SL Uradni list Evropske unije C 146/12

MNENJE SVETA

o posodobljeni različici programa Nizozemske za stabilnost, 2009–2012

2010/C 146/03

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

(1) Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Nizozemske za stabilnost, ki zajema obdobje 2009–2012.

(2) V letu 2009 se je gospodarska dejavnost zelo zmanjšala, in sicer za 4 %. Upad svetovne trgovine je nizozemsko gospodarstvo razmeroma močno prizadel in povzročil negativni prispevek neto izvoza k rasti. Tudi domače povpraševanje je zaviralo rast skozi vse leto, pri čemer se je zasebna potrošnja zmanjšala zaradi občutnih negativnih učinkov na premoženje in zaupanje, naložb pa je bilo manj zaradi zmanjšanja povpraševanja, nižje dobičkonosnosti in zaostritve kreditnih pogojev. Javna poraba je bila edina sestavina povpraševanja, ki je spodbujala gospodarsko dejavnost, predvsem zaradi svežnja spodbud v višini 1 % BDP, ki je bil izveden v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. V leto 2010 naj bi bila rast BDP spet pozitivna in jo bo verjetno spodbujal neto izvoz zaradi oživitve svetovne trgovine. Zasebna potrošnja naj bi bila še naprej zmerna, ker na realne razpoložljive dohodke negativno vplivata nizka rast plač in povečanje brezposelnosti, zaradi nizke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti, zmanjšane dobičkonosnosti in še vedno težkih kreditnih pogojev pa naj bi bile manjše tudi naložbe. Proračunski položaj se je v letu 2009 zelo hitro poslabšal: s presežka 0,7 % BDP v letu 2008 je prešel na primanjkljaj 4,9 % BDP, kar je posledica ukrepov za oživitev, ki jih je vlada sprejela kot odziv na gospodarsko krizo, celotnega delovanja avtomatskih stabilizatorjev in nižjih prihodkov od plina. V letu 2010 je predvideno nadaljnje poslabšanje. Ker je proračunski primanjkljaj v letu 2009 presegel referenčno vrednost v višini 3 % BDP, je bil sprožen postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Svet je zato decembra 2009 za Nizozemsko izdal priporočila, v katerem je določil leto 2013 kot končni rok za odpravo čezmernega primanjkljaja. Eden glavnih političnih izzivov za Nizozemsko bo do tega datuma znižati primanjkljaj pod 3 % BDP. Drugi izzivi vključujejo prizadevanje za dolgoročno vzdržnost javnih financ, nadaljnjo krepitev zaupanja v finančni sektor in zagotovitev dostopa do financiranja za podjetniški sektor.

(3) Čeprav je ugotovljeni padec dejanskega BDP v kriznem obdobju večinoma cikličen, je bila prizadeta tudi raven potencialne proizvodnje. Poleg tega lahko kriza prizadene tudi srednjeročno potencialno rast zaradi nižjih naložb, omejitev razpoložljivosti kreditov in povečanja strukturne brezposelnosti. Vpliv gospodarske krize poleg tega še potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Nizozemska se mora zlasti lotiti reform na področju trga dela, predvsem z razvijanjem nadaljnjih ukrepov, kot so spodbujanje prehodov na trgu dela za večjo udeležbo žensk, starejših delavcev in prikrajšanih skupin s ciljem povečanja skupnega števila opravljenih delovnih ur, ter na področju raziskav in razvoja z nadaljnjim ustvarjanjem ugodnih spodbud za ta sektor.

