Direktiva Sveta 95/63/ES

z dne 5. decembra 1995

o spremembah Direktive 89/655/EGS o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za uporabo delovne opreme delavcev pri delu (druga posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

SVET EVROPSKE UNIJE JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 118a Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije [1],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2],

v skladu s postopkom, določenim v členu 189c [3],

ker člen 118a Pogodbe predvideva, da Svet s pomočjo direktiv sprejme minimalne zahteve za spodbujanje izboljšanj, predvsem v delovnem okolju, v zvezi z zdravjem in varnostjo delavcev;

ker se morajo v skladu z omenjenim členom take direktive izogniti uvajanju upravnih, finančnih in pravnih omejitev, ki bi zavirale oblikovanje in razvoj majhnih in srednjih podjetij;

ker je ravnanje v skladu z minimalnimi zahtevami, oblikovanimi za izboljšanje varnosti in zdravja pri uporabi delovne opreme bistveno za zagotovitev varnosti in zdravja delavcev;

ker morajo torej države članice sprejeti ukrepe, da bi podjetja, predvsem majhna in srednja, lažje izvajala določbe te direktive; ker lahko taki ukrepi vključujejo usposabljanje in informiranje, prilagojeno posebnim zahtevam različnih sektorjev gospodarstva;

ker določbe, sprejete v skladu s členom 118a Pogodbe, posamezni državi članici ne preprečujejo, da bi oblikovala in ohranila strožje zaščitne ukrepe v zvezi z delovnimi pogoji, združljive s to Pogodbo;

ker člen 9(1) Direktive 89/655/EGS [4] določa, da se v Prilogo vključijo dodatne minimalne zahteve v zvezi z delovno opremo iz točke 3 Priloge v skladu s postopkom iz člena 118a Pogodbe;

ker se mora ta direktiva omejiti na opredelitev ciljev, ki jih je treba doseči, in načel, ki jih je treba upoštevati, pri čemer se države članice svobodno odločijo, kako bodo uskladile in izboljšale svojo nacionalno zakonodajo;

ker države članice po posvetovanju s socialnimi partnerji in ob ustreznem upoštevanju nacionalne zakonodaje in/ali prakse, določijo postopke, s katerimi je možno doseči stopnjo varnosti, ki ustreza ciljem, določenim v Prilogi II k tej direktivi;

ker ta direktiva predstavlja konkretni sestavni del uresničevanja socialne dimenzije notranjega trga,

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 89/655/EGS se s tem spremeni, kot sledi:

1. Člen 4 se spremeni, kot sledi:

(a) v odstavku 1(a)(ii) in (b) se besedilo "v Prilogi" nadomesti z besedilom "v Prilogi I";

(b) v odstavek 1 se vstavi naslednja točka:

"(c) brez poseganja v točko (a)(i) in ne glede na točko (a) (ii) in točko (b), specifična delovna oprema, za katero veljajo zahteve iz točke 3 Priloge I, ki, če je do 5. decembra 1998 že zagotovljena delavcem v podjetju in/ali ustanovi, ustreza minimalnim zahtevam, določenim v Prilogi I, najkasneje štiri leta po tem datumu";

(c) doda se naslednji odstavek:

"3. Države članice po posvetovanju s socialnimi partnerji in ob ustreznem upoštevanju nacionalne zakonodaje in/ali prakse določijo postopke, s katerimi je možno doseči stopnjo varnosti, ki ustreza ciljem, določenim v Prilogi II."

2. Vstavi se naslednji člen:

"Člen 4a

Pregled delovne opreme

1. Delodajalec zagotovi, da pristojne osebe v smislu nacionalnih zakonodaj in/ali praks opravijo začetni pregled (pred namestitvijo in pred prvim zagonom) delovne opreme, katere varnost je odvisna od pogojev namestitve, in pregled po vsaki namestitvi v nov prostor, da bi zagotovili pravilno namestitev in pravilno delovanje delovne opreme.

2. Delodajalec poskrbi, da se na delovni opremi, ki je izpostavljena pogojem, ki povzročajo škodo, ki lahko povzroči nevarnost, opravijo:

- redni pregledi in, če je ustrezno, testiranja, ki jih opravijo pristojne osebe v smislu nacionalnih zakonodaj in/ali praks,

- posebni pregledi, ki jih opravijo pristojne osebe v smislu nacionalnih zakonodaj in/ali praks, vsakokrat, ko nastopijo izjemne okoliščine, ki bi lahko ogrozile varnost delovne opreme, kot so sprememba dela, nezgode, naravni pojavi ali daljša obdobja nedejavnosti,

da bi zagotovili upoštevanje zdravstvenih in varstvenih zahtev ter pravočasno odkrivanje in odpravljanje okvar.

