SL Uradni list Evropske unije L 298/20

SKLEP št. 1098/2008/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 22. oktobra 2008

o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (2010)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 137(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Boj proti revščini in socialni izključenosti je ena od ključnih zavez Evropske unije in njenih držav članic.

(2) Amsterdamska pogodba iz leta 1997 je dodala nove določbe o boju proti socialni izključenosti k področjem delovanja, ki jih zajemajo določbe socialne politike Pogodbe ES, zlasti člena 136 in 137, pri čemer sta bila zagotovljena nov zakonodajni okvir in podlaga za nove politične zaveze na tem področju.

(3) Na zasedanju Evropskega sveta v Lizboni 23. in 24. marca 2000 je bilo priznano, da je stopnja revščine in socialne izključenosti nesprejemljiva. Oblikovanje bolj vključujoče Evropske unije je bilo zato obravnavano kot bistveni element za doseganje desetletnega strateškega cilja Unije za gospodarsko rast, številčnejša in boljša delovna mesta ter večjo socialno kohezijo.

(4) Evropski svet v Lizboni je države članice in Komisijo pozval, da sprejmejo ukrepe, ki „odločilno vplivajo na izkoreninjenje revščine“ do leta 2010. Evropski svet v Lizboni je zato sklenil, da se na tem področju sprejme odprta metoda usklajevanja.

(5) Že na začetku je bila odprta metoda usklajevanja za socialno zaščito in socialno vključenost pomembno orodje za podporo politični zavezanosti in krepitvi zmožnosti EU, da podpre države članice pri prizadevanju za večjo socialno kohezijo v Evropi.

(6) Odprta metoda usklajevanja pomaga izpopolnjevati vzajemno učenje in je povečala osveščenost o večrazsežnostni naravi izključevanja in revščine. Odprta metoda usklajevanja ustvarja pogoje za večji vpliv na dejanske razmere in omogoča vidnejšo zavezanost EU socialnim vrednotam nasproti svojim državljanom.

(7) Kljub tem dosežkom velik del prebivalstva še vedno živi v pomanjkanju ali ima omejen in neenak dostop do storitev ali je izključen iz družbe. Skupno poročilo o socialni zaščiti in socialni vključenosti za leto 2008 opozarja na dejstvo, da 78 milijonov ljudi v Evropski uniji živi na robu revščine, od tega je 19 milijonov otrok. Vrzel med spoloma je približno dve odstotni točki.

(8) Poleg tega sta neenakost v bogastvu in huda revščina vprašanji, ki zbujata vse večjo skrb v Uniji.

(9) Zaradi socialne in ekonomske kohezije je treba zagotoviti podporo prikrajšanim regijam, območjem s stalnimi strukturnimi omejitvami, najbolj oddaljenim regijam, nekaterim otokom in otoškim državam članicam ter območjem, ki sta jih v zadnjem času prizadeli deindustrializacija ali preusmeritev industrije.

(10) Socialna izključenost škoduje dobremu počutju državljanov ter ovira njihovo sposobnost izražanja in sodelovanja v družbi. V evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (v nadaljnjem besedilu „evropsko leto“) bi bilo treba ustrezno opozoriti na ta vidik.

(11) Evropski parlament je v Resoluciji z dne 15. novembra 2007 o pregledu stanja družbene realnosti poudaril, da morata krepitev socialne kohezije ter izkoreninjenje revščine in socialne izključenosti postati politični prednostni nalogi Evropske unije.

(12) Boj proti revščini in socialni izključenosti je treba izvajati tako znotraj kot zunaj Evropske unije, v skladu z razvojnimi cilji tisočletja Združenih narodov, ki so se jim zavezale EU in države članice.

(13) Problem revščine in socialne izključenosti se pojavlja v obsežnih, zapletenih in večrazsežnostnih oblikah. Nanašajo se na številne dejavnike, na primer na dohodek in življenjski standard, potrebo po možnostih za izobraževanje in dostojno delo, učinkovite sisteme socialnega varstva, stanovanje, dostop do kakovostnih zdravstvenih služb in drugih storitev ter aktivno državljanstvo. Iz tega razloga bi bilo treba vključiti zainteresirane strani z vseh zadevnih področij politike.

(14) Posledično preprečevanje revščine in boj proti njej zahtevata večrazsežnostne ukrepe na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki omogočajo ravnotežje med ekonomsko in socialno politiko ter usmerjene strategije za skupine ali osebe, ki so v posebej ranljivem položaju. Z evropskim letom bi lahko spodbudili te večrazsežnostne politike ter nadaljnji razvoj ustreznih kazalnikov.

