ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

Obstaja tveganje, da znaten delež sladkih voda Evrope do leta 2015 ne bi dosegel dobrega ekološkega stanja, ki je cilj, določen v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (3). Vzrok za to tveganje so številni različni dejavniki in pritiski, kot jih je izpostavila Evropska agencija za okolje v svojem poročilu o stanju okolja za leto 2010. Onesnaženje vode še naprej vzbuja zaskrbljenost glede javnega zdravja, zlasti glede izpostavljenosti novim onesnaževalom, učinkov kemijskih zmesi, najdenih v nekaterih evropskih vodah, in možnih tveganj za mikrobiološko onesnaženje.
(9)

Čeprav se je splošni javnofinančni primanjkljaj od leta 2009, ko je bil najvišji, zmanjšal, pa je nadaljnja konsolidacija za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2013 in doseganje srednjeročnega cilja po tem ključni izziv za Slovenijo. V skladu s konsolidacijsko strategijo, ki se je izvajala v zadnjih letih, nadaljnje varčevanje pri odhodkih, načrtovano v programu za stabilnost za obdobje 2011–2014, v glavnem vpliva le na stroške plač v javnem sektorju, socialne transferje (vključno s pokojninami) in javne naložbe. Vendar pa v programu za stabilnost ni podrobnih informacij o načrtovanih ukrepih po letu 2011. Nadaljnji korektivni ukrepi se sprejemejo v kontekstu dodatnega proračuna za doseganje primanjkljaja za leto 2011. Verodostojnost srednjeročne konsolidacijske strategije bi se povečala s sprejetjem več strukturnih ukrepov za obvladovanje odhodkov – v nasprotju z začasnimi posegi, ki so bili značilni za nedavna prizadevanja za konsolidacijo – in z bolj zavezujočim srednjeročnim proračunskim okvirom. Program za stabilnost potrjuje uvedbo pravila o odhodkih, vendar pa se je še vedno treba dogovoriti o ključnih določbah, na primer o opredelitvi neizpolnjevanja obveznosti. Poleg tega iz sorazmerno majhne učinkovitosti javne porabe, na primer na področju zdravstvenega varstva in izobraževanja, izhaja, da ima Slovenija morda dodatni manevrski prostor za konsolidacijo, ki bi temeljila na odhodkih, in sicer brez slabšanja kakovosti javnih storitev. V programu za stabilnost so navedene pobude za racionalizacijo javnih storitev in transferjev ter uvedbo enotnega sistema javnega naročanja, vendar pa nekatere od njih niso dovolj podrobno določene.
(5)

V strategiji Evropa 2020 je bilo staranje prebivalstva opredeljeno hkrati kot izziv in možnost za pametno, trajnostno in vključujočo rast. V vodilnih pobudah „Evropski program za digitalne tehnologije“ (4), „Unija inovacij“ (5), „Program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta“ ter „Evropska platforma proti revščini“ je bilo to vprašanje obravnavano prednostno. V politikah prožne varnosti v okviru Evropske strategije zaposlovanja je priznana potreba po celostnem pristopu v politikah človeških virov in zasnovi dela, ki bo usmerjena v življenjski cikel, da se spodbudi udeležba na trgu dela in odpravijo ovire.
7.

Nadalje odpre sektor strokovnih storitev in sprejme načrtovano zakonodajo, z namenom, da preoblikuje regulativni okvir in odstrani sedanje omejitve za konkurenco, učinkovitost in inovacije; izvaja zakon o trajnostnem gospodarstvu, zlasti ukrepe, namenjene izboljšanju poslovnega okolja in okrepitvi konkurence na trgih proizvodov in storitev na vseh ravneh upravljanja; ter izboljša usklajenost med regionalnimi in nacionalnimi upravami, da se zmanjša upravno breme za podjetja.
(7)

