SL Uradni list Evropske unije L 171/35

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 884/2006

z dne 21. junija 2006

o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 v zvezi s financiranjem intervencijskih ukrepov s strani Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in knjiženjem postopkov javnega skladiščenja s strani plačilnih agencij držav članic

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1883/78 z dne 2. avgusta 1978 o splošnih pravilih za financiranje intervencij s strani Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, Jamstvenega oddelka (1) in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (2) in zlasti člena 42 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Financiranje intervencijskih ukrepov za ureditev kmetijskih trgov v skladu s členom 3(1)(b) Uredbe (ES) št. 1290/2005 zagotavlja Skupnost pod pogoji, določenimi v kmetijski sektorski zakonodaji. Glede intervencijskih ukrepov v obliki javnega skladiščenja člen 4 Uredbe (EGS) št. 1883/78 določa, da je znesek, ki ga mora financirati Skupnost, določen z računovodskimi izkazi, ki jih določijo plačilne agencije. Ta uredba je tudi določila pravila in pogoje, ki urejajo te računovodske izkaze. Po uvedbi Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) z Uredbo (ES) št. 1290/2005, ki je nadomestil Jamstveni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), je treba določiti ustrezna podrobnejša pravila za izvajanje.

(2) Intervencijski ukrepi v obliki javnega skladiščenja se lahko financirajo samo, če so s tem povezane odhodke izvršile plačilne agencije, ki so jih določile države članice, v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1290/2005. Pooblastila za izvajanje nalog, zlasti v zvezi z upravljanjem ali nadzorom intervencijskih ukrepov, razen izplačila pomoči, se lahko prenesejo v skladu z drugim pododstavkom člena 6(1) navedene uredbe. Te naloge lahko prav tako izpolnijo različne plačilne agencije. Zato je treba poleg tega predvideti, da se upravljanje nekaterih ukrepov javnega skladiščenja lahko zaupa javnim ali zasebnim tretjim subjektom pod odgovornostjo plačilne agencije. Zato je treba natančno opredeliti obseg odgovornosti plačilnih agencij na tem področju, natančno opredeliti njihove obveznosti in določiti, pod katerimi pogoji in po katerih pravilih se upravljanje nekaterih ukrepov javnega skladiščenja lahko zaupa javnim ali zasebnim tretjim subjektom. V tem zadnjem primeru je treba prav tako določiti, da zadevni subjekti obvezno delujejo v okviru pogodb na podlagi obveznosti in splošnih načel, ki jih opredeljuje ta uredba.

(3) Odhodki glede intervencijskih ukrepov v obliki javnega skladiščenja so lahko različne narave. Zato je treba za vsako kategorijo postopkov natančno opredeliti, kateri odhodki bi bili lahko upravičeni do financiranja Skupnosti, in zlasti, pod katerimi pogoji je te odhodke mogoče kriti, da se določijo pogoji za upravičenost in načini izračuna slednjih. V tem okviru je treba zlasti določiti, v katerih primerih je te odhodke treba upoštevati na podlagi elementov, ki jih plačilne agencije dejansko ugotovijo, ali na podlagi pavšalnih zneskov, ki jih določi Komisija.

(4) Da bi državam članicam, ki ne pripadajo območju eura, omogočili, da opravijo uskupinjenje svojih odhodkov in stroškov v državni valuti in v eurih pod usklajenimi pogoji, je treba določiti pogoje, pod katerimi se postopki v zvezi z javnim skladiščenjem knjižijo na njihove račune, in menjalni tečaj, ki se uporablja.

(5) Za določitev zneska financiranja Skupnosti v zvezi z odhodki javnega skladiščenja je treba ob upoštevanju zelo različne narave zadevnih ukrepov in odsotnosti enotnih operativnih dogodkov določiti enkratni operativni dogodek, ki temelji na računih, ki jih vzpostavijo in vodijo plačilne agencije ter na katere se različne postavke odhodkov in prihodkov knjižijo v breme oziroma v dobro.

(6) V skladu s členom 6 Uredbe Komisije (ES) št. 883/2006 z dne21. junija 2006 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 kar zadeva vodenje računov plačilnih agencij, izjav o odhodkih in prihodkih in pogojih povračila odhodkov v okviru EKJS in EJSRP (3), morajo plačilne agencije za pridobitev plačila odhodkov javnega skladiščenja v svoji izjavi o odhodkih navesti vrednosti in zneske, ki so jih vknjižile v mesecu, ki sledi mesecu, na katerega se nanašajo postopki javnega skladiščenja. Da bi zagotovili dober potek tega postopka, je treba določiti pogoje, pod katerimi se informacije za izračun stroškov in odhodkov sporočijo Komisiji.

