SL Uradni list Evropske unije L 142/26

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 22. septembra 2004

o državni pomoči, ki jo namerava Združeno kraljestvo izvajati za družbo British Energy plc

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3474)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/407/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in še zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in še zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob pozivu zainteresiranim strankam, da predložijo svoje pripombe v skladu z določbo/določbami, navedenimi zgoraj (1), in ob upoštevanju njihovih pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I. POSTOPEK

(1) 9. septembra 2002 je vlada Združenega kraljestva vzpostavila paket pomoči za reševanje družbe za električno energijo British Energy plc („družba BE“) iz Združenega kraljestva. Komisija je 27. novembra 2002 sklenila, da ne bo nasprotovala v tem primeru (2). V skladu s tem sklepom so imeli organi Združenega kraljestva do 9. marca 2003 čas predložiti načrt za prestrukturiranje ali likvidacijo družbe BE ali prikazati, da je bila pomoč odplačana.

(2) 7. marca 2003 so organi Združenega kraljestva Komisiji sporočili svojo namero o načrtu za prestrukturiranje. Predložitev sporočila vlade Združenega kraljestva je bila registrirana kot primer državne pomoči številka NN 45/2003, ker so nekateri ukrepi za prestrukturiranje, ki morda vključujejo pomoč, že začeli veljati. Nadaljnji podatki so bili predloženi 13. marca 2003. Predstavniki Komisije in organov Združenega kraljestva so se sestali 28. marca 2003. Komisija je organom Združenega kraljestva 21. aprila 2003 poslala zahtevo za podatke, na katero so organi Združenega kraljestva odgovorili 2. maja 2003.

(3) S pismom z dne 23. julija 2003 je Komisija obvestila Združeno kraljestvo o sklepu za sprožitev postopka, določenega v členu 88(2) Pogodbe ES, v zvezi s pomočjo.

(4) Sklep Komisije, da sproži postopek, je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je pozvala zainteresirane strani, da predložijo svoje pripombe.

(5) Organi Združenega kraljestva so Komisiji poslali svoje pripombe o začetku postopka s pismom z dne 22. avgusta 2003, ki je bilo pri Komisiji registrirano istega dne.

(6) Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani. Posredovala jih je Združenemu kraljestvu, ki je imelo priložnost odgovoriti; njegovi komentarji so prispeli s pismom z dne 29. oktobra 2003, ki je bilo pri Komisiji registrirano 30. oktobra 2003.

(7) Komisija se je 7. oktobra 2003 sestala z organi Združenega kraljestva. Po tem sestanku je Združeno kraljestvo predložilo podatke v pismu z dne 5. novembra 2003, registriranem 10. novembra 2003. Še en sestanek je potekal 28. novembra 2003. Komisija je organom Združenega kraljestva 5. decembra 2003 poslala zahtevo za podatke, na katero je Združeno kraljestvo odgovorilo 22. decembra 2003. Še en sestanek je potekal 2. februarja 2004. Združeno kraljestvo je predložilo podatke 4. februarja 2004. Združeno kraljestvo je predložilo nove podatke 10. marca 2004. Še en sestanek je potekal 22. marca 2004. Komisija je 19. aprila 2004 poslala novo zahtevo, na katero je Združeno kraljestvo odgovorilo 11. maja 2004. 7. junija 2004 je potekal sestanek. 1. julija 2004 so bili predloženi novi podatki in 29. julija 2004 je potekal sestanek. Združeno kraljestvo je predložilo dodatne podatke 23. avgusta 2004.

II. PODROBEN OPIS POMOČI

1. Upravičenec do pomoči

(a) Skupina British Energy plc

(8) Družba BE je proizvajalec električne energije. Organi Združenega kraljestva so jo privatizirale leta 1996. Razen treh posebnih deležev, ki jih imajo organi Združenega kraljestva (enega v družbi BE in po enega v vsaki od njenih dveh glavnih hčerinskih družb v Združenem kraljestvu), je družba BE zdaj popolnoma v lasti zasebnih vlagateljev.

(9) V času privatizacije je glavni del poslovne dejavnosti družbe BE predstavljalo šest jedrskih elektrarn v Angliji in dve jedrski elektrarni na Škotskem. Družba BE še naprej upravlja te elektrarne, ki imajo skupno registrirano zmogljivost 9 820 MW, od česar 7 281 MW v Angliji in Walesu ter 2 539 MW na Škotskem. Družba BE je edini upravljavec jedrskih elektrarn v Združenem kraljestvu, ki je v lasti zasebnega sektorja. Električno energijo dobavlja na trg za prodajo na debelo ter nekaterim velikim industrijskim in poslovnim („I&P“) odjemalcem, vendar ne tudi na drobno.

(10) Po privatizaciji se je družba BE vključila v mešano družbo z razmerjem 50: 50 v ZDA z imenom Amergen za nakup in upravljanje ameriških elektrarn za proizvodnjo jedrske energije ter pridobila delež 82,4 % v najemu družbe Bruce Power LP v Ontariu v Kanadi. V Združenem kraljestvu je družba BE leta 1999 prevzela maloprodajne dobavne dejavnosti družbe South Wales Electricity (pozneje prodane leta 2000) in leta 2000 elektrarno na premog Eggborough z zmogljivostjo 1 970 MW, da bi pridobila večjo gibljivost in zagotovilo v primeru izpada svojih jedrskih elektrarn.

(11) Od osmih jedrskih elektrarn družbe BE v Združenem kraljestvu jih ima sedem plinsko hlajene reaktorje („PHR“), ki so konstrukcijsko in tehnološko značilni le za Združeno kraljestvo. Osma, Sizewell B, je tlačnovodna elektrarna z reaktorjem („TEJR“), konstrukcijsko in tehnološko mednarodno široko rabljenega tipa.

(12) Glavne hčerinske družbe družbe BE v Združenem kraljestvu so: — British Energy Generation Ltd („BEG“), ki je lastnica in upravljavka šestih jedrskih elektrarn v Angliji in lastnica dovoljenja za neposredno dobavo; — British Energy Generation (UK) Ltd („BEGUK“), ki je lastnica in upravljavka dveh jedrskih elektrarn na Škotskem; — Eggborough Power (Holdings) Ltd („EPL“), ki je lastnica in upravljavka elektrarne na premog Eggborough v Angliji; in — British Energy Power & Energy Trading Ltd („BEPET“), ki prodaja vso proizvodnjo družbe BE (razen v zvezi z dejavnostjo neposredne dobave) in upravlja s tržnimi tveganji.

(b) Zadnji razvojni dosežki

(13) Zaradi znatnega padca cen električne energije na trgu, na katerem deluje družba BE, pomanjkljivega zavarovanja družbe BE pred tveganji in nenačrtovanih izpadov električne energije v elektrarnah so se prihodki elektrarn družbe BE leta 2002 izrazito zmanjšali. Zaradi visokega deleža neizogibnih stroškov (4) v stroškovni strukturi jedrskih elektrarn družbe BE je imela družba tudi slabe možnosti, da bi se na nižje cene odzvala z znižanjem stroškov.

(14) Padec cene za 8,56 GBP/MWh, do katerega je prišlo v dveh letih pred letom 2002, ustreza letnemu zmanjšanju dohodka v vrednosti 642 milijonov GBP na leto pri proizvodnji 75 TWh (skupna proizvodnja elektrarn družbe BE v finančnem letu). Niti trgovske pogodbe za trgovanje z električno energijo niti dejavnosti neposredne prodaje niso zadostno ublažile učinka, ki ga je imel padec cen na dohodek družbe BE.

(15) Kot posledica teh dejavnikov se je denarni položaj družbe BE poleti 2002 znatno poslabšal, z znižanjem stanja denarnih sredstev z 231 milijonov GBP na začetku aprila 2002 na le 78 milijonov GBP na koncu avgusta 2002, s pospešenim padcem od konca junija 2002 dalje. Razen znatnega znižanja stanja denarnih sredstev je družba BE pričakovala precejšne denarne odlive v obdobju od septembra 2002 do marca 2003. Ti odlivi so vključevali plačila družbi British Nuclear Fuel Limited („BNFL“) v skladu s pogodbami o ravnanju z izrabljenim gorivom, naložbe v osnovna sredstva v elektrarno družbe Bruce Power v Kanadi, ki je v lasti družbe BE, in odplačevanje prve tranše delnic z rokom plačila 25. marca 2003.

(16) 5. septembra 2002, glede na neuspešne ponudbe delnic poleti in zaskrbljenost v zvezi z zmožnostjo družbe za dostop do svojih neuporabljenih bančnih zmogljivosti, je bil upravi predložen pravni nasvet, da družba BE ne bo mogla izčrpati posojilnih sredstev. Res bi lahko izčrpanje posojilnih sredstev, ker direktorji niso bili v položaju, da bi lahko izjavili, da verjamejo v zmožnost družbe za odplačilo posojilnih sredstev, pomenilo isto kot trgovanje brez razumne možnosti preprečitve likvidacije zaradi plačilne nesposobnosti. Zato je družba BE zaprosila za finančno pomoč organe Združenega kraljestva, da bi se izognila stečajnemu postopku. To finančna pomoč je bila odobrena kot pomoč za reševanje z odločbo Komisije z dne 27. novembra 2002.

(17) Ta odločba je veljala za obveznost vlade Združenega kraljestva, da Komisiji najpozneje 6 mesecev po odobritvi pomoči za reševanje sporoči likvidacijo ali načrt za prestrukturiranje ali dokaže, da so bila sredstva v celoti povrnjena in/ali to, da se je jamstvo umaknilo. 7. marca 2003 je vlada Združenega kraljestva Komisiji sporočila načrt za prestrukturiranje družbe BE.

2. Načrt za prestrukturiranje

(a) Vzroki za težave družbe BE

(18) Vlada Združenega kraljestva je za težave družbe BE navedla naslednje vzroke:

(19) V nasprotju z drugimi velikimi proizvodnimi družbami v zasebnem sektorju družba BE ne opravlja dejavnosti prodaje na drobno, ki je naravno zavarovanje pred tveganjem pri veleprodajnih cenah električne energije. Družba BE namesto tega prodaja električno energijo predvsem na trg za prodajo na debelo, majhen delež pa velikim industrijskim in poslovnim („I&P“) odjemalcem.

(20) Položaj družbe BE na trgu maloprodajne dobave velikim odjemalcem I&P družbe ni zavaroval pred tveganjem padca veleprodajnih cen. Ta trg je od leta 1994 popolnoma odprt za konkurenco. Za kupce, občutljive na ceno, je konkurenčen. Tudi cene na tem trgu so padle. Te večinoma prehajajo neposredno na kupce. Skladno s tem ni bilo nobenega povečanja marž trgovine na drobno, ki bi izravnale učinke znižanih veleprodajnih cen.

(21) Za stroškovne strukture jedrskih elektrarn so značilni zelo visoki neizogibni stroški in nizki izogibni stroški (5).

(22) Nekateri od neizogibnih stroškov družbe BE so značilni le za jedrske elektrarne. Prvič, obveznosti jedrske razgradnje niso povezane s proizvodnjo, razen v zvezi z njihovo časovno razporeditvijo, ki temelji na razporeditvi časa zaprtja elektrarne. Drugič, stroški ravnanja z izrabljenim gorivom – stroški predelave, skladiščenja in končne odstranitve – so za gorivo, ki je bilo že natočeno v reaktor, prav tako neizogibni.

(23) Po drugi strani so izogibni stroški za jedrske elektrarne nižji od tistih za druge elektrarne v sistemu, vključno z drugimi elektrarnami za proizvodnjo pri osnovni obremenitvi.

(24) Padec cen na trgu je povzročil veliko zmanjšanje marž nad izogibnimi stroški, ki jih zasluži družba BE. Zato so se sredstva, ki so namenjena izravnavanju visokih neizogibnih stroškov, predvsem stroškov financiranja in jedrskih obveznosti, zelo zmanjšala. To je povzročilo težave pri odplačevanju dolgov upnikom, zaradi česar je bilo potrebno finančno prestrukturiranje poslovanja.

(25) Razen dolgoročnih neizogibnih stroškov, povezanih z jedrskimi obveznostmi, je imela družba BE tudi visoke kratkoročne neizogibne stroške v obliki izdatkov za financiranje, ki so se povečali zaradi vračanja kapitala delničarjem in zaradi nakupov Eggborougha in v Severni Ameriki, in stroške pogodb o nakupu energije.

(26) Izgubo dohodka družbe BE po padcu veleprodajnih cen električne energije so še poslabšali večji nepričakovani izpadi v elektrarnah Torness 2 in Dungeness B. 13. avgusta 2002 je družba BE razglasila, da se je po nepričakovanih izpadih v elektrarni Torness ciljna jedrska proizvodnja v Združenem kraljestvu znižala s 67,5 TWh na 63 TWh (± 1 TWh).

(b) Ukrepi za prestrukturiranje

(27) Paket pomoči za prestrukturiranje sestavlja naslednjih 7 ukrepov, o katerih so se dogovorili družba BE, njeni glavni upniki (vključno z družbo za predelavo jedrskega goriva BNFL, ki je v javni lasti) in vlada Združenega kraljestva: — ukrep A : ukrepi, povezani s financiranjem jedrskih obveznosti, — ukrep B : ukrepi v zvezi z gorivnim ciklom, dogovorjenim z BNFL, — ukrep C : ukrepi za odlog plačil, — ukrep D : paket pomoči za prestrukturiranje za pomembne upnike, — ukrep E : uvedba nove strategije trgovanja, — ukrep F : prodaja premoženja kot pomoč pri financiranju prestrukturiranja, — ukrep G : lokalni odlogi plačila davkov.

(28) Ti ukrepi so natančneje opisani v uvodnih izjavah (29) do (102).

(29) Jedrske obveznosti izhajajo predvsem iz potrebe po predelavi ali skladiščenju in končni odstranitvi izrabljenega jedrskega goriva („obveznosti postradiacijskega dela gorivnega cikla“) ter iz potrebe po razgradnji jedrskih elektrarn po koncu njihove proizvodne dobe („obveznosti razgradnje“).

(30) Za nekatere obveznosti postiradiacijskega dela gorivnega cikla ima družba BE pogodbe za storitve ravnanja z izrabljenim gorivom z družbo BNFL („pogodbene obveznosti“). Pogodbene obveznosti so zneski, ki jih mora družba BE po pogodbi v prihodnje plačati družbi BNFL za predelavo in/ali skladiščenje izrabljenega goriva iz plinsko hlajenih reaktorjev ter za druge storitve povezane z ravnanjem z izrabljenim gorivom. Pogodbe pokrivajo predelavo ter skladiščenje izrabljenega goriva in z njim povezanih odpadnih snovi za gorivo iz plinsko hlajenih reaktorjev vsaj do leta 2038 ali 2086. Te pogodbe so predvsem pogodbe za fiksno ceno, s tem da vse tehnično tveganje, povezano s skladiščenjem in predelavo izrabljenega jedrskega goriva, nosi družba BNFL. Družba BE je ves čas veljavnosti pogodbe upravičena do vsega izrabljenega goriva in večine z njim povezanih odpadnih snovi.