Strukturne pomanjkljivosti so prizadele italijansko gospodarstvo veliko pred sedanjo svetovno gospodarsko in finančno krizo. Med letoma 2001 in 2007 je povprečna rast realnega BDP znašala približno 1 %, kar je le polovica povprečja euroobmočja, predvsem zaradi počasne proizvodne rasti. Ker je to prizadelo vso državo, se velike regionalne gospodarske razlike niso zmanjšale. Čeprav velika notranja neravnovesja zasebnega sektorja niso zaznamovala gospodarstva, pa je svetovna kriza nanj močno vplivala. Zmanjšanje izvoza in posledično naložb je povzročilo precejšnje skrčenje realnega BDP v višini približno 7 % v obdobju med drugim četrtletjem leta 2008 in drugim četrtletjem leta 2009. Bruto javni dolg, ki se je v prejšnjem desetletju stalno zmanjševal, se je do konca leta 2010 povečal na 119 %, kar prav tako odraža strm padec BDP. Zaposlenost se je zmanjšala precej manj, k čemur je pripomogla vladna shema za skrajšanje delovnika, zaradi česar je v obdobju 2008–2009 brezposelnost le zmerno narasla. Gospodarstvo je v drugi polovici leta 2009 začelo počasi okrevati, k čemur je najbolj prispeval izvoz. Stanje na trgu dela je v letu 2010 ostalo negotovo, stopnja brezposelnosti pa se je do konca leta umirila pri 8,5 %. Glede na zelo visok delež javnega dolga je Italija med krizo ohranila razumno fiskalno naravnanost ter se vzdržala sprejetja velikih fiskalnih spodbud in tako v obdobju 2009–2010 ohranila javni primanjkljaj pod povprečjem za euroobmočje.
(1)

Znanstveni odbor za onesnaževalce v prehranski verigi Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) je 20. septembra 2007 sprejel znanstveno mnenje o etilkarbamatu in cianovodikovi kislini v hrani in pijačah (1). V mnenju je Odbor izračunal stopnje izpostavljenosti (MOE) etilkarbamatu v različnih razmerah uživanja hrane in pijač. Na podlagi MOE je Odbor ugotovil, da etilkarbamat v alkoholnih pijačah pomeni tveganje za zdravje, zlasti pri brandyjih iz koščičastega sadja, ter priporočil sprejetje ukrepov za znižanje stopenj etilkarbamata v teh pijačah. Cianovodikova kislina je pomembna predhodna sestavina za nastanek etilkarbamata v žganju iz koščičastega sadja in žganju iz tropin koščičastega sadja, zato je Odbor sklenil, da se morajo ukrepi med drugim osredotočati na cianovodikovo kislino in druge predhodne sestavine etilkarbamata, da se prepreči nastanek etilkarbamata med rokom trajanja teh proizvodov.
3.

Države članice se spodbuja, naj v strateški raziskovalni načrt in v izvedbeni načrt vključijo naslednje ukrepe: (a) opredelitev in izmenjava informacij o ustreznih nacionalnih programih in raziskovalnih dejavnostih; (b) določitev področij ali raziskovalnih dejavnosti, ki bi imele koristi zaradi usklajevanja ali skupnih razpisov za zbiranje predlogov ali združevanja sredstev; (c) izmenjava informacij, virov, najboljših praks, metod in smernic, zlasti pri pripravi velikih kohortnih in kliničnih študij; (d) opredelitev postopka, vključno z merili kakovosti, za skupno izvajanje raziskav na področjih iz točke (b); (e) souporaba, kjer je to mogoče, obstoječe raziskovalne infrastrukture ali razvoj novih zmogljivosti, kot so usklajene zbirke podatkov, biobanke ali modeli za ekstrapolacijo podatkov na ljudi; (f) izmenjava in širjenje znanja, inovacij in interdisciplinarnih pristopov ter zagotavljanje učinkovite uporabe izsledkov raziskav za izboljšanje evropske konkurenčnosti in priprave politike; (g) spodbujanje in podpora tesnejšemu sodelovanju med javnimi in zasebnimi sektorji ter sodelovanje na področju inovacij med različnimi poslovnimi sektorji; (h) vzpostavljanje mrež med obstoječimi centri, ki so posebej specializirane za vede o potrošništvu, prehrani in predelovalnih tehnologijah.
(1)

Mednarodna organizacija za delo je revidirala prejšnjo različico Mednarodne standardne klasifikacije poklicev (ISCO-88), da bi naredila klasifikacijo učinkovitejšo in bi jo države lahko uporabile v naslednjem popisu prebivalstva, uporabna pa bi bila tudi za nacionalne zavode za zaposlovanje in drugo rabo. Za zagotovitev primerljivosti podatkov o poklicih iz držav članic Evropske unije in preostalim svetom je pomembno sprejeti to revidirano klasifikacijo (ISCO-08) v glavnih raziskavah evropskega statističnega sistema, v katerih se zbirajo podatki o poklicih, pred naslednjim popisom prebivalstva leta 2011.
(11)

