SKLEP KOMISIJE

z dne 18. decembra 2012

o sprejetju pravil za zagotovitev doslednega preverjanja obstoja in pravnega statusa ter poslovnih in finančnih sposobnosti udeležencev pri posrednih ukrepih, ki prejemajo podporo v obliki donacij v okviru sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti ter sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanj

(Besedilo velja za EGP)

(2012/838/EU, Euratom)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013) (1) ter zlasti člena 16(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (Euratom) št. 1908/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo in pri razširjanju rezultatov raziskav (2007–2011) (2) ter zlasti člena 15(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Z Odločbo C(2007) 2466 z dne 13. junija 2007 o sprejetju pravil za zagotovitev doslednega preverjanja obstoja in pravnega statusa ter poslovne in finančne sposobnosti udeležencev pri posrednih ukrepih, ki prejemajo podporo v obliki donacij v okviru sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) ter sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007–2011), je Komisija določila pravila, ki zagotavljajo dosledno preverjanje obstoja in pravnega statusa ter poslovne in finančne sposobnosti udeležencev pri posrednih ukrepih, ki prejemajo podporo v obliki donacij, dodeljenih na podlagi Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (3) ter Sklepa Sveta 2006/970/Euratom z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007 do 2011) (4) (v nadaljnjem besedilu: pravila).

Omenjena pravila so bila določena, da bi opredelila jasen in pregleden okvir, ki bi ga enotno izvajale vse službe, vključene v upravljanje donacij, ki se dodeljujejo na podlagi Sklepa št. 1982/2006/ES in Sklepa 2006/970/Euratom. Cilj omenjenih pravil je zagotoviti dosleden pristop v vseh programih, vzpostavljenih na podlagi navedenih sklepov, in prek celotnega obdobja izvajanja teh programov, pri čemer se po potrebi dopusti določena mera prožnosti.

Ta pravila bi bilo treba prilagoditi, da bi določila nekatere elemente in uzakonila najnovejšo prakso, kot so na primer določitev pravnih statusov/kategorij in določb glede zahtevanih dokumentov in datuma začetka veljavnosti, primerov nepopolnih, nasprotujočih si ali napačnih izjav in/ali podpornih dokumentov, pooblaščenega zastopnika pravne osebe, prilagoditev ter pregleda potrditev in odbora za potrjevanje.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Pravila za zagotovitev doslednega preverjanja obstoja in pravnega statusa ter poslovne in finančne sposobnosti udeležencev pri posrednih ukrepih, ki prejemajo podporo v obliki donacij, dodeljenih na podlagi Sklepa št. 1982/2006/ES, Sklepa 2006/970/Euratom in Sklepa Sveta 2012/93/Euratom (5), so določena v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Odločba C(2007) 2466 se razveljavi. Sklici na razveljavljeno odločbo se razumejo kot sklici na ta sklep.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 391, 30.12.2006, str. 1.

(2) UL L 400, 30.12.2006, str. 1.

(3) UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

(4) UL L 400, 30.12.2006, str. 60.

(5) UL L 47, 18.2.2012, str. 25.

PRILOGA

KAZALO

Predgovor

Splošni namen

1. Preverjanje pravnega obstoja in pravnega statusa/kategorije

1.1 Načela

1.1.1 Zaupnost in varstvo podatkov

1.1.2 Pravni obstoj

1.1.3 Pravni status v skladu s Pravili za udeležbo pri FP7 (kategorije pravnih subjektov)

1.1.3.1 Opredelitve pojmov

1.1.4 Zahtevani podatki in dokumenti

1.1.5 Datum začetka veljavnosti pravnega obstoja in pravnega statusa/kategorije

1.2 Izvajanje preverjanja pravnega obstoja in pravnega statusa/kategorije

1.2.1 Določbe o primerih nepopolnih, nasprotujočih si ali napačnih izjav in/ali podpornih dokumentov

1.2.2 Informacije o rezultatu potrjevanja in potrjeni „identifikacijski kodi udeleženca“ (IKU)

1.2.3 Izjava o pravilnosti osnovnih podatkov na pripravljalnem obrazcu za donacijo

1.2.4 Pooblaščeni zastopnik pravnega subjekta (PZPS)

1.2.5 Sprememba potrditev

1.2.5.1 Spremembe potrditev zaradi napake v začetni potrditvi

1.2.5.2 Spremembe potrditev zaradi sprememb pravnega obstoja in pravnega statusa/kategorije

1.2.5.3 Spremembe metode posrednih stroškov (MPS)

1.2.6 Upravni pregled potrditev

1.2.7 Odbor za potrjevanje

2. Preverjanje poslovne sposobnosti

2.1 Načela

2.2 Izvajanje

2.2.1 V fazi predloga

2.2.2 V fazi pogajanj

3. Preverjanje finančne sposobnosti: pravila izvajanja

3.1 Načela

3.2 Razlogi za kratko finančno analizo kot splošno pravilo

3.3 Kategorije pravnih subjektov, za katere se opravi preverjanje finančne sposobnosti (ali ki so iz njega izvzeti)

3.4 Zahtevani podatki in dokumenti

3.4.1 Pravne osebe

3.4.2 Fizične osebe

3.4.3 Druge opombe

3.5 Preverjanje finančne trdnosti

3.5.1 Namen

3.5.2 Uporabljeni kazalniki in pomembne vrednosti

3.5.3 Mejne vrednosti

3.5.4 Poseben primer fizičnih oseb

3.5.4.1 Uporabljeni kazalniki

3.5.4.2 Mejne vrednosti

3.6 Preverjanje sposobnosti sofinanciranja

3.6.1 Namen

3.6.2 Uporabljeni kazalniki in pomembne vrednosti

3.6.3 Mejne vrednosti

3.6.4 Poseben primer fizičnih oseb

3.6.4.1 Uporabljeni kazalniki

3.6.4.2 Mejne vrednosti

4. Preverjanje finančne sposobnosti: ugotovitve analize (preverjanj) in možni ukrepi

4.1 Ocena rezultatov kratke analize

4.2 Ukrepi, ki morajo biti sprejeti v primeru „šibkega“ rezultata

4.2.1 Poglobljena finančna analiza

4.2.1.1 Za pravne osebe

4.2.1.2 Za fizične osebe

4.2.2 Zaščitni ukrepi

4.3 Dodatni zaščitni ukrepi, vključno s sankcijami

PREDGOVOR

V Pravilih za udeležbo pri FP7 (1) (FP7 RP) je določeno, da „Komisija sprejme in objavi pravila za zagotovitev doslednega preverjanja obstoja in pravnega statusa ter finančne in poslovne sposobnosti udeležencev posrednih ukrepov. Komisija ne obnovi takšnega preverjanja, razen v primeru, če se je spremenil položaj zadevnega udeleženca“ (2).

Ta dokument določa ta pravila. Temelji na zahtevah, predpisanih v FP7 RP ter finančni uredbi (3) (FU) in z njo povezanih izvedbenih pravilih (4) (IP). Komisija ga je sprejela 13. junija 2007, velja pa od 1. januarja 2007 za vse ustrezne posredne ukrepe FP7.

Ta pravila zadevajo vse posredne ukrepe FP7 v obliki sporazuma o donaciji ES ali Euratom in jih uporabljajo službe, ki izvajajo posredne ukrepe FP7 („generalni direktorati za raziskave“ in organi, na katere so bile te naloge prenesene), do začetka veljavnosti naslednje različice tega dokumenta.

Za vse naslednje različice bo zagotovljena zgodovina sprememb in primerjava s predhodnimi različicami, kar bo omogočilo lažje ugotavljanje sprememb/posodobitev in razumevanje.

V pravila so bile uvedene naslednje bistvene spremembe, in sicer zato da bi se na podlagi dosedanjih izkušenj pojasnile nekatere točke:

— Del 1 o „preverjanju pravnega obstoja in pravnega statusa/kategorije“ je bil posodobljen z: — opredelitvami pravnih statusov/kategorij, — določbami o zahtevanih dokumentih in datumu začetka veljavnosti, — določbami o primerih nepopolnih, nasprotujočih si ali napačnih izjav in/ali podpornih dokumentov, — določbami o pooblaščenem zastopniku pravnega subjekta (PZPS), — določbami o spreminjanju in pregledovanju potrditev, — določbami o odboru za potrjevanje.

— Dela 3 in 4 o „preverjanju finančne in poslovne sposobnosti“ sta bila spremenjena: — Oddelek 3.4 o „zahtevanih podatkih in dokumentih“ se dopolni s konkretnimi primeri. — Ustrezni oddelki o kazalnikih finančne sposobnosti (oddelka 3.5.3 in 4.2.1) se dopolnijo z opredelitvijo izjemnih primerov. — Spremeni se oddelek 4.2.2 o „zaščitnih ukrepih“.

Poleg tega so bile uvedene naslednje redakcijske spremembe:

— Oddelka 1 in 3 sta bila posodobljena s sklicevanjem na službe za potrjevanje (5), ki preverjajo pravni obstoj in pravni status/kategorijo, točnost finančnih podatkov udeleženca in izvajajo kratko finančno analizo.

— Sklici na enotni instrument za registracijo se zamenjajo s sklici na portal za udeležence.

— Zaradi upoštevanja avtonomije izvajalskih agencij in drugih organov, ki izvajajo FP7 (sklici na službe Komisije se zamenjajo s sklici na „službe, ki izvajajo FP7“, kadar naloge opravljajo službe Komisije in drugi organi, na katere je bilo preneseno izvajanje nalog), so bile potrebne nadaljnje redakcijske spremembe.

— Besedilo je usklajeno s Pogodbo o delovanju Evropske unije.

SPLOŠNI NAMEN

Ta dokument obravnava pravila za zagotavljanje doslednega preverjanja:

— pravnega obstoja,

— statusa FP7,

— poslovne sposobnosti in

— finančne sposobnosti

udeležencev pri FP7, z namenom zagotavljanja izvedbe posrednih ukrepov (doseganja pričakovanih ciljev in rezultatov) in zaščite finančnih interesov Unije.

Podlago za pristop, ki ga je sprejela Komisija, sestavljajo naslednja vodilna načela, ki so bila dogovorjena na več sestankih delovne skupine, v kateri so sodelovali vsi generalni direktorati za raziskave, ter ki temeljijo na močni želji po poenostavitvi in racionalizaciji:

— Od vlagateljev/udeležencev se zahtevajo le podatki, ki so nujno potrebni za FP7 RP in/ali FU in/ali njene IP ali za zagotavljanje nujnih statističnih podatkov (Letno poročilo o dejavnostih Komisije – prim. člen 190 PDEU).

— Portal za udeležence raziskav (http://ec.europa.eu/research/participants/portal) omogoča sodelovanje pravnih subjektov v prihodnjih predlogih FP7. Prek portala za udeležence direktorata za raziskave pravni subjekti svoje osnovne podatke in uradne dokumente predložijo le enkrat. Vendar pa morajo obvestiti službe za potrjevanje o morebitnih spremembah, prav tako prek portala za udeležence.