3. Rezultati pregledov morajo biti zabeleženi in na voljo pristojnim organom. Hraniti jih je treba ustrezno časovno obdobje.

Kadar se delovna oprema uporablja zunaj podjetja, ji je treba priložiti dokazilo o opravljenem zadnjem pregledu.

4. Države članice določijo pogoje, pod katerimi se opravijo taki pregledi.";

3. Vstavi se naslednji člen:

"Člen 5a

Ergonomija in zdravje pri delu

Delodajalec mora pri izvajanju minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtev v celoti upoštevati delovno držo in položaj delavcev med uporabo delovne opreme ter ergonomska načela.";

4. Na konec člena 6(2) se doda naslednji pododstavek:

"Delavce je treba opozoriti na nevarnosti, ki jih zadevajo, na delovno opremo, ki je v njihovem neposrednem delovnem okolju, in na vse spremembe, ki jih zadevajo, v kolikor vplivajo na delovno opremo v njihovem neposrednem delovnem okolju, četudi te opreme ne uporabljajo neposredno.";

5. V členu 8 se beseda "Priloga" nadomesti z besedo "Priloge";

6. Člen 9 se spremeni, kot sledi:

- v naslovu k členu se beseda "Priloge" nadomesti z besedo "Prilog",

- v odstavku 1 se beseda "Priloga", ki se v besedilu pojavi dvakrat, nadomesti z besedo "Priloga I",

- v odstavku 2 se beseda "Priloge" nadomesti z besedo "Prilog";

7. Priloga, ki postane Priloga I, se spremeni v skladu s Prilogo I k tej direktivi;

8. Doda se Priloga II, katere besedilo je navedeno v Prilogi II k tej direktivi.

Člen 2

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo do 5. decembra 1998. O tem nemudoma obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice Komisiji sporočijo besedila določb nacionalne zakonodaje, ki so jih že sprejele ali ki jih sprejmejo na področju, urejenem s to direktivo.

3. Komisija redno pošilja poročila o izvajanju te direktive Evropskemu parlamentu, Svetu in Ekonomsko-socialnemu odboru.

Člen 3

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 5. decembra 1996

Za Svet

Predsednik

J. A. Griñán

[1] UL C 104, 12.4.1994, str. 4; in UL C 246, 22.9.1995, str. 3.

[2] UL C 397, 31.12.1994, str. 13.

[3] Mnenje Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 1995 (UL C 56, 6.3.1995, str. 175), Skupno stališče Sveta z dne 24. julija 1995 (UL C 281, 25.10.1995, str. 41) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 1995 (UL C 323, 4.12.1995).

[4] UL L 393, 30.12.1989, str. 13.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

Priloga (ki postane Priloga I) k Direktivi 89/655/EGS se spremeni, kot sledi:

1. splošni opombi se doda naslednji odstavek:

"Za naslednje minimalne zahteve, če se nanašajo na delovno opremo v uporabi, niso potrebni enaki ukrepi kot za osnovne zahteve v zvezi z novo delovno opremo.";

2. v točki 2.1 se zadnji odstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

"Krmilne naprave morajo biti varne in jih je treba izbrati ob upoštevanju izpadov, okvar in omejitev, predvidljivih v okviru načrtovane uporabe.";

3. Točka 3 se nadomesti z naslednjim besedilom:

"3. Dodatne minimalne zahteve za specifično delovno opremo

3.1 Minimalne zahteve za premično delovno opremo z lastnim pogonom ali brez njega

3.1.1 Delovna oprema, na kateri se vozijo delavci, mora biti opremljena tako, da se zmanjšajo nevarnosti za delavca med prevozom.

Te nevarnosti morajo vključevati nevarnost stika s kolesi ali gosenicami ali ujetje vanje.

3.1.2 V primeru, da bi nenadna blokada pogonske enote med premično delovno opremo in njenimi dodatki in/ali vlečenimi enotami lahko povzročila posebno nevarnost, je treba to delovno opremo opremiti ali prilagoditi tako, da se preprečijo blokade pogonskih enot.