(31) So še druge obveznosti postiradiacijskega dela gorivnega cikla, ki so lahko ali niso povezane z istim izrabljenim gorivom, za katerega sedaj ni pogodb za storitve („obveznosti brez pogodbe“). Obveznosti brez pogodbe veljajo predvsem za končno odstranitev izrabljenega goriva, plutonija, urana in odpadnih snovi iz predelave goriva iz plinsko hlajenih reaktorjev, skladiščenje in končno odstranitev izrabljenega goriva iz tlačnovodnih reaktorjev, vključno z gradnjo suhega skladišča v elektrarni Sizewell B, ter skladiščenje in odstranitev operativnih odpadkov.

(32) Obveznosti razgradnje veljajo za stroške odstranitve goriva, radioaktivnosti in jedrskih elektrarn, potem ko so elektrarne prenehale proizvajati elektriko. Razgradnja se običajno opisuje v treh fazah: — faza 1: odstranitev goriva iz reaktorja kmalu po zaprtju elektrarne in odstranitev goriva iz elektrarne, — faza 2: odstranitev odvečnih pomožnih zgradb ter zavarovanje reaktorja in zaščita pred vremenskimi vplivi, po čemer se reaktor vzdržuje in opazuje, običajno še dolgo obdobje, in — faza 3: odstranitev reaktorja, da se lahko lokacija ponovno uporabi (vsaj 85 let po koncu proizvodnje za elektrarne s plinsko hlajenimi reaktorji in do 50 let za elektrarne s tlačnovodnimi reaktorji).

(33) Do sedaj je bilo uvedenih že več ureditev za financiranje jedrskih obveznosti. V času privatizacije je bil ustanovljen poseben sklad, sklad za financiranje razgradnje („SFR“), v obliki delniške družbe v lasti samostojnega trusta. Njegov namen je bilo oblikovanje ločenega sklada, ki bi se uporabil za razbremenitev dela obveznosti razgradnje. Pričakovalo se je, da se bodo vse ostale jedrske obveznosti pokrile z denarnimi tokovi iz tekočega poslovanja družbe BE. Vseeno zaradi znižanja dohodkov družbe BE obstoječe ureditve ne zadostujejo za financiranje jedrskih obveznosti.

(34) Vlada Združenega kraljestva je v načrt za prestrukturiranje vključila več instrumentov, da bi se nanje prenesla finančna odgovornost vsaj za del financiranja jedrskih obveznosti. Ti novi instrumenti se bodo ustanovili vzporedno z oblikovanjem novih ureditev v zvezi z sredstvi, ki jih bo družba BE prispevala k stroškom jedrskih obveznosti, skupaj z upravljanjem jedrskih obveznosti družbe BE.

(35) Načrt za prestrukturiranje predvideva, da se obstoječi sklad za financiranje razgradnje razširi v nov sklad ali nadomesti z novim skladom, skladom za jedrske obveznosti („SJO“). Sklad za jedrske obveznosti je zasnovan kot delniška družba v lasti samostojnega trusta. Sklad za jedrske obveznosti je namenjen pokritju stroškov obveznosti brez pogodbe in obveznosti razgradnje za: (a) vse gorivo iz plinsko hlajenih reaktorjev, ki je bilo natočeno v reaktorje družbe BE pred datumom, na katerega se izpolnijo vsi pogoji, nastali pred prestrukturiranjem, vključno z odločbo Komisije o načrtu za prestrukturiranje („datum uveljavitve prestrukturiranja“) za vse gorivo iz tlačnovodnih reaktorjev ter skladiščenjem in odstranitvijo operativnih odpadkov iz elektrarn; (b) vse obveznosti razgradnje iz faze 1, ki jih ima družba BE; in (c) vse obveznosti razgradnje iz faz 2 in 3, ki jih ima družba BE, če predvidena vrednost sklada za financiranje razgradnje ne zadošča za pokritje obveznosti razgradnje iz faz 2 in 3, ko zapadejo plačila.

(36) Potem ko se vzpostavi prestrukturiranje, bo družba BE prispevala v sklad za jedrske obveznosti, s plačevanjem: (a) stalnih prispevkov za razgradnjo v višini 20 milijonov GBP na leto – prilagojeno indeksu cen na drobno („ICD“) – s postopnim zmanjševanjem po zaprtju elektrarn; (b) 150 000 GBP, prilagojeno indeksu cen na drobno, za vsako tono goriva za tlačnovodne reaktorje, natočeno v reaktor Sizewell B po datumu, na katerega se izpolnijo vsi pogoji, nastali pred prestrukturiranjem. Organi Združenega kraljestva menijo, da cena 150 000 GBP na tono ustreza mednarodnim stroškom ravnanja z izrabljenim gorivom; (c) 275 milijonov GBP novih obveznic v sklad za jedrske obveznosti. Nove obveznice bodo obveznice najvišje kakovosti in nezavarovane; (d) plačil, ki so prvotno 65 % konsolidiranega neto denarnega toka družbe BE po odbitku davkov in stroškov financiranja ter po financiranju denarnih rezerv („plačila v sklad za jedrske obveznosti“). Ta plačila so spodaj imenovana „prenosi denarja“ Upniki sklada za jedrske obveznosti bodo imeli tudi pravico, da občasno spremenijo vsa plačila v sklad za jedrske obveznosti, ali del teh plačil, v določeno število delnic družbe BE. Dokler so te delnice v lasti sklada za jedrske obveznosti, so neglasovalne, če bi drugače imele 30 % ali več glasovalnih pravic družbe BE.

(37) Odstotek denarnega toka, na katerem temelji višina plačil v sklad za jedrske obveznosti, se lahko občasno prilagodi na pošten in razumen način, tako da imajo delničarji korist od ohranjenega denarnega toka in prihodkov od novih vpisov delnic družbe BE ter tako da na sklad za jedrske obveznosti in delničarje ne morejo negativno vplivati razdružitve, izdaje vrednostnih papirjev delničarjem ali druge dejavnosti družbe.

(38) Plačevanje stalnih prispevkov v višini 20 milijonov GBP na leto (indeksiranih in s postopnim zmanjševanjem po zaprtju elektrarn) v sklad za jedrske obveznosti ali sklad za financiranje razgradnje za obveznosti razgradnje bo pospešeno na osnovi neto sedanje vrednosti (znižane po diskontni stopnji, primerni za sklad za jedrske obveznosti ali sklad za financiranje razgradnje, odvisno od primera) in takoj zapade v plačilo v primeru plačilne nesposobnosti družb BEG ali BEGUK. Za pospešeno plačilo/pospešena plačila bodo jamčile vse glavne družbe v skupini BE in jih bodo zavarovali s posojili na osnovna sredstva.

(39) Upniki sklada za jedrske obveznosti ne bodo imeli nobenih vlog ali nalog razen upravljanja sklada in naložb vanj ter plačevanja ustreznih izdatkov. To bo vključevalo ocenjevanje, ali bi bilo za sklad za jedrske obveznosti koristno odložiti nekatera plačila v sklad za jedrske obveznosti ali spremeniti ta plačila v lastniški delež. Upniki sklada za jedrske obveznosti ne bodo pooblaščeni za pregledovanje obveznosti in zahtev za financiranje ali za določanje prispevkov družbe BE.

(40) Vlada Združenega kraljestva bo v zvezi s financiranjem jedrskih obveznosti sprejela naslednje štiri ukrepe:

— Prevzem odgovornosti za obveznosti družbe BE v skladu s pogodbami o preteklem izrabljenem gorivu

(41) Vlada Združenega kraljestva se zaveže, da bo prevzela odgovornost za obveznosti družbe BE v skladu s pogodbami med družbama BE in BNFL („pogodbe o preteklem izrabljenem gorivu“), v zvezi s (i) predelavo in/ali skladiščenjem izrabljenega goriva za plinsko hlajene reaktorje, natočenega v reaktorje pred datumom uveljavitve prestrukturiranja, in (ii) drugimi storitvami, povezanimi z vzdrževanjem reaktorskih posod, ravnanjem z oksidi in železniškim prevozom v skladu s sedanjimi pogodbami z družbo BNFL.

(42) Ta zaveza ne pokriva plačil za gorivo, natočeno v plinsko hlajene reaktorje po datumu uveljavitve prestrukturiranja, za katero bo stroške še naprej nosila družba BE v skladu z novimi pogodbami, ki so rezultat poslovnih pogajanj med družbama BE in BNFL. Ne pokriva plačil v zvezi z gorivom za tlačnovodne reaktorje, ker tega goriva ne predeluje družba BNFL, ampak z njim neposredno ravna – dejansko skladi – družba BE.

— Zaveza za pokritje primanjkljajev v skladu za jedrske obveznosti za obveznosti razgradnje in obveznosti brez pogodbe iz faze 1

(43) Vlada Združenega kraljestva se zaveže, da bo pokrila primanjkljaje v financiranju znotraj sklada za jedrske obveznosti za obveznosti razgradnje in obveznosti brez pogodbe (vključno s stroški izgradnje suhega skladišča za elektrarno Sizewell B in končne odstranitve goriva) za fazo 1.

— Zaveza za pokritje primanjkljajev v skladu za jedrske obveznosti za obveznosti razgradnje in obveznosti brez pogodbe iz faz 2 in 3

(44) Vlada Združenega kraljestva se zaveže, da bo pokrila primanjkljaje v financiranju znotraj sklada za jedrske obveznosti v fazah 2 in 3 glede na razgradnjo

— Posebna oprostitev davka

(45) Zgoraj navedene zaveze vlade Združenega kraljestva se bodo upoštevale kot sredstva v bilanci stanja družbe BE z ustreznim knjiženjem v dobro v izkazu poslovnega izida. V običajnih okoliščinah bi bila zaveza obdavčljiva. Vlada Združenega kraljestva meni, da bi morala iz tega razloga povečati višino pomoči, dodeljene družbi BE v postopku prestrukturiranja, za količino davka na podlagi zaveze, da bo zagotovila plačilno sposobnost družbe BE po prestrukturiranju.

(46) Da ne bi prišlo do tega, so organi Združenega kraljestva v postopku uvajanja zakonodaje za posebno oprostitev davka prek zakona o elektriki. Brez te zakonodaje o oprostitvi davka bi nastal obdavčljiv prejemek približno 3 152 milijonov GBP. Vlada Združenega kraljestva meni, da je zakonodaja o oprostitvi davka osnovana na način, ki zagotavlja, da družba BE v prihodnosti ne bo deležna nobenih asimetričnih davčnih olajšav. Vsa nadaljnja povečanja vrednosti zaveze, zaradi sprememb cen ali revalorizacije, bodo obdavčljiva, tako da se bodo ujemala z oprostitvijo davka, ki se dodeli družbi BE, ko se dodatni strošek zabeleži v izkaz poslovnega izida.

(47) Tabela 1 spodaj prikazuje oceno vrednosti zgoraj predstavljenih instrumentov pomoči, ki so jo pripravili organi Združenega kraljestva. Te ocene vrednosti so zelo negotove. Stroški odplačanih jedrskih obveznosti in prispevek družbe BE k tem stroškom so zelo negotovi. Res bo odplačevanje obveznosti potekalo še izredno dolgo časovno obdobje. Družba BE na primer ne bi pričakovala, da bo začela odstranjevati plinsko hlajen reaktor prej kot 85 let po prenehanju obratovanja elektrarne, medtem ko se mora ravnanje z izrabljenim gorivom nadaljevati v neskončnost. Razen tega je veliko nalog, vključno z razgradnjo plinsko hlajenih reaktorjev, s katerimi do danes še nihče nima praktičnih izkušenj. Ocenjena vrednost pomoči se je od obvestila spremenila. Glavni razlogi za to so povečani prihodki od prenosov denarja zaradi izboljšav predvidene učinkovitosti družbe BE, vpliv inflacije, obnovitev zneskov, določenih z zavezo za pogodbe o preteklem izrabljenem gorivu, povečane količine preteklega izrabljenega goriva iz plinsko hlajenih reaktorjev zaradi poznejšega datuma prestrukturiranja in povečanje vrednosti sredstev iz sklada za financiranje razgradnje proizvodnje, da odsevajo novejšo tržno vrednost. Tabela 1 Ocena vrednosti instrumentov pomoči ukrepa A na osnovi napovedi iz julija 2004 (6) (v milijonih GBP) Prvotna predložitev Sedanje napovedi NSV (zmanjšana po nominalni stopnji 5,4 % (7)) Skupna prihodnja denarna plačila (nezmanjšana) NSV (zmanjšana po nominalni stopnji 5,4 % (7)) Skupna prihodnja denarna plačila (nezmanjšana) Zaveza za pogodbe o preteklem izrabljenem gorivu 2 185 3 218 2 377 3 067 Zaveza za obveznosti brez pogodbe 750 3 166 951 3 375 Zaveza za obveznosti razgradnje 879 4 917 1 115 5 062 Zneski, ki jih družba BE prispeva v sklad za jedrske obveznosti – 1 432 – 1 845 – 2 007 – 2 510 Neto zneski, ki jih plača državni sekretar – 197 6 238 59 5 927 Oprostitev davka 916 946 1 047 1 077 Skupaj 3 298 10 402 3 483 10 071 Prvotna predložitev: denarni tokovi, vrednoteni marca 2003, navedeni v cenah iz decembra 2002. Sedanje napovedi: denarni tokovi, vrednoteni marca 2004, navedeni v cenah iz marca 2004.

(48) Družba BNFL dobavlja družbi BE jedrsko gorivo za vse njene plinsko hlajene reaktorje in predeluje ali skladišči to gorivo, ko se izrabi (8).

(49) Družba BNFL, ki je največji posamični upnik družbe BE, je privolila, da spremeni, kot del načrta za prestrukturiranje, pogodbe z družbo BE v zvezi z dobavo goriva in predelavo izrabljenega goriva.

(50) Sporazumi za dobavo goriva med družbama BE in BNFL, sklenjeni pred prestrukturiranjem, iz leta 1997 za družbo BEG in iz leta 1995 za družbo BEGUK. Veljavni naj bi bili do 31. marca 2006, vendar z namenom ponovnega pogajanja o teh pogodbah in podaljšanja veljavnosti pogodb za družbo BEG in možnostjo podaljšanja veljavnosti za družbo BEGUK.