— Vsak potrjeni pravni subjekt mora imenovati eno osebo, pooblaščenega zastopnika pravnega subjekta (PZPS), ki je pooblaščena za spletno urejanje pravnih in finančnih podatkov o pravnem subjektu prek portala za udeležence raziskav.

— Podatki, ki se zahtevajo v fazi predloga, se ne bodo ponovno zahtevali med pogajanji, in podatki, ki jih je na primer treba preveriti v fazi sklepanja sporazuma o donaciji, se ne bodo zahtevali v fazi predloga, razen če je očitno, da zagotovljeni podatki ob preverjanju niso več ažurni (6).

— Preverjanje kar v največji meri temelji na samodejnem preverjanju in izjavah, ki jih dajo vlagatelji/udeleženci sami. Za ta namen bo Komisija zagotovila dostop do jasnih informacij/navodil in potrebnih orodij (npr. za samoocenjevanje lastne finančne sposobnosti). Rezultati, pridobljeni s takimi orodji, zagotavljajo nezavezujoče navedbe; ne napovedujejo rezultatov formalnega preverjanja finančne sposobnosti s strani služb, ki izvajajo FP7. Nepravilnosti in/ali napačne izjave so lahko podlaga za uvedbo finančne globe ali upravne kazni v obliki izključitve vlagateljev/udeležencev iz nadaljnje udeležbe.

— Pravno in operativno preverjanje je obvezno za vsak subjekt, vendar preverjanje finančne sposobnosti ni obvezno v vseh primerih. V oddelku 3.3, ki vključuje „Drevo odločanja o preverjanju finančne sposobnosti“, navaja natančne podatke o pogojih, pod katerimi se opravi preverjanje finančne sposobnosti nekega pravnega subjekta.

— Zaradi uvedbe jamstvenega sklada za udeležence (JSU) udeležencem ni treba zagotoviti nobenega dodatnega finančnega jamstva, kot so na primer zmanjšanje predfinanciranja za posameznega udeleženca, skrbniški računi, blokirani računi, finančna jamstva itd. Službe, ki izvajajo FP7, bodo vseeno okrepile naknadne kontrole, da bi tako zagotovile dobro izvajanje posrednih ukrepov FP7 ter zaščitile finančne interese udeležencev in Unije.

1. PREVERJANJE PRAVNEGA OBSTOJA IN PRAVNEGA STATUSA/KATEGORIJE

1.1 Načela

1.1.1 Zaupnost in varstvo podatkov

Vsi podatki in dokumenti, povezani s pravnim in finančnim preverjanjem, ki so poslani službam za preverjanje, se obravnavajo kot zaupni in v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (7). Vsi podatki se obdelajo v skladu z načeli preglednosti, sorazmernosti, nepristranskosti in zakonitosti.

1.1.2 Pravni obstoj

V skladu s členom 4 FP7 RP se lahko donacija odobri le obstoječemu pravnemu subjektu, ki:

— je predložil upravičen predlog z uporabo postopka, ki ga je določila Komisija, in

— ni v enem od položajev, navedenih v členih 93(1), 94 in 96(2)(a) FU.

V skladu s členom 2(1) FP7 RP je pravni subjekt vsaka fizična ali pravna oseba, ustanovljena v skladu z zakonodajo države, v kateri ima sedež, zakonodajo Unije ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost ter lahko v svojem imenu uresničuje pravice in sprejema obveznosti.

1.1.3 Pravni status v skladu s Pravili za udeležbo pri FP7 (kategorije pravnih subjektov)

FP7 RP (v nekaterih primerih pa tudi delovni program in razpis za zbiranje predlogov) navaja različne kategorije pravnih subjektov. Te razlike temeljijo zlasti na pravnem statusu in/ali značilnostih pravnega subjekta.

Glede na kategorijo(-e) pravnih subjektov, v katero(-e) spada(-jo), ima lahko pravni subjekt različne pravice in obveznosti (8), zlasti glede:

— pravic v smislu finančnega prispevka EU za udeleženca (vključno z najvišjo ravnjo financiranja),

— dejstva, ali je obvezno treba izvesti preverjanje finančne sposobnosti pravnega subjekta ali ne,

— dejstva, ali pristojni javni uslužbenec sme potrditi finančne izkaze ali ne (9),

— finančne odgovornosti pri izvajanju posrednih ukrepov (prim. načini izvajanja jamstvenega sklada za udeležence).

Ugotavljajo se naslednje glavne kategorije pravnih subjektov (10):

Fizična oseba (11) Pravna oseba Javna organizacija Profitna Neprofitna javna organizacija Profitna javna organizacija Mednarodna organizacija evropskega interesa Drugo Srednješolska in visokošolska ustanova Raziskovalna organizacija Podjetje MSP ne-MSP

Del kategorizacije je tudi preverjanje meril upravičenosti, uvedenih v posebne sheme financiranja in/ali posebne razpise za zbiranje predlogov (12).

Na splošno velja, da službe za potrjevanje upoštevajo najugodnejšo kategorizacijo pravnega subjekta z vidika pravic in/ali obveznosti, če je subjekt mogoče razvrstiti v različne kategorije (13).

Tudi če udeleženec izgubi status/kategorijo neprofitne javne organizacije, srednješolske in visokošolske ustanove, raziskovalne organizacije ali MSP, ohrani ugodnosti takega statusa za celoten čas trajanja sklenjenih sporazumov o donacijah (razen če je mogoče dokazati, da je bil status/kategorija odobren na podlagi napačnih izjav ali namernih manipulacij izključno z namenom pridobitve donacije FP7). Vendar pa morajo udeleženci o vseh takih spremembah obvestiti službe za potrjevanje. Če udeleženec podpiše drug sporazum o donaciji po izgubi ustreznega statusa, ni upravičen do statusa.

1.1.3.1 Opredelitve pojmov

1. „Javna organizacija“ v skladu s členom 2(13) ES FP7 RP in členom 2(12) Euratom FP7 RP pomeni kateri koli pravni subjekt, ustanovljen kot tak z nacionalnim pravom, in mednarodne organizacije. „Ustanovljen kot javna organizacija z nacionalnim pravom“ pomeni: 1. ustanovljen kot javna organizacija s formalnim aktom o ustanovitvi ali priznan kot javna organizacija v skladu z nacionalno zakonodajo in 2. subjekt javnega prava. Vendar pa lahko za neketere ali večino dejavnosti javnih organizacij velja zasebno pravo. Pravni subjekt s poslanstvom javne službe, ustanovljen v skladu z zasebnim pravom, ne šteje kot javna organizacija v skladu s FP7 RP.

2. „Neprofitna javna organizacija“ (člena 32(5) in 33(1) FP7 RP) pomeni kateri koli pravni subjekt, ki izpolnjuje pogoje za „javno organizacijo“ in „neprofitno organizacijo“.

3. „Neprofitna organizacija“ pomeni pravni subjekt, ki po svoji pravni obliki ne ustvarja dobička in/ali ki je pravno ali zakonsko obvezan, da ne razdeljuje dobička svojim delničarjem ali posameznim članom. Sklepi upravnega odbora, pridruženih članov, zainteresiranih strani, članov ali zastopnikov organizacije o delitvi dobička ne štejejo kot zadostni elementi, ki dokazujejo, da je subjekt po svoji naravi neprofiten.

4. „Raziskovalna organizacija“ v skladu s členom 2(7) ES FP7 RP in členom 2(7) Euratom FP7 RP pomeni pravni subjekt, ki je ustanovljen kot neprofitna organizacija in ima za enega od glavnih ciljev izvajanje raziskav ali tehnološki razvoj. Velja opredelitev „neprofitne organizacije“ iz točke 3 zgoraj. Zgolj financiranje raziskovalnih dejavnosti, ki jih izvajajo drugi subjekti, širjenje znanja in spodbujanje ali usklajevanje raziskovalnih dejavnosti ne štejejo kot raziskovalne dejavnosti v smislu te opredelitve.

5. „Srednješolska in visokošolska ustanova“ pomeni pravni subjekt, ki ga kot takega priznava nacionalni izobraževalni sistem in je lahko javna ali zasebna organizacija.

6. „MSP“ v skladu s členom 2(14) ES FP7 RP in členom 2(13) Euratom FP7 RP pomeni mikro, mala in srednje velika podjetja v smislu Priporočila 2003/361/ES (14). (a) V skladu s členom 1 Priloge k Priporočilu 2003/361/ES je podjetje vsak subjekt, vključen v gospodarsko dejavnost, ne glede na njegovo pravno obliko. To zlasti vključuje samozaposlene osebe in družinska podjetja, ki se ukvarjajo z obrtjo in drugimi dejavnostmi, ter partnerska podjetja ali združenja, ki se redno ukvarjajo z gospodarsko dejavnostjo. (b) V skladu s členom 2(1) Priloge k Priporočilu 2003/361/ES kategorijo mikro, malih in srednje velikih podjetij (MSP) sestavljajo podjetja z manj kot 250 zaposlenimi (izraženo v letnem številu delovnih enot, kot je opredeljeno v členu 5 Priporočila) ter letnim prometom, ki ne presega 50 milijonov EUR, in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 43 milijonov EUR. (c) Poleg opredelitev iz Priporočila 2003/361/ES veljajo še naslednje opredelitve: (i) Šteje se, da se pravni subjekt ukvarja z gospodarsko dejavnostjo, če se izkaže, da opravlja kakršno koli trgovino ali dejavnost za plačilo ali finančno udeležbo na nekem trgu. Na splošno je gospodarska dejavnost katera koli dejavnost zagotavljanja blaga ali storitev na nekem trgu. (ii) Naslednje dejavnosti se ne štejejo kot gospodarske dejavnosti: 1. dejavnosti, ki ne povzročijo neke vrste finančne izravnave, ali 2. dejavnosti, za katere ni določenega/neposrednega trga, ali 3. dejavnosti, pri katerih se ustvarjeni prihodki ne razlikujejo od osebnih dohodkov članov ali delničarjev. (d) Pri določanju, ali podjetje izpolnjuje merila za MSP, se za neavtonomne MSP (partnerska podjetja in povezana podjetja, kot so določena v členu 3(2) in (3) Priloge k Priporočilu 2003/361/ES), tj. MSP, ki so v lasti ali jih obvladujejo druga podjetja (podjetja višje v lastniški verigi) ali ki imajo v lasti ali obvladujejo druge (podjetja nižje v lastniški verigi), se uporabljajo podatki podjetij višje ali nižje v lastniški verigi v skladu s členom 6(2) do (4) Priporočila 2003/361/ES. (e) V skladu s členom 4(2) Priloge k Priporočilu 2003/361/ES podjetje izgubi status MSP le, kadar v dveh zaporednih obračunskih obdobjih preseže zgornje meje, določene v členu 2 Priporočila. To pravilo ne velja, če se MSP združi z ali ga prevzame večja skupina, saj MSP v tem primeru izgubi status nemudoma po sklenitvi posla. Zato vlagatelji, ki niso bili potrjeni kot MSP zaradi preseganja zgornjih omejitev iz člena 2 Priporočila 2003/361/ES v zadnjem obračunskem obdobju, tako potrditev ponovno pridobijo, če dokažejo, da te zgornje omejitve niso bile dosežene v predzadnjem obračunskem obdobju. To pa ne velja, če je MSP presegel pragove zaradi združitve ali prevzema.