Če se taki blokadi ni mogoče izogniti, je treba sprejeti vse možne ukrepe, da se preprečijo nevarne posledice za delavce.

3.1.3 Če se pogonske gredi za prenos energije med premičnimi deli delovne opreme lahko umažejo ali poškodujejo zaradi vleke po tleh, je treba zagotoviti njihovo čiščenje in popravilo.

3.1.4 Premična delovna oprema, na kateri se delavci vozijo, mora biti načrtovana tako, da v dejanskih pogojih uporabe zmanjša nevarnosti, ki izhajajo iz prevrnitve delovne opreme, in to:

- bodisi z varovalno konstrukcijo, ki zagotavlja, da se oprema ne prevrne za več kot četrtino obrata, ali

- s konstrukcijo, s katero se okrog vozečih delavcev zagotovi dovolj prostora, če se prevračanje nadaljuje prek četrtine obrata, ali

- z drugo napravo z enakim učinkom.

Te varovalne konstrukcije so lahko sestavni del delovne opreme.

Varovalne konstrukcije niso potrebne, če je delovna oprema med delovanjem stabilizirana ali če oblika opreme onemogoča prevračanje.

Če obstaja nevarnost, da bi se pri prevrnitvi delovne opreme delavec, ki se vozi na opremi, znašel med deli delovne opreme in tlemi, je treba namestiti zadrževalni sistem za navedene delavce.

3.1.5 Viličarji, ki prevažajo enega ali več delavcev, morajo biti prilagojeni ali opremljeni tako, da zmanjšajo nevarnost prevračanja viličarja, in to:

- z namestitvijo zaprtega prostora za voznika, ali

- s konstrukcijo, ki preprečuje prevrnitev viličarja, ali

- s konstrukcijo, ki zagotavlja, da v primeru prevrnitve viličarja med tlemi in določenimi deli viličarja ostane dovolj prostora za delavce, ki se prevažajo na njem, ali

- s konstrukcijo, ki zadrži delavce na voznikovem sedežu, tako da se prepreči, da bi deli prevrnjenega viličarja zmečkali delavce, ki se vozijo na njem.

3.1.6 Delovna oprema z lastnim pogonom, ki med gibanjem lahko povzroči nevarnosti za osebe, mora izpolnjevati naslednje pogoje:

(a) imeti mora sredstva za preprečevanje nepooblaščenega zagona;

(b) imeti mora ustrezne naprave za zmanjševanje posledic trčenja, kadar je sočasno v gibanju več kot en del z gosenicami opremljene delovne opreme;

(c) na voljo mora biti naprava za zaviranje in ustavitev opreme. Kadar to zahtevajo varnostne omejitve, morajo biti v primeru okvare glavne naprave na voljo naprave, ki se upravljajo s hitro dostopnimi krmilji ali avtomatskimi sistemi za zaviranje ali zaustavitev opreme;

(d) kadar voznikovo neposredno vidno polje ne zadošča za zagotavljanje varnosti, je treba namestiti dodatne pomožne naprave za izboljšanje vidljivosti;

(e) delovna oprema, načrtovana za uporabo ponoči ali v temačnih prostorih, mora biti opremljena s svetili, ki ustreza opravljanemu delu in delavcem zagotavlja varno delo;

(f) delovna oprema, ki predstavlja nevarnost požara bodisi sama po sebi bodisi zaradi tistega, kar vleče oziroma nosi, in ki bi lahko ogrožala varnost delavcev, mora biti opremljena z ustreznimi gasilnimi napravami, če take naprave niso na voljo v bližini mesta uporabe;

(g) daljinsko vodena oprema se mora samodejno zaustaviti, takoj ko zapusti območje nadzora;

(h) daljinsko vodena delovna oprema, ki bi v normalnih razmerah lahko povzročila stisnjenje ali nevarnost, mora biti opremljena z napravami, ki varujejo pred temi nevarnostmi, razen če so na voljo druge ustrezne naprave za nadzorovanje nevarnosti trčenja.

3.2 Minimalne zahteve za delovno opremo za dviganje bremen

3.2.1 Kadar je delovna oprema za dviganje bremen trajno vgrajena, je treba zagotoviti njeno trdnost in stabilnost med uporabo ob upoštevanju zlasti bremen, ki jih je treba dvigovati, in obremenitve na točki postavitve ali pritrditve konstrukcij.