(51) Stroški dobave goriva so vključevali stalni letni strošek in dodaten spremenljiv strošek za element dobavljenega goriva. Stroški so bili določeni in predmet prilagoditve v skladu z indeksom inflacije.

(52) Ponovno spremenjeni pogoji dobave goriva so začeli veljati 1. aprila 2003 z dopolnilom predhodnim sporazumom. Novi pogoji bodo tudi osnova za nove dosmrtne sporazume za dobavo goriva za plinsko hlajene reaktorje po 31. marcu 2006, ki začnejo veljati s 1. aprilom 2006.

(53) V skladu z novimi pogoji se fiksno letno izplačilo v skladu s prejšnjimi sporazumi zmanjša za 5 milijonov GBP na leto in se bo dodatno zmanjšalo, kar je povezano s cenami električne energije pri osnovni obremenitvi, vendar je zgornja meja 15 milijonov GBP (pri cenah iz leta 2003 in po prilagoditvi indeksu cen na drobno). Cene bodo drugače ostale iste kot v prejšnjih pogodbah.

(54) V zvezi z dobavo goriva po 1. aprilu 2006 in za vsaj 4 od 7 elektrarn s plinsko hlajenimi reaktorji, ki bodo ostale odprte, bo stalni strošek, ki ga plačuje družbe BE, znašal 25,5 milijona GBP, brez zgoraj opisanega zmanjšanja, s spremenljivim stroškom (kot za obstoječe pogodbe), enakim 191 000 GBP na tono urana. Te cene ustrezajo denarnim vrednostim iz julija 2002 in se bodo prilagodile v skladu z indeksom cen na drobno.

(55) Za obdobje, ko ostanejo odprte le tri elektrarne ali manj, se cena lahko določi na osnovi priporočil skupne ekipe družb BE in BNFL, po študiji programa optimizacije konca življenjske dobe elektrarne za izdelavo goriva družbe BNFL.

(56) Leta 1995 so pravni predhodniki družb BEG in BEGUK (družba Nuclear Electric za prvo in družba Scottish Nuclear za drugo) z družbo BNFL sklenili dolgoročne pogodbe za skladiščenje in predelavo izsevanega goriva iz plinsko hlajenih reaktorjev ter za sorodne storitve. Družba BEGUK (takrat Scottish Nuclear) je leta 1995 sklenila dodatno pogodbo za dolgoročno skladiščenje vsega goriva iz plinsko hlajenih reaktorjev, ki presega v pogodbi določeno količino za predelavo. Leta 1997 je tudi družba BEG podpisala dodatno pogodbo za storitve ravnanja z izrabljenim gorivom, ki je obravnavala vse količine izsevanega goriva iz plinsko hlajenih reaktorjev, nastalega v življenjski dobi elektrarne, ki presegajo količine, odstranjene iz reaktorjev družbe BEG, v skladu s pogodbo iz leta 1995. Vse zgoraj navedene pogodbe bodo spodaj imenovane „obstoječi sporazumi o ravnanju z izrabljenim gorivom“. Storitve zagotavljajo vsaj do leta 2038 ali 2086 (odvisno od kategorije odpadkov).

(57) V skladu z obstoječimi sporazumi o izrabljenem gorivu ostane družba BE upravičena do vsega izrabljenega goriva. Družbi BEG in BEGUK bosta sčasoma pozvani, da iz skladišč družbe BNFL sprejmeta vitrificirane visokoradioaktivne odpadke, izrabljeno gorivo, nekatere srednjeradioaktivne odpadke ter predelan uran in plutonij za izpolnitev njunih zadolžitev za odstranitev teh odpadkov.

(58) Oblikovanje cen teh sporazumov je dejansko fiksno določeno, predmet prilagoditev zaradi inflacije in, v primeru obveznosti skladiščenja in predelave, osnovano na količinah dostavljenega goriva. Oblikovanje cen iz prvotnih pogodb iz leta 1995 vključuje tudi zneske v zvezi z razgradnjo obrata THORP (Obrat za predelavo silicijevega oksida) v Sellafieldu, v katerem se predeluje gorivo iz plinsko hlajenih reaktorjev. Glede na naravo storitev, ki jih opravlja družba BNFL, se družba BE zaveže, da bo še naprej redno plačevala dostavljeno gorivo, ne glede na to, ali prekine pogodbe v zvezi z nedostavljenim gorivom ali ne.

(59) Tokovi plačil za pogodbe za skladiščenje in predelavo iz leta 1995 so fiksni in se nadaljujejo do zaključka pogodb leta 2086, z mesečnimi plačili. Tok plačil za pogodbo iz leta 1997 temelji na času in količini dostav goriva družbi BNFL. Ta fiksna plačila ustrezajo skupnemu znesku, plačanemu po določenem časovnem razporedu.

(60) Ponovno spremenjeni sporazum o ravnanju z izrabljenim gorivom (v nadaljevanju „novi sporazumi o ravnanju z izrabljenim gorivom“) se uporablja različno glede na to, ali je bilo gorivo natočeno v reaktorje pred datumom uveljavitve prestrukturiranja ali po njem.

(61) Pomembne spremembe za gorivo, natočeno pred datumom uveljavitve prestrukturiranja, so naslednje: (a) časovni razpored plačil se bo skrajšal tako, da ostane neto sedanja vrednost prihodnjih plačil, izračunana po diskontnih stopnjah javnega sektorja v Združenem kraljestvu, nespremenjena; (b) določbe o odpovedi v pogodbah se bodo spremenile tako, da se pogodbe v primeru, da postane družba BE plačilno nesposobna kljub prestrukturiranju, prekinejo brez nadomestila družbi BE. Organi Združenega kraljestva so navedli, da bi bilo, v tem primeru, verjetno treba še naprej opravljati dejavnosti ravnanja s tem gorivom v obratu družbe BNFL v Sellafieldu in da bi morala vlada Združenega kraljestva ali sklad za jedrske obveznosti v zvezi s tem začeti pogodbene dogovore z družbo BNFL ali katero koli naslednico družbe. Organi Združenega kraljestva so navedli, da bi v tem primeru pričakovali, da bodo novi sporazumi temeljili na pregledu vseh takrat pomembnih okoliščin, vključno z obstoječimi pogodbenimi pogoji.

(62) Pomembne spremembe za gorivo, natočeno po datumu uveljavitve prestrukturiranja, bodo naslednje: (a) pravica do izrabljenega goriva se bo prenesla na družbo BNFL takrat, ko ta prevzame tveganje ravnanja z izrabljenim gorivom (to je ob dostavi izrabljenega goriva družbi BNFL), po katerem družba BE v zvezi s tem gorivom nima več nobenih obveznosti. (b) plačilo za storitve ravnanja z izrabljenimi gorivom se bodo izplačale ob času točenja neobsevanega goriva v reaktorje družbe BE in ne kadar koli pozneje (na primer ob dostavi izrabljenega goriva družbi BNFL) ter temelji na načrtu točenja z letnim usklajevanjem; (c) osnovna cena izrabljenega goriva je 150 000 GBP na tono urana in se plača ob točenju neobsevanega goriva, po cenah iz leta 2003. Pozneje se prilagodi indeksu cen na drobno. Vsako leto se bo izvedla tudi prilagoditev navzgor ali navzdol po formuli na osnovi količine električne energije, ki jo proizvedejo elektrarne s plinsko hlajenimi reaktorji, in vrednosti električne energije pri osnovni obremenitvi v Angliji in Walesu, s čimer bo družba BE zaščitena pred nihanji cen električne energije. Osnovna cena ravnanja z izrabljenim gorivom je približno 0,6 GBP/MWh pred prilagoditvijo navzgor ali navzdol.

(63) Tabela 2 prikazuje učinek, ki ga imajo spremembe pogodb z družbo BNFL o dobavi goriva za družbo BE, kot so ocenili organi Združenega kraljestva v skladu s tremi mogočimi scenariji razvoja trga z električno energijo. Tabela 2 Učinek sprememb pogodb z družbo BNFL o dobavi goriva (v milijonih GBP) Izračun prihrankov za dobavo goriva Leto do 31. marca 2004 2005 2006 2007 2008 Stroški pred prestrukturiranjem — Bančni primer in primer naraščanja 221 247 232 203 213 — Primer padanja 216 241 227 198 208 Stroški po prestrukturiranju — Bančni primer 206 231 218 188 201 — Primer naraščanja 207 231 227 198 207 — Primer padanja 200 220 205 176 186 Prihranki — Bančni primer 15 16 14 15 12 — Primer naraščanja 14 16 5 5 6 — Primer padanja 16 21 22 22 22

(64) Organi Združenega kraljestva so trdili, da bi bilo težko točno oceniti prihranke družbe BE po letu 2006, ker naj bi pogodbe o dobavi goriva, sklenjene pred prestrukturiranjem, potekle leta 2006. Kakršna koli ocena koristi za družbo BE bi zato morala na neki način upoštevati korist, ki jo ima družba BNFL od podaljšanja pogodb do konca življenjske dobe elektrarn družbe BE, ki se kaže v cenah novih pogodb. Ob upoštevanju teh negotovosti so organi Združenega kraljestva navedli, da naj bi bila notranja ocena prihrankov stroškov v življenjski dobi elektrarn družbe BE 239 milijonov funtov (nezmanjšana) in 140 milijonov GBP (zmanjšana po realni stopnji 3,5 % (9)). Tabela 3 prikazuje učinek, ki ga imajo pogodbe o izrabljenem gorivu iz plinsko hlajenih reaktorjev, sklenjene z družbo BNFL, za družbo BE, kot so ocenili organov Združenega kraljestva, v skladu z istimi tremi mogočimi scenariji (10). Neto sedanja vrednost je izračunana z diskontno stopnjo javnega sektorja v Združenem kraljestvu od 3,5 % realne stopnje. Ta tabela velja le za vpliv sprememb cen v pogodbah za gorivo, natočeno na datum uveljavitve prestrukturiranja ali po tem datumu. Vpliv sprememb pogodb za gorivo, natočeno pred datumom uveljavitve prestrukturiranja, je težko oceniti, ker bi se uresničile le, če postane družba BE plačilno nesposobna. Razen tega organi Združenega kraljestva menijo, da je težko oceniti korist, ki jo ima družba BE od prenosa pravic do izrabljenega goriva, in z njim povezanih obveznosti, na družbo BNFL. Organi Združenega kraljestva so kljub temu trdili, da je subjektivna ocena koristi družbe BE za ta prenos pravic okrog 1 421 milijonov GBP (nezmanjšano) in 148 milijonov GBP (zmanjšano po nominalni stopnji 5,4 %). Ta korist ni vključena v tabelo 3. Tabela 3 Vpliv sprememb NSV na prihodnje pogodbe o izrabljenem gorivu iz plinsko hlajenih reaktorjev (11) (v milijonih GBP) NSV Neznižana skupna plačila Pred prestrukturiranjem — Bančni primer 592 1 117 Po prestrukturiranju — Bančni primer 418 558 — Primer naraščanja 881 1 204 — Primer padanja 3 4 Prihranki — Bančni primer 174 559 — Primer naraščanja – 289 – 87 — Primer padanja 589 1 113

(65) Družbi, ki se sedaj imenujeta BEG in BEGUK, sta najprej sami pridobivali uranove spojine in jih dostavljali družbi BNFL, ki jih je uporabljala za proizvodnjo jedrskega goriva za njune elektrarne s plinsko hlajenimi reaktorji. Družba, ki se zdaj imenuje BEGUK, je takrat prenesla svoja naročila za uranove spojine na družbo BNFL. Te prejšnje pogodbe so bile dolgoročne in so, v vsakem primeru, zadostovale le za sorazmerno majhne količine materiala, ki ga potrebuje družba BEGUK, in zato je ta sprememba za družbo BNFL pomenila le omejeno osnovo za razvoj poslovne enote za naročila in dobavo uranovih spojin.

(66) V ponovnih pogajanjih o pogodbah za prihodnjo dobavo jedrskega goriva, ki ga družba BNFL proizvede in priskrbi družbi BE, sta se družbi BE in BNFL dogovorili, da mora tudi družba BEG prenesti svoja naročila za uranove spojine na družbo BNFL, ki bo tako prevzela odgovornost za urejanje prihodnjih naročil za uranove spojine za jedrsko gorivo za elektrarne s plinsko hlajenimi reaktorji družbe BEG.

(67) Hkrati bo družba BNFL odkupila zaloge uranovih spojin družbe BEG, katerih knjižna vrednost se ocenjuje do 67 milijonov GBP.

(68) Kot del načrta za prestrukturiranje je družba BE dosegla dogovore („dogovori o odlogu plačil“) o odlogu, pod nekaterimi pogoji, zapadlih plačil družbi BNFL in več pomembnim finančnim upnikom („pomembni upniki“), med katere spadajo lastniki večine obveznic družbe BE iz let 2003, 2006 in 2016 („lastniki obveznic“), konzorcij banke Eggborough, vključno z banko Royal Bank of Scotland („RBS“), ki je izdala akreditiv (skupaj „banke posojilodajalke“), ter stranke, sodelujoče pri treh denarnih pogodbah o nakupu energije („PNE“) in pri pogodbah na razliko: Teaside Power Limited („TPL“), Total Fina Elf („TFE“); in Enron (v nadaljevanju skupaj poimenovane „stranke, sodelujoče pri pogodbah o nakupu energije“).

(69) V skladu z dogovori o odlogu plačil začne obdobje odloga veljati 14. februarja 2003 in se zaključi ne prej kot 30. septembra 2004 ali v primeru prekinitve ali ob zaključku prestrukturiranja. V tem obdobju so se družba BNFL in pomembni upniki z družbo BE dogovorili, da ne bodo ukrepali za začetek postopkov zaradi plačilne nesposobnosti ali zahtevali ali pospeševali zapadlih zneskov, ki jih mora plačati družba BE.

(70) Obveznosti družb BE in BNFL ter pomembnih upnikov, določene z dogovori o odlogu plačil, so opisane v uvodnih izjavah (70) do (73).

