SL Uradni list Evropske unije L 142/1

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 470/2014

z dne 13. maja 2014

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti člena 9(4) in člena 14(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

A. POSTOPEK

1. Začasni ukrepi

(1) Evropska komisija (Komisija) je 28. novembra 2013 z Uredbo (EU) št. 1205/2013 (začasna uredba) (2) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

(2) Postopek se je začel 28. februarja 2013 na podlagi pritožbe, vložene v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje solarnega stekla (3) v Uniji.

(3) Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012 (obdobje preiskave ali OP). Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2009 do konca obdobja preiskave (obravnavano obdobje).

2. Nadaljnji postopek

(4) Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila uvedena začasna protidampinška dajatev (začasno razkritje), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Zaslišanje je bilo odobreno vsem stranem, ki so to zahtevale.

(5) Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev. Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile začasne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.

(6) Nato je Komisija vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK) ter dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno dajatvijo (dokončno razkritje). Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe k dokončnemu razkritju.

(7) Pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile obravnavane in, kadar je bilo primerno, upoštevane.

3. Vzorčenje

(8) En proizvajalec izvoznik je trdil, da skupno število proizvajalcev Unije v uvodnih izjavah 7, 11 in 75 začasne uredbe ni bilo jasno navedeno. Komisija v zvezi s tem potrjuje, da se je javilo osem proizvajalcev Unije, ki so bili dejavni v obdobju preiskave. Identiteta vseh proizvajalcev Unije razen enega je bila prikrita. Pritožnik je v svojem odgovoru na splošni dokument o razkritju imenoval tri proizvajalce Unije, ki so prenehali s poslovanjem (družbe Guardian, AGC in Centrosolar Glass), in četrto družbo, ki je znatno zmanjšala proizvodnjo (družbo Saint Gobain).

(9) Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z metodo vzorčenja proizvajalcev izvoznikov v LRK in proizvajalcev Unije, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 7 do 24 začasne uredbe potrdijo.

4. Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

(10) Po sprejetju začasne uredbe je bil v prostorih drugega sodelujočega uporabnika, družbe Viessmann Faulquemont SAS iz Francije, opravljen preveritveni obisk.

5. Procesne pravice

(11) En proizvajalec izvoznik je trdil, da je bilo začasno razkritje, ki ga je prejel, neustrezno, zlasti v zvezi z izračuni dampinga, nelojalnega nižanja cen in škode. Zaradi neustreznega razkritja so bile kršene njegove pravice do obrambe, ki jih zagotavljajo Uredba (ES) št. 1225/2009 (osnovna uredba), protidampinški sporazum STO in Listina Evropske unije o temeljnih pravicah.

(12) Proizvajalec izvoznik je glede izračuna stopnje dampinga trdil, da v začasnem razkritju ni bilo nobenih podrobnosti v zvezi z zneskom prilagoditve za stroške premazov in stroške proizvodnega procesa s plavajočo talino (glej uvodno izjavo 64 začasne uredbe) ali odstotkom prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička.

(13) Ta trditev je bila sprejeta in Komisija je razkrila dodatne informacije. Kadar zaradi zaupnosti ni bilo mogoče navesti natančnih podatkov, so bili podatki razkriti v obliki razponov.

(14) Proizvajalec izvoznik je po dokončnem razkritju trdil, da razkriti podatki še vedno ne zadoščajo in zlasti, da ni jasno, ali so bili v prilagoditvi za stroške premazov upoštevani stroški enostranskega premaza, dvostranskega premaza ali stroški obeh.

(15) Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 68, zainteresirane strani niso predložile nobenega dokaza, da obstaja dosledna razlika v stroških proizvodnje enostransko premazanega solarnega stekla in dvostransko premazanega solarnega stekla. Komisija zato pri izračunu stopnje prilagoditve ni razlikovala med enostransko in dvostransko premazanim solarnim steklom.

(16) Glede škode se je isti proizvajalec izvoznik pritožil, da so bile prodajne cene in ciljne cene proizvajalcev Unije pri dveh od skupno petih vrst izdelkov v njegovem posebnem dokumentu o razkritju označene za mejne ali zaradi zaupnosti navedene v obliki razpona.

(17) Družba je trdila tudi, da je stopnja zaupnosti zelo visoka, saj je znano ime le enega vzorčenega proizvajalca Unije. Zato je družba menila, da tudi v primeru, če se informacije za določene vrste izdelka nanašajo na podatke le enega proizvajalca Unije ali dveh, proizvajalec izvoznik identitete teh družb nikakor ne bi mogel ugotoviti in na tak način pridobiti precejšnjo konkurenčno prednost v primerjavi s svojimi konkurenti iz Unije posamezno ali skupaj.