Spremljanje trga je potrebno zato, da se ugotovi, v katerih sektorjih trgi ne delujejo pravilno za državljane in podjetja in da se politike enotnega trga osredotočijo na ta področja. Zato bi moralo postati sestavni del oblikovanja in spremljanja politik enotnega trga (npr. preko pregleda stanja potrošniških trgov). Sodelovanje med Komisijo in organi držav članic pri spremljanju trga in zbiranju podatkov bo izboljšalo kakovost podatkov in analize za uporabo na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti in prispevalo k soglasju o vprašanjih enotnega trga. Države članice se spodbuja, da sodelujejo pri izvajanju spremljanja trga, ki ga opravlja Komisija, in da podobno spremljanje, prilagojeno posebnim nacionalnim potrebam, izvajajo na nacionalni ravni.
(6)

Direktivi 86/362/EGS in 90/642/EGS od držav članic zahtevata, da določijo merila, ki se uporabljajo za oblikovanje nacionalnih inšpekcijskih programov. Take informacije morajo vključevati merila za določanje števila odvzetih vzorcev, analize, ki jih je treba opraviti, ter uporabljeni obseg poročanja, merila, po katerih je bil obseg poročanja določen, ter podrobne podatke o akreditaciji na podlagi Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (6), ob upoštevanju člena 18 Uredbe Komisije (ES) št. 2076/2005 z dne 5. decembra 2005 o prehodnih ureditvah za izvajanje uredb Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 853/2004, (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 ter o spremembi uredb (ES) št. 853/2004 in (ES) št. 854/2004 (7), ki vsebuje odstopanje pri zahtevi po akreditaciji. Navesti je treba tudi število in vrste kršitev ter ukrepe, ki je bil uveden.
(4)

Vendar obveznosti ostanejo veljavne v skladu s členom 27 Okvirne direktive in člena 16 Direktive 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (4) („Direktiva o univerzalnih storitvah“). V skladu s členom 16(1) Direktive o univerzalni storitvi in členom 7 Direktive 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter njihovem medsebojnem povezovanju (5) („Direktiva o dostopu“) se prejšnje obveznosti ohranijo do pregleda upoštevnih trgov v skladu s členom 16 Okvirne direktive in členom 16(3) Direktive o univerzalnih storitvah.
(3)

Enotni postopki temeljijo na predpisih, ki so vključeni v ADS MoS in tako zagotavljajo usklajen pristop, ki pokriva problematiko različnih področij. Le-ta segajo od postopkov za pridobitev vizumov, pa do umika akreditacije, če pride do kršitve predpisov EU ali LRK.
2.