(7) Evidenca javnih zalog, ki se skladiščijo v okviru intervencije, mora omogočiti določitev zneska financiranja Skupnosti ter hkrati ugotovitev dejanskega stanja zalog proizvodov, ki so bili dani v intervencijo. Zato je treba od plačilnih agencij zahtevati, da ločeno vodijo evidenco zalog in finančne račune, ki vsebujejo podatke, potrebne za spremljanje zalog ter upravljanje financiranja odhodkov in prihodkov, ki jih ustvarijo intervencijski ukrepi javnega skladiščenja.

(8) Plačilne agencije morajo obvezno knjižiti podatke v zvezi s količinami, vrednostmi in nekaterimi povprečji. Vendar pa se nekaterih postopkov ali odhodkov ne bi smelo upoštevati zaradi okoliščin ali bi jih bilo treba upoštevati po posebnih pravilih. Da bi se preprečila razhajanja v obravnavi in zagotovila zaščita finančnih interesov Skupnosti, je treba natančno določiti te primere in okoliščine, kot tudi načine njihovega knjiženja.

(9) Datum knjiženja različnih postavk odhodkov in prihodkov, povezanih z intervencijskimi ukrepi javnega skladiščenja, je odvisen od narave postopkov in se lahko določi v okviru veljavne kmetijske sektorske zakonodaje. V tem okviru je treba določiti splošno pravilo, ki predvideva, da se knjiženje teh postavk opravi na dan materialne operacije, ki izhaja iz intervencijskega ukrepa, in posebne primere, ki jih je treba upoštevati.

(10) Na podlagi pripadajoče splošne odgovornosti morajo plačilne agencije opraviti reden in občasen nadzor zalog proizvodov v intervenciji. Da bi zagotovili, da vse plačilne agencije enotno izvajajo to obveznost, je treba določiti periodičnost in splošna pravila, ki se uporabljajo za nadzor in popise.

(11) Valorizacija postopkov v zvezi z javnim skladiščenjem je prav tako odvisna od narave postopkov in se lahko določi v okviru veljavne kmetijske sektorske zakonodaje. Zato je treba določiti splošno pravilo, ki predvideva, da je vrednost odkupov in prodaj enaka vsoti plačil ali prejemkov, ki so bila izvršena ali bodo izvršena za materialne operacije, ter posebna pravila ali primere, ki jih je treba upoštevati.

(12) Treba je določiti obliko in vsebino dokumentov, ki jih je treba sporočiti v okviru intervencijskih ukrepov javnega skladiščenja ter pogoje in načine pošiljanja ali hranjenja zadevnih dokumentov s strani držav članic. Zaradi skladnosti s pravili, določenimi na drugih področjih, ki jih zadeva financiranje skupne kmetijske politike, je treba sporočanje in izmenjavo podatkov, ki jih določa ta uredba, opraviti pod pogoji in v skladu z načini iz člena 18 Uredbe (ES) 883/2006.

(13) Ukrepi iz te uredbe nadomeščajo določbe iz uredb Komisije (EGS) št. 411/88 z dne 12. februarja 1988 o metodi in obrestni meri, ki se uporabljata za izračun stroškov financiranja intervencijskih ukrepov, ki obsegajo odkup, skladiščenje in prodajo (4), (EGS) št. 1643/89 z dne 12. junija 1989 o določitvi standardnih zneskov, ki se uporabljajo za financiranje materialnih operacij pri javnem skladiščenju kmetijskih proizvodov (5), (EGS) št. 2734/89 z dne 8. septembra 1989 o dejavnikih, ki jih je treba upoštevati pri določanju izdatkov na podlagi člena 37(2) Uredbe (EGS) št. 822/87, ki jih financira Jamstveni oddelek EKUJS (6), (EGS) št. 3492/90 z dne 27. novembra 1990 o določitvi dejavnikov, ki jih je treba upoštevati v letnih obračunih za financiranje intervencijskih ukrepov v obliki javnega skladiščenja s strani Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, Jamstvenega oddelka (7), (EGS) št. 3597/90 z dne 12. decembra 1990 o računovodskih pravilih za intervencijske ukrepe, ki vključujejo odkup, skladiščenje in prodajo kmetijskih proizvodov s strani intervencijskih agencij (8), (EGS) št. 147/91 z dne 22. januarja 1991 o opredelitvi in določitvi dovoljenih količinskih izgub kmetijskih proizvodov v javnih intervencijskih skladiščih (9) in (ES) št. 2148/96 z dne 8. novembra 1996 o določitvi pravil za vrednotenje in spremljanje javnih intervencijskih zalog kmetijskih proizvodov (10).