(18) Komisija mora na podlagi člena 20 osnovne uredbe po uvedbi začasnih ukrepov razkriti podrobnosti, na katerih temeljijo bistvena dejstva in premisleki, na osnovi katerih so bili uvedeni ukrepi. Vendar mora Komisija v skladu s členom 19 osnovne uredbe kot zaupne obravnavati vse informacije, ki so takšne po svoji naravi ali so predložene na podlagi zaupnosti.

(19) V tem konkretnem primeru so bile dejanske prodajne cene in ciljne cene proizvajalcev Unije za dve vrsti izdelkov odstranjene ali pa nadomeščene z razponi, ker sta informacije o eni vrsti izdelka predložila največ dva proizvajalca Unije. Poleg tega je v tem sektorju splošno znano, da točno te vrste izdelka ne proizvaja noben drug proizvajalec Unije. Komisija zato meni, da je narava teh informacij zaupna, saj bi z njihovim razkritjem konkurenti pridobili precejšnjo konkurenčno prednost in/ali bi razkritje bistveno škodovalo družbi oziroma družbama, ki sta predložili informacije. Poleg tega so bile odstranjene informacije iste vrste za drugo vrsto izdelka, da ne bi bilo mogoče od skupnih številk, ki so bile na voljo, odšteti številk za prvo vrsto izdelka.

(20) Družba je po dokončnem razkritju ponovila trditev, da je stopnja razkritja izračuna škode nezadostna in neustrezna. Pritožila se je zlasti, da ni jasno, kako je bila izbrana druga vrsta izdelka, v zvezi s katero so bile številke odstranjene. Komisija je pojasnila, da je bila druga vrsta izdelka izbrana povsem naključno.

(21) Družba je kot rešitev za domnevno nezadostno razkritje predlagala, da bi se njeni odvetniki sestali z osebjem Komisije in podrobno razpravljali o izračunih dampinga in škode, ne da naredili kopijo katerega koli zaupnega dokumenta, ali pa namesto tega dobili dostop do „varne sobe“ v prostorih Komisije, kjer bi lahko izdelali zapiske.

(22) Komisija tej prošnji ni mogla ugoditi. Da bi lahko odvetniki družbe preverili izračune, bi morale biti predložene natančne številke ene družbe ali dveh družb. Tega ni mogoče storiti, saj mora Komisija te podatke v skladu s členom 19 osnovne uredbe ohraniti zaupne.

(23) Komisija je poleg tega v dokončnem razkritju izrecno navedla, da se lahko družba glede vprašanj, povezanih z njeno pravico do obrambe, kot je na primer vpogled v spis, obrne na pooblaščenca za zaslišanje v okviru mandata pooblaščenca za zaslišanje (4). Vendar družba v roku za predložitev pripomb o dokončnem razkritju ni zahtevala posredovanja pooblaščenca za zaslišanje.

(24) Ob upoštevanju navedenega Komisija zavrača trditve glede morebitne kršitve procesnih pravic zadevnega proizvajalca izvoznika.

B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1. Zadevni izdelek

(25) Kot je navedeno v uvodni izjavi 26 začasne uredbe, je zadevni izdelek solarno steklo iz kaljenega natrij-kalcijevega ravnega stekla z vsebnostjo železa, manjšo od 300 ppm, z več kot 88-odstotno prepustnostjo sončne energije (merjeno v skladu z AM 1,5 300–2 500 nm), toplotno odpornostjo do 250 °C (merjeno v skladu z EN 12150), odpornostjo proti temperaturnim spremembam Δ 150 K (merjeno v skladu z EN 12150) in mehansko trdnostjo 90 N/mm2 ali več (merjeno v skladu z EN 1288-3) („zadevni izdelek“, ki se običajno imenuje „solarno steklo“). Zadevni izdelek je trenutno uvrščen pod oznako KN ex 7007 19 80.