(15) Socialna agenda 2005–2010, ki dopolnjuje in podpira lizbonsko strategijo, ima ključno vlogo pri uveljavljanju socialne razsežnosti gospodarske rasti ter dejavne udeležbe državljanov v družbi in na trgu dela. Ena od prednostnih nalog socialne agende je uveljavitev enakih možnosti za vse kot vektorja socialne in medgeneracijske solidarnosti ter oblikovanja bolj vključujoče družbe brez revščine.

(16) V svojih nacionalnih akcijskih načrtih za socialno vključenost je več držav članic poudarilo veliko tveganje za revščino in/ali izključenost, s katerim se srečujejo nekatere skupine, vključno z otroki, osebami, ki so predčasno prenehale šolanje, starši samohranilci, velikimi družinami, družinami z enim dohodkom, mladimi, zlasti mladimi ženskami, starejšimi, priseljenci in etničnimi manjšinami, invalidi in njihovimi skrbniki, brezdomci, brezposelnimi, zlasti dolgoročno brezposelnimi, zaporniki, ženskami in otroki, ki so žrtve nasilja, ter zasvojenci s trdimi drogami. Nacionalne politike in podporni ukrepi, namenjeni najranljivejšim skupinam, bi lahko imeli pomembno vlogo v boju proti revščini in socialni izključenosti.

(17) Dostojna zaposlitev lahko bistveno zmanjša tveganje revščine za posameznika. Vendar pa zaposlitev sama ni vedno zadosten pogoj za rešitev ljudi iz revščine in stopnja tveganja za revščino je še vedno sorazmerno visoka tudi med tistimi, ki so zaposleni. Revščina zaposlenih je povezana z nizko plačo, razliko v plači med ženskami in moškimi, nizkimi kvalifikacijami, omejenimi možnostmi za poklicno usposabljanje, potrebo po usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, negotovo zaposlitvijo in delovnimi razmerami ter tudi s težkimi razmerami v gospodinjstvu. Zato so kakovostna zaposlitev ter socialna in ekonomska podpora bistvene za rešitev posameznikov iz revščine.

(18) Pomanjkanje temeljnih sposobnosti in usposobljenosti, prilagojenih spreminjajočim se potrebam trga dela, je glavna ovira za vključitev v družbo. Obstaja vedno večja nevarnost pojava novih razkolov v družbi med tistimi, ki imajo dostop do vseživljenjskega učenja za okrepitev zaposljivosti in prilagodljivosti ter lažjega osebnostnega razvoja in dejavnega državljanstva, ter tistimi, ki ostajajo izključeni in diskriminirani na različne načine. Tisti, ki nimajo ustreznega znanja, se težje vključujejo na trg dela in imajo več težav pri iskanju kakovostne zaposlitve, zanje je bolj verjetno, da bodo dlje časa nezaposleni in da bodo v primeru zaposlenosti imeli slabo plačano delo.

(19) Razpoložljivost in sposobnost uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije sta vedno pomembnejša pogoja za vključitev v družbo. Ministrska deklaracija, sprejeta v Rigi 11. junija 2006, poziva k informacijski družbi za vse.

(20) Za uspešnost ukrepa Skupnosti na področju boja proti revščini in socialni izključenosti je ključen obseg množične javne in politične podpore. Poleg tega učinkovito izvajanje zakonodaje EU o enakih možnostih in nediskriminaciji podpira cilje evropskega leta. Evropsko leto bi moralo zato osveščati in spodbujati k zagonu ter k izmenjavi najboljše prakse med državami članicami, lokalnimi in regionalnimi organi ter mednarodnimi organizacijami, ki se borijo proti revščini. Pomagati bi moralo pri usmerjanju politične pozornosti in vključevanju vseh zainteresiranih strani, da bi napredovali pri uporabi odprte metode usklajevanja za socialno zaščito in socialno vključenost in jo okrepili ter da bi spodbujali nadaljnje ukrepe in pobude s tega področja na ravni Skupnosti in nacionalni ravni v sodelovanju s tistimi, ki jih je prizadela revščina, in njihovimi predstavniki.

(21) Evropsko leto bi moralo spodbuditi politike dejavnega vključevanja kot načina za preprečevanje revščine in socialne izključenosti ter v okviru odprte metode usklajevanja pomagati pri uveljavljanju najboljše prakse na tem področju.

(22) Zaradi neenakomernega napredka na nacionalni ravni in različnega socialno-ekonomskega in kulturnega okolja ter posebnosti je treba velik del ukrepov evropskega leta decentralizirati in prenesti na nacionalno raven s sistemom neposrednega centraliziranega upravljanja v skladu s postopki, določenimi v členu 54(2)(c) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), in v Uredbi Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5).

