SL Uradni list Evropske unije L 308/33

SKLEP SVETA

z dne 20. oktobra 2008

o odobritvi Protokola o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji UN/ECE iz Espooja iz leta 1991 o presoji čezmejnih vplivov na okolje v imenu Evropske skupnosti

(2008/871/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Komisija je 21. maja 2003 na peti ministrski konferenci z naslovom „Okolje za Evropo“, ki je potekala v Kijevu v Ukrajini od 21. do 23. maja 2003, v imenu Skupnosti podpisala Protokol o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji UN/ECE iz Espooja iz leta 1991 o presoji čezmejnih vplivov na okolje („Protokol SEA“).

(2) Protokol SEA prispeva k varstvu okolja, tako da določa presojo verjetnih znatnih vplivov načrtov in programov na okolje in zdravje ter skuša zagotoviti, da se v primernem obsegu pri oblikovanju političnih in zakonodajnih predlogov upoštevajo okoljski in zdravstveni interesi ter so vanje tudi vključeni.

(3) Skupnost in države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, s katerimi bi omogočile čim bolj sočasno deponiranje listin o ratifikaciji, odobritvi ali sprejetju.

(4) Skupnost bi morala odobriti Protokol SEA –

SKLENIL:

Člen 1

1. Protokol o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji iz Espooja o presoji čezmejnih vplivov na okolje (Protokol SEA) se odobri v imenu Evropske skupnosti.

2. Besedilo Protokola SEA je priloženo k temu sklepu.

Člen 2

1. Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za deponiranje listine o odobritvi Protokola SEA pri generalnem sekretarju Združenih narodov, ki opravlja naloge depozitarja, v skladu s členom 22 navedenega protokola.

2. Imenovana(-e) oseba(-e) obenem predloži(-jo) tudi izjavo o pristojnostih iz Priloge k temu sklepu, kakor je določeno v členu 23(5) Protokola SEA.

V Luxembourgu, 20. oktobra 2008 Za Svet Predsednik J.-L. BORLOO

(1) Mnenje z dne 8. julija 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

PRILOGA

Izjava Evropske skupnosti v skladu s členom 23(5) Protokola o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji UN/ECE iz Espooja iz leta 1991 o presoji čezmejnih vplivov na okolje

Evropska skupnost izjavlja, da je v skladu s Pogodbo o ustanoviti Evropske skupnosti in zlasti členom 175(1) Pogodbe pristojna za sklepanje mednarodnih sporazumov in izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz njih in prispevajo k doseganju naslednjih ciljev:

— ohranjanja, varstva in izboljšanja kakovosti okolja,

— varovanja človeškega zdravja,

— skrbne in preudarne rabe naravnih virov,

— spodbujanja ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih ali globalnih okoljskih problemov.

Poleg tega Evropska skupnost izjavlja, da je že sprejela pravne instrumente, vključno z Direktivo 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje, ki so zavezujoči za njene države članice in zajemajo vsebine, ki jih ureja ta protokol; depozitarju bo v skladu s členom 23(5) Protokola predložila seznam navedenih pravnih instrumentov in ga po potrebi dopolnila.

Evropska skupnost je odgovorna za izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz Protokola in jih ureja pravo Skupnosti.

Izvajanje pristojnosti Skupnosti se zaradi svoje narave stalno razvija.

SL Uradni list Evropske unije L 308/35

PROTOKOL

o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji o presoji čezmejnih vplivov na okolje

POGODBENICE TEGA PROTOKOLA SO SE –

OB SPOZNANJU o pomembnosti vključitve okoljskih in zdravstvenih ugotovitev v pripravo in sprejetje načrtov in programov ter, v primernem obsegu, politik in zakonodaje,

OB ZAVEZI za pospeševanje trajnostnega razvoja s podlago na sklepih konference Združenih narodov o okolju in razvoju (Rio de Janeiro, Brazilija, 1992), zlasti na četrtem in desetem načelu Deklaracije o okolju in razvoju iz Ria de Janeira ter Agendi 21, in na izidu tretje ministrske konference o okolju in zdravju (London, 1999) ter na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju (Johannesburg, Južna Afrika, 2002),

OB UPOŠTEVANJU Konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje, podpisane v Espooju na Finskem 25. februarja 1991, in Sklepa II/9 njenih pogodbenic iz Sofije, z dne 26. in 27. februarja 2001, s katerim je bilo odločeno, da se pripravi pravno zavezujoč protokol o strateški presoji vplivov na okolje,

OB SPOZNANJU, da bi morala strateška presoja vplivov na okolje imeti pomembno vlogo pri pripravi in sprejemanju načrtov, programov in v primernem obsegu politik in zakonodaje ter da bo širša uporaba načel strateške presoje vplivov na okolje v zvezi z načrti, programi, politikami in zakonodajo še naprej krepila sistematično analiziranje njihovih večjih posledic za okolje,

OB PRIZNAVANJU Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, podpisane v Aarhusu na Danskem 25. junija 1998, in ob upoštevanju ustreznih odstavkov iz Deklaracije iz Lucce, sprejete na prvem zasedanju njenih pogodbenic,

ZAVEDAJOČ SE pomembnosti zagotavljanja udeležbe javnosti pri strateški presoji vplivov na okolje,

OB PRIZNAVANJU koristi za zdravje in blaginjo sedanjih in prihodnjih generacij, ki bodo nastale, če bo potreba po zaščiti in izboljšanju zdravja ljudi upoštevana kot sestavni del strateške presoje vplivov na okolje, ter ob priznavanju dela, ki ga v zvezi s tem opravlja Svetovna zdravstvena organizacija,

OB UPOŠTEVANJU nujnosti in pomembnosti pospeševanja mednarodnega sodelovanja pri presoji čezmejnih okoljskih in zdravstvenih posledic predlaganih načrtov in programov ter, v primernem obsegu, politik in zakonodaje –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