člen 6 se nadomesti z naslednjim: „Člen 6 Člen 400(2) Uredbe (EU) št. 575/2013: izvzetja Pristojni nacionalni organi izvedejo opcijo glede izvzetij iz člena 400(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi z manj pomembnimi institucijami v skladu s tem členom in prilogami. (a) Izpostavljenosti, navedene v členu 400(2)(a) Uredbe (EU) št. 575/2013, so izvzete iz uporabe člena 395(1) navedene uredbe za 80 % nominalne vrednosti kritih obveznic, če so izpolnjeni pogoji iz člena 400(3) navedene uredbe. (b) Izpostavljenosti, navedene v členu 400(2)(b) Uredbe (EU) št. 575/2013, so izvzete iz uporabe člena 395(1) navedene uredbe za 80 % vrednosti izpostavljenosti, če so izpolnjeni pogoji iz člena 400(3) navedene uredbe. (c) Izpostavljenosti, navedene v členu 400(2)(c) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki jih ima kreditna institucija do družb iz navedenega člena, ki imajo sedež v Uniji, so v celoti izvzete iz uporabe člena 395(1) navedene uredbe, če so izpolnjeni pogoji iz člena 400(3) navedene uredbe, kakor so podrobneje opredeljeni v Prilogi I k tej smernici, in če so te družbe zajete v isti nadzor na konsolidirani podlagi v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013, Direktivo 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*1) ali enakovrednimi standardi, ki veljajo v tretji državi, kakor je podrobneje opredeljeno v Prilogi I k tej smernici. (d) Izpostavljenosti, navedene v členu 400(2)(d) Uredbe (EU) št. 575/2013, so izvzete iz uporabe člena 395(1) navedene uredbe, če so izpolnjeni pogoji iz člena 400(3) navedene uredbe, kakor so podrobneje opredeljeni v Prilogi II k tej smernici. (e) Izpostavljenosti, navedene v členu 400(2)(e) do (l) Uredbe (EU) št. 575/2013, so v celoti, v primeru člena 400(2)(i) pa do najvišjega dovoljenega zneska, izvzete iz uporabe člena 395(1) navedene uredbe, če so izpolnjeni pogoji iz člena 400(3) navedene uredbe. (f) Pristojni nacionalni organi zahtevajo, da manj pomembne institucije ocenijo, ali so izpolnjeni pogoji iz člena 400(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 in ustrezne priloge k tej smernici, ki se uporabljajo za posamezno izpostavljenost. Pristojni nacionalni organ lahko to oceno kadar koli preveri in zahteva, da mu kreditne institucije za ta namen predložijo dokumentacijo, navedeno v ustrezni prilogi. (g) Ta člen se uporablja samo v primeru, kadar zadevna država članica ni izvedla opcije iz člena 493(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, da posamezno izpostavljenost v celoti ali delno izvzame. (*1) Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki spreminja direktive Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter direktivi 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 35, 11.2.2003, str. 1).“;"
2.

v členu 4 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: „3. NCB naročnice v razpisni dokumentaciji navedejo, da so javne tiskarne sposobne za sodelovanje v razpisu le, če so se pred sodelovanjem v razpisu uskladile s tržnim načelom. Za zagotovitev poštene konkurence, kadar se na razpise prijavljajo javne tiskarne, se s tem merilom za sposobnost zahteva, da: (a) je dejavnost tiskanja eurobankovcev finančno popolnoma ločena od drugih dejavnosti javne tiskarne; (b) javni tiskarni ni dodeljena neposredna ali posredna državna pomoč, ki je kakor koli nezdružljiva s Pogodbo; (c) je javna tiskarna odgovorna za izvajanje ustrezne organizacijske strukture in sistema stroškovnega računovodstva, ki zagotavlja jasno razporeditev stroškov in popolno finančno ločenost dejavnosti tiskanja eurobankovcev od drugih dejavnosti; (d) se vsi stroški proizvodnje eurobankovcev, vključno s stroški administrativne in organizacijske podpore za proizvodnjo eurobankovcev, razporedijo javni tiskarni; (e) je razporeditev nastalih stroškov sledljiva, se dosledno uporablja in je podprta z dokazili o razporeditvi stroškov ter (f) finančno ločenost vsako leto preveri in potrdi neodvisni zunanji revizor, o tem pa se tudi poroča NCB naročnici, ki mora izvod revizorjeve izjave za vsako koledarsko leto predložiti ECB.“;
(1)

v členu 7 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim: „2. Izvršilni odbor ECB vsaki dve leti poroča Svetu ECB o kakovosti SDF. Izvršilni odbor to poročilo predloži Svetu ECB do 30. junija v letu, ki sledi vsakemu zadevnemu dvoletnemu obdobju. Prvo dvoletno poročilo se predloži do 30. junija 2023. 3. Poročilo iz odstavka 2 obravnava najmanj naslednje: (a) zajetje podatkov; (b) stopnjo njihove usklajenosti z ustreznimi opredelitvami; (c) obseg popravkov in (d) analizo čezmernih uskladitev primanjkljaja in dolga.“;
1.

