(18)

Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave v obravnavani zadevi navedla, da je bila v dvomih glede združljivosti pomoči s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(a) Pogodbe ES in Smernic o državni regionalni pomoči (9) (v nadaljevanju „RAG 1998“) zaradi naslednjih razlogov. — Prvič, zdelo se je, da obe fazi investicije spadata v isti investicijski projekt, saj sta del celovitega načrta za postopno premestitev proizvodnih linij iz Danske in Združenega kraljestva. V predloženi priglasitvi so tudi sami slovaški organi obe fazi navajali kot en sam investicijski projekt: „Investicijski projekt, ki ga je predložila družba Glunz&Jensen, se izvaja v obdobju 2004–2009 v dveh fazah: 2004–2006, 2007–2009“. Nadalje je na strani 6 „Zahtevka za dodelitev državne pomoči v obliki davčne olajšave“, ki jo je upravičenec predložil slovaškim organom in je bila priložena priglasitvi, družba Glunz&Jensen s.r.o. navedla, da traja investicijsko obdobje od leta 2004 do 2008 (10) in da skupni investicijski stroški znašajo „več kot 200 milijonov SKK“, kar je znesek, ki ustreza skupni investiciji družbe Glunz&Jensen s.r.o. na Slovaškem. Glede na zgoraj navedeno je bilo videti, da je priglašeni projekt zadeval drugo fazo istega obsežnega investicijskega projekta, ki se je začel že leta 2004. Ker upravičenec sam v zahtevku za dodelitev pomoči ni razlikoval med dvema fazama investicije, Komisija ni mogla izključiti možnosti, da je bilo investicijsko obdobje umetno razdeljeno na dve fazi, da bi upravičenec lahko zaprosil za pomoč v letu 2006. — Drugič, v skladu z informacijami, ki so jih predložili slovaški organi, zahtevek za pomoč, podpisan 29. junija 2006, ni bil predložen do novembra 2006, to je po začetku prve faze investicije leta 2004. Posledično je Komisija dvomila o upoštevanju pogoja v zvezi s spodbujevalnim učinkom pomoči iz točke 4.2. RAG 1998. Komisija je poudarila, da je po splošnem načelu mogoče odobriti državno pomoč, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami, le če pozitiven prispevek te pomoči k cilju Skupnosti (tukaj: regionalnemu razvoju) več kot odtehta te negativne vplive. Komisija je menila, da pomoč, za katero se je zaprosilo ob koncu leta 2006, ne bi mogla za nazaj sprožiti investicijske odločitve, ki je pripeljala do začetka dela leta 2004 in proizvodnih dejavnosti aprila 2005. — Tretjič, mnenje, da razpoložljivost pomoči ni bila odločilen dejavnik za upravičenčevo odločitev o začetku dela na premestitvi, je bilo potrjeno z upravičenčevo lastno izjavo v njegovem zahtevku za pomoč, v katerem je razložil razloge za premestitev dejavnosti na Slovaško: „Upravni odbor (družbe Glunz&Jensen) se je med letom 2003 odločil, da bo raziskal možnost ustanovitve proizvodne enote v državi z nižjimi stroški. Cilj je bil znižati proizvodne stroške, razviti mrežo poddobaviteljev v srednji in vzhodni Evropi … Družba Glunz&Jensen je opravila primerjalno analizo enajstih srednje- in vzhodnoevropskih držav, da bi se odločila za optimalno lokacijo hčerinske družbe … Med temi enajstimi državami so bile proučene Češka, Slovaška in Bolgarija. Slovaška je bila izbrana kot najprimernejša lokacija glede na poslovno dejavnost družbe Glunz&Jensen in kombinacijo dejavnikov na ocenjenih trgih. (11)“ — Četrtič, slovaški organi so razložili, zakaj upravičenec ni zaprosil za pomoč za prvo fazo investicijskega projekta. Po njihovi razlagi je družba predvidevala, da pred pristopom Slovaške k EU ni bilo treba zaprositi za dovoljenje za državno pomoč v obliki davčne olajšave. Po njihovem razumevanju je bilo treba zahtevek za pomoč vložiti le v davčni napovedi za leto, v katerem je družba prvič imela davčno obveznost. Po navedbah slovaških organov to pomeni, da je družba Glunz&Jensen s.r.o. nameravala zaprositi za državno pomoč od samega začetka izvajanja investicijskega projekta leta 2004. Po mnenju Komisije ni mogoče upoštevati dejstva, da upravičenec ni poznal pravega postopka, ki bi mu bilo treba slediti. Poudariti je treba, da se pomoč iz oddelka 35a slovaškega Zakona o davku od dohodkov št. 366/1999, kakor je bil spremenjen, pred pristopom Slovaške ni dodeljevala avtomatično, prav tako pa se ne dodeljuje avtomatično zdaj, saj ni nobene obstoječe sheme pomoči, ki bi se nanašala na zgoraj navedeni oddelek. Posledično je za to pomoč veljalo in še vedno velja, da jo je treba priglasiti Komisiji posamično kot pomoč ad hoc, kar dokazuje približno 40 priglasitev ad hoc, ki jih je predložila Slovaška ob uporabi te pravne podlage po tako imenovanem začasnem postopku. — Tudi če bi pomoč imela spodbujevalni učinek, bi sprožila precejšnje dvome. Pravzaprav je v RAG 1998 (točka 2) izraženo negativno mnenje glede pomoči ad hoc, razen če je mogoče dokazati, da regionalni prispevek ukrepa odtehta izkrivljanje konkurence in vplive na trgovino. V zvezi s tem je Komisija ugotovila naslednje: — Čeprav ukrep zagotavlja precejšen prispevek k regionalnemu razvoju (155 neposrednih delovnih mest, približno 30 posrednih delovnih mest), se zdijo njegovi negativni učinki prav tako precejšnji. — Upoštevni proizvodni trg upravičenca je trg opreme za obdelavo grafik pred tiskanjem, predvsem procesorjev za obdelavo od računalnika do plošče (CtP). Komisija je ugotovila, da bi se pomoč dodelila družbi, katere tržni delež na evropskem trgu znaša približno […] %. Najbližji tekmeci družbe Glunz&Jensen v Evropi skupaj s pripadajočimi tržnimi deleži so: Height Design […] %, Agfa (Lastra) Belgija […] %, E-graf Italija […] %, Haase Nemčija […] % in Ovit Italija […] %. Glede na tržni položaj upravičenca je Komisija menila, da bi načrtovani ukrep lahko močno vplival na konkurenco na zelo specifičnem upoštevnem trgu, na katerem je dejaven upravičenec. — Poleg tega projekt zadeva premestitev proizvodne dejavnosti in strojev iz Danske in Združenega kraljestva. Ker je šlo samo za proizvodno zmogljivost, je bil obrat v Thetfordu v Združenem kraljestvu zaprt ob koncu leta 2006, po preselitvi proizvodnje na Slovaško. Po informacijah s spletne strani družbe je v Thetfordu izgubilo delo 77 zaposlenih. Danska družba se bo v prihodnosti osredotočila na prodajo, storitve za stranke, raziskave in razvoj ter delovanje pilotnega obrata. Zato premestitev precej vpliva na trgovino med državami članicami.