Člen 1

Cilj

Cilj tega protokola je zagotoviti visoko raven varstva okolja in zdravja z:

(a) zagotavljanjem, da se pri oblikovanju načrtov in programov v celoti upoštevajo okoljske in zdravstvene ugotovitve;

(b) prispevanjem k upoštevanju okoljskih in zdravstvenih interesov pri pripravi politik in zakonodaje;

(c) vzpostavitvijo jasnih, preglednih in učinkovitih postopkov za strateško presojo vplivov na okolje;

(d) zagotavljanjem udeležbe javnosti pri strateški presoji vplivov na okolje in

(e) vključevanjem (na navedene načine) okoljskih in zdravstvenih interesov v ukrepe in instrumente, namenjene pospeševanju trajnostnega razvoja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tem protokolu

1. „konvencija“ pomeni Konvencijo o presoji čezmejnih vplivov na okolje;

2. „pogodbenica“ pomeni, razen če ni določeno drugače, pogodbenico tega protokola;

3. „pogodbenica izvora“ pomeni pogodbenico ali pogodbenice tega protokola, v pristojnosti katerih se predvideva priprava načrta ali programa;

4. „prizadeta pogodbenica“ pomeni pogodbenico ali pogodbenice tega protokola, ki bodo verjetno utrpele čezmejne posledice načrtov ali programov za okolje in zdravje;

5. „načrti in programi“ pomenijo načrte in programe ter vse njihove spremembe, ki: (a) so zahtevani z zakonodajnimi, regulativnimi ali upravnimi določbami in (b) jih pripravi in/ali sprejme organ ali jih organ pripravi za sprejetje s strani parlamenta ali vlade po uradnem postopku;

6. „strateška presoja vplivov na okolje“ pomeni oceno verjetnih posledic za okolje in zdravje, ki vsebuje določitev obsega poročila o stanju okolja in njegovo pripravo, udeležbo javnosti in posvetovanja ter upoštevanje poročila o stanju okolja in vključitev rezultatov udeležbe javnosti in posvetovanj v načrte ali programe;

7. „posledice za okolje in zdravje“ pomenijo vse posledice za okolje in zdravje ljudi, rastlinstvo, živalstvo, biološko raznovrstnost, prst, podnebje, zrak, vodo, pokrajino, naravne znamenitosti, materialna sredstva, kulturno dediščino in interakcijo med navedenimi dejavniki;

8. „javnost“ pomeni eno ali več fizičnih ali pravnih oseb in v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso njihova združenja, organizacije ali skupine.

Člen 3

Splošne določbe

1. Vsaka pogodbenica sprejme zakonodajne, regulativne in druge ustrezne ukrepe, ki so potrebni za izvajanje določb tega protokola v jasnem in preglednem okviru.

2. Vsaka pogodbenica si prizadeva zagotoviti, da ima javnost glede zadev, ki jih zajema ta protokol, na voljo pomoč in navodila uradnih oseb in organov.

3. Vsaka pogodbenica zagotovi primerno priznanje in podporo združenjem, organizacijam ali skupinam, ki spodbujajo varstvo okolja in zdravja v okviru tega protokola.

4. Določbe tega protokola ne vplivajo na pravico pogodbenice, da vztraja na dodatnih ukrepih ali jih uvede v zvezi z vprašanji, ki jih zajema ta protokol.

5. Vsaka pogodbenica se zavzema za doseganje ciljev tega protokola v ustreznih mednarodnih postopkih odločanja in v okviru ustreznih mednarodnih organizacij.

6. Vsaka pogodbenica zagotavlja, da osebe, ki svoje pravice uveljavljajo v skladu z določbami tega protokola, zaradi svojega delovanja niso nikakor kaznovane, preganjane ali nadlegovane. Ta določba ne vpliva na pristojnosti nacionalnih sodišč pri določanju razumnih stroškov v sodnih postopkih.

7. V sklopu zadevnih določb tega protokola lahko javnost uveljavlja svoje pravice brez diskriminacije glede na državljanstvo, narodnost ali prebivališče, pravne osebe pa brez diskriminacije glede na kraj registriranega sedeža ali osrednjega mesta svojih dejavnosti.

Člen 4

Področje uporabe v zvezi z načrti in programi

1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se strateška presoja vplivov na okolje opravi za načrte in programe, navedene v odstavkih 2, 3 in 4, ki bodo verjetno imeli večje posledice za okolje in tudi zdravje.

2. Strateška presoja vplivov na okolje se opravi v zvezi z načrti in programi, ki se pripravijo za kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo, energijo, industrijo z rudarstvom, promet, regionalni razvoj, upravljanje z odpadki, upravljanje z vodnimi viri, telekomunikacije, turizem, mestno in krajinsko urbanistično načrtovanje ali rabo zemljišč ter določajo okvir za prihodnjo odobritev projektov, navedenih v Prilogi I, in vseh drugih projektov iz Priloge II, za katere je treba v skladu z nacionalno zakonodajo opraviti presojo vplivov na okolje.

3. Za načrte in programe, ki ne spadajo v odstavek 2 in določajo okvir za prihodnjo odobritev projektov, se opravi strateška presoja vplivov na okolje, če se pogodbenica tako odloči v skladu z odstavkom 1 člena 5.

4. Za načrte in programe, navedene v odstavku 2, ki določajo uporabo majhnih površin na lokalni ravni in za manjše spremembe načrtov in programov, navedene v odstavku 2, se strateška presoja vplivov na okolje opravi le, če se pogodbenica tako odloči v skladu z odstavkom 1 člena 5.

5. Ta protokol ne velja za naslednje načrte in programe:

(a) načrte in programe, katerih edini namen je nacionalna obramba ali civilna zaščita;

(b) finančne ali proračunske načrte in programe.