1.1.4 Zahtevani podatki in dokumenti

Vlagatelji, odvisno od svoje pravne vrste, v okviru postopka potrditve zagotovijo podporne dokumente (razen če so to storili že prej in ni bilo nobenih sprememb), ki dokazujejo:

1. njihovo uradno ime;

2. njihovo pravno obliko, če so pravne osebe;

3. njihov uradni naslov; privzeto je to naslov sedeža za pravne osebe ali naslov običajnega prebivališča za fizične osebe.

Sprejmejo se dokumenti v vseh uradnih jezikih EU. Za lažje delo lahko službe za potrjevanje od vlagateljev zahtevajo predložitev neuradnega prevoda teh dokumentov. Dokumenti, predloženi v jeziku, ki ni uradni jezik EU (15), so lahko zavrnjeni, če jim ni priložen overjen/uraden/sodni prevod pooblaščene organizacije ali sodnega tolmača. Podporni dokumenti ne smejo biti starejši od 6 mesecev.

Pravni subjekti zagotovijo zlasti podporne dokumente, navedene v nadaljevanju. Sprejemljiva je elektronska različica teh dokumentov.

(a) Podpisan obrazec s podatki pravnega subjekta (16).

(b) Za fizične osebe: (i) čitljiva fotokopija osebne izkaznice ali potnega lista; (ii) po potrebi uradna odločba o zavezanosti za DDV.

(c) Za javne organizacije: (iii) kopija sklepa, zakona, odredbe ali odločbe o ustanovitvi zadevnega pravnega subjekta kot javne organizacije; če takega dokumenta ni, kateri koli drug uradni dokument, ki dokazuje ustanovitev subjekta kot javne organizacije; (iv) po potrebi uradna odločba o zavezanosti za DDV. Če pravni subjekt ni registriran za DDV, lahko službe za potrjevanje zahtevajo potrdilo o oprostitvi DDV.

(d) Za druge pravne subjekte: (v) kopija katerega koli uradnega dokumenta (npr. uradni list, poslovni register itd.), ki vsebuje vlagateljevo uradno ime in naslov ter matično številko, ki so mu jo dodelili nacionalni organi, ali, odvisno od države registracije, kopija drugega sprejemljivega pravnega dokumenta; (vi) kopija potrdila o vpisu v davčni register, če obstaja in le, če številka za DDV ni navedena na zgoraj navedenem uradnem dokumentu. Če pravni subjekt ni registriran za DDV, se zahteva potrdilo o oprostitvi DDV.

(e) Za MSP: (vii) letna bilanca stanja in izkazi poslovnega izida za zadnje obračunsko obdobje; (viii) priloge k tem izkazom z navedbo podjetij višje in nižje v lastniški verigi, če to ni razvidno iz bilance stanja; (ix) izjava o številu zaposlenih, izraženem v letnem številu delovnih enot, kot je določeno v členu 5 Priporočila 2003/361/ES; (x) bilanca stanja in izkazi poslovnega izida s prilogami za zadnje potrjeno obračunsko obdobje ter izjava o številu zaposlenih v podjetjih višje in nižje v lastniški verigi, kot je določeno v členu 6 Priporočila 2003/361/ES; (xi) v skladu s členom 4(3) Priporočila 2003/361/ES je pri novoustanovljenih podjetjih, ki še nimajo potrjenih izkazov, sprejemljiva izjava z oceno, podano v dobri veri v finančnem letu; (xii) izjava se sprejme kot dokazilo, da podjetje kljub pomanjkanju prometa opravlja gospodarsko dejavnost, in sicer z naložbami in verjetnim pričakovanim donosom; (xiii) zgornji podporni dokumenti se lahko nadomestijo z uradnim potrdilom uradnega organa ali pristojne organizacije v državi članici, kjer ima pravni subjekt uradni naslov ali običajno prebivališče, ki potrjuje, da je podjetje MSP v smislu Priporočila 2003/361/ES. Vendar pa se zaprisežene ali slovesne izjave, ki jih vlagatelj poda pred sodnim ali upravnim organom, notarjem ali javnim uslužbencem v državi izvora, ne sprejmejo kot nadomestilo za zahtevane podporne dokumente.

1.1.5 Datum začetka veljavnosti pravnega obstoja in pravnega statusa/kategorije

1. Datum, od katerega Komisija upošteva veljavnost pravnega obstoja in pravnega statusa/kategorije pravnega subjekta (datum začetka veljavnosti), je datum začetka veljavnosti ustanovnega akta ali statuta pravnega subjekta. Ta datum je, po prednostnem vrstnem redu: 1. datum registracije v uradnem registru države (npr. poslovni register); 2. datum objave v nacionalnem uradnem listu; 3. datum vpisa pravnega akta v sodni register; 4. datum podpisa obeh pogodbenic.

2. Če ni ustanovnega akta ali statuta, se šteje, da pravni subjekt obstaja od določenega datuma.

3. Datum začetka veljavnosti statusa MSP je datum zaključnega računa obračunskega obdobja, na katerem temelji ocena statusa MSP v skladu s členom 4(2) Priloge k Priporočilu 2003/361/ES (glej točko (6)(e) oddelka 1.1.3.1 zgoraj). Za novoustanovljena podjetja, ki še nimajo zaključenih računov, je datum začetka veljavnosti datum njihove ustanovitve.

1.2 Izvajanje preverjanja pravnega obstoja in pravnega statusa/kategorije

Vsak pravni subjekt na spletnem vmesniku portala za udeležence registrira svoje osnovne upravne in pravne podatke (kot so uradno ime organizacije, uradni naslov itd.). Registracija je potrebna le enkrat. Da bi se izognili dvojnim registracijam, pravni subjekt pri vsakem naslednjem sodelovanju uporabi „identifikacijsko kodo udeleženca“ (IKU), ki mu je izdana pri prvi registraciji (17).

Subjekti brez samostojne pravne osebnosti sodelujejo z uporabo enake „identifikacijske kode udeleženca“ (IKU) kot pravni subjekt, od katerega so odvisni. Vendar pa so lahko naslednji subjekti potrjeni kot ločeni subjekti in jim je dodeljena ločena IKU:

1. ministrstva ali druge izvršilne službe, ki so del javne uprave – centralne ali zvezne – države in so neposredno povezani z vlado v skladu z uradno objavljeno organizacijo države;

2. specializirane agencije, ki so jih vzpostavile mednarodne organizacije, ki vključujejo (a niso omejene na) tiste, navedene v členu 43(2) IP;

3. Skupno raziskovalno središče in njegove delegacije.

V fazi predložitve predloga se ne zahtevajo nobeni podporni dokumenti in službe, ki izvajajo FP7, ne opravljajo nobenega preverjanja podatkov.

Preden se lahko podpiše sporazum o donaciji, morajo imeti subjekti IKU, ki je registrirana in potrjena v podatkovni bazi Komisije. S tem namenom morajo službe za potrjevanje preveriti pravni obstoj in pravni status/kategorijo subjekta na podlagi podatkov in podpornih dokumentov, ki jih zagotovi subjekt, če to še ni bilo narejeno (18). Preverjanje pravnega obstoja in dodelitev pravnega statusa/kategorije se opravi po samoregistraciji subjekta. Opravi se le, če so jasno navedeni osnovni pravni podatki (pravno ime, pravna oblika in uradni naslov) subjekta in so jim priloženi zahtevani podporni dokumenti, če nobeden od njih ne vsebuje očitnih napak, ni nepravilen ali nečitljiv.

Enak postopek velja in enaki dokumenti se zahtevajo za pravne subjekte, ki se vključijo v posreden ukrep, ali za kakršne koli spremembe pravne osebnosti udeleženca med izvajanjem tega posrednega ukrepa, zaradi česar je potrebna nova potrditev subjekta, ki se začne s samoregistracijo na portalu za udeležence.

Podporni dokumenti za dokazovanje pravnega obstoja in pravnega statusa/kategorije se pošljejo službam za potrjevanje prek spletnega vmesnika portala za udeležence ali po e-pošti (19) v roku, ki ga službe, ki izvajajo FP7, navedejo v povabilu in/ali določijo v okviru pogajanj.

Ob nezahtevanih samoregistracijah službe za potrjevanje v zahtevkih za pojasnila in podporne dokumente določijo časovni okvir, v katerem mora vlagatelj odgovoriti. Če vlagatelj podpornih dokumentov ne predloži, pojasni ali dopolni v navedenem časovnem okviru, si službe za potrjevanje pridržujejo pravico, da ob upoštevanju posebnih in utemeljenih okoliščin samoregistracijo zavrnejo.

Službe za potrjevanje, ki preverjajo pravni obstoj vlagatelja, preverijo tudi, ali je subjekt že registriran na portalu za udeležence raziskav ali v drugi centralni podatkovni bazi Evropske komisije, ki vsebuje enake zadevne informacije, in take informacije preučijo (20).

Ko je ugotovljen pravni obstoj vlagatelja, službe za potrjevanje na podlagi podpornih dokumentov preverijo pravni status FP7 in ugotovijo kategorijo, v katero spada posamezni pravni subjekt, ki je udeležen pri posrednem ukrepu FP7.

Po potrditvi pravnega obstoja in pravnega statusa/kategorije subjekta službe za potrjevanje preverijo in zapišejo metodo posrednih stroškov, ki jo je prijavil vlagatelj.

1.2.1 Določbe o primerih nepopolnih, nasprotujočih si ali napačnih izjav in/ali podpornih dokumentov

1. Predvideva se, da so vsi dokazi resnični in predloženi v dobri veri. Službe za potrjevanje lahko za potrebe pojasnjevanja uporabijo vse javno dostopne informacije. (a) Če ugotovitve ne podprejo izjave vlagatelja; (b) če so dokazi, ki jih predloži vlagatelj, nečitljivi, nepopolni ali dvoumni; (c) če obstajajo znaki nepopolnih ali napačnih izjav ali druge nepravilnosti; službe za potrjevanje obvestijo vlagatelja in zahtevajo dodatna pojasnila ali dopolnitev predloženih dokumentov v razumnem roku.

2. V naslednjih primerih, in sicer: (a) če vlagatelj ne predloži zahtevanih informacij; (b) če v predloženih zahtevanih informacijah poda napačne razlage; (c) če so podporni dokumenti neveljavni ali zastareli; (d) če ostaja očitno nasprotje med izjavo vlagatelja in podpornimi dokumenti, službe za potrjevanje: (i) glede dokaza o pravnem obstoju zavrnejo potrditev zadevnega pravnega subjekta; (ii) glede dodelitve pravnega statusa/kategorije potrdijo pravni subjekt v skladu s predloženimi dokumenti in ne z vlagateljevo izjavo.

