SKLEP KOMISIJE

z dne 25. januarja 2012

o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 172)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/88/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (1) ter zlasti drugega pododstavka člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

Odločba Komisije št. 2006/679/ES z dne 28. marca 2006 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (2) določa tehnično specifikacijo za interoperabilnost (TSI) v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti.

Odločba Komisije št. 2006/860/ES z dne 7. novembra 2006 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (3) določa TSI v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti.

Bistvene zahteve za omrežja konvencionalnih hitrosti in omrežja visokih hitrosti morajo biti povsem enake, tako kot tudi njihove funkcionalne in tehnične specifikacije, njihove komponente interoperabilnosti in vmesniki ter postopki za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti ali ES-verifikacijo njihovih podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija.

Strategije izvajanja bi morale ostati specifične za vsako vrsto omrežja in obstoječe zahteve za vseevropsko omrežje za konvencionalne hitrosti in za vseevropsko omrežje za visoke hitrosti bi morale ostati nespremenjene. Evropska agencija za železniški promet („Agencija“) je dobila okvirni mandat za izvedbo nekaterih dejavnosti.

Namestitev ERTMS/ETCS bi morala biti obvezna v primeru novih instalacij ali nadgradnje dela za zaščito vlaka sestava vodenje-upravljanje in signalizacija za železniške infrastrukturne projekte, ki prejemajo finančno podporo EU. Taka namestitev bi se načeloma morala izvesti v okviru projektov, ki jih financira EU. V nekaterih primerih pa je treba odobriti odstopanje od tega izvedbenega pravila. Obseg takega odstopanja je omejen na izvedbeno strategijo za „TSI v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija“.

Agencija je v tehničnem dokumentu „Seznam CCS-sistemov razreda B“ („List of CCS class B systems“) navedla seznam že obstoječih nacionalnih sistemov vodenje-upravljanje in signalizacija („sistemi razreda B“). Navedeni sistemi so morda še vedno potrebni na lokomotivah in vlečnih enotah za vožnjo po določenih progah.

Da se prepreči ustvarjanje dodatnih ovir za interoperabilnost, bi morale države članice zagotoviti, da ostane funkcionalnost že obstoječih sistemov razreda B in njihovih vmesnikov takšna, kot je zdaj specificirana, razen kadar so spremembe potrebne, da se zmanjšajo varnostne pomanjkljivosti v teh sistemih. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da sistemi, ki niso vključeni na seznam sistemov razreda B, niso dodatne ovire za interoperabilnost.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1. Sprejme se tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI) v zvezi s podsistemom „vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi“ in „podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu“ vseevropskega železniškega sistema iz Priloge III.

2. TSI iz Priloge III k temu sklepu se uporablja za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, opisan v točki 2.3, in za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, opisan v točki 2.4 Priloge II k Direktivi 2008/57/ES.

Člen 2

1. Kadar koli se zahteva, da so vozila voznega parka, ki obratujejo na določeni progi ali delu vseevropskega omrežja, opremljena z nacionalnim zaščitnim sistemom vodenja in upravljanja, države članice zagotovijo, da se ta sistem vključi na seznam sistemov razreda B, ki ima enako pravno veljavo kot priloge k TSI.

2. Države članice zagotovijo, da funkcionalnost, zmogljivost in vmesniki sistemov razreda B ostanejo takšni, kot so zdaj specificirani, razen kadar so spremembe potrebne, da se zmanjšajo varnostne pomanjkljivosti v teh sistemih.

Člen 3

Vsaka država članica mora, glede sistemov razreda B in zadev, opredeljenih kot odprte točke v Dodatku G k TSI, sprejetih s tem sklepom, v roku šestih mesecev po objavi tega sklepa sporočiti drugim državam članicam in Komisiji naslednje:

Če so bili ti elementi že sporočeni na podlagi odločb 2006/679/ES in 2006/860/ES, se ta obveznost šteje za izpolnjeno.

Člen 4

1. Pri projektih, ki jih financira EU (oddelek 7.3.2.4), lahko Komisija odobri odstopanje od obveznosti, določene v oddelku 7.3.2.4 Priloge III glede obvezne opremljenosti prog z evropskim sistemom vodenja vlakov (ETCS – European Train Control System), če se signalizacija obnovi na kratkih (krajših od 150 km) in medsebojno nepovezanih odsekih proge in pod pogojem, da se ETCS namesti pred zgodnejšim od naslednjih dveh datumov:

2. Zadevna država članica pošlje dokumentacijo o projektu Komisiji. Ta dokumentacija vsebuje ekonomsko analizo, ki kaže, da obstaja znatna ekonomska in/ali tehnična prednost, če ERTSM začne obratovati na zgodnejšega od obeh datumov, navedenih v odstavku 1, ne pa med izvajanjem projektov, ki jih financira EU.

3. Komisija prouči poslano ji dokumentacijo in ukrepe, ki jih predlaga država članica, ter odboru iz člena 29 Direktive 2008/57/ES sporoči rezultate te proučitve. Če je odstopanje odobreno, država članica zagotovi, da se ERTMS namesti pred zgodnejšim od obeh datumov, navedenih v odstavku 1.

Člen 5

Sklep Komisije 2011/291/ES z dne 26. aprila 2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom tirnih vozil „lokomotive in potniška tirna vozila“ vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (5) se spremeni:

Člen 6

Tehnični dokument Evropske agencije za železniški promet (ERA) „Specifikacija sistemskih zahtev za ERTMS/ETCS“ (ERTMS/ETCS System Requirement Specification – SRS), z dokumentno referenčno oznako „podniz-026“ („subset-026“) v različici 3.2.0, z dne 22. decembra 2010, se lahko uporabi kot podlaga za javne razpise za opremljanje prog z ETCS in izvajanje testov, vendar pred začetkom veljavnosti tako imenovane „osnovne konfiguracije 3“ („baseline 3“) ni mogoče zahtevati opremljanja vlakov z „osnovno konfiguracijo 3“.

Člen 7

Odločbi 2006/679/ES in 2006/860/ES se razveljavita. Vendar se njune določbe še naprej uporabljajo za vzdrževanje projektov, ki so bili odobreni v skladu s TSI, priloženimi k navedenima odločbama, in – razen če vložnik zahteva uporabo tega sklepa – za projekte za nove, obnovljene ali nadgrajene podsisteme, ki so v poznejši fazi razvoja ali predmet pogodbe v izvajanju na datum uradne objave tega sklepa.

Člen 8

Ta sklep se začne uporabljati šest mesecev po tem, ko se o njem uradno obvestijo države članice.

Člen 9

Ta sklep je naslovljen na države članice.

(1) UL L 191, 18.7.2008, str. 1.

(2) UL L 284, 16.10.2006, str. 1.

(3) UL L 342, 7.12.2006, str. 1.

(4) ERA/REC/2011-03/ERTMS

(5) UL L 139, 26.5.2011, str. 1.

Zahteve glede elektromagnetne združljivosti so določene v specifikaciji v klavzuli 3.2.1 in 3.2.2 v točki 77 v Prilogi A k CCS TSI.

Zahteve glede elektromagnetne združljivosti so odprte točke v specifikaciji v klavzuli 3.2.1 in 3.2.2 v točki 77 v Prilogi A k CCS TSI.

Navedena so sklicevanja na klavzule specifikacije iz točke 77 Priloge A k TSI v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija (CCS TSI).

Značilnosti tirnih vozil, povezane z združljivostjo s sistemi ugotavljanja lokacije vlakov, so navedene v klavzulah 4.2.3.3.1.1, 4.2.3.3.1.2 in 4.2.3.3.1.3.

PRILOGA III

KAZALO

1. Uvod

1.1 Tehnično področje uporabe

1.2 Geografsko področje uporabe

1.3 Vsebina te TSI

2. Opredelitev podsistema in področje uporabe

2.1 Uvod

2.2 Področje uporabe

2.3 Stopnje uporabe (ERTMS/ETCS)

3. Bistvene zahteve za podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija

3.1 Splošno

3.2 Posebni vidiki podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

3.2.1 Varnost

3.2.2 Zanesljivost in razpoložljivost

3.2.3 Zdravje

3.2.4 Varstvo okolja

3.2.5 Tehnična združljivost

3.2.5.1 Tehnično-tehnološka združljivost

3.2.5.1.1 Fizično-okoljski pogoji

3.2.5.1.2 Interna elektromagnetna združljivost železnice

3.2.5.2 Združljivost vodenja-upravljanja in signalizacije

4. Opis značilnosti podsistemov

4.1 Uvod

4.2 Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsisteme

4.2.1 Varnostne značilnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, ki so povezane z interoperabilnostjo

4.2.1.1 Varnost

4.2.1.2 Razpoložljivost/zanesljivost

4.2.2 Funkcionalnost ERTMS/ETCS na vozilu

4.2.3 Funkcionalnost ERTMS/ETCS ob progi

4.2.4 Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – GSM-R

4.2.4.1 Osnovne komunikacijske funkcije

4.2.4.2 Glasovne in operativne komunikacijske aplikacije

4.2.4.3 Aplikacije za sporočanje podatkov za ETCS

4.2.5 Vmesniki zračne reže ERTMS/ETCS in GSM-R

4.2.5.1 Radijske zveze z vlakom

4.2.5.2 Eurobalise-zveze z vlakom

4.2.5.3 Euroloop-zveze z vlakom

4.2.6 Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu

4.2.6.1 ERTMS/ETCS in zaščita vlaka razreda B

4.2.6.2 Vmesnik med radijsko podatkovno komunikacijo GSM-R in ERTMS/ETCS

4.2.6.3 Meritev poti in hitrosti

4.2.7 Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi

4.2.7.1 Funkcionalni vmesnik med radijskimi blokovnimi centri (RBC)

4.2.7.2 RBC/RBC

4.2.7.3 GSM-R/ETCS ob progi

4.2.7.4 Eurobalise/LEU

4.2.7.5 Euroloop/LEU

4.2.8 Upravljanje s ključi

4.2.9 Upravljanje ETCS-ID

4.2.10 Sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka ob progi

4.2.11 Elektromagnetna združljivost med železniškim voznim parkom in opremo vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi

4.2.12 ERTMS/ETCS DMI (vmesnik med strojevodjem in strojem)

4.2.13 GSM-R DMI (Vmesnik med strojevodjem in strojem)

4.2.14 Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene

4.2.15 Vidnost objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

4.2.16 Okoljski pogoji

4.3 Funkcionalne in tehnične specifikacije vmesnikov z drugimi podsistemi

4.3.1 Vmesnik s podsistemom vodenje in upravljanje železniškega prometa

4.3.2 Vmesnik s podsistemom železniškega voznega parka

4.3.3 Vmesniki s podsistemom infrastruktura

4.3.4 Vmesniki z energijskim podsistemom

4.4 Operativna pravila

4.5 Pravila glede vzdrževanja

4.5.1 Odgovornost proizvajalca opreme

4.5.2 Odgovornost vložnika za verifikacijo podsistemov

4.6 Strokovna usposobljenost

4.7 Zdravstveni in varnostni pogoji

4.8 Registri

5. Komponente interoperabilnosti

5.1 Opredelitev

5.2 Seznam komponent interoperabilnosti

5.2.1 Osnovne komponente interoperabilnosti

5.2.2 Združevanje komponent interoperabilnosti

5.3 Zmogljivost in specifikacije komponent

6. Ocena skladnosti in/ali primernosti za uporabo komponent in verifikacija podsistema

6.1 Uvod

6.1.1 Splošna načela

6.1.2 Načela za preskušanje ERTMS/ETCS in GSM-R

6.2 Komponente interoperabilnosti

6.2.1 Postopki ocenjevanja za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

6.2.2 Moduli za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

6.2.3 Zahteve glede ocenjevanja

6.2.4 Posebna vprašanja

6.2.4.1 ERTMS/ETCS na vozilu

6.2.4.2 Specifični prenosni modul (STM)

6.2.4.3 Vsebina ES-izjave o skladnosti

6.3 Podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija

6.3.1 Postopki ocenjevanja za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija

6.3.2 Moduli za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija

6.3.2.1 Podsistem na vozilu

6.3.2.2 Podsistem ob progi

6.3.2.3 Pogoji za uporabo modulov za podsisteme na vozilu in ob progi

6.3.3 Zahteve glede ocenjevanja za podsistem na vozilu

6.3.4 Zahteve glede ocenjevanja za podsistem ob progi

6.4 Določbe glede delne skladnosti

6.4.1 Uvod

6.4.2 Ocenjevanje delov podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

6.4.3 Delna skladnost podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija zaradi omejitev glede pogojev uporabe njihovih komponent interoperabilnost.