(71) V skladu z dogovori o odlogu plačil: (a) še naprej se plačujejo obresti lastnikom obveznic in bankama Eggborough v skladu z obstoječimi dogovori; (b) obresti v višini 6 % na leto se bodo plačevale banki RBS (v zvezi z njenim akreditivom) na znesek 34 milijonov GBP in strankam, sodelujočim v pogodbah o nakupu energije, na zneske njihovih zahtevkov (banki RBS 37,5 milijona GBP; družbi TPL 159 milijonov GBP; družbi TFE 85 milijonov GBP; družbi Enron 72 milijonov GBP); (c) družbi EPL se bodo izplačali zneski, ki se pripišejo njenim operativnim stroškom in naložbam v osnovna sredstva; (d) družba BE bo še naprej kupovala električno energijo od družbe TPL po fiksnih cenah, osnovanih na sedanji krivulji terminskih cen električne energije do zaključka prestrukturiranja; (e) družbi BNFL se bodo v skladu z obstoječimi sporazumi o ravnanju z izrabljenim gorivom od 1. aprila 2003 obračunale obresti za dolgovane zneske, ki pa se bodo opustile, če se izvede prestrukturiranje. Zneski, ki se zberejo v skladu z obstoječimi sporazumi o ravnanju z izrabljenim gorivom za gorivo, natočeno pred datumom uveljavitve prestrukturiranja, se bodo zamrznili, dokler ne presežejo zneskov, ki bi jih bilo treba plačati, če bi novi sporazumi o ravnanju z izrabljenim gorivom veljali od 1. aprila 2003, in se bodo opustili, če se izvede prestrukturiranje.

(72) V skladu z dogovori o odlogu plačil: (a) od novembra 2002 do 31. marca 2003 bo družba BNFL zamrznila vsa zapadla plačila iz obstoječih sporazumov o izrabljenem gorivu od 1. aprila 2003, bo družba BNFL odložila razliko med zapadlimi plačili iz obstoječih in novih sporazumov o izrabljenem gorivu; (b) lastniki obveznic bodo odložili dolgove iz obveznic iz leta 2003; (c) banki Eggborough bosta odložili glavna odplačila in druga zapadla plačila iz sporazuma o nakupu zmogljivosti in taksah na gorivo („SNZTG“) razen tiste, ki spadajo med trajne obveznosti družbe BE; (d) banka RBS bo odložila vse zneske v zvezi z jamstvom povračila odškodnine, sestavljeno garancijo ali akreditivom banke RBS; in (e) stranke, sodelujoče pri pogodbah o nakupu energije, bodo odložile vse zneske iz pogodb o nakupu energije razen tiste, ki spadajo med trajne obveznosti družbe BE.

(73) Obveznosti pomembnega upnika iz njegovega dogovora o odlogu plačil bodo prenehale veljati, če se zgodi kar koli od naslednjega in pomembni upnik družbo BE obvesti o prekinitvi: (a) pojavi se zamuda pri plačilu neodloženih zneskov, dolgovanih temu pomembnemu upniku, ki traja več kot 20 delovnih dni; (b) za družbo BE ali katero koli od njenih hčerinskih družb začne veljati prenehanje ali se predloži peticija ali odlok o skrajšanem stečajnem postopku; (c) vlada Združenega kraljestva pisno zaprosi za odplačilo sporazuma o kreditiranju ali v skladu s kakršnimi koli nadomestnimi sredstvi komercialnih bank, za katera jamči vlada Združenega kraljestva, in s tem povezano jamstvo povračila odškodnine družbe BE in njenih hčerinskih družb v korist vlade Združenega kraljestva; (d) ne pridobijo se potrebne odobritve s strani zastopnika kreditnega sklada Eggborough, banke RBS, bančnega konzorcija družbe TPL ali Enrona; (e) družba BE ali katera koli od njenih hčerinskih družb izda dokumentacijo, ki predvideva porazdelitve pomembnim upnikom, drugačne od tistih iz glavnih točk pogojev, dogovorjenih s pomembnimi upniki.

(74) Tabela 1 določa višino zneskov, ki bi jih družba BE, kot menijo organi Združenega kraljestva, prihranila z dogovori o odlogu plačil, če bi bil datum uveljavitve prestrukturiranja 31. marec 2004. Tabela 4 Denar, ki ga prihrani družba BE z dogovori o odlogu plačil (v milijonih GBP) Leto, ki se zaključi marca 03 Leto, ki se zaključi marca 04 BNFL 132 265 Lastniki obveznic 110 0 Banki Eggborough 47 40 TPL 13 33 TFE 3 14 Enron 4 19 Vpliv DDV 0 – 8 Vpliv obresti – 9 – 21 Vpliv odloga plačil 300 342 Skupni znesek 300 642

(75) Razen dogovorov o odlogu plačil skrbi za prestrukturiranje in prerazporeditev zahtevkov pomembnih upnikov načrt za prestrukturiranje. 14. februarja 2003 je družba BE s pomembnimi upniki dosegla nezavezujoč sporazum za kompromis in razporeditev njihovih zahtevkov.

(76) Obveznosti pomembnih upnikov, za katere se je sklenil kompromis in kot jih odražajo nerevidirani računovodski izkazi družbe BE za šest mesecev do 30. septembra 2002, so bile naslednje: — lastniki obveznic: 408 milijonov GBP, — banke posojilodajalke: 490 milijonov GBP, — stranke, sodelujoče v pogodbah o nakupu energije: 365 milijonov GBP.

(77) V skladu z glavnimi točkami pogojev so se zneski zahtevkov iz pogodb o nakupu energije določili na 316 milijonov GBP zaradi paketa pomoči za prestrukturiranje.

(78) Obveznosti bodo prestrukturirane in prerazporejene: (a) lastnikom obveznic, bankam posojilodajalkam, banki RBS ter družbam TPL, TFE in Enron se bo izdalo za 275 milijonov GBP novih obveznic; (b) z bankama Eggborough se bo sklenil revidiran sporazum o nakupu zmogljivosti in taksah na gorivo s finančnim donosom, ki bo za banki enakovreden 150 milijonom GBP v novih obveznicah; (c) lastnikom obveznic, bankam posojilodajalkam, banki RBS ter družbam TPL, TFE in Enron se bodo izdale navadne delnice.

(79) Družba BE je popravila svojo strategijo trgovanja, da bi zmanjšala izpostavljenost proizvodnim in cenovnim tveganjem. Spremembe so eden od elementov paketa pomoči za prestrukturiranje, ki povečujejo finančno trdnost družbe BE.

(80) Družba BE je eden od največjih proizvajalcev električne energije v Združenem kraljestvu, ki prispeva več kot 20 % proizvodnje električne energije v Združenem kraljestvu. To proizvodnjo električne energije sestavljata proizvodnja jedrske energije (83 % zmogljivosti) in proizvodnja energije iz premoga (17 % zmogljivosti), ki sta na leto sposobni proizvesti približno 75 TWh.

(81) Tržna veja družbe BE, družba BEBET je odgovorna za prodajo sestave proizvedene električne energije družbe BE, uravnavanje izpostavljenosti družbe BE nihanjem cen na trgu električne energije in povečevanje prodajnih cen, ki jih na trgu dosega družba BE. Ker je 83 % proizvodnih zmogljivosti družbe BE jedrskih, je glavni cilj družbe BEPET prodaja te večinoma neprekinjene proizvodnje.

(82) Elektrarna na premog Eggborough je prav tako pomemben element trgovinskega portfelja. Omogoča prilagodljivost proizvodnje za izpolnjevanje spremenljivih ravni zahtev odjemalcev in dragoceno „zavarovanje“ v primeru izpada v jedrskih elektrarnah. Omogoča prilagodljivost v zvezi z nameni svojih velikih industrijskih in poslovnih odjemalcev ter tudi z delom svoje trgovine na debelo.

(83) Da se uravnava izpostavljenost družbe BE tržnim cenam, medtem ko se povečujejo prodajne cene, dosežene na trgu, prodaja družba BEPET proizvodnjo terminsko. Ko je električna energija proizvedena, poskuša družba BEPET, skupaj z drugimi proizvajalci, že imeti prodanih 100 % te proizvodnje, da bi se izognila značilno nestabilnim cenam v izravnalnem mehanizmu. S prodajo vnaprej lahko družba zagotovi, da se prihodnje proizvedene količine prodajo po takratni prevladujoči ceni in, v nekaterih primerih, da ostanejo cene za prihodnjo proizvodnjo fiksne.

(84) Družba BEPET ima več kanalov, prek katerih prodaja proizvodnjo družbe BE in 32 % skupne proizvodnje proda z dejavnostjo neposredne dobave. Dejavnost neposredne dobave se je razrasla in predstavlja ključni element poslovne strategije družbe BE.

(85) Položaj družbe BE na trgu na drobno odtehta majhen del njene proizvodnje v primerjavi z drugimi pomembnimi proizvajalci v Veliki Britaniji. Rast družbe BE na tem trgu spodbuja cilj spremeniti kanale za dostavo proizvodnje energije in ne kakršen koli cilj v zvezi s samim trgom na drobno. Družba BE dosega bruto maržo v višini približno 2 % (12) za neposredno prodajo, kar odseva tekmovalnost tega trga.

(86) Med razloge za finančne težave družbe BE septembra 2002 spadajo tudi trije znatno nedobičkonosni sporazumi o nakupu energije in pogodbe na razliko, ki jih je sklenila kot del predhodnih trgovskih in poslovnih dejavnosti. Vse so bile vključene v sporazum za kompromis s pomembnimi upniki, sklenjen kot del paketa pomoči za prestrukturiranje.

(87) Prva je pogodba z družbo TFE. V primerjavi s sedanjimi prevladujočimi tržnimi cenami je izvršilna cena v tej pogodbi zelo visoka. Sporazum je bil sklenjen leta 1997, ko so bile cene v povprečju veliko višje, kot so sedaj. Sporazum je za družbo BE znatno nedobičkonosen in zahtevek, ki ga dolguje družbi TFE, je 85 milijonov GBP.

(88) Druga pogodba je povezana s pogodbo o zamenjavi, sklenjeno z družbo Enron 1. aprila 1996, ki je finančno stabilen instrument in ki temelji na razliki med cenami električne energije v času večje in manjše obremenjenosti. Pogodba z družbo BE je bila sklenjena pred nakupom elektrarne v Eggboroughu. Mišljena je bila kot zavarovanje pred spremenljivim obsegom povečanega poslovanja družbe BE z industrijskimi in poslovnimi odjemalci. Zahtevek, ki se dolguje družbi Enron za to nedobičkonosno pogodbo o nakupu energije, se v paketu pomoči za prestrukturiranje ocenjuje na 72 milijonov GBP.

(89) Tretja pogodba je sporazum iz preteklosti z družbo TPL, ki ga je družba BE prevzela ob nakupu družbe SWALEC leta 1999. Pogodba je bila prvotno podpisana 26. junija 1991. Pogodba je znatno nedobičkonosna. Zahtevek, ki se dolguje družbi TPL za to pogodbo o nakupu energije, se v paketu pomoči za prestrukturiranje ocenjuje na 159 milijonov GBP.

(90) Družba BE se je odločila, da v kot del paketa pomoči za prestrukturiranje zavaruje več srednjeročnih prodaj proizvodnje po fiksnih cenah. Vlada Združenega kraljestva meni, da bo uvedba te strategije zmanjšala nestabilnost denarnih tokov in okrepila dolgoročno finančno sposobnost družbe.

(91) Po novi strategiji bodo terminske prodaje proizvodnje po fiksnih cenah povzročile, da bo družba vnaprej prodala večji delež proizvodnje za naslednjih 3–5 let po fiksni ceni, takšni, da bo družba BEPET določila vrednost večjega dela njene prihodnje proizvodnje.

(92) Ključni cilji nove strategije trgovanja so: (i) omejiti cenovna tveganja z zagotavljanjem nadaljnjih pogodb po fiksnih cenah, (ii) ohraniti dejavne prodajne poti za večje količine proizvodnje in (iii) zagotoviti dodaten denar za vzdrževanje ustreznih finančnih rezerv.

(93) Odkar je bila v začetku decembra 2002 oblikovana nova strategija, je družba BE uspela prodati ali podaljšati dodatnih 14,8 TWh z dejavnostjo neposredne prodaje za obdobje od 2003 do 2006 z obnovami letnih pogodb in z nekaterimi podaljšanji večletnih sporazumov. 6. marca 2003 se je družba BE s številnimi sodelujočimi veleprodajnimi strankami pogajala o poslovnih zavarovanjih.

(94) 6. februarja 2003 je bila podpisana pomembna pogodba z družbo British Gas Trading Limited za prodajo približno 10 TWh na leto do 1. aprila 2007, več kot polovico tega po fiksni ceni.

(95) Nove pogodbe z družbo BNFL prav tako pomenijo nekak element zavarovanja cene električne energije za družbo BE zaradi spremenljive cene, povezane s cenami električne energije, ki jo je treba plačati za dobavo goriva za plinsko hlajene reaktorje in za storitve ravnanja z izrabljenim gorivom iz plinsko hlajenih reaktorjev. Po sedanjih tržnih cenah bodo novi sporazumi z družbo BNFL pomenili delno zavarovanje približno 60 % proizvodnje plinsko jedrskih reaktorjev družbe BE, ki je približno 58 TWh na leto.

(96) Družba BE se namerava v svoji srednjeročni strategiji osredotočiti na naslednje cilje: (a) zagotavljanje, da jedrske elektrarne družbe BE delujejo v skladu s svetovnimi ravnmi varnosti in zmogljivosti, (b) povečevanje varnosti, medtem ko se izboljšuje produktivnost in konkurenčnost; (c) zmanjšanje izpostavljenosti veleprodajnim cenam električne energije v Združenem kraljestvu, medtem ko se ohranjajo zanesljive poti na trg. Ti cilji se bodo dosegli s kombinacijo pogodbenih pogojev, dostopa do prilagodljive proizvodnje prek elektrarne Eggborough in dejavnosti neposredne dobave, z osredotočanjem predvsem na sektor industrijskih in poslovnih odjemalcev; (d) razvoj dobičkonosnega poslovanja z obnovljivimi viri energije za izboljšanje konkurenčnosti dejavnosti neposredne dobave; (e) nenehna zavezanost podpiranju dejavnosti, povezanih z varnostjo, pod pokroviteljstvom EU, v nekdanji Sovjetski zvezi in Vzhodni Evropi.

(97) 23. decembra 2002 je družba BE objavila, da je sprejela kot zavezujoče glavne točke pogodbe za prodajo deleža 82,4 % v družbi Bruce Power: 79,8 % konzorciju, ki ga sestavljajo družbe Cameco, BPC Generation Infrastructure Trust in TransCanada PipeLines Limited (skupaj imenovane „konzorcij“) ter 2,6 % trustu Power Workers' Union št. 1 in Družbi. Razen tega je konzorcij pristal na nakup deleža 50 % družbe BE v projektu Huron Wind, projektu vetrnih turbin v Ontariu. Prodaja družbe Bruce Power in projekta Huron Wind konzorciju je bila zaključena 14. februarja 2003. Ob zaključku je družba BE prejela 678 milijonov CAD v denarju. Razen tega pričakuje družba BE do 140 milijonov CAD od kvot za ponovni zagon dveh enot elektrarne Bruce A in depozitnih računov.