3. Ob zavrnitvi potrditve ali zavrnitvi dodelitve samoprijavljenega pravnega statusa/kategorije službe za potrjevanje vlagatelja obvestijo o razlogih in pravnih posledicah.

4. Ob nepravilnostih in/ali napačnih izjavah službe za potrjevanje obvestijo zadevnega odredbodajalca in po potrebi Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF). Nepravilnosti in/ali napačne izjave so lahko podlaga za uvedbo finančne globe ali upravne kazni v obliki izključitve vlagateljev/udeležencev iz nadaljnjega sodelovanja, kot je določeno v členu 96 finančne uredbe.

1.2.2 Informacije o rezultatu potrjevanja in potrjeni „identifikacijski kodi udeleženca“ (IKU)

Službe za potrjevanje ustrezno obvestijo vlagatelje o rezultatu preverjanja pravnega obstoja in dodeljenega pravnega statusa/kategorije.

Vsak potrjeni subjekt prejme edinstveno potrjeno devetmestno registracijsko številko, tj. „identifikacijsko kodo udeleženca“ (IKU), ki se uporablja pri vsaki udeležbi subjekta pri nadaljnjih predlogih v okviru FP7.

1.2.3 Izjava o pravilnosti osnovnih podatkov na pripravljalnem obrazcu za donacijo

Med pogajanji se na pripravljalne obrazce sporazuma o donaciji (OPD) samodejno naložijo osnovni upravni in pravni podatki, ki jih je pravni subjekt navedel pri registraciji na portalu za udeležence.

Pravni zastopnik organizacije je oseba, ki je pooblaščena, da zaveže organizacijo in podpiše sporazum o donaciji. Pri tem mora:

(a) preveriti, da so osnovni upravni in pravni podatki, navedeni v OPD za njegovo/njeno organizacijo, pravilni; če niso, mora zahtevati spremembo prek portala za udeležence;

(b) častno izjaviti, da so vse informacije, navedene v OPD za njegovo/njeno organizacijo, popolne, natančne in pravilne ter da ni v enem od položajev, navedenih v členih 93(1), 94 in 96(2)(a) FU, in s podpisom potrditi navedeno v OPD. Službe, ki izvajajo FP7, lahko zahtevajo podporne dokumente o pravnih zastopnikih pravnih oseb, navedenih v tem oddelku.

1.2.4 Pooblaščeni zastopnik pravnega subjekta (PZPS)

Po potrditvi pravnega subjekta pravni zastopnik imenuje pooblaščenega zastopnika pravnega subjekta (PZPS), ki je uradna kontaktna oseba, ki jo priznavajo službe za potrjevanje in je pooblaščena, da na podlagi ustreznih podpornih dokumentov zahteva spremembo potrjenih podatkov. S tem namenom zakoniti zastopnik službam za potrjevanje – po navadni ali elektronski pošti – pošlje obrazec o imenovanju PZPS, ki mora biti ustrezno podpisan in žigosan. Imenovanje PZPS je obvezno. Opravljanje nalog PZPS je upravna funkcija, ki je lahko, ni pa nujno, ločena od funkcije pravnega zastopnika subjekta.

Takoj po registraciji v centralni bazi podatkov PZPS postane uradna kontaktna oseba s službami za potrjevanje glede vseh zadev, povezanih s pravnimi in finančnimi podatki ter statusom/kategorijo FP7 subjekta. PZPS ima dostop do namenskega spletnega orodja na portalu za udeležence raziskav in mora zagotavljati ažurnost potrjenih podatkov o subjektu. Službe za potrjevanje obvesti o vsaki spremembi pravnih podatkov ali pravnega statusa/kategorije subjekta takoj po njenem nastanku. Na zahtevo zagotovi tudi finančne podatke o subjektu.

Ob takih spremembah pravnih podatkov ali pravnega statusa/kategorije PZPS zahteva spremembo predhodne potrditve na podlagi pravnih in/ali finančnih podpornih dokumentov.

1.2.5 Sprememba potrditev

Zahtevki za spremembo predhodne potrditve se sprejmejo le, če jih predloži PZPS. Če PZPS še ni bil imenovan, je treba pred začetkom zahtevka za spremembo opraviti postopek imenovanja.

1.2.5.1 Spremembe potrditev zaradi napake v začetni potrditvi

Take spremembe se registrirajo za nazaj, z datumom začetka veljavnosti od datuma prvotne potrditve.

Vendar pa se lahko v takih primerih in po potrebi izvedejo drugi zaščitni ukrepi, kot na primer tisti, navedeni v točki 4.2.2. Če sprememba zadeva napako, ki jo je mogoče pripisati službam za potrjevanje, se lahko odredbodajalec pristojne službe, ki izvaja FP7, odpove učinku za nazaj, če je to ustrezno utemeljeno ter skladno z načeli dobrega finančnega upravljanja in sorazmernosti.

1.2.5.2 Spremembe potrditev zaradi sprememb pravnega obstoja in pravnega statusa/kategorije

Službe za potrjevanje kodirajo datum začetka veljavnosti spremembe pravnega obstoja ali pravnega statusa/kategorije pravnega subjekta, ki je določen z datumom začetka veljavnosti akta o spremembi, razen če v tem aktu ni določen drug datum. Datum začetka veljavnosti spremembe statusa MSP je datum zaključnega računa obračunskega obdobja, na katerem temelji ocena statusa in ki je določen v skladu s pravili iz odstavka (6)(e) oddelka 1.1.3.1 zgoraj.

1.2.5.3 Spremembe metode posrednih stroškov (MPS)

Službe za potrjevanje vnesejo spremembe metode posrednih stroškov, ki jo navede vlagatelj v skladu s pravili iz člena II.15 vzorca sporazuma o donaciji.

Posredni stroški so tisti upravičeni posredni stroški, za katere udeleženec ne more ugotoviti, da so neposredno povezani s projektom, ki pa jih je mogoče ugotoviti in utemeljiti v njegovem računovodskem sistemu kot neposredno povezane z upravičenimi neposrednimi stroški projekta. Ugotoviti jih je mogoče z metodami, določenimi v členu II.15(2) vzorca sporazuma o donaciji (21).

Obstajajo naslednji primeri sprememb MPS (22):

Vsak zahtevek za spremembo MPS je ustrezno utemeljen bodisi z razvojem pravnega statusa ali računovodskega sistema udeleženca ali z napako med pogajanji o prvem projektu, v katerem je sodeloval pravni subjekt.

Z zahtevkom za spremembo MPS udeleženec izjavlja, da je prebral in sprejel pravila o izbiri MPS (člen II.15 vzorca sporazuma o donaciji).

1. Spremembe pravnega statusa udeleženca

Če je posledica spremembe pravnega statusa udeleženca pridobitev statusa/kategorije neprofitne javne organizacije, srednješolske in visokošolske ustanove, raziskovalne organizacije ali MSP, lahko udeleženec zahteva uporabo 60-odstotne pavšalne stopnje za prihodnje projekte, če izpolnjuje druge pogoje, določene v vzorcu sporazuma o donaciji za uporabo te stopnje (23).

Datum začetka veljavnosti spremembe MPS je enak datumu spremembe pravnega statusa/kategorije iz oddelka 1.2.5.2.

Datum začetka veljavnosti spremembe MPS velja le za naprej in zato ne vpliva na projekte v teku.

2. Spremembe računovodskega sistema udeleženca:

(a) V primerih sprememb računovodskega sistema PZPS v zahtevku za spremembo MPS prek portala za udeležence obvesti službe za potrjevanje o datumu začetka veljavnosti spremembe. Datum začetka veljavnosti, ki ga registrirajo službe za potrjevanje, je datum, ki ga navede PZPS, če ga kot takega sprejmejo službe, ki izvajajo FP7.

(b) Če je udeleženec prvotno izbral pavšalno stopnjo in se pozneje pri naslednjih udeležbah odločil za uporabo metode dejanskih posrednih stroškov, mu spremembe ni treba dokazovati.

(c) Datum začetka veljavnosti spremembe MPS velja le za naprej in zato ne vpliva na projekte v teku. Vendar pa datum začetka veljavnosti spremembe MPS velja za projekte v teku, če udeleženci zaradi spremembe v svojih računovodskih sistemih ne morejo več ugotavljati dejanskih posrednih stroškov.

3. Če je bila napaka v zvezi z MPS narejena med pogajanji za prvi projekt, pri katerem je bil pravni subjekt udeležen, in če so službe, ki izvajajo FP7, sprejele popravek take napake, je datum začetka veljavnosti spremembe MPS enak datumu prvotne potrditve subjekta ter velja za projekte v teku.

1.2.6 Upravni pregled potrditev

1. Pred katerim koli zahtevkom za pregled vlagatelj zaprosi za potrditev rezultata potrditve.

2. Imenovani PZPS zadevnega pravnega subjekta lahko pošlje pisne zahtevke za pregled (24) potrditev neposredno službi za potrjevanje, pri čemer se ne zahtevajo nobene druge formalnosti. Zahtevki za pregled, ki jih vložijo stranke, ki niso predmet potrjevanja, se zavrnejo.

3. Službe za potrjevanje potrdijo prejem zahtevka za pregled. O odločitvi ustrezno obvestijo zadevno stranko. Če se zahtevek zavrne, se navedejo razlogi. Zahtevek za pregled potrditve ne zadrži potrditve, ki ostane veljavna do razveljavitve. Ta postopek administrativnega pregleda ne vpliva na vlagateljeve pravice, da se pritoži Evropskemu varuhu človekovih pravic ali Sodišču Evropske unije.

1.2.7 Odbor za potrjevanje

Generalni direktorati in izvajalske agencije Evropske komisije, ki izvajajo FP7, vzpostavijo medresorski odbor za namene usklajevanja (imenovan odbor za potrjevanje) in vanj imenujejo svojega predstavnika. Službe za potrjevanje so v odboru za potrjevanje udeležene brez glasovalnih pravic in zagotavljajo tajništvo odbora za potrjevanje pod nadzorom predsednika odbora za potrjevanje. Komisija določi poslovnike za usklajevanje postopkov, vključno z registrom splošnih praks.

Če vlagatelj pošlje zahtevek za pregled pristojnim službam za potrjevanje v skladu z točko 1.2.7 zgoraj, te službe zahtevek posredujejo odboru za potrjevanje. Odbor za potrjevanje pregleda posredovane zadeve v zvezi s potrjevanjem pravnega subjekta in se o njih odloči. Odbor za potrjevanje nima pooblastil za obravnavo zadev v zvezi s preverjanjem finančne sposobnosti.

2. PREVERJANJE POSLOVNE SPOSOBNOSTI

2.1 Načela

V skladu s členom 115 FU in členom 176 IP je treba za zagotovitev vlagateljeve sposobnosti za izvedbo predlaganega ukrepa ali delovnega programa oceniti njegovo poslovno in finančno sposobnost.

Poslovno sposobnost je treba razlikovati od finančne sposobnosti, za katero se opravi posebno preverjanje (glej spodaj).