(23) Vendar mora Komisija nadzorovati določitev prednostnih nalog politike na nacionalni ravni, da zagotovi skladnost s strateškimi cilji, dogovorjenimi za evropsko leto, in končno tudi s skupnimi cilji, določenimi za odprto metodo usklajevanja.

(24) Učinkovito usklajevanje vseh partnerjev, ki sodelujejo na ravni Skupnosti, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, je temeljni pogoj za zagotavljanje učinkovitosti evropskega leta. Lokalni in regionalni partnerji imajo posebno vlogo pri uveljavljanju interesov ljudi, ki živijo v revščini ali socialni izključenosti.

(25) Sodelovanje v evropskem letu bi moralo biti odprto za države članice, države Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so podpisnice Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru (EGP), v skladu s pogoji iz tega sporazuma, države kandidatke, ki so upravičene do ugodnosti iz predpristopne strategije, države zahodnega Balkana v skladu s pogoji iz njihovih sporazumov, in države, ki jih zajema evropska sosedska politika (ESP), v skladu z določbami iz strateškega dokumenta iz maja 2004 in akcijskimi načrti držav.

(26) Evropsko leto lahko pomaga izboljšati usklajevanje med obstoječimi programi in pobudami za boj proti revščini in socialni izključenosti na ravni Skupnosti, vključno z odprto metodo usklajevanja za socialno zaščito in socialno vključenost.

(27) Zagotoviti bi bilo treba skladnost in dopolnjevanje z drugimi ukrepi Skupnosti, zlasti s programom PROGRESS, strukturnimi skladi in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP), ukrepi za boj proti diskriminaciji in spodbujanje enakosti med spoloma ter za temeljne pravice ter z ukrepi na področjih izobraževanja in usposabljanja, kulture in medkulturnega dialoga, mladine, državljanstva, priseljevanja in azila ter raziskav.

(28) V evropskem letu bi morali nadaljevati najboljšo prakso iz prejšnjih evropskih let, vključno z evropskim letom enakih možnosti za vse (2007) in evropskim letom medkulturnega dialoga (2008).

(29) Ta sklep določa finančna sredstva za celotno obdobje trajanja programa in pomeni v letnem proračunskem postopku za proračunski organ prednostni referenčni okvir v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6).

(30) Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7).

(31) Ker ciljev tega sklepa države članice ne morejo zadovoljivo doseči, med drugim zaradi potrebe po večstranskih partnerstvih, nadnacionalni izmenjavi informacij in razširjanju dobre prakse po vsej Skupnosti, in ker te cilje zaradi njihovega obsega lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev –

SKLENILA:

Člen 1

Evropsko leto

V podporo ukrepom Skupnosti za boj proti socialni izključenosti se leto 2010 imenuje „evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti“ (v nadaljnjem besedilu „evropsko leto“).

Člen 2

Cilji in vodilna načela

1. Cilji in vodilna načela evropskega leta so:

(a) Priznavanje pravic – priznavanje temeljne pravice ljudi, ki živijo v revščini in socialni izključenosti, do dostojnega življenja in polne vključenosti v družbo. Evropsko leto bo povečalo osveščenost javnosti o položaju ljudi, ki se srečujejo z revščino, zlasti skupin ali oseb v ranljivem položaju, ter bo pomagalo pri spodbujanju njihovega učinkovitega dostopa do socialnih, ekonomskih in kulturnih pravic ter tudi do zadostnih sredstev in kakovostnih storitev. Evropsko leto bo tudi pripomoglo k boju proti stereotipom in stigmatizaciji.

(b) Deljena odgovornost in udeleženost – večje sodelovanje javnosti pri politiki in ukrepih socialne vključenosti, ki poudarjajo skupinsko in posameznikovo odgovornost v boju proti revščini in socialni izključenosti, ter pomen spodbujanja in podpiranja prostovoljnih dejavnosti. Evropsko leto bo spodbujalo udeleženost javnih in zasebnih akterjev, med drugim prek proaktivnega partnerstva. Spodbujalo bo osveščanje in delovanje ter ustvarilo priložnosti za sodelovanje vseh državljanov, zlasti oseb, ki imajo neposredne ali posredne izkušnje z revščino.