7. Izvajanje TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo

7.1 Uvod

7.2 Splošno veljavna pravila

7.2.1 Nadgraditev ali obnova podsistema vodenje-upravljanje ob progi ali njegovih delov

7.2.2 Obstoječi sistemi

7.2.3 Zagotavljanje specifičnih prenosnih modulov

7.2.4 Dodatna oprema razreda B na progi opremljeni z razredom A

7.2.5 Železniški vozni park, opremljen z opremo razreda A in razreda B

7.2.6 Pogoji za obvezne in neobvezne funkcije

7.2.7 GSM-R – Posebna pravila izvajanja

7.2.7.1 Naprave ob progi:

7.2.7.2 Naprave na vozilu:

7.2.8 Posebna pravila za izvedbo sistemov za ugotavljanje lokacije vlaka

7.2.9 Posebni primeri

7.2.9.1 Uvod

7.2.9.2 Belgija

7.2.9.3 Združeno kraljestvo

7.2.9.4 Francija

7.2.9.5 Poljska

7.2.9.6 Litva, Latvija.

7.2.9.7 Švedska

7.2.9.8 Luksemburg

7.3 Pravila za ERTMS

7.3.1 Evropski načrt za uvedbo ERTMS

7.3.2 Izvedba ERTMS na infrastrukturi

7.3.2.1 Koridorji

7.3.2.2 Povezava z glavnimi evropskimi postajami, ranžirnimi postajami, terminali za tovor in območji tovornega prometa

7.3.2.3 Omrežje za visoke hitrosti

7.3.2.4 Projekti, ki jih financira EU

7.3.2.5 Uradno obveščanje

7.3.2.6 Zamude

7.3.3 Izvedba ERTMS na vozilu

7.3.3.1 Omrežje za visoke hitrosti

7.3.4 Konkretne proge, iz katerih so sestavljeni koridorji

7.3.5 Glavne evropske postaje, ranžirne postaje, terminali za tovor in območja tovornega prometa

1. UVOD

1.1 Tehnično področje uporabe

Ta TSI se nanaša na podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

1.2 Geografsko področje uporabe

Geografsko področje uporabe te TSI je vseevropski železniški sistem, tj. vseevropski železniški sistem za visoke hitrosti in konvencionalne hitrosti, kot je določeno v točkah 1 in 2 Priloge I Direktive 2008/57/ES (Direktiva o železniški interoperabilnosti).

1.3 Vsebina te TSI

Ta TSI v skladu s členom 5(3) Direktive o železniški interoperabilnosti:

1. navaja svoje predvideno področje uporabe — Poglavje 2 (Opredelitev podsistema in področje uporabe);

2. določa bistvene zahteve za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija ter njihove vmesnike za povezavo z drugimi podsistemi — Poglavje 3 (Bistvene zahteve za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija);

3. določa funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistemi in njihovi vmesniki za povezavo z drugimi podsistemi — Poglavje 4 (Opis značilnosti podsistema);

4. določa komponente interoperabilnosti in vmesnike, ki jih morajo zajemati evropske specifikacije, vključno z evropskimi standardi, in ki so potrebni za doseganje interoperabilnosti v vseevropskem železniškem sistemu – Poglavje 5 (Komponente interoperabilnosti);

5. določa v vsakem obravnavanem primeru, katere postopke je treba uporabiti za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti in verifikacijo ES podsistemov – Poglavje 6 (Ocenjevanje skladnosti in/ali primernosti za uporabo komponent in verifikacija podsistemov);

6. navaja strategijo za izvajanje te TSI — Poglavje 7 (Izvajanje TSI v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija);

7. navaja strokovne kompetence ter zahtevane zdravstvene in varnostne pogoje pri delu za osebje, ki upravlja in vzdržuje te podsisteme ter izvaja TSI — Poglavje 4 (Opis značilnosti podsistema).

V skladu s členom 5(5) Direktive o železniški interoperabilnosti so določbe za posebne primere navedene v poglavju 7 (Izvajanje TSI v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija).

Ta TSI v poglavju 4 (Opis značilnosti podsistema) opisuje tudi pravila glede obratovanja in vzdrževanja, specifična za področje uporabe, navedeno v odstavkih 1.1 in 1.2 zgoraj.

2. OPREDELITEV PODSISTEMA IN PODROČJE UPORABE

2.1 Uvod

Podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija sta opredeljena v Prilogi II Direktive o železniški interoperabilnosti kot „vsa oprema, potrebna za zagotavljanje varnosti, vodenja in nadzora voženj vlakov, ki so dovoljeni v omrežju“.

Značilnosti podsistemov vodenje-upravljanja in signalizacija so naslednje:

1. funkcije, ki so bistvene za varen nadzor železniškega prometa in so bistvene za njegovo delovanje, vključno s tistimi, ki se zahtevajo za poslabšane pogoje (1);

2. vmesniki;

3. raven zmogljivosti, ki je potrebna za izpolnjevanje bistvenih zahtev.

2.2 Področje uporabe

TSI v zvezi s podsistemoma vodenje-upravljanje in signalizacija določa le tiste zahteve, ki so potrebne za zagotovitev interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema in skladnosti z bistvenimi zahtevami.

Podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija vsebujejo naslednje dele:

1. zaščita vlakov;

2. radijske komunikacije;

3. ugotavljanje lokacije vlaka

Sistem razreda A za zaščito vlakov je ERTMS/ETCS, radijski sistem razreda A pa je GSM-R.

Glede ugotavljanja lokacije vlaka razreda A ta TSI določa le zahteve za vmesnik za povezavo z drugimi podsistemi.

Sistemi razreda B so omejen nabor že obstoječih sistemov „vodenje-upravljanje in signalizacija“ za zaščito vlakov, ki so se uporabljali pred 20. aprilom 2001. Seznam sistemov razreda B je vzpostavljen v tehničnem dokumentu Evropske železniške agencije „Seznam CCS sistemov razreda B“, ERA/TD/2011-11, različica 1.0.

Zahteve za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu so določene glede na zaščito vlakov in mobilne radijske aparate razreda A.

Zahteve za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi so specificirane glede na naslednje:

1. radijsko omrežje razreda A;

2. zaščita vlakov razreda A;

3. zahteve za vmesnike za sisteme ugotavljanja lokacije vlakov, za zagotovitev njihove združljivosti s tirnimi vozili.

2.3 Stopnje uporabe (ERTMS/ETCS)

Vmesniki, navedeni v tej TSI, opredeljujejo sredstva za prenos podatkov vlakom in (kadar je primerno) z vlakov. Specifikacije za ERTMS/ETCS, navedene v tem TSI, določajo stopnje uporabe, izmed katerih se lahko za izvedbo ob progi izberejo prenosna sredstva, ki ustrezajo njenim zahtevam.

Ta TSI opredeljuje zahteve za vse stopnje uporabe.

Vlak, ki je opremljen z zaščito vlaka razreda A na vozilih za določeno stopnjo uporabe, mora biti zmožen obratovati s to stopnjo uporabe in tudi s katero koli nižjo. Zato:

— Vlak, ki je opremljen z zaščito vlaka razreda A na vozilih za stopnjo 2, mora biti zmožen obratovati na progah s stopnjo 2 in na progah s stopnjo 1.

— Za vlak, ki je opremljen z zaščito vlaka na vozilih razreda A na vozilih za stopnjo 1, ni potrebno, da je opremljen s podatkovnim radijem GSM-R, vendar mora že vsebovati vse funkcije stopnje 2, da se zagotovi, da poznejša vključitev podatkovnega radia GSM-R zagotavlja njegovo opremljenost za raven 2.

3. BISTVENE ZAHTEVE ZA PODSISTEMA VODENJE-UPRAVLJANJE IN SIGNALIZACIJA

3.1 Splošno

Direktiva o železniški interoperabilnosti zahteva, da podsistemi in komponente interoperabilnosti, vključno z vmesniki, izpolnjujejo bistvene zahteve, opisane v splošnih pogojih v Prilogi III k Direktivi.

Bistvene zahteve so:

1. varnost;

2. zanesljivost in razpoložljivost;

3. zdravje;

4. varstvo okolja;

5. tehnična združljivost.

Bistvene zahteve za sisteme razreda A so opisane spodaj.

Za zahteve za sisteme razreda B je odgovorna zadevna država članica.

3.2 Posebni vidiki podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

3.2.1 Varnost

Pri vsakem projektu, za katerega se uporablja ta specifikacija, se izvedejo ukrepi, ki so potrebni za zagotovitev, da stopnja tveganja, da pride do nesreče, ki spada v področje uporabe podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija, ni večja od ciljne za zadevno prometno storitev. Za ta namen se uporablja Uredba Komisije (ES) št. 352/2009 z dne 24. aprila 2009 o sprejetju skupne varnostne metode za ovrednotenje in oceno tveganja iz člena 6(3)(a) Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) (skupna varnostna metoda).

Da ukrepi, sprejeti za zagotavljanje varnosti, ne bi ogrozili interoperabilnosti, je treba upoštevati zahteve osnovnega parametra, opredeljenega v oddelku 4.2.1 (Varnostne značilnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo).

Za sistem ERTMS/ETCS razreda A je cilj varnosti porazdeljen med podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na ob progi. Zahteve so podrobno navedene v osnovnem parametru, ki je opredeljen v oddelku 4.2.1 (Varnostne značilnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo). Ta varnostna zahteva mora biti izpolnjena skupaj z zahtevami glede razpoložljivosti, kakor je opredeljeno v oddelku 3.2.2 (Zanesljivost in razpoložljivost).

3.2.2 Zanesljivost in razpoložljivost

Za sistem razreda A so cilji zanesljivosti in razpoložljivosti porazdeljeni med podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. Zahteve so podrobno navedene v osnovnem parametru, ki je opredeljen v oddelku 4.2.1 (Varnostne značilnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo).

Raven tveganja se spremlja zaradi staranja in obrabe komponent podsistema. Upoštevajo se zahteve glede vzdrževanja, navedene v oddelku 4.5.

3.2.3 Zdravje

V skladu z uredbami EU in nacionalnimi predpisi, ki so združljivi z evropsko zakonodajo, je treba zagotoviti, da uporabljeni materiali in tehnična zasnova podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija niso nevarni za zdravje oseb, ki imajo dostop do njih.

3.2.4 Varstvo okolja

V skladu z uredbami EU in nacionalnimi predpisi, ki so združljivi z evropsko zakonodajo, velja naslednje:

1. če je oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo izpostavljena čezmerni vročini ali ognju, ne sme prekoračiti omejitev za emisijo dima ali plinov, ki so okolju škodljivi;

2. oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo ne vsebuje snovi, ki bi lahko med njeno običajno uporabo izjemno onesnažile okolje;

3. oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo je predmet veljavne evropske zakonodaje, ki določa omejitve emisij elektromagnetnih interferenc na železniškem območju;

4. oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo je v skladu z veljavnimi določbami o obremenitvah s hrupom;

5. oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo ne dosega nedopustne stopnje vibracij, ki bi lahko ogrozile trdnost infrastrukture (kadar je infrastruktura pravilno vzdrževana).

3.2.5 Tehnična združljivost

Tehnična združljivost obsega funkcije, vmesnike in zmogljivosti, ki so potrebne za dosego interoperabilnosti.

Zahteve tehnične združljivosti so razdeljene v tri kategorije:

1. Prva kategorija opredeljuje splošne tehnično-tehnološke zahteve za interoperabilnost, to je okoljske pogoje, interno elektromagnetno združljivost (EMC) znotraj meja železniškega območja in zahtev za vgradnjo. Te zahteve združljivosti so opredeljene v tem poglavju.

2. Druga kategorija opisuje, kako je treba podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija tehnično uporabljati in katere funkcije morajo opravljati, da se zagotovi interoperabilnost. Ta kategorija je opredeljena v poglavju 4.

3. Tretja kategorija opisuje, kako je treba upravljati podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija, da je interoperabilnost dosežena. Ta kategorija je opredeljena v poglavju 4.

3.2.5.1 Tehnično-tehnološka združljivost

3.2.5.1.1 Fizično-okoljski pogoji

Oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo je sposobna obratovati v podnebnih in fizičnih razmerah, značilnih za območje, v katerem je zadevni del vseevropskega železniškega omrežja.

Upoštevajo se zahteve temeljnega prametra 4.2.16 (Okoljski pogoji).

3.2.5.1.2 Interna elektromagnetna združljivost železnice

V skladu z uredbami EU in nacionalnimi predpisi, ki so združljivi z evropsko zakonodajo, oprema podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija ne sme motiti delovanja ostale opreme za vodenje-upravljanje in signalizacijo ali ostalih podsistemov in tudi sama ne sme biti motena zaradi njihovega delovanja.

Osnovni parameter za elektromagnetno združljivost med tirnimi vozili in opremo ob progi za vodenje-upravljanje in signalizacijo je opisan v oddelku 4.2.11 (Elektromagnetna združljivost).

3.2.5.2 Združljivost vodenja-upravljanja in signalizacije

Poglavje 4 določa zahteve za interoperabilnost podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija.

Poleg tega ta TSI v primeru podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija zagotavlja tehnično interoperabilnost med vseevropskim železniškim sistemom za visoke hitrosti in vseevropskim železniškim sistemom za konvencionalne hitrosti, kadar sta oba opremljena s sistemom razreda A.

4. OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMOV

4.1 Uvod

V skladu z zadevnimi bistvenimi zahtevami so za podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija značilni naslednji osnovni parametri:

1. varnostne značilnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo (oddelek 4.2.1)

2. funkcionalnost ERTMS/ETCS na vozilu (oddelek 4.2.2)

3. funkcionalnost ERTMS/ETCS ob progi (oddelek 4.2.3)

4. mobilne komunikacijske funkcije za železnice – GSM-R (oddelek 4.2.4)

5. vmesniki zračne reže ERTMS/ETCS in GSM-R (oddelek 4.2.5)

6. notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu (oddelek 4.2.6)

7. notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi (oddelek 4.2.7)

8. upravljanje ključev (oddelek 4.2.8)

9. upravljanje ETCS-ID (oddelek 4.2.9)

10. sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka (oddelek 4.2.10)

11. elektromagnetna združljivost med železniškim voznim parkom in opremo vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi (oddelek 4.2.11)

12. ERTMS/ETCS DMI (vmesnik med strojevodjem in strojem) (oddelek 4.2.12)

13. GSM-R DMI (vmesnik med strojevodjem in strojem) (oddelek 4.2.13)

14. vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene (oddelek 4.2.14)

15. vidnost objektov vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi (oddelek 4.2.15)

16. okoljski pogoji (oddelek 4.2.16)

Vse zahteve v oddelku 4.2 (Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsisteme) glede teh osnovnih parametrov se uporabljajo za sistem razreda A.