(14) Zato je treba razveljaviti uredbe (EGS) št. 411/88, (EGS) št. 1643/89, (EGS) št. 2734/89, (EGS) št. 3492/90, (EGS) št. 3597/90, (EGS) št. 147/91 in (ES) št. 2148/96.

(15) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za kmetijske sklade –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE 1

INTERVENCIJSKI UKREPI V OBLIKI JAVNEGA SKLADIŠČENJA

Člen 1

Predmet

Ta uredba določa pogoje in pravila za financiranje odhodkov za intervencijske ukrepe v obliki javnega skladiščenja iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), za upravljanje in nadzor ustreznih postopkov s strani plačilnih agencij iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1290/2005, za knjiženje ustreznih odhodkov in prihodkov EKJS, za posredovanje pripadajočih informacij in dokumentov Komisiji.

Člen 2

Odgovornost in obveznosti plačilne agencije

1. Plačilne agencije zagotavljajo upravljanje in nadzor nad postopki v zvezi z intervencijskimi ukrepi glede javnega skladiščenja pod njihovo odgovornostjo, pod pogoji iz Priloge I in po potrebi v kmetijski sektorski zakonodaji, zlasti na podlagi minimalnih odstotkov pregledov, določenih v navedeni prilogi.

Svoje pristojnosti iz tega naslova lahko prenesejo na intervencijske agencije v skladu s pogoji odobritve plačilnih agencij, določenimi v točki 1.C) Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 885/2006 (11) ali intervenirajo prek drugih plačilnih agencij.

2. Plačilne agencije ali intervencijske agencije lahko ne glede na svojo splošno odgovornost na področju javnega skladiščenja:

(a) upravljanje nekaterih ukrepov javnega skladiščenja zaupajo fizičnim ali pravnim osebam, ki zagotavljajo skladiščenje intervencijskih kmetijskih proizvodov, v nadaljnjem besedilu „skladiščniki“ V tem primeru se to upravljanje obvezno izvaja v okviru pogodb o skladiščenju na podlagi obveznosti in splošnih načel iz Priloge II.

(b) pooblastijo fizične ali pravne osebe za opravljanje nekaterih posebnih nalog, določenih v sektorski zakonodaji.

3. Obveznosti, ki jih morajo izpolnjevati plačilne agencije na področju javnega skladiščenja, so zlasti:

(a) voditi evidenco zalog in finančne račune za vsak proizvod, ki je predmet intervencijskega ukrepa javnega skladiščenja, na podlagi postopkov, ki jih opravijo od 1. oktobra določenega leta do 30. septembra naslednjega leta, v nadaljnjem besedilu „obračunsko leto“;

(b) voditi ažuren seznam skladiščnikov, s katerimi so sklenile pogodbo v okviru javnega skladiščenja. Ta seznam mora vsebovati podatke, ki omogočajo natančno identifikacijo vseh mest skladiščenja, njihove zmogljivosti, številke skladiščnih hal, hladilnikov ali silosov, njihove načrte in sheme;

(c) dati Komisiji na razpolago vzorčne pogodbe, ki se uporabljajo za javno skladiščenje, ter pravila, določena za prevzem proizvodov, skladiščenje in odvzem proizvodov iz skladišč skladiščnikov, ter pravila, ki se uporabljajo za odgovornost skladiščnikov;

(d) centralizirano voditi računalniško evidenco zalog, ki se nanaša na vse kraje skladiščenja, vse proizvode, vse količine in kakovosti različnih proizvodov, pri čemer je za vsak proizvod navedena teža (po potrebi bruto in neto teža) ali prostornina;

(e) izvajati vse postopke v zvezi s skladiščenjem, hranjenjem, prevozom ali prenosom intervencijskih proizvodov, v skladu z zakonodajo Skupnosti in nacionalnimi zakonodajami, brez vpliva na odgovornost kupcev, drugih intervencijskih agencij, vključenih v postopek, ali oseb, pooblaščenih v ta namen;

(f) vse leto izvajati preglede krajev skladiščenja intervencijskih proizvodov; Ti pregledi se izvajajo v nerednih časovnih presledkih in nepričakovano. Predhodno obvestilo, ki je strogo omejeno na najkrajše potrebno obdobje, se lahko vseeno izda, kadar se s tem ne škoduje cilju pregleda. To predhodno obvestilo ne sme biti izdano več kot 24 ur vnaprej, razen v upravičenih primerih.

(g) izdelati letni popis pod pogoji iz člena 8.

Kadar v državi članici upravljanje računov javnega skladiščenja za en ali več proizvodov zagotavlja več plačilnih agencij, se evidenca zalog in finančni računi iz točk (a) in (d) konsolidirajo na ravni države članice pred sporočanjem ustreznih podatkov Komisiji.