2. Trditve v zvezi z obsegom izdelka

(26) En proizvajalec izvoznik je po začasnem razkritju trdil, da bi bilo treba vrtnarsko steklo, ki izpolnjuje tehnične značilnosti solarnega stekla iz uvodne izjave 26 začasne uredbe, izključiti iz obsega izdelka, kar je sicer v nasprotju z navedbo iz uvodne izjave 32 začasne uredbe. Po mnenju izvoznika so fizične značilnosti vrtnarskega stekla precej drugačne od fizičnih značilnosti solarnega stekla: (i) vrtnarsko steklo je v skladu z željami strank različnih dimenzij, solarno steklo pa se proizvaja le v določenih dimenzijah; (ii) vrtnarsko steklo je lahko obojestransko premazano, solarno steklo za fotonapetostne module pa ni premazano obojestransko. Vrtnarsko steklo naj bi imelo tudi drugačno uporabo: ni ga mogoče uporabiti za proizvodnjo fotonapetostnih modulov ali sončnih kolektorjev.

(27) Komisija to trditev zavrača iz naslednjih razlogov. Dejstvo, da je solarno steklo, ki se uporablja za proizvodnjo rastlinjakov, drugačnih dimenzij kot solarno steklo, ki se uporablja za fotonapetostne module ali sončne kolektorje, ni pomembno, saj so za fotonapetostne module in rastlinjake lahko zahtevane različne dimenzije. Morebitna izključitev izdelka na takšni osnovi bi lahko omogočila izogibanje protidampinškim ukrepom. Poleg tega se na trgu za vrtnarsko steklo ne prodaja le obojestransko premazano solarno steklo, temveč tudi enostransko premazano steklo ali steklo brez premaza. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 68, se obojestransko premazano steklo uporablja tako za fotonapetostne module kot sončne kolektorje. Zato na podlagi te fizične značilnosti solarnega stekla, ki se uporablja za vrtnarsko steklo, ni mogoče razlikovati od solarnega stekla za katero drugo uporabo. Ni mogoče izključiti, da bo solarno steklo, namenjeno za proizvodnjo rastlinjakov, uporabljeno za proizvodnjo fotonapetostnih modulov in/ali sončnih kolektorjev.

(28) Ker solarno steklo, ki se uporablja tudi za pohištveno steklo, ni bilo izključeno iz preiskave, je en uvoznik po razkritju trdil, da to za družbe pomeni večje upravno breme in zamude. Vzrok za to naj bi bilo dejstvo, da morajo družbe carinskim organom v Uniji ob vsakem preverjanju, ali za izdelek, ki se uvaža, veljajo ukrepi, poslati poročila o preskusih.

(29) Komisija meni, da se teh vrst stekla ne bi smelo izključiti iz preiskave, ker se lahko solarno steklo uporabi tudi za vrtnarsko in pohištveno steklo. Zaradi ustrezne zaščite industrije Unije pred škodljivimi učinki dampinškega uvoza se je treba izogibati vrzelim, ki bi lahko omogočile izogibanje protidampinškim ukrepom. Pozitivni učinek ustrezne zaščite je večji od negativnega učinka dodatnega upravnega bremena, ki naj bi ga imel zadevni uvoznik.

(30) Drugi proizvajalec izvoznik je trdil, da bi bilo treba iz obsega izdelka izključiti plavljeno steklo, saj se plavljeno steklo, ki ga proizvaja, uporablja na trgih gradnje in rastlinjakov. Poleg tega je trdil, da se plavljeno steklo ne uporablja pri proizvodnji fotonapetostnih modulov. Vendar Komisija glede na trditve, ki jih je navedla v uvodni izjavi 33 začasne uredbe, potrjuje svoje mnenje, da plavljeno steklo izpolnjuje tehnične značilnosti solarnega stekla iz uvodne izjave 26 začasne uredbe. Plavljeno steklo proizvajajo tako industrija Unije kot proizvajalci izvozniki. To potrjujejo informacije, javno dostopne na spletu (5). Ta trditev se zato zavrne.

3. Sklep

(31) Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, se sklepi iz uvodnih izjav 26 do 33 začasne uredbe potrdijo.

C. DAMPING

1. Tržnogospodarska obravnava (TGO)

(32) En proizvajalec izvoznik je po začasnem razkritju in nato po dokončnem razkritju trdil, da se je Komisija napačno odločila, ko je zavrnila njegov zahtevek za TGO. Enak zahtevek v zvezi z določitvijo TGO je bil predstavljen že v fazi začasne preiskave, Komisija pa ga je zavrnila v uvodnih izjavah 43 in 47 začasne uredbe.