Zahteve za sisteme razreda B in za specifične prenosne module (STM) (ki omogočajo, da sistem razreda A na vozilu deluje na infrastrukturi razreda B) so v pristojnosti ustrezne države članice.

Ta TSI temelji na načelih omogočanja, da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na ob progi združljiv s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, skladnimi s TSI. Da bi ta cilj dosegli, je potrebno naslednje:

1. funkcije, vmesniki in zmogljivosti podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu so standardizirani, kar zagotavlja, da se bo vsak vlak odzval na predvidljiv način na podatke, prejete od naprav ob progi;

2. za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi so v tej TSI komunikacije proga-vlak in vlak-proga popolnoma standardizirane. Specifikacije, navedene v oddelkih spodaj, omogočajo, da se funkcionalnost vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi uporablja prilagodljivo, tako da se lahko na optimalen način vključi v železniški sistem. Ta prilagodljivost se mora izkoristiti brez omejevanja gibanja vozil in na njih vgrajenih podsistemih, skladnih s TSI.

Funkcije vodenje-upravljanje in signalizacija so razvrščene v kategorije, ki označujejo, ali so neobvezne (O – optional) ali obvezne (M – mandatory). Te kategorije so opredeljene v točki 4.1a Priloge A za ERTMS/ETCS in v točki 4.1b Priloge A za GSM-R, zadevna besedila pa tudi navajajo, kako so funkcije razvrščene.

V točki 4.1c Priloge A je slovar izrazov in opredelitev za ERTMS/ETCS, ki se uporabljajo v specifikacijah v Prilogi A.

V skladu z oddelkom 2.2 (Področje uporabe) vsebujejo podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija tri dele.

Naslednja preglednica kaže, kateri osnovni parametri so pomembni za vsak podsistem in za vsak del.

Podsistem Del Osnovni parametri Vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu zaščita vlakov 4.2.1, 4.2.2, 4.2.5, 4.2.6, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.12, 4.2.14, 4.2.16 radijske komunikacije 4.2.4, 4.2.5, 4.2.6, 4.2.13, 4.2.14, 4.2.16 Vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi zaščita vlakov 4.2.3, 4.2.5, 4.2.7, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.15, 4.2.16 radijske komunikacije 4.2.4, 4.2.5, 4.2.7, 4.2.16 ugotavljanje lokacije vlaka 4.2.10, 4.2.11, 4.2.16

Skladno z bistvenimi zahtevami iz poglavja 3 so funkcionalne in tehnične specifikacije za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija naslednje:

4.2 Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsisteme

4.2.1 Varnostne značilnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, ki so povezane z interoperabilnostjo

Ta osnovni parameter opisuje zahteve za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi s sklicevanjem na oddelek 3.2.1 (Varnost) in oddelek 3.2.2 (Zanesljivost in razpoložljivost).

Da bi dosegli interoperabilnost, je treba pri izvedbi podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi upoštevati naslednje določbe:

1. Tehnična zasnova, izvedba in uporaba podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ali podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ne smejo uvajati novih zahtev za opremo izven teh podsistemov (a) prek vmesnika med podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, razen zahtev, določenih v tej TSI; (b) za kateri koli drugi podsistem, razen zahtev, določenih v ustreznih TSI.

2. Zahteve, določene v oddelkih 4.2.1.1 in 4.2.1.2 spodaj, se upoštevajo.

4.2.1.1 Varnost

Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi upoštevata zahteve za ERTMS/ETCS opremo in vgradnjo, navedene v tej TSI.

Za nevarnost „prekoračitev omejitev hitrosti in/ali razdalje, priporočenih za ERTMS/ETCS“ znaša dopustna stopnja (THR) 10– 9 h– 1 za naključne napake za ERTMS/ETCS na vozilu in za ERTMS/ETCS ob progi. točko 4.2.1 a Priloge A.

Za dosego interoperabilnosti mora ERTMS/ETCS na vozilu v celoti upoštevati vse zahteve, določene v oddelku 4.2.1 Priloge A. Kljub temu so za ERTMS/ETCS ob progi sprejemljive manj stroge varnostne zahteve, pod pogojem, da se v kombinaciji s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, skladnimi s TSI, doseže varnostna raven za obratovanje.

Zahteve za obvladovanje nevarnosti, povezanih z napakami na vmesniku med strojevodjem in ERTMS/ETCS na vozilu, so odprta točka.

4.2.1.2 Razpoložljivost/zanesljivost

Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na infrastrukturi upoštevata zahteve, navedene v tej TSI. Zahteve za razpoložljivost / zanesljivost so opredeljene v oddelku 4.2.1 b Priloge A.

Stopnja tveganja se nadzoruje med življenjsko dobo sestavov. Upoštevajo se zahteve glede vzdrževanja, navedene v oddelku 4.5 (Pravila glede vzdrževanja).

4.2.2 Funkcionalnost ERTMS/ETCS na vozilu

Osnovni parameter za funkcionalnost ERTMS/ETCS na vozilu opisuje vse funkcije, potrebne za varno obratovanje vlaka. Glavna funkcija je zagotavljanje avtomatske zaščite vlakov in kabinske signalizacije:

1. nastavitev značilnosti vlaka (npr. največje hitrosti vlaka, zmogljivosti zaviranja);

2. izbor načina nadzorovanja na podlagi informacij od opreme ob progi;

3. izvajanje funkcij meritve poti in hitrosti;

4. ugotavljanje lokacije vlaka v koordinatnem sistemu, ki temelji na lokacijah Eurobalise;

5. izračunavanje profila dinamične hitrosti za njegovo vožnjo na podlagi značilnosti vlaka in informacij od naprav ob progi;

6. nadziranje profila dinamične hitrosti med vožnjo;

7. omogočanje funkcije intervencije.

Te funkcije se izvajajo v skladu z oddelkom 4.2.2 b Priloge A, njihova zmogljivost pa je v skladu z oddelkom 4.2.2 a Priloge A.

Zahteve za preizkuse so določene v oddelku 4.2.2c Priloge A.

Identitete ETCS opreme se upravljajo v skladu z oddelkom 4.2.9 (Upravljanje ETCS-ID).

Glavno funkcionalnost podpirajo ostale funkcije, na katere se nanašata tudi oddelek 4.2.2a Priloge A in oddelek 4.2.2b Priloge A, skupaj z dodatnimi specifikacijami, navedenimi spodaj:

1. Komunikacija s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. (a) prenos podatkov Eurobalise. gl. oddelek 4.2.5.2 (Komunikacija Eurobalise z vlakom). (b) Prenos podatkov Euroloop. Glej oddelek 4.2.5.3 (Komunikacija Eurobalise z vlakom). Ta funkcionalnost je na vozilu neobvezna, razen če je ob progi nameščen Euroloop v ERTMS/ETCS stopnje 1 in je iz varnostnih razlogov sprostitvena hitrost nastavljena na nič (npr. zaščita nevarnih mest). (c) Prenos podatkov prek radia za radijski „infill“. Glej Prilogo A, 4.2.2 d, oddelek 4.2.5.1 (Radijska komunikacija z vlakom), oddelek 4.2.6.2 (Vmesnik med radijsko podatkovno komunikacijo GSM-R in ERTMS/ETCS) ter oddelek 4.2.8 (Upravljanje ključev). Ta funkcionalnost je na vozilu neobvezna, razen če je ob progi nameščen prenos podatkov prek radia za radijski infill v ERTMS/ETCS stopnje 1 in je iz varnostnih razlogov sprostitvena hitrost nastavljena na nič (npr. zaščita nevarnih mest). (d) Radijski prenos podatkov Glej oddelek 4.2.5.1 (Radijska komunikacija z vlakom), oddelek 4.2.6.2 (Vmesnik med radijsko podatkovno komunikacijo GSM-R in ERTMS/ETCS) ter oddelek 4.2.8 (Upravljanje ključev). Obvezna na vozilu samo za aplikacije ERTMS/ETCS stopnje 2 ali ETCS stopnje 3.

2. Komuniciranje s strojevodjem. Glej Prilogo A, 4.2.2 e, in oddelek 4.2.12 (ERTMS/ETCS DMI).

3. Komuniciranje s STM. Glej oddelek 4.2.6.1 (Vmesnik med ERTMS/ETCS in SPM STM). Ta funkcija vključuje: (a) upravljanje izhodnih podatkov STM; (b) zagotavljanje podatkov, ki jih uporablja STM; (c) upravljanje prehodov STM.

4. Upravljanje informacij o celovitosti vlaka (integriteta vlaka) – obvezno za stopnjo 3, ni zahtevano za stopnjo 1 ali 2.

5. Spremljanje stanja opreme in podpora ob okvari z uporabo načina delovanja v poslabšanih razmerah. Ta funkcija vključuje: (a) sprožitev funkcionalnosti ERTMS/ETCS na vozilu; (b) zagotavljanje podpore ob okvari z uporabo načina delovanja v poslabšanih razmerah; (c) ločitev funkcionalnosti ERTMS/ETCS na vozilu.

6. Snemanje podpornih podatkov za regulativne namene. Glej oddelek 4.2.14 (Vmesnik s snemanjem podatkov za regulativne namene).

7. posredovanje informacij/nalogov in sprejemanje informacij o stanju od tirnih vozil: (a) na vmesnik med strojevodjem in strojem (DMI – Driver-Machine Interface). Glej oddelek 4.2.12 (ERTMS/ETCS DMI); (b) na vmesnik med opremo na vlaku in vlakom ter s tega vmesnika. Glej Prilogo A, 4.2.2 f.

4.2.3 Funkcionalnost ERTMS/ETCS ob progi

Ta osnovni parameter opisuje funkcionalnost ERTMS/ETCS ob progi. Vsebuje vso funkcionalnost ERTMS/ETCS za zagotavljanje varne poti določenega vlaka.

Glavna funkcionalnost je:

1. ugotavljanje lokacije določenega vlaka v koordinatnem sistemu, ki temelji na lokacijah Eurobalise (stopnji 2 in 3);

2. pretvorba informacij iz signalizacijske opreme ob progi v standardno obliko za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu;

3. pošiljanje dovoljenj za vožnjo, skupaj z opisom proge in nalogov, za posamezen vlak.

Te funkcije se izvajajo v skladu s Prilogo A, 4.2.3b, njihova zmogljivost pa je v skladu s Prilogo A, 4.2.3a.

Zahteve za preizkuse so določene v Prilogi A, 4.2.3c.

Identitete ETCS opreme se upravljajo v skladu z oddelkom 4.2.9 (Upravljanje ETCS-ID).

Glavno funkcionalnost podpirajo ostale funkcije, na katere se nanašata tudi Priloga A, 4.2.3a, in Priloga A, 4.2.3b, skupaj z dodatnimi specifikacijami, navedenimi spodaj:

1. komuniciranje s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu. To vključuje: (a) prenos podatkov Eurobalise. Glej oddelek 4.2.5.2 (Komunikacija Eurobalise z vlakom) in oddelek 4.2.7.4 (Eurobalise/elektronska enota ob progi (LEU – Line-side Electronic Unit)); (b) prenos podatkov Euroloop. Glej oddelek 4.2.5.3 (Komunikacija Euroloop z vlakom) in oddelek 4.2.7.5 (Euroloop/LEU). Euroloop je relevanten le na stopnji 1, kjer je neobvezen; (c) Radijski prenos podatkov za radijski infill. Glej Prilogo A, 4.2.3d, oddelek 4.2.5.1 (Radijska komunikacija z vlakom), oddelek 4.2.7.3 (GSM-R/ETCS-funkcionalnost ob progi) ter oddelek 4.2.8 (Upravljanje ključev). Radijski in-fill je relevanten le na stopnji 1, kjer je neobvezen. (d) Radijski prenos podatkov. Glej oddelek 4.2.5.1 (Radijska komunikacija z vlakom), oddelek 4.2.7.3 (GSM-R/ETCS funkcionalnost ob progi) ter oddelek 4.2.8 (Upravljanje ključev). Radijski prenos podatkov je relevanten le na stopnji 2 in stopnji 3.

2. pošiljanje informacij/nalogov opremi ERTMS/ETCS na vozilu, npr. informacij, povezanih z odpiranjem/zapiranjem zračnih loput, spuščanjem/dviganjem odjemnika toka, vklopom/izklopom glavnega stikala, prehodom z vlečnega sistema A na vlečni sistem B. Izvajanje te funkcionalnosti je neobvezno za opremo ob progi;

3. upravljanje prehodov med področji, ki jih nadzorujejo različni radijski blokovni centri (RBCs – Radio Block Centres; relevantno le za stopnjo 2 in stopnjo 3). Glej oddelek 4.2.7.1 (Funkcijski vmesnik med radijskimi blokovnimi centri) in oddelek 4.2.7.2 (Tehnični vmesnik med radijskimi blokovnimi centri).

4.2.4 Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – GSM-R

Ta osnovni parameter opisuje radijske komunikacijske funkcije, ki se izvajajo v podsistemu vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in podsistemu vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, v skladu s specifikacijami, navedenimi spodaj.

4.2.4.1 Osnovne komunikacijske funkcije

Splošne zahteve so določene v Prilogi A, 4.2.4a.

Poleg tega se upoštevajo naslednje specifikacije:

1. značilnosti ASCI; Priloga A, 4.2.4b;

2. kartica SIM; Priloga A, 4.2.4c;

3. Signalizacija uporabnik–uporabnik; Priloga A, 4.2.4d;

4. naslavljanje, odvisno od lokacije; Priloga A, 4.2.4e.

4.2.4.2 Glasovne in operativne komunikacijske aplikacije

Splošne zahteve so določene v Prilogi A, 4.2.4f.

Zahteve za preizkuse so določene v Prilogi A, 4.2.4g.