3.2.2 Na strojih za dviganje bremen mora biti jasno označena njihova nominalna obremenitev in, če je to ustrezno, pritrjena tablica, na kateri je navedena nominalna obremenitev za vsako konfiguracijo stroja.

Pripomočki za dviganje morajo biti označeni tako, da je možno določiti lastnosti, ki so bistvene za varno uporabo.

Na delovni opremi, ki ni namenjena za dvigovanje oseb, vendar se jo pomotoma lahko uporabi v ta namen, mora biti ustrezno in jasno označena namembnost uporabe.

3.2.3 Trajno vgrajena delovna oprema mora biti vgrajena tako, da zmanjšuje nevarnosti, da bi breme:

(a) udarilo delavce;

(b) nevarno nihalo ali prosto padlo;

(c) bilo nenamerno spuščeno.

3.2.4 Delovna oprema za dviganje ali za premikanje delavcev mora biti taka, da:

(a) z ustreznimi napravami prepreči nevarnost padca vozila, kjer ta obstaja;

(b) prepreči nevarnost, da bi uporabnik padel z vozila, kjer ta obstaja;

(c) prepreči nevarnost, da bi uporabnika stisnilo, ujelo ali udarilo, zlasti zaradi nepazljivega stika s predmeti;

(d) zagotavlja, da osebe, ki so v primeru nezgode ujete v vozilu, niso izpostavljene nevarnosti in jih je možno rešiti.

Če se zaradi razlik v legi in višini ni mogoče izogniti nevarnostim iz točke (a) z drugimi varnostnimi ukrepi, je treba zagotoviti zaščitno vrv s povečanim varnostnim količnikom in jo preverjati vsak delovni dan."

--------------------------------------------------

PRILOGA II

PRILOGA II

DOLOČBE V ZVEZI Z UPORABO DELOVNE OPREME IZ ČLENA 4(3)

0. Splošna opomba

Obveznosti iz te Priloge veljajo ob upoštevanju določb te direktive in če obstaja ustrezna nevarnost za zadevno delovno opremo.

1. Splošne določbe za vso delovno opremo

1.1 Delovno opremo je treba namestiti, vgraditi in uporabljati tako, da se zmanjšajo nevarnosti za uporabnike delovne opreme in za druge delavce, na primer z zagotavljanjem zadostnega prostora med premičnimi deli delovne opreme in pritrjenimi ali premičnimi deli v njeni okolici, in tako, da je možno vse oblike energije in snovi, ki se uporabljajo ali nastajajo, dovajati oziroma odstraniti na varen način.

1.2 Delovno opremo je treba sestaviti in razstaviti v varnih pogojih, zlasti ob upoštevanju vseh navodil proizvajalca.

1.3 Delovno opremo, v katero lahko udari strela, je treba zaščititi z ustreznimi napravami ali sredstvi proti učinkom strele.

2. Določbe v zvezi s premično opremo bodisi z lastnim pogonom ali brez njega

2.1 Delovno opremo z lastnim pogonom vozijo samo delavci, ki so bili ustrezno usposobljeni za varno vožnjo take opreme.

2.2 Če se delovna oprema premika po delovnem območju, je treba pripraviti in upoštevati ustrezne prometne predpise.

2.3 Da bi preprečili, da bi delavci peš prihajali v območje delovanja delovne opreme z lastnim pogonom, je treba sprejeti organizacijske ukrepe.

Če dela ni mogoče opraviti brez prisotnosti delavcev v območju delovanja delovne opreme, je treba sprejeti ustrezne ukrepe, da bi preprečili, da bi jih oprema poškodovala.

2.4 Prevažanje delavcev na premični delovni opremi z mehanskim pogonom je dovoljeno samo, kadar so v ta namen zagotovljene varnostne naprave. Če je delo treba opraviti med premikanjem, je treba hitrost ustrezno prilagoditi.

2.5 Premične delovne opreme z motorjem z notranjim izgorevanjem se ne sme uporabljati na delovnih območjih, razen če ni zagotovljena zadostna količina zraka, tako da zdravje ali varnost delavcev nista ogrožena.

3. Določbe v zvezi z uporabo delovne opreme za dviganje bremen

3.1 Splošne opombe

3.1.1 Premično ali razstavljivo delovno opremo za dviganje bremen je treba uporabljati tako, da se zagotovi stabilnost delovne opreme med uporabo v vseh predvidljivih pogojih ob upoštevanju lastnosti tal.