Člen 5

Preverjanje načrtov in programov

1. Vsaka pogodbenica določi, ali bodo načrti in programi, navedeni v odstavkih 3 in 4 člena 4, verjetno imeli večje posledice za okolje in zdravje, in sicer bodisi s preučitvijo posamičnih primerov ali s podrobno opredelitvijo vrst načrtov in programov bodisi s kombinacijo obeh pristopov. V ta namen vsaka pogodbenica upošteva merila, določena v Prilogi III.

2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se pri uporabi postopkov iz odstavka 1 tega člena opravi posvetovanje z organi, pristojnimi za okolje in zdravje, iz odstavka 1 člena 9.

3. Vsaka pogodbenica si ustrezno prizadeva, da javnosti zagotovi priložnosti za sodelovanje pri preverjanju načrtov in programov iz tega člena.

4. Vsaka pogodbenica pravočasno zagotovi javen dostop do ugotovitev v skladu z odstavkom 1 in navede razloge, zakaj strateška presoja vplivov na okolje ni zahtevana, in sicer z javnimi obvestili ali drugimi ustreznimi sredstvi, npr. elektronskimi mediji.

Člen 6

Postopek ugotavljanja obsega presoje vplivov na okolje

1. Vsaka pogodbenica predpiše načine za določanje ustreznih podatkov, ki se vključijo v poročilo o stanju okolja v skladu z odstavkom 2 člena 7.

2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da pri določanju ustreznih podatkov, ki se vključijo v poročilo o stanju okolja, opravi posvetovanje z organi, pristojnimi za okolje in zdravje, iz odstavka 1 člena 9.

3. Vsaka pogodbenica si ustrezno prizadeva, da javnosti zagotovi priložnosti za sodelovanje pri določanju ustreznih podatkov, ki se vključijo v poročilo o stanju okolja.

Člen 7

Poročilo o stanju okolja

1. Vsaka pogodbenica za načrte in programe, za katere je treba opraviti strateško presojo vplivov na okolje, zagotovi, da je pripravljeno poročilo o stanju okolja.

2. V poročilu o stanju okolja so v skladu z določanjem ustreznih podatkov na podlagi člena 6 opredeljene, opisane in ocenjene verjetne večje posledice izvajanja načrta ali programa za okolje in zdravje ter razumne alternative. Poročilo vsebuje podatke, določene v Prilogi IV, ki se lahko upravičeno zahtevajo ob upoštevanju:

(a) trenutnega znanja in metod presoje;

(b) vsebine in ravni podrobnosti načrta ali programa ter njegove stopnje v postopku odločanja;

(c) interesov javnosti in

(d) potreb organa odločanja po informacijah.

3. Da so izpolnjene zahteve tega protokola, vsaka pogodbenica zagotovi zadovoljivo kakovost poročil o stanju okolja.

Člen 8

Udeležba javnosti

1. Vsaka pogodbenica zagotovi zgodnje, pravočasne in učinkovite možnosti za udeležbo javnosti pri strateški presoji vplivov na okolje, ki se opravi za načrte in programe, in sicer v času, ko so odprte še vse možnosti.

2. Vsaka pogodbenica z uporabo elektronskih medijev ali drugih ustreznih sredstev zagotovi pravočasen dostop javnosti do osnutka načrta ali programa ter poročila o stanju okolja.

3. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se za namene odstavkov 1 in 4 opredeli zadevna javnost, skupaj z ustreznimi nevladnimi organizacijami.

4. Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima javnost iz odstavka 3 priložnost izraziti svoje mnenje o osnutku načrta ali programa ter poročilu o stanju okolja v razumnem času.

5. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se določijo podrobni načini obveščanja javnosti in posvetovanja z njo ter da so ti javno dostopni. V ta namen vsaka pogodbenica ustrezno upošteva elemente iz Priloge V.

Člen 9

Posvetovanje z organi, pristojnimi za okolje in zdravje

1. Vsaka pogodbenica določi organe, s katerimi se je treba posvetovati in katere bi zaradi posebnih pristojnosti na področju okolja in zdravja verjetno zadevale posledice izvajanja načrtov ali programov za okolje in zdravje.

2. Osnutek načrta ali programa ter poročilo o stanju okolja sta dana na voljo organom iz odstavka 1.

3. Vsaka pogodbenica zagotovi, da organi iz odstavka 1 zgodaj, pravočasno in učinkovito dobijo priložnost za izražanje svojega mnenja o osnutkih načrtov ali programov ter o poročilu o stanju okolja.

4. Vsaka pogodbenica podrobno določi načine za obveščanje in posvetovanje z organi, pristojnimi za okolje in zdravje, iz odstavka 1.

Člen 10

Čezmejno posvetovanje

1. Če pogodbenica izvora meni, da bo imelo izvajanje načrtov ali programov verjetno večje čezmejne posledice za okolje in zdravje, ali če pogodbenica, ki bo verjetno utrpela večje posledice za okolje in zdravje, tako zahteva, mora pogodbenica izvora čim prej pred sprejetjem načrta ali programa o tem obvestiti prizadeto pogodbenico.

2. Tako obvestilo med drugim vsebuje:

(a) osnutek načrta ali programa in poročilo o stanju okolja, skupaj s podatki o možnih čezmejnih posledicah načrta ali programa za okolje in zdravje, ter

(b) podatke glede postopka odločanja in navedbo razumnega časovnega razporeda za sporočitev pripomb.

3. Prizadeta pogodbenica pogodbenici izvora v roku, določenem v obvestilu, sporoči, ali se želi posvetovati pred sprejetjem načrta ali programa, če je tako, začneta pogodbenici posvetovanje o verjetnih čezmejnih posledicah izvajanja načrtov ali programov za okolje in zdravje ter o ukrepih, predvidenih za preprečevanje, zmanjšanje ali ublažitev škodljivih posledic.

