SL Uradni list Evropske unije L 283/1

SKLEP št. 1025/2013/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 22. oktobra 2013

o zagotavljanju makrofinančne pomoči Kirgiški republiki

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 209 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Sodelovanje med Unijo in Kirgiško republiko temelji na Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kirgiško republiko na drugi strani (2) (SPS), ki je začel veljati leta 1999. Unija je Kirgiški republiki podelila status v okviru splošnega sistema preferencialov.

(2) Kirgiško gospodarstvo je leta 2009 prizadela mednarodna finančna kriza, junija 2010 pa etnično nasilje. Ti dogodki so privedli do motenj gospodarske dejavnosti, kar je ustvarilo potrebo po znatnih javnih izdatkih za obnovo in socialno pomoč ter povzročilo velike vrzeli v zunanjem financiranju in proračunu.

(3) Mednarodna skupnost je 27. julija 2010 na srečanju donatorjev na visoki ravni v Bishkeku obljubila 1,1 milijarde USD nujne pomoči za okrevanje Kirgiške republike. Na tem srečanju je Unija napovedala, da bo zagotovila do 117,9 milijona EUR finančne pomoči.

(4) Svet, ki se je sestal v sestavi za zunanje zadeve, je v svojih sklepih o Kirgiški republiki z dne 26. julija 2010 pozdravil prizadevanja nove kirgiške vlade za vzpostavitev demokratičnega institucionalnega okvira in pozval Komisijo, naj organom Kirgiške republike še naprej zagotavlja pomoč pri izvajanju njihovega programa reform, tudi v obliki novih programov pomoči, ter prispeva k trajnostnemu gospodarskemu in socialnemu razvoju države.

(5) Politična in gospodarska pomoč Unije nastajajoči parlamentarni demokraciji v Kirgiški republiki bi bila politični signal, da Unija v skladu s svojo politiko do regije, opredeljeno v Strategiji Unije za Srednjo Azijo za obdobje 2007–2013 in sklepih Sveta o Srednji Aziji z dne 25. junija 2012, trdno podpira demokratične reforme v Srednji Aziji.

(6) V skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, sprejeto hkrati s Sklepom št. 778/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), bi morala biti makrofinančna pomoč Unije izreden finančni instrument za nevezano in nenamensko plačilnobilančno pomoč, namenjen ponovni vzpostavitvi vzdržnega stanja upravičenke na področju zunanjega financiranja in podpori pri izvajanju političnega programa, ki vsebuje odločne prilagoditvene ukrepe in ukrepe strukturne reforme, katerih cilj je, zlasti v programskem obdobju, izboljšati plačilnobilančno stanje ter okrepiti izvajanje zadevnih sporazumov in programov z Unijo.

(7) Gospodarsko prilagajanje in proces reform v Kirgiški republiki sta podprta s finančno pomočjo Mednarodnega denarnega sklada (MDS). Kirgiški organi so junija 2011 dosegli dogovor z MDS o nepreventivnem triletnem razširjenem kreditnem programu MDS (v nadaljnjem besedilu: program MDS) za pomoč državi v obsegu 66,6 milijona SDR (posebnih pravic črpanja). MDS je junija 2013 odobril četrti pregled tega programa. Cilji programa MDS so skladni z namenom makrofinančne pomoči Unije, in sicer odpraviti kratkoročne težave s plačilno bilanco, izvajanje odločnih prilagoditvenih ukrepov pa je skladno s ciljem makrofinančne pomoči Unije.

(8) Unija Kirgiški republiki zagotavlja sektorsko proračunsko pomoč v okviru instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja v skupni vrednosti 33 milijonov EUR za obdobje 2011–2013 v podporo reformam na področju socialne zaščite, izobraževanja in upravljanja javnih financ.

(9) Kirgiška republika je leta 2010 zaradi slabšanja gospodarskih razmer in obetov zaprosila za makrofinančno pomoč Unije.

(10) Kirgiška republika je strateškega pomena za Unijo in odločilno vpliva na stabilnost regije, zato bi izjemoma morala biti upravičena do makrofinančne pomoči Unije.

(11) Ker je v plačilni bilanci Kirgiške republike še vedno znatna preostala vrzel v zunanjem financiranju, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, čeprav Kirgiška republika izvaja odločne programe gospodarske stabilizacije in reform, je makrofinančna pomoč, ki naj bi jo Unija zagotovila Kirgiški republiki (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije), v trenutnih izrednih okoliščinah ustrezen odziv na prošnjo Kirgiške republike po podpori gospodarske stabilizacije v povezavi s programom MDS.

