Direktiva Sveta

z dne 20. junija 1991

o spremembi Direktive št. 89/392/EGS o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi s stroji

(91/368/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o vzpostavitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 100a Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije [1],

v sodelovanju z Evropskim parlamentom [2],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [3],

ker morajo stroji, ki predstavljajo posebne nevarnosti, bodisi zaradi svoje premičnosti ali svoje sposobnosti za dviganje bremen, ali zaradi teh obeh lastnosti skupaj, zadostiti tako splošnim zdravstvenim kot varnostnim zahtevam, določenim v Direktivi 89/392/EGS [4] ter zdravstvenim in varnostnim zahtevam, ki se nanašajo na te posebne nevarnosti;

ker je nepotrebno predvideti postopke potrjevanja za tiste vrste strojev, ki niso bili prvotno predvideni v Direktivi 89/392/EGS;

ker se dodatne bistvene zdravstvene in varnostne zahteve za posebne nevarnosti v zvezi s premičnostjo in dviganjem bremen lahko odredijo s spremembo Direktive 89/392/EGS, ki bo vključila te dopolnilne določbe; ker se ta sprememba lahko uporablja zato, da odpravi določene pomanjkljivosti v bistvenih zdravstvenih in varnostnih zahtevah, ki veljajo za vse stroje;

ker je potrebno predpisati prehodno ureditev, ki omogoča državam članicam, da odobrijo dajanje na trg in dajanje v obratovanje za stroje, izdelane v skladu z nacionalnimi predpisi, veljavnimi na dan 31. decembra 1992;

ker določena oprema ali stroji, zajeti v obstoječih direktivah, sodijo v obseg uporabe te direktive; ker je bolj zaželeno, da imamo eno samo direktivo, ki ureja vso opremo; ker je torej zaželeno, da ustrezne obstoječe direktive razveljavimo z dnem začetka uporabe te direktive,

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 89/392/EGS se spremeni:

1. Člen 1 se spremeni kot sledi:

(a) v odstavku 2 se vstavi naslednji pododstavek:

"Stroji pomenijo tudi zamenljivo opremo, ki spreminja funkcijo stroja, ki se daje na trg z namenom, da jo upravljavec sam sestavi s strojem ali z nizom različnih strojev ali z vlečnim strojem, če ta oprema ni rezervni del ali orodje";

(b) v odstavku 3:

- črta se prva alinea,

- druga alinea se nadomesti z naslednjo:

"- dvigalna oprema, načrtovana in izdelana za dviganje in/ali gibanje oseb z bremeni ali brez njih, razen za industrijska vozila, pri katerih upravljavec upravlja dviganje.",

- v tretji alinei se doda naslednje besedilo:

"razen če gre za stroj, ki se uporablja za dviganje ali spuščanje bremen,",

- vstavijo se naslednje alinee:

"- prevozna sredstva, to je vozila in njihovi priklopniki, namenjena izključno za prevoz potnikov po zraku ali po cestah, po železnici ali po vodnih poteh, kot tudi prevozna sredstva, če so namenjena za prevoz blaga po zraku, po javnih cestah ali železniških omrežjih ali po vodi. Vozila, ki se uporabljajo v industriji pridobivanja rudnin, niso izključena,

- plovila, ki plujejo po morju in premične priobalne enote skupaj z opremo na krovu takšnih plovil ali enot,

- žičnice za javne ali zasebne prevoze oseb,

- kmetijski in gozdarski traktorji kot so opredeljeni v členu 1(1) Direktive Sveta 74/150/EGS z dne 4. marca 1974 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev na kolesih [5], kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 88/297/EGS [6],

- stroji, posebej načrtovani in izdelani za vojaške ali policijske namene.

2. V prvem stavku člena 2(3) se besedilo ".... določbe te direktive" zamenja z "veljavne določbe Skupnosti".

3. V členu 4(2) se doda naslednji pododstavek:

"Zamenljiva oprema v smislu tretjega pododstavka člena 1(2) se šteje za stroj in mora zatorej v vseh primerih nositi oznako CE in ji mora biti priložena ES-izjava o skladnosti, navedena v Prilogi II(A)."

4. V členu 8 se vstavi naslednji odstavek:

"7. Obveznosti, določene v odstavku 6, ne veljajo za osebe, ki sestavljajo zamenljivo opremo s strojem ali z vlečnim strojem, kot je navedeno v členu 1, če so deli združljivi in če vsak od sestavnih delov sestavljenega stroja nosi oznako CE in če mu je priložena ES-izjava o skladnosti".

5. Člen 13 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 13

1. Do 1. januarja 1992 države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Države članice začnejo uporabljati zadevne predpise s 1. januarjem 1993, razen kar zadeva opremo, navedeno v direktivah 86/295/EGS [7], 86/296/EGS [8], in 86/663/EGS [9], za katero se ti predpisi začnejo uporabljati s 1. julijem 1995.

2. Razen tega, države članice dovolijo za dobo do 31. decembra 1994 dajanje strojev na trg in njihovo uporabo, v skladu z nacionalnimi predpisi, veljavnimi na njihovem ozemlju na dan 31. decembra 1992, razen opreme, navedene v direktivah 86/295/EGS, 86/296/EGS in 86/663/EGS, za katero se ta čas izteče 31. decembra 1995.

Direktive 86/295/EGS, 86/296/EGS in 86/663/EGS ne ovirajo izvajanja odstavka 1 od 1. julija 1995 dalje.

3. Države članice sporočijo Komisiji besedila predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

4. Do 1. januarja 1994 Komisija pregleda dosežen napredek na področju standardizacije, ki se nanaša na to direktivo in predlaga ustrezne ukrepe.

7 UL L 186, 8.7.1986, str. 1

8 UL L 186, 8.7.1986, str. 10.

9 UL L 384, 31.12.1986, str. 12."

6. Priloga I se spremeni:

(a) V oddelku 1.3.7 se doda naslednji odstavek:

"Sprejeti morajo biti vsi potrebni ukrepi za preprečitev nenamernega blokiranja gibljivih delov, vključenih v delo. V primerih, ko bi kljub sprejetim varnostnim ukrepom utegnilo priti do blokiranja, mora proizvajalec poskrbeti za posebne zaščitne naprave ali orodja, priročnik z navodili in, če je mogoče, znak na stroju tako, da je mogoče opremo varno deblokirati.";

(b) Vstavi se naslednji oddelek:

"1.6.5 Čiščenje notranjih delov

Stroj mora biti načrtovan in izdelan tako, da se da očistiti notranje dele, ki vsebujejo nevarne snovi ali pripravke, ne da bi posegali v notranjost; vsako potrebno deblokiranje mora biti omogočeno tudi od zunaj. Če se je povsem nemogoče izogniti posegu v notranjost stroja, mora proizvajalec že med njegovo izdelavo storiti vse potrebno, da se čiščenje izvaja ob minimalni nevarnosti.";

(c) V oddelku 1.7.0 se vstavi naslednji odstavek:

Kjer sta zdravje in varnost izpostavljenih oseb lahko ogrožena zaradi napake v delovanju nenadzorovanega stroja, mora biti stroj tako opremljen, da oddaja ustrezen zvočni ali svetlobni signal kot opozorilo.;

(d) V oddelku 1.7.3 se vstavijo naslednji odstavki:

"Kjer se pri ravnanju z nekim strojnim delom mora uporabljati dvigalna oprema, mora biti masa te opreme navedena čitljivo, neizbrisno in nedvoumno.