(98) Začetni izkupiček 275 milijonov GBP, brez zneska za stroške transakcije, se je izplačal na račun, ki ga je potrdilo in odprlo Ministrstvo za trgovino in industrijo v skladu s sporazumom o kreditiranju za pomoč.

(99) Družba Exelon Generation Company, LLC („Exelon“) in družba British Energy Investment Ltd. sta zbirali predloge za svoje deleže v družbi AmerGen v zvezi s prodajo družbe AmerGen. 22. decembra 2003 so delničarji družbe BE odobrili prodajo deleža 50 % družbe BE v družbi Amergen družbi Exelon Generation Company LLC. Družba BE je prejela približno 277 milijonov USD v denarju.

(100) Številni lokalni organi so pristali na brezobrestni odlog plačila davkov od dohodka iz dejavnosti, ki jim jih dolguje družba BE.

(101) Po podatkih, ki so jih posredovali organi Združenega kraljestva, so ti organi: — Mestni svet Lancaster za elektrarno Heysham, za 1 775 240 GBP; — Okrajni svet Shepway za elektrarno Dungeness, za 578 524 GBP; — Okrožni svet Hartlepool za elektrarno Hartlepool, za 447 508 GBP; — Okrožni svet North Ayrshire za elektrarno Hunterston, za 735 947 GBP; — Okrožni svet East Lothian za elektrarno Torness, za 765 986 GBP.

(102) Skupaj so bila z novembra 2002 na februar 2003 prenesena obročna plačila 4 303 205 GBP. Obroke iz ukrepa G je družba BE v celoti plačala februarja 2003, zamudne obresti 65 656,24 GBP pa so bile plačane 7. oktobra 2003. Izračun obrestne mere temelji na referenčnih obrestnih merah Komisije za Združeno kraljestvo 6,01 % do 31. decembra 2002 in 5,42 % po tem datumu.

(c) Finančne posledice paketa pomoči za prestrukturiranje

(103) Pred predstavitvijo učinkov načrta za prestrukturiranje na sposobnost preživetja družbe BE so organi Združenega kraljestva opisali gospodarnost jedrske proizvodnje. Pri ocenjevanju gospodarnosti proizvodnih dejavnosti družbe BE razlikuje prijava med izogibnimi in neizogibnimi stroški vodenja elektrarn družbe BE. Za jedrske elektrarne so značilni zelo visoki neizogibni stroški in sorazmerno nizki izogibni stroški, še zlasti kratkoročni mejni stroški. Organi Združenega kraljestva menijo, ker odločitev za proizvodnjo utemeljuje višina izogibnih stroškov in glede na dejstva, da imajo jedrske elektrarne najnižje kratkoročne mejne stroške, da je vodenje jedrskih elektrarn gospodarsko razumno.

(104) Organi Združenega kraljestva dokazujejo, da družba BE strukturno ne bo poslovala z izgubo, če prestrukturiranje družbe BE uspe. Organi Združenega kraljestva menijo, da lahko načrt reši vprašanja, ki so izvor težav družbe BE, in prinese dolgoročno sposobnost družbe. Izboljšal bo še zlasti strategijo trgovanja družbe BE, da poskusi pokriti njen nezavarovan položaj, olajšati breme nekaterih njenih zelo visokih fiksnih stroškov s prevzemanjem preteklih jedrskih obveznosti in jo usposobiti za oblikovanje zadostnih denarnih rezerv za zavarovanje njenih dejavnosti.

(105) Cilj načrta za prestrukturiranje družbe BE je prestrukturirati stroške in obveznosti družbe BE ter vzpostaviti stabilno kapitalsko strukturo, da družba BE še naprej deluje dolgoročno kot finančno sposoben subjekt. Da se družba BE upošteva kot finančno sposobna, je vlada Združenega kraljestva sklepala, da mora družba, v določenem časovnem obdobju, postati dobičkonosna, s pozitivnim denarnim tokom in sposobna stalno financirati svoje dejavnosti.

(106) Da se doseže cilj finančne sposobnosti, so se razvile naslednje sestavine načrta za prestrukturiranje: (a) prodaja deležev družbe BE v družbi Bruce Power in v družbi AmerGen, da se ustvarijo finančna sredstva znotraj poslovanja, poveča trdnost in zmanjša obseg poslovanja; (b) zmanjšanje osnovnih stalnih stroškov družbe BE s poslovnimi pogajanji z obstoječimi pomembnimi upniki, da bi ti sprostili svoje pretekle zahtevke, in sklepanje dogovorov o odlogu plačil do začetka uveljavljanja prestrukturiranja, v zameno za kombinacijo novega dolga in novega lastniškega kapitala v družbi BE po zaključku prestrukturiranja; (c) prevzem stroškov nekaterih jedrskih obveznosti s strani vlade Združenega kraljestva; in ponovna poslovna pogajanja o pogodbah z družbo BNFL o ravnanju z jedrskim gorivom od prediradiacijskega do postiradiacijskega dela cikla; novi poslovni dogovori z družbo BNFL so zmanjšali tudi izpostavljenost družbe BE škodljivim gibanjem cen električne energije; (d) izvajanje nove strategije trgovanja za zmanjšanje izpostavljenosti družbe BE obsegu in tržnim tveganjem na trgu z električno energijo na debelo.

(107) Organi Združenega kraljestva menijo, da se je načrt za prestrukturiranje razvil, da bi upošteval ključno zahtevo finančne sposobnosti, in sicer sposobnost družbe, da financira svoje dejavnosti. Ker bi imela družba težave pri iskanju financiranja s strani bank ali obvezniških trgov, zlasti ob upoštevanju dejstva, da bi bilo relativno malo posojilodajalcev, pripravljenih zagotoviti financiranje družbe, ki proizvaja jedrsko energijo, je treba načrt za prestrukturiranje upoštevati kot drugačno možnost zunanjemu financiranju. Predvideva oblikovanje in kopičenje denarnih rezerv. Te denarne rezerve se oblikujejo, da bi družbi omogočile sklepanje pogodb o trgovanju z električno energijo, ki zahtevajo dodatno zavarovanje, in pokrile denarne primanjkljaje brez potrebe po iskanju zunanjega financiranja. V skladu s tem predvideva načrt za prestrukturiranje oblikovanje dveh rezerv: rezervo za dodatno zavarovanje denarja ter rezervo za izpade in likvidnost. Čeprav sta navedeni dve ločeni skupini rezerv, se razume, da bosta ti rezervi delovali z možnostjo uporabiti rezervo za izpade in likvidnost za pokrivanje potreb po dodatnem zavarovanju in obratno. To je namenjeno zagotavljanju dodatne trdnosti družbe BE.

(108) Družba BE se je zavezala, da bo izvedla več ukrepov za izboljšanje svojega denarnega položaja: (a) zmanjšanje vpliva sezone z urejanjem plačilnih profilov, kjer je to mogoče; (b) nadaljnje pobude za zmanjšanje stroškov; (c) zamenjava terjatev iz neposredne prodaje v vrednostne papirje.

(109) Razen tega se je v družbi BE izvedel postopek poslovnega načrtovanja, ki je prinesel posodobljene finančne napovedi in natančen pregled vprašanj v zvezi z delovanjem njenih elektrarn.

(110) V obdobju do 31. marca 2004 so se denarne rezerve oblikovale iz dveh virov sredstev: dogovori o odlogu plačil (ukrep C) in prodaja premoženja (ukrep F), po odplačilu obveznosti, ostalih po sporazumu o kreditiranju za pomoč.

(111) Organi Združenega kraljestva so razvili tri finančne scenarije za upoštevanje spremenljivk, na katere je finančni položaj družbe BE najbolj občutljiv: proizvodnja energije in cen elektrike. Finančne napovedi je pregledalo podjetje Deloitte & Touche kot svetovalec vlade Združenega kraljestva za gospodarstvo in energetski trg. Predpostavke o proizvodnji in naložbah v osnovna sredstva, vključene v primere za poslovno načrtovanje, je pregledalo podjetje WS Atkins kot tehnični svetovalec družb BE in Citigroup ter podjetje Stone & Webster Management Consultants, Inc. kot tehnični svetovalec vlade Združenega kraljestva.

(112) Pregled je upošteval tri glavne spremembe, nastale od prve prijave marca 2003, in sicer raven cen električne energije, program za izboljšanje učinkovitosti, namenjen izboljšanju zanesljivosti jedrske elektrarne, in kritje za trgovanje.

(113) Cene električne energije so se v zadnjih mesecih znatno razvile. Organi Združenega kraljestva menijo, da so sedanje cene električne energije več kot 28 GBP/MWh v primerjavi s 16,4 GBP/MWh marca 2003. Ključni povzročitelji sprememb cen električne energije so gibanja cen goriva (premog, plin, nafta), oblikovanje cene ogljika, ki jih uvaja evropski program trgovanja z emisijami, in stopnje rezerv zmogljivosti.

(114) Elektrarne družbe BE so bile v preteklosti manj učinkovite od mednarodnih vrstnic. Najstarejše elektrarne so utrpele posledice nezadostnega vlaganja ter vse elektrarne imajo velik potencial za izboljšave in visoko kratkoročno tveganje izpadov. Družba BE je zato razvila načrte za obnovo elektrarn. Koristi programa za izboljšanje učinkovitosti bi morale izhajati iz kulturnih in organizacijskih sprememb ter povečanih vlaganj v kapital in osebje. To bi moralo sčasoma pripeljati do zmanjšanja nezanesljivosti elektrarn in do povečane proizvodnje.

(115) Družba BE je prav tako upoštevala zadnja znatna povečanja potreb po dodatnem zavarovanju zaradi povišanja cen na trgu.

(116) Da se določi vpliv drugih predpostavk za proizvodnjo energije in cene elektrike na finančni položaj družbe BE, je družba BE upoštevala eno občutljivost navzgor in eno navzdol, ki upoštevata razvoj cen električne energije, koristi programa za izboljšanje učinkovitosti in ocenjene napovedi dodatnega zavarovanja: (a) „primer naraščanja“, ki je osnova letnega proračuna družbe BE in se uporablja za določitev ciljev učinkovitosti; v splošnem je enak „primeru naraščanja“, opisanem v sklepu za začetek postopka; (b) „primer ponovnega vstopa“, ki je osnova za razkritje stališč v javnosti in v prospektu, ki se objavi ob ponovnem vstopu; razume se kot „bančni primer“. Cene za „primer ponovnega vstopa“ se izpeljejo iz krivulje terminskih cen po tržnem modelu, ki vključuje mnenja družbe BE o stroških goriva in oblikovanju cen ogljika; (c) „razumni najslabši primer“, ki je enak primeru padanja in upošteva negotovosti v zvezi s cenami in proizvodnjo; cene za razumni najslabši primer temeljijo na krivulji cen, ki jo je razvila družba BE.

(117) Vlada Združenega kraljestva je kot osnovo za testiranje sposobnosti družbe BE vzela uradne podatke družbe. Pripravili so naslednje ocene za obdobje od 2005 do 2010: Tabela 5 Uradne številke (v milijonih GBP) Primer ponovnega vstopa/bančni primer 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Likvidnostna rezerva […] (14) Vpliv sezone in terjatvene možnosti Uradne številke po sezoni (13)Skupni vpliv pomanjkljivosti denarja, proizvodnje in zavarovanja Uradne številke za pomanjkljivostmi Skupni vpliv ukrepov upravljanja na denar in zavarovanja Uradne številke po ukrepih upravljanja Razumni najslabši primer/primer padanja Likvidnostna rezerva Vpliv sezone in terjatvene možnosti Uradne številke po sezoni Skupni vpliv ukrepov upravljanja na denar in zavarovanja Uradne številke za pomanjkljivostmi Skupni vpliv ukrepov upravljanja na denar in zavarovanja Uradne številke po ukrepih upravljanja

(118) Organi Združenega kraljestva so pripravile tudi oceno bilance uspeha za obdobje 2005/2009 v zvezi s primerom ponovnega vpisa. Tabela 6 Bilanca uspeha v primeru ponovnega vpisa Predvidevanja za 5 let Bilanca uspeha 2005 2006 2007 2008 2009 Jedrska proizvodnja TWh […] Prihodki Proizvodna prodaja Razna prodaja Skupni prihodki Obratovalni stroški Stroški goriva Stroški za zaposlene Materiali in storitve Kapital, porabljen za dobiček/izgubo Depreciacija in amortizacija Skupni obratovalni stroški Dobiček/(izguba) iz poslovanja Prispevki iz novih poslovnih dejavnosti (PBIT): AmerGen (pred reval.) Dobiček pred finančnimi dajatvami in obdavčitvijo Finančne dajatve Revalorizacija (neto) Neto obresti in druge finančne dajatve Skupne finančne dajatve Dobiček pred obdavčitvijo 17 171 186 336 355 Manjšinska kapitalska udeležba (delež PBT) 0 0 0 0 0 Dobiček pred obdavčitvijo (in jamstvo HMG) 17 171 186 336 355 Promet v jamstvu HMG 0 – 96 – 133 – 206 – 156 Dobiček pred obdavčitvijo (in izjeme) 17 75 53 130 199 Izjeme 4 068 0 0 – 40 0 Dobiček pred obdavčitvijo (po izjemah) 4 085 75 53 90 199 Davek 0 0 0 – 26 – 87 Dobiček po obdavčitvi in izjemah (pred obdavčitvijo izjem) 4 085 75 53 64 112 Vir: družba BE Opomba: Številke za leti 2004/05 so bile pripravljene na osnovi proforme (tj. za lažjo primerjavo, za namene obračunavanja stroškov goriva in revaloziracijskih številk odražajo nove pogodbe o gorivu, čeprav te tehnično ne bodo vzpostavljene do datuma uveljavitve prestrukturiranja).

(119) Ta ocena kaže, da se dobiček pred obdavčitvijo, manjšinsko kapitalsko udeležbo, obveznostmi vlade Združenega kraljestva in izjemami povečuje s 17 milijonov GBP v letu 2005 do približno 171 milijonov in 355 milijonov GBP v naslednjih letih. Leta 2005 veljajo izjeme za vključitev sredstev financiranja vlade Združenega kraljestva za jedrske obveznosti iz ukrepa A.

(120) Dobiček pred obdavčitvijo je znatno zmanjšan zaradi prispevkov v sklad za jedrske obveznosti za leto 2005. Vseeno so ti prispevki 65 % denarnih tokov, ki so na voljo po dolžniških obveznostih, in se ne izplačujejo, ko so denarni tokovi negativni ali se zahtevajo prenosi za vzdrževanje ciljnih ravni denarnih rezerv.