Izraz „poslovna sposobnost“ se nanaša na strokovne (tehnične, znanstvene, tehnološke, upravljavske itd. (25)) veščine, kvalifikacije ter orodja in/ali znanje, potrebne za doseganje ciljev in pričakovanih rezultatov.

Ker večino posrednih ukrepov FP7 izvaja konzorcij pravnih subjektov, razlikujemo med dvema ravnema poslovne sposobnosti:

— poslovna sposobnost konzorcija,

— poslovna sposobnost posameznega vlagatelja.

Namen preverjanja je torej oceniti, ali imajo oziroma bodo vlagatelji pravočasno imeli (skupaj in posamično) strokovno usposobljenost in kvalifikacije, potrebne za izvedbo posrednega ukrepa.

Če vlogo koordinatorja opravlja fizična oseba, je treba posebno pozornost nameniti ocenjevanju njene poslovne sposobnosti.

2.2 Izvajanje

2.2.1 V fazi predloga

Poslovno sposobnost konzorcija na stopnji vrednotenja (26) obravnavajo neodvisni zunanji ocenjevalci, kadar gre za ocenjevanje merila vrednotenja „izvajanje“.

Da vlagatelji neodvisnim zunanjim ocenjevalcem omogočijo izvajanje te naloge, morajo v svojih predlogih med drugim: na ravni vlagatelja zagotoviti kratek opis organizacije in kratek profil članov osebja, ki bo opravljalo delo (glej Navodila za vlagatelje); na ravni konzorcija opisati, kako bodo skupno ustanovili konzorcij, ki bo sposoben doseči cilje projekta (glej Navodila za vlagatelje).

Rezultat nad določenim pragom pomeni pozitivno oceno neodvisnih zunanjih ocenjevalcev.

Neodvisni zunanji ocenjevalci službam, ki izvajajo FP7, podajo opombe (prim. Povzetek poročila o ocenjevanju) o posameznih pravnih subjektih, za katere menijo, da nimajo zadostne ali niso dokazali potrebne poslovne sposobnosti za izvajanje predvidenih nalog.

2.2.2 V fazi pogajanj

Načeloma službe, ki izvajajo FP7, upoštevajo priporočila neodvisnih zunanjih ocenjevalcev o poslovni sposobnosti – vključno z možnostjo zavrnitve udeleženosti vlagatelja s pozitivno ocenjenim predlogom zaradi njegove poslovne nesposobnosti. Če imajo službe, ki izvajajo FP7, kakršne koli dodatne informacije, ki bi lahko negativno vplivale na presojo neodvisnih zunanjih ocenjevalcev, se lahko odločijo, da pravnega subjekta in/ali predloga ne bodo izbrale za finančni prispevek EU na podlagi močnih in utemeljenih argumentov. Take dodatne informacije lahko izhajajo iz različnih virov, kot so na primer ugotovitve prejšnjih revizij, vodenje prejšnjih projektov (ali projektov v teku), zunanje podatkovne baze itd.

Vsak vlagatelj službam, ki izvajajo FP7, predloži častno izjavo, da ima ali bo v ustreznem času imel potrebne vire za izvedbo dela v zvezi s posrednim ukrepom FP7. Ta izjava je del OPD ter jo podpiše oseba, ki je pooblaščena, da podpiše sporazum o donaciji in pravno zaveže organizacijo. Če vlagatelj nima lastnih poslovnih sredstev za izvedbo dela, naj opiše, kako namerava izpolniti svoje obveznosti. Če bodo za izvajanje najeti podizvajalci ali bodo v projektu sodelovale katere druge zunanje osebe, se je treba o tem dogovoriti med pogajanji in to jasno opisati v Prilogi I k Sporazumu o donaciji.

V posebnem primeru, ko se pravni subjekt pridruži konzorciju med pogajanji ali med izvajanjem posrednega ukrepa, ocena njegove poslovne sposobnosti temelji na enakih načelih.

3. PREVERJANJE FINANČNE SPOSOBNOSTI: PRAVILA IZVAJANJA

3.1 Načela

Preverjanje finančne sposobnosti za izvajanje predlaganega ukrepa je sestavni del faze pogajanj in mora biti opravljeno pred podpisom sporazuma o donaciji.

Naslednja pravila določajo minimalne zahteve za finančna preverjanja, ki jih morajo opraviti odredbodajalci v skladu s členom 16(4) FP7 RP ter členoma 173 in 176 IP FU.

Preverjanje finančne sposobnosti vlagatelja za izvedbo ukrepa poteka v štirih osnovnih korakih:

— v prvem koraku so ugotovljeni pravni subjekti, za katere je obvezno preverjanje finančne sposobnosti v skladu s FP7 RP, FU in njenimi IP (glej oddelek 3.3),

— v drugem koraku ti pravni subjekti zagotovijo finančne podatke – če še niso na voljo – in ustrezne podporne dokumente za zadnje končano poslovno leto (glej oddelek 3.4); podatke nato preverijo službe za potrjevanje,

— v tretjem koraku službe za potrjevanje na podlagi zgoraj navedenega opravijo podrobno finančno analizo o zadnjem končanem poslovnem letu. Ta podrobna finančna analiza je sestavljena iz: — preverjanja finančne trdnosti (glej oddelek 3.5.), — poleg tega tudi preverjanja kazalnika lastniškega kapitala (glej oddelek 3.5.), — preverjanja sposobnosti sofinanciranja in kazalnika finančne izpostavljenosti (če je ustrezno) (glej oddelek 3.6),

— v četrtem koraku na podlagi navedenega odredbodajalec sprejme ustrezne ukrepe, ki po potrebi vključujejo tudi poglobljeno finančno analizo (glej oddelek 4).

Enak postopek in dokumenti, kot so opisani v nadaljevanju, se uporabljajo/zahtevajo tudi za pravne subjekte, ki se posrednemu ukrepu pridružijo v fazi pogajanja in izvajanja tega posrednega ukrepa.

3.2 Razlogi za kratko finančno analizo kot splošno pravilo

Glede na pomembno število vlagateljev, katerih finančno sposobnost je treba analizirati, in da bi se izognili nerazumnim zamudam, se opravi kratko preverjanje finančne trdnosti. Če je rezultat kratkega preverjanja finančne trdnosti (27) pravnega subjekta „šibek“ (28), se opravi poglobljena finančna analiza (29).

3.3 Kategorije pravnih subjektov, za katere se opravi preverjanje finančne sposobnosti (ali ki so iz njega izvzeti)

V skladu s FU in njenimi IP (člen 176(4)) se za naslednje kategorije pravnih subjektov ne opravi preverjanje finančne sposobnosti:

— fizične osebe, ki prejemajo štipendije,

— javne organizacije,

— mednarodne organizacije, navedene v členu 43(2) IP: — mednarodne organizacije javnega sektorja, ustanovljene na podlagi mednarodnih sporazumov, in specializirane agencije, ki jih ustanovijo take organizacije, — Mednarodni odbor Rdečega križa (ICRC), — Mednarodna federacija državnih organizacij Rdečega križa in Rdečega polmeseca, — Evropska investicijska banka in Evropski investicijski sklad.

Poleg se tega zaradi uvedbe jamstvenega sklada za udeležence pri FP7 RP:

— v skladu s členom 38 FP7 RP (odstavka 5 in 6) za naslednje kategorije pravnih subjektov ne opravi preverjanje finančne sposobnosti: — pravni subjekti, katerih udeležbo v posrednem ukrepu jamči država članica ali pridružena država, — srednješolske in visokošolske ustanove.

— Poleg tega se v skladu z odstavkom 6 člena 38 FP7 RP za katero koli drugo kategorijo pravnih subjektov, ki se prijavijo za finančni prispevek EU v posrednem ukrepu FP7 v višini do 500 000 EUR, prav tako ne opravi preverjanje finančne sposobnosti, razen če: — je pravni subjekt koordinator posrednega ukrepa in ne spada v eno od zgornjih kategorij in/ali — v izjemnih primerih, na podlagi informacij, ki so že na voljo službam, ki izvajajo FP7, obstajajo utemeljeni razlogi za dvom o finančni sposobnosti vlagatelja (npr. če so ugotovljene večje upravne napake ali goljufije v povezavi s subjektom; če je subjekt v pravnem ali sodnem postopku zaradi večjih upravnih napak ali goljufij; če je Komisija za subjekt izdala nalog za zaplembo ali nalog za izterjavo neplačanega zneska, ki je že močno v zamudi), ali — so v zvezi z njim znane pomembne finančne ugotovitve, ki se nanašajo na njegovo finančno sposobnost, na podlagi finančne revizije, ki so jo v zadnjih dveh letih opravili Komisija, Računsko sodišče ali njuni ustrezno pooblaščeni zastopniki.

Za kateri koli drug pravni subjekt, ki je udeležen v posrednem ukrepu FP7, je preverjanje finančne sposobnosti obvezno.

Drevo odločanja za ugotavljanje kategorij pravnih subjektov, za katere se opravi preverjanje finančne sposobnosti, je prikazano na naslednji strani.

Drevo odločanja o preverjanju finančne sposobnosti

3.4 Zahtevani podatki in dokumenti

V skladu s FP7 RP izraz „pravni subjekt“ vključuje pravne in fizične osebe.

3.4.1 Pravne osebe

V fazi pogajanj in v skladu s FP7 RP:

— vsaka pravna oseba, za katero je potrebno preverjanje finančne sposobnosti, službam za potrjevanje za zadnje poslovno leto, za katero so računi zaključeni, zagotovi: — bilanco stanja, — izkaz poslovnega izida, — z zakonom predpisano revizijsko poročilo o zgornjih dveh finančnih izkazih, če je na voljo. Če so na voljo z zakonom predpisana revizijska poročila, ni treba predložiti nobenih drugih revizijskih poročil (30).

— Vsaka pravna oseba, za katero morajo službe za potrjevanje opraviti preverjanje finančne sposobnosti, mora pripraviti povzetek zadnje bilance stanja in izkaza poslovnega izida, ki sta na voljo, v posebni obliki, ki se imenuje „poenostavljeni izkazi“ (prek portala za udeležence raziskav ali drugače).

— Vsaka pravna oseba, za katero je potrebno preverjanje finančne sposobnosti in ki zahteva finančni prispevek, ki po ocenah presega 500 000 EUR, službam za potrjevanje zagotovi celotno revizijsko poročilo, ki potrjuje račune za zadnje poslovno leto, ki je na voljo (31). Predloži ga lahko le strokovno usposobljen zunanji revizor.

Na splošno naj se ne bi uporabljali predvideni finančni podatki, razen pri „mladih“ pravnih subjektih (kot so novoustanovljena podjetja), ki še nimajo zaključenih računov. Za te pravne subjekte (zlasti „mlade“ MSP) se zahteva poslovni načrt ali podobne ustrezne dokumente predvidenih dejavnosti.

Za potrebe preverjanja finančne trdnosti so za potrjena podjetja sprejemljivi le nekonsolidirani finančni izkazi, tudi če ima subjekt povezana ali partnerska podjetja.