4. Plačilne agencije sprejmejo vse ukrepe, da zagotovijo:

(a) ustrezno ohranitev proizvodov, ki so predmet intervencijskih ukrepov Skupnosti. Najmanj enkrat letno preverijo kakovost skladiščenih proizvodov;

(b) celovitost intervencijskih zalog.

5. Plačilne agencije Komisijo nemudoma obvestijo o:

(a) primerih, v katerih lahko podaljšanje obdobja skladiščenja povzroči poslabšanje kakovosti proizvoda;

(b) količinskih izgubah ali poslabšanju kakovosti proizvoda zaradi naravnih nesreč.

Če se Komisija seznani s primeri iz prvega pododstavka točk (a) in (b), se ustrezne odločitve sprejmejo:

(a) za primere iz navedene točke (a) v skladu s postopkom iz člena 25(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 (12) ali, odvisno od primera, v skladu s postopkom, določenim v ustreznem členu drugih uredb o skupni ureditvi kmetijskih trgov;

(b) za primere iz navedene točke (b) v skladu s postopkom iz člena 41(2) Uredbe (ES) št. 1290/2005.

6. Plačilne agencije nosijo finančne posledice slabega hranjenja proizvoda, ki je bil predmet intervencije Skupnosti, zlasti zaradi neprilagoditve metod skladiščenja. Plačilne agencije so v primeru neupoštevanja svojih dolžnosti ali obveznosti finančno odgovorne brez vpliva na ukrepe zoper skladiščnika.

7. Plačilna agencija zagotovi uslužbencem Komisije in osebam, ki jih je ta pooblastila, po elektronski poti ali na sedežu plačilne agencije stalen dostop do računov javnega skladiščenja in vseh dokumentov, pogodb in datotek, izstavljenih ali prejetih v okviru intervencije.

8. Plačilne agencije sporočijo:

(a) na zahtevo Komisije dokumente in informacije iz odstavka 7 in dodatne nacionalne upravne določbe, sprejete za uporabo in upravljanje intervencijskih ukrepov;

(b) v skladu s periodičnostjo, določeno v členu 4(1) Uredbe (ES) št. 883/2006, informacije o javnem skladiščenju na podlagi vzorcev iz Priloge III te uredbe.

Člen 3

Intervencijski ukrepi v obliki javnega skladiščenja

Intervencijski ukrepi v obliki javnega skladiščenja lahko obsegajo odkup, skladiščenje, prevoz in prenos zalog ter prodajo in druge oblike odjemov kmetijskih proizvodov pod pogoji iz veljavne kmetijske sektorske zakonodaje in to uredbo.

Člen 4

Financiranje odhodkov za intervencijske ukrepe v okviru javnega skladiščenja

1. V okviru postopkov javnega skladiščenja iz člena 3 EKJS financira na podlagi intervencije, če ustrezni odhodki niso bili določeni v okviru veljavne kmetijske sektorske zakonodaje, naslednje odhodke:

(a) finančne stroške za sredstva, ki so jih države članice namenile za odkup proizvodov, v skladu z načini izračuna iz Priloge IV;

(b) odhodke za materialne operacije, ki izhajajo iz odkupa, prodaje ali kakršne koli druge oddaje proizvodov (vnos, skladiščenje in odvzem proizvodov iz javnega skladiščenja), navedene v Prilogi V, na podlagi standardnih zneskov, enotnih za Skupnost in izračunanih v skladu z načini iz Priloge VI;

(c) odhodke za materialne operacije, ki niso nujno povezane z odkupom, prodajo ali kakršno koli drugo oddajo proizvodov, na podlagi standardnih ali nestandardnih zneskov, po določbah, ki jih Komisija določi v okviru kmetijske sektorske zakonodaje v zvezi s temi proizvodi, in določb iz Priloge VII;

(d) amortizacijo uskladiščenih proizvodov v skladu z načini izračuna iz Priloge VIII;

(e) razlike (dobički in izgube) med knjigovodsko vrednostjo in prodajno ceno proizvodov ali razlike, ki nastanejo zaradi drugih dejavnikov.