4. Med takimi posvetovanji se pogodbenici dogovorita o podrobnih načinih za zagotovitev, da so javnost in organi, navedeni v odstavku 1 člena 9, v prizadeti pogodbenici o njih obveščeni in da lahko v razumnem času sporočijo svoje mnenje o osnutku načrta ali programa ter poročilu o stanju okolja.

Člen 11

Odločitev

1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se ob sprejetju načrta ali programa ustrezno upoštevajo:

(a) ugotovitve poročila o stanju okolja,

(b) ukrepi za preprečevanje, zmanjšanje ali ublažitev škodljivih posledic, opredeljenih v poročilu o stanju okolja, in

(c) pripombe, prejete v skladu s členi 8 do 10.

2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se ob sprejetju načrta ali programa javnost in organi, navedeni v odstavku 1 člena 9, ter pogodbenice, s katerimi je potekalo posvetovanje v skladu s členom 10, o tem obvestijo in da se jim da na voljo načrt ali program ter povzetek načina vključitve okoljskih in zdravstvenih ugotovitev v načrt ali program, načina upoštevanja pripomb, prejetih v skladu s členi 8 do 10, in razlogov za sprejetje načrta ali programa glede na pretehtane razumne alternative.

Člen 12

Spremljanje

1. Vsaka pogodbenica spremlja večje okoljske in zdravstvene posledice izvajanja načrtov in programov, sprejetih na podlagi člena 11, da bi med drugim zgodaj ugotovila nepredvidene škodljive posledice in lahko uvedla ustrezne ukrepe za popravo stanja.

2. Rezultati spremljanja se v skladu z nacionalno zakonodajo dajo na voljo organom iz odstavka 1 člena 9 in javnosti.

Člen 13

Politike in zakonodaja

1. Vsaka pogodbenica si prizadeva zagotoviti, da se pri pripravi predlogov za oblikovanje politik in zakonodajnih predlogov, ki bodo verjetno imeli večje posledice za okolje in zdravje, ustrezno upoštevajo in vključijo okoljski in zdravstveni interesi.

2. Pri uporabi odstavka 1 vsaka pogodbenica preuči ustrezna načela in elemente tega protokola.

3. Vsaka pogodbenica po potrebi določi praktične načine za preučitev in vključitev okoljskih in zdravstvenih interesov v skladu z odstavkom 1 ter pri tem upošteva, da mora biti postopek odločanja pregleden.

4. Vsaka pogodbenica poroča o izvajanju tega člena na zasedanju pogodbenic konvencije, ki ima vlogo zasedanja pogodbenic tega protokola.

Člen 14

Zasedanje pogodbenic konvencije v vlogi zasedanja pogodbenic Protokola

1. Zasedanje pogodbenic konvencije ima vlogo zasedanja pogodbenic tega protokola. Prvo zasedanje pogodbenic konvencije v vlogi zasedanja pogodbenic tega protokola se skliče najpozneje eno leto po datumu začetka veljavnosti tega protokola in v povezavi z zasedanjem pogodbenic konvencije, če je slednje načrtovano v tem času. Naslednja zasedanja pogodbenic konvencije v vlogi zasedanja pogodbenic tega protokola se organizirajo v povezavi z zasedanji pogodbenic konvencije, razen če se pogodbenice na zasedanju pogodbenic konvencije v vlogi zasedanja pogodbenic tega protokola ne odločijo drugače.

2. Pogodbenice konvencije, ki niso pogodbenice tega protokola, lahko kot opazovalke sodelujejo na katerem koli zasedanju pogodbenic konvencije v vlogi zasedanja pogodbenic tega protokola. Če ima zasedanje pogodbenic konvencije vlogo zasedanja pogodbenic tega protokola, lahko odločitve na podlagi tega protokola sprejmejo samo pogodbenice tega protokola.

3. Če ima zasedanje pogodbenic konvencije vlogo zasedanja pogodbenic tega protokola, se vsaka članica urada zasedanja pogodbenic, ki zastopa pogodbenico konvencije, ki takrat ni pogodbenica tega protokola, nadomesti z drugo članico, ki jo med seboj izvolijo pogodbenice tega protokola.

4. Na zasedanju pogodbenic konvencije, ki ima vlogo zasedanja pogodbenic tega protokola, pogodbenice redno preverjajo izvajanje tega protokola in v ta namen:

(a) revidirajo politike in metodološke pristope glede strateške presoje vplivov na okolje zaradi nadaljnjega izboljšanja postopkov, predvidenih s tem protokolom;

(b) izmenjujejo podatke o izkušnjah, pridobljenih pri strateški presoji vplivov na okolje in pri izvajanju tega protokola;

(c) pristojne organe, ki imajo strokovno znanje in izkušnje, pomembne za dosego ciljev tega protokola, po potrebi zaprosijo za storitve in sodelovanje;

(d) ustanovijo pomožne organe, ki so po njihovem mnenju potrebni za izvajanje tega protokola;

(e) po potrebi preučijo in sprejmejo predloge za spremembo tega protokola;

(f) preučijo in sprejmejo dodatne ukrepe – tudi ukrepe, ki se na podlagi tega protokola in konvencije izvajajo skupno – ki so potrebni za dosego ciljev tega protokola.

5. Poslovnik zasedanja pogodbenic konvencije se v okviru tega protokola uporablja mutatis mutandis, razen če se pogodbenice na zasedanju pogodbenic v vlogi zasedanja pogodbenic tega protokola soglasno ne odločijo drugače.

6. Pogodbenice na prvem zasedanju pogodbenic konvencije v vlogi zasedanja pogodbenic tega protokola preučijo in sprejmejo način za izvajanje postopka za pregled skladnosti s konvencijo k temu protokolu.

7. Na zasedanju pogodbenic konvencije v vlogi zasedanja pogodbenic protokola vsaka pogodbenica v časovnih presledkih, ki se določijo na zasedanju pogodbenic konvencije v vlogi zasedanja pogodbenic tega protokola, poroča o ukrepih, ki jih je sprejela za izvajanje protokola.