Poleg tega se upoštevajo naslednje specifikacije:

1. potrditev prednostnih pozivov; Priloga A, 4.2.4h;

2. funkcionalno naslavljanje; Priloga A, 4.2.4j;

3. prikaz funkcionalnih številk; Priloga A, 4.2.4k.

4.2.4.3 Aplikacije za sporočanje podatkov za ETCS

Splošne zahteve so določene v Prilogi A, 4.2.4f.

Zahteve za preizkuse so določene v Prilogi A, 4.2.4g.

Ta funkcionalnost je obvezna le v primeru ETCS ravni 2 in 3 ter radijskih in-fill aplikacij.

4.2.5 Vmesniki zračne reže ERTMS/ETCS in GSM-R

Ta osnovni parameter opisuje zahteve glede zračne reže med podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi in podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in ga je treba upoštevati v povezavi z zahtevami za vmesnike med opremo ERTMS/ETCS in opremo GSM-R v skladu z oddelkom 4.2.6 (Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu) in oddelkom 4.2.7 (Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi).

Ta osnovni parameter vključuje:

1. fizikalne, električne in elektromagnetne vrednosti, ki jih je treba upoštevati za varno delovanje;

2. komunikacijski protokol, ki bo uporabljen;

3. razpoložljivost komunikacijskega kanala.

Specifikacije, ki se uporabijo, so naštete v nadaljevanju.

4.2.5.1 Radijske zveze z vlakom

Vmesniki radijskih zvez razreda A delujejo v pasu GSM-R – glej Prilogo A, 4.2.5a.

Protokoli so skladni s Prilogo A, 4.2.5b.

Kadar se izvaja radijski in-fill, se upoštevajo zahteve iz Priloge A, 4.2.5c.

4.2.5.2 Eurobalise-zveze z vlakom

Vmesniki Eurobalise-zvez so v skladu s Prilogo A, 4.2.5d.

4.2.5.3 Euroloop-zveze z vlakom

Vmesniki Euroloop-zvez so v skladu s Prilogo A, 4.2.5e.

4.2.6 Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu

Osnovni parameter je sestavljen iz treh delov.

4.2.6.1 ERTMS/ETCS in zaščita vlaka razreda B

Kadar so na vozilu nameščene funkcije ERTMS/ETCS in funkcije razreda B za zaščito vlaka, je prehode med njimi mogoče upravljati s standardiziranim vmesnikom v skladu s Prilogo A, 4.2.6 a.

Priloga A, 4.2.6b, določa vmesnik K (ki omogoča nekaterim STM, da berejo informacije iz baliz razreda B prek antene ERTMS/ETCS na vozilu), Priloga A, 4.2.6c, pa vmesnik G (zračna reža med anteno za ETCS na vozilu in balizami razreda B).

Uvedba vmesnika K je neobvezna, če pa se izvede, mora biti v skladu s Prilogo A, 4.2.6b.

Nadalje, če se vmesnik K izvede, funkcionalnost prenosnega kanala na vozilu upošteva lastnosti iz Priloge A, 4.2.6c.

Če se prehodi med ERTMS/ETCS in zaščito vlaka razreda B na vozilu ne upravljajo s standardiziranimi vmesniki iz Priloge A, 4.2.6 a, je treba izvesti ukrepe za zagotovitev, da uporabljena metoda ne postavi dodatnih zahtev za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

4.2.6.2 Vmesnik med radijsko podatkovno komunikacijo GSM-R in ERTMS/ETCS

Zahteve za vmesnik med radijsko opremo razreda A in funkcionalnostjo ERTMS/ETCS na vozilu so specificirane v Prilogi A, 4.2.6d.

Kadar se izvaja radijski in-fill, se upoštevajo zahteve iz Priloge A, 4.2.6e.

4.2.6.3 Meritev poti in hitrosti

Vmesnik med funkcijo meritve poti in hitrosti ter sistemom ETCS na vozilu izpolnjuje zahteve iz Priloge A, 4.2.6f. Ta vmesnik prispeva k temu osnovnemu parametru le, kadar je oprema za meritev poti in hitrosti zagotovljena kot ločena komponenta interoperabilnosti (glej oddelek 5.2.2, Združevanje komponent interoperabilnosti).

4.2.7 Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi

Ta osnovni parameter je sestavljen iz petih delov.

4.2.7.1 Funkcionalni vmesnik med radijskimi blokovnimi centri (RBC)

Ta vmesnik opredeljuje podatke, ki se izmenjujejo med sosednjimi radijskimi blokovnimi centri (RBC), tako da je omogočeno varno gibanje vlaka z območja enega RBC na območje drugega RBC:

1. informacije iz „predajnega“ RBC v „prejemni“ RBC;

2. informacije iz „prejemnega“ RBC v „predajni“ RBC.

Zahteve so določene v Prilogi A, 4.2.7a.

4.2.7.2 RBC/RBC

To je tehnični vmesnik med dvema radijskima blokovnima centroma (RBC). Zahteve so določene v Prilogi A, 4.2.7b.

4.2.7.3 GSM-R/ETCS ob progi

To je vmesnik med radijskim sistemom razreda A in funkcionalnostjo sistema ETCS ob progi. Zahteve so določene v Prilogi A, 4.2.7c.

4.2.7.4 Eurobalise/LEU

To je vmesnik med Eurobalizo in elektronsko enoto ob progi (LEU). Zahteve so določene v Prilogi A, 4.2.7d.

Ta vmesnik prispeva k temu osnovnemu parametru le, če sta Eurobalise in LEU zagotovljena kot ločeni komponenti interoperabilnosti (glej oddelek 5.2.2, Združevanje komponent interoperabilnosti).

4.2.7.5 Euroloop/LEU

To je vmesnik med Euroloop in elektronsko enoto na infrastrukturi LEU. Zahteve so določene v Prilogi A, 4.2.7e.

Ta vmesnik prispeva k temu osnovnemu parametru le, če sta Euroloop in LEU zagotovljena kot ločeni komponenti interoperabilnosti (glej oddelek 5.2.2, Združevanje komponent interoperabilnosti).

4.2.8 Upravljanje s ključi

Ta osnovni parameter določa zahteve za upravljanje kriptografskih ključev, ki se uporabljajo za zaščito podatkov, ki se radijsko prenašajo.

Zahteve so določene v Prilogi A, 4.2.8a. V področje uporabe te TSI spadajo le zahteve, povezane z vmesniki opreme za vodenje-upravljanje in signalizacijo.

4.2.9 Upravljanje ETCS-ID

Ta osnovni parameter se nanaša na identitete ETCS (ETCS-ID) za opremo v podsistemu vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi in podsistemu vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu.

Zahteve so določene v Prilogi A, 4.2.9a.

4.2.10 Sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka ob progi

Ta osnovni parameter določa zahteve za vmesnik med sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka ob progi in tirnimi vozili.

Zahteve za vmesnik, ki jih morajo upoštevati sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka, so določene v Prilogi A, 4.2.10a.

4.2.11 Elektromagnetna združljivost med železniškim voznim parkom in opremo vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi

Ta osnovni parameter opisuje zahteve za vmesnik za elektromagnetno združljivost med tirnimi vozili in opremo ob progi za vodenje-upravljanje in signalizacijo.

Zahteve za vmesnik, ki jih mora upoštevati sistem za ugotavljanje lokacije vlaka, so določene v Prilogi A, 4.2.11a.

4.2.12 ERTMS/ETCS DMI (vmesnik med strojevodjem in strojem)

Ta osnovni parameter opisuje informacije, ki jih ERTMS/ETCS posreduje strojevodji, ter informacije, ki jih strojevodja vnese v ERTMS ETCS na vozilu. Glej Prilogo A, 4.2.12a.

Zajema:

1. ergonomijo (vključno z vidljivostjo);

2. funkcije ERTMS/ETCS, ki naj bodo prikazane;

3. funkcije ERTMS/ETCS, ki se sprožijo z vnosom strojevodje.

4.2.13 GSM-R DMI (Vmesnik med strojevodjem in strojem)

Ta osnovni parameter opisuje informacije, ki jih GSM-R posreduje strojevodji, ter informacije, ki jih strojevodja vnese v GSM-R na vozilu. Glej Prilogo A, 4.2.13a.

Zajema:

1. ergonomijo (vključno z vidljivostjo);

2. funkcije GSM, ki naj bodo prikazane;

3. izhodne informacije, povezane s klicem;

4. vhodne informacije, povezane s klicem.

4.2.14 Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene

Ta osnovni parameter opisuje:

1. izmenjavo podatkov med ERTMS/ETCS na vozilu in snemalno napravo tirnega vozila;

2. komunikacijske protokole;

3. fizični vmesnik.

Glej Prilogo A, 4.2.14a.

4.2.15 Vidnost objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

Ta osnovni parameter opisuje:

1. značilnosti odsevajočih znakov za zagotavljanje pravilne vidnosti;

2. značilnosti interoperabilnih signalov.

Glej Prilogo A, 4.2.15a.

Poleg tega je pri namestitvi objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi treba upoštevati vidno polje strojevodje in infrastrukturne zahteve.

4.2.16 Okoljski pogoji

Upoštevajo se okoljski pogoji, predpisani v specifikacijah, navedenih v tej TSI.

4.3 Funkcionalne in tehnične specifikacije vmesnikov z drugimi podsistemi

4.3.1 Vmesnik s podsistemom vodenje in upravljanje železniškega prometa

Vmesnik s TSI vodenje in upravljanje železniškega prometa Sklic na TSI CCS Sklic na TSI vodenje in upravljanje železniškega prometa Parameter Klavzula Parameter Klavzula Operativna pravila (za normalne in poslabšane pogoje) 4.4 Pravilnik 4.2.1.2.1 Operativna pravila 4.4 Vidnost objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi 4.2.15 Opazovanje signalov in progovnih znamenj 4.2.2.8 Zavorna zmogljivost in zavorne značilnosti vlaka 4.2.2 Zavorna zmogljivost 4.2.2.6 Uporaba opreme za posipanje s peskom Mazanje sledilnega venca na vozilu 4.2.10 Pravilnik 4.2.1.2.1 Uporaba sestavljenih zavornih blokov Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene 4.2.14 Snemanje podatkov na vlaku 4.2.3.5 ETCS DMI 4.2.12 Številka vožnje vlaka 4.2.3.2.1 GSM-R DMI 4.2.13 Številka vožnje vlaka 4.2.3.2.1

4.3.2 Vmesnik s podsistemom železniškega voznega parka

Vmesnik s TSI železniškega voznega parka Sklic na TSI CCS Sklic na TSI železniškega voznega parka Parameter Klavzula Parameter Klavzula Združljivost s sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka ob progi: konstrukcija vozila 4.2.10 Značilnosti tirnih vozil, združljive s sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka, ki temeljijo na tirnih tokokrogih HS RS TSI, lokacija kolesnih 4.2.7.9.2 dvojic osna obremenitev 4.2.3.2 posipanje s peskom 4.2.3.10 električna upornost med kolesi 4.2.3.3.1 LOC & PAS TSI 4.2.3.3.1.1 TSI za tovorne vagone 4.2.3.2 Značilnosti tirnih vozil, združljive s sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka, ki temeljijo na števcih osi HS RS TSI, geometrija kolesnih 4.2.7.9.2 dvojic kolesa, 4.2.7.9.3 LOC & PAS TSI 4.2.3.3.1.2 TSI za tovorne vagone 4.2.3.3.1 Značilnosti tirnih vozil, združljive z zančno opremo HS RS TSI Noben LOC & PAS TSI 4.2.3.3.1.3 TSI za tovorne vagone Noben Elektromagnetna združljivost med železniškim voznim parkom in opremo vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi 4.2.11 Značilnosti tirnih vozil, združljive s sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka, ki temeljijo na tirnih tokokrogih HS RS TSI 4.2.6.6.1 LOC & PAS TSI 4.2.3.3.1 TSI za tovorne vagone Noben Značilnosti tirnih vozil, združljive s sistemi za ugotavljanje lokacije vlaka, ki temeljijo na števcih osi HS RS TSI 4.2.6.6.1 LOC & PAS TSI 4.2.3.3.2 TSI za tovorne vagone Noben Zavorna zmogljivost in zavorne značilnosti vlaka 4.2.2 Učinek zasilne zavore HS RS TSI Zasilno zaviranje 4.2.4.1 Delovno zaviranje 4.2.4.4 LOC & PAS TSI Zasilno zaviranje 4.2.4.5.2 Delovno zaviranje 4.2.4.5.3 TSI za tovorne vagone 4.2.4.1.2 Položaj anten za vodenje-upravljanje in signalizacijo na vozilu 4.2.2 Kinematični profil HS RS TSI 4.2.3.1 LOC & PAS TSI 4.2.3.1 TSI za tovorne vagone Noben Ločitev funkcionalnosti ERTMS/ETCS na vozilu 4.2.2 Operativna pravila HS RS TSI 4.2.7.9.1 LOC & PAS TSI 4.2.12.3 TSI za tovorne vagone Noben Podatkovni vmesniki 4.2.2 Koncepti spremljanja in diagnostike HS RS TSI 4.2.7.10 LOC & PAS TSI 4.2.1.1 TSI za tovorne vagone Noben Vidnost objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi 4.2.15 Zunanja vidljivost Čelne luči HS RS TSI 4.2.7.4.1.1 LOC & PAS TSI 4.2.7.1.1 TSI za tovorne vagone Noben Zunanje vidno polje strojevodja HS RS TSI vidno polje 4.2.2.6 b vetrobransko steklo 4.2.2.7 LOC & PAS TSI vidno polje 4.2.9.1.3.1 vetrobransko steklo 4.2.9.2 TSI za tovorne vagone Noben Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene 4.2.14 Snemalna naprava HS RS TSI 4.2.7.10 LOC & PAS TSI 4.2.9.6 TSI za tovorne vagone Noben Ukazi za opremo tirnih vozil 4.2.2 Ločitev faz HS RS TSI 4.2.8.3.6.7 4.2.3 LOC & PAS TSI 4.2.8.2.9.8 TSI za tovorne vagone Noben Ukaz za zasilno zaviranje 4.2.2 Ukaz za zasilno zaviranje HS RS TSI Noben LOC & PAS TSI 4.2.4.4.1 TSI za tovorne vagone Noben