Zamenljiva oprema, omenjena v tretjem pododstavku člena 1(2), mora biti opremljena z enakimi podatki.";

(e) V oddelku 1.7.4(a) se vstavi naslednja alinea:

"- kjer je potrebno, bistvene lastnosti orodij, ki se lahko namestijo na stroj.";

(f) V oddelku 1.7.4(f) se tretji odstavek zamenja z naslednjim:

"Kjer se usklajeni standardi ne uporabljajo, je treba meriti zvočne ravni z uporabo najprimernejšega načina za stroj.";

(g) Vstavijo se oddelki 3 do 5.7, ki so določeni v Prilogi I k tej direktivi.

7. V Prilogi II(B) se za drugo alineo vstavijo naslednje alinee:

"- po potrebi, naziv in naslov priglašenega organa in številko certifikata o ES- pregledu tipa,

- po potrebi, naziv in naslov priglašenega organa, ki je prejel dokumentacijo v skladu s prvo alineo člena 8(2)(c);

- po potrebi, naziv in naslov priglašenega organa, ki je opravil preverjanje iz druge alinee člena 8(2)(c);

- po potrebi, sklic na usklajene standarde."

8. V Prilogi IV se postavka 12 zamenja s postavkami 12 do 15, določenimi v Prilogi II k tej direktivi.

Člen 2

Z 31. decembrom 1994 se razveljavi:

- Člena 2 in 3 Direktive Sveta 73/361/EGS z dne 19. novembra 1973 o približevanju zakonodaj in drugih predpisov držav članic v zvezi s potrjevanjem in označevanjem žičnih vrvi, verig in kavljev [10], kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 76/434/EGS [11],

- Direktiva Komisije 76/434/EGS z dne 13. aprila 1976 o prilagoditvi tehničnemu napredku Direktive Sveta z dne 19. novembra 1973 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi s potrjevanjem in označevanjem žičnih vrvi, verig in kavljev.

Z 31. decembrom 1995 se razveljavi:

- Direktiva Sveta 86/295/EGS z dne 26. maja 1986 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z zaščitnimi konstrukcijami za določeno gradbeno opremo,[12]

ki zavarujejo voznika v primeru, če se vozilo prevrne (varnostni lok)(ROPS).

- Direktiva Sveta 86/296/EGS z dne 26. maja 1986 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z zaščitnimi konstrukcijami za določeno gradbeno opremo [13], ki zavarujejo voznika pred padajočimi predmeti (FOPS).

- Direktiva Sveta 86/663/EGS z dne 22. decembra 1986 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z industrijskimi vozili na lastni pogon [14], kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 89/240/EGS[15].

Člen 3

1. Pred 1. januarjem 1992 države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države.

Te predpise uporabljajo od 1. januarja 1993.

2. Države članice sporočijo Komisiji besedila predpisov nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Luxembourgu, 20. junija 1991

Za Svet

Predsednik

R. Goebbels

PRILOGA I

Oddelki 3 do 5.7 se dodajo Prilogi I k Direktivi 89/392/EGS:

"3. BISTVENE ZDRAVSTVENE IN VARNOSTNE ZAHTEVE ZA ODPRAVO POSEBNIH TVEGANJ ZARADI MOBILNOSTI STROJEV

Dodatno k bistvenim zdravstvenim in varnostnim zahtevam, navedenim v 1. in 2. oddelku, morajo biti stroji, ki predstavljajo tveganja zaradi mobilnosti, tako načrtovani in izdelani, da izpolnjujejo spodaj navedene zahteve.

Nevarnosti zaradi mobilnosti so vedno prisotne pri strojih, ki imajo svoj pogon, ki jih vlečejo, potiskajo ali nosijo drugi stroji ali vlečna vozila, ki delujejo na delovnih površinah in katerih delovanje zahteva premikanje med delovanjem, bodisi da gre za nepretrgano ali delno pretrgano gibanje med zaporedjem stalnih delovnih položajev.

Nevarnosti zaradi mobilnosti so lahko prisotne tudi pri strojih, ki delujejo, ne da bi jih premikali, so pa tako opremljeni, da jih je mogoče enostavno premikati iz enega kraja na drugega (stroji, opremljeni s kolesi, koleščki, tračnicami itd. ali so nameščeni na podstavke, vozičke itd.).

Da bi preveril, če rotacijski kultivatorji in motorne brane ne povzročajo nesprejemljivih nevarnosti za izpostavljene osebe, mora izdelovalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti, izvršiti ali dati izvršiti ustrezne preskuse za vsako vrsto takšnega stroja.

3.1 Splošno

3.1.1 Opredelitev

"Voznik" je upravljavec, odgovoren za premikanje stroja. Voznik se lahko na stroju prevaža ali gre peš, pri čemer spremlja stroj, lahko pa stroj tudi upravlja s pomočjo daljinskega krmiljenja (kabli, radio itd.).

3.1.2 Osvetlitev

Če izdelovalec predvidi, da se bo stroj s svojim pogonom uporabljal na temnih krajih, mora biti tak stroj opremljen s svetlobno napravo, ki ustreza delu, ki ga je treba opraviti, kar pa ne vpliva na katere koli druge veljavne predpise (cestno-prometni predpisi, predpisi o plovbi itd.).

3.1.3 Načrtovanje stroja, tako, da je olajšano ravnanje z njim

Med rokovanjem s strojem in/ali njegovimi deli ne sme obstajati možnost, da bi prišlo do nenadnih gibov ali tveganj zaradi nestabilnosti, dokler se s strojem in/ali njegovimi deli ravna v skladu z izvajalčevimi navodili.

3.2. Delovne postaje

3.2.1 Vozniški prostor

Vozniški prostor mora biti načrtovan z upoštevanjem ergonomičnih načel. Če ima stroj dva ali več vozniških prostorov mora biti vsak vozniški prostor opremljen z vsemi potrebnimi krmilji. Kjer obstaja več kot en vozniški prostor, mora biti stroj tako načrtovan, da uporaba enega od prostorov onemogoča uporabo vseh ostalih, razen pri ustavitvah v sili. Vidljivost z vozniškega prostora mora biti takšna, da lahko voznik popolnoma varno, zase in za izpostavljene osebe, upravlja stroj in njegova orodja ob predvidenih pogojih uporabe. Kjer je potrebno, je treba priskrbeti ustrezne naprave, ki bodo odpravile tveganja, povezana z neustrezno neposredno vidljivostjo.

Stroj mora biti tako načrtovan in izdelan, da z vozniškega prostora ne obstaja nobena nevarnost za voznika in za upravljavce na stroju, da bi prišlo do nenamernega stika s kolesi ali z gosenicami.

Vozniški prostor mora biti tako načrtovan in izdelan, da se izognemo vsaki nevarnosti v škodo zdravja zaradi izpušnih plinov in/ali pomanjkanja kisika.