Člen 15

Razmerje do drugih mednarodnih sporazumov

Zadevne določbe tega protokola se uporabljajo brez poseganja v konvenciji UNECE o presoji čezmejnih vplivov na okolje ter o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah.

Člen 16

Pravica do glasovanja

1. Vsaka pogodbenica tega protokola ima en glas, razen če ni v odstavku 2 tega člena določeno drugače.

2. Regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje pri zadevah, za katere so pristojne, pravico do glasovanja uveljavljajo s številom glasov, ki je enako številu njihovih držav članic, ki so pogodbenice tega protokola. Te organizacije ne uveljavljajo pravice do glasovanja, če njihove države članice uveljavljajo svojo, in nasprotno.

Člen 17

Sekretariat

Sekretariat, ustanovljen na podlagi člena 13 konvencije, ima vlogo sekretariata tega protokola; odstavki (a) do (c) člena 13 konvencije o funkcijah sekretariata se za ta protokol uporabljajo mutatis mutandis.

Člen 18

Priloge

Priloge k temu protokolu so sestavni del protokola.

Člen 19

Spremembe Protokola

1. Vsaka pogodbenica lahko predlaga spremembe tega protokola.

2. Ob upoštevanju odstavka 3 se postopek za predlaganje, sprejetje in začetek veljavnosti sprememb konvencije, določen v odstavkih 2 do 5 člena 14 konvencije, za spremembe tega protokola uporablja mutatis mutandis.

3. Za namene tega protokola se tri četrtine pogodbenic, ki so potrebne, da sprememba začne veljati za pogodbenice, ki so jo ratificirale, odobrile ali sprejele, izračunajo na podlagi števila pogodbenic, navzočih pri sprejetju spremembe.

Člen 20

Reševanje sporov

Določbe o reševanju sporov iz člena 15 konvencije se za ta protokol uporabljajo mutatis mutandis.

Člen 21

Podpis

Ta protokol je na voljo za podpis v Kijevu (Ukrajini) od 21. do 23. maja 2003 in na sedežu Združenih narodov v New Yorku do 31. decembra 2003 za države članice Ekonomske komisije za Evropo kot tudi države, ki imajo v Ekonomski komisiji za Evropo posvetovalni status v skladu z odstavkoma 8 in 11 resolucije Ekonomsko-socialnega sveta št. 36 (IV) z dne 28. marca 1947, ter regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, ki so jih ustanovile suverene države članice Ekonomske komisije za Evropo in na katere so njihove države članice prenesle pristojnosti v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta protokol, vključno s pristojnostjo, da v zvezi s temi zadevami sklepajo pogodbe.

Člen 22

Depozitar

Generalni sekretar Združenih narodov je depozitar tega protokola.

Člen 23

Ratifikacija, sprejetje, odobritev in pristop

1. Ta protokol ratificirajo, sprejmejo ali odobrijo države podpisnice in regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, navedene v členu 21.

2. K temu protokolu lahko od 1. januarja 2004 pristopijo države in regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, navedene v členu 21.

3. Vse druge države, ki niso navedene v drugem odstavku tega člena in so članice Združenih narodov, lahko k protokolu pristopijo po odobritvi na zasedanju pogodbenic konvencije v vlogi zasedanja pogodbenic protokola.

4. Vsaka regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje iz člena 21, ki postane pogodbenica tega protokola, ne da bi bila katera od njenih držav članic pogodbenica, je zavezana vsem obveznostim iz tega protokola. Če je ena ali več držav članic te organizacije pogodbenica tega protokola, organizacija in njene države članice odločijo o delitvi odgovornosti za izpolnjevanje obveznosti iz tega protokola. V takih primerih organizacija in njene države članice ne morejo hkrati uveljavljati pravic iz tega protokola.

5. Regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje iz člena 21 v svojih listinah o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu navedejo obseg svoje pristojnosti glede na zadeve, ki jih ureja ta protokol. Te organizacije depozitarja tudi obvestijo o vsaki pomembni spremembi obsega svoje pristojnosti.

Člen 24

Začetek veljavnosti

1. Ta protokol začne veljati devetdeseti dan po datumu deponiranja šestnajste listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu.

2. Za namene odstavka 1 tega člena se listina, ki jo deponirajo regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje iz člena 21, ne šteje kot dodatna listina k tistim, ki so jih deponirale države članice te organizacije.

3. Za vsako državo ali regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje iz člena 21, ki ratificira, sprejme ali odobri ta protokol ali k njemu pristopi po deponiranju šestnajste listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu, ta protokol začne veljati devetdeseti dan po datumu, ko država ali organizacija deponira svojo listino o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu.

4. Ta protokol se uporablja za načrte, programe, politike in zakonodajo, pri katerih prvi uradni pripravljalni akt sledi datumu začetka veljavnosti tega protokola. Če se za pogodbenico, v pristojnosti katere je predvidena priprava načrta, programa, politike ali zakonodaje, uporablja odstavek 3, ta protokol velja za načrte, programe, politike in zakonodajo, za katere prvi uradni pripravljalni akt sledi datumu, s katerim začne za pogodbenico veljati ta protokol.

Člen 25

Odpoved

Pogodbenica lahko ta protokol odpove kadar koli po izteku štirih let od datuma, ko je protokol za to pogodbenico začel veljati, s pisnim uradnim obvestilom depozitarju. Vsaka odpoved začne veljati devetdeseti dan po tem, ko jo prejme depozitar. Nobena taka odpoved ne vpliva na uporabo členov 5 do 9, 11 in 13 v zvezi s strateško presojo vplivov na okolje v okviru tega protokola, ki že poteka, ali na uporabo člena 10 v zvezi z obvestilom ali zahtevo, ki je že bila poslana, preden je taka odpoved začela veljati.

