Uredba Komisije (ES) št. 1831/94

z dne 26. julija 1994

o nepravilnostih in izterjavi nepravilno plačanih zneskov v okviru financiranja Kohezijskega sklada ter organizaciji informacijskega sistema na tem področju

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1164/94 z dne 16. maja 1994 o ustanovitvi Kohezijskega sklada [1] in zlasti člena 12(5) uredbe,

ker člen 12 Uredbe (ES) št. 1164/94 določa načela, ki v Skupnosti urejajo kampanjo proti nepravilnostim in izterjavo zneskov, izgubljenih zaradi zlorabe ali malomarnosti na področju Kohezijskega sklada;

ker se morajo določbe iz te uredbe nanašati na vse upravičene ukrepe, predvidene v členu 3 Uredbe (ES) št. 1164/94;

ker ta uredba ureja samo nekatere vidike obveznosti držav članic upravičenk po členu 12(2) Uredbe (ES) št. 1164/94 in zato ne bi smela vplivati na katere koli druge obveznosti po navedenem členu;

ker bi bilo treba za boljšo obveščenost Skupnosti o ukrepih, ki jih sprejmejo države članice upravičenke za boj proti nepravilnostim, določiti nacionalne predpise, ki jih je treba predložiti Komisiji;

ker bi bilo treba zaradi določitve narave nepravilnih praks in finančnih učinkov nepravilnosti ter za izterjavo nepravilno plačanih zneskov predvideti, da se vsaka odkrita nepravilnost poroča Komisiji vsako četrtletje; ker se morajo poleg takih poročil zagotoviti tudi informacije o napredovanju sodnih ali upravnih postopkov;

ker bi morala biti Komisija sistematično obveščena o sodnih in upravnih postopkih proti osebam, ki so zagrešile nepravilnosti; ker bi bilo priporočljivo zagotoviti tudi sistematičen prenos informacij o ukrepih, ki jih sprejmejo države članice za zaščito finančnih interesov Skupnosti;

ker je smiselno določiti postopke, ki jih morajo uporabiti države članice in Komisija v primerih, ko so zneski, izgubljeni zaradi nepravilnosti, izkažejo za neizterljive;

ker bi bilo treba določiti minimalni prag, nad katerim morajo države članice upravičenke nepravilnost avtomatično sporočiti Komisiji;

ker določbe te uredbe ne smejo vplivati na nacionalne predpise v zvezi s kazenskimi postopki ali medsebojno pravno pomočjo držav članic v kazenskih zadevah;

ker je priporočljivo predvideti možnost, da Skupnosti prispeva k sodnim stroškom in stroškom, ki neposredno izhajajo iz sodnih postopkov;

ker bi bilo treba za preprečitev nepravilnosti okrepiti sodelovanje med državami članicami in Komisijo, hkrati pa ukreniti vse, da se zagotovi izvedba takih ukrepov ob upoštevanju pravil o zaupnosti;

ker bi bilo treba nadalje določiti, da se določbe te uredbe uporabljajo tudi, kadar plačilo, ki bi moralo biti izvršeno v okviru Kohezijskega sklada, zaradi nepravilnosti ni bilo izvršeno,

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Brez poseganja v obveznosti, ki izhajajo neposredno iz člena 12 Uredbe (ES) št. 1164/94, se ta uredba nanaša na vse upravičene ukrepe, kakor so predvideni v členu 3 Uredbe (ES) št. 1164/94.

Ta uredba ne vpliva na uporabo predpisov držav članic v zvezi s kazenskimi postopki ali pravosodnim sodelovanjem med državami članicami v kazenskih zadevah.

Člen 2

1. Države članice upravičenke v smislu člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1164/94 preložijo Komisiji v treh mesecih od začetka veljavnosti te uredbe:

- zakone in druge predpise o izvajanju ukrepov, predvidenih v členu 12 Uredbe (ES) št. 1164/94,

- seznam organov in teles, pooblaščenih za izvajanje teh ukrepov, ter glavnih določb v zvezi z vlogo in delovanjem teh organov in teles in postopkov, za uporabo katerih so odgovorni.

2. Države članice upravičenke takoj sporočijo Komisiji vsako spremembo glede podatkov, ki se predložijo po odstavku 1.

3. Komisija preuči sporočila držav članic upravičenk in jih obvesti o sklepih, ki jih namerava v zvezi z njimi sprejeti. Z državami članicami je v stiku v obsegu, ki je potreben za izvajanje tega člena.

Člen 3

1. V dveh mesecih po koncu vsakega četrtletja države članice upravičenke poročajo Komisiji o vseh nepravilnostih, ki so bile predmet začetnih upravnih ali sodnih preiskav.