člen 2 se spremeni: (a) točka (2) se nadomesti z naslednjim: „(2) ‚agencija‘ pomeni subjekt, ki je ustanovljen v državi članici, katere valuta je euro, in se ukvarja z nekaterimi dejavnostmi za skupno dobro, ki se izvajajo na nacionalni ali regionalni ravni, ali financira te dejavnosti ter ga je Eurosistem razvrstil kot agencijo. Seznam subjektov, ki so razvrščeni kot agencije, se objavi na spletni strani ECB in na njem se navede, ali so v zvezi s posameznim subjektom izpolnjeni kvantitativni kriteriji za potrebe odbitkov pri vrednotenju, ki so določeni v Prilogi XIIa;“; (b) vstavita se naslednji točki (26a) in (26b): „(26a) ‚datum aktivacije poročanja ESMA‘ pomeni prvi dan, ko sta izpolnjena pogoja, da (a) se repozitorij listinjenj registrira pri Evropskem organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) in tako postane repozitorij listinjenj ESMA ter da (b) je Komisija sprejela ustrezne izvedbene tehnične standarde v obliki standardiziranih predlog na podlagi člena 7(4) Uredbe (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta ( *1 ) in so se ti izvedbeni tehnični standardi začeli uporabljati; (26b) ‚repozitorij listinjenj ESMA‘ pomeni repozitorij listinjenj v smislu točke (23) člena 2 Uredbe (EU) 2017/2402, ki je registriran pri ESMA v skladu s členom 10 navedene uredbe; (*1) Uredba (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o določitvi splošnega okvira za listinjenje in o vzpostavitvi posebnega okvira za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje ter o spremembah direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES in 2011/61/EU ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 648/2012 (UL L 347, 28.12.2017, str. 35).“;" (c) vstavi se naslednja točka (31a): „(31a) ‚repozitorij, ki ga je imenoval Eurosistem‘ pomeni subjekt, ki ga je Eurosistem imenoval v skladu s Prilogo VIII in še izpolnjuje zahteve za imenovanje iz navedene priloge;“; (d) vstavi se naslednja točka (50a): „(50a) ‚repozitorij podatkov na ravni posameznega posojila‘ pomeni repozitorij listinjenj ESMA ali repozitorij, ki ga je imenoval Eurosistem;“;
(1)

Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/280 (ECB/2014/44) (1) omogoča nacionalnim centralnim bankam držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: nacionalne centralne banke oziroma NCB), ki so del skupine NCB z internimi tiskarnami v smislu člena 6(1) navedene smernice, da ustanovijo samostojno pravno osebo za skupno izpolnjevanje javnih nalog, zlasti za proizvodnjo eurobankovcev. Člen 1(2) določa pogoje, ki jih mora taka samostojna pravna oseba izpolnjevati, da se šteje za interno tiskarno. Eden od teh pogojev je, da NCB skupaj obvladujejo subjekt. Trenutno ni izrecno določeno, da bi lahko skupno obvladovanje izvajala druga skupno obvladovana pravna oseba, lahko skupaj z eno ali več NCB. Vendar pa bi bilo treba možnost takega posrednega skupnega obvladovanja vključiti v pravni okvir, da se NCB omogoči, da za sodelovanje izberejo pravno obliko, ki se jim zdi primerna in je skladna z veljavnimi določbami nacionalnega prava, s katerimi se izvaja člen 12 Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2). Zato bi morala v skladu s členom 6(1) Smernice (EU) 2015/280 (ECB/2014/44) in uvodno izjavo 7 navedene smernice NCB, ki zapre svojo nekdanjo interno tiskarno in začne uporabljati drugo interno tiskarno, ki je organizirana kot samostojen pravni subjekt, tako da posredno skupaj obvladuje ta subjekt, ostati del skupine NCB z internimi tiskarnami.
1.