(4) Makroekonomski scenarij, ki je podlaga za program, temelji za leto 2010 na projekcijah nizozemskega urada za analize ekonomske politike (CPB) in v njem je predvideno, da se bo realni BDP po 4-odstotnem zmanjšanju v letu 2009 spet povečal za 1,5 % v letu 2010 in se nato v preostalem programskem obdobju še dodatno popravil na povprečno raven 2 %. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na predpostavkah o ugodni rasti za leti 2010 in 2011 ter na verjetnih predpostavkah za leto 2012. Projekcije programa glede inflacije za leto 2010 se zdijo realistične in nekoliko nizke za leti 2011 in 2012. Predpostavka v programu, da bo oživitev gospodarske rasti temeljila predvsem na neto izvozu, je verjetna, predvideni prispevki k rasti iz zasebne potrošnje in naložb pa se zdijo optimistični. Rast zaposlenosti in razvoj brezposelnosti na trgu dela se zdita v programskem obdobju precej optimistična.

(5) Po presežku v višini 0,7 % BDP leta 2008 je bil leta 2009 zabeležen splošni javnofinančni primanjkljaj v višini 4,9 % BDP, kar v veliki meri odraža vpliv krize na javne finance, vendar so ga povzročili tudi spodbujevalni ukrepi v višini 1 % BDP, ki jih je vlada sprejela v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Fiskalna politika naj bi v skladu z načrti tudi v letu 2010 ostala ekspanzivna, v zadnjih letih programa pa bo restriktivna. V skladu z izhodno strategijo, ki jo zagovarja Svet, in z namenom, da se do leta 2013 odpravi čezmerni primanjkljaj in vzpostavi vzdržno javnofinančno stanje, mora ekspanzivno fiskalno naravnanost v letih 2009 in 2010 od leta 2011 dalje dopolniti znatno proračunsko omejevanje.

(6) Proračunski cilj za leto 2010 v posodobljeni različici programa je primanjkljaj v višini 6,1 % BDP. Program predvideva, da se bo delež prihodkov v primerjavi z letom 2009 zmanjšal za 0,1 % BDP, delež odhodkov pa naj bi se povečal za 1,1 % BDP. Proračunska projekcija programa za leto 2010 je za 0,2 % BDP boljša od proračunskega cilja za leto 2010 in je v sedanji obliki skladna s priporočilom Sveta na podlagi člena 126(7) z dne 2. decembra 2009. Ugodnejše makroekonomske projekcije, na katerih temelji program, se le delno odražajo v proračunskem rezultatu, v glavnem zaradi koncentracije rasti na izvozno usmerjen sektor, ki ne prinaša veliko davčnih prihodkov, in zaradi negativnega baznega učinka iz leta 2009 v višini 0,1 % BDP. Strukturni saldo leta 2010, tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, preračunanih v skladu s splošno dogovorjeno metodologijo, kaže poslabšanje z – 3,75 % BDP v letu 2009 na – 4,75 % BDP v letu 2010. Skupni učinek diskrecijskih ukrepov v letu 2010 je zanemarljiv, ker se višji diskrecijski stroški izravnajo s povečanjem davkov. Poslabšanje strukturnega salda v letu 2010, ki ga je kljub temu opaziti, se lahko delno pojasni z višjimi odhodki za obresti in nižjimi prihodki od plina, v glavnem pa z različnimi zapoznelimi učinki, npr. povečanjem brezposelnosti, kar povzroča višje odhodke in nižje davčne prihodke, kot pa bi bilo mogoče sklepati glede na standardne elastičnosti.