2. Za države članice, ki ne pripadajo območju eura, se brez vpliva na posebna pravila in operativne dogodke, določene v prilogah k tej uredbi ali v kmetijski zakonodaji, zlasti členu 3(1) in členu 5(1) Uredbe Komisije (ES) št. 2808/98 (13), odhodki iz odstavka 1(b) in (c) tega člena, ki so izračunani na podlagi zneskov, določenih v eurih, in odhodki ali prihodki, opravljeni v nacionalni valuti v okviru te uredbe, pretvorijo v nacionalno valuto ali v eure na podlagi zadnjega menjalnega tečaja, ki ga določi Evropska centralna banka pred obračunskim letom, v katerem se operacije knjižijo na račune plačilne agencije. Ta menjalni tečaj se uporablja tudi za knjiženja v zvezi z različnimi posebnimi primeri iz člena 7(1) te uredbe.

Vendar za obračunsko leto 2007 države članice iz drugega pododstavka člena 2(2) Uredbe (ES) št. 883/2006 uporabljajo menjalne tečaje iz člena 13 te uredbe.

POGLAVJE 2

KNJIŽENJE POSTOPKOV JAVNEGA SKLADIŠČENJA

Člen 5

Vsebina knjigovodstva javnih zalog, ki jih morajo imeti plačilne agencije

1. Evidenca zalog iz člena 2(3)(a) ločeno vsebuje naslednje kategorije postavk:

(a) količine proizvodov, ugotovljene pri vnosu in odvzemu iz zalog s fizičnim premikom ali brez njega;

(b) količine, uporabljene v okviru sistema brezplačne razdelitve najbolj ogroženim osebam, ki ga določa Uredba Sveta (EGS) št. 3730/87 (14), in knjižene v skladu z določbami člena 5 Uredbe Komisije (EGS) št. 3149/92 (15), z ločevanjem količin, ki so predmet prenosa v drugo državo članico;

(c) količine, ki so bile predmet odvzemov vzorcev, z ločevanjem odvzemov, ki so jih izvedli kupci;

(d) količine, ki jih po vizualnem pregledu v okviru letnega popisa ali nadzoru po prevzemu v intervencijo ni več mogoče ponovno zapakirati in so predmet prodaje po zasebni pogodbi;

(e) manjkajoče količine iz določljivih ali nedoločljivih vzrokov, vključno s tistimi, ki ustrezajo dovoljenim odstopanjem;

(f) količine, katerih kakovost se je poslabšala;

(g) presežne količine;

(h) manjkajoče količine, ki presegajo meje dovoljenega odstopanja;

(i) količine, prispele v skladišče, za katere se izkaže, da ne izpolnjujejo zahtevanih pogojev in katerih prevzem je zato zavrnjen;

(j) neto količine, ki so v zalogah konec vsakega meseca ali obračunskega leta in ki se prenesejo na naslednji mesec ali obračunsko leto;

2. Finančni računi iz člena 2(3)(a) vsebujejo:

(a) vrednost količin iz odstavka 1(a) tega člena, z ločevanjem vrednosti kupljenih in prodanih količin;

(b) knjigovodsko vrednost količin, uporabljenih ali upoštevanih v okviru sistema brezplačne razdelitve iz točke (b) odstavka 1 tega člena;

(c) finančne stroške iz člena 4(1)(a);

(d) odhodke v zvezi z materialnimi operacijami iz člena 4(1)(b) in (c);

(e) zneske, ki izhajajo iz amortizacij iz člena 4(1)(d);

(f) zneske, prejete ali izterjane pri prodajalcih, kupcih in skladiščnikih iz člena 11(2);

(g) znesek prihodkov iz prodaj po zasebni pogodbi, izvedenih po letnem popisu ali po nadzoru, izvedenem po prevzemu proizvodov v intervencijske zaloge;

(h) izgube in dobičke pri odvzemih proizvodov ob upoštevanju amortizacij iz točke (e) tega odstavka;

(i) druge elemente v breme ali v dobro, zlasti tiste, ki ustrezajo količinam iz točk (c) do (g) odstavka 1 tega člena;

(j) povprečno knjigovodsko vrednost, izraženo v tonah ali hektolitrih, odvisno od primera;

Člen 6

Knjiženje

1. Pri postavkah iz člena 5 se vknjižijo količine, vrednosti, zneski in povprečja, ki jih plačilne agencije dejansko ugotovijo, ali vrednosti in zneski, izračunani na podlagi standardnih zneskov, ki jih določi Komisija.