(121) Analiza finančne napovedi družbe BE ugotavlja, da v primeru ponovnega vpisa pričakujejo, da bo prestrukturirano podjetje ustvarjalo dobiček in bodo denarni tokovi služili različnim delničarjem, ter da pričakujejo večje prispevke za razrešitev obveznosti brez pogodbe in obveznosti razgradnje pred kakršnim koli vračanjem sredstev delničarjem.

3. Razlogi za začetek postopkov

(122) Z odločitvijo o začetku postopkov je Komisija ugotovila, da je načrt rekonstruiranja prinesel selektivno konkurenčno prednost družbi BE v sektorju trgovanja znotraj Skupnosti. Ukrepa A in G neposredno vključujeta proračun centralnih ali lokalnih organov v Združenem kraljestvu, zato so to državna sredstva. Sta državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. Mogoče je tudi, da ukrep B in, vsaj delno, ukrep C vključujeta državna sredstva, če družba BNFL v javni lasti ne bi delovala po merilih zasebnega vlagatelja v skladu z načelom tržnega gospodarstva. Zato se zdi, da so ti ukrepi tudi državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

(123) Komisija je to pomoč preučila glede na Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (15) (v nadaljevanju „Smernice“).

(124) Z analizo so se pojavili naslednji dvomi o skladnosti pomoči s skupnim trgom.

(125) Komisija je dvomila, ali bo načrt zagotovil ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja BE v razumnem roku. Nekateri ukrepi imajo res dolg časovni razpon (vsaj do leta 2086). Ob tem bi bilo videti, da izhaja izboljšanje položaja družbe BE le iz zunanje podpore vlade in glavnih upnikov, ne pa tudi iz fizičnega notranjega prestrukturiranja. Ob tem bi pri državni podpori ponovno pogajanje o dobavi goriva in pogodbe o ravnanju z izrabljenim gorivom z družbo BNFL lahko obravnavali kot vseživljenjsko operativno pomoč jedrskim elektrarnam, kar bi bilo nezdružljivo z zahtevo, da se mora družba BE po prestrukturiranju soočiti s tržiščem z lastnimi silami, in z načelom onesnaževalec plača.

(126) Komisija je dvomila, ali se pomoč lahko odobri brez vsakršnih izravnalnih ukrepov, ki naj bi izravnali vpliv pomoči na tekmece. V zvezi s tem je Komisija potrdila, da na ustreznem tržišču ni bilo strukturnih presežkov zmogljivosti oziroma jih je bilo zelo malo. Vseeno je Komisija upoštevala, da bi bila, glede na zelo konkurenčno naravo tega tržišča in veliko količino pomoči, verjetno potrebna neka vrsta izravnalnega ukrepa, da bi pomoč postala skladna, tudi če ta izravnalni ukrep ni bil sestavljen iz nepovratnega zaprtja elektrarn.

(127) Komisija je dvomila, ali je pomoč omejena na najnižji potrebni znesek. V zvezi s tem je ugotovila, da je načrt zagotovil mehanizem, po katerem bi družba BE sodelovala v stroških prestrukturiranja prek odstotka svojega prostega denarnega toka. Vseeno Komisija, še zlasti glede na veliko negotovost v zvezi s količino dodeljene pomoči, takrat ni mogla oceniti, ali je bila pomoč omejena na najnižji možni znesek.

(128) Ob upoštevanju navedenega je Komisija zaključila, da so obstajali dvomi, ali je bil načrt prestrukturiranja v skladu z merili, določenimi v Smernicah, in ali bo dodeljena pomoč ali pomoč, ki jo bo dodelila vlada Združenega kraljestva, združljiva s skupnim trgom. Komisija se je zato odločila začeti postopek, določen v členu 88(2) Pogodbe.

(129) V istem sklepu je Komisija tudi dodala, da odločitev za začetek postopka ne posega v uporabo Pogodbe Euratom. Nekatere ukrepe, predvsem ukrepa A in B, je treba ocenjevati z vidika ciljev Pogodbe Euratom. Zato je Komisija zahtevala, da Združeno kraljestvo priskrbi vse takšne podatke, ki bi ji lahko pomagali oceniti ukrepe, še zlasti ukrepa A in B, glede na cilje Pogodbe Euratom.

III. KOMENTARJI ZAINTERESIRANIH STRANK

(130) Po objavi odločitve o začetku postopka in v roku, ki ga predvideva objava, je Komisija prejela komentarje 20 tretjih strani, vključno s komentarji družbe BE. Strnejo se lahko v naslednjih točkah:

(131) BE poudarja, da je primer nenavaden zaradi načina delovanja trga električne energije in zaradi gospodarske strukture jedrskih elektrarn.

(132) Družba BE poudarja, da zaradi znatnega padca cen električne energije v Združenem kraljestvu sama ne more več kriti stroškov iz preteklosti, ki so jedrske obveznosti družbe BE. V skladu z načrtom prestrukturiranja mora družba BE veliko prispevati za stroške iz preteklosti. Stroški razgradnje in druge jedrske obveznosti, ki jih ne pokrivajo nove pogodbe z družbo BNFL, bodo plačani prek sklada za jedrske obveznosti/sklada za financiranje razgradnje. Drugi ukrepi, ki zadevajo družbo BE in njene vlagatelje, vključujejo prodajo sredstev družbe BE v Severni Ameriki, izgubo celotne naložbe, ki so jo imeli obstoječi delničarji, ter poravnavo obstoječih upnikov in nove obveznice.

(133) Družba BE poudarja, da pavšalno plačilo za prejemnika ne bi bilo praktično zato, ker bodo nekateri od teh stroškov nastali šele v daljni prihodnosti. Zavrnitev BE-jevega načrta prestrukturiranja, ker bi za vedno razbremenil družbo nekaterih definiranih, vendar za enkrat nedoločljivih obveznosti, bi ustvarila precedenčni primer zoper odobritev pomoči prestrukturiranja, ki je bila potrebna zaradi obstoja stroškov iz preteklosti.

(134) Družba BE meni, da iz primerjave dogovorov z zasebnimi upniki ni mogoče delati sklepov. Še zlasti, v primeru družbe BNFL, bi bil ogrožen ali celo nedostopen del njenih ključnih poslovnih dejavnosti, če operacije elektrarn družbe BE ne bi delovale.

(135) Družba BE poudarja, da je družba BNFL sprejela skrajno nepopustljivo stališče in bi jo sčasoma lahko ovirala le skrb, da bi drugače družba BE postala plačilno nesposobna. Pogoji ponovnih pogajanj so bili najmanj, kar je družba BE menila, da je komercialno mogoče dobiti ob trdnosti po prestrukturiranju. Družba BE meni, da je Komisija morda narobe razumela komercialno naravo novih pogodb BNFL, ker je narobe razumela dejstva in njihovo časovno zaporedje. Družba BE k svoji vlogi dodaja prilogo, ki pojasnjuje, zakaj menijo, da cene iz novih pogodb niso ugodne zanje.

(136) Družba BE opozarja, da je bila bistvena težava, ki bi jo moral odpraviti načrt prestrukturiranja, da družba BE v novem okolju, v katerem so bile veleprodajne cene električne energije nižje, ni mogla več nositi „stroškov preteklosti“. Družba BE meni, da načrt prestrukturiranja uspešno rešuje omenjeno težavo.

(137) V zvezi z učinkom, ki bi ga paket pomoči imel na tekmece, dokazuje družba BE, da bodo jedrske elektrarne družbe BE vedno delovale, ker so kratkoročni mejni stroški jedrskih elektrarn družbe BE toliko nižji, kot pri drugih dobaviteljih z osnovno obremenitvijo. Toda natančna raven KMS družbe BE ni pomembna za določanje cen električne energije, ki kažejo višje KMS mejnega dobavitelja.

(138) Družba BE pojasnjuje, da so jedrske elektrarne tehnično in ekonomsko neprilagodljive ter da je delovanje takšne elektrarne, ki je drugačna od elektrarne z osnovno obremenitvijo, negospodarno. V zvezi s strategijo trgovanja družba BE pojasnjuje, da gospodarnost jedrske proizvodnje sili družbo BE, da se osredotoča na vnaprejšnjo prodajo na dolgoročne trge.

(139) S stališča družbe BE v Veliki Britaniji ni presežkov proizvodnje električne energije. Kar zadeva izravnalne ukrepe, dokazuje družba BE, da bi bila zahteva po prezgodnjem zaprtju katere koli jedrske elektrarne družbe BE ekonomsko neučinkovita, ker je namen paketa pomoči ohranjanje jedrske zmogljivosti družbe BE, ki je, v smislu proizvodnje električne energije, z najmanjšo izogibno porabo sredstev stroškovno najbolj učinkovita kapaciteta na britanskem trgu. Razen tega bi posegla v izvajanje pristojnosti vlade Združenega kraljestva v zvezi z dobavo energetskih virov Združenemu kraljestvu in povečala emisije okolju škodljivih plinov v atmosfero.

(140) Družba BNFL je podjetje v javni lasti, ki deluje na jedrskem področju. Dobavlja in predeluje oziroma shranjuje jedrsko gorivo iz plinsko hlajenih reaktorjev družbe BE. Razen dejavnosti v gorivnem ciklu upravlja družba BNFL tudi nekaj jedrskih elektrarn Magnox in pripravlja načrte za izgradnjo jedrskih elektrarn.

(141) Vloga družbe BNFL se osredotoča na vprašanja pomoči družbi BE z ukrepoma B in C. Družba BNFL trdi, da se vsa njihova posredovanja v načrtu prestrukturiranja družbe BE zgledujejo po merilih zasebnega vlagatelja v skladu z načelom tržnega gospodarstva, in zato ne vsebuje elementov pomoči.

(142) Družba BNFL pojasnjuje, da je po nasvetu svojih finančnih svetovalcev (NM Rothschild & Sons Limited – „Rothschild“) že aprila 2002 odločila, da je „urejen paket pomoči“, ki ima vrednost tudi za družbi BNFL, boljši, kot da dovoli, da družba BE postane plačilno nesposobna, ob upoštevanju, da je družba BNFL eden od največjih upnikov družbe BE, da nima zaščite in ima slab pravni položaj. Družba BNFL dodaja, da je njihov upravni odbor, vseeno, soglašal s prestrukturiranjem obstoječih pogodb z družbo BE pod pogojem, da se plačilna sposobnost družbe BE ne sme ohranjati za vsako ceno in da bi moral vsak predlagani paket, ki ga prejme BE, imeti komercialno korist za družbo BNFL, ob upoštevanju lastnega primanjkljaja bilance stanja.

(143) Družba BNFL navaja podrobnosti vseh zaporednih predlogov in nasprotnih predlogov obeh strani, skupaj z mnenjem podjetja Rothschild. Družba BNFL tudi podrobno navaja časovno zaporedje in vsebino razgovorov med družbama BE in BNFL, iz katerih je razvidno, da je družba BNFL izrazila pripravljenost pomagati družbi BE, še preden je ta za pomoč prosila vlado Združenega kraljestva, vendar je ugotovila, da to ne bi bilo mogoče brez globalnega načrta prestrukturiranja. Pogovori so se začeli že maja 2000, ko je družba BE prvič – neuspešno – zaprosila za uporabo klavzule o finančnih težavah, zapisane v pogodbah. Leta 2002 so se začeli novi pogovori.

(144) Družba BNFL tudi poudarja, da ni bila vpletena v pogovore med BE in vlado Združenega kraljestva. Na podlagi analize neodvisnih pravnih in finančnih svetovalcev je družba BNFL zaključila, da je bil postopek za prestrukturiranje plačilne sposobnosti družbe BE v njenem najboljšem poslovnem interesu, in 28. novembra 2002 z družbo BE sprejela končni nezavezujoči dogovor. Šele po sprejetju končnega nezavezujočega dogovora z družbo BE je izvedela za podrobnosti vpletenosti vlade Združenega kraljestva.

(145) Ob primerjavi nezavezujočega dogovora z dne 3. septembra in končnega nezavezujočega dogovora je družba BNFL ugotovila, da sta si oba dogovora precej podobna in da je bila končna oblika znatno bližje začetnemu položaju družbe BNFL kot položaju družbe BE.

(146) Družba BNFL daje na podlagi analize finančnih in pravnih svetovalcev podrobno oceno poslovnih koristi, ki jih ima zaradi prestrukturiranja plačilne sposobnosti v primerjavi s plačilno nesposobnostjo družbe BE. Ocenjujejo, da bi plačilna nesposobnost družbe BE pomenila veliko tveganje za družbo BNFL še zlasti zaradi dejstva, da je imela družba BE veliko nedokumentiranih posojil med različnimi podjetji znotraj skupine podjetij družbe BE ter da so bili pogodbeni dogovori družbe BNFL z družbo BE na več načinov edinstveni in iz prejšnjih plačilnih nesposobnosti ni bilo mogoče dobiti jasnega precedenčnega primera. Razen tega bi imela vlada Združenega kraljestva, kot edini upnik, ki bi imel korist od varnosti jedrskih elektrarn družbe BE, osrednjo vlogo v izidu plačilne nesposobnosti. Vseeno družba BNFL ni imela nobenega vpogleda v to, kakšen pristop bi najverjetneje uporabila vlada Združenega kraljestva med kakršnimi koli postopki plačilne nesposobnosti.

(147) Medtem, ko bi lahko družbi BNFL vloga ključnega dobavitelja družbe BE dala močno pogajalsko izhodišče v vseh primerih plačilne nesposobnosti družbe BE, je njeno možnost verodostojne grožnje, da bo prenehala dobavljati blago in storitve družbi BE, spodkopalo več dejavnikov. Družba BNFL še zlasti ugotavlja, da bi bila družba BNFL kot edini veliki upnik družbe BE največji finančni poraženec, če bi uresničila svojo grožnjo in bi zaradi nje morala zapreti jedrske elektrarne družbe BE. Razen tega pa je vprašljivo, ali bi lahko zakonito prekinila pogodbe ter družbi BE vrnila porabljeno gorivo in odpadke, ki jih je že prejela, ker tega ne dovoljuje zakonodaja za jedrsko varnost Združenega kraljestva. Končno je družba BNFL, kot odgovorno podjetje za jedrske storitve, morala še naprej zagotavljati storitve družbi BE, ker bi bilo to nevarno ali bi tretje osebe to celo lahko občutile kot nevarno, če tega ne bi storila.