Člen 26

Verodostojna besedila

Izvirnik tega protokola, katerega besedila v angleškem, francoskem in ruskem jeziku so enako verodostojna, se deponira pri generalnem sekretarju Združenih narodov.

V POTRDITEV NAVEDENEGA so spodaj podpisani, ki so za to ustrezno pooblaščeni, podpisali ta protokol. SESTAVLJENO v Kijevu (Ukrajina), enaindvajsetega maja dva tisoč tri.

PRILOGA I

Seznam projektov, navedenih v odstavku 2 člena 4

1. Rafinerije za surovo nafto (razen podjetij, ki iz surove nafte proizvajajo samo maziva) in obrati za uplinjanje in utekočinjanje 500 ton ali več premoga ali bitumenskih skrilavcev na dan.

2. Termoelektrarne in druge kurilne naprave s toplotno močjo 300 megavatov ali več ter jedrske elektrarne ter drugi jedrski reaktorji (razen raziskovalnih objektov za proizvodnjo in pretvorbo cepljivih in oplodljivih materialov, katerih največja moč ne presega 1 kilovata stalne toplotne obremenitve).

3. Obrati, namenjeni izključno proizvodnji ali obogatitvi jedrskih goriv, ponovni obdelavi obsevanih jedrskih goriv ali skladiščenju, odstranjevanju in predelavi radioaktivnih odpadkov.

4. Večji obrati za začetno taljenje litega železa in jekla za proizvodnjo neželeznih kovin.

5. Obrati za pridobivanje azbesta ter predelavo in preoblikovanje azbesta in izdelkov, ki vsebujejo azbest: za azbestno-cementne izdelke z letno proizvodnjo več kot 20 000 ton končnih izdelkov, za torni material z letno proizvodnjo več kot 50 ton končnih izdelkov in za drugo uporabo azbesta v količini več kot 200 ton na leto.

6. Integrirani kemijski obrati.

7. Gradnja avtocest, hitrih cest (1) in prog za železniški promet na velikih razdaljah ter letališč (2) z osnovno dolžino vzletne steze 2 100 m ali več.

8. Naftovodi in plinovodi velikega premera.

9. Trgovska pristanišča ter celinske vodne poti in pristanišča za promet po celinskih vodnih poteh, ki dopuščajo prehod plovil z več kot 1 350 tonami.

10. Obrati za odstranjevanje odpadkov s sežigom, kemično obdelavo ali zakopom strupenih in nevarnih odpadkov.

11. Veliki jezovi in zbiralniki.

12. Dejavnosti črpanja podtalnice v primerih, kadar letna količina izčrpane vode doseže 10 milijonov kubičnih metrov ali več.

13. Proizvodnja več kot 200 ton na zraku sušene papirne kaše ali papirja dnevno.

14. Večji rudarski obrat, pridobivanje in predelovanje kovinskih rud ali premoga.

15. Pridobivanje ogljikovodikov na morju.

16. Večji objekti za skladiščenje nafte, petrokemičnih in kemičnih izdelkov.

17. Krčenje gozdov na velikih površinah.

(1) V tem protokolu:

— „Avtocesta“ pomeni cesto, posebej namenjeno motornemu prometu in zgrajeno za motorni promet, do katerega ni dostopa s posesti, ki mejijo nanjo, in ki: (a) je opremljena, razen na posebnih točkah ali začasno, z ločenimi cestišči za dvosmerni promet, ločenimi med seboj z vmesnim pasom, ki ni namenjen prometu, ali izjemoma drugače; (b) se nivojsko ne križa z nobeno cesto, železniško ali tramvajsko progo ali pešpotjo in (c) je posebej opremljena z označbami za avtocesto.

— „Hitra cesta“ pomeni cesto, namenjeno samo motornemu prometu, ki je dostopna le na priključkih ali nadzorovanih križiščih in na kateri je zlasti prepovedano ustavljanje in parkiranje na cestišču(-ih).

(2) V tem protokolu „letališče“ pomeni letališče, ki ustreza opredelitvi v Čikaški konvenciji iz leta 1944 (Priloga 14), s katero je bila ustanovljena Mednarodna organizacija za civilno letalstvo.

PRILOGA II

Vsi drugi projekti, navedeni v odstavku 2 člena 4

1. Projekti za prestrukturiranje kmetijskih zemljiških posestev.

2. Projekti za uporabo neobdelane zemlje ali polnaravnih območij za intenzivne kmetijske namene.

3. Projekti upravljanja z vodnimi viri za kmetijstvo ter namakalni in izsuševalni projekti.

4. Obrati za intenzivno rejo živali (tudi perutnine).

5. Začetno pogozdovanje in krčenje gozda zaradi spremembe namembnosti v drugo vrsto rabe zemljišč.

6. Intenzivno gojenje rib.

7. Jedrske elektrarne in drugi jedrski reaktorji (1) skupaj z razstavljanjem ali razgradnjo jedrskih elektrarn ali reaktorjev (razen raziskovalnih objektov za proizvodnjo in pretvorbo cepljivih ali oplodljivih snovi, katerih največja moč ne presega 1 kilovata stalne toplotne obremenitve), če niso vključeni v Prilogo I.

8. Gradnja nadzemnih električnih daljnovodov z napetostjo 220 kilovoltov ali več in dolžino 15 kilometrov ali več ter drugi projekti za prenos električne energije po nadzemnih vodih.