(7) Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije programa je primanjkljaj do leta 2013 znižati na manj kot 3 % BDP. Konsolidacija bi se morala v skladu s programom začeti leta 2011, če bodo obeti za rast pozitivni. V sedanji obliki bi bil ta cilj skladen s priporočilom na podlagi člena 126(7) PDEU. Čeprav je v programu omenjena zaveza, da bo s sprejetjem dodatnih ukrepov upoštevano leto 2013 kot končni rok, obseg in narava teh ukrepov nista določena. Poleg tega programsko obdobje ne zajema leta 2013. Program kaže izboljšanje nominalnega proračunskega primanjkljaja na 5,0 % BDP v letu 2011 (s 6,1 % v prejšnjem letu) in 4,5 % v letu 2012. Pričakovati je, da se bo primarni saldo razvijal podobno. Pričakovani rezultat za leto 2012 je treba razumeti kot tehničen rezultat, temelječ na predpostavki nespremenjene politike, in ne kot cilj. Proračunske projekcije programa kažejo na potrebo po nadaljnjem nominalnem izboljšanju splošnega javnofinančnega salda v letu 2013 za več kot 1,5 % BDP, tako da bi se primanjkljaj znižal pod 3 % BDP. (Preračunani) strukturni saldo naj bi se v letu 2010 zmanjšal na – 4,75 % BDP in v letu 2011 izboljšal na – 4 % BDP ter v letu 2012 na – 3,5 % BDP. Vladna proračunska strategija za leto 2011 zajema predvsem (delno) odpravo svežnja spodbud, ki znaša približno 0,5 % BDP, in konsolidacijske ukrepe, ki znašajo 0,25 % BDP (1,8 milijarde EUR). Delež prihodkov naj bi se po pričakovanjih povečal na podlagi izboljšanega makroekonomskega okolja in (delne) odprave svežnja spodbud, delež odhodkov pa naj bi se zmanjšal zaradi konsolidacijskega paketa, izboljšanih makroekonomskih razmer in (delne) odprave svežnja spodbud. Za leto 2012 kaže program povečanje deleža prihodkov in stabiliziranje deleža odhodkov ob predpostavki, da se politika ne bo spremenila. Program potrjuje zavezo novemu srednjeročnemu proračunskemu cilju, tj. proračunskemu stanju – 0,5 % BDP v strukturnem smislu. Glede na najnovejše projekcije in raven dolga srednjeročni cilj odraža cilje pakta. Vendar program ne predvideva, da bi bilo to doseženo v programskem obdobju.

(8) Proračunske projekcije v programu za leto 2010 se zdijo verjetne, toda leta 2011 in pozneje bi lahko bil proračunski rezultat slabši od načrtovanega. Zlasti državni ukrepi za stabilizacijo finančnih trgov bodo verjetno v veliki meri ostali v veljavi v celotnem programskem obdobju in utegnejo negativno vplivati na proračunske cilje. Čeprav se zdi, da je za leto 2010 optimističen makroekonomski scenarij več kot izravnan z razmeroma previdnimi projekcijami prihodkov v programu, kar bi lahko celo pomenilo nekaj manevrskega prostora za še boljše rezultate, pa kaže, da to ne velja za preostanek programskega obdobja. Poleg tega konsolidacijski ukrepi po letu 2011 morda ne bodo omogočili vseh možnih prihrankov. Za socialne prejemke pa se lahko ob upoštevanju nekoliko optimističnih projekcij v zvezi z brezposelnostjo izkaže, da bodo višji od pričakovanih v programu. V programu tudi ni v celoti razložena sprememba deleža prihodkov in odhodkov v letu 2012, ko program predvideva izboljšanje salda za 0,5 % BDP brez kakršnih koli ukrepov. Projekcija v glavnem temelji na optimističnih makroekonomskih predpostavkah in predpostavkah o elastičnosti. Vendar je treba v zvezi z leti 2011 in 2012 opozoriti, da nizozemske oblasti trenutno izvajajo temeljni pregled proračuna, kar bo podlaga za nadaljnje konsolidacijske ukrepe in naj bi izboljšal povprečno letno fiskalno prilagoditev od leta 2011 naprej, kot je bilo priporočeno; torej bi lahko bil proračunski rezultat boljši od pričakovanega, čeprav še nista jasna ne obseg ne narava teh dodatnih konsolidacijskih ukrepov. Rezultati nizozemske proračunske konsolidacije so razmeroma dobri in trenutno ne pomenijo dodatnega tveganja.