(148) Analiza plačilne nesposobnosti družbe BE s strani družbe BNFL se je osredotočila na tri možne izide, in sicer zaprtje jedrskih elektrarn družbe BE, kar bi pomenilo najmanjše povračilo, družba BNFL bi prevzela lastništvo nad jedrskimi elektrarnami družbe BE, s čimer bi prevzela vse njene jedrske obveznosti, kar je zelo tvegano in neprivlačno, ter vlada Združenega kraljestva bi prevzela lastništvo in prosila obstoječe upnike, da sprejmejo znatne odpise.

(149) Zato je bilo predlagano prestrukturiranje plačilne sposobnosti videti poslovno privlačnejše, ker bi zmanjšalo izpostavljenost družbe BNFL družbi BE ter zagotovilo višji in zanesljivejši dotok prihodkov družbi BNFL kot plačilna nesposobnost. Družba BNFL je zato ravnala enako, kot ravna kateri koli zasebni upnik.

(150) Končno je družba BNFL primerjala svoj skupni donos z donosom drugih glavnih upnikov, da bi se prepričala, ali ji pogoji resnično zagotavljajo sprejemljivo kupčijo. Da bi še bolj zaščitila svoj položaj, je družba BNFL zahtevala, da se v dokončni nezavezujoči dogovor vključi klavzula, ki omogoča umik predlaganih koncesij, če bi kateri koli drug materialni upnik dobil ugodnejše pogoje kot družba BNFL. Podjetje Rothschild je, potem ko so bili izdelani pogoji, o katerih se je družba BE dogovarjala z drugimi glavnimi upniki, posodobilo svojo analizo in potrdilo, da dogovori družbe BNFL dejansko niso bili prav nič slabši kot pogoji drugih glavnih upnikov. Ob tem revidirani pogodbeni dogovori ne bodo začeli veljati, če prestrukturiranje ne bo izvedeno in dokler ne bo dokončano.

(151) V zvezi z ukrepom C trdi družba BNFL, da so s pomočjo podjetja Rothschild preverili, da v zvezi z odlogom plačil dolgov niso dovolili več kot drugi pomembni upniki. Ko je družba BNFL ugotovila, da so drugi upniki v skladu z dogovori za odlog plačil pridobili ugodnejše pogoje kot družba BNFL (čeprav položaj družbe BNFL ni bil neposredno primerljiv z drugimi glavnimi upniki družbe BE), je upoštevala, ali bi zahtevala ponovna pogajanja in obresti. Zaključila je, da družba BE verjetno ne bi mogla plačevati obresti družbi BNFL in v obdobju odloga ustvariti dovolj gotovinskega presežka, ki bi omogočal nadaljevanje prestrukturiranja plačilne sposobnosti. Razen tega bi družba BNFL kljub svojemu položaju v skladu z dogovorom za odlog plačil dobila boljše splošno povračilo, če bi se prestrukturiranje plačilne sposobnosti nadaljevalo.

(152) BNFL trdi, da je bila odločitev za dogovor z družbo BE samostojna odločitev družbe BNFL in je ni narekovala vlada Združenega kraljestva. Dejstvo, da je družba BNFL podjetje v javni lasti, še ne pomeni, da se odločitve družbe BNFL pripisujejo vladi Združenega kraljestva. Čeprav je vlada Združenega kraljestva edini delničar družbe BNFL, je družba BNFL neodvisna od vlade Združenega kraljestva v zvezi s svojimi dnevnimi poslovnimi dejavnostmi in se od nje zahteva, da deluje na podlagi tržnih zakonitosti. Družba BNFL navaja svoje pravno stanje kot temeljni dokument. Družba BNFL dodaja, da je ves čas pogajanj z družbo BE obveščala svojega delničarja (DTI) o pogovorih z BE. To opisuje kot tipično poslovno situacijo, v kateri ima podjetje večinskega delničarja. Podjetje DTI je družbi BNFL navedlo, da bodo odobrili le (v skladu z vladnimi dogovori družbe BNFL s podjetjem DTI) revidirane dogovore z družbo BE, ki so nastali na podlagi tržnih zakonitosti.

(153) Organizacija Greenpeace Limited je veja organizacije Greenpeace International v Združenem kraljestvu in njeni dve glavni dejavnosti sta prizadevanje za ukinitev uporabe jedrske energije in spodbujanje uporabe čistih, obnovljivih virov energije v Združenem kraljestvu.

(154) Organizacija Greenpeace trdi, da pomeni ukrep A z omejevanjem prispevkov družbe BE za financiranje jedrskih obveznosti neupravičeno operativno pomoč družbi BE in/ali njenim delničarjem kot način za vzpodbujanje večjega zanimanja vlagateljev za BE na trgu.

(155) Organizacija Greenpeace meni, da sta ukrepa B in C neupravičena operativna pomoč, ker zagotavljata stalno podporo, ki jo daje družba BNFL, ki deluje ali domnevno deluje kot država ali na ukaz države v razmerah, v katerih: (a) je družba BNFL podjetje v težavah, ki lahko preživi samo z državno pomočjo; (b) je bila družba BNFL stranka v tristranskih pogajanjih z vlado in družbo BE, kar je vodilo v oblikovanje paketa prestrukturiranja s strani družbe BE, potem ko je družba BNFL zavrnila spremembo pogojev svojih pogodb z družbo BE; organizacija Greenpeace je zato prosila Komisijo, da od družbe BNFL zahteva predložitev kopij notranjih dokumentov, da bi videla, ali je bila družba BNFL seznanjena z pogovori družbe BE z vlado Združenega kraljestva; (c) dogovori niso povsem v skladu z resničnim tržnim značajem; organizacija Greenpeace meni, da pogodbe družbe BNFL z družbo BE že od začetka niso bile poslovni dogovori in so videti bolj kot umetno sredstvo, ki naj bi družbi BNFL zagotovilo zajamčen tok prihodkov; paket pomoči za prestrukturiranje družbi BNFL še naprej zagotavlja ta tok prihodkov; (d) ponovno dogovorjena določila oblikovanja cen ne kažejo dejanskih stroškov, povezanih z dobavljeno storitvijo, ampak so vezani na veleprodajne cene; ker je prednost, dodeljena s pogodbami, stalna in v skladu z odprtim dogovorom, vključuje pomoč dolgoročno podporo za družbo BE in ne enkratno ugodnost, s katero se obnovi njena sposobnost preživetja; korist je zato „operativna“ in ne „pomoč za prestrukturiranje“ ter ne more biti združljiva s skupnim trgom.

(156) Organizacija Greenpeace podpira vse dvome Komisije in zaključuje, da je pomoč nezdružljiva s Pogodbo ES. Še zlasti poudarja, da bi pomoč za prestrukturiranje ne bi vplivala le na obstoječe dobavitelje, ampak bi tekmece tudi odvrnila od novega vstopa, ker drugi vršilci in novi udeleženci ne bi mogli izkoriščati lastne učinkovitosti. Podpiranje dobaviteljev jedrske energije bi bilo razen tega neskladno z vladno deklaracijo o raznolikosti virov energije, vključno z obnovljivimi viri.

(157) Kar zadeva presežke, organizacija Greenpeace meni, da „načrtovana meja“ podjetja National Grid za načrtovanje potreb po proizvodnji v prihodnosti, ki bo zagotovila dovolj zmogljivosti, ni podatek, ki bi ga lahko upoštevali za ocenjevanje, ali so na trgu presežki. Organizacija Greenpeace meni, da znatni strukturni presežki na upoštevanem trgu že obstajajo in bodo še rasli.

(158) Organizacija Greenpeace dvomi, da bi bilo zaprtje nekaterih elektrarn družbe BE dražje za davkoplačevalce, ker je zmožnost družbe BE, da bi prispevala k odplačevanju obstoječih obveznosti, dvomljiva. Organizacija Greenpeace dodaja, da kratkoročno ni razloga, da Združeno kraljestvo ne bo moglo izpolnjevati ciljev Kjotskega protokola.

(159) Organizacija Greenpeace trdi, da je po njihovih poročilih praktično in varno zapreti jedrske elektrarne takoj ali postopno. Organizacija Greenpeace zaključuje, da možnost delnega ali postopnega zaprtja elektrarn družbe BE lahko vodi k manjši intenzivnosti zahtev po pomoči.

(160) Organizacija Greenpeace meni, da Pogodba Euratom ne izključuje nobene analize državne pomoči v skladu s Pogodbo ES. V odsotnosti sektorskih predpisov, ki veljajo za pomoč jedrski industriji v Pogodbi Euratom, morajo veljati splošni predpisi o državni pomoči iz Pogodbe ES. Organizacija Greenpeace navaja združena primera 188 in 190/80 Francija in drugi proti Komisiji (16). Organizacija Greenpeace nadalje trdi, da veljajo ukrepi pomoči za zadeve, ki jih lahko ureja Pogodba Euratom, le do mere, do katere zadevajo varnost jedrskih objektov z vidika varnosti njihove razgradnje. Organizacija Greenpeace zaključuje, da zadevni ukrepi niso nujni za doseganje zastavljenih ciljev in da nadaljnja operativna pomoč kakršne koli vrste ni nujna za ohranjanje varnosti v razmerah, v katerih obstaja varna, življenjska možnost za postopno popolno ali delno zaprtje elektrarn družbe BE. Organizacija Greenpeace meni, da bi Komisija morala upoštevati smernice Skupnosti o državni pomoči za okoljevarstveno zaščito (17).

(161) Družba Powergen je eden od glavnih udeležencev v sektorju za električno energijo v Angliji in Walesu. Njegov delež proizvodne zmogljivosti je 11 % (delež družbe BE je 14 %) in je pomemben dobavitelj, namenjen večinoma industrijskim in poslovnim uporabnikom ter tudi MSP in gospodinjstvom. Je v lasti koncerna E-ON.

(162) Družba Powergen nasprotuje paketu pomoči. Trdi, da bo pomoč jedrskim elektrarnam družbe BE, ki bi se drugače zaprle, omogočila nadaljnje obratovanje. V tem smislu družba Powergen nasprotuje mnenju organov Združenega kraljestva, da bi jedrske elektrarne obratovale v vsakem primeru. Družba Powergen se boji, da bi pomoč družbi BE omogočila ponudbo umetno nizkih cen, da bi pridobila tržni delež pri dobavi večjim uporabnikom in začela dobavljati gospodinjstvom. Podjetje BE lahko financira tudi naložbe v nejedrski proizvodnji.

(163) V zvezi z izravnalnimi ukrepi se družba Powergen želi posvetovati o kakršnem koli zagotovljenem izravnalnem ukrepu in predlaga tri mogoče ukrepe:

(164) Prvič, pospešeno zapiranje jedrskega reaktorja Dungeness B do aprila 2004. Družba Powergen meni, da bo dovolj časa, da trg vzpostavi ustrezne zmogljivosti za ohranitev zadostne meje, če se pospešeno zapiranje pravočasno sporoči.

(165) Drugič, omejevanje pomoči, s prepovedjo navzkrižnega subvencioniranja med premoženjem družbe BE, ki posluje z izgubo (elektrarne PHR), in drugimi obrati družbe BE, ki sestavljajo proizvodnjo in dobavo družbe BE v ločene organe z ločenim računovodstvom, ter izvajanjem posebnega nadzora nad uporabo denarja s strani BE, da se zagotovi, da ne bo porabljala denarja, ki ga je država prispevala za financiranje svojih jedrskih obveznosti, za druge namene. Ti ukrepi morajo ostati zagotovljeni, dokler so zagotovljeni ukrepi načrta za prestrukturiranje.

(166) Tretjič, preprečevanje izkrivljanja konkurence na maloprodajnem trgu z električno energijo, s prepovedjo družbi BE, da prodaja energijo po ceni, nižji od stroškov (stroški nakupa energije na trgu na debelo plus drugi stroški, povezani s prodajo), določitvijo zgornje meje za tržni delež BE pri poslovni in industrijski dobavi (postavljena je okvirna meja 20 %), in prepovedjo družbi BE, da vstopa na nove maloprodajne trge. Ti ukrepi se morajo izvajati, dokler se izvajajo ukrepi načrta za prestrukturiranje, in njihova učinkovitost mora Komisija preveriti po 5 letih od začetka izvajanja.

(167) V zvezi s ponovno vzpostavitvijo preživetja družba Powergen trdi, da so scenariji, ki jih obravnavajo organi Združenega kraljestva, da bi zagotovili prihodnjo donosnost družbe BE, preveč optimistični, še zlasti v zvezi z razpoložljivostjo elektrarn BE v primerjavi s preteklimi merili.

(168) Končno družba Powergen upošteva, da „je bilo ugotovljeno, da veljajo pravila o državni pomoči iz Pogodbe ES za jedrsko industrijo, ne glede na obstoj Pogodbe Euratom“. Sklicujejo se na isti primer iz leta 1990, na katerega se je sklicevala organizacija Greenpeace.

(169) Družba InterGen je globalna proizvajalka energije, dejavna na vseh celinah. Njen delež proizvodne zmogljivosti je 2 % v Angliji in Walesu, z dvema delujočima elektrarnama in enim v gradnji (delež družbe BE je 14 %). Največ elektrike proda trgu na debelo in del te elektrike po dolgoročnih pogodbah. Dejavna je tudi na trgu s plinom. Je v skupni lasti družb Shell in Bechtel.

(170) Družba Intergen trdi, da je v Združenem kraljestvu zaskrbljenost v zvezi z zanesljivo oskrbo in da bi lahko jedrsko varnost upravljali stečajni upravitelji družbe. Pozornost Komisije usmerjajo na dejstvo, da je pomoč družbi BE škodovala družbi InterGen in mu še vedno škoduje, ter na dejstvo, da so drugi tekmeci družbe InterGen, kot je podjetje Teeside Power Limited, ki je med upniki družbe BE, tudi privilegirani v primerjavi z družbo InterGen v okviru načrta za prestrukturiranje. Družba InterGen trdi, da mora njej in njeni podružnici pripadati odškodnina za utrpelo škodo, če bo Komisija odobrila to pomoč.

(171) Ta tretja stranka trdi, da zgodnejša tiskovna poročila napovedujejo ceno predelave pred prestrukturiranjem družbe BE na približno 1 000 GBP/kg težke kovine (v nadaljevanju TK). V skladu s ceno predelave družbe BE sta se družbi BNFL in BE sporazumeli za ceno 150 GBP/kg TK, kar je 85 % manj od začetnega dogovora. Dodaja, da so bile pri prvotnih pogodbah o predelavi med družbama BNFL in BE navedene stroškovne cene, kar pomeni, da lahko strankam z osnovno obremenitvijo po pogodbi pripadala predelava le, če so pristale na (sorazmeren) prevzem vseh stroškov predelave plus pribitek dobička. Proti tej predpostavki, če stroški predelave, ki jih pokrivajo stranke za osnovno obremenitev, vključujejo le stroške 1 000 GBP/kg TK, to pomeni, da nova cena, zdaj dogovorjena z družbo BE, ne more na noben način niti približno pokriti stroškov. Celo v primeru novih pogodb je cena do 1 000 GBP/kg TK (cene leta 2003).