(33) Proizvajalec izvoznik je trdil, da ugodnosti preferenčnih davčnih režimov in nepovratna sredstva ne pomenijo bistvenega dela njihovega prometa. V zvezi s tem je treba poudariti, da je Komisija to trditev skupaj z drugimi trditvami že obravnavala v dopisu z dne 13. septembra 2013, ki ga je poslala izvozniku in v katerem je stranko obvestila o svoji odločitvi v zvezi s TGO. Komisija je poudarila zlasti, da absolutna ugodnost, prejeta v OP, zaradi značaja te prednosti ni pomembna za ocenjevanje, ali je bilo izkrivljanje „bistveno“. Ta trditev se zato zavrne.

(34) Ob upoštevanju navedenega se potrdi ugotovitev iz uvodnih izjav 34 do 47 začasne uredbe, da je treba vse zahtevke za TGO zavrniti.

2. Normalna vrednost

2.1 Izbira primerljive države

(35) V začasni uredbi je bila v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe kot primerna primerljiva država izbrana Turčija. En proizvajalce izvoznik je trdil, da Turčija ni primerna primerljiva država za ugotavljanje normalne vrednosti, saj je v Turčiji le en proizvajalec solarnega stekla, na turški trg pa se solarno steklo praktično ne uvaža. Proizvajalec izvoznik je trdil tudi, da je stopnja dobička na turškem domačem trgu solarnega stekla še posebej visoka, zato umetno napihuje stopnjo normalne vrednosti. Poleg tega je isti proizvajalec izvoznik opozoril na to, da se za solarno steklo, proizvedeno v Turčiji, tehnologija premazov ne uporablja in da nobena vrsta turškega solarnega stekla ni bila proizvedena s proizvodnim procesom s plavajočo talino. Bistvenih elementov, potrebnih za določanje normalne vrednosti, zato ni bilo mogoče pridobiti s pomočjo turškega domačega trga za podobni izdelek. Proizvajalec izvoznik je zato trdil, da bi bilo treba za ugotavljanje normalne vrednosti namesto tega uporabiti cene Unije.

(36) Komisija najprej poudarja, da v Turčiji v zvezi s podobnim izdelkom ni nobenih bistvenih trgovinskih ovir. Zato ni mogoče skleniti, da je turški trg solarnega stekla zaprt za mednarodno trgovino. Ravno nasprotno, trg je odprt, ceno na tem domačem trgu za podobni izdelek pa prosto določata ponudba in povpraševanje.

(37) Glede trditve, da je dobiček na turškem domačem trgu še posebej visok, Komisija poudarja, da ni ugotovila pretirane stopnje dobička na trgu za podobni izdelek v Turčiji v OP v primerjavi s stopnjami dobička proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju.

(38) Tretjič, če v tretji državi ni nekaterih vrst izdelkov, to še ne pomeni, da ni primerna kot primerljiva država. Ravno nasprotno, člen 2(3) osnovne uredbe navaja, da Komisija v primeru, ko ni domače prodaje nekaterih vrst izdelka, normalno vrednost izračuna na osnovi proizvodnih stroškov v državi porekla, h katerim se doda razumen znesek za prodajne, splošne in upravne stroške in za dobiček. Stroški premazov in stroški proizvodnega procesa s plavajočo talino so temeljili na preverjenih podatkih industrije Unije.

(39) Ob upoštevanju navedenega se trditev, da Turčija ni primerna primerljiva država, zavrne.

(40) Komisija prav tako ne more sprejeti trditve, da bi morala biti normalna vrednost določena na podlagi cen, ki se dejansko plačujejo v Uniji. Komisija lahko v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe za določanje normalne vrednosti cene Unije uporabi le, če te vrednosti ni mogoče določiti na podlagi podatkov iz primerne primerljive države. Ker je bilo ugotovljeno, da je na voljo primerna primerljiva država z enim proizvajalcem, ki je pokazal zadovoljivo pripravljenost za sodelovanje, je morala Komisija normalno vrednost določiti na podlagi podatkov iz te primerljive države in se ni mogla opreti na cene Unije (6).

(41) Komisija potrjuje izbiro Turčije kot primerljive države v smislu člena 2(7) osnovne uredbe.

2.2 Normalna vrednost

(42) En proizvajalec izvoznik je trdil, da je Komisija napačno določila normalno vrednost, saj jo je utemeljila le na dobičkonosni prodaji v primerljivi državi, prodaji, ki ni bila dobičkonosna, pa je prištela hipotetično stopnjo dobička.