Vozniški prostor voznikov, ki so na stroju, mora biti tako načrtovan in izdelan, da se lahko namesti kabina za voznika, če je le dovolj prostora. V tem primeru mora biti v kabini prostor za navodila, ki jih potrebuje voznik in/ali upravljavci. Vozniški prostor mora biti opremljen s primerno kabino, kadar obstaja tveganje zaradi nevarnega okolja.

Kadar je stroj opremljen s kabino, mora biti ta tako načrtovana, izdelana in/ali opremljena, da so vozniku zagotovljene dobre delovne razmere in da je zavarovan pred vsemi tveganji, ki lahko obstajajo (na primer: neprimerno gretje in zračenje, neprimerna vidljivost, prevelik hrup in vibracije, padajoči predmeti, vdiranje predmetov, prevrnitev itd.). Izhod mora omogočiti hiter umik. Poleg tega mora biti zagotovljen zasilni izhod v smeri, ki je drugačna od običajnega izhoda.

Materiali, uporabljeni za kabino in njeno opremo, morajo biti ognjevarni.

3.2.2 Sedeži

Vozniški sedež katerega koli stroja mora vozniku zagotoviti stabilni položaj in mora biti načrtovan z upoštevanjem ergonomskih načel.

Sedež mora biti tako načrtovan, da zmanjša vibracije, ki se prenašajo na voznika, na najnižjo stopnjo, ki jo je mogoče doseči. Pritrditveno okovje sedeža mora prenesti vse napetosti, ki jim je lahko izpostavljeno, zlasti če se vozilo prevrne. Kjer ni podlage pod voznikovimi nogami, mora imeti voznik opore za noge, pokrite z materialom, ki preprečuje drsenje.

Kadar je stroj opremljen z zaščitno kontrukcijo, ki zavaruje voznika v primeru, če se vozilo prevrne (varnostni lok), mora biti sedež opremljen z varnostnim pasom ali s podobno pripravo, ki drži voznika na sedežu, ne da bi pri tem omejevala kakršne koli gibe, ki so potrebni za vožnjo ali kakršne koli gibe zaradi vzmetenja.

3.2.3 Druga mesta

Če obratovalni pogoji predvidevajo, da se občasno ali redno na stroju prevažajo ali na njem delajo še drugi upravljavci poleg voznika, morajo biti zagotovljena primerna mesta, ki jim omogočajo, da se na stroju prevažajo ali na njem delajo brez nevarnosti, zlasti nevarnosti, da padejo.

Kjer delovni pogoji to dovoljujejo, morajo biti ta delovna mesta opremljena s sedeži.

Če mora biti vozni položaj opremljen s kabino, morajo biti tudi druga mesta zavarovana pred tveganji, ki so upravičila zavarovanje vozniškega prostora.

3.3 Krmilja

3.3.1 Krmilne naprave

Voznik mora biti sposoben sprožiti vse krmilne naprave, potrebne za upravljanje stroja z vozniškega prostora, razen tistih funkcij, ki se lahko varno vključijo le z uporabo krmilnih naprav, nameščenih izven vozniškega prostora. To se posebej nanaša na druge delovne prostore razen vozniškega, za katere so odgovorni drugi upravljavci razen voznika, ali pri katerih mora voznik zapustiti svoj vozniški prostor, da bi postopek varno izvršil.

Kadar so nameščeni pedali, morajo biti ti tako načrtovani, izdelani in opremljeni, da omogočajo vozniku varno delo in čim manjšo nevarnost, da bi se zmedel; imeti morajo nedrsečo površino in morajo omogočati preprosto čiščenje.

Kadar lahko ravnanje s krmilnimi napravami privede do tveganj, zlasti do nevarnih gibov, se morajo krmilne naprave na stroju, razen tistih z vnaprej nastavljenimi položaji, vrniti v nevtralni položaj, takoj ko jih upravljavec spusti.

Pri stroju na kolesih mora biti krmilni sistem tako načrtovan in izdelan, da zmanjša silo pri nenadnih gibih krmila ali krmilne ročice, ki bi jih povzročili udarci na vodilna kolesa.

Vsako krmilje, ki blokira diferencial, mora biti tako načrtovano in prilagojeno, da dopušča sprostitev diferenciala, ko se stroj premika.

Zadnji stavek v oddelku 1.2.2 ne velja za funkcijo premikanja.

3.3.2 Zagon/premikanje

Stroj z lastnim pogonom z voznikom na njem mora biti tako opremljen, da onemogoča nepooblaščenim osebam zagon motorja.

Vožnja stroja z lastnim pogonom in z voznikom na njem mora biti mogoča le takrat, ko je voznik pri krmiljih.

Kadar mora biti stroj iz operativnih razlogov opremljen z napravami, ki presegajo njegovo običajno delovno območje (npr. stabilizatorji, krak itd.), mora biti vozniku omogočeno, da pred premikom stroja na enostaven način preveri, če so te naprave v položaju, ki zagotavlja varno premikanje.

To velja tudi za vse druge dele, ki morajo biti iz varnostnih razlogov na določenih položajih ali če je potrebno, celo zablokirani.

Kadar je tehnično in ekonomsko izvedljivo, mora biti premikanje strojev odvisno od varne namestitve prej omenjenih delov.

Med vključevanjem motorja ne sme biti omogočeno premikanje stroja.

3.3.3 Vožnja

Ne glede na določbe cestno-prometnih predpisov morajo stroji z lastnim pogonom in njihovi priklopniki izpolnjevati zahteve za zmanjševanje hitrosti, ustavljanje, zaviranje in blokiranje, da se tako lahko zagotovi varnost v vseh pogojih obratovanja, obremenitve, hitrosti, podlage in naklona, ki jih predvidi izdelovalec in ki ustrezajo pogojem, ki jih srečamo pri običajni rabi.

Voznik mora biti sposoben zmanjšati hitrost in ustaviti stroj z lastnim pogonom s pomočjo glavne naprave. Kadar to zahteva varnost v primeru napake glavne naprave, ali prekinitve dobave energije, ki bi vključila glavno napravo, mora biti na voljo zasilna naprava s popolnoma neodvisnimi in lahko dostopnimi krmilji za zmanjšanje hitrosti in ustavljanje.

Kadar to zahteva varnost, je treba priskrbeti parkirno napravo, ki zagotovi nepremičnost stoječega stroja. Ta naprava je lahko povezana z eno od naprav, omenjenih v drugem odstavku, če je povsem mehanska.

Stroj z daljinskim krmiljenjem mora biti tako načrtovan in izdelan, da se samodejno ustavi, če voznik izgubi nadzor nad njim.

Oddelek 1.2.4 ne velja za tek stroja.

3.3.4 Premikanje stroja, ki ga krmili pešec

Stroj z lastnim pogonom, ki ga krmili pešec, se lahko giba samo tedaj, če ima voznik nenehen nadzor nad strojem s pomočjo krmilja. Gibanje stroja zlasti ne sme biti možno med vključevanjem motorja.

Sistemi krmiljenja za stroj, ki ga krmili pešec, morajo biti tako načrtovani, da čim bolj zmanjšajo tveganja, ki bi jim bil voznik izpostavljen zaradi nenamernega premika stroja. Predvsem:

(a) tveganje, da ga vozilo stisne;

(b) poškodbe, ki jih lahko povzročijo vrteča se orodja.