(9) Bruto državni dolg v razmerju do BDP je bil leta 2009 višji od referenčne vrednosti iz Pogodbe, narašča pa tudi sicer v celotnem programskem obdobju. V letu 2009 je bil ocenjen na 62,3 %, medtem ko leto poprej znašal 58,2 %. Povečanje deleža dolga v veliki meri izhaja iz proračunskega primanjkljaja in manjše rasti BDP, čeprav ga je ublažilo znatno pozitivno usklajevanje stanj in tokov, ki odraža odplačilo podpore, ki jo je od države prejel finančni sektor. Delež dolga se bo predvsem zaradi nadaljnjega visokega javnofinančnega primanjkljaja v programskem obdobju predvidoma povečal za dodatnih 10 %, in sicer na 72,5 % v letu 2012. Delež bruto državnega dolga se lahko še precej poveča, in sicer zaradi tveganja, da bo primanjkljaj zlasti leta 2011 večji od načrtovanega, in drugič, kar je še pomembneje, zaradi znatnih jamstev za finančni sektor, ki trenutno znašajo skoraj 14 % BDP. Če bi se jamstva aktivirala, bi še povečala delež dolga. Po drugi strani bi lahko finančne institucije z (zgodnjim) vračilom vladne podpore znatno znižale delež dolga.

(10) Srednjeročne projekcije dolga, na podlagi katerih naj bi stopnje rasti BDP postopoma dosegle vrednosti, predvidene pred krizo, deleži davkov pa na ravni pred krizo, in ki vključujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kažejo, da proračunska strategija, predvidena v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjega spreminjanja politike ne bo zadostovala, da bi se delež dolga stabiliziral do leta 2020.

(11) (Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej višji od povprečja v EU zaradi razmeroma velikega povečanja odhodkov za pokojnine in odhodkov za dolgotrajno nego. Zagotavljanje večjih primarnih presežkov na srednji rok bi skupaj s strukturnimi reformami, ki omejujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, prispevalo k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (3) ocenjena kot visoka. Če bi se v skladu s predlogom upokojitvena starost do leta 2025 zvišala za dve leti (s 65 na 67 let), bi se po ocenah vrzel v vzdržnosti zmanjšala, z odobritvijo tega predloga pa bi bil storjen prvi korak v smeri izboljšanja vzdržnosti javnih financ.

(12) Za proračunski okvir, temelječ na trendih in uveden leta 1994, na splošno velja, da je učinkovit in uspešen (4). Najpomembnejše v tem okviru so večletne zgornje meje odhodkov in vloga neodvisnih organizacij, zlasti CPB (5). Okvir zajema štiriletno obdobje in temelji na makroekonomskem scenariju, ki ga pripravlja CPB (6) ter zagotavlja objektivnost in neodvisnost teh projekcij. Proračunski cilj je določen za štiriletno obdobje in upošteva fiskalne izzive, povezane s staranjem prebivalstva, ter zahteve Pakta za stabilnost in rast. Iz teh proračunskih ciljev so izvedene zgornje meje odhodkov, ki so temelj fiskalnega okvira. V praksi so bile zgornje meje odhodkov upoštevane. Marca 2009 se je vlada odločila, da pri zgornjih mejah odhodkov ne upošteva več nadomestil, na katera vpliva ciklična brezposelnost. Zaradi tega ukrepa ni bilo treba uvesti prociklična proračunska znižanja zaradi naraščajoče brezposelnosti, okrepil pa je tudi avtomatske stabilizatorje (za približno 0,3 % BDP v letu 2009). Zdi se, da je na trendih temelječ proračunski okvir v sedanjih fiskalnih razmerah koristen. Tudi v času oživitve gospodarstva bo imel na trendih temelječi fiskalni okvir pomembno dodano vrednost. Avtomatski stabilizatorji naj bi samodejno izboljšali proračunsko naravnanost, zgornje meje na odhodkovni strani pa bodo omogočile nadzor rasti odhodkov.