V ta namen pošljejo podrobnosti o:

- opredelitvi zadevnega projekta ali ukrepa,

- določbi, ki je bila kršena,

- naravi in znesku izdatkov; v primerih neplačil o zneskih, ki bi bili nepravilno plačani, če nepravilnost ne bi bila odkrita, razen kadar je bila napaka ali malomarnost odkrita pred plačilom in ji ni sledila nobena upravna ali sodna kazen,

- celotnem znesku in njegovi porazdelitvi med različne vire financiranja,

- obdobju ali datumu, ko je bila storjena nepravilnost,

- uporabljenih postopkih pri zagrešitvi nepravilnosti,

- načinu odkritja nepravilnosti,

- nacionalnih organih ali telesih, ki so sestavili uradno poročilo o nepravilnosti,

- finančnih posledicah, odložitvi plačil (če obstajajo) in možnosti za izterjavo,

- datumu in viru prvega podatka, ki je pripeljal do suma o nepravilnosti,

- datumu sestave poročila o nepravilnosti,

- po potrebi o vpletenih državah članicah in državah nečlanicah,

- identiteti vpletenih fizičnih in pravnih oseb, razen če taki podatki zaradi narave zadevne nepravilnosti niso pomembne v boju proti nepravilnostim.

2. Kadar kateri od podatkov iz odstavka 1 in zlasti tisti v zvezi z uporabljenimi postopki pri storjeni nepravilnosti in načinom njenega odkritja, ni na voljo, države članice upravičenke, kolikor je mogoče, pošljejo Komisiji manjkajoči podatek pri naslednji predložitvi četrtletnih poročil o nepravilnostih.

3. Če nacionalni predpisi predvidevajo zaupnost preiskav, je za sporočanje podatkov treba pridobiti dovoljenje pristojnega pravosodnega organa.

Člen 4

Vsaka država članica upravičenka takoj poroča Komisiji in po potrebi drugim zadevnim državam članicam o vseh odkritih ali domnevnih nepravilnostih, če obstaja bojazen, da:

- bi lahko imele zelo hitro učinek zunaj njenega ozemlja,

in/ali

- kažejo na nove oblike nepravilnosti.

Člen 5

1. V dveh mesecih po koncu vsakega četrtletja države članice upravičenke obvestijo Komisijo s sklicevanjem na vsako prejšnje poročilo, sestavljeno po členu 3, o postopkih, sproženih po predhodno uradno sporočenih nepravilnostih, in pomembnih spremembah, ki iz njih izhajajo, vključno z:

- zneski, ki so bili izterjani ali za katere se pričakuje, da bodo izterjani,

- začasnimi ukrepi, ki jih države članice upravičenke sprejmejo za zaščito izterjave nepravilno plačanih zneskov,

- sodnimi ali upravnimi postopki, sproženimi zaradi izterjave nepravilno plačanih zneskov in naložitev sankcij,

- razlogi za vsakršno opustitev postopkov izterjave; Komisijo je treba, kolikor je mogoče, o tem uradno obvestiti pred sprejetjem vsake odločitve,

- vsako opustitvijo kazenskega pregona.

Države članice upravičenke obvestijo Komisijo o upravnih ali sodnih odločbah ali njihovih glavnih točkah v zvezi s koncem teh postopkov.

2. Kadar država članica upravičenka meni, da zneska ni mogoče v celoti izterjati ali da ni mogoče pričakovati, da bi bil v celoti izterjan, v posebnem poročilu obvesti Komisijo o neizterjanem znesku in razlogih, zakaj bi po njenem mnenju moral znesek bremeniti Skupnost ali državo članico. To sporočilo mora biti dovolj podrobno, da Komisiji omogoči čim prejšnjo odločitev po posvetovanju z organi zadevnih držav članic, kdo bo nosil finančne posledice v smislu tretje alinee člena 12(1) Uredbe (ES) št. 1164/94.

3. V primeru iz odstavka 2 lahko Komisija od države članice upravičenke izrecno zahteva, da nadaljuje s postopkom izterjave.

Člen 6

Če v referenčnem obdobju ni nepravilnosti, ki bi jih bilo treba sporočiti, države članice upravičenke o tem obvestijo Komisijo v roku iz člena 3(1).

Člen 7

Kadar se pristojni organi države članice na izrecno zahtevo Komisije odločijo, da sprožijo ali nadaljujejo sodne postopke zaradi izterjave nepravilno plačanih zneskov, se lahko Komisija zaveže, da državi članici povrne vse sodne stroške in stroške, ki neposredno izhajajo iz sodnih postopkov, ali del teh stroškov, ob predložitvi dokazne dokumentacije, četudi se postopki končajo neuspešno.

