbami Pakta za stabilnost in rast.

(9) Združeno kraljestvo je že dolgo eno od gospodarstev G7 z najnižjimi kapitalskimi naložbami kot delež BDP. Tudi naložbe so med finančno krizo izjemno upadle, okrevanje zasebnih naložb po krizi pa je zastalo. Intenzivnost naložb v raziskave in razvoj Združenega kraljestva je v zadnjem desetletju znašala približno 1,7 % BDP, kar je pod povprečjem Unije. V svoji industrijski strategiji je Združeno kraljestvo določilo cilj za celotno gospodarstvo v višini 2,4 % BDP do leta 2027, dolgoročno pa 3 % BDP. Naložbe v raziskave in razvoj so zgoščene na omejeno število podjetij in regij. Ti obsežni primanjkljaji, tako na področju fizičnega kot človeškega kapitala, so temeljni vzrok za sorazmerno nizko in stagnirajočo produktivnost dela Združenega kraljestva.

(10) Združeno kraljestvo ima stalno pomanjkanje stanovanj. Gradnja stanovanj po krizi je izgubila zagon. Pojavljajo se omejitve zmogljivosti, stanovanjske nepremičnine pa se še vedno gradijo v manjšem obsegu, kot se zahteva za zadostitev ocenjenega povpraševanja. Cene in najemnine stanovanj so še vedno visoke, zlasti na območjih, kjer je povpraševanje po stanovanjih veliko, ter kažejo znake precenjenosti. Znatno manj mladih odraslih ima zdaj svoje domove. Vlada izvaja vrsto ukrepov za povečanje ponudbe stanovanj. Hkrati ostajajo površine in lokacije zemljišč, ki so na voljo za nova stanovanja, omejene zaradi stroge regulacije trga zemljišč, zlasti v okolici velikih mest.

(11) Za posodobitev in razširitev infrastrukturnih mrež ter zmanjšanje projektnih stroškov so potrebne velike naložbe. Pritisk na zmogljivost cestnih, železniških in letalskih mrež narašča. Združeno kraljestvo mora zagotoviti znatne nove in okolju prijaznejše zmogljivosti za proizvodnjo in dobavo energije. Razvoj infrastrukture Združenega kraljestva je bil do zdaj drag in počasen. Po desetletjih pomanjkanja javnih naložb se je vlada s strategijo za nacionalno infrastrukturo začela ukvarjati s pomanjkljivo infrastrukturo, vendar bo zunanje financiranje, kakršno napoveduje vlada, težko zagotoviti na stroškovno učinkovit način.

(12) Čeprav je brezposelnost nizka, so realne plače še vedno pod najvišjo ravnjo iz obdobja pred krizo. Velik delež nizko usposobljenih delavcev ima omejene možnosti za poklicno napredovanje, kar zavira produktivnost in prispeva k visoki stopnji revščine zaposlenih. Izboljšati bi bilo treba učinkovitost sistemov izobraževanja in usposabljanja na področju osnovnih in tehničnih znanj in spretnosti. Vlada izvaja reforme za usposabljanje v razredu in na delovnem mestu, vendar je število vpisov v novi vzporedni sistem veliko manjše od pričakovanega.

(13) V okviru evropskega semestra 2019 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Združenega kraljestva in jo objavila v poročilu o državi za leto 2019. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leti 2018/2019 in nacionalni reformni program za leto 2019 ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Združeno kraljestvo prejelo v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije z vključitvijo prispevka na ravni Unije v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Združenem kraljestvu, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.

(14) Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program za leti 2018/2019, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Združeno kraljestvo v letih 2019 in 2020 ukrepa tako, da bo:

1. zagotovilo, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letih 2020/2021 ne bo presegla 1,9 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % BDP;

2. ekonomsko politiko v zvezi z naložbami osredotočilo na raziskave in inovacije, razpoložljivost stanovanj, usposabljanje in izpopolnjevanje, trajnostni promet, prehod na nizkoogljično gospodarstvo in energetski prehod ter pri tem upoštevalo regionalne razlike.

V Bruslju, 9. julija 2019 Za Svet Predsednik M. LINTILÄ

(1) UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

(2) Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

(3) UL C 66 I, 19.2.2019, str. 1.

(4) Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

(5) Neto primarne javnofinančne odhodke sestavljajo vsi javnofinančni odhodki brez odhodkov za obresti, odhodkov za programe Unije, v celoti izravnanih s prihodki iz skladov Unije, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za denarna nadomestila za brezposelnost. Nacionalno financirane bruto investicije v osnovna sredstva so porazdeljene na obdobje štirih let. Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov ali zakonsko določena povečanja prihodkov so vračunani. Enkratni ukrepi na strani prihodkov in na strani odhodkov so pobotani.

(6) V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.