2. Ugotovitve in izračuni iz odstavka 1 se opravijo ob upoštevanju naslednjih pravil:

(a) stroški odvzema iz skladišča v zvezi s proizvodi, pri katerih so bile ugotovljene manjkajoče količine ali poslabšanja kakovosti, se v skladu s pravili iz prilog X in XII knjižijo samo za količine, ki so bile dejansko prodane in vzete iz zalog;

(b) za količine, za katere je bilo pri prenosu med državami članicami ugotovljeno, da manjkajo, se ne šteje, da so prispele v skladišče namembne države, zato se za njih ne plačujejo standardni stroški prevzema v skladišče;

(c) pri prevozu ali prenosu proizvodov se stroški prevzema in odvzema iz skladišča, določeni pavšalno v ta namen, knjižijo, če ti stroški po predpisih Skupnosti niso sestavni del prevoznih stroškov;

(d) razen v primeru posebnih predpisov Skupnosti se morebitni prihodki od prodaje proizvodov, katerih kakovost se je poslabšala, in drugi morebitni zneski, prejeti v tem okviru, ne knjižijo v knjige EKJS;

(e) morebiti ugotovljene presežne količine se knjižijo kot negativni zneski v evidenci stanja in gibanja zalog pri manjkajočih količinah. Te količine se upoštevajo pri določanju količin, ki presegajo mejo dovoljenega odstopanja;

(f) vzorci, razen tistih, ki jih vzamejo kupci, se knjižijo v skladu z določbami iz točke 2. (a) Priloge XII.

3. O popravkih, ki jih v zvezi s podatki iz člena 5 tekočega obračunskega leta opravi Komisija, se obvesti Odbor za kmetijske sklade. Popravki se državam članicam lahko sporočijo ob odločitvi o mesečnem plačilu ali, če te ni, ob odločitvi o potrditvi obračunov. Vknjižijo jih plačilne agencije pod pogoji, določenimi v navedeni odločitvi.

Člen 7

Datumi knjiženja odhodkov in prihodkov ter premikov proizvodov

1. Knjiženje različnih postavk odhodkov in prihodkov se opravi na dan materialne operacije, ki izhaja iz intervencijskega ukrepa.

Vendar pa se v naslednjih primerih uporabljajo naslednji datumi:

(a) datum začetka veljave pogodbe o skladiščenju iz člena 9(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1262/2001 (16), kar zadeva beli sladkor in surovi sladkor, za količine, prevzete na podlagi pogodbe o skladiščenju, sklenjene pred prenosom zalog med ponudnikom in plačilno agencijo;

(b) dan prejema v primeru prejetih ali izterjanih zneskov iz člena 5(2)(f) in (g);

(c) datum dejanskega plačila stroškov v zvezi z materialnimi operacijami, če ti zneski niso kriti s standardnimi zneski.

2. Knjiženje različnih postavk v zvezi s fizičnim premikom proizvodov in vodenjem zalog se opravi na dan materialne operacije, ki izhaja iz intervencijskega ukrepa.

Vendar pa se v naslednjih primerih uporabljajo naslednji datumi:

(a) datum prevzema proizvodov s strani plačilne agencije v skladu z uredbo o skupni ureditvi trgov zadevnega proizvoda za količine, ki vstopijo v javno skladiščenje brez spremembe kraja skladiščenja;

(b) datum ugotovitve dejstev za manjkajoče količine ali količine, katerih kakovost se je poslabšala, in presežne količine;

(c) dan dejanskega odvzema proizvodov iz skladišča za prodajo po zasebni pogodbi proizvodov, ki jih po vizualnem pregledu v okviru letnega popisa ali pri nadzoru po prevzemu v intervencijo ni več mogoče ponovno zapakirati in ki ostanejo na zalogi;

(d) konec obračunskega leta za morebitne izgube, ki presegajo mejo dovoljenega odstopanja.

Člen 8

Popis

1. Plačilne agencije vsako obračunsko leto izdelajo popis za vsak proizvod, ki je bil predmet intervencij Skupnosti.

Rezultate tega popisa primerjajo s knjigovodskimi podatki. Ugotovljene razlike v količini in zneski, ki izhajajo iz razlik v kakovosti, ugotovljenih pri pregledih, se vknjižijo v skladu s členom 9(1)(b) in (c).

2. Manjkajoče količine, ki so posledica običajnih postopkov skladiščenja, so podvržene mejam dovoljenega odstopanja iz Priloge XI in ustrezajo razliki med teoretičnimi zalogami, ki izhajajo iz knjigovodskega popisa, na eni strani in dejansko zalogo, ugotovljeno na podlagi popisa iz odstavka 1, ali knjigovodsko zalogo, ki ostane po izčrpanju dejanske zaloge skladišča, na drugi strani.

POGLAVJE 3

VREDNOTENJE RAČUNOV

Člen 9

Vrednotenje operacij v zvezi z javnim skladiščenjem

1. Vrednost odkupov in prodaj je enaka vsoti plačil ali prejemkov, ki so bili izvršeni ali bodo izvršeni za materialne operacije, razen v primeru posebnih določb iz tega člena in ob upoštevanju določb iz:

(a) Priloge IX za proizvode destilacije (alkohol iz mešanih zalog),

(b) Priloge X za manjkajoče količine,

(c) Priloge XII za proizvode, katerih kakovost se je poslabšala, ali uničene proizvode;

(d) Priloge XIII za proizvode, ki so prispeli v skladišče in katerih prevzem je bil zavrnjen.