4.3.3 Vmesniki s podsistemom infrastruktura

Vmesnik s TSI infrastruktura Sklic na TSI CCS Sklic na TSI infrastruktura Parameter Klavzula Parameter Klavzula Sistemi ugotavljanja lokacije vlakov (prostor za namestitev) 4.2.10 Najmanjši svetli profil HS 4.2.3 Profil ustroja CR 4.2.4.1 Eurobalise komunikacije (prostor za namestitev) 4.2.5.2 Najmanjši svetli profil HS 4.2.3 Profil ustroja CR 4.2.4.1 Euroloop komunikacije (prostor za namestitev) 4.2.5.3 Najmanjši svetli profil HS 4.2.3 Profil ustroja CR 4.2.4.1 Vidnost objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi 4.2.15 Najmanjši svetli profil HS 4.2.3 Profil ustroja CR 4.2.4.1

4.3.4 Vmesniki z energijskim podsistemom

Vmesnik s TSI energija Sklic na TSI CCS Sklic na TSI energija Parameter Klavzula Parameter Klavzula Ukazi za opremo tirnih vozil 4.2.2 Odseki ločevanja faz HS ENE TSI 4.2.21 4.2.3 Odseki ločevanja sistemov 4.2.22 Odseki ločevanja faz CR ENE TSI 4.2.19 Odseki ločevanja sistemov 4.2.20

4.4 Operativna pravila

Pravila izvajanja železniških prevoznih storitev z ERTMS/ETCS so določena v TSI vodenje in upravljanje železniškega prometa.

4.5 Pravila glede vzdrževanja

Pravila glede vzdrževanja podsistemov, ki jih zajema ta TSI, zagotavljajo, da se vrednosti, navedene v osnovnih parametrih iz poglavja 4, ohranjajo v okviru mejnih vrednosti v celotni življenjski dobi podsistemov. Med preventivnim ali korektivnim vzdrževanjem pa se lahko zgodi, da podsistem ne more dosegati vrednosti, navedenih v osnovnih parametrih; pravila glede vzdrževanja morajo zagotoviti, da varnost med temi dejavnostmi ni ogrožena.

Subjekt, ki je odgovoren za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija, določi pravila vzdrževanja, da doseže navedene cilje. Kot pomoč pri pripravi teh pravil je treba upoštevati naslednja pravila.

4.5.1 Odgovornost proizvajalca opreme

Proizvajalec opreme, ki je vgrajena v podsistem, določi:

1. vse zahteve in postopke za vzdrževanje (vključno s spremljanjem stanja opreme, diagnozo dogodkov, preizkusnimi metodami in orodji ter tudi zahtevano strokovnostjo), potrebne za doseganje bistvenih zahtev in vrednosti, navedenih v obveznih zahtevah te TSI med celotno življenjsko dobo opreme (prevoz in skladiščenje pred namestitvijo, normalno obratovanje, okvare, popravila, preverjanje in vzdrževanje, izločitev iz uporabe itd.);

2. vsa tveganja za zdravje in varnost, ki lahko zadevajo javnost in osebje, odgovorno za vzdrževanje;

3. pogoje za osnovno vzdrževanje na progi, tj. opredelitev enot, ki se lahko zamenjajo na progi (LRU – Line Replaceable Units), opredelitev odobrenih združljivih različic strojne in programske opreme, postopke zamenjave okvarjenih enot LRU ter pogoje za skladiščenje enot LRU in za popravilo okvarjenih enot LRU;

4. preverjanja, ki so potrebna, če je oprema podvržena izjemnim obremenitvam (npr. neugodne okoljske razmere ali neobičajni sunki);

5. preverjanja, ki jih je treba izvajati ob vzdrževanju opreme, ki ni del opreme za vodenje-upravljanje in signalizacijo in ki vpliva na podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija (npr. spreminjanje premera koles).

4.5.2 Odgovornost vložnika za verifikacijo podsistemov

Prosilec mora:

1. zagotoviti, da so za vse komponente znotraj področja uporabe te TSI (ne glede na to, ali so to komponente interoperabilnosti ali ne) opredeljene zahteve glede vzdrževanja, opisane v oddelku 4.5.1 (Odgovornost proizvajalca opreme);

2. izpolniti zgornje zahteve, pri čemer upošteva tveganja zaradi medsebojnega delovanja različnih komponent podsistema in vmesnikov za povezavo z drugimi podsistemi.

4.6 Strokovna usposobljenost

Proizvajalci opreme in podsistemov zagotovijo informacije, ki zadoščajo za opredelitev strokovne usposobljenosti, potrebne za nameščanje, končni pregled in vzdrževanje podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija. Glej oddelek 4.5 (Pravila glede vzdrževanja).

4.7 Zdravstveni in varnostni pogoji

Poskrbeti je treba za zagotovitev zdravja in varnosti osebja, zadolženega za vzdrževanje in obratovanje, v skladu s predpisi EU in nacionalnimi predpisi, ki so v skladu z evropsko zakonodajo.

Proizvajalci navedejo tveganja za zdravje in varnost, ki izhajajo iz uporabe in vzdrževanja njihove opreme in podsistemov. Glej oddelek 4.4 (Operativna pravila) in oddelek 4.5 (Pravila glede vzdrževanja).

4.8 Registri

Podatki, ki se dostavljajo za registre iz členov 34 in 35 Direktive 2008/57/ES, so podatki, navedeni v Izvedbenem sklepu Komisije 2011/665/EU (3) in Izvedbenem sklepu Komisije 2011/633/EU (4).

5. KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI

5.1 Opredelitev

V skladu s členom 2(f) Direktive o železniški interoperabilnosti „komponente interoperabilnosti“ pomenijo „vsako osnovno komponento, skupino komponent, podsklop ali celoten sklop opreme, vgrajene ali namenjene vgradnji v podsistem, od katerega je neposredno ali posredno odvisna interoperabilnost železniškega sistema. Pojem komponenta zajema opredmetena in neopredmetena sredstva, kakršna je npr. programska oprema“.

5.2 Seznam komponent interoperabilnosti

5.2.1 Osnovne komponente interoperabilnosti

Osnovne komponente interoperabilnosti v podsistemih vodenje-upravljanje in signalizacija so opredeljene v:

1. preglednici 5.1.a za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu;

2. preglednici 5.2.a za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi;

5.2.2 Združevanje komponent interoperabilnosti

Funkcije osnovnih komponent interoperabilnosti se lahko združijo v skupino. Ta skupina se potem opredeli na podlagi navedenih funkcij in na podlagi njenih preostalih zunanjih vmesnikov. Tako oblikovana skupina se šteje za komponento interoperabilnosti.

1. V preglednici 5.1.b so navedene skupine komponent interoperabilnosti podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu.

2. V preglednici 5.2.b so navedene skupine komponent interoperabilnosti podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

5.3 Zmogljivost in specifikacije komponent

V preglednicah v poglavju 5 so za vsako osnovno komponento interoperabilnosti ali skupino komponent interoperabilnosti navedeni:

1. v stolpcu 3, funkcije in vmesniki. Upoštevati je treba, da imajo nekatere komponente interoperabilnosti neobvezne funkcije in/ali vmesnike;

2. v stolpcu 4, obvezne specifikacije za oceno skladnosti vsake funkcije ali vmesnika, kadar je to ustrezno, s sklicevanjem na ustrezni oddelek poglavja 4.

Preglednica 5.1.a

Osnovne komponente interoperabilnosti za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu

Št. Komponenta interoperabilnosti (KI) Značilnosti Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti s sklicevanjem na poglavje 4 1 ERTMS/ETCS na vozilu Zanesljivost, razpoložljivost, vzdrževanje, varnost (RAMS – Reliability, Availability, Maintainability, Safety) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ETCS na vozilu (razen meritev poti in hitrosti) 4.2.2 Vmesniki zračne reže ERTMS/ETCS in GSM-R 4.2.5 — RBC (stopnja 2 in 3) 4.2.5.1 — Radijska in-fill enota (neobvezna, stopnja 1) 4.2.5.1 — zračna reža Eurobalise 4.2.5.2 — zračna reža Euroloop (neobvezna stopnja 1) 4.2.5.3 Vmesniki — STM (izvedba vmesnika K neobvezna) 4.2.6.1 — ERTMS/ETCS GSM-R na vozilu 4.2.6.2 — Meritev poti in hitrosti 4.2.6.3 — Sistem upravljanja s ključi 4.2.8 — Upravljanje ETCS-ID 4.2.9 — Vmesnik med strojevodjem in strojem (DMI – Driver-Machine Interface) ERTMS/ETCS 4.2.12 — Vlakovni vmesnik 4.2.2 — Snemalna naprava na vozilu 4.2.14 Fizično-okoljski pogoji 4.2.16 2 Oprema za meritev poti in hitrosti Zanesljivost, razpoložljivost, vzdrževanje, varnost (RAMS – Reliability, Availability, Maintainability, Safety) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ERTMS/ETCS na vozilu: le meritev poti in hitrosti 4.2.2 Vmesniki — ERTMS/ETCS na vozilu 4.2.6.3 Okoljski pogoji 4.2.16 3 Vmesnik zunanjega STM Vmesniki — ERTMS/ETCS na vozilu 4.2.6.1 4 Kabinski radio GSM-R Opomba: Kartica SIM, antena, priključni kabli in filtri niso del te komponente interoperabilnosti. Zanesljivost, razpoložljivost, vzdrževanje, varnost (RAMS) Opomba: Ni zahteve glede varnosti. 4.2.1 4.5.1 Osnovne komunikacijske funkcije 4.2.4.1 Glasovne in operativne komunikacijske aplikacije 4.2.4.2 Vmesniki — Vmesnik GSM-R z zračno režo 4.2.5.1 — Vmesnik med strojevodjem in strojem (DMI – Driver-Machine Interface) GSM-R 4.2.13 Okoljski pogoji 4.2.16 5 Radio GSM-R ETCS le za podatke Opomba: Kartica SIM,antena, priključni kabli in filtri niso del te komponente interoperabilnosti. Zanesljivost, razpoložljivost, vzdrževanje, varnost (RAMS) Opomba: Ni zahteve glede varnosti. 4.2.1 4.5.1 Osnovne komunikacijske funkcije 4.2.4.1 Aplikacije za sporočanje podatkov za ETCS 4.2.4.3 Vmesniki — ERTMS/ETCS na vozilu 4.2.6.2 — Vmesnik GSM-R z zračno režo 4.2.5.1 Okoljski pogoji 4.2.16 6 kartica SIM za GSM-R Osnovne komunikacijske funkcije 4.2.4.1 Okoljski pogoji 4.2.16

Preglednica 5.1.b

Skupine komponent interoperabilnosti za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu

Ta preglednica je primer za prikaz strukture. Druge skupine so dovoljene.

Št. Skupina komponent interoperabilnosti Značilnosti Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti s sklicevanjem na poglavje 4 1 ERTMS/ETCS na vozilu Oprema za meritev poti in hitrosti Zanesljivost, razpoložljivost, vzdrževanje, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ERTMS/ETCS na vozilu 4.2.2 Vmesniki zračne reže ERTMS/ETCS in GSM-R 4.2.5 — RBC (stopnja 2 in 3) 4.2.5.1 — Radijska in-fill enota (neobvezna stopnja 1) 4.2.5.1 — zračna reža Eurobalise 4.2.5.2 — zračna reža Euroloop (neobvezna stopnja 1) 4.2.5.3 Vmesniki — STM (izvedba vmesnika K neobvezna) 4.2.6.1 — ERTMS/ETCS – GSM-R na vozilu 4.2.6.2 — Sistem upravljanja s ključi 4.2.8 — Upravljanje ETCS-ID 4.2.9 — Vmesnik med strojevodjem in strojem (DMI – Driver-Machine Interface) ERTMS/ETCS 4.2.12 — Vlakovni vmesnik 4.2.2 — Snemalna naprava na vozilu 4.2.14 Fizično-okoljski pogoji 4.2.16

Preglednica 5.2.a

Osnovne komponente interoperabilnosti za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi

Št. Komponenta interoperabilnosti (KI) Značilnosti Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti s sklicevanjem na poglavje 4 1 RBC Zanesljivost, razpoložljivost, vzdrževanje, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ERTMS/ETCS ob progi (razen komunikacij prek Eurobalise, radio in-fill in Euroloop 4.2.3 Vmesniki zračne reže ERTMS/ETCS in GSM-R: le radijska zveza z vlakom 4.2.5.1 Vmesniki — Sosednji RBC 4.2.7.1, 4.2.7.2 — ERTMS GSM-R ob progi 4.2.7.3 — Sistem upravljanja s ključi 4.2.8 — Upravljanje ETCS-ID 4.2.9 Okoljski pogoji 4.2.16 2 Radijska in-fill enota. Zanesljivost, razpoložljivost, vzdrževanje, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ERTMS/ETCS ob progi (razen komunikacij prek Eurobalise, Euroloop in funkcionalnosti stopnje 2/3) 4.2.3 Vmesniki zračne reže ERTMS/ETCS in GSM-R: le radijska zveza z vlakom 4.2.5.1 Vmesniki — ERTMS/ETCS- GSM-R ob progi 4.2.7.3 — Sistem upravljanja s ključi 4.2.8 — Upravljanje ETCS-ID 4.2.9 — Postavljalnica in LEU 4.2.3 Okoljski pogoji 4.2.16 3 Eurobalise Zanesljivost, razpoložljivost, vzdrževanje, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Vmesniki zračne reže ERTMS/ETCS in GSM-R: le Eurobalise zveza z vlakom 4.2.5.2 Vmesniki — LEU – Eurobalise 4.2.7.4 Okoljski pogoji 4.2.16 4 Euroloop Zanesljivost, razpoložljivost, vzdrževanje, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Vmesniki zračne reže ERTMS/ETCS in GSM-R: le zveza Euroloop z vlakom 4.2.5.3 Vmesniki — LEU – Euroloop 4.2.7.5 Okoljski pogoji 4.2.16 5 LEU Eurobalise Zanesljivost, razpoložljivost, vzdrževanje, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ERTMS/ETCS ob progi (razen komunikacij prek radio in-fill, Euroloop in funkcionalnosti stopnje 3) 4.2.3 Vmesniki — LEU – Eurobalise 4.2.7.4 Okoljski pogoji 4.2.16 6 LEU Euroloop Zanesljivost, razpoložljivost, vzdrževanje, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ERTMS/ETCS ob progi (razen komunikacij prek radio in-fill, Eurobalise ter funkcionalnosti stopnje 2 in stopnje 3) 4.2.3 Vmesniki — LEU – Euroloop 4.2.7.5 Okoljski pogoji 4.2.16

Preglednica 5.2.b

Skupine komponent interoperabilnosti za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi

Ta preglednica je primer za prikaz strukture. Druge skupine so dovoljene.