(12) Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena podpori ponovne vzpostavitve vzdržnega stanja v zunanjem financiranju Kirgiške republike, s čimer bi se podprl njen gospodarski in socialni razvoj.

(13) Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Kirgiške republike po zunanjem financiranju in upošteva zmožnost države, da se financira z lastnimi sredstvi, zlasti mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, predhodna uporaba drugih instrumentov Unije za zunanje financiranje Kirgiške republike in dodana vrednost splošnega sodelovanja Unije.

(14) Ob upoštevanju preostalih potreb Kirgiške republike po zunanjem financiranju, ravni njene gospodarske razvitosti, ki se določi glede na dohodek na prebivalca in stopnjo revščine, njene zmožnosti financiranja z lastnimi sredstvi, zlasti mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo, in ocene njene zmožnosti odplačevanja na podlagi analize vzdržnosti dolga bi moral biti del pomoči zagotovljen v obliki nepovratnih sredstev.

(15) Komisija bi morala zagotoviti, da je makrofinančna pomoč Unije pravno in vsebinsko skladna s ključnimi načeli, cilji in ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjih dejavnosti, ter drugimi ustreznimi politikami Unije.

(16) Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Kirgiške republike. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevale in zagotavljale doslednost zunanje politike Unije.

(17) Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Kirgiške republike vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, kakor tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih.

(18) Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Kirgiška republika spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom in pravno državo, ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi morali posebni cilji makrofinančne pomoči Unije izboljšati učinkovitost, preglednost in odgovornost v okviru sistemov upravljanja javnih financ v Kirgiški republiki. Komisija bi morala redno spremljati izpolnjevanje predpogojev in uresničevanje navedenih ciljev.

(19) Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, bi morala Kirgiška republika sprejeti ustrezne ukrepe v zvezi s preprečevanjem goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti, povezanih s pomočjo, ter za boj proti tem pojavom. Poleg tega pa bi bilo treba sprejeti določbe, na podlagi katerih bi Komisija opravljala nadzor, Računsko sodišče pa revizije.

(20) Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta.

(21) Zneski makrofinančne pomoči, ki se zagotovi v obliki nepovratnih sredstev, in zneski makrofinančne pomoči, ki se zagotovi v obliki posojil, bi morali biti skladni z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz večletnega finančnega okvira.

(22) Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi zagotovili, da lahko Evropski parlament in Svet spremljata izvajanje tega sklepa, bi ju morala Komisija redno obveščati o razvoju dogodkov v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente.

(23) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

(24) Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih s kirgiškimi organi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z navedeno uredbo bi se moral na splošno uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju morebitnega pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za operacije, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Kirgiški republiki bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje oziroma začasno ali trajno ukinitev pomoči uporabljati svetovalni postopek.

(25) Kirgiška republika v skladu s klasifikacijo MDS spada med „nastajajoča gospodarstva in gospodarstva v razvoju“; po klasifikaciji Svetovne banke v skupino „gospodarstev z nizkim prihodkom“ in skupino „držav Mednarodnega združenja za razvoj (IDA)“; po klasifikaciji UN-OHRLLS (5) v kategorijo „kopenskih držav v razvoju“; po klasifikaciji Odbora za razvojno pomoč OECD pa na seznam „drugih držav z nizkim prihodkom“. Kirgiško republiko bi bilo zato treba obravnavati kot državo v razvoju v smislu člena 208 Pogodbe, kar upravičuje uporabo člena 209 Pogodbe kot pravno podlago za ta sklep –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1. Unija da Kirgiški republiki na voljo makrofinančno pomoč (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije) v višini največ 30 milijonov EUR, da bi podprla gospodarsko stabilizacijo Kirgiške republike in pokrila njene plačilnobilančne potrebe, opredeljene v sedanjem programu MDS. Od tega najvišjega zneska se največ 15 milijonov EUR zagotovi v obliki posojil in največ 15 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev. Sprostitev makrofinančne pomoči Unije je odvisna od odobritve proračuna Unije za zadevno leto s strani Evropskega parlamenta in Sveta.