Hitrost običajne vožnje stroja mora biti združljiva z voznikovim korakom, ko gre voznik peš.

Pri stroju, na katerem se lahko nahaja vrtljivo orodje, se to orodje ne sme dati vključiti, kadar je vključen vzvratni tek, razen kadar je gibanje stroja posledica gibanja orodja. V zadnjem primeru mora biti hitrost vzvratnega teka taka, da ne ogroža voznika.

3.3.5 Izpad krmilnega tokokroga

Izpad napajanja krmiljenja na pogon, kjer je ta nameščen, ne sme preprečiti krmiljenja stroja v času, ki je potreben za njegovo ustavitev.

3.4 Zavarovanje pred mehanskimi tveganji

3.4.1 Nenadzorovani premiki

Kadar se nek del stroja ustavi, noben odmik od položaja zaustavitve, iz katerega koli razloga bi do njega prišlo, razen če gre za delo pri krmiljih, ne sme predstavljati tveganja za izpostavljene osebe.

Stroj mora biti tako načrtovan, izdelan in, kjer to ustreza, nameščen na premičen podstavek, da je zagotovljeno, da ob njegovem premiku njegova stabilnost ne bo ogrožena zaradi nenadzorovanih nihanj njegovega težnostnega središča ali njegova konstrukcija izpostavljena prevelikim pritiskom.

3.4.2 Nevarnost loma med delovanjem

Deli stroja, ki se vrtijo pri visoki hitrosti in ki se lahko kljub sprejetim ukrepom zlomijo ali zdrobijo, se morajo tako namestiti in zavarovati, da se v primeru loma njihovi koščki zadržijo, ali če to ni mogoče, da ne morejo odleteti v smeri vozniškega in/ali upravljavčevih položajev.

3.4.3 Prevrnitev vozila

Kjer obstaja nevarnost, da se stroj z lastnim pogonom in z voznikom ter morda upravljavci na njem, prevrne, mora biti stroj načrtovan in opremljen s sidrnimi točkami, ki omogočajo namestitev zaščitne konstrukcije (varnostnega loka) (ROPS).

Ta konstrukcija mora biti takšna, da se ob morebitni prevrnitvi vozila ne upogne preveč in tako zagotovi vozniku in morebitnim drugim upravljavcem, ki se vozijo na stroju, primerno prostornino znotraj varnostnega loka (DLV).

Da bi preveril, če konstrukcija ustreza zahtevi, določeni v drugem odstavku, mora izdelovalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti za vsako vrsto omenjene konstrukcije opraviti ali dati opraviti ustrezne preskuse.

Poleg tega morajo imeti zaščitno konstrukcijo (varnostni lok) naslednji stroji za zemeljska dela z zmogljivostjo nad 15 kW:

- bagri na gosenicah ali kolesih,

- bagri - rovokopači,

- traktorji na gosenicah ali kolesih,

- skreperji, samonakladalni ali ne,

- grederji,

- zgibni krmilni prekucniki.

3.4.4 Padajoči predmeti

Kadar pri stroju, na katerem je voznik in morda še drugi upravljavci obstaja nevarnost padajočih predmetov ali materialov, bi moral biti tak stroj načrtovan in opremljen s sidrnimi točkami, če velikost stroja to omogoča, ki bi omogočile namestitev zaščitne konstrukcije (varnostnega loka) proti padajočim predmetom (FOPS).

Ta konstrukcija mora biti takšna, da se v primeru, če nanjo padejo predmeti ali material, ne zvije preveč in tako zagotovi delavcem na stroju primerno prostornino znotraj loka (DLV).

Da bi preveril, če konstrukcija ustreza zahtevi, določeni v drugem odstavku, mora izdelovalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti, za vsako vrsto omenjene konstrukcije, opraviti ali dati opraviti ustrezne preskuse.

3.4.5 Načini dostopa

Ročaji in stopnice morajo biti načrtovani, izdelani in opremljeni tako, da jih upravljavci uporabljajo nagonsko in za to ne uporabljajo krmilij.

3.4.6 Vlečne naprave

Vsi stroji, ki se uporabljajo za to, da vlečejo ali da jih vlečejo, morajo biti opremljeni z vlečnimi ali spojnimi napravami, ki so tako načrtovane, izdelane in prilagojene, da zagotavljajo enostavno in varno sklapljanje in odklapljanje ter da preprečujejo naključno odklapljanje med uporabo.

Če obremenitev vlečnega droga to zahteva, mora biti takšen stroj opremljen z oporo z nosilno površino, ki je prilagojena obremenitvi in podlagi.

3.4.7 Prenos napajanja med strojem z lastnim pogonom (ali vlečnim vozilom) in gnanim strojem

Transmisijske gredi s kardanskimi zgibi, ki povezujejo stroj z lastnim pogonom (ali vlečno vozilo) s prvim nepremičnim ležajem gnanega stroja, morajo biti zaščitene na strani pogonskega stroja in na strani gnanega stroja po celi dolžini gredi in z njo povezanih kardanskih zgibov.

Na strani pogonskega stroja (ali vlečnega vozila) je treba zaščititi kardansko gred, na katero je pritrjena transmisijska gred, ali z mrežo, pritrjeno na pogonski stroj (ali na vlečno vozilo), ali s kakšno drugo pripravo, ki nudi enako zaščito.

Na strani vlečenega stroja mora biti vhodna gred vložena v zaščitno ohišje, ki je pritrjeno na stroj.

Omejevalniki vrtilnega momenta ali prostega teka se lahko namestijo na prenosnike kardanskega zgiba samo na tisti strani, ki je zraven gnanega stroja. Transmisijska gred kardanskega zgiba mora biti ustrezno označena.

Vsi vlečeni stroji, katerih delovanje zahteva transmisijsko gred, ki jih povezuje s strojem z lastnim pogonom ali z vlečnim vozilom, morajo imeti sistem za pritrditev transmisijske gredi, tako da se pri odklapljanju stroja transmisijska gred in njen ščitnik ne poškodujeta ob stiku s podlago ali z delom stroja.

Zunanji deli ščitnika morajo biti tako načrtovani, izdelani in razporejeni, da se ne morejo vrteti skupaj s transmisijsko gredjo. Ščitnik mora pokrivati transmisijsko gred do koncev notranjih čeljusti, če gre za navadne kardanske zgibe in najmanj do središča zunanjega zgiba ali zgibov, če gre za "širokokotne" kardanske zgibe.

Izdelovalci, ki dobavljajo sredstva za dostop do delovnih prostorov ob transmisijski gredi kardanskega zgiba, morajo zagotoviti, da ljudje ščitnikov gredi, kot so opisani v šestem odstavku, ne morejo uporabljati za stopnice, razen če so načrtovani in izdelani za ta namen.