Št. Skupina komponent interoperabilnosti Značilnosti Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti s sklicevanjem na poglavje 4 1 Eurobalise LEU Eurobalise Zanesljivost, razpoložljivost, vzdrževanje, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ERTMS/ETCS ob progi (razen komunikacij prek Euroloop ter funkcionalnosti stopnje 2 in stopnje 3) 4.2.3 Vmesniki zračne reže ERTMS/ETCS in GSM-R: le Eurobalise zveza z vlakom 4.2.5.2 Okoljski pogoji 4.2.16 2 Euroloop LEU Euroloop Zanesljivost, razpoložljivost, vzdrževanje, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ERTMS/ETCS ob progi (razen komunikacij prek Eurobalise ter funkcionalnosti stopnje 2 in stopnje 3) 4.2.3 Vmesniki zračne reže ERTMS/ETCS in GSM-R: le zveza Euroloop z vlakom 4.2.5.3 Okoljski pogoji 4.2.16

6. OCENA SKLADNOSTI IN/ALI PRIMERNOSTI ZA UPORABO KOMPONENT IN VERIFIKACIJA PODSISTEMA

6.1 Uvod

6.1.1 Splošna načela

Izpolnjevanje bistvenih zahtev, navedenih v poglavju 3 te TSI, se zagotovi z izpolnjevanjem osnovnih parametrov iz poglavja 4.

To izpolnjevanje se dokaže z:

1. ocenjevanjem skladnosti komponent interoperabilnosti, specificiranih v poglavju 5 (glej oddelek 6.2);

2. verifikacijo podsistemov (glej oddelek 6.3).

Vendar so v nekaterih primerih nekatere od bistvenih zahtev lahko izpolnjene na podlagi nacionalnih pravil zaradi:

1. uporabe sistemov razreda B;

2. odprtih točk v TSI;

3. odstopanj na podlagi člena 9 Direktive o železniški interoperabilnosti;

4. posebnih primerov iz oddelka 7.2.9.

V takih primerih so za oceno skladnosti z navedenimi pravili pristojne zadevne države članice, izvede pa se v skladu s priglašenimi postopki.

6.1.2 Načela za preskušanje ERTMS/ETCS in GSM-R

Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, na katerega se nanaša ES izjava o verifikaciji, bi moral biti zmožen delovati na vsakem podsistemu vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, na katerega se nanaša ES izjava o verifikaciji, pod pogoji, specificiranimi v tej TSI, brez dodatnih verifikacij.

Doseganje tega cilja je omogočeno s:

1. pravili za projektiranje in vgradnjo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi;

2. preizkusno dokumentacijo, s katero se dokaže, da podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ustrezata zahtevam te TSI in sta medsebojno združljiva.

Da bi bilo ocenjevanje skladnosti opreme ERTMS/ETCS in GSM-R učinkovitejše in da bi bilo laže doseči zgoraj navedeni cilj, vsaka država članica da Evropski komisiji na voljo operativne preizkusne scenarije za preverjanje ERTMS/ETCS in GSM-R a dela podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi in vzajemnega delovanja med navedenim delom in ustreznim delom podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu. Preizkusni scenariji:

1. morajo biti skladni s specifikacijami iz te TSI in vsebovati tehnični opis funkcij in zmogljivosti (npr. odzivne čase), kadar so te relevantne za vzajemno delovanje med podsistemom na vozilu in podsistemom ob progi;

2. morajo biti predloženi v standardnem formatu. Glej Prilogo A, 4.2.2c;

3. morajo – razen če je drugače določeno v Prilogi A, 4.2.2c – obravnavati vsaj začetek delovanja, prehod med stopnjami, prehod med načini, ki se lahko uporabljajo na progi, glavne ugotovljene poslabšane situacije, pošiljanje sporočil v sili in vse morebitne ostale relevantne vidike, specifične za to progo.

Evropska agencija za železniški promet:

1. objavi začasne operativne preizkusne scenarije, tako da lahko vse zainteresirane strani izrazijo svoja mnenja o skladnosti preizkusnih scenarijev s specifikacijami iz te TSI in njihovem učinku na druge izvedbe ali razvojna dogajanja. Dolžina obdobja za predložitev pripomb mora biti opredeljena ob vsaki objavi in ne sme presegati šest mesecev;

2. če so pripombe negativne, usklajuje prizadevanja vključenih strani, da se najde soglasje, npr. na podlagi sprememb operativnih preizkusnih scenarijev;

3. posodablja in daje javno na razpolago podatkovno bazo preizkusnih scenarijev, ki so uspešno prestali prej opisani korak in predstavljajo razmere, ki se pojavljajo v različnih izvedbah;

4. uporablja navedeno podatkovno bazo, da oceni, ali so potrebne dodatne obvezne preizkusne specifikacije in ali je treba sestaviti dodatna projektantska pravila za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

6.2 Komponente interoperabilnosti

6.2.1 Postopki ocenjevanja za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

Pred začetkom trženja neke komponente interoperabilnosti in/ali skupin komponent interoperabilnosti mora proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Evropski uniji sestaviti ES izjavo o skladnosti v skladu s členom 13(1) in Prilogo IV Direktive o železniški interoperabilnosti.

Postopek ocenjevanja se opravi z uporabo enega od modulov, opisanih v oddelku 6.2.2 (Moduli za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija).

Za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija ni potrebna ES izjava o primernosti za uporabo, ker morajo biti popolnoma v skladu z vsemi zadevnimi osnovnimi parametri. Ta skladnost se dokaže z ES izjavo o skladnosti in zadošča za začetek trženja (5).

6.2.2 Moduli za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

Za oceno komponent interoperabilnosti znotraj podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija lahko proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Evropski uniji izbere:

1. postopek pregleda tipa (modul CB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom sistema vodenja kakovosti proizvodnje (modul CD) za proizvodno fazo, ali

2. postopek pregleda tipa (modul CB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom verifikacije proizvodov (modul CF), ali

3. celovit sistem vodenja kakovosti s postopkom pregleda projektiranja (modul CH1).

Poleg tega lahko za preverjanje komponente interoperabilnosti kartice SIM proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik izbere modul CA.

Moduli so podrobno opisani v Sklepu Komisije 2010/713/EU z dne 9. novembra 2010 o modulih za postopke ocenjevanja skladnosti, primernosti za uporabo in ES-verifikacije, ki se uporabljajo v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, sprejetih v okviru Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6).

Za uporabo nekaterih modulov veljajo naslednja pojasnila:

1. s sklicevanjem na poglavje 2 opisa „modula CB“ se mora ES-pregled tipa izvesti s kombinacijo tipa proizvodnje in tipa projektiranja,

2. s sklicevanjem na poglavje 3 opisa „modula CF“ (verifikacija proizvodov) statistična verifikacija ni dovoljena, tj. vse komponente interoperabilnosti se pregledajo posamično.

6.2.3 Zahteve glede ocenjevanja

Neodvisno od izbranega modula:

1. se zahteve iz oddelka 6.2.4.1 te TSI upoštevajo za komponento interoperabilnosti „ERTMS/ETCS na vozilu“,

2. dejavnosti, prikazane v preglednici 6.1, se izvajajo pri ocenjevanju skladnosti komponente interoperabilnosti ali skupine komponent interoperabilnosti, kot je opredeljeno v poglavju 5 te TSI. Vsa preverjanja se izvajajo s sklicevanjem na ustrezno preglednico v poglavju 5 in na osnovne parametre, navedene v njej.

Preglednica 6.1

Vidik Predmet ocenjevanja Potrebna dokazila Funkcije, vmesniki in zmogljivosti Preveriti, ali so izvedene vse obvezne funkcije, vmesniki in zmogljivosti, opisani v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5, in ali so v skladu z zahtevami te TSI Projektna dokumentacija in izvajanje preizkusnih primerov in preizkusnih scenarijev, kot je opisano v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5. Preveriti, katere neobvezne funkcije in vmesniki, opisani v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5, so izvedene in ali so v skladu z zahtevami te TSI Projektna dokumentacija in izvajanje preizkusnih primerov in preizkusnih scenarijev, kot je opisano v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5. Preveriti, katere dodatne funkcije in vmesniki (ki niso specificirani v tej TSI) so izvedeni in da niso v navzkrižju z izvedenimi funkcijami, specificiranimi v tej TSI. Analiza učinka Okolje Preveriti skladnost z obveznimi okoljskimi pogoji, kadar so specificirani v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5. Preizkusi za zagotovitev, da so izpolnjene zahteve osnovnih parametrov iz zadevne preglednice v poglavju 5. Poleg tega preveriti, da komponenta interoperabilnosti deluje pravilno v okoljskih pogojih, za katere je načrtovana. Preizkusi v skladu z vložnikovimi specifikacijami. Zanesljivost, razpoložljivost, vzdrževanje, varnost (RAMS) Preveriti skladnost z varnostnimi zahtevami, opisanimi v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5, tj. 1. upoštevanje količinskih dopustnih stopenj nevarnosti (THR – Tolerable Hazard Rates), ki jih povzročajo naključne okvare 2. razvojni proces lahko zazna in odstrani sistemske napake 1. Izračuni v zvezi z dopustnimi stopnjami nevarnosti THR, ki jih povzročajo naključne okvare, na podlagi dokazljivih virov podatkov o zanesljivosti. 2.1 Proizvajalčevo upravljanje kakovosti in varnosti med vsemi fazami razvoja, proizvodnje in preizkušanja ustreza priznanim standardom (gl. opombo). 2.2 Razvojni ciklus programske opreme in razvojni ciklus strojne opreme ter integracija programske in strojne opreme so v skladu z ustreznimi priznanimi standardi (gl. opombo). 2.3 Proces verifikacije in validacije varnosti je v skladu s priznanimi standardi (gl. opombo) in izpolnjuje varnostne zahteve, opisane v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5. 2.4 Funkcionalne in tehnične varnostne zahteve (pravilno delovanje v pogojih brez okvar, učinki okvar in zunanjih vplivov) se preverijo v skladu s priznanimi standardi (gl. opombo). Opomba: Standard mora izpolnjevati vsaj naslednje zahteve: 1. biti morajo širše sprejeti na železniškem področju. Če to zadevni standardi niso, morajo biti utemeljeni in sprejemljivi za priglašeni organ; 2. biti morajo relevantni za nadzor obravnavanih nevarnosti v ocenjevanem sistemu; 3. biti morajo javno dostopni za vse udeležence, ki jih želijo uporabljati. Glej Prilogo A, preglednico A3. Preveriti, da je izpolnjen količinski cilj glede zanesljivosti, ki ga je navedel vložnik Izračuni Preveriti skladnost z zahtevami glede vzdrževanja – oddelek 4.5.1 Preverjanje dokumentacije

6.2.4 Posebna vprašanja

6.2.4.1 ERTMS/ETCS na vozilu

Posebna pozornost se posveča ocenjevanju skladnosti komponente interoperabilnosti ERTMS/ETCS na vozilu, ker je zapletena in ima ključno vlogo pri doseganju interoperabilnosti.

Ne glede na to, ali se izbere modul CB ali CH1, priglašeni organ preveri, ali je vzorec komponente interoperabilnosti opravil celotni niz zaporedij obveznih preizkusov iz oddelka 4.2.2 (funkcionalnost sistema ERTMS/ETCS na vozilu) in ali so bili ti preizkusi opravljeni v laboratoriju, akreditiranem za izvajanje te vrste preizkusov v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (7).

Poleg tega se za povečanje zaupanja o tem, da lahko ERTMS/ETCS na vozilu pravilno deluje z različnimi aplikacijami ob progi, priporoča, da se ERTMS/ETCS na vozilu preskuša s scenariji iz podatkovne baze, ki jo upravlja Agencija, ki niso del obveznih preizkusnih specifikacij; gl. oddelek 6.1.2 (Načela za preskušanje ERTMS/ETCS in GSM-R). Dokumentacija, ki spremlja certifikat, navaja scenarije iz podatkovne baze, na podlagi katerih je bila preskušena komponenta interoperabilnosti.