(43) Komisija potrjuje, da je za ugotavljanje normalne vrednosti, kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 61 in 62 začasne uredbe ter zahtevano s členom 2(4) osnovne uredbe, preverila, da najmanj 80 % prodaje vseh vrst podobnega izdelka na turškem domačem trgu prinaša dobiček. Pri določanju normalne vrednosti je bila torej upoštevana celotna prodaja na turškem domačem trgu, ne glede na to, ali je bila dobičkonosna ali ne. Ta trditev torej ni utemeljena in se zato zavrne.

(44) Ker v zvezi z določanjem normalne vrednosti ni bilo nadaljnjih pripomb, se uvodne izjave 58 do 64 začasne uredbe potrdijo.

2.3 Izvozna cena

(45) Ker v zvezi z izvoznimi cenami ni bilo pripomb, se uvodna izjava 65 začasne uredbe potrdi.

2.4 Primerjava

(46) En proizvajalec izvoznik je po začasnem razkritju in nato po dokončnem razkritju trdil, da je Komisija svojo izvozno ceno napačno prilagodila na podlagi člena 2(10)(i) osnovne uredbe. Trdil je, da proizvajalec in povezani trgovec sestavljata en sam gospodarski subjekt in da takšna prilagoditev zato ni mogoča. V vsakem primeru je stopnja prilagoditve previsoka, saj jo je Komisija utemeljila na dejanskem pribitku, ki pa ni bil določen glede na tržne cene, ampak je bil rezultat dogovora o transfernih cenah. Namesto tega bi morala Komisija prilagoditev, če sploh, opraviti na podlagi glede na tržne cene ocenjenega pribitka med proizvajalcem in nepovezanim uvoznikom.

(47) Preiskava je razkrila, da ima sam proizvajalec izvoznik popolnoma delujoč izvozni oddelek, ki se je s strankami Unije pogajal o pogojih prodaje, oddajal naročila za proizvodnjo, organiziral in izvajal dobavo končnega izdelka strankam Unije, vključno z odpremnimi listinami, urejal carinjenje izvoza in pripravljal prodajne listine. Nalog, povezanih z izvozom, proizvajalec izvoznik in povezani trgovec dejansko nista opravljala ločeno. Vendar je proizvajalec izvoznik trgovcu izstavil račune o prodaji, trgovec pa je nato račun o prodaji izstavil stranki Unije po pogodbeni ceni. Povezani trgovec je pobral plačilo, odbil pribitek in preostali znesek plačal proizvajalcu izvozniku.

(48) Komisija zato meni, da povezanega trgovca, tudi če se obe družbi šteje za en gospodarski subjekt, ni mogoče šteti za notranji prodajni oddelek in da je prilagoditev na podlagi člena 2(10)(i) popolnoma upravičena. Ker opravljena prilagoditev kaže pribitek, ki sta ga povezani družbi dejansko zaračunali, ni nobenega razloga za njegovo zamenjavo z drugim teoretičnim zneskom. Ta trditev se zato zavrne.

(49) En proizvajalec izvoznik je trdil, da so njegove proizvodne zmogljivosti precej višje od proizvodne zmogljivosti industrije Unije, zato ima prednost v obliki nižjih stroškov proizvodnega procesa zadevnega izdelka. Komisija bi zato morala upoštevati to domnevno prednost, povezano z njegovimi najnižjimi stroški proizvodnje, in izvesti potrebno prilagoditev.

(50) Komisija te trditve ne more sprejeti. Proizvajalec izvoznik ne navaja ustrezne pravne določbe, na podlagi katere bi bilo mogoče izvesti takšno prilagoditev. Poleg tega proizvajalec izvoznik ni dokazal, da bi nižji stroški zaradi večjih proizvodnih zmogljivosti vplivali na cene ali primerljivost cen v smislu člena 2(10) osnovne uredbe. Tudi če bi bilo razliko v ceni mogoče dokazati, ni jasno, kako to vpliva na končno ceno in ali ta razlika ni izravnana z razliko pri drugih stroških.

(51) Poleg tega se domnevna korist proizvajalca izvoznika nanaša na domnevno nižje stroške proizvodnje v primerjavi s stroški industrije Unije. S tem v zvezi je treba poudariti, da proizvajalcu izvozniku TGO ni bila dodeljena, zato njegovi stroški niso bili preverjeni. Komisija je v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe normalno vrednost določila na podlagi dejanskih cen in/ali stroškov proizvajalca primerljive države, ker se cene in stroški v državah brez tržnega gospodarstva ne oblikujejo na podlagi tržnih sil, kot takšne pa niso zanesljiv približek tržnih cen ali stroškov.