Če subjekt v vlogi matične družbe (višje v lastniški verigi) v skupini podjetij v skladu z nacionalno zakonodajo ni dolžan objavljati nekonsolidiranega izkaza poslovnega izida, lahko službe za potrjevanje zahtevajo povzetek nekonsolidiranega izkaza poslovnega izida v posebni obliki („poenostavljeni izkazi“).

Če subjekt v vlogi podrejene družbe matični družbi (vlagatelj nižje v lastniški verigi) v skladu z nacionalno zakonodajo ni dolžan opravljati predpisane revizije in so na voljo le konsolidirani izkazi, lahko službe za potrjevanje svoj zahtevek omejijo na povzetek nekonsolidirane bilance stanja in izkaza poslovnega izida v posebni obliki („poenostavljeni izkazi“), ki mu mora biti priložena kopija uradnih konsolidiranih finančnih izkazov matične družbe in povezanih revizijskih poročil. Vendar pa mora tak subjekt, če prosi za prispevek EU, ki presega 500 000 EUR, predložiti celotno revizijsko poročilo, ki potrjuje nekonsolidirane izkaze odvisne družbe za zadnje poslovno leto, za katerega so na voljo.

3.4.2 Fizične osebe

Tudi če so situacije, ko fizična oseba:

— prosi za finančni prispevek, ki je po ocenah večji od 500 000 EUR, in/ali

— deluje kot koordinator,

le teoretične, je treba te možnosti predvideti in tako zagotoviti skladnost z odstavkom 6 člena 38 FP7 RP.

V fazi pogajanj ter v skladu s FP7 RP in IP FU vsaka pravna oseba, za katero je potrebno preverjanje finančne sposobnosti, službam za potrjevanje zagotovi:

— svojo zadnjo davčno napoved,

— potrjeno izjavo o sedanjem premoženju (32),

— izčrpen seznam (z ustreznimi datumi in podatki) dolgov, razčlenjenih na kratkoročne dolgove (največ eno leto) in srednje-/dolgoročne dolgove (več kot eno leto), ki jih potrdijo upniki,

— revizijsko poročilo, kot je opisano v oddelku 3.4.1, če prosi za finančni prispevek EU, ki je po ocenah večji od 500 000 EUR.

3.4.3 Druge opombe

Preverjeni podatki „poenostavljenih izkazov“ so shranjeni v centralni bazi podatkov Komisije in so PZPS vsakega subjekta na voljo prek portala za udeležence raziskav.

Finančne podatke je treba zagotoviti na začetku pogajanj, v posameznih primerih pa se dodatni podatki lahko zahtevajo tudi v fazi izvajanja projekta (33).

Odredbodajalec se lahko odloči, da pravni subjekt, ki zahtevanih podatkov in dokumentov ne zagotovi pravočasno, ne more biti udeležen pri zadevnem posrednem ukrepu FP7.

3.5 Preverjanje finančne trdnosti

3.5.1 Namen

Da bi bil subjekt finančno trden, mora biti:

— likviden: zmožen pokrivati svoje kratkoročne obveznosti,

— plačilno sposoben: zmožen pokrivati svoje srednje- in dolgoročne obveznosti,

— dobičkonosen (34): ustvarjati dobiček ali vsaj biti sposoben financirati samega sebe.

Zato morajo biti v finančni analizi ocenjene likvidnost, finančna avtonomija, dobičkonosnost in plačilna sposobnost pravnega subjekta.

Službe za potrjevanje udeležencem zagotovijo uporabniku prijazno elektronsko orodje za informativno preverjanje svoje finančne trdnosti (35).

Za pravne osebe se uporabljajo naslednji kazalniki, pomembne vrednosti in mejne vrednosti. Za fizične osebe se uporabljajo posebna merila (glej oddelek 3.5.4).

3.5.2 Uporabljeni kazalniki in pomembne vrednosti

Kratka ocena finančne trdnosti temelji na treh finančnih kazalnikih, ki so opredeljeni na naslednji način:

Namen Kazalniki Razmerja Kratka analiza Likvidnost Hitri količnik — Dobičkonosnost Dobičkonosnost (1) — Plačilna sposobnost Plačilna sposobnost —

Kazalnik lastniškega kapitala

Poleg tega se pomembna vrednost, ki temelji na lastniškem kapitalu, uporablja kot dopolnilni podatek (kazalnik). Kazalnik lastniškega kapitala je „pozitiven“, če je kazalnik „skupaj dolg/lastniški kapital“ večji ali enak 0 in manjši ali enak 10 (pri čemer velja ).

3.5.3 Mejne vrednosti

Na podlagi rezultatov za posamezne zgoraj navedene kazalnike so navedene naslednje vrednosti:

Namen Kazalniki Šibka Sprejemljiva Dobra 0 1 2 Likvidnost Hitro razmerje i < 0,5 0,5 ≤ i ≤ 1 i > 1 Dobičkonosnost Dobičkonosnost (1) i < 0,05 0,05 ≤ i ≤ 0,15 i > 0,15 Plačilna sposobnost Plačilna sposobnost i > 6,00 ali < 0 6,00 ≥ i ≥ 4,00 i < 4,00 in ≥ 0

Naslednja pravila veljajo v posebnih primerih, ko je kazalnik negativen ali ima ničelni števec ali imenovalec:

Likvidnost: — Če je (Obratna sredstva – delnice – terjatve po enem letu) ≤ 0, je rezultat 0, s šibkimi kvalifikacijami; vrednost (Obratna sredstva – delnice – terjatve po enem letu) ne more biti negativna. — Če je kratkoročni dolg (bančni in nebančni) = 0 in zgornji kazalnik (Obratna sredstva – delnice – terjatve po enem letu) ni nič, je rezultat 2, z dobrimi kvalifikacijami.

Dobičkonosnost (1): (37) — Če je bruto dobiček iz poslovanja ≤ 0, je rezultat 0, s šibkimi kvalifikacijami. — Če je promet = 0, se za izračun uporabljajo prihodki iz poslovanja. — Če so prihodki iz poslovanja = 0 ali negativni, je rezultat 0, s šibkimi kvalifikacijami. — Promet ne more biti negativen.

Plačilna sposobnost: — Če je lastniški kapital = 0, je rezultat –1, s šibkimi kvalifikacijami v vseh primerih. — Če je skupni dolg = 0 in lastniški kapital pozitiven, je rezultat 0, z dobrimi kvalifikacijami. — Če je skupni dolg = 0 in lastniški kapital negativen, je rezultat –1, s šibkimi kvalifikacijami. — Izračun kazalnika lastniškega kapitala temelji na enakih načelih, vendar se šteje kot „pozitiven“, če je kazalnik „Skupaj dolg/lastniški kapital“ večji ali enak 0 in manjši ali enak 10.

3.5.4 Poseben primer fizičnih oseb

Finančna trdnost fizičnih oseb se ocenjuje na naslednji način:

3.5.4.1 Uporabljeni kazalniki

Finančna trdnost temelji na dveh finančnih kazalnikih, ki sta opredeljena na naslednji način:

Namen Kazalniki Razmerja Likvidnost Hitro razmerje Plačilna sposobnost Plačilna sposobnost

3.5.4.2 Mejne vrednosti

Na podlagi rezultatov za posamezne zgoraj navedene kazalnike so navedene naslednje vrednosti:

Namen Kazalniki Šibka Sprejemljiva Dobra 0 1,5 3 Likvidnost Hitro razmerje i < 2 2 ≤ i ≤ 3 i > 3 Plačilna sposobnost Plačilna sposobnost i > 1 1 ≥ i ≥ 0,5 i < 0,5

3.6 Preverjanje sposobnosti sofinanciranja

3.6.1 Namen

Namen tega preverjanja je oceniti vlagateljevo sposobnost sofinanciranja.

To preverjanje se opravi, če je izdano revizijsko poročilo (41) o izkazih (tj. le, če pravni subjekt za svojo udeležbo pri tem posrednem ukrepu FP7 zahteva finančni prispevek EU, ki po ocenah presega 500 000 EUR) in se v povezavi z omenjenim poročilom pojavijo resni zadržki glede sposobnosti sofinanciranja, ki jo ocenjuje odredbodajalec.

Vlagateljeva sposobnost sofinanciranja se ne presoja le na podlagi zadevnega posrednega ukrepa FP7, ampak vsaj na podlagi vseh posrednih ukrepov za sofinanciranje v teku, ki jih podpira Unija in o katerih je seznanjen odredbodajalec. V tem smislu lahko odredbodajalec od vlagatelja zahteva seznam vseh projektov, podprtih iz proračuna EU in pri katerih je udeležen (42). To preverjanje se ne opravi za vlagatelje, ki so upravičeni do finančnega prispevka EU v višini 100 % upravičenih stroškov.

Za pravne osebe se uporabljajo naslednji kazalniki, pomembne vrednosti in mejne vrednosti. Za fizične osebe se uporabljajo posebna merila (glej oddelek 3.6.4).

3.6.2 Uporabljeni kazalniki in pomembne vrednosti

Sposobnost sofinanciranja temelji na naslednjih finančnih kazalnikih:

Kazalniki sposobnosti sofinanciranja:

Namen Kazalniki Količniki Sposobnost sofinanciranja

p: projekt v teku, pri katerem je udeležen pravni subjekt

Trajanje projektap: Skupno trajanje projekta p v letih

Upravičeni stroškip: Skupni upravičeni stroški udeleženca v projektu p

Prispevek EUp: Skupni prispevek EU udeleženca v projektu p

Preostali dnevip: število preostalih dni v projektu p

Denarni tok:

V tem izračunu se ne upoštevajo: končani projekti in projekti, pri katerih velja prispevek EU = upravičeni stroški projekta.

Kazalnik finančne izpostavljenosti:

Poleg tega se kot dopolnilni podatek (kazalnik) samo za koordinatorje uporablja pomembna vrednost, ki temelji na celotnem predfinanciranju projekta in prometu koordinatorjev. Kazalnik finančne izpostavljenosti je „pozitiven“, če je kazalnik „celotno predfinanciranje projekta/promet“ enak ali manjši od 0,5. (Če je promet = 0, se za izračun uporabljajo prihodki iz poslovanja.)

3.6.3 Mejne vrednosti

Na podlagi rezultatov za posamezne zgoraj navedene kazalnike so navedene naslednje vrednosti:

Namen Kazalniki Šibka Dobra 0 1 Sposobnost sofinanciranja Kazalnik denarnega toka < 1 > = 1 Kazalnik čistega dobička iz poslovanja < 1 > = 1

Če je rezultat manj kot 1, to pomeni „šibko“ sposobnost sofinanciranja.

3.6.4 Poseben primer fizičnih oseb

Sposobnost sofinanciranja fizičnih oseb se ocenjuje na naslednji način:

3.6.4.1 Uporabljeni kazalniki

Namen Kazalniki Razmerja Sposobnost sofinanciranja Kratkoročna Srednje-/dolgoročna

3.6.4.2 Mejne vrednosti

Na podlagi rezultatov za posamezne zgoraj navedene kazalnike so navedene naslednje vrednosti:

Namen Kazalniki Šibka Dobra 0 1 Sposobnost sofinanciranja Kratkoročna < 1 > = 1 Srednje-/dolgoročna < 1 > = 1

4. PREVERJANJE FINANČNE SPOSOBNOSTI: UGOTOVITVE ANALIZE (PREVERJANJ) IN MOŽNI UKREPI

4.1 Ocena rezultatov kratke analize

Kratka finančna ocena zagotovi splošno ovrednotenje finančne sposobnosti vlagatelja v razponu „dobra“, „sprejemljiva“ ali „šibka“ na podlagi zgoraj navedenih kazalnikov.