6.2.4.2 Specifični prenosni modul (STM)

Vsaka država članica je odgovorna za preverjanje, ali STM ustrezajo njenim nacionalnim zahtevam.

Verifikacija vmesnika STM za povezavo z ERTMS/ETCS na vozilu zahteva oceno skladnosti, ki jo opravi priglašeni organ.

6.2.4.3 Vsebina ES-izjave o skladnosti

ES-izjava o skladnosti, opisana v Prilogi IV k Direktivi o železniški interoperabilnosti, vsebuje naslednje podrobnosti glede komponente interoperabilnosti:

1. katere neobvezne in dodatne funkcije so izvedene;

2. veljavne okoljske pogoje.

6.3 Podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija

6.3.1 Postopki ocenjevanja za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija

To poglavje obravnava ES izjavo o verifikaciji za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in ES izjavo o verifikaciji za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

Na zahtevo vložnika priglašeni organ izvede ES verifikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ali podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi v skladu s Prilogo VI k Direktivi o železniški interoperabilnosti.

Vložnik sestavi ES izjavo o verifikaciji za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu oziroma za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi v skladu s členom 18(1) in Prilogo V k Direktivi o železniški interoperabilnosti.

Vsebina ES izjave o verifikaciji je v skladu s Prilogo V k Direktivi o železniški interoperabilnosti.

Postopek ocenjevanja se opravi z uporabo enega od modulov, opisanih v oddelku 6.2.2 (Moduli za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija).

ES izjava o verifikaciji za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in ES izjava o verifikaciji za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, skupaj s certifikati o skladnosti, se štejeta za zadostni za zagotovitev, da sta sistema skladna, pod pogoji, specificiranimi v tej TSI.

6.3.2 Moduli za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija

Vsi spodaj navedeni moduli so opisani v Sklepu 2010/713/EU.

6.3.2.1 Podsistem na vozilu

Za verifikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu lahko vložnik izbere:

1. postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom sistema vodenja kakovosti proizvodnje (modul SD) za proizvodno fazo, ali

2. postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom verifikacije proizvodov (modul SF), ali

3. celovit sistem vodenja kakovosti s postopkom pregleda projektiranja (modul SH1).

6.3.2.2 Podsistem ob progi

Za verifikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi lahko vložnik izbere:

1. postopek verifikacije enote (modul SG), ali

2. postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom sistema vodenja kakovosti proizvodnje (modul SD) za proizvodno fazo, ali

3. postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom verifikacije proizvodov (modul SF), ali

4. celovit sistem vodenja kakovosti s postopkom pregleda projektiranja (modul SH1).

6.3.2.3 Pogoji za uporabo modulov za podsisteme na vozilu in ob progi

S sklicevanjem na oddelek 4.2 modula SB (pregled tipa) se zahteva pregled projektiranja.

S sklicevanjem na oddelek 4.2 modula SH1 (celoten sistem vodenja kakovosti s pregledom projektiranja), se zahteva preizkus tipa.

6.3.3 Zahteve glede ocenjevanja za podsistem na vozilu

Preglednica 6.2 navaja preverjanja, ki se morajo izvesti pri verifikaciji podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in osnovne parametre, ki jih je treba upoštevati.

Neodvisno od izbranega modula:

1. mora verifikacija dokazati, da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu v skladu z osnovnimi parametri, ko je vgrajen v vozilo;

2. funkcionalnost in zmogljivosti komponent interoperabilnosti, ki so obravnavane že v njihovi ES izjavi o skladnosti, ne zahtevajo dodatne verifikacije.

Preglednica 6.2

Vidik Predmet ocenjevanja Potrebna dokazila Uporaba komponent interoperabilnosti Preveriti, ali za vse komponente interoperabilnosti, ki naj bi se vgradile v podsistem, obstaja ES izjava o skladnosti in ustrezen certifikat. Obstoj in vsebina dokumentov Preveriti omejitve glede uporabe komponent interoperabilnosti na podlagi značilnosti podsistema in okolja Analiza s preverjanjem dokumentacije Za komponente interoperabilnosti, ki jim je bil izdan certifikat za starejše različice CCS TSI, preveriti, da certifikat še vedno zagotavlja skladnost z zahtevami zdaj veljavne TSI. Analiza učinka s preverjanjem dokumentacije Vključitev komponent interoperabilnosti v podsistem Preveriti pravilno namestitev in delovanje notranjih vmesnikov podsistema – osnovni parametri 4.2.6 Preverjanja v skladu s specifikacijami Preveriti, da dodatne funkcije (ki niso specificirane v tej TSI) ne vplivajo na obvezne funkcije. Analiza učinka Preveriti, da so vrednosti identitet ETCS (ETCS ID) znotraj dovoljenega območja – osnovni parameter 4.2.9 Preveriti specifikacije projektiranja Vključitev v tirna vozila Preveriti pravilno namestitev opreme – osnovni parametri 4.2.2, 4.2.4, 4.2.14 in pogoje za namestitev opreme, kot jih specificira proizvajalec Rezultati preverjanj (v skladu s specifikacijami iz osnovnih parametrov in proizvajalčevih pravil namestitve) Preveriti, da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu združljiv z okoljem tirnih vozil Preverjanje dokumentacije (certifikati komponent interoperabilnosti in morebitne metode integracije, ki se preverjajo na podlagi značilnosti tirnih vozil) Preveriti, da so parametri (npr. parametri zaviranja) pravilno konfiguriranj in da so znotraj dovoljenega območja Preverjanje dokumentacije (vrednosti parametrov, preverjene na podlagi značilnosti tirnih vozil) Vključitev v razred B Preveriti, da je zunanji STM povezan z ERTMS/ETCS na vozilu z vmesniki, skladnimi s TSI Nič ni treba preizkušati: obstaja standardni vmesnik, ki je bil že preizkušen na stopnji komponent interoperabilnosti. Njegovo delovanje je bilo že preizkušeno pri preverjanju vključenosti komponent interoperabilnosti v podsistem. Preveriti, da funkcije razreda B, vključene v ERTMS/ETCS na vozilu – osnovni parameter 4.2.6.1 – ne ustvarjajo zaradi prehodov dodatnih zahtev za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi Nič ni treba preizkušati: vse je že bilo preskušeno na ravni komponent interoperabilnosti Preveriti, da ločena oprema razreda B, ki ni priključena na ERTMS/ETCS na vozilu – osnovni parameter 4.2.6.1 – ne ustvarja zaradi prehodov dodatnih zahtev za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi Nič ni treba preizkušati: ni vmesnika (8) Preveriti, da ločena oprema razreda B, priključena na ERTMS/ETCS na vozilu (deloma) z uporabo vmesnikov, ki niso skladni s TSI – osnovni parameter 4.2.6.1 – ne ustvarja zaradi prehodov dodatnih zahtev za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi Preveriti tudi, da funkcije ERTMS/ETCS niso prizadete. Analiza učinka Vključitev v podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. Preveriti, da je mogoče brati telegrame Eurobalise (obseg tega preizkusa je omejen na preverjanje, da je bila antena primerno nameščena. Preizkusov, ki so bili že izvedeni na stopnji komponent interoperabilnosti, ne bi bilo treba ponavljati.) – osnovni parameter 4.2.5 Preizkus z uporabo potrjenega sistema Eurobalise: zmožnost pravilnega branja telegrama je podporni dokaz. Preveriti, da je mogoče brati telegrame Euroloop (če je potrebno – osnovni parameter 4.2.5 Preizkus z uporabo potrjenega sistema Euroloop: zmožnost pravilnega branja telegrama je podporni dokaz. Preveriti, da je možno z opremo izvesti glasovni in podatkovni klic GSM-R (če je potrebno) – osnovni parameter 4.2.5 Preizkus s potrjenim omrežjem GSM-R. Zmožnost vzpostaviti, ohranjati in prekiniti zvezo je podporni dokaz. Zanesljivost, razpoložljivost, vzdrževanje, varnost (RAMS) Preveriti, da je oprema v skladu z varnostnimi zahtevami – osnovni parameter 4.2.1 Uporaba postopkov, opisanih v skupni varnostni metodi. Preveriti, da je izpolnjen količinski cilj glede zanesljivosti – osnovni parameter 4.2.1. Izračuni Preveriti skladnost z zahtevami glede vzdrževanja – oddelek 4.5.2 Preverjanje dokumentacije Vključitev v podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi in v ostale podsisteme. Preizkusi pri obratovalnih pogojih Preizkusiti obnašanje podsistema pri največjem možnem smiselnem številu različnih obratovalnih pogojev (npr. vzpon proge, hitrost vlaka, vibracije, vlečna moč, vremenske razmere, tehnična zasnova funkcionalnosti podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi). S preizkusom mora biti možno preveriti naslednje: 1. da so funkcije meritev poti in hitrosti pravilno opravljene – osnovni parameter 4.2.2 2. da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu združljiv z okoljem tirnih vozil – osnovni parameter 4.2.16 Ti preizkusi morajo biti tudi takšni, da povečujejo zaupanje, da ne bo sistematičnih napak. Med te preizkuse ne spadajo preizkusi, ki so bili opravljeni že na zgodnejših stopnjah: upoštevajo se preizkusi, opravljeni na komponentah interoperabilnosti, in preizkusi, opravljeni na podsistemu v simuliranem okolju. Preizkusi v obratovalnih pogojih niso nujni za glasovno opremo GSM-R na vozilu. Poročila o preizkusih. Opomba: Navedite v certifikatu, kateri pogoji so bili preskušeni, kateri standardi uporabljeni in na podlagi katerih meril se lahko preizkusi štejejo za končane.

6.3.4 Zahteve glede ocenjevanja za podsistem ob progi

Namen ocenjevanj, ki se izvajajo v okviru področja uporabe te TSI, je preveriti skladnost opreme z zahtevami iz poglavja 4.

Vendar so za projektiranje ERTMS/ETCS, kot dela podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, potrebne informacije, specifične za aplikacijo, katere bi morale vključevati:

1. značilnosti proge, kot so nakloni, razdalje, položaj elementov ob progi in sistemov Eurobalise/Euroloop, lokacij, ki morajo biti zaščitene, itd.;

2. signalizacijske podatke in signalizacijska pravila, ki jih mora obdelovati sistem ERTMS/ETCS.

Ta TSI ne zajema preverjanj ocene, ali so informacije, specifične za aplikacijo, pravilne:

Neodvisno od izbranega modula velja:

1. Preglednica 6.3 kaže preverjanja, ki se morajo izvesti pri verifikaciji podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi in osnovne parametre, ki jih je treba upoštevati.

2. Za funkcionalnost in zmogljivosti, ki so bile že preverjene na ravni komponent interoperabilnosti, ni potrebna dodatna verifikacija.

Preglednica 6.3

Vidik Predmet ocenjevanja Potrebna dokazila Uporaba komponent interoperabilnosti Preveriti, ali za vse komponente interoperabilnosti, ki naj bi se vgradile v podsistem, obstaja ES izjava o skladnosti in ustrezen certifikat. Obstoj in vsebina dokumentov Preveriti omejitve glede uporabe komponent interoperabilnosti na podlagi značilnosti podsistema in okolja Analiza učinka s preverjanjem dokumentacije Za komponente interoperabilnosti, ki jim je bil izdan certifikat za starejše različice TSI v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija, preveriti, da certifikat še vedno zagotavlja skladnost z zahtevami zdaj veljavne TSI. Analiza učinka na podlagi primerjave specifikacij iz TSI in certifikatov komponent interoperabilnosti Uporaba sistemov za ugotavljanje lokacije vlaka Preveriti, da so izbrani tipi v skladu z zahtevami TSI v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija, – osnovni parametri 4.2.10, 4.2.11 Preverjanje dokumentacije Vključitev komponent interoperabilnosti v podsistem Preveriti pravilno namestitev in pravilno delovanje notranjih vmesnikov podsistema – osnovni parametri 4.2.5, 4.2.7 Preverjanja v skladu s specifikacijami Preveriti, da dodatne funkcije (ki niso specificirane v tej TSI) ne vplivajo na obvezne funkcije. Analiza učinka Preveriti, da so vrednosti identitet ETCS (ETCS ID) znotraj dovoljenega območja – osnovni parameter 4.2.9. Preveriti specifikacije projektiranja Vključitev v infrastrukturo Preveriti pravilno namestitev opreme – osnovni parametri 4.2.3, 4.2.4 – in pogoje za namestitev, ki jih opiše proizvajalec. Rezultati preverjanj (v skladu s specifikacijami iz osnovnih parametrov in proizvajalčevih pravil namestitve) Preveriti, da je oprema podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi združljiva z okoljem ob progi. Preverjanje dokumentacije (certifikati komponent interoperabilnosti in morebitne metode integracije, ki se preverjajo na podlagi značilnosti ob progi) Vključitev v signalizacijo ob progi Preveriti, da so vse funkcije, ki jih zahteva aplikacija, izvedene v skladu s specifikacijami iz te TSI – osnovni parameter 4.2.3 Preverjanje dokumentacije (vložnikova specifikacija projektiranja in certifikati komponent interoperabilnosti) Preveriti pravilno konfiguracijo parametrov (Eurobalise telegrami, sporočila RBC, položaji signalov, itd.) Preverjanje dokumentacije (vrednosti parametrov, preverjene na podlagi značilnosti ob progi in značilnosti signalizacije) Preveriti pravilno namestitev in delovanje vmesnikov. Verifikacija in preskusi projektiranja na podlagi informacij, ki jih je dostavil vložnik Preveriti, da podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi deluje pravilno v skladu z informacijami na vmesnikih s signalizacijo ob progi (npr. pravilno proizvajanje telegramov Eurobalise s strani LEU ali sporočil s strani RBC). Verifikacija in preizkusi projektiranja na podlagi informacij, ki jih je dostavil vložnik Vključitev v podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in v tirna vozila Preveriti pokritost GSM-R signala – osnovni parameter 4.2.4. Merjenja na kraju samem Preveriti skladnost sistemov za ugotavljanje lokacije vlakov z zahtevami te TSI – osnovni parameter 4.2.10. Merjenja na kraju samem Preveriti skladnost sistemov za ugotavljanje lokacije vlakov z zahtevami te TSI – osnovna parametra 4.2.10 in 4.2.11. Preveriti dokaze iz obstoječih instalacij (za sisteme, ki se že uporabljajo); izvedba preizkusov v skladu s standardi za nove tipe Preveriti, da so vse funkcije, ki jih zahteva aplikacija, izvedene v skladu s specifikacijami iz te TSI – osnovni parametri 4.2.3, 4.2.4 in 4.2.5. Poročila o preizkusih operativnih scenarijev iz oddelka 6.1.2 z različnimi potrjenimi podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu. Poročilo navede, kateri operativni scenariji so bili preskušeni, katera oprema na vozilu je bila uporabljena in ali so bili preizkusi opravljeni v laboratorijih, na preizkusnih progah ali v resničnih obratovalnih razmerah. Zanesljivost, razpoložljivost, vzdrževanje, varnost (RAMS) Preveriti skladnost z varnostnimi zahtevami – osnovni parameter 4.2.1. Uporaba postopkov, opisanih v skupni varnostni metodi. Preveriti, da so upoštevani količinski cilji glede zanesljivosti – osnovni parameter 4.2.1. Izračuni Preveriti skladnost z zahtevami glede vzdrževanja – oddelek 4.5.2. Preverjanje dokumentacije Vključitev v podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in v tirna vozila: preizkusi pri obratovalnih pogojih Preizkusiti obnašanje podsistema pri različnih obratovalnih pogojih, ki jih je razumno možno pričakovati (npr. hitrost vlaka, število vlakov na progi, vremenske razmere). S preizkusom mora biti možno preveriti naslednje: 1. zmogljivost sistemov za ugotavljanje lokacije vlakov – osnovna parametra 4.2.10, 4.2.11; 2. da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi združljiv z okoljem ob progi – osnovni parameter 4.2.16 Ti preizkusi morajo tudi povečati zaupanje v odsotnost okvar sistema. Med temi preizkusi ni preizkusov, ki so bili opravljeni že pri prejšnjih korakih: upoštevajo se _preizkusi, opravljeni na stopnji komponent interoperabilnosti, in preizkusi, opravljeni na podsistemu v simuliranem okolju. Poročila o preizkusih. Opomba: Navedite v certifikatu, kateri pogoji so bili preizkušeni, kateri standardi uporabljeni in na podlagi katerih meril se lahko preizkusi štejejo za končane.