člen 5 se nadomesti z naslednjim: „Člen 5 Statistika o elektronskem denarju ECB, v sodelovanju z NCB, na letni osnovi ugotovi in zabeleži elemente shem elektronskega denarja v EU, razpoložljivost zadevnih statističnih informacij in z njimi povezane metode pripravljanja informacij. NCB poročajo statistične informacije o elektronskem denarju, ki ga izdajo vse MFI, ki jim ni bilo odobreno odstopanje po členu 8(1) Uredbe (ES) št. 25/2009 (ECB/2008/32), v skladu s seznamom postavk v tabeli 1 v delu 2 Priloge III k tej smernici. Mesečni ali četrtletni podatki se poročajo ECB vsaj dvakrat na leto do zadnjega delovnega dne v aprilu (podatki do konca marca) in oktobru (podatki do konca septembra). Glede na razpoložljivost podatkov NCB se lahko podatki posredujejo pogosteje, z mesečno ali četrtletno frekvenco, do zadnjega delovnega dne v mesecu, ki sledu koncu referenčnega obdobja. Ob odsotnosti podatkov NCB uporabijo, kjer je mogoče, ocene ali začasne podatke. To poročanje zajema institucije za izdajo elektronskega denarja, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredovanjem v obliki izdajanja elektronskega denarja in so tako skladne z opredelitvijo MFI, ter institucije za izdajo elektronskega denarja, ki se v glavnem ne ukvarjajo s finančnim posredovanjem v obliki izdajanja elektronskega denarja in tako niso skladne z opredelitvijo MFI. To poročanje vključuje tudi poročanje majhnih MFI, ki jim je bilo odobreno odstopanje po členu 8(1) Uredbe (ES) št. 25/2009 (ECB/2008/32), ne glede na to, ali so kreditne institucije ali ne. NCB poročajo statistične informacije v skladu s seznamom postavk v tabeli 2 v delu 2 Priloge III k tej smernici. Podatki v zvezi z izdajatelji elektronskega denarja, ki niso skladni z opredelitvijo MFI in zanje zato ne veljajo zahteve za redno poročanje postavk bilance stanja, se poročajo, kolikor jih NCB lahko pridobijo od ustreznih nadzornih organov ali iz drugih primernih virov. Podatki se ECB poročajo letno, do zadnjega delovnega dne v mesecu, ki sledu koncu referenčnega obdobja. Ob odsotnosti podatkov NCB uporabijo, kjer je mogoče, ocene ali začasne podatke.“;
„—

Bonitetna ocena zunanje bonitetne institucije za kolateralizirane vrednostne papirje. Za kolaterializirane vrednostne papirje, izdane 1. marca 2010 ali po tem datumu, Eurosistem zahteva vsaj dve bonitetni oceni katerih koli sprejetih zunanjih bonitetnih institucij za izdajo. Za ugotavljanje primernosti teh kolateraliziranih vrednostnih papirjev se uporablja ‚pravilo druge najboljše bonitetne ocene‘, ki pomeni, da mora poleg najboljše tudi druga najboljša razpoložljiva bonitetna ocena zunanje bonitetne institucije dosegati bonitetni prag za kolateralizirane vrednostne papirje. Na osnovi tega pravila Eurosistem za primernost vrednostnega papirja zahteva za obe bonitetni oceni ob izdaji raven ‚AAA‘/‚Aaa,‘ ves čas obstoja vrednostnega papirja pa raven ‚single A‘. Od 1. marca 2011 morajo imeti za ohranitev primernosti vsi kolateralizirani vrednostni papirji, ne glede na datum njihove izdaje, vsaj dve bonitetni oceni katerih koli sprejetih zunanjih bonitetnih institucij za izdajo, izpolnjeno pa mora biti tudi pravilo druge najboljše bonitetne ocene. V primeru kolateraliziranih vrednostnih papirjev, ki so bili izdani pred 1. marcem 2010 in imajo samo eno bonitetno oceno, je treba dodatno pridobiti drugo bonitetno oceno pred 1. marcem 2011. Za kolateralizirane vrednostne papirje, ki so bili izdani pred 1. marcem 2009, morata obe bonitetni oceni dosegati raven ‚single A‘ ves čas obstoja vrednostnega papirja. Za kolateralizirane vrednostne papirje, ki so bili izdani med 1. marcem 2009 in 28. februarjem 2010, mora prva bonitetna ocena dosegati raven ‚AAA‘/‚Aaa‘ ob izdaji in ‚single A‘ ves čas obstoja vrednostnega papirja, druga bonitetna ocena pa mora dosegati raven ‚single A‘ ob izdaji (2) in tudi ves čas obstoja vrednostnega papirja. ECB objavlja bonitetni prag za vsako sprejeto zunanjo bonitetno institucijo, kot je določeno v oddelku 6.3.1. (3)
(2)

Smernico ECB/2000/7 z dne 31. avgusta 2000 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema (1) je treba spremeniti, da bi se dostop do operacij odprtega trga in odprtih ponudb Eurosistema dovolil kreditnim institucijam, ki so, glede na svojo specifično institucionalno naravo po pravu Skupnosti, predmet pregleda, po standardu primerljivega nadzoru s strani pristojnih nacionalnih organov –