2. Določitev vrednosti odkupov se opravi za količine proizvodov, ki prispejo v skladišče, na podlagi intervencijske cene ob upoštevanju povišanj, premij, odbitkov, odstotkov in koeficientov, ki se uporabljajo za intervencijsko ceno pri odkupu proizvoda, v skladu z merili, ki jih določa kmetijska sektorska zakonodaja.

Vendar pa se za primere in stanja iz Priloge X in točk 2.(a) in 2.(c) Priloge XII povišanja, premije, odbitki, odstotki in koeficienti ne upoštevajo.

3. Stroški, ki se pri odkupu proizvodov plačajo ali zaračunajo za materialne operacije iz člena 4(1)(c) v skladu s predpisi Skupnosti, se knjižijo kot odhodki ali prihodki v zvezi s tehničnimi stroški ločeno od odkupne cene.

4. V finančnih računih iz člena 5(2) se količine skladiščenih proizvodov ob koncu obračunskega leta, ki bodo prenesene v naslednje obračunsko leto, ovrednotijo po njihovi povprečni knjigovodski vrednosti (cena prenosa), določeni z mesečnim računom zadnjega meseca obračunskega leta.

5. Količine, ki prispejo v skladišče in za katere se izkaže, da ne izpolnjujejo pogojev za skladiščenje, se knjižijo kot prodaja na dan odvzema iz skladišča po ceni, po kateri so bile odkupljene.

Vendar pa, če so v času fizičnega odvzema proizvoda iz skladišča izpolnjeni pogoji za uporabo Priloge X(b), se je treba o odvzemu blaga iz skladišča predhodno posvetovati s Komisijo.

6. Če račun izkaže kreditni saldo, se ta odšteje od odhodkov za tekoče obračunsko leto.

7. V primeru spremembe standardnih zneskov, rokov plačila, obrestnih mer ali drugih elementov izračuna po prvem dnevu v mesecu, se novi elementi uporabljajo od materialnih operacij naslednjega meseca naprej.

POGLAVJE 4

FINANCIRANI ZNESKI TER IZJAVE O ODHODKIH IN PRIHODKIH

Člen 10

Financirani znesek

1. Financirani znesek iz naslova intervencijskih ukrepov iz člena 3 se določi na podlagi računov, ki jih vzpostavijo in vodijo plačilne agencije v skladu s členom 2(3)(a) ter na katere se različne postavke odhodkov in prihodkov iz člena 5 knjižijo v breme oziroma v dobro, pri čemer se po potrebi upoštevajo zneski odhodkov, določeni v okviru kmetijske sektorske zakonodaje.

2. Plačilna agencija mesečno in letno pošilja Komisiji po elektronski poti informacije, potrebne za financiranje odhodkov javnega skladiščenja, in račune, ki dokazujejo odhodke in prihodke v zvezi z javnim skladiščenjem, v obliki tabel (Tabele e-FAUDIT), katerih vzorci so v Prilogi III k tej uredbi, in v rokih, določenih v členu 4(1)(c) Uredbe (ES) št. 883/2006 in členu 7(2) Uredbe (ES) št. 883/2006.

Člen 11

Izjave o odhodkih in prihodkih

1. Financiranje s strani EKJS je enako odhodkom, ki so bili izračunani na podlagi elementov, sporočenih s strani plačilne agencije, pri čemer so bili odšteti morebitni prihodki iz intervencijskih ukrepov, potrjeni prek informacijskega sistema, ki ga je vzpostavila Komisija, in ki jih je plačilna agencija navedla v svoji izjavi o odhodkih, sestavljeni v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 883/2006.

2. Zneski, izterjani zaradi nepravilnosti ali malomarnosti, iz člena 32(1) Uredbe (ES) št. 1290/2005, in zneski, dobljeni ali izterjani pri prodajalcih, kupcih in skladiščnikih, ki izpolnjujejo merila iz člena 12 Uredbe (ES) 883/2006, se prijavijo v proračun EKJS pod pogoji, določenimi v členu 4(2)(a) navedene uredbe.

POGLAVJE 5

IZMENJAVA INFORMACIJ IN DOKUMENTOV

Člen 12

Informacijski sistemi

Sporočanje in izmenjave informacij, ki jih določa ta uredba, ter določitev dokumentov, katerih vzorci so v Prilogi III, potekajo po informacijskih sistemih, ki omogočajo varno elektronsko izmenjavo, pod pogoji in v skladu z načini, opredeljenimi v členu 18 Uredbe (ES) št. 883/2006.