6.4 Določbe glede delne skladnosti

6.4.1 Uvod

V skladu s členom 18(4) IV Direktive o železniški interoperabilnosti „priglašeni organ lahko izda vmesno izjavo o verifikaciji (ISVs-International Statement Verifications), da pokrije določene faze verifikacijskega postopka ali določene dele podsistema“.

Kot je navedeno v oddelku 2.2 (Področje uporabe) te TSI, vsebujejo podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija tri dele, ki so specificirani v oddelku 4.1 (Uvod).

Oddelek 6.4.2 obravnava verifikacijo teh delov podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija.

Oddelek 6.4.3 obravnava verifikacijo delne skladnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija, kadar obstajajo omejitve glede pogojev uporabe njihovih komponent interoperabilnosti.

6.4.2 Ocenjevanje delov podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

Ocenjevanje, ali je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ali podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu skladen z zahtevami te TSI, je proces, ki ga je možno izvesti v zaporednih korakih – po en korak za vsakega od treh delov. V vsakem posameznem koraku ocenjevalec preveri le, ali je zadevni del v skladu z zahtevami TSI.

Ne glede na to, kateri modul je izbran, priglašeni organ preveri:

1. da so bile zahteve TSI za zadevni del upoštevane;

2. da niso zahteve TSI, ki so že bile ocenjene, ogrožene.

Že ocenjenih in nespremenjenih funkcij, na katere ti koraki ne vplivajo, ni treba ponovno preverjati.

6.4.3 Delna skladnost podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija zaradi omejitev glede pogojev uporabe njihovih komponent interoperabilnost.

Delni certifikat skladnosti za komponento interoperabilnosti se lahko izda, tudi če določena funkcija, vmesnik ali zmogljivost ni izvedena, pod pogojem da:

1. neizvedena funkcija, vmesnik ali zmogljivost ni zahtevana za vključitev komponente interoperabilnosti v podsistem zaradi specifičnih pogojev uporabe, na primer (9), (a) vmesnik ERTMS/ETCS na vozilu za povezavo s STM, če je komponenta interoperabilnosti namenjena namestitvi na vozila, pri katerih ni potreben noben zunanji STM; (b) vmesnik RBC za povezavo z drugimi RBC, če je RBC namenjen uporabi v aplikaciji, v kateri sosednji RBC niso načrtovani,

2. certifikat navaja, katere funkcije, vmesniki ali zmogljivosti niso izvedeni, in navaja ustrezne omejitve uporabe komponente interoperabilnosti. Ta informacija bo omogočila določiti pogoje, pod katerimi se lahko komponenta interoperabilnosti uporablja, in omejitve glede interoperabilnosti sistema, v katerega je vgrajena.

V vsakem primeru se pogoji za izdajanje takih certifikatov z omejitvami usklajujejo med priglašenimi organi in agencijo v delovni skupini, ustanovljeni na podlagi člena 21a(5) Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (Uredba o Agenciji) (10).

Kadar je komponenta interoperabilnosti vgrajena v podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ali podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, je v primeru, da manjkajoče funkcije, vmesniki ali zmogljivosti ne omogočajo ocene, ali je podsistem v celoti skladen z zahtevami te TSI, možno izdati le vmesno izjavo o verifikaciji. Ta navaja, katere zahteve so bile ocenjene, in navaja ustrezne omejitve glede uporabe podsistema in njegove skladnosti z ostalimi podsistemi.

7. IZVAJANJE TSI ZA VODENJE-UPRAVLJANJE IN SIGNALIZACIJO

7.1 Uvod

To poglavje opisuje strategijo in s tem povezane tehnične ukrepe za izvajanje TSI, zlasti pogoje, ki podpirajo prehod na sisteme razreda A.

Upoštevati je treba, da je včasih treba izvajanje določene TSI uskladiti z izvajanjem drugih TSI.

7.2 Splošno veljavna pravila

7.2.1 Nadgraditev ali obnova podsistema vodenje-upravljanje ob progi ali njegovih delov

Nadgraditev ali obnova podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi se lahko nanaša na vse naslednje vidike ali pa le na nekatere od njih:

1. zaščita vlakov

2. radijske komunikacije

3. ugotavljanje lokacije vlaka

Zato so lahko ti različni deli podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi dograjeni ali obnovljeni ločeno, če to ne ogroža interoperabilnosti. Delo pri tem se bo nanašalo na:

1. funkcije in vmesnike GSM-R

2. funkcije in vmesnike ERTMS/ETCS

3. združljivost sistema za ugotavljanje lokacije vlaka s tirnimi vozili

Opredelitev osnovnih parametrov za vsak del najdete v poglavju 4.1 (Uvod).

7.2.2 Obstoječi sistemi

Države članice zagotovijo, da funkcionalnost in vmesniki obstoječih sistemov ostanejo nespremenjeni, razen kadar so spremembe potrebne, da se zmanjšajo varnostne pomanjkljivosti v teh sistemih.

7.2.3 Zagotavljanje specifičnih prenosnih modulov

Če proge, za katere velja ta TSI, niso opremljene s sistemi za zaščito vlakov razreda A, države članice ukrenejo vse potrebno, da za svoj obstoječi sistem ali sisteme razreda B zagotovijo zunanji specifični prenosni modul (STM).

S tem v zvezi je treba ustrezno zagotoviti odprti trg za STM ob poštenih komercialnih pogojih. Kadar zaradi tehničnih ali komercialnih razlogov (11) ni mogoče zagotoviti razpoložljivosti STM, mora zadevna država članica obvestiti odbor o razlogih za tak problem ter o ukrepih za ublažitev tega problema, ki jih namerava uvesti za omogočanje dostopa upravljavcev – predvsem tujih upravljavcev – do svoje infrastrukture.

7.2.4 Dodatna oprema razreda B na progi opremljeni z razredom A

Na progi, opremljeni s sistemom ERTMS/ETCS in/ali GSM-R, je med fazo prehoda možno namestiti dodatno opremo razreda B, da se omogoči obratovanje železniškega voznega parka, ki ni združljiv z razredom A. Oprema razreda B se lahko uporabi na vozilu kot alternativna ureditev za sistem razreda A. Vendar upravljavec infrastrukture nima pravice zahtevati, da imajo interoperabilni vlaki, ki vozijo na taki progi, sisteme razreda B na vozilih.

Poleg tega mora oprema ob progi podpirati prehode med razredom A in razredom B brez uvajanja dodatnih zahtev za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, poleg tistih, ki so specificirane v tej TSI.

7.2.5 Železniški vozni park, opremljen z opremo razreda A in razreda B

Železniški vozni park je lahko hkrati opremljen s sistemi razreda A in razreda B, kar omogoča obratovanje na številnih progah.

Zadevna država članica lahko omeji uporabo sistema razreda B na vozilu na progah, na katerih ustrezni sistem ni nameščen ob progi.

Pri vožnji na progi, opremljeni s sistemi tako razreda A kot tudi razreda B lahko vlak, ki je prav tako opremljen s sistemi tako razreda A kot tudi razreda B, uporablja sisteme razreda B kot alternativno ureditev. To ne more biti zahteva za interoperabilnost.

Zaščitni sistemi vlakov razreda B se lahko izvedejo na naslednje načine:

1. z uporabo STM, ki deluje prek standardnega vmesnika („zunanji STM“), ali

2. tako, da so vgrajeni v opremo ERTMS/ETCS ali priključeni prek nestandardnega vmesnika, ali

3. neodvisno od opreme ERTMS/ETCS, na primer prek sistema, ki omogoča preklapljanje z ene opreme na drugo. Prevoznik v železniškem prometu mora v tem primeru zagotoviti, da se prehodi med zaščito vlaka razreda A in zaščito vlaka razreda B izvajajo v skladu z zahtevami te TSI in nacionalnimi predpisi za sistem razreda B.

7.2.6 Pogoji za obvezne in neobvezne funkcije

Odvisno od značilnosti podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi in njegovih vmesnikov z drugimi podsistemi je morda treba nekatere funkcionalnosti ob progi, ki niso označene kot obvezne, v nekaterih aplikacijah obvezno izvajati, da so izpolnjene bistvene zahteve.

Izvajanje nacionalnih ali neobveznih funkcij ob progi ne sme vlaku, ki izpolnjuje le obvezne zahteve sistema razreda A na vozilu, preprečiti uporabe te infrastrukture, razen če se to zahteva za naslednje neobvezne funkcije na vozilu:

— aplikacija ETCS stopnje 3 ob progi zahteva nadzor vlakovne celovitosti na vozilu,

— aplikacija ETCS stopnje 1 ob progi s funkcijo in-fill zahteva ustrezno in-fill funkcionalnost na vozilu, če je iz varnostnih razlogov sprostitvena hitrost nastavljena na nič (npr. zaščita nevarnih mest),

— kadar sistem ETCS zahteva prenos podatkov prek radia, morajo storitve prenosa podatkov GSM-R izpolnjevati zahteve prenosa podatkov ETCS,

— sestav na vozilu, ki vključuje KER STM, lahko zahteva uporabo vmesnika K.

7.2.7 GSM-R – Posebna pravila izvajanja

7.2.7.1 Naprave ob progi:

Namestitev sistema GSM-R je obvezna, kadar se:

1. prvič namešča radijski del podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi;

2. dograjuje radijski del podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, ki že obratuje, na tak način, da se spreminjajo funkcije ali zmogljivosti podsistema. To ne vključuje tistih sprememb, ki se zdijo potrebne za ublažitev napak, povezanih z varnostjo, pri že obstoječi napravi.

7.2.7.2 Naprave na vozilu:

Namestitev sistema GSM-R na železniški vozni park, namenjen uporabi na progi, ki vključuje vsaj en odsek, opremljen z vmesniki razreda A (tudi če so nadgrajeni na sistem razreda B), je obvezna, kadar se:

1. prvič namešča radijski del podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu;

2. dograjuje radijski del podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ki že obratuje, na tak način, da se spreminjajo funkcije ali zmogljivosti podsistema. To se ne nanaša na tiste spremembe, ki se zdijo potrebne za ublažitev napak, povezanih z varnostjo, pri že obstoječi napravi.

7.2.8 Posebna pravila za izvedbo sistemov za ugotavljanje lokacije vlaka

Sistem za ugotavljanje lokacije vlaka v okviru te TSI je oprema, nameščena ob progi, ki zaznava prisotnost ali odsotnost vozil bodisi na celotni progi ali le na njenem lokalnem delu.

Sistemi ob progi (npr. sistemi za nadzor postavljalnice ali nivojskega prehoda), ki uporabljajo informacije iz opreme sistema za ugotavljanje lokacije vlaka, se ne štejejo za dele sistema za ugotavljanje lokacije vlaka.

Ta TSI specificira zahteve za vmesnik za povezavo s tirnimi vozili le toliko, kolikor je potrebno za zagotovitev združljivosti med tirnimi vozili, skladnimi s TSI, in infrastrukturo.

Izvedba sistema za ugotavljanje lokacije vlaka, skladnega z zahtev