2. Komisija se za financiranje posojilnega dela makrofinančne pomoči Unije pooblasti, da si v imenu Unije sposodi potrebna sredstva na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij in jih nato posodi Kirgiški republiki. Rok zapadlosti posojil ne sme presegati 15 let.

3. Sprostitev makrofinančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori, sklenjenimi med MDS in Kirgiško republiko, in v skladu s ključnimi načeli in cilji gospodarskih reform, določenimi v SPS in Strategiji Unije za Srednjo Azijo za obdobje 2007–2013. Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije, tudi na področju izplačil, in tema institucijama pravočasno predloži ustrezne dokumente.

4. Makrofinančna pomoč Unije se da na voljo za obdobje dveh let od prvega dne po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 3(1).

5. Če se finančne potrebe Kirgiške republike v obdobju izplačevanja makrofinančne pomoči Unije glede na začetne napovedi znatno zmanjšajo, Komisija v skladu s postopkom posvetovanja iz člena 7(2) zmanjša znesek pomoči oziroma pomoč začasno ali trajno ukine.

Člen 2

Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije je, da Kirgiška republika spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom in pravno državo, ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Komisija spremlja izpolnjevanje tega predpogoja skozi celoten življenjski cikel makrofinančne pomoči Unije. Ta člen se uporablja v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU (6).

Člen 3

1. Komisija se v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 7(2) s kirgiškimi organi dogovori o jasno določenih pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih, osredotočenih na strukturne reforme in zdrave javne finance, ki naj veljajo za makrofinančno pomoč Unije in se določijo v memorandumu o soglasju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju), ki vključuje časovni okvir za izpolnjevanje teh pogojev. Pogoji gospodarske politike in finančni pogoji, določeni v memorandumu o soglasju, so skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3), vključno s programi makroekonomske prilagoditve in strukturnih reform, ki jih izvaja Kirgiška republika ob podpori MDS.

2. Namen teh pogojev je zlasti krepitev učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti v okviru makrofinančne pomoči Unije, vključno s sistemi za upravljanje javnih financ v Kirgiški republiki. Pri oblikovanju ukrepov politike se ustrezno upoštevajo tudi napredek v zvezi z vzajemnim odpiranjem trgov, razvoj pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter druge prednostne naloge v okviru zunanje politike Unije. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev.

3. Podrobni finančni pogoji makrofinančne pomoči Unije se določijo v sporazumu o nepovratnih sredstvih pomoči in sporazumu o posojilu, ki ju sklenejo Komisija in kirgiški organi.

4. Komisija med izvajanjem makrofinančne pomoči Unije spremlja zanesljivost finančnih ureditev Kirgiške republike, upravne postopke, mehanizme notranje in zunanje kontrole, ki zadevajo pomoč, ter upoštevanje dogovorjenega časovnega okvira s strani Kirgiške republike.

5. Komisija redno preverja, ali so pogoji iz člena 4(3) še vedno izpolnjeni, med drugim tudi, ali so gospodarske politike Kirgiške republike v skladu s cilji makrofinančne pomoči Unije. Pri tem tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter, če je to potrebno, z Evropskim parlamentom in Svetom.

Člen 4

1. Ob upoštevanju pogojev iz odstavka 3 da Komisija makrofinančno pomoč Unije na voljo v dveh obrokih, vsak od njiju pa je sestavljen iz posojila in iz nepovratnih sredstev. Višina vsakega obroka se določi v memorandumu o soglasju.

2. Zneski makrofinančne pomoči Unije, ki se zagotovi v obliki posojil, se po potrebi oblikujejo v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (7).

3. Komisija se odloči o sprostitvi obrokov na podlagi izpolnjevanja vseh naslednjih pogojev:

(a) predpogoja iz člena 2;

(b) stalnega niza zadovoljivih dosežkov pri izvajanju programa politik, ki vsebuje odločne prilagoditvene ukrepe in ukrepe strukturne reforme, podprte z nepreventivnim kreditnim dogovorom z MDS, ter

(c) izvajanja pogojev za gospodarsko politiko, dogovorjenih v memorandumu o soglasju, v okviru določenega časovnega obdobja.

Drugi obrok se ne izplača pred iztekom treh mesecev po sprostitvi prvega obroka.

4. Če pogoji iz odstavka 3 niso izpolnjeni, Komisija začasno ali trajno ukine izplačilo makrofinančne pomoči Unije. V teh primerih obvesti Evropski parlament in Svet o razlogih za navedeno začasno ali trajno ukinitev.