(c) Kohezija – spodbujanje bolj povezane družbe z večjo osveščenostjo javnosti o koristih za vse v družbi, v kateri je revščina izkoreninjena in kjer se podpira pravična razdelitev in nihče ne živi na robu. Evropsko leto bo spodbujalo družbo, ki ohranja in razvija kakovost življenja, vključno s kakovostnim znanjem in zaposlitvijo, socialno blaginjo, vključno z blaginjo otrok, in enake možnosti za vse. Poleg tega bo zagotavljalo trajnostni razvoj in solidarnost med generacijami in znotraj njih ter skladnost politike z ukrepi EU po svetu.

(d) Zavezanost in konkretni ukrepi – ponovno poudarjanje trdne politične zavezanosti EU in držav članic, da odločilno prispevajo k izkoreninjenju revščine in socialne izključenosti, ter spodbujanje te zavezanosti in ukrepov na vseh ravneh upravljanja. Na podlagi dosežkov in zmogljivosti odprte metode usklajevanja za socialno zaščito in socialno vključenost bo evropsko leto krepilo politično zavezanost za preprečevanje revščine in socialne izključenosti in boj proti njima z usmerjanjem politične pozornosti in udeležbo vseh zainteresiranih strani ter nadalje spodbudilo ukrepe držav članic in Evropske unije na tem področju.

2. Pri izvajanju teh ciljev Skupnost in države članice upoštevajo prednostne naloge iz dela IV Priloge.

Člen 3

Vsebina ukrepov

1. Ukrepi na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni, katerih namen je izpolnjevanje ciljev iz člena 2, lahko vključujejo zlasti:

(a) srečanja in prireditve;

(b) informacijske, promocijske in izobraževalne kampanje;

(c) raziskave in študije na ravni Skupnosti ali nacionalni ravni na podlagi zbiranja po spolu ločenih podatkov, kadar je to primerno.

2. Podrobnosti ukrepov iz odstavka 1 so določene v Prilogi.

3. Vsi ukrepi, namenjeni širši javnosti, so enostavno dostopni vsem, vključno z revnimi in invalidi.

Člen 4

Vključitev načela enakosti spolov

Evropsko leto upošteva različna tveganja in razsežnosti revščine in socialne izključenosti, ki jih doživljajo ženske in moški. Skupnost in države članice pri izvajanju evropskega leta upoštevajo vključevanje načela enakosti spolov.

Člen 5

Sodelovanje in izvajanje na ravni Skupnosti

1. Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 7(2).

2. Komisija zagotovi, da se ukrepi Skupnosti iz tega sklepa izvajajo v skladu s Prilogo.

3. Komisija zlasti sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti in dopolnjevanja ukrepov in pobud Skupnosti iz člena 10, da pomaga izpolniti cilje iz člena 2.

4. Komisija z zainteresiranimi stranmi, vključno s tistimi, ki delajo z ljudmi, ki živijo v revščini, zlasti na evropski ravni, redno izmenjuje mnenja o načrtovanju, izvajanju, spremljanju in vrednotenju evropskega leta. Vse ustrezne informacije da na voljo javnosti.

5. Komisija pri pripravi in izvedbi evropskega leta tesno sodeluje z Odborom za socialno zaščito ter, kadar je to primerno, obvesti ali vključi druge ustrezne odbore.

6. Komisija sodeluje z drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami EU, kadar je to primerno.

Člen 6

Sodelovanje in izvajanje na nacionalni ravni

1. Vsaka država članica imenuje „nacionalno izvajalsko telo“ za pripravo sodelovanja pri evropskem letu in zagotovi usklajevanje na nacionalni ravni. Nacionalno izvajalsko telo je odgovorno za določanje nacionalnega programa in prednostnih nalog za evropsko leto ter za izbiro posameznih ukrepov, ki se jih bo predlagalo za financiranje s strani Skupnosti. Nacionalna strategija in prednostne naloge za evropsko leto se določijo v skladu s cilji iz člena 2.

2. Postopek za dodelitev finančnih sredstev Skupnosti za ukrepe na nacionalni ravni je določen v delu II Priloge.

3. Nacionalno izvajalsko telo se za izvajanje svojih nalog, zlasti pri oblikovanju nacionalnih programov in po potrebi med izvajanjem evropskega leta, tesno posvetuje in sodeluje s številnimi zainteresiranimi stranmi, vključno z organizacijami civilne družbe in organizacijami, ki se borijo za ali zastopajo interese ljudi, ki se srečujejo z revščino in socialno izključenostjo, socialnimi partnerji ter regionalnimi in lokalnimi organi.

Člen 7

Odbor

1. Komisiji pomaga odbor (v nadaljnjem besedilu „Odbor“).

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3. Predstavnika vsake države članice v Odboru po možnosti imenuje nacionalno izvajalsko telo iz člena 6(1).