Na splošno velja, da ima vsak pravni subjekt, za katerega se preverja finančna sposobnost in ki pri kratki analizi doseže vsaj 3 točke iz naslova preverjanja finančne trdnosti, „pozitivno“ (46) finančno sposobnost, razen če zanj ne velja ena (ali več) situacij, opisanih v nadaljevanju.

Kratka analiza

Šibek Sprejemljiv Dober Rezultat preverjanja finančne trdnosti 0-2 3 4-6

Kljub zgoraj navedenim rezultatom je finančna sposobnost pravnega subjekta v vsakem primeru „šibka“, zaradi česar se zanj opravi poglobljena finančna analiza, če:

— je revizijsko poročilo (prim. oddelek 3.4) o izkazih izdano z resnim pridržkom (ne le v zvezi s sposobnostjo sofinanciranja),

— so rezultati preverjanja kazalnika lastniškega kapitala (oddelek 3.5.2) in/ali sposobnosti sofinanciranja in/ali kazalnika finančne izpostavljenosti (oddelek 3.6) (če je ustrezno) „šibki“,

— so v zvezi s pravnim subjektom znane pomembne finančne ugotovitve, ki se nanašajo na njegovo finančno sposobnost na podlagi finančne revizije, ki jo je v zadnjih dveh letih opravila Komisija (vključno z OLAF (47)), Računsko sodišče ali njuni ustrezno pooblaščeni zastopniki (prim. oddelek 3.3).

Če je bil rezultat ocenjevanja pravnega subjekta v okviru kratke finančne analize „pozitiven“, vendar so bile ugotovljene večje upravne napake ali goljufije v povezavi s subjektom, ali je subjekt v pravnem ali sodnem postopku zaradi večjih upravnih napak ali goljufij, ali je Komisija za subjekt izdala nalog za zaplembo ali nalog za izterjavo neplačanega zneska, ki je že močno v zamudi, se šteje, da ima „šibko“ finančno sposobnost, vendar se zanj ne opravi poglobljena finančna analiza. Za take vrste subjektov mora pristojni odredbodajalec upoštevati , kot so določeni v oddelku 4.2.2.

4.2 Ukrepi, ki morajo biti sprejeti v primeru „šibkega“ rezultata

Če je rezultat kratkega preverjanja finančne trdnosti „šibek“, mora odredbodajalec najprej opraviti poglobljeno finančno analizo (glej oddelek 4.2.1).

Če je finančna sposobnost vlagatelja v skladu z rezultati te poglobljene analize:

— „sprejemljiva“ ali „dobra“, lahko vlagatelj sodeluje v posrednem ukrepu brez potrebnih dodatnih ukrepov,

— še vedno „šibka“, mora odredbodajalec preučiti zaščitne ukrepe, kot so navedeni v oddelku 4.2.2,

— „nezadovoljiva“ (48) (glej oddelek 4.2.1), vlagatelj ne more sodelovati v posrednem ukrepu, razen če odredbodajalec predloži ustrezno utemeljene razloge za svojo oceno tveganja.

V drugih primerih („pozitivna“ finančna trdnost, a „šibek“ rezultat preverjanja sposobnosti sofinanciranja, kazalnik lastniškega kapitala, kazalnik finančne izpostavljenosti; revizijsko poročilo z resnim pridržkom; pomembne finančne ugotovitve v zvezi s finančno sposobnostjo pravnega subjekta na podlagi finančne revizije, opravljene v zadnjih dveh letih) mora odredbodajalec preučiti zaščitne ukrepe, kot so navedeni v oddelku 4.2.2.

4.2.1 Poglobljena finančna analiza

4.2.1.1 Za pravne osebe:

Poglobljena finančna analiza je sestavljena iz obsežne analize finančne trdnosti pravnega subjekta.

Uporablja se naslednjih pet kazalnikov:

Namen Kazalniki Razmerja Poglobljena analiza Likvidnost Hitro razmerje — Finančna avtonomija Kazalnik bruto dobička iz poslovanja — Dobičkonosnost Dobičkonosnost (1) — Dobičkonosnost (2) — Plačilna sposobnost Plačilna sposobnost — Popravek: Kazalnik bruto dobička iz poslovanja se izračuna kot: Plačane obresti/Bruto dobiček iz poslovanja.

Na podlagi rezultatov za posamezne zgoraj navedene kazalnike so navedene naslednje vrednosti:

Namen Kazalniki Šibka in nezadostna Sprejemljiva Dobra 0 1 2 Likvidnost Hitro razmerje i < 0,5 0,5 ≤ i ≤l i > 1 Finančna avtonomija Kazalnik bruto dobička iz poslovanja i > 0,40 ali < 0 0,40 ≥ i ≥ 0,30 0 ≤ i ≤ 0,30 Dobičkonosnost Dobičkonosnost (1) i < 0,05 0,05 ≤ i ≤ 0,15 i > 0,15 Dobičkonosnost (2) i < 0,02 0,025 ≤ i ≤ 0,04 i > 0,04 Plačilna sposobnost Plačilna sposobnost i > 6,00 ali < 0 6.00 ≥ i ≥ 4,00 0 ≤ i < 4,00

Izjeme:

Naslednja pravila veljajo za posebne primere, ko je števec ali imenovalec v kazalniku enak nič:

Finančna avtonomija: — Če je bruto dobiček iz poslovanja ≤ 0, je rezultat –1, s šibkimi kvalifikacijami. — Plačane obresti ne morejo biti negativne.

Dobičkonosnost (2): — Če je ČDP = 0, je rezultat 0, s šibkimi kvalifikacijami. — Če je promet = 0, se za izračun uporabljajo prihodki iz poslovanja. — Če so prihodki iz poslovanja = 0 ali negativni, je rezultat 0, s šibkimi kvalifikacijami. — Promet ne more biti negativen.

Za vsak pravni subjekt, za katerega se preverja finančna sposobnost in ki pri poglobljeni analizi doseže vsaj 4 točke iz naslova vrednotenja finančne trdnosti, velja, da ima „pozitivno“ (50) finančno sposobnost, razen če zanj ne velja ena (ali več) situacij, opisanih v oddelku 4.1.

Poglobljena analiza

Nezadostna Šibka Sprejemljiva Dobra Rezultat preverjanja finančne trdnosti 0 1-3 4-5 6-10

4.2.1.2 Za fizične osebe:

Za fizične osebe se poglobljena finančna analiza ne opravlja.

Če je rezultat kratke finančne analize pokazal:

— hitri količnik (likvidnost), manjši od 1,5, ali

— količnik plačilne sposobnosti nad 1,2,

je finančna sposobnost „nezadovoljiva“ in vlagatelj zato ne more biti udeležen pri posrednem ukrepu, razen če odredbodajalec predloži ustrezno utemeljene razloge za svojo oceno tveganja.

4.2.2 Zaščitni ukrepi

V skladu s členom 38(7) FP7 RP Jamstveni sklad za udeležence (JSS) šteje kot zadostno jamstvo v skladu s FU. Zato udeležencem ni treba zagotoviti nobenega dodatnega finančnega jamstva ali zavarovanja (npr. zmanjšanje predfinanciranja, skrbniški računi, blokirani računi, garancije banke/finančne ustanove/matične družbe itd.) in se to od njih ne sme zahtevati.

Ne glede na prejšnji odstavek se lahko izvede eden ali več zaščitnih ukrepov, navedenih v nadaljevanju, če se oceni, da je uporaba zaščitnih ukrepov potrebna:

— Fizična oseba ne more biti koordinator posrednega ukrepa.

— Pravnega subjekta s „šibko“ finančno sposobnostjo, ugotovljeno v poglobljeni finančni analizi, ki temelji na petih finančnih kazalnikih (likvidnost, finančna avtonomija, dobičkonosnost 1, dobičkonosnost 2 in plačilna sposobnost), kot so opisani v oddelku 4.2.1, službe, ki izvajajo FP7, ne sprejmejo kot koordinatorja (51) (52). Vseeno je ta pravni subjekt lahko udeleženec.

— Službe, ki izvajajo FP7, si za vsak pravni subjekt in ne glede na zadeven sporazum o donaciji pridržujejo pravico, da med izvajanjem povezanega posrednega ukrepa FP7 sistematično sprožijo finančno revizijo, ki jo lahko po potrebi spremlja tehnična revizija, ki jo opravijo službe, ki izvajajo FP7 (vključno z OLAF), ali njihovi ustrezno pooblaščeni zastopniki ali Računsko sodišče, če: — se po poglobljeni finančni analizi njegove finančne trdnosti šteje za „šibkega“ ali — je rezultat preverjanja njegove sposobnosti sofinanciranja „šibek“ (če je ustrezno) ali — so rezultati kazalnika njegovega lastniškega kapitala ali kazalnika finančne izpostavljenosti „šibki“ ali — je bilo revizijsko mnenje o izkazih izdano z resnim pridržkom, — so v zvezi z njim znane pomembne finančne ugotovitve, ki se nanašajo na njegovo finančno sposobnost na podlagi finančne revizije, ki jo je v zadnjih dveh letih opravila Komisija (vključno z OLAF), Računsko sodišče ali njuni ustrezno pooblaščeni zastopniki, ali — so bile ugotovljene večje upravne napake ali goljufije v povezavi s subjektom, ali če je subjekt v pravnem ali sodnem postopku zaradi večjih upravnih napak ali goljufij, ali če je Komisija za subjekt izdala nalog za zaplembo ali nalog za izterjavo neplačanega zneska, ki je že močno v zamudi.

— Za kateri koli pravni subjekt s „šibko“ finančno sposobnostjo se izvaja podrobnejše spremljanje med izvajanjem projekta (npr. ustrezni dodatni pregledi služb, ki izvajajo FP7, in/ali neodvisnih zunanjih strokovnjakov, vključno s pregledom po kraju samem). Odredbodajalec lahko „šibkemu“ subjektu kadar koli odvzame vlogo koordinatorja posrednega ukrepa.

Službe, ki izvajajo FP7, nemudoma obvestijo:

— koordinatorja konzorcija, da pravni subjekt(-i) zaradi „nezadostne“ finančne sposobnosti ne more(-jo) biti udeleženi pri posrednem ukrepu FP7. Koordinator obvesti konzorcij,

— zadevne vlagatelje v posrednem ukrepu FP7 o rezultatih in posledicah, zlasti kakršnih koli potrebnih zaščitnih ukrepih, potrjevanja njihove finančne sposobnosti, če je ta „šibka“. Vendar pa konzorcij takih vlagateljev ne more izključiti samo zaradi tega razloga.