5. Makrofinančna pomoč Unije se izplača Nacionalni banki Kirgiške republike. V skladu z določbami, ki se določijo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije nakažejo državni blagajni Kirgiške republike kot končnemu upravičencu.

Člen 5

1. Najemanje in dajanje posojil, povezana s posojilno komponento makrofinančne pomoči Unije, se izvedeta v eurih z istim datumom valute, Unije pa ne vključujeta v spremembe rokov zapadlosti ali je izpostavljata tečajnemu ali obrestnemu tveganju ali kakršnemu koli drugemu poslovnemu tveganju.

2. Kadar okoliščine to dovoljujejo in če Kirgiška republika za to zaprosi, lahko Komisija sprejme potrebne ukrepe, da zagotovi vključitev klavzule o predčasnem poplačilu v posojilne pogoje in skladnost te klavzule z ustrezno klavzulo v pogojih za najemanje posojil.

3. Kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojila in če Kirgiška republika za to zaprosi, lahko Komisija sklene refinancirati vsa prvotno najeta posojila ali njihov del ali prestrukturirati ustrezne finančne pogoje. Refinanciranje ali prestrukturiranje se opravi v skladu z odstavkoma 1 in 4 ter ne povzroči podaljšanja roka zapadlosti zadevnega posojila ali povečanja zneska neodplačanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.

4. Vse stroške, ki jih ima Unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Kirgiška republika.

5. Komisija obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi z dejavnostmi iz odstavkov 2 in 3.

Člen 6

1. Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (8) in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 (9).

2. Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v okviru neposrednega upravljanja.

3. Memorandum o soglasju, sporazum o posojilu in sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki se sklenejo s kirgiškimi organi, vsebujejo določbe o:

(a) zagotovitvi, da Kirgiška republika redno preverja, ali se finančna sredstva iz proračuna Unije uporabljajo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi vloži pravna sredstva za izterjavo nepravilno dodeljenih sredstev, izplačanih v skladu s tem sklepom;

(b) zagotovitvi zaščite finančnih interesov Unije, zlasti določitvi posebnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije ter za boj proti tem pojavom, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (10), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (11) ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12);

(c) izrecni pooblastitvi Komisije, vključno z Uradom za boj proti goljufijam, ali njenih predstavnikov, da izvajajo preglede, med drugim preglede in inšpekcije na kraju samem;

(d) izrecni pooblastitvi Komisije in Računskega sodišča, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene;

(e) zagotovitvi, da je Unija upravičena do celotnega poplačila nepovratnih sredstev in/ali predčasnega poplačila posojila, če se ugotovi, da je Kirgiška republika v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v kakršno koli goljufijo, korupcijo ali katero koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije.

4. Med izvajanjem makrofinančne pomoči Unije Komisija z operativnimi ocenami spremlja ustreznost finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole Kirgiške republike, ki so povezani s takšno pomočjo.

Člen 7

1. Komisiji pomaga odbor. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 8

1. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija predloži poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, skupaj z oceno tega izvajanja. V poročilu se:

(a) oceni napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije;

(b) ocenijo gospodarske razmere Kirgiške republike in njeni izgledi za prihodnost ter tudi napredek, dosežen pri izvajanju ukrepov politik iz člena 3(1);

(c) opiše povezava med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, trenutno gospodarsko in fiskalno uspešnostjo Kirgiške republike ter odločitvami Komisije o sprostitvi obrokov makrofinančne pomoči Unije.

2. Najpozneje dve leti po izteku obdobja razpoložljivosti iz člena 1(4) Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o naknadni oceni, v katerem ovrednoti rezultate in učinkovitost končanih ukrepov makrofinančne pomoči Unije ter navede, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči.

Člen 9

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 22. oktobra 2013 Za Evropski parlament Predsednik M. SCHULZ Za Svet Predsednik V. LEŠKEVIČIUS

(1) Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 23. septembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(2) UL L 196, 28.7.1999, str. 48.

(3) Sklep št. 778/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. avgusta 2013 o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji (UL L 218, 14.8.2013, str. 15).

(4) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(5) Urad visokega predstavnika ZN za najmanj razvite države, kopenske države v razvoju in male otoške države v razvoju.

(6) Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

(7) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (UL L 145, 10.6.2009, str. 10).

(8) Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

(9) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

(10) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

(11) Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

(12) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).