Člen 8

Finančne določbe

1. Ukrepi na ravni Skupnosti iz dela I Priloge so lahko subvencionirani v višini do 80 % vseh izdatkov prejemnika ali se v zvezi z njimi sklene pogodba o javnem naročilu, ki se financira iz splošnega proračuna Evropske unije.

2. Ukrepi na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni se lahko sofinancirajo iz splošnega proračuna Evropske unije do največ 50 % vseh upravičenih stroškov ukrepov, ki se izvajajo v skladu s postopkom iz dela II Priloge.

Člen 9

Postopek oddaje in izbire zahtevkov

1. Odločitve o financiranju ukrepov v skladu s členom 8(1) sprejme Komisija v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 7(2).

2. Zahtevke za financiranje ukrepov v skladu s členom 8(2) nacionalna izvajalska telesa predložijo Komisiji v skladu postopkom iz dela II Priloge.

Člen 10

Doslednost in dopolnjevanje

1. Komisija in sodelujoče države zagotovijo, da so ukrepi iz tega sklepa skladni z drugimi ukrepi in pobudami Skupnosti ter nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi ukrepi ter pobudami.

2. Zagotovijo tudi, da evropsko leto v celoti dopolnjuje obstoječe pobude in vire Skupnosti ter nacionalne in regionalne pobude in vire, če lahko pomagajo uresničevati cilje evropskega leta.

Člen 11

Sodelujoče države

Pri evropskem letu lahko sodelujejo:

(a) države članice;

(b) države kandidatke, ki so upravičene do ugodnosti predpristopne strategije, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi določbami in pogoji v zvezi z udeležbo teh držav v programih Skupnosti, določenimi v okvirnem sporazumu oziroma sklepih pridružitvenih svetov;

(c) države zahodnega Balkana v skladu z dogovori, ki ga je treba v skladu z okvirnimi sporazumi o splošnih načelih za njihovo sodelovanje v programih Skupnosti skleniti s temi državami;

(d) države Efte, ki so podpisnice Sporazuma EGP, v skladu z določbami navedenega sporazuma;

(e) države partnerice evropske sosedske politike v skladu s splošnimi načeli ter splošnimi določbami in pogoji v zvezi z udeležbo teh držav v programih Skupnosti iz strateškega dokumenta iz maja 2004 in nacionalnih akcijskih načrtov. Kakršno koli finančno podporo Skupnosti za ukrepe v državah partnericah evropske sosedske politike v tem okviru pokriva instrument evropske sosedske politike v skladu s prednostnimi nalogami in postopki, določenimi za splošno sodelovanje s temi državami.

Člen 12

Proračun

1. Finančna sredstva za izvajanje ukrepov iz tega sklepa za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2010 znašajo 17 000 000 EUR, pri čemer je 6 500 000 EUR namenjenih za obdobje do 31. decembra 2009.

2. Proračunski organ odobri letna proračunska sredstva v okviru omejitev iz finančnega okvira 2007–2013.

Člen 13

Mednarodno sodelovanje

Komisija lahko za namene evropskega leta sodeluje tudi s pomembnimi mednarodnimi organizacijami, zlasti s Svetom Evrope, Mednarodno organizacijo dela in Združenimi narodi.

Člen 14

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

Pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo v skladu s tem sklepom, Komisija zagotovi zaščito finančnih interesov Skupnosti s preventivnimi ukrepi v zvezi z goljufijami, korupcijo in drugimi nezakonitimi dejavnostmi, z učinkovitim preverjanjem in izterjavo nepravilno izplačanih zneskov ter v primeru ugotovljenih nepravilnosti z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (8) in Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (9) ter z Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (10).

Člen 15

Spremljanje in vrednotenje

1. Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o izvajanju, rezultatih in celoviti oceni ukrepov iz tega sklepa do 31. decembra 2011.

2. Poročilo vsebuje tudi informacije o tem, kako je bilo načelo enakosti spolov vključeno v dejavnosti evropskega leta in kako je evropsko leto koristilo skupinam ali posameznikom v ranljivem položaju.

Člen 16

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 22. oktobra 2008 Za Evropski parlament Predsednik H.-G. PÖTTERING Za Svet Predsednik J.-P. JOUYET

(1) UL C 224, 30.8.2008, str. 106.

(2) Mnenje z dne 18. junija 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(3) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 2. oktobra 2008.

(4) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(5) UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

(6) UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(7) UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(8) UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

(9) UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

(10) UL L 136, 31.5.1999, str. 1.