9. Industrijski obrati za proizvodnjo elektrike, pare in tople vode.

10. Industrijski obrati za prenos plina, pare in tople vode.

11. Površinsko skladiščenje fosilnih goriv in zemeljskega plina.

12. Podzemno skladiščenje gorljivih plinov.

13. Industrijsko briketiranje premoga in lignita.

14. Obrati za hidroelektrično proizvodnjo energije.

15. Obrati za izkoriščanje vetrne energije za proizvodnjo energije (vetrne elektrarne).

16. Obrati, če niso vključeni v Prilogo I, namenjeni: — proizvodnji ali obogatitvi jedrskega goriva, — predelavi obsevanega jedrskega goriva, — končnemu odlaganju obsevanega jedrskega goriva, — samo končnemu odlaganju radioaktivnih odpadkov, — samo skladiščenju (načrtovanemu za več kot 10 let) obsevanih jedrskih goriv zunaj mesta proizvodnje ali — predelavi in skladiščenju radioaktivnih odpadkov.

17. Kamnolomi, površinski kopi in pridobivanje šote, če niso vključeni v Prilogo I.

18. Podzemni rudarski obrati, če niso vključeni v Prilogo I.

19. Pridobivanje mineralov s čiščenjem morskega ali rečnega dna.

20. Globinske vrtine (zlasti geotermalne, vrtine za skladiščenje jedrskih odpadkov, vrtine za oskrbovanje z vodo), razen vrtin za ugotavljanje trdnosti zemlje.

21. Površinski industrijski obrati za pridobivanje premoga, nafte, zemeljskega plina in rud ter bitumenskih skrilavcev.

22. Integrirani obrati za začetno taljenje litega železa in jekla, če niso vključeni v Prilogo I.

23. Obrati za proizvodnjo surovega železa ali jekla (primarno ali sekundarno taljenje) skupaj s kontinuiranim litjem.

24. Obrati za predelavo železa in jekla (obrati za vroče valjanje, kovačije s kovaškimi kladivi, nanašanje zaščitnih prevlek iz staljenih kovin).

25. Livarne železa in jekla.

26. Obrati za proizvodnjo neželeznih neobdelanih kovin iz rude, koncentratov ali sekundarnih surovin z metalurškimi, kemičnimi ali elektrolitskimi postopki, če niso vključeni v Prilogo I.

27. Obrati za taljenje, tudi legiranje, neželeznih kovin, razen plemenitih kovin, skupaj z izrabljenimi izdelki za predelavo (rafinacija, litje itd.), če niso vključeni v Prilogo I.

28. Obrati za površinsko obdelavo kovin in plastičnih mas z uporabo elektrolitskih ali kemičnih postopkov.

29. Izdelava in sestavljanje motornih vozil ter izdelava motorjev za motorna vozila.

30. Ladjedelnice.

31. Objekti za gradnjo in popravila letal.

32. Izdelava železniške opreme.

33. Eksplozijsko litje kovin.

34. Obrati za praženje in sintranje kovinskih rud.

35. Koksarne (suha destilacija premoga).

36. Obrati za proizvodnjo cementa.

37. Obrati za proizvodnjo stekla in steklenih vlaken.

38. Obrati za taljenje mineralnih snovi in proizvodnjo mineralnih vlaken.

39. Proizvodnja keramičnih izdelkov z žganjem, zlasti strešnikov, opeke, ognjevarne opeke, ploščic, lončevine ali porcelana.

40. Obrati za proizvodnjo kemikalij ali obdelavo vmesnih produktov, če niso vključeni v Prilogo I.

41. Proizvodnja pesticidov in farmacevtskih izdelkov, barv in lakov, elastomerov in peroksidov.

42. Objekti za skladiščenje naftnih, petrokemičnih ali kemičnih izdelkov, če niso vključeni v Prilogo I.

43. Proizvodnja rastlinskih in živalskih olj in maščob.

44. Pakiranje in konzerviranje živalskih in rastlinskih proizvodov.

45. Proizvodnja mlečnih izdelkov.

46. Proizvodnja piva in slada.

47. Izdelava slaščic in sirupov.

48. Klavnice.

49. Obrati za proizvodnjo industrijskega škroba.

50. Tovarne ribje moke in ribjega olja.

51. Tovarne sladkorja.

52. Industrijski obrati za proizvodnjo papirne kaše, papirja in lepenke, če niso vključeni v Prilogo I.

53. Obrati za predhodno obdelavo ali barvanje vlaken ali tekstila.

54. Obrati za strojenje živalskih kož.

55. Obrati za predelavo in proizvodnjo celuloze.

56. Proizvodnja in obdelava izdelkov na bazi elastomerov.

57. Obrati za proizvodnjo umetnih mineralnih vlaken.

58. Obrati za ponovno obdelavo ali uničenje eksplozivnih snovi.

59. Obrati za proizvodnjo azbesta in izdelavo azbestnih izdelkov, če niso vključeni v Prilogo I.

60. Obrati za zbiranje živalskih trupel in odpadkov.

61. Testne preskuševalnice za motorje, turbine ali reaktorje.

62. Stalne dirkalne in testne proge za motorna vozila.

63. Vodi za prenos plina ali nafte, če niso vključeni v Prilogo I.

64. Vodi za prenos kemikalij s premerom, večjim od 800 mm, in dolžino, večjo od 40 km.

65. Gradnja železnic in intermodalnih zmogljivosti za pretovarjanje ter intermodalnih terminalov, če ni vključena v Prilogo I.

66. Gradnja tramvajev, nadzemnih in podzemnih železnic, visečih ali podobnih prog posebne vrste, ki se uporabljajo izključno ali v glavnem za potniški promet.

67. Gradnja cest, skupaj s premestitvijo in/ali razširjenjem vseh obstoječih cest, če ni vključena v Prilogo I.

68. Gradnja pristanišč in pristaniških naprav, vključno z ribiškimi pristanišči, če ni vključena v Prilogo I.

69. Gradnja celinskih vodnih poti in pristanišč za celinski vodni promet, če ni vključena v Prilogo I.

70. Trgovska pristanišča, nakladalni in razkladalni pomoli, povezani s celinskimi in zunanjimi pristanišči, če niso vključeni v Prilogo I.