3.1.2 Osebe se smejo dvigovati samo s pomočjo delovne opreme in pripomočkov, predvidenih za ta namen.

Brez poseganja v člen 5 Direktive 89/391/EGS je delovno opremo, ki ni posebej predvidena za dvigovanje oseb, izjemoma možno uporabiti v ta namen, če so bili sprejeti ustrezni ukrepi za zagotovitev varnosti v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso, ki določa ustrezen nadzor.

Medtem ko so delavci prisotni na delovni opremi za dviganje bremen, mora biti ves čas nekdo na kontrolnem položaju. Osebe, ki se nahajajo na taki delovni opremi, morajo imeti na razpolago zanesljiva komunikacijska sredstva. Predvideti je treba zanesljiva sredstva za njihovo evakuacijo v primeru nevarnosti.

3.1.3 Razen če to ni potrebno za učinkovito izvajanje dela, je treba sprejeti ukrepe, s katerimi se zagotovi, da pod visečimi bremeni ni delavcev.

Bremena se ne smejo premikati nad nezavarovanimi delovnimi mesti, na katerih so običajno delavci.

V primerih, kjer ni možno na drugačen način zagotoviti nemotenega poteka dela, je treba določiti in izvajati ustrezne postopke.

3.1.4 Dvižne pripomočke je treba izbrati glede na breme, prijemalne točke, pritrditvene pripomočke in vremenske razmere ob upoštevanju načina in konfiguracije dviganja. Dodatna oprema za dviganje mora biti jasno označena, tako da uporabniki poznajo njene lastnosti, če je po uporabi ne razstavijo.

3.1.5 Dvižne pripomočke je treba shraniti tako, da se ne poškodujejo ali uničijo.

3.2 Delovna oprema za dviganje nevodenih bremen

3.2.1 Kadar je na delovišču vgrajenih ali postavljenih več enot delovne opreme za dviganje nevodenih bremen, tako da se njihovi delovni dosegi prekrivajo, je treba sprejeti ustrezne ukrepe za preprečitev trčenja bremen oziroma samih delov delovne opreme.

3.2.2 Pri uporabi premične delovne opreme za dviganje nevodenih bremen je treba sprejeti ukrepe za preprečitev nagibanja, prevrnitve ali, če je potrebno, premika ali zdrsa opreme. Zagotoviti je treba nadzor nad izvajanjem teh ukrepov.

3.2.3 Če upravljalec delovne opreme za dviganje nevodenih bremen ne more neposredno ali s pomočjo dodatne opreme, ki zagotavlja potrebne informacije, opazovati celotne poti bremena, ga mora med delom voditi pristojna oseba. Sprejeti je treba organizacijske ukrepe za preprečitev trčenja bremena, ki bi lahko ogrozilo delavce.

3.2.4 Delo je treba organizirati tako, da lahko delavec breme varno ročno pritrdi ali sprosti, zlasti tako, da pri tem ohrani neposreden ali posreden nadzor nad delovno opremo.

3.2.5 Vsi postopki dviganja morajo biti pravilno načrtovani, ustrezno nadzorovani in izvedeni tako, da se zagotovi varnost delavcev.

Še zlasti, če je treba breme sočasno dvigniti z dvema ali več deli delovne opreme za dviganje nevodenih bremen, je treba določiti in uporabljati postopek za usklajenost med upravljavci.

3.2.6 Če delovna oprema za dviganje nevodenih bremen ne more zadržati bremena v primeru popolnega ali delnega izpada električne energije, je treba zagotoviti ustrezne ukrepe za preprečitev izpostavljenosti delavcev kakršnimkoli posledičnim nevarnostim.

Viseča bremena se ne smejo pustiti nenadzorovana, razen če je dostop do nevarnega območja onemogočen in breme varno visi.

3.2.7 Uporabo delovne opreme za dviganje nevodenih bremen na prostem je treba prekiniti, kadar se vremenske razmere poslabšajo do te mere, da bi lahko ogrozile varno uporabo opreme in varnost delavcev. Sprejeti je treba ustrezne ukrepe, zlasti za preprečitev prevrnitve delovne opreme, da bi se izognili nevarnostim za delavce.

--------------------------------------------------