Člen 8

1. Komisija ohranja ustrezne stike z zadevnimi državami članicami zaradi dopolnjevanja prejetih podatkov o nepravilnostih iz člena 3, o postopkih iz člena 5 in zlasti o možnostih za izterjavo.

2. Ne glede na stike iz odstavka 1 Komisija obvesti države članice, če je narava nepravilnosti takšna, da kaže, da bi se enaki ali podobni postopki lahko pojavili v drugih državah članicah.

3. Komisija organizira informativne sestanke na ravni Skupnosti za predstavnike držav članic, da z njimi preuči podatke, ki jih je dobila po členih 3, 4 in 5 ter po odstavku 1 tega člena, zlasti glede naukov, ki jih je treba upoštevati v zvezi z nepravilnostmi, preventivnimi ukrepi in sodnimi postopki.

4. Zaradi odprave praznine, ki se pokaže pri uporabi veljavnih določb in škoduje interesom Skupnosti, se na zahtevo države članice ali Komisije države članice in Komisija med seboj posvetujejo.

Člen 9

Komisija redno obvešča države članice v okviru Posvetovalnega odbora za koordinacijo na področju preprečevanja goljufij o višini sredstev, za katera gre pri odkritih nepravilnostih in o različnih kategorijah nepravilnosti, razčlenjenih po vrsti in številu.

Člen 10

1. Države članice in Komisija sprejmejo potrebne varnostne ukrepe za zagotovitev zaupnosti izmenjanih podatkov.

2. Podatki iz te uredbe se zlasti ne smejo poslati osebam, ki niso iz držav članic ali institucij Skupnosti in katerih dolžnosti ne zahtevajo, da imajo do njih dostop, razen če država članica, ki jih pošilja, s tem izrecno soglaša.

3. Imena fizičnih ali pravnih oseb se lahko drugi državi članici ali instituciji Skupnosti razkrijejo samo, če je to potrebno za preprečitev ali pregon nepravilnosti ali ugotovitev domnevne nepravilnosti.

4. Podatki, ki se sporočijo ali dobijo v kakršnikoli obliki po tej uredbi, so poklicna skrivnost in se varujejo na enak način, kakor podobne podatke varuje nacionalna zakonodaja države članice, ki jih prejme, in ustrezne določbe, ki se uporabljajo za institucije Skupnosti.

Poleg tega se ti podatki ne smejo uporabiti za katere koli druge namene, razen tiste, ki jih predvideva ta uredba, razen če organi, ki jih zagotovijo, s tem izrecno soglašajo in če predpisi, veljavni v državi članici, iz katere je organ, ki jih je prejel, ne prepovedujejo takega sporočanja ali uporabe.

5. Odstavki 1 do 4 v katerih koli ukrepih ali postopkih, sproženih naknadno zaradi neskladnosti s pravili Skupnosti na področju Kohezijskega sklada, ne ovirajo uporabe podatkov, pridobljenih po tej uredbi. Pristojni organ države članice, ki je poslal ta podatek, je o taki uporabi takoj obveščen.

6. Če država članica uradno obvesti Komisijo, da se je pri nadaljnjem poizvedovanju izkazalo, da fizična ali pravna oseba, katere ime je bilo sporočeno Komisiji po tej uredbi, ni bila vpletena v nobeno nepravilnost, Komisija o tem takoj obvesti vse tiste, ki jim je v skladu s to uredbo razkrila navedeno ime. Taka oseba se na podlagi prejšnjega obvestila preneha obravnavati kot oseba, vpletena v zadevno nepravilnost.

Člen 11

V primerih sofinanciranja, ki ga skupno krijeta Kohezijski sklad in država članica upravičenka, se izterjani zneski razdelijo med navedeno državo članico in Skupnost v sorazmerju z njunimi že nastalimi izdatki.

Člen 12

1. Kadar se nepravilnosti nanašajo za zneske, manjše od 4000 ECU, ki bremenijo proračun Skupnosti, države članice upravičenke Komisiji ne sporočijo podatkov, predvidenih v členih 3 in 5, razen če slednja to izrecno zahteva.

2. Znesek iz odstavka 1 se pretvori v nacionalno valuto z uporabo menjalnih tečajev, objavljenih v seriji C Uradnega lista Evropskih skupnosti, ki veljajo prvi delovni dan leta, v katerem se sporočijo podatki o nepravilnostih.

Člen 13

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Obdobje med datumom začetka veljavnosti in koncem koledarskega četrtletja se za namene členov 3 in 5 šteje za četrtletje.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 1994

Za Komisijo

Peter Schmidhuber

Član Komisije

[1] UL L 130, 25.5.1994, str. 1.

--------------------------------------------------