POGLAVJE 6

PREHODNI UKREPI IN KONČNE DOLOČBE

Člen 13

Prehod

1. Za države članice, ki ne pripadajo območju eura, se vrednost neto količin, ki se prenesejo iz obračunskega leta 2006 v leto 2007, pri čemer se odšteje druga amortizacija na koncu obračunskega leta 2006, pretvori v eure na podlagi zadnjega menjalnega tečaja, ki ga določi Evropska centralna banka pred obračunskim letom 2007.

2. Če država članica v skladu z drugim pododstavkom člena 2(2) Uredbe (ES) št. 883/2006, ki ne pripada območju eura, za obračunsko leto 2007 še naprej vodi računovodstvo v nacionalni valuti, so menjalni tečaji, ki se uporabljajo med in ob koncu tega proračunskega leta, naslednji:

(a) Zadnji menjalni tečaj, ki ga Evropska centralna banka določi pred obračunskim letom 2007 za preračunavanje v nacionalno valuto: — standardnih zneskov, vezanih na odhodke iz člena 4(1)(b) in (c) te uredbe, — vrednosti manjkajočih količin, ki presegajo meje dovoljenega odstopanja v zvezi s skladiščenjem ali predelavo, iz točke (a) Priloge X te uredbe, — vrednosti količin s poslabšano kakovostjo ali uničenih količin zaradi nesreč, iz točke 2(a) Priloge XII te uredbe, — vrednosti vzorcev, razen tistih, ki jih vzamejo kupci, iz člena 6(2)(f) te uredbe, — vrednosti standardnih zneskov za količine, katerih prevzem je zavrnjen, iz točke 1 (a) in (b) Priloge XIII;

(b) Zadnji menjalni tečaj, ki ga Evropska centrala banka določi pred prvim dnem vsakega četrtletja obračunskega leta 2007, z začetkom 1. oktobra 2006, za preračunavanje v nacionalno valuto: — vrednosti manjkajočih količin zaradi kraje ali drugih določljivih vzrokov iz točke (a) Priloge X te uredbe, — vrednosti manjkajočih količin zaradi prenosa ali prevoza iz točke (c) Priloge X te uredbe, — vrednosti količin s poslabšano kakovostjo ali uničenih količin zaradi slabih pogojev skladiščenja iz točke 2(c) Priloge XII,

(c) Zadnji menjalni tečaj, ki ga Evropska centrala banka določi pred obračunskim letom 2008, za preračunavanje v euro vrednosti neto količin, ki bodo iz obračunskega leta 2007 prenesene v leto 2008, pri čemer se odšteje druga amortizacija ob koncu leta 2007.

Člen 14

Razveljavitev

Uredbe (EGS) št. 411/88, (EGS) št. 1643/89, (EGS) št. 2734/89, (EGS) št. 3492/90, (EGS) št. 3597/90, (EGS) št. 147/91 in (ES) št. 2148/96 se s 1. oktobrom 2006 razveljavijo

Sklicevanja na razveljavljene uredbe se razumejo kot sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s primerjalnimi razpredelnicami iz Priloge XVI.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. oktobra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. Bruselj, 21. junija 2006. Za Komisijo Mariann FISCHER BOEL Član Komisije

(1) UL L 216, 5.8.1978, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 695/2005 (UL L 114, 4.5.2005, str. 1).

(2) UL L 209, 11.8.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 320/2006 (UL L 58, 28.2.2006, str. 42).

(3) Glej stran 1 tega uradnega lista.

(4) UL L 40, 13.2.1988, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 956/2005 (UL L 164, 24.6.2005, str. 8).

(5) UL L 162, 13.6.1989, str. 12. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EGS) št. 269/91 (UL L 28, 2.2.1991, str. 22).

(6) UL L 263, 9.9.1989, str. 16.

(7) UL L 337, 4.12.1990, str. 3.

(8) UL L 350, 14.12.1990, str. 43. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1392/97 (UL L 190, 19.7.1997, str. 22).

(9) UL L 17, 23.1.1991, str. 9. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EGS) št. 652/92 (UL L 70, 17.3.1992, str. 5).

(10) UL L 288, 9.11.1996, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 808/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str. 70).

(11) Glej stran 90 tega uradnega lista.

(12) UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

(13) UL L 349, 24.12.1998, str. 36.

(14) UL L 352, 15.12.1987, str. 1.

(15) UL L 313, 30.10.1992, str. 50.

(16) UL L 178, 30.6.2001, str. 48.