71. Regulacija vodotoka ali poseg za zaščito pred poplavami.

72. Gradnja letališč (2) in letaliških pristajalnih terenov, če ni vključena v Prilogo I.

73. Obrati za odstranjevanje odpadkov (vključno z odlagališči), če niso vključeni v Prilogo I.

74. Obrati za sežig ali kemično obdelavo nenevarnih odpadkov.

75. Skladiščenje odpadnega železa in odpadnih vozil.

76. Mesta za odlaganje blata.

77. Črpanje podtalnice ali umetno obnavljanje podtalnice, če ni vključeno v Prilogo I.

78. Objekti za prenos vode med porečji.

79. Čistilne naprave za obdelavo odpadnih voda.

80. Jezovi in drugi objekti za bodisi zadrževanje bodisi dolgoročno ali stalno skladiščenje vode, če niso vključeni v Prilogo I.

81. Obalni objekti za obrambo pred erozijo in morski objekti, ki obalo spreminjajo z gradnjo, na primer pristaniški nasipi, pomoli, valobrani in drugi objekti za obrambo pred morjem, razen vzdrževanja in rekonstrukcije takih objektov.

82. Gradnja vodovodov na dolge razdalje.

83. Smučarske proge, vlečnice in žičnice ter sorodna oprema.

84. Marine.

85. Počitniška naselja in hotelski kompleksi zunaj urbanih območij in z njimi povezani objekti.

86. Stalni kampi in prostori za počitniške prikolice.

87. Tematski parki.

88. Projekti izgradnje industrijskih con.

89. Projekti razvoja mestnih območij, vključno z izgradnjo nakupovalnih centrov in avtomobilskih parkirišč.

90. Pridobivanje zemljišč iz morja.

(1) V tem protokolu se jedrske elektrarne in drugi jedrski reaktorji ne štejejo več za take objekte, če so bili vse jedrsko gorivo in drugi radioaktivno onesnaženi elementi trajno odstranjeni iz obrata.

(2) V tem protokolu „letališče“ pomeni letališče, ki ustreza opredelitvi v Čikaški konvenciji iz leta 1944, s katero je bila ustanovljena Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (Priloga 14).

PRILOGA III

Merila za določitev verjetnih večjih posledic za okolje in zdravje, navedenih v odstavku 1 člena 5

1. Pomembnost načrta ali programa za vključitev okoljskih in zdravstvenih ugotovitev zlasti zaradi pospeševanja trajnostnega razvoja.

2. Stopnja, do katere načrt ali program določa okvir za projekte in druge dejavnosti glede na lokacijo, značaj, velikost in delovne razmere ali z dodelitvijo sredstev.

3. Stopnja, do katere načrt ali program vpliva na druge načrte in programe, vključno s tistimi, ki so hierarhično razvrščeni.

4. Okoljski in zdravstveni problemi, pomembni za načrt ali program.

5. Značaj posledic za okolje in zdravje, na primer verjetnost, trajanje, pogostnost, reverzibilnost, razširjenost in obseg (geografsko območje ali velikost prebivalstva, ki bo verjetno prizadeto).

6. Nevarnosti za okolje in zdravje.

7. Čezmejni značaj posledic.

8. Stopnja, do katere načrt ali program prizadene pomembna ali občutljiva območja, tudi krajino s priznanim nacionalnim ali mednarodnim zaščitenim statusom.

PRILOGA IV

Podatki, navedeni v odstavku 2 člena 7

1. Vsebina in glavni cilji načrta ali programa in njihova povezanost z drugimi načrti ali programi.

2. Ustrezni vidiki sedanjega stanja okolja in zdravja ter verjeten nadaljnji razvoj, če se načrt ali program ne izvaja.

3. Značilnosti okolja in zdravja na območjih, ki bodo verjetno utrpela večje posledice.

4. Okoljski in zdravstveni problemi, ki so pomembni za načrt ali program.

5. Okoljski in zdravstveni cilji, določeni na mednarodni in nacionalni ravni ter drugih ravneh, ki so pomembni za načrt ali program, in načini, kako so bili ti cilji ter druge okoljske in zdravstvene ugotovitve upoštevani pri pripravi načrta ali programa.

6. Verjetne večje posledice za okolje in zdravje (1), kot so opredeljene v odstavku 7 člena 2.

7. Ukrepi za preprečevanje, zmanjšanje ali ublažitev vseh večjih škodljivih posledic za okolje in zdravje, ki bi lahko izhajale iz izvajanja načrta ali programa.

8. Navedba razlogov za izbiro preučenih alternativ ter opis izvedbe presoje in težav pri zbiranju podatkov, ki jih je treba vključiti, zaradi tehničnih pomanjkljivosti ali pomanjkljivega znanja.

9. Ukrepi, predvideni za spremljanje posledic izvajanja načrta ali programa za okolje in zdravje.

10. Verjetne večje čezmejne posledice za okolje in zdravje.

11. Netehnični povzetek predloženih podatkov.

(1) Te posledice morajo vsebovati sekundarne, kumulativne, sinergetske, kratko-, srednje- in dolgoročne, trajne in začasne ter pozitivne in negativne posledice.

PRILOGA V

Podatki, navedeni v odstavku 5 člena 8

1. Predlagani načrt ali program in njegov značaj.

2. Organ, pristojen za sprejetje načrta ali programa.

3. Predvideni postopek skupaj z: (a) začetkom postopka; (b) priložnostmi za udeležbo javnosti; (c) časom in krajem predvidene javne obravnave; (d) organom, pri katerem je mogoče dobiti ustrezne podatke in so ti podatki deponirani, da jih lahko javnost preuči; (e) organom, ki se mu lahko predložijo pripombe ali vprašanja, ter časovnim razporedom za predložitev pripomb ali vprašanj ter (f) razpoložljivimi podatki o okolju in zdravju, pomembnimi za predlagani načrt ali program.