3.4.8 Gibljivi transmisijski deli

Z odstopanjem od razdelka 1.3.8.A je pri motorjih z notranjim zgorevanjem tako, da odstranljivi ščitniki, ki preprečujejo dostop do gibljivih delov v prostoru za motor, ne potrebujejo ključavnic (zapahov), če naj bi jih odpirali z orodjem ali s ključem ali s stikalom, nameščenim na vozniškem prostoru, če se ta nahaja v popolnoma zaprti kabini s ključavnico, ki preprečuje vstop nepooblaščenim osebam.

3.5 Zaščita pred ostalimi tveganji

3.5.1 Akumulatorji

Ohišje akumulatorja mora biti tako izdelano in nameščeno ter akumulator tako vstavljen, da se ob morebitni prevrnitvi v čim večji meri prepreči izliv elektrolita v upravljavca, in/ali da se prepreči kopičenje hlapov na mestih, na katerih se upravljavci nahajajo.

Stroj mora biti načrtovan in izdelan tako, da je akumulator mogoče izključiti s pomočjo lahko dostopne naprave, ki je v ta namen priskrbljena.

3.5.2 Požar

Glede na tveganja, ki jih izdelovalec pričakuje, mora stroj, ko je v uporabi in kjer mu njegova velikost dopušča:

- omogočiti namestitev lahko dostopnih gasilnih aparatov, ali

- biti opremljen z vgrajenimi gasilnimi sistemi.

3.5.3 Emisija prahu, plinov itd.

Kadar takšna tveganja obstajajo, se lahko oprema za zadrževanje takšne emisije, kot je predvidena v oddelku 1.5.13, zamenja z drugimi sredstvi, na primer z razprševanjem vode.

Drugi in tretji odstavek oddelka 1.5.13 ne veljata, kadar je glavna naloga stroja razprševanje izdelkov.

3.6 Označbe

3.6.1 Znaki in opozorila

Stroji morajo biti opremljeni s signalnimi sredstvi in/ali s ploščami z navodili, ki se nanašajo na uporabo, prilagajanje in vzdrževanje, kjer koli je to potrebno, da se tako zagotovi zdravje in varnost izpostavljenih oseb. Ta sredstva morajo biti tako izbrana, načrtovana in izdelana, da so razločno vidna in neizbrisna.

Ne glede na zahteve, ki jih je treba upoštevati za vožnjo po javnih glavnih cestah, morajo stroji, na katerih se vozi voznik, imeti naslednjo opremo:

- zvočno opozorilno napravo za opozarjanje izpostavljenih oseb,

- sistem svetlobnih signalov, ki ustrezajo predvidenim pogojem uporabe, kot so: zavorne luči, luči za vzvratno vožnjo in vrteče svetlobne signale. Zadnja zahteva ne velja za stroj, ki je namenjen samo za podzemno delo in ki nima električnega napajanja.

Stroj na daljinsko upravljanje, ki v običajnih pogojih uporabe izpostavlja osebe tveganjem udarca ali stisnjenja, mora biti opremljen s primernimi sredstvi za signaliziranje svojih premikov, ali s sredstvi, s katerimi so izpostavljene osebe zaščitene pred takimi tveganji. Isto velja za stroj, ki med delovanjem stalno ponavlja gibanje naprej in nazaj na eni osi in kjer voznik ne vidi neposredno zadnjega dela stroja.

Stroj mora biti tako izdelan, da ni mogoče nenamerno onesposobiti vseh opozorilnih in signalnih naprav. Kadar je bistvenega pomena za varnost, morajo biti take naprave opremljene s sredstvi, s katerimi se preveri, če so v brezhibnem stanju, njihova napaka pa mora biti upravljavcu prikazana.

Kadar je gibanje stroja ali njegovih orodij posebej tvegano, mora biti stroj opremljen z znaki, ki svarijo pred približevanjem napravi med njenim delovanjem; znaki morajo biti čitljivi z ustrezne razdalje, da je zagotovljena varnost oseb, ki morajo biti v bližini.

3.6.2 Označevanje

Minimalne zahteve, določene v točki 1.7.3, je treba dopolniti z naslednjimi podatki:

- nazivna moč v kW,

- masa v kg pri najbolj običajni izvedbi in, kjer ustreza:

- največja vlečna sila v N, kot jo je izdelovalec predvidel na spojni kljuki,

- največja navpična obremenitev v N, kot jo je izdelovalec predvidel na spojni kljuki.

3.6.3 Priročnik z navodili

Poleg minimalnih zahtev, določenih v točki 1.7.4, mora priročnik z navodili vsebovati naslednje podatke:

(a) o vibracijah, ki jih povzročajo stroji in sicer bodisi dejanske vrednosti ali pa vrednosti, izračunane na podlagi meritev, opravljenih na povsem enakih strojih;

- utežena vrednost korena povprečnih kvadratov pospeška, ki so ji kraki izpostavljeni, če to presega 2,5 m/s2; če je pod 2,5 m/s2, je to treba omeniti,

- utežena vrednost korena povprečnih kvadratov pospeška, ki ji je ohišje (podnožje ali zadnji del) izpostavljeno, če to presega 0,5 m/s2; če je pod 0,5 m/s2, je to treba omeniti.

Kadar se usklajeni standardi ne uporabljajo, je treba vibracije meriti z uporabo najprimernejšega načina za zadevni stroj.

Izdelovalec mora navesti obratovalne pogoje stroja med meritvami in katere metode je uporabil pri izvajanju meritev;

(b) pri strojih, ki dopuščajo več uporab z ozirom na uporabljeno opremo, morajo izdelovalci osnovne opreme, na katero se lahko pritrdi zamenljiva oprema, in izdelovalci zamenljive opreme priskrbeti potrebne podatke, ki bodo omogočili varno namestitev in uporabo opreme.

4. BISTVENE ZDRAVSTVENE IN VARNOSTNE ZAHTEVE ZA ODPRAVO POSEBNIH TVEGANJ, POVEZANIH Z DVIGANJEM

Poleg bistvenih zdravstvenih in varnostnih zahtev, navedenih v oddelkih 1, 2 in 3, morajo biti stroji, ki vključujejo tveganja zaradi dviganja - v glavnem tveganja padcev in trčenja bremen ali tveganja prevrnitve, ki nastanejo zaradi postopka dviganja - načrtovani in izdelani tako, da izpolnjujejo spodaj navedene zahteve.

Nevarnosti zaradi dviganja obstajajo zlasti pri strojih, ki so namenjeni premikanju bremena, ki vključuje spreminjanje višine med gibanjem. Breme lahko sestavljajo predmeti, materiali ali blago.

4.1 Splošne opombe

4.1.1 Opredelitve

(a) dvigalna pomožna oprema:

"dvigalno pomožno opremo" tvorijo sestavni deli ali oprema, ki ni pritrjena na stroj in ki je nameščena med stroj in breme oziroma na breme z namenom, da se nanj pritrdi;

(b) ločena dvigalna oprema:

"ločena dvigalna oprema" je pomožna oprema, s katero se sestavi ali uporabi zanka za pritrditev bremena kot na primer: zaprti kavlji, kavlji v obliki črke U, obroči, vijaki z obročem itd.;

(c) vodeno breme:

"vodeno breme" je breme, pri katerem poteka celotno gibanje po togih ali gibljivih vodilih, katerih položaj se določi s fiksnimi točkami;

(d) delovni koeficient:

"delovni koeficient" je aritmetična sredina med obremenitvijo, za katero izdelovalec jamči, da jo nek del opreme, pomožna oprema ali stroj prenese, in maksimalno delovno obremenitvijo, označeno na opremi, priboru ali stroju;

(e) preskusni koeficient:

"preskusni koeficient" je aritmetična sredina med obremenitvijo, uporabljeno pri izvedbi statičnih ali dinamičnih preskusov na nekem delu opreme, pomožne opreme ali stroju in maksimalno delovno obremenitvijo, označeno na delu opreme, pomožne opreme ali stroju;

(f) statični preskus:

"statični preskus" je preskus, pri katerem se stroj ali pomožno dvigalno opremo najprej pregleda, nato izpostavi sili, ki ustreza maksimalni delovni obremenitvi, pomnoženi z ustreznim koeficientom statičnega preskusa; po sprostitvi omenjene obremenitve pa se opremo znova pregleda, da se ugotovi, če ni nastala kakšna škoda;

(g) dinamični preskus:

"dinamični preskus" je preskus, pri katerem stroj deluje v vseh svojih možnih načinih delovanja in pri maksimalni delovni obremenitvi, pri čemer se upošteva dinamično obnašanje stroja in sicer zato, da se preveri, če stroj in varnostni mehanizmi delujejo pravilno.

4.1.2 Zavarovanje pred mehanskimi tveganji

4.1.2.1 Nevarnosti zaradi pomanjkanja stabilnosti

Stroj mora biti tako načrtovan in izdelan, da se vzdržuje njegova stabilnost, zahtevana v točki 1.3.1, tako med delovanjem kot izven delovanja, kar vključuje vse faze prevažanja, sestavljanja in razstavljanja, ob predvidljivih odpovedih sestavnih delov in tudi med preskusi, ki se vršijo v skladu s priročnikom z navodili.

Zato mora izdelovalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti uporabljati primerne postopke preverjanja; zlasti pri industrijskih vozilih z lastnim pogonom, z dviganjem nad 1,80 m, mora izdelovalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti za vsako vrsto takšnega vozila, opraviti ali dati opraviti preskus stabilnosti dna (ploščadi) vozila ali podoben preskus.

4.1.2.2 Vodilne tračnice in tiri

Stroji morajo biti opremljeni z mehanizmi, ki delujejo na vodilne tračnice ali tire in s tem preprečijo iztirjenje.

Če kljub tem mehanizmom pride do iztirjenja, ali če pride do napake na tiru ali na tekalnem delu, je treba priskrbeti naprave, ki preprečijo padec opreme, sestavnega dela ali bremena, ali da bi se stroj prevrnil.

4.1.2.3 Mehanska trdnost

Stroji, dvigalna oprema in zamenljivi sestavni deli morajo biti sposobni vzdržati napetosti, ki so jim izpostavljeni, tako med uporabo kot izven uporabe, kjer je to primerno, v pogojih nameščanja in obratovanja, ki jih je predvidel izdelovalec, ter v vseh ustreznih načinih delovanja, pri čemer je treba ustrezno upoštevati atmosferske vplive in sile, ki jih povzročijo osebe. Tej zahtevi je treba tudi zadostiti med prevažanjem, sestavljanjem in razstavljanjem.

Stroji in dvigalna oprema mora biti tako načrtovana in izdelana, da se preprečijo napake zaradi utrujenosti ali obrabe, pri čemer je treba upoštevati njihovo predvideno uporabo.

Uporabljene materiale je treba izbirati na podlagi delovnih okolij, ki jih je izdelovalec predvidel, posebej pa je treba paziti na rjavenje, abrazijo, udarce, lomljivost zaradi ohlajenosti in staranje.

Stroji in dvigalna oprema morajo biti tako načrtovani in izdelani, da zdržijo preobremenitev pri statičnih preskusih brez trajne deformacije ali očitne okvare. Pri izračunu je treba upoštevati vrednosti koeficienta statičnega preskusa, izbranega tako, da se zagotovi primerna raven varnosti: vrednosti tega koeficienta so praviloma naslednje:

(a) stroji z ročnim upravljanjem in dvigalna oprema: 1,5;

(b) drugi stroji: 1,25.

Stroj mora biti tako načrtovan in izdelan, da vzdrži - brez napake - dinamične preskuse, izvršene z uporabo maksimalne delovne obremenitve, pomnožene s koeficientom dinamičnega preskusa. Ta koeficient dinamičnega preskusa je izbran tako, da zagotovi primerno raven varnosti: praviloma je ta koeficient 1,1.

Dinamične preskuse je treba izvršiti na stroju, ki je pripravljen za obratovanje v običajnih pogojih uporabe. Praviloma se bodo preskusi vršili pri nazivnih hitrostih, ki jih predpiše izdelovalec. Če krmilni sistem stroja dopušča več istočasnih gibanj (na primer, vrtenje in premikanje bremena), je treba preskuse opraviti v manj ugodnih pogojih, to je, praviloma, s kombiniranjem teh gibanj.

4.1.2.4 Jermenice, bobni, verige ali vrvi

Jermenice, bobni in kolesa morajo imeti premer, ki je sorazmeren velikosti vrvi ali verig, s katerimi so lahko opremljeni.

Bobne in kolesa je treba tako načrtovati, izdelati in namestiti, da se vrvi ali verige, s katerimi so opremljena, lahko navijajo okrog njih, ne da bi se snele.

Vrvi, ki se uporabljajo neposredno za dviganje ali nošenje bremena, ne smejo vsebovati nobenih spletov, razen na konceh (spleti se dovolijo pri napravah, ki so že po zasnovi predvidene, da se redno spreminjajo v skladu s potrebami uporabe). Celotne vrvi in njihovi zaključki imajo delovni koeficient, ki je izbran tako, da zagotovi primerno raven varnosti; praviloma je ta koeficient pet.

Dvižne vrvi imajo delovni koeficient, ki je izbran tako, da zagotovi primerno raven varnosti; praviloma je ta koeficient štiri.

Da bi preveril, če je dosežen primerni delovni koeficient, mora izdelovalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti, za vsako vrsto verige in vrvi, uporabljene neposredno za dviganje bremena, in za zaključke vrvi, opraviti ali dati opraviti primerne preskuse.

4.1.2.5 Ločena pomožna dvigalna oprema

Velikost pomožne dvigalne opreme je treba določiti s primernim upoštevanjem procesov utrujanja in zastaranja pri številnih delovnih ciklih v skladu z njihovo pričakovano življenjsko dobo, kot je določeno v delovnih pogojih dane uporabe.

Poleg tega:

(a) je delovni koeficient kovinske vrvi z zaključkom tako izbran, da zagotavlja primerno raven varnosti; ta koeficient je praviloma pet. Na vrveh niso dovoljeni spleti ali zanke razen na zaključkih;

(b) kadar se uporabljajo verige z zavarjenimi členi, morajo biti ti členi kratki. Delovni koeficient verig vseh vrst je izbran tako, da zagotavlja primerno raven varnosti; ta koeficient je praviloma štiri;

(c) delovni koeficient za tekstilne vrvi ali zanke je odvisen od materiala, načina izdelave, dimenzij in uporabe. Ta koeficient je tako izbran, da zagotavlja primerno raven varnosti; praviloma je sedem, pod pogojem, da so uporabljeni materiali zelo kakovostni in če način izdelave ustreza predvideni rabi. Če pa ni tako, se koeficient praviloma določi višje, da bi zagotovili enako raven varnosti.

Tekstilne vrvi in zanke ne smejo imeti nobenih vozlov, podaljškov ali spletov, razen na konceh zanke z izjemo, ko gre za neskončno zanko;

(d) vsi kovinski deli, ki sestavljajo ali se uporabljajo z zanko, morajo imeti takšen delovni koeficient, ki zagotavlja primerno raven varnosti; ta koeficient je praviloma štiri;

(e) maksimalna delovna zmogljivost zanke, ki ima več krakov, se določi na podlagi varnostnega koeficienta najšibkejšega kraka, števila krakov in redukcijskega faktorja, ki je odvisen od oblike zanke;

(f) da bi preveril, če je ustrezen delovni koeficient dosežen, mora izdelovalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti za vsako vrsto sestavnega dela, navedenega v točkah (a), (b), (c) in (d) opraviti ali dati opraviti ustrezne preskuse.

4.1.2.6 Krmiljenje premikov

Naprave za krmiljenje premikov morajo delovati tako, da je stroj, na katerem so nameščene, varen:

(a) stroj je treba načrtovati ali opremiti z napravami tako, da se amplituda gibanja njegovih sestavnih delov zadržuje v določenih mejah. Pred začetkom delovanja takih naprav je predvideno opozorilo, kjer to ustreza;

(b) kadar se lahko istočasno in na istem mestu premika več nepremičnih strojev ali strojev, nameščenih na tire, pri katerih obstaja nevarnost trčenja, je treba takšne stroje tako načrtovati in izdelati, da je mogoče namestiti sisteme, ki omogočajo, da se tem nevarnostim izognemo;

(c) mehanizme stroja je treba načrtovati in izdelati tako, da se bremena ne morejo nevarno premikati ali neovirano in nepričakovano pasti, tudi če pride do delnega ali popolnega zastoja pri napajanju, ali če upravljavec ustavi delovanje stroja;

(d) v običajnih pogojih delovanja se ne sme zgoditi, da bi se breme spuščalo samo z zavoro, ki deluje na temelju trenja, razen če gre za stroj, ki zahteva takšno delovanje;

(e) naprave, ki držijo breme, morajo biti načrtovane in izdelane tako, da se prepreči nenameren spust bremen.

4.1.2.7 Ravnanje z bremeni

Vozniški prostor stroja mora biti določen tako, da je zagotovljeno najširše možno vidno polje poti gibljivih delov, da bi se tako izognili morebitnim trčenjem z osebami ali opremo ali z drugimi stroji, ki bi se morda gibali istočasno in bi to lahko predstavljalo tveganje.

Stroj z vodenimi bremeni, ki je nameščen na enem mestu, je treba načrtovati in izdelati tako, da se prepreči, da bi bremen ali protiuteži udarile izpostavljene osebe.

4.1.2.8 Strela

Stroj, ki ga je treba med uporabo zavarovati pred posledicami udara strele, mora biti opremljena s sistemom, ki odvaja nastale električne naboje v zemljo.

4.2 Posebne zahteve za stroje, ki jih ne poganjamo ročno

4.2.1 Krmilja

4.2.1.1 Vozniški prostor

Zahteve, določene v oddelku 3.2.1, veljajo tudi za nepremične stroje.

4.2.1.2 Sedež

Zahteve, določene v 1. in 2. odstavku oddelka 3.2.2 in zahteve, določene v oddelku 3.2.3 veljajo tudi za stroje, ki niso premični.

4.2.1.3 Krmilne naprave

Naprave, ki uravnavajo gibanje stroja ali njegove opreme, se morajo vrniti v svoj nevtralni položaj, takoj ko jih upravljavec izključi. Vendar pri delnih ali popolnih gibih, pri katerih ni nevarnosti, da pride do trčenja bremena ali stroja, se lahko omenjene naprave zamenjajo z napravami, ki se samodejno ustavijo v vnaprej izbranih točkah, ne da bi bilo treba držati krmilno napravo.

4.2.1.4 Nadziranje obremenitve

Stroj, ki ima maksimalno delovno obremenitev najmanj 1 000 kg oziroma moment prevrnitve najmanj 40 000 Nm, je treba opremiti z napravami, ki opozorijo voznika in preprečijo nevarna gibanja bremena v primeru:

- preobremenitve stroja,

- ki bi bila posledica prekoračitve maksimalnih delovnih obremenitev, ali

- posledica momentov, ki sledijo prekoračitvi obremenitve, in

- momentov, ki lahko povzročijo, da se naprava prevrne in ki so prekoračeni zaradi dviganja bremena.

4.2.2 Kabelsko vodena naprava

Nosilce kablov, vlečne naprave ali nosilno vlečne naprave za kable morajo držati protiuteži ali naprava, ki omogoča stalen nadzor napetosti.

4.2.3 Nevarnosti za izpostavljene osebe. Sredstva za dostop do vozniškega prostora in mest, na katerih so mogoči posegi

Stroji z vodenimi bremeni in stroji, katerih podpore bremen potekajo po jasno začrtani poti, morajo biti opremljene z napravami, ki preprečujejo vsakršno nevarnost za izpostavljene osebe.

4.2.4 Pripravljenost za predvideni namen

Ko se stroj daje na trg, ali ko se prvič preda v obratovanje, mora izdelovalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti sprejeti ali dati sprejeti primerne ukrepe, s katerimi zagotovi, da pomožna dvigalna oprema in stroji - z ročnim ali električnim upravljanjem - ki so pripravljeni za uporabo, lahko varno opravljajo predvidene naloge. Omenjeni ukrepi morajo upoštevati statične in dinamične vidike stroja.

Kadar se strojev ne da sestaviti v prostorih izdelovalca ali v prostorih njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti, je treba storiti vse potrebno na kraju uporabe. Sicer pa se ti ukrepi lahko izvajajo ali v prostorih izdelovalca ali na kraju uporabe.

4.3 Označevanje

4.3.1 Verige in vrvi

Vsaka dolžina dvižne verige, vrvi ali mreže, ki ni del sklopa, mora nositi oznako ali, kjer to ni mogoče, ploščico ali neodstranljiv obroč, na katerem sta napisana naziv in naslov izdelovalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti in identifikacijski znak ustreznega potrdila.

Potrdilo bi moralo vsebovati podatke, ki jih zahtevajo usklajeni standardi, če pa teh ni, vsaj naslednje podatke:

- naziv izdelovalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti,

- naslov izdelovalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti, kot ustreza,

- opis verige ali vrvi, ki vključuje:

- njeno nazivno velikost

- njeno zgradbo

- material, iz katerega je narejena, in

- navedbo morebitne posebne metalurške obdelave tega materiala

- če je bil opravljen preskus, kateri standard je bil pri tem uporabljen,

- maksimalno obremenitev, ki naj bi ji bila veriga ali vrv izpostavljena med delovanjem. Lahko se navede lestvica vrednosti za posebne uporabe.

4.3.2 Pomožna dvigalna oprema

Vsa pomožna dvigalna oprema mora vsebovati naslednje podatke:

- podatke o izdelovalcu,

- podatke o materialu (npr. mednarodna razvrstitev), kadar je ta podatek potreben zaradi združljivosti dimenzij,

- podatek o maksimalni delovni obremenitvi,

- oznaka CE.

Pri pomožni opremi, ki vključuje sestavne dele kot npr. kable ali vrvi, na katerih je označevanje fizično nemogoče, morajo biti podatki, omenjeni v prvem odstavku, prikazani na plošči ali kako drugače ter varno pritrjeni na opremo.

Podatki morajo biti čitljivi in morajo biti nameščeni na takšnem mestu, kjer ni verjetno, da se bodo izbrisali zaradi delovanja stroja, obrabe itd., ali da bodo ogrozili odpornost opreme.

4.3.3 Stroji

Poleg minimalnih podatkov, predvidenih v točki 1.7.3, mora vsak stroj vsebovati čitljive in neizbrisne podatke o nazivni obremenitvi:

(i) izpisani v nekodirani obliki in dobro vidni na opremi, če gre za stroj, ki ima samo eno možno vrednost,

(ii) kjer je nazivna obremenitev odvisna od izvedbe stroja, mora biti vsak vozniški prostor opremljen s ploščico z navedbo obremenitve, kjer bodo po možnosti v obliki diagrama ali tabel, izpisane nazivne obremenitve vsake izvedbe.

Stroj, opremljen z nosilcem bremena, ki omogoča dostop osebam in vključuje nevarnost padca, mora imeti jasno in neizbrisno opozorilo, ki prepoveduje dviganje oseb. To opozorilo mora biti vidno na vsakem mestu, kjer je možen dostop.

4.4 Priročnik z navodili

4.4.1 Pomožna dvigalna oprema

Vsaki pomožni dvigalni opremi ali vsaki komercialno nedeljivi seriji dvigalne opreme mora biti priložen priročnik z navodili, ki vsebuje vsaj naslednje podatke:

- običajni pogoji uporabe,

- navodila za uporabo, sestavljanje in vzdrževanje,

- omejitve pri uporabi (zlasti za dodatno opremo, ki ne more biti v skladu s točko 4.1.2.6 (e)).

4.4.2 Stroji

Dodatno k oddelku 1.7.4 mora priročnik z navodili vsebovati naslednje podatke:

(a) tehnične lastnosti stroja in še zlasti:

- en primerek tabele z obremenitvami, opisane v točki (ii) oddelka 4.3.3, kjer to ustreza,

- reakcije na podporah ali sidrih in značilnosti tirov,

- opredelitev in način namestitve obtežbe, kjer to ustreza;

(b) vsebino kontrolne knjige, če ta ni dostavljena skupaj s strojem;

(c) nasvete za uporabo, predvsem kako nadomestiti voznikovo slabo neposredno vidljivost bremena,

(d) potrebna navodila za opravljanje preskusov pred prvim obratovanjem stroja, ki ni sestavljen v prostorih izdelovalca v obliki, v kateri naj bi se uporabljal.

5. BISTVENE ZDRAVSTVENE IN VARNOSTNE ZAHTEVE ZA STROJE, NAMENJENE SAMO ZA PODZEMNA DELA

Poleg bistvenih zdravstvenih in varnostnih zahtev, predvidenih v oddelkih 1, 2, 3 in 4, je treba stroje, namenjene samo za podzemna dela, načrtovati in izdelati tako, da izpolnjujejo spodaj navedene zahteve.

5.1 Nevarnosti zaradi pomanjkanja stabilnosti

Stropne podpore s pogonom morajo biti načrtovane in izdelane tako, da obdržijo dano smer, ko se premikajo in da ne zdrsnejo pred ali med obremenitvijo in potem, ko je obremenitev izključena. Opremljene morajo biti s sidri za vrhnje plošče na posamezne hidravlične stebre podpore.

5.2 Gibanje

Stropne podpore s pogonom morajo omogočati neovirano gibanje izpostavljenim osebam.

5.3 Osvetlitev

Zahteva, določena v tretjem odstavku oddelka 1.1.4, ne velja.

5.4 Krmilne naprave

Pedal za plin in zavorne naprave za premikanje stroja, ki teče po tirih, se morajo upravljati ročno. Vendar pa se lahko stikalo za kontrolo zavesti upravlja nožno.

Krmilne naprave stropnih podpor s pogonom morajo biti tako načrtovane in določene, da so med postopki premikanja upravljavci zavarovani s podporo na mestu, kjer se nahajajo. Krmilne naprave morajo biti zavarovane pred nenamerno sprostitvijo.

5.5 Ustavljanje

Stroji z lastnim pogonom, ki tečejo po tirih in so predvideni za podzemno delo, morajo biti opremljeni s stikalom za kontrolo zavesti, ki deluje na sistem, ki upravlja premikanje stroja.

5.6 Požar

Druga alinea točke 3.5.2 je obvezna za stroj, ki vključuje dele z visoko vnetljivostjo.

Zavorni sistem stroja, predvidenega za uporabo pri podzemnih delih, je treba tako načrtovati in izdelati, da ne proizvaja isker ali povzroči požara.

Stroje s toplotnimi motorji za uporabo pri podzemnih delih je treba opremiti samo z motorji z notranjim zgorevanjem, ki uporabljajo težko hlapljivo gorivo in ki izključujejo vsakršno iskro električnega izvora.

5.7 Emisija prahu, plinov itd.

Izpušni plini iz motorjev z notranjim zgorevanjem se ne smejo odvajati navzgor."

------

PRILOGA II

Postavke 12 do 15 se dodajo Prilogi IV k Direktivi 89/392/EGS:

"12. Stroji za podzemna dela naslednjih vrst:

- stroji na tirih: lokomotive in zaviralni vozički,

- stropne podpore na hidravlični pogon,

- motorji z notranjim zgorevanjem, ki se namestijo na stroje za podzemna dela.

13. Tovornjaki za zbiranje gospodinjskih odpadkov, ki se ročno nalagajo in ki so opremljeni z napravo za stiskanje odpadkov.

14. Varovala in odstranljive transmisijske gredi s kardanskimi zgibi kot opisano v oddelku 3.4.7.

15. Dvigala za servisiranje vozil."

[1] UL C 37, 17.2.1990, str. 5 in UL C 268, 24.10.1990, str. 12.

[2] UL C 175, 16.7.1990, str. 119 in UL C 129, 20.5.1991.

[3] UL C 168, 10.7.1990, str. 15.

[4] UL L 183, 29.6.1989, str. 9.

[5] UL L 84, 28.3.1974, str. 10.

[6] UL L 126, 20.5.1988, str. 52.

[7] UL L 335, 5.12.1973, str. 51.

[8] UL L 122, 8.5.1976, str. 20.

[9] UL L 186, 8.7.1986, str. 1.

[10] UL L 186, 8.7.1986, str. 10.

[11] UL L 384, 31.12.1986, str. 12.

[12] UL L 100, 12.4.1989, str. 1