4.3 Dodatni zaščitni ukrepi, vključno s sankcijami

Da bi Unija okrepila zahtevo za predloge, ki jih predložijo solidni konzorciji z učinkovitimi in ustreznimi mehanizmi upravljanja in notranjimi kontrolami, se pri varovanju svojih finančnih interesov ne bo zanašala le na izterjavo zneskov iz naslova JSS.

Poleg navedenih ukrepov v zvezi s potrditvijo pravnega obstoja, pravnega statusa/kategorije, poslovne sposobnosti in finančne sposobnosti vlagateljev bodo, po potrebi in v skladu s FU, njenimi IP in modelom sporazuma o donaciji FP7, izvedeni naslednji ukrepi (53):

— nalogi za izterjavo dolga udeležencev, ki zamujajo s plačilom, v korist JSS, bodo izvršeni v vseh primerih in s pomočjo vseh sredstev, predvidenih v predpisih, povezanih z varstvom finančnih interesov Unije. Poleg tega se ob podpisu/sklenitvi sporazuma o donaciji vsak udeleženec strinja, da se vsak znesek, ki ga dolguje Uniji, dodeli JSS,

— v skladu s FU in njenimi IP bodo izvršene sankcije – vključno z izključitvijo iz možnosti pridobitve katere koli donacije EU za določeno število let –, v modelu sporazuma o donacijah FP7 pa bodo predvidene ustrezne finančne in upravne kazni (zlasti člena II.24 in II.25).

(1) ES FP7 RP – Uredba (ES) št. 1906/2006.

Euratom FP7 RP – Uredba (Euratom) št. 1908/2006 in Uredba Sveta (Euratom) št. 139/2012 z dne 19. decembra 2011 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo in pri razširjanju rezultatov raziskav (2012–2013) (UL L 47, 18.2.2012, str. 1).

ES FP7 RP in Euratom FP7 RP sta v nadaljnjem besedilu skupaj imenovana FP7 RP (zlasti pri sklicevanju na člene, ki so v obeh uredbah označeni z enako številko).

(2) Člen 16(4) ES FP7 RP in člen 15(4) Euratom FP7 RP.

(3) FU – Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).

(4) IP – Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 1).

(5) Službe za potrjevanje vzpostavi Komisija z namenom zagotavljanja podpore službam, pristojnim za ocenjevanje predlogov, pogajanja o donacijah ali vodenje sporazumov o donacijah, npr. s preverjanjem pravnega obstoja in pravnega statusa/kategorije vlagateljev, evidentiranje metode posrednih stroškov, ki jo navede vlagatelj, ter preverjanje finančnih podatkov, ki jih zagotovi vlagatelj.

(6) Več podrobnosti o vlogi in odgovornosti PZPS je navedenih v oddelku 1.2.4.

(7) UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

(8) Kategorizacija pravnih subjektov, ki so udeleženi pri posrednem ukrepu FP7, mora biti opravljena pravočasno (na začetku v fazi pogajanj; pozneje v fazi izvedbe, pred kakršnim koli plačilom ob spremembi v obdobju poročanja projekta), z namenom zaščite interesov udeležencev in Unije ter izogibanja zamud pri izvedbi ali podvajanja v različnih fazah postopka(-ov).

(9) Službe, ki izvajajo FP7, lahko predpišejo zahtevano revizijsko metodologijo, ki jo javni uslužbenec uporabi za izračun upravičenih stroškov.

(10) Kot so opredeljene v členu 2 ES FP7 RP in členu 2 Euratom FP7 RP ter navedene v členu 32(5) in členu 33(1) ES FP7 RP in Euratom FP7 RP.

(11) Fizična oseba se lahko kvalificira kot podjetje v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 v zvezi z opredelitvijo mikro, malih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36), npr. samozaposleni z identifikacijsko številko za DDV.

(12) Tudi če vlagatelj ni upravičen do udeležbe v posrednem ukrepu, to ne pomeni samodejno, da tudi predlog ni upravičen: v takem primeru (neupravičenost enega ali več vlagateljev) je predlog neupravičen le, če niso izpolnjena merila upravičenosti iz pravil za udeležbo, delovnega programa in razpisa. Primeri: usklajevalni in podporni ukrepi ERA-NET bodo omejili sodelovanje na le nekatere vrste pravnih subjektov (nacionalni organi, kot so ministrstva ali regije, izvajalske agencije teh nacionalnih organov itd.); razpis za zbiranje predlogov v zvezi s skupnimi projekti lahko omeji sodelovanje na le eno vrsto pravnih subjektov, npr. MSP-je ali organizacije civilne družbe.

(13) Pravni subjekti, ki spadajo v več kategorij, se registrirajo kot taki, zlasti za potrebe statistike.

(14) Glej tudi http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/sme-definition/index_en.htm.

(15) Uredba št. 1 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (UL 17, 6.10.1958, str. 385/58).

(16) EN: http://ec.europa.eu/budget/info_contract/legal_entities_en.htm.

(17) Začasna IKU, izdana pri prvi registraciji, postane dokončna po potrditvi subjekta. Osnovni pravni in finančni podatki o udeležencih pri FP7 so dostopni na portalu za udeležence raziskav (http://ec.europa.eu/research/participants/portal).

(18) Zaporedje teh postopkov preverjanja se imenuje „preverjanje“.

(19) V namenski poštni predal: REA-URF-Validation@ec.europa.eu.

(20) Če za pravni subjekt velja izključitev iz uporabe točk (a), (b), (c), (d) in (e) člena 93(1), člena 94 ali člena 96, je subjekt samodejno izključen iz udeležbe. Nadaljnji sklic: Sklep Komisije 2008/969/ES, Euratom z dne 16. decembra 2008 o sistemu zgodnjega opozarjanja za odredbodajalce Komisije in izvajalske agencije (UL L 344, 20.12.2008, str. 125) in Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 1302/2008 z dne 17. decembra 2008 o centralni podatkovni zbirki o izključitvah (UL L 344, 20.12.2008, str. 12).

(21) Podrobni pogoji uporabe načinov izračunavanja posrednih stroškov ter razlikovanja med neposrednimi in posrednimi stroški so navedeni v oddelku 1 dela B Priloge II zadevnega vzorca sporazuma o donaciji, zlasti v členu II.15 (splošni vzorec sporazuma o donaciji sedmega okvirnega programa, vzorec sporazuma o donaciji ERC in vzorec sporazuma o donaciji REA so na voljo na naslednji povezavi: http://cordis.europa.eu/fp7/calls-grant-agreement_en.html#standard_ga in v Vodniku o finančnih vprašanjih v zvezi s posrednimi ukrepi FP7 ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/financialguide_en.pdf.

(22) Za podrobnejše informacije glej Vodnik o spremembah sporazumov o donacijah FP7 ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/financialguide_en.pdf.

(23) Glej ustrezen oddelek o členu II.15 MSD v Vodniku o finančnih vprašanjih v zvezi s posrednimi ukrepi FP7 ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/financialguide_en.pdf.

(24) Komisijo se lahko zaprosi za pregled zakonitosti dejanj izvajalske agencije v skladu s členom 22 Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003.

(25) Koordinator posrednega ukrepa mora na primer dokazati strokovno usposobljenost in kvalifikacije na področju upravnega, finančnega, pravnega in skupinskega vodenja.

(26) Vrednotenje se opravi po vložitvi predloga in pred pogajanji o dodelitvi donacij FP7.

(27) Glej oddelek 3.5.

(28) Glej oddelek 4.2.1.

(29) Elektronska orodja samodejno prikažejo vsa finančna orodja na podlagi podatkov poenostavljene bilance stanja.

(30) Zahteve za predložitev z zakonom predpisanih revizijskih poročil so lahko opravičeni tisti pravni subjekti, ki v skladu s svojo nacionalno zakonodajo niso dolžni pripravljati takih revizijskih poročil.

(31) To poročilo vključuje jasno pooblastilo za revidiranje, odgovornosti poslovodstva in revizorja, način izvedbe revizije, vključno z razumnim zagotovilom, da po revizorjevem mnenju v finančnih izkazih ni bistvenih napak.

(32) Premoženje vsebuje zlasti:

„Fiksno“ premoženje, kot je zemlja, stanovanje, dediščina, srednje-/dolgoročne vezane vloge (več kot eno leto), delniške opcije (če pravic ni mogoče uveljavljati v enem letu) itd.

„Sedanje“ premoženje, kot so razpoložljiva gotovina, prihranki, kratkoročne vezane vloge (največ eno leto), delniške opcije (če je pravice mogoče uveljavljati v enem letu) itd.

(33) Status malega in srednje velikega podjetja (MSP) je v skladu s Priporočilom ES 2003/361, različica z dne 6. maja 2003, opredeljeno na podlagi finančnih meril, od katerih so nekatera povezana z letnimi podatki, zagotovljenimi v bilancah stanja in izkazih poslovnega izida. Glej oddelek 1.1.3.1(6) in točko (e) oddelka 1.1.4.

(34) Za fizične osebe dobičkonosnost ni relevantna.

(35) Glej portal za udeležence raziskav na http://ec.europa.eu/research/s/portal/page/lfvSimulation.

(36)

(37) Pri odločanju o finančni trdnosti neprofitnih subjektov se lahko upošteva njihov neprofitni značaj.

(38) Kot je navedeno v napovedi premoženja.

(39) Kot je navedeno v davčni napovedi.

(40) Kot je navedeno na seznamih dolgov, ki jih potrdijo upniki.

(41) Glej oddelek 3.4.1.

(42) Komisija ali organi, ki izvajajo FP7, lahko po potrebi preverijo sposobnost sofinanciranja katerega koli subjekta na podlagi razpoložljivih informacij v svojih sistemih IT.

(43) Kot je navedeno v napovedi premoženja.

(44) Kot je navedeno v davčni napovedi.

(45) CP: Stroški in prispevek EU v vseh projektih udeleženca z EU.

(46) „Pozitivno“ pomeni „dobro“ ali „sprejemljivo“.

(47) OLAF pomeni Evropski urad za boj proti goljufijam.

(48) Z vidika finančne trdnosti in po potrebi tudi sposobnosti sofinanciranja.

(49)

Popravek: Kazalnik bruto dobička iz poslovanja se izračuna kot: Plačane obresti/Bruto dobiček iz poslovanja.

(50) „Pozitivno“ pomeni „dobro“ ali „sprejemljivo“.

(51) Pri sporazumih o donaciji z enim upravičencem se zanj uporabijo drugi zaščitni ukrepi. Namen zaščitnih ukrepov za koordinatorja je pomemben le v primeru konzorcija, in sicer zaradi dejstva, da koordinator prejme finančni prispevek EU za vse udeležence.

(52) Razen če pravna oseba prostovoljno zagotovi garancijo, ki lahko šteje kot „enakovredna garanciji države članice ali pridružene države“.

(53) FP7 MGA – Sklep Komisije C(2007) 1509 z dne 10. aprila 2007. Glej http://cordis.europa.eu/fp7/calls-grant-agreement_en.html.