(172) Ugotovi, da glede na te cene družba BNFL pri svojih pogajanjih z BE ni ravnala kot zasebni vlagatelj v tržno gospodarstvo, razen če bi družba BNFL bila pripravljena ponuditi te ugodne pogoje tudi drugim strankam.

(173) Družba Drax je največja proizvajalka električne energije na premog v Zahodni Evropi. V preteklosti je bila del družbe AES Corporation, energetske družbe s sedežem v ZDA, ki je udeležena pri proizvajanju, distribuciji in oskrbi z elektriko po vsem svetu. 5. avgusta je družba AES Corporation predala nadzorovanje družbe Drax svojim upnikom. 30. avgusta 2003 je družba Drax napovedala, da je z družbo International Power plc sklenila izključni sporazum za sodelovanje pri prestrukturiranju družbe Drax.

(174) Družba DRAX meni, da sestavljajo ukrepi A, B in G državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Družba DRAX se strinja, da ukrepi D, E in F ne sestavljajo državne pomoči. Družba DRAX meni, da je težko določiti višino pomoči. V zvezi z ukrepom A meni družba DRAX, da bi njegova vsota lahko bila znatno višja od sedaj ocenjene še zlasti zaradi dejstva, da obveznosti razgradnje v Združenem kraljestvu niso nikjer določene in tega, da je malo verjetno, da bi družba BE prispevala k stroškom jedrskih obveznosti. Vlada Združenega kraljestva bo vedno ostala popolnoma odgovorna za obveznosti hrbtnega dela proizvodnje in obveznosti razgradnje. Vlada Združenega kraljestva ne bo nikoli dopustila, da družbi BE spodleti. Družba DRAX meni, da bi se že sama oprostitev davka morala šteti kot pomoč.

(175) Družba DRAX je v zvezi s ponovnim pogajanjem o pogodbah z družbo BNFL prepričana, da ne bi noben zasebni vlagatelj nikoli pristal na takšne neposlovne pogoje, zaradi katerih bi utrpel znatne sedanje in prihodnje izgube, ne glede na klavzulo o finančnih težavah in dejstvo, da je družba BE njegova največja stranka. Jasno je, da so ponovna pogajanja znatno poslabšala položaj družbe BNFL. Zaradi tega se bo fiksno letno izplačilo v zvezi z dogovorom o dobavi goriva zmanjšalo za 5 do 20 milijonov GBP na leto. To mnenje potrjuje tudi knjigovodsko poročilo družbe BNFL za leto 2004. Razen tega se zdi, da bi elektrarne BE, tudi če bi bilo treba družbo BE prepustiti stečajnemu upravitelju, še naprej delovale ter bi imele iste potrebe po dobavi goriva in tudi upravljanju storitev, obdelavi in odstranjevanju tega goriva, ko bi se izrabilo. Potem bi se moralo postaviti vprašanje, ali bi bil upravljavec zmožen izpolniti takšne pogoje kot družba BNFL. Razen tega bi lahko družba BNFL izkoristila kakšne druge poslovne priložnosti, če bi se njen obseg poslov z družbo BE zmanjšal. Družba BNFL ni organizirana na podlagi načela tržnega vlagatelja. Zato je Ukrep B državna pomoč.

(176) Družba DRAX meni, da dogovor družbe BNFL o odlogu plačil, ki ga vsebuje ukrep C, sestavlja tudi državno pomoč, ker družba BNFL ne prejema obresti v obdobju odloga plačil za razliko od drugih udeleženih upnikov.

(177) Družba Drax je še dodatno razpravljala o združljivosti paketa pomoči. Družba DRAX ne dvomi, da je družba BE težavah. Vseeno meni, da je za nezavarovan položaj družbe BE v celoti kriva nenavadna odločitev njene uprave, da proda svoje maloprodajno podjetje. Razen tega bi družba BE lahko zmanjšala svoje stroške z zaprtjem nekaterih elektrarn ali vseh, ker je dražje upravljati nekatere jedrske elektrarne, kot pa jih začasno zapreti.

(178) V zvezi s ponovno vzpostavitvijo sposobnosti preživetja meni družba DRAX, da predlagani načrt ni pravi načrt za prestrukturiranje. Ob tem je družba BE v drugačnem položaju kot njegovi tekmeci in bo v njem tudi vedno ostala. Še naprej bo proizvajala energijo in jo prodajala na trg po kakršni koli ceni ter bo izvajala stalen pritisk navzdol na ceno v škodo vseh drugih tekmecev.

(179) Družba DRAX ugovarja uporabi KMS kot primernega ukrepa za ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja družbe BE. Prestrukturiranje razrešuje družbo BE obveznosti za večje stroške jedrskega proizvajalca. Odločitev podjetja o morebitnem vstopu na določen trg ali resničnem nadaljevanju konkuriranja na tem trgu bo temeljila na tem, ali lahko, v razumnem obdobju, pokrije svoje povprečne stroške plus uresniči primeren donos naložbe. Pri družbi BE ne gre za to, ker so pri njej odstranjena vsa poslovna tveganja.

(180) V zvezi s trajanjem pomoči meni družba DRAX, da financiranje obveznosti za tako daleč vnaprej ni v skladu s Smernicami. Dokazovala je tudi, da stalna operativna pomoč ne more biti omejena na najnižji potrebni znesek. Ob tem družba DRAX, v zvezi z lastnim prispevkom družbe BE, ugotavlja, da obstaja negotovost v zvezi s postopki prodaje premoženja in da izhaja prispevek BE v sklad za jedrske obveznosti iz denarnega toka od pomoči, kar pa ne more biti upoštevano.

(181) V zvezi s presežnimi zmogljivostmi in nadomestilom upnikom družba DRAX ugotavlja, da velja meja zmogljivosti 20 %, navedena v sklepu, le za največje povpraševanje v zimskem času. Po mnenju NGC je meja zmogljivosti za 20,3 % nad povprečnim povpraševanjem v zimskem času. Družba DRAX meni, da bi bilo za kateri koli obrat družbe BE razumno, da v poletnih mesecih zapre del proizvodnih zmogljivosti. To bi prineslo neto prihranek.

(182) Družba DRAX meni, da so številni izravnalni ukrepi in/ali spremembe za načrt za prestrukturiranje, ki bi nekako zagotovili, da je načrt za prestrukturiranje v skladu s Smernicami, in ponuja tekmecem, ki ne prejemajo pomoči, nadomestila. Družba DRAX predlaga: (a) umik družbe BE s konkurenčnega trga z vzpostavitvijo sistema obveznega nakupa jedrske energije po fiksni ceni, ki bi bil podoben obveznosti proizvodnje energije iz obnovljivih virov energije. Družba BE ne more biti nikoli ustrezno prestrukturirana, da bi lahko samostojno tekmovala z udeleženci na trgu, ki ne prejemajo pomoči. Če se družba BE kot proizvajalka ne more umakniti s trga, je najboljša rešitev, da se proizvodnja BE loči od konkurenčnega trga. Cena jedrsko proizvedene energije bi morala biti urejena ter bi lahko bila postavljena glede na stroške kapitala in drugih tradicionalnih parametrov za uravnavanje cen. S tem pa bi se upoštevali pomisleki vlade Združenega kraljestva v zvezi z oskrbo in jedrsko varnostjo ter ne bi bilo več nobenega izkrivljanja konkurence; (b) zmanjšanje pogojev in ponovno uravnoteženje tveganja pogodb družbe BNFL v korist družbe BNFL; (c) odvzem elektrarne Eggborough; (d) prepoved nadaljnjih prevzemov ali delovanja kot vodilnega na trgu; (e) ohranitev obveznosti vlade Združenega kraljestva na načelu prvič in zadnjič.

(183) Družba DRAX je govorila tudi o odnosu med Pogodbo Euratom in Pogodbo ES. Družba DRAX meni, da si Pogodba ES in Pogodba Euratom prizadevata za dosego dopolnjujočih in ne nasprotujočih ciljev.

(184) Mnenja so dali tudi: Trade Unionists for Safe Nuclear Energy (na podlagi uravnotežene energetske politike) – TUSNE (18), g. Robert Freer (19), UK Chemical Industries Association („CIA“) (20), John Hall Associates („JHA“) (21), Energy Intensive Users Group („EIUG“) (22), Terra Nitrogen (23), Energywatch (24), Teollisuuden Voima Oy („TVO“) (25), National Grid Transco (26), Royal Academy of Engineering (27), Enfield Energy Centre Limited („EECL“) (28), Energy Information Centre Ltd („EIC“) (29), Major Energy Users' Council Ltd („MEUC“) (30) in druga tretja stranka, ki želi ostati anonimna.

(185) TUSNE, Robert Freer, CIA, JHA, EUIG, Terra Nitrogen, EIC in MEUC so zaskrbljeni v zvezi z zanesljivostjo oskrbe v Združenem kraljestvu ter trdijo, da bi zaprtje jedrskih elektrarn družbe BE ustvarilo tveganje izpadov električne energije in bilo v nasprotju z interesi potrošnikov. Nekateri od njih tudi poudarjajo, da bi z umikom jedrskih elektrarn bilo zelo težko doseči izpolnitev obveznosti iz Kjotskega protokola, ker prispevajo k raznolikosti oskrbe z električno energijo. Trdijo, da bi stroški za gospodarstvo, ki bi dovolilo propad družbe BE, znatno presegli stroške njenega prestrukturiranja in da je potrebna pomoč.

(186) Anonimna tretja stranka trdi, da uporablja družba BE državno podporo za agresivno pridobivanje tržnega deleža po dampinških cenah. Navaja primere, v katerih naj bi BE ponujala 10 do 15 % nižje cene od konkurence. Trdi, da ne bi bilo mogoče dajati takšnih ponudb brez pomoči države in da se zato ni mogoče sklicevati na ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja družbe.

(187) TVO trdi, da se na podlagi težav družbe BE ne sme sklepati, da jedrska energija ne more biti konkurenčna na liberaliziranem trgu z električno energijo.

(188) National Grid Transco trdi, da je sedanja meja zmogljivosti v Angliji in Walesu manjša, kot je bilo na začetku predvideno, in se ne more šteti za strukturni presežek. National Grid Transco navaja varnostno mejo 20 % kot raven, nad katero se lahko upošteva, da gre za presežek. National Grid Transco predvideva, da bo varnostna meja, po optimističnem scenariju, vsaj do leta 2006 pod 20 %. Po pesimističnih scenarijih bi varnost vedno bila pod 20 %, leta 2009 bi se celo znižala na 8,5 %. National Grid Transco ugotavlja, da je treba, če se zahteva kot izravnalni ukrep zaprtje katere koli elektrarne, o tem obvestiti trge daleč vnaprej (3–4 leta), da bi se lahko trg na to zaprtje pripravil.

(189) EECL trdi, da so vse proizvajalce električne energije (ne le družbe BE) prizadele nizke veleprodajne cene v Združenem kraljestvu. EECL nasprotuje mnenju organov Združenega kraljestva, da bi KMS morali biti merilo za vzpostavitev izkrivljenega učinka pomoči, ker ti stroški ne kažejo sredstva elektrarne za dolgoročno preživetje. EECL trdi, da so nizke cene za terminsko dobavo najboljši pokazatelj, da je na trgu strukturni presežek.

IV. PRIPOMBE IZ ZDRUŽENEGA KRALJESTVA V ZVEZI S SPROŽITVIJO POSTOPKOV

(190) Organi Združenega kraljestva so obvestili Komisijo, da so bili lokalni davki končno plačani z normalnimi obrestmi.

(191) V predhodni pripombi organi Združenega kraljestva dokazujejo, da način zasnove pogodb, tudi če Komisija ugotovi, da ukrep B vsebuje pomoč, zagotavlja, da se vsaka posledična korist, ki jo družba BE uživa sedaj, samodejno odstrani z obrestmi, če paket pomoči ni dovoljen. Nove pogodbe predvidevajo, da nove pogodbe ne bodo trajne, če paket pomoči ne bo dovoljen.

(192) Združeno kraljestvo v nadaljevanju govori o preizkusu zasebnega vlagatelja. Združeno kraljestvo trdi, da je družba BNFL ravnala enako, kot bi ravnal kateri koli zasebni upnik. Še zlasti organi Združenega kraljestva dokazujejo, da ni mogoče trditi, da so pogoji, s katerimi se strinja družba BNFL, bolj velikodušni od tistih, ki bi jih v primerljivih razmerah ponudil zasebni upnik. Združeno kraljestvo trdi, da je potrebno analizirati, ali je družba BNFL podobno ravnala z zasebnimi upniki pri ponovnem pogajanju o svojih pogodbah, kot to opredeljuje Sodišče Evropskih skupnosti v svoji sodbi v zvezi s podjetjem DM Transport (31).

(193) Združeno kraljestvo dokazuje, da je Komisija verjetno napačno razumela potek dogodkov. Organi Združenega kraljestva menijo, da se družba BNFL ni upirala uporabi klavzule o finančnih težavah, ampak je v nasprotju s prepričanjem Komisije izrazila svojo pripravljenost, da upošteva mogoče spremembe obstoječih pogodb preden je bilo objavljeno, da je družba BE začela pogajanja z vlado Združenega kraljestva. Vseeno je po razpravah z družbo BE postalo jasno, da nobena poslovna ponudba, ki jo je bila zmožna dati družba BNFL, ne bi mogla sama rešiti finančne krize družbe BE. Razvoj obsežnejšega načrta za prestrukturiranje je omogočil ponovna pogajanja med družbama BE in BNFL ter dosežen je bil dogovor o pogojih, v več pogledih, podobnih tistim iz izvirne ponudbe družbe BNFL. Združeno kraljestvo upošteva, da so dejavnosti v skladu z dejavnostmi zasebnega upnika.

(194) Združeno kraljestvo dodaja, da bi bila družba BNFL, kot edini preostali komercialni ponudnik storitev jedrskega gorivnega cikla, v primeru stečaja družbe BE posebej izpostavljena; imela ne bi nobenega neposrednega toka prihodkov za shranjevanje in predelavo velikih količin že dobavljenega goriva iz plinsko hlajenih reaktorjev ter bi imela omejene možnosti za povrnitev sredstev v primeru stečaja. Ponovno bi se morala pogajati z likvidatorjem ali vl