(52) En proizvajalec izvoznik iz LRK je trdil, da bi morala Komisija prilagoditi izvozno ceno franko tovarna enega od njegovih konkurentov, in sicer tako, da bi od te cene odštela pristojbini za storitev in dovoljenje, ki naj bi ju konkurent plačal tretji stranki.

(53) Komisija to trditev zavrača. Proizvajalec izvoznik ne navaja ustrezne določbe osnovne uredbe, na podlagi katere bi bilo mogoče izvesti takšno prilagoditev. Tudi če bi bilo mogoče to trditev razlagati tako, kot da zanjo velja člen 2(10)(e) osnovne uredbe, ki določa prilagoditve za prevoz, zavarovanje, manipuliranje, natovarjanje in druge tozadevne stroške, se navedena določba ne nanaša na pristojbine za storitev ali stroške v zvezi z licenčno pogodbo. To so običajni poslovni stroški proizvajalca blaga, ki uporablja licenčno tehnologijo tretje stranke, ne glede na to, ali se blago izvaža ali prodaja na domačem trgu. Takšni stroški bi zato morali biti zajeti v končni ceni izvoza in domače prodaje. Ti stroški torej ne morejo vplivati na primerljivost izvozne cene in običajne vrednosti. Prilagoditev na podlagi člena 2(10) torej ni upravičena, zato se trditev zavrne.

(54) Kot je navedeno v uvodnih izjavah 67 in 68 začasne uredbe, so se, da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.

(55) Na podlagi tega so se v vseh primerih, kadar je bil dokazan vpliv na primerljivost cene, izvedle prilagoditve za prevozne stroške, stroške čezmorskega prevoza, zavarovalne stroške, manipulativne stroške, stroške natovarjanja, druge dodatne stroške, izvozne dajatve in provizije za vsako posamezno družbo. Vendar pa je Komisija po uvedbi začasnih ukrepov ugotovila napako v zvezi s prilagoditvijo DDV. Napaka je bila ustrezno popravljena za izračune dampinga, prikazane v zadevni preglednici v uvodni izjavi 169.

(56) Dva proizvajalca izvoznika sta trdila, da primerjava cen med izvozno ceno in normalno vrednostjo za eno vrsto izdelka ni bila pravilno izvedena. Ta trditev je obravnavana v uvodnih izjavah 67 do 68.

2.5 Stopnje dampinga

(57) Ker ni bilo pripomb, se potrdi metodologija za izračun dampinških stopenj, kot so določene v uvodnih izjavah 69 do 73 začasne uredbe.

(58) En proizvajalec izvoznik je trdil, da je v protidampinškem vprašalniku pomotoma vpisal napačne vrednosti stroškov, zavarovanja in prevoznine (vrednosti CIF) za več primerov izvoza zadevnega izdelka v EU. Sporočene vrednosti CIF so bile prenizke, zaradi česar sta se povečali dampinška stopnja družbe in stopnja škode.

(59) Komisija je to zahtevo temeljito proučila. Komisija je cene CIF zadevnih transakcij z uvoznikom EU navzkrižno preverila in pregledala na kraju samem in je tako lahko preverila utemeljenost te trditve. Zato je bila ta trditev sprejeta.

(60) Ob upoštevanju prilagoditev normalne vrednosti in izvozne cene, in ker ni bilo dodatnih pripomb, so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje: Družba Stopnja dampinga Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd 83,1 % Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd 78,4 % Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd 90,1 % Henan Yuhua New Material Co. Ltd 41,6 % Druge sodelujoče družbe 84,7 % Vse druge družbe 90,1 %

D. ŠKODA

1. Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

(61) V zvezi z opredelitvijo industrije Unije in proizvodnje Unije ni bila prejeta nobena pripomba. Komisija zato potrjuje uvodne izjave 75 do 79 začasne uredbe.

2. Potrošnja Unije

(62) Po začasnem razkritju so bili podatki o obsegu prodaje, ki jih je v zvezi z vzorčenimi proizvajalci Unije predložil pritožnik, posodobljeni s podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. V skladu s tem je bila popravljena preglednica 1 (glej v nadaljevanju). Ta popravek ne spremeni ali razveljavi gibanja ali sklepov, oblikovanih na podlagi podatkov iz začasne uredbe. Ker v zvezi s potrošnjo Unije ni bilo pripomb, se gibanje potrošnje Unