1.

Priloga I k poglavju 5 se spremeni: (a) točke 2.2 do 2.2.1.2.2 se nadomestijo z naslednjim: „2.2 Opis preskusov 2.2.1 Za vozilo kategorije L1e, L2e ali L6e, ki je skladno z emisijami Euro 3, se opravijo preskusi tipa I in II, kot je navedeno v nadaljevanju: 2.2.1.1 Preskus tipa I (povprečne emisije plinastih onesnaževal na gosto naseljenih urbanih območjih po hladnem zagonu) 2.2.1.1.1 Preskušano vozilo se postavi na dinamometer z valji, opremljen z zavoro in vztrajnikom. Opravi se naslednji preskusni postopek: 2.2.1.1.1.1 hladna preskusna faza 1, ki traja skupaj 448 sekund in vključuje štiri osnovne cikle, se izvede brez prekinitve; 2.2.1.1.1.2 vroča preskusna faza 2 sledi hladni preskusni fazi 1 takoj, traja skupaj 448 sekund in vključuje štiri osnovne cikle. Vroča preskusna faza 2 se opravi brez prekinitve; 2.2.1.1.1.3 vsak osnovni cikel v hladni preskusni fazi 1 ali vroči preskusni fazi 2 vključuje sedem operacij (prosti tek, pospeševanje, enakomerna hitrost, pojemanje, stalna hitrost, pojemanje, prosti tek). Med hladno in vročo preskusno fazo se izpušni plini redčijo z zunanjim zrakom tako, da prostorninski pretok mešanice ostane konstanten. 2.2.1.1.1.4 Pri preskusu tipa I: 2.2.1.1.1.4.1 stalni pretok vzorcev mešanice izpušnega plina in zraka za redčenje se zbere v vreči št. 1 med hladno fazo 1. Stalni pretok vzorcev mešanice izpušnih plinov in zraka za redčenje se zbere v ločeni vreči št. 2 med vročo fazo 2. Koncentracije ogljikovega monoksida, skupnih ogljikovodikov, dušikovih oksidov in ogljikovega dioksida v vreči št. 1 in vreči št. 2 se določijo ločeno, druga za drugo; 2.2.1.1.1.4.2 skupna prostornina mešanice v vsaki vreči se izmeri in sešteje, da se dobi celotna prostornina vreč; 2.2.1.1.1.4.3 na koncu vsake preskusne faze se zabeleži dejansko prevožena razdalja s kumulativnega merilnika vrtljajev, ki ga žene valj. 2.2.1.1.2 Preskus se opravi v skladu s preskusnim postopkom iz Dodatka 1. Plini se zbirajo in analizirajo v skladu z določenimi metodami. 2.2.1.1.3 Ob upoštevanju določb točke 2.2.1.1.4 se preskus opravi trikrat. Skupna masa ogljikovega monoksida, ogljikovodikov in dušikovih oksidov, izmerjena v vsakem preskusu, mora biti manjša od mejnih vrednosti Euro 3, določenih v naslednji preglednici. 2.2.1.1.3.1 Tabela 1 Mejne vrednosti emisij Euro 3 za vozila kategorije L1e, L2e in L6e Homologacija sestavnega dela in skladnost proizvodnje CO (v g/km) HC + NOx (v g/km) L1 L2 1 (1) 1,2 2.2.1.1.3.2 Pri vsakem omenjenem onesnaževalu lahko eden od treh rezultatov preseže mejno vrednost, ki je predpisana za zadevni moped, za največ 10 %, če je aritmetična sredina treh rezultatov manjša od predpisane mejne vrednosti. Če več kot eno onesnaževalo preseže predpisane mejne vrednosti, ni pomembno, ali se to zgodi pri istem preskusu ali različnih preskusih. 2.2.1.1.4 Število preskusov, predpisanih v točki 2.2.1.1.3, se zmanjša ob pogojih, opisanih v nadaljevanju, pri čemer je za vsako onesnaževalo iz te točke rezultat prvega preskusa vrednost V1, rezultat drugega pa vrednost V2. 2.2.1.1.4.1 Če je za vsa zadevna onesnaževala vrednost V1 ≤ 0,70, se zahteva samo en preskus. 2.2.1.1.4.2 Če je za vsa zadevna onesnaževala vrednost V1 ≤ 0,85 L in če je vsaj za eno onesnaževalo vrednost V1 > 0,70 L, se zahtevata samo dva preskusa. Poleg tega mora biti za vsako zadevno onesnaževalo vrednost V2 takšna, da je V1 + V2 < 1,70 L in V2 < L. 2.2.1.1.5 Vozilo kategorije L1e, L2e ali L6e, ki je skladno z mejnimi vrednostmi iz preskusa tipa I za Euro 3, določenimi v točki 2.2.1.1.3.1, in zahtevami za preskus tipa I iz te priloge se homologira kot skladno z Euro 3. 2.2.1.2 Preskus tipa II (emisije ogljikovega monoksida in nezgorelih ogljikovodikov v prostem teku). 2.2.1.2.1 Masa ogljikovega monoksida in masa nezgorelih ogljikovodikov, ki jih oddaja motor v prostem teku, se meri eno minuto. 2.2.1.2.2 Ta preskus se opravi v skladu s postopkom iz Dodatka 2.“; (b) v Dodatku 1 se točke 4.2 do 4.2.3 nadomestijo z naslednjim: „4.2 Oprema za zajemanje izpušnih plinov Opremo za zajemanje izpušnih plinov sestavljajo (glejte poddodatka 2 in 3): 4.2.1 Naprava, ki zajema vse izpušne pline, nastale med preskusom, in ohranja atmosferski tlak na koncu izpušnih cevi mopeda. 4.2.2 Cev, ki povezuje opremo za zajemanje in sistem vzorčenja izpušnih plinov. Ta vezna cev in oprema za zbiranje izpušnih plinov so izdelane iz nerjavnega jekla ali iz drugega materiala, ki ne vpliva na sestavo zbranih izpušnih plinov in je obstojen na temperaturo teh plinov. 4.2.3 Naprava za vsesavanje razredčenih plinov. Ta naprava zagotavlja stalen in dovolj velik zanesljiv volumski pretok, ki omogoča vsesavanje vseh izpušnih plinov.“; (c) v Dodatku 1 se točke 4.2.4 do 4.2.8 nadomestijo z naslednjim: 4.2.4. Sonda za vzorčenje, pritrjena na zunanji strani naprave za zajemanje izpušnih plinov, ki lahko med preskušanjem zajema konstanten vzorec zraka za redčenje z uporabo črpalke, filtra in merilnika pretoka med preskušanjem. 4.2.5 Sonda za vzorčenje, usmerjena proti pretoku razredčenih plinov, za zajem mešanice med preskušanjem pri konstantnem pretoku, po potrebi z uporabo filtra, merilnika pretoka in črpalke. Najmanjši pretok plinov v obeh zgoraj opisanih sistemih za vzorčenje je najmanj 150 l/h. 4.2.6 Tripotni ventili na zgoraj opisanih tokokrogih za vzorčenje, ki med preskušanjem usmerjajo pretok zajetih plinov bodisi v okolico bodisi v ustrezne zbiralne vreče. 4.2.7 Neprepustne vreče za vzorčenje, v katerih se zbira mešanica izpušnih plinov in zraka za redčenje. Te vreče so odporne proti zadevnim onesnaževalom in imajo zadostno prostornino, da ne motijo normalnega poteka vzorčenja. Na voljo je vsaj ena ločena vreča za vzorčenje (vreča št. 1) za hladno preskusno fazo 1 in ena ločena vreča za vzorčenje (vreča št. 2) za vročo preskusno fazo 2. 4.2.7.1 Vsaka od teh vreč za vzorčenje ima samodejno tesnilno napravo, ki se na koncu preskusa lahko hitro in neprepustno zapre na vzorčnem ali analiznem tokokrogu. 4.2.7.1.1 Tesnilna naprava na vreči št. 1 se zapre po 448 sekundah od začetka preskusa tipa I. 4.2.7.1.2 Tesnilna naprava na vreči št. 2 se odpre takoj po zaprtju vreče št. 1 in ponovno zapre po 896 sekundah od začetka preskusa tipa I. 4.2.8 Sistem omogoča merjenje celotne prostornine razredčenih plinov, ki se med preskusom pretakajo skozi napravo za vzorčenje. Sistem za redčenje izpušnih plinov je skladen z zahtevami iz Dodatka 2 k poglavju 6 Priloge I k Pravilniku UNECE št. 83. Slika 1 Vzorčenje emisije onesnaževal za Euro 3 v primerjavi z Euro 2 za vozilo kategorije L1e, L2e ali L6e L3292013SL110120131120SL0001.00014141Izjava KomisijeKomisija meni, da naslov ne odraža ustrezno področja uporabe direktive. Merjenje onesnaženosti Euro 3 Hladno (30%) 896 sek. Vroče (70%) Merjenje onesnaženosti Euro 2 112 sek. 448 sek. Hitrost vozila (km/h) 60 50 40 30 20 10 0 0 100 200 300 400 500 600 700 800 900“ Čas preskusa [s] (d) v Dodatku 1 se vstavi naslednja točka 4.3.3: „4.3.3 Oprema za analizo omogoča ločeno merjenje mešanice vzorca izpušnih plinov in zraka za redčenje zraka, zajetih v vrečah št. 1 in 2.“ (e) v Dodatku 1 se točke 5.4 do 5.4.3 nadomestijo z naslednjim: „5.4 Kondicioniranje preskušanega vozila 5.4.1 Tlak v pnevmatikah preskušanega vozila je enak tlaku, ki ga je navedel proizvajalec za normalno cestno uporabo. Če je premer valjev manjši od 500 mm, se lahko tlak v pnevmatikah poveča za 30–50 %. 5.4.2 Gorivo se iztoči iz posod za gorivo skozi predvidene odvodne cevi, posode se napolnijo s preskusnim gorivom iz Priloge IV. 5.4.3 Preskušano vozilo se prestavi na območje za preskušanje, nato se opravijo naslednje operacije:“; (f) v Dodatku 1 se vstavijo naslednje točke 5.4.3.1 do 5.4.3.5: „5.4.3.1 Preskušano vozilo se odpelje ali potisne na dinamometer z valji in deluje med preskusnim ciklom iz točke 2.1. Preskušano vozilo ni nujno hladno in se lahko uporabi za nastavitev moči dinamometra. 5.4.3.2 Obremenitev pogonskega kolesa znaša ± 3 kg od obremenitve vozila pri normalni cestni uporabi, pri čemer voznik, ki tehta 75 kg ± 5 kg, sedi v pokončnem položaju. 5.4.3.3 Delovne vožnje v preskusnem ciklu iz točke 2.1 se lahko opravijo na preskusnih točkah, če se vzorec emisij ne odvzame, da se določi najmanjši premik dušilne lopute, ki je potreben za ohranitev pravilnega razmerja med hitrostjo in časom. 5.4.3.4 Preden se preskušano vozilo postavi na prostor za odstavitev vozila, se opravijo štirje zaporedni vozni cikli iz točke 2.1, vsak traja 112 sekund. Ta preskus prekondicioniranja se opravi z nastavitvami dinamometra iz točk 5.1 in 5.2 Za ta preskusni cikel prekondicioniranja meritve emisij iz izpušne cevi niso potrebne. 5.4.3.5 V petih minutah po končanem prekondicioniranju se preskušano vozilo odstrani z dinamometra in odpelje ali potisne na prostor za odstavitev vozila, kjer se parkira. Temperatura okolice na prostoru za odstavitev vozila se vzdržuje pri 298 K ± 5 K. Vozilo miruje najmanj šest ur in največ 36 ur pred preskusom tipa I po hladnem zagonu ali dokler temperatura motornega olja TOil, temperatura hladilnega sredstva TCoolant ali temperatura ležišča svečke/tesnila TSP (samo za zračno hlajene motorje) ni enaka temperaturi zraka na prostoru za odstavitev vozila. V poročilu o preskusu se navede, katero merilo je bilo izbrano.“; (g) v Dodatku 1 se točke 7.1 do 7.1.3 nadomestijo z naslednjim: „7.1 Vzorčenje 7.1.1 Vzorčenje se začne takoj na začetku meritve, kot je določeno v točki 6.2.2. 7.1.2 Vreči št. 1 in 2 se hermetično zapreta, upošteva se zaporedje zapiranja iz točke 4.2.7.1. Med hladno preskusno fazo 1 ali vročo preskusno fazo 2 nista povezani. 7.1.3 Ob koncu zadnjega cikla se naprava za zajemanje razredčenih izpušnih plinov in zraka za redčenje zapre, izpušni plini iz motorja pa preusmerijo v ozračje.“; (h) v Dodatku 1 se točka 7.2.4 nadomesti z naslednjim: „7.2.4 Koncentracije HC, CO ter NO x in CO 2 v vzorcih razredčenih izpušnih plinov in v zbiralnih vrečah za zrak za redčenje se določijo z vrednostmi, ki so prikazane ali zapisane na merilni opremi, z uporabo ustreznih umeritvenih krivulj.“; (i) v Dodatku 1 se točke 8. do 8.4.1 nadomestijo z naslednjim: „8. DOLOČANJE KOLIČINE IZPUŠČENIH PLINASTIH ONESNAŽEVAL 8.1 Mase CO 2 in plinastih onesnaževal CO, HC, NO x se določijo ločeno za vrečo št. 1 in 2 v skladu s točkami 8.2 do 8.6. 8.2 Masa ogljikovega monoksida, izpuščenega med preskusom, se izračuna z enačbo: L3292013SL110120131120SL0001.00014141Izjava KomisijeKomisija meni, da naslov ne odraža ustrezno področja uporabe direktive. pri čemer je: 8.2.1 COm masa ogljikovega monoksida v g/km, izpuščenega med preskusom; izračuna se ločeno za vsako fazo; 8.2.2 Sx dejansko prevožena razdalja v km, ki se dobi z množenjem skupnega števila vrtljajev, prikazanega na merilniku vrtljajev, z obsegom valja, pri čemer je: X = 1 za hladno fazo 1; X = 2 za vročo fazo 2. 8.2.3 d CO gostota ogljikovega monoksida pri temperaturi 273,2 K (0 °C) in tlaku L3292013SL110120131120SL0001.00014141Izjava KomisijeKomisija meni, da naslov ne odraža ustrezno področja uporabe direktive. 8.2.4 COc volumska koncentracija ogljikovega monoksida v razredčenih plinih, izražena v delcih na milijon (ppm) in popravljena z upoštevanjem onesnaženosti zraka za redčenje: L3292013SL110120131120SL0001.00014141Izjava KomisijeKomisija meni, da naslov ne odraža ustrezno področja uporabe direktive. pri čemer je: 8.2.4.1 COe koncentracija ogljikovega monoksida v ppm v vzorcu razredčenih izpušnih plinov, zbranih v vreči Sa; 8.2.4.2 COd koncentracija ogljikovega monoksida v ppm v vzorcu razredčenega zraka, zbranega v vreči Sb; 8.2.4.3 DF koeficient, opredeljen v točki 8.6; 8.2.5 V prostornina razredčenih plinov, izražena v m3/fazo, pri referenčni temperaturi 273,2 K (0 °C) in referenčnem tlaku 101,3 kPa: L3292013SL110120131120SL0001.00014141Izjava KomisijeKomisija meni, da naslov ne odraža ustrezno področja uporabe direktive. pri čemer je: 8.2.5.1 V0 prostornina plina, prečrpanega s črpalko P1 pri enem vrtljaju, izražena v m3/vrtljaj. Ta prostornina je odvisna od razlike tlakov med vstopnim in izstopnim delom same črpalke; 8.2.5.2 N število vrtljajev, ki jih naredi črpalka P1 med štirimi osnovnimi preskusnimi cikli vsake faze; 8.2.5.3 Pa atmosferski tlak v kPa; 8.2.5.4 Pi srednja vrednost zmanjšanja tlaka med delovanjem na vhodnem delu črpalke P1, izražena v kPa; 8.2.5.5 Tp (°C) vrednost temperature razredčenih plinov, izmerjena na vhodnem delu črpalke P1. 8.3 Masa nezgorelih ogljikovodikov, izpuščenih skozi izpušno cev mopeda med preskusom, se izračuna z enačbo: L3292013SL110120131120SL0001.00014141Izjava KomisijeKomisija meni, da naslov ne odraža ustrezno področja uporabe direktive. pri čemer je: 8.3.1 HCm masa ogljikovodikov v g, izpuščenih med preskusom; izračuna se ločeno za vsako fazo; 8.3.2 Sx razdalja, določena v točki 8.2.2; 8.3.3 dHC gostota ogljikovodikov pri temperaturi 273,2 K (0 °C) in tlaku 101,3 kPa (za bencin (E5) (C1H1.89O0.016)) (= 631 g/m3); 8.3.4 HCc koncentracija razredčenih plinov, izražena v ppm ekvivalenta ogljika, in popravljena zaradi upoštevanja zraka za redčenje: L3292013SL110120131120SL0001.00014141Izjava KomisijeKomisija meni, da naslov ne odraža ustrezno področja uporabe direktive. pri čemer je: 8.3.4.1 HCe koncentracija ogljikovodikov, izražena v ppm ekvivalenta ogljika, v vzorcu razredčenih plinov, zajetih v vrečo Sa; 8.3.4.2 HCd koncentracija ogljikovodikov, izražena v ppm ekvivalenta ogljika, v vzorcu razredčenega zraka, zajetega v vrečo Sb; 8.3.4.3 DF koeficient, opredeljen v točki 8.6; 8.3.5 V prostornina, določena v točki 8.2.5. 8.4 Masa dušikovih oksidov, izpuščenih skozi izpušno cev mopeda med preskusom, se izračuna z naslednjo enačbo: L3292013SL110120131120SL0001.00014141Izjava KomisijeKomisija meni, da naslov ne odraža ustrezno področja uporabe direktive. pri čemer je: 8.4.1 NOxm masa dušikovih oksidov, izpuščenih med preskusom, v g; izračuna se ločeno za vsako fazo.“; (j) v Dodatku 1 se vstavijo naslednje točke 8.4.2 do 8.6.3: „8.4.2 Sx je razdalja, določena v točki 8.2.2; 8.4.3 dNO2 je gostota dušikovih oksidov v izpušnih plinih, izražena v ekvivalentu NO2, pri temperaturi 273,2 K (0 °C) in tlaku 101,3 kPa (= 2,050 103 g/m3); 8.4.4 NOxc je koncentracija dušikovih oksidov v razredčenih plinih, izražena v ppm in popravljena zaradi upoštevanja zraka za redčenje: L3292013SL110120131120SL0001.00014141Izjava KomisijeKomisija meni, da naslov ne odraža ustrezno področja uporabe direktive. pri čemer je: 8.4.4.1 NOxe koncentracija dušikovih oksidov v ppm v vzorcu razredčenih plinov, zajetih v vreči Sa; 8.4.4.2 NOxd koncentracija dušikovih oksidov v ppm v vzorcu zraka za redčenje, zajetega v vreči Sb; 8.4.4.3 DF koeficient, opredeljen v točki 8.6; 8.4.5 Kh korekturni faktor za vlažnost L3292013SL110120131120SL0001.00014141Izjava KomisijeKomisija meni, da naslov ne odraža ustrezno področja uporabe direktive. pri čemer je: 8.4.5.1 H je absolutna vlažnost v gramih vode na kg suhega zraka (v g/kg) L3292013SL110120131120SL0001.00014141Izjava KomisijeKomisija meni, da naslov ne odraža ustrezno področja uporabe direktive. pri čemer je: 8.4.5.1.1 U vsebnost vlage v odstotkih; 8.4.5.1.2 Pd tlak nasičene vodne pare, izražen v kPa, pri preskusni temperaturi; 8.4.5.1.3 Pa atmosferski tlak v kPa; 8.4.6 V prostornina, opredeljena v točki 8.2.5. 8.5 Ogljikov dioksid (CO2) Masa ogljikovega dioksida, izpuščena skozi izpušno cev vozila med preskusom, se izračuna z naslednjo enačbo: L3292013SL110120131120SL0001.00014141Izjava KomisijeKomisija meni, da naslov ne odraža ustrezno področja uporabe direktive. pri čemer je: 8.5.1 CO2m masa ogljikovega dioksida v g, izpuščenega med delom preskusa; izračuna se ločeno za vsako fazo; 8.5.2 Sx razdalja, opredeljena v točki 8.2.2; 8.5.3 V prostornina, opredeljena v točki 8.2.5; 8.5.4 d CO 2 gostota ogljikovega dioksida pri temperaturi 273,2 K (0 °C) in tlaku 101,3 kPa, L3292013SL110120131120SL0001.00014141Izjava KomisijeKomisija meni, da naslov ne odraža ustrezno področja uporabe direktive. ; 8.5.5 CO2c koncentracija razredčenih plinov, izražena v odstotkih ekvivalenta ogljikovega dioksida, in popravljena zaradi upoštevanja zraka za redčenje, z naslednjo enačbo: L3292013SL110120131120SL0001.00014141Izjava KomisijeKomisija meni, da naslov ne odraža ustrezno področja uporabe direktive. pri čemer je: 8.5.5.1 CO2e koncentracija ogljikovega dioksida, izražena v odstotku, v vzorcu razredčenih plinov, zajetih v vrečah SA; 8.5.5.2 CO2d koncentracija ogljikovega dioksida, izražena v odstotku, v vzorcu zraka za redčenje, zajetega v vrečah SB; 8.5.5.3 DF koeficient, opredeljen v točki 8.6. 8.6 DF koeficient, izražen z naslednjo enačbo: L3292013SL110120131120SL0001.00014141Izjava KomisijeKomisija meni, da naslov ne odraža ustrezno področja uporabe direktive. pri bencinu (E5) pri čemer je: 8.6.1 CCO2 = koncentracija CO2 v razredčenem izpušnem plinu v vrečah za vzorčenje, izražena v odstotku prostornine; 8.6.2 CHC = koncentracija HC v razredčenem izpušnem plinu v vrečah za vzorčenje, izražena v ppm ekvivalenta ogljika; 8.6.3 CCO = koncentracija CO v razredčenem izpušnem plinu v vrečah za vzorčenje, izražena v ppm.“; (k) v Dodatku 1 se točka 9 nadomesti z naslednjim: 9. Predstavitev rezultatov preskusa (Povprečni) rezultat hladne faze se imenuje RX1 (v g), (povprečni) rezultat vroče faze se imenuje RX2 (v g). Z uporabo teh rezultatov emisij se končni rezultat preskusa tipa I RX (v g/km) izračuna z naslednjo enačbo: L3292013SL110120131120SL0001.00014141Izjava KomisijeKomisija meni, da naslov ne odraža ustrezno področja uporabe direktive. in g/km pri čemer je: X = HC, CO, NOx ali CO2 RHC_Cold = HCmass_cold_phase_1 (v g) in RHC_Warm = HCmass_warm_phase_2 (v g), glejte enačbo v točki 8.3 RCO_Cold = COmass_cold_phase_1 (v g) in RCO_Warm = CO mass_warm_phase_2 (v g), glejte enačbo v točki 8.2 RNOx_Cold = NOx mass_cold_phase_1 (v g) in RNOx_Warm = NOx mass_warm_phase_2 (v g), glejte enačbo v točki 8.4 RCO2_Cold = CO2 mass_cold_phase_1 (v g) in RCO2_Warm = CO2 mass_warm_phase_2 (v g), glejte enačbo v točki 8.5 ST: L3292013SL110120131120SL0001.00014141Izjava KomisijeKomisija meni, da naslov ne odraža ustrezno področja uporabe direktive. ki jo je dejansko prevozilo preskušano vozilo L1e, L2e ali L6e v hladni fazi 1 in vroči fazi 2 celotnega preskusnega cikla.“; (l) v Dodatku 1 se doda naslednja točka 10: „10. Poraba goriva Poraba goriva se izračuna z uporabo rezultatov preskusov iz točke 9: L3292013SL110120131120SL0001.00014141Izjava KomisijeKomisija meni, da naslov ne odraža ustrezno področja uporabe direktive. pri čemer je: FC = poraba goriva v litrih na 100 km; D = gostota preskusnega goriva v kg/l pri 288,2 K (15 °C).“; (m) doda se naslednji Dodatek 3: „Dodatek 3 Emisije plinov iz okrova ročične gredi ter razlaga rezultatov preskusa emisij CO2 in porabe goriva 1. Homologirana vozila kategorij L1e, L2e in L6e iz sistema ročične gredi ne oddajajo nobenih emisij. Nobeno vozilo kategorije L v uporabni življenjski dobi ne sme oddajati emisij iz okrova ročične gredi neposredno v zunanji zrak. 2. Razlaga rezultatov preskusa I glede emisij CO 2 in porabe goriva pri vozilih kategorij L1e, L2e in L6e 2.1 Vrednosti CO 2 in porabe goriva, ki so sprejete kot homologirana vrednost, morajo biti enake vrednostim, ki jih je navedel proizvajalec, pod pogojem, da jih vrednosti, ki jih je izmerila tehnična služba, ne presegajo za več kot štiri odstotke. Izmerjena vrednost je lahko nižja brez omejitev. 2.2 Če izmerjena vrednost CO 2 in porabe goriva za več kot štiri odstotke presega vrednost CO 2 in porabe goriva, ki jo je navedel proizvajalec, se na istem vozilu opravi dodatni preskus. 2.3 Če povprečje obeh preskusov ne presega vrednosti, ki jo je navedel proizvajalec, za več kakor štiri odstotke, se za homologacijsko vrednost vzame vrednost, ki jo je navedel proizvajalec. 2.4 Če povprečje rezultatov obeh preskusov še vedno presega navedeno vrednost za več kakor štiri odstotke, se na istem vozilu opravi zadnji preskus. Za homologacijsko vrednost se vzame povprečje rezultatov vseh treh preskusov.“;