(13) Kar zadeva kakovost javnih financ, lahko sklepamo, da se je Nizozemska dobro izkazala na nekaterih področjih. To še zlasti velja za področje javne infrastrukture, splošnih storitev in fiskalnega upravljanja. V programu je bila napovedano nadaljnje izboljšanje kakovosti javnih financ, in sicer z boljšo zakonodajo in zmanjšanjem upravnega bremena. Cilj, določen v programu, je leta 2011 doseči 25-odstotno neto zmanjšanje upravne obremenitve v primerjavi z letom 2007. Oblasti so se sedaj lotile temeljnega pregleda proračuna, ki se nanaša predvsem na odhodkovno stran in naj bi olajšal sprejemanje odločitev pri strukturnih reformah in konsolidacijskih ukrepih. V zvezi s prihodki pa oblasti pripravljajo posebno študijo za pregled davčnega sistema, v skladu s katero naj bi bil vzpostavljen tak davčni sistem, ki bo v prihodnje zagotavljal stabilne prihodke z minimalnimi motnjami gospodarstva in najbolj pošteno možno razporeditvijo stroškov. S tem pregledom bi se lahko srednje- do dolgoročno dodatno povečala kakovost javnih financ.

(14) Na splošno je proračunska strategija za leti 2010 in 2011, določena v programu, skladna s priporočili Sveta na podlagi člena 126(7). Kaže pa, da proračunska strategija v sedanji obliki in ob upoštevanju navedenih tveganj od leta 2012 dalje ne bi bila več skladna s priporočili Sveta na podlagi člena 126(7), zlasti ker leto 2013 ni vključeno v programsko obdobje. Zlasti za leto 2010 so proračunske projekcije programa nekoliko boljše kot tiste v proračunu za leto 2010, kar delno odraža boljši makroekonomski scenarij, tveganja pa so uravnotežena. Za obdobje 2011–2012 je v programu predvidena manjša povprečna letna fiskalna prilagoditev v višini 0,75 % BDP ob upoštevanju navedenih tveganj. Proračunske projekcije iz programa za leto 2011 temeljijo na posebnih konsolidacijskih ukrepih. Po drugi strani pa za predvideno spremembo strukturnega salda v letu 2012 (0,5 % BDP) niso načrtovani dodatni ukrepi, niti je ni mogoče razložiti na podlagi standardne elastičnosti. Iz tega lahko sklepamo, da bodo za potrebno povprečno fiskalno prilagoditev v višini 0,75 % BDP letno v obdobju 2011–2013, ki jo je priporočil Svet, potrebni dodatni konsolidacijski ukrepi, tudi ob upoštevanju dejstva, da leto 2013 ni zajeto v programu. Nominalni javnofinančni primanjkljaj iz programa v višini 4,5 % BDP v letu 2012, ki ni ravno cilj, temveč bolj posledica predpostavke, da se politika ne bo spremenila, pomeni, da bi bilo za njegovo zmanjšanje do roka (leto 2013) potrebno dodatno izboljšanje v višini najmanj 1,5 % BDP. Glede na projekcije dolga, predstavljene v programu, in navedena tveganja tudi sedanja proračunska strategija ne zadošča, da bi se začel delež dolga v BDP zopet zniževati. Čeprav vlada v programu izraža zavezanost, da bo sprejela dodatne ukrepe politike za zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP do leta 2013, v programu ni navedeno, kako naj bi to dosegla.

(15) Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov. Svet je v priporočilih za odpravo čezmernega primanjkljaja, temelječih na členu 126(7), z dne 2. decembra 2009 Nizozemsko obenem pozval, naj o doseženem napredku pri izvajanju priporočil poroča v posebnem poglavju posodobljenih različic programa za stabilnost. Nizozemska je to priporočilo delno upoštevala. Predvsem pa program ne zajema leta 2013, zadnjega leta v obdobju zmanjševanja primanjkljaja.

Splošni zaključek je, da je kriza Nizozemsko težko prizadela in povzročila močno poslabšanje proračunskega salda v letu 2009, ki se je iz presežka v višini 0,7 % BDP v letu 2008 spremenil v primanjkljaj v višini 4,9 % BDP, zaradi česar je bil sprožen postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. V letu 2010 naj bi se razmere še bolj poslabšale, predvsem zaradi različnih zapoznelih učinkov, kot je povečanje brezposelnosti. Naknadna odprava fiskalne spodbude in sveženj konsolidacijskih ukrepov bi morala v letu 2011 proračunski saldo izboljšati. Vzrok za izboljšanje proračuna leta 2012 pa so ciklične razmere, ob predpostavki, da se politika ne bo spremenila. Delež dolga, ki je leta 2009 presegel referenčno vrednost iz Pogodbe v višini 60 % BDP, naj bi se po pričakovanjih v programskem obdobju znatno povečal. Načrt prilagoditve, predstavljen v programu, je izpostavljen negativnim tveganjem in bi mu po letu 2011 koristila močnejša konsolidacija. Glavna tveganja so povezana z optimističnimi makroekonomskimi predpostavkami ob letni fiskalni prilagoditvi, ki znaša zgolj 0,75 % BDP, kot je priporočil Svet. Program vključuje tudi zavezo, da bodo za zmanjšanje primanjkljaja do roka, tj. leta 2013, sprejeti dodatni ukrepi politike. Ker pa leto 2013 ni zajeto v programu, proračunske strategije ni mogoče v celoti oceniti. Zato bi bile zaželene dodatne informacije o okvirni strategiji, na kateri temelji zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, predvsem za leto 2013. Zagotovitev velikih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in izvajanje reformnih ukrepov, ki omejujejo napovedano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, bi prispevala k omejevanju velikih tveganj za vzdržnost javnih financ. Nedavno predlagana pokojninska reforma bi bila, če bi bila sprejeta, pomemben prvi korak.

Ob upoštevanju zgornje ocene in priporočila z dne 2. decembra 2009 v skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije naj Nizozemska:

(i) v okviru temeljnega pregleda proračuna določi ukrepe, na katerih bo po letu 2011 temeljila konsolidacija, ter zlasti v naslednjih letih dodatno izboljša konsolidacijo in s tem poskrbi za potrebno povprečno letno fiskalno prilagoditev, da bi do leta 2013 znižala primanjkljaj na manj kot 3 % BDP, v celotnem programskem obdobju pa naj izredne prihodke iz naslova izboljšanja makroekonomskih in fiskalnih obetov uporabi za pospešitev zmanjševanja primanjkljaja in deleža bruto dolga na referenčno vrednost;

(ii) dodatno izboljša dolgotrajno vzdržnost javnih financ z izvajanjem strukturnih reform za omejitev povečevanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva.

Nizozemska naj obenem predloži dodatne podatke o poteku konsolidacije in širših ukrepih, ki bodo osnova načrtovani konsolidaciji v zadnjih letih, in sicer naj to stori takoj, ko bodo ti podatki na voljo, vsekakor pa jih mora vključiti v poglavje o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem prihodnjega programa za stabilnost.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

2008 2009 2010 2011 2012 Realni BDP (sprememba v %) PS jan. 2010 2,0 –4 1,5 2 2 KOM nov. 2009 2,0 –4,5 0,3 1,6 — PS nov. 2008 2,25 1,25 2 2 — Inflacija po HICP (%) PS jan. 2010 2,2 1 1 1 1 KOM nov. 2009 2,2 1,1 0,9 1,2 — PS nov. 2008 2,5 3,25 2 2 — Proizvodna vrzel (7) (v % potencialnega BDP) PS jan. 2010 2,6 –2,7 –2,3 –1,9 –1,8 KOM nov. 2009 (8) 3,0 –2,7 –3,1 –2,4 — PS nov. 2008 0,7 –0,1 –0,5 –0,6 — Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet (v % BDP) PS jan. 2010 4,2 4,5 5,75 6,25 6,25 KOM nov. 2009 3,9 2,7 2,7 3,6 — PS nov. 2008 8,5 9,5 7,5 8,0 — Javnofinančni prihodki (v % BDP) PS jan. 2010 45,6 44,4 44,3 44,9 45,5 KOM nov. 2009 46,6 44,8 44,8 45,1 — PS nov. 2008 46,6 46,3 46,1 46,3 — Javnofinančni odhodki (v % BDP) PS jan. 2010 44,9 49,3 50,4 49,9 50,0 KOM nov. 2009 45,9 49,5 50,9 50,7 — PS nov. 2008 45,4 45,1 45,3 45,2 — Javnofinančni saldo (v % BDP) PS jan. 2010 0,7 –4,9 –6,1 –5,0 –4,5 KOM nov. 2009 0,7 –4,7 –6,1 –5,6 — PS nov. 2008 1,2 1,2 0,8 1,1 — Primarni saldo (v % BDP) PS jan. 2010 2,8 –2,5 –3,7 –2,6 –2,0 KOM nov. 2009 2,8 –2,3 –3,7 –3,1 — PS nov. 2008 3,4 3,3 2,9 3,1 — Ciklično prilagojeni saldo (7) (v % BDP) PS jan. 2010 –0,8 –3,4 –4,8 –3,9 –3,5 KOM nov. 2009 –1,0 –3,2 –4,4 –4,3 — PS nov. 2008 0,8 1,3 1,1 1,5 — Strukturni saldo (9) (v % BDP) PS jan. 2010 –0,6 –3,8 –4,8 –3,9 –3,5 KOM nov. 2009 –1,0 –3,6 –4,4 –4,3 — PS nov. 2008 0,8 1,0 1,1 1,5 — Bruto državni dolg (v % BDP) PS jan. 2010 58,2 62,3 67,2 69,6 72,5 KOM nov. 2009 58,2 59,8 65,6 69,7 — PS nov. 2008 42,1 39,6 38,0 36,2 — Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

(1) UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2) V oceni so upoštevani predvsem napoved služb Komisije iz jeseni 2009, pa tudi drugi, novi podatki, vključno z vmesno napovedjo služb Komisije iz februarja 2010.

(3) Svet v sklepih z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „poziva države članice, naj se v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenco posvetijo predvsem strategijam za doseganje vzdržnosti“, in poleg tega „poziva Komisijo, naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in Ekonomsko-finančnim odborom še pred objavo naslednjega poročila o vzdržnosti dodatno razvije metodologijo za ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ“. Naslednje poročilo je predvideno leta 2012.

(4) Glej na primer MDS, 2001a, Code of good practices on fiscal transparency (Kodeks dobrih praks glede fiskalne preglednosti, op. prev.) in OECD, 2002, Best practices for budget transparency (Najboljše prakse za proračunsko preglednost, op. prev.), OECD journal on budgeting (Strokovna revija OECD o pripravljanju proračuna, op. prev.).

(5) Glej tudi MDS (2005) Country Report 05/225 (poročilo o posameznih državah 05/225, op. prev.), Evropska komisija (2007) Public Finances in EMU 2007 (Javne finance v EMU 2007, op. prev.) ter Bos, F. The Dutch fiscal framework; history, current practice and the role of the CPB (Nizozemski fiskalni finančni okvir – zgodovina, sedanja praksa in vloga CPB, op. prev.), dokument CPB 150, Netherlands Bureau for Economic Policy Analysis, Haag, julij 2007.

(6) Nacionalni urad za analize ekonomske politike, bolj znan pod imenom Centraal Planbureau (CPB), je neodvisna javnofinančna institucija za napovedi.

(7) Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(8) Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,7 %, 1,1 %, 0,7 % oziroma 0,9 % v obdobju 2008–2011.

(9) Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. V skladu z najnovejšim programom in napovedjo služb Komisije iz novembra 2009 enkratni in drugi začasni ukrepi za leto 2009 primanjkljaj zmanjšujejo (za 0,4 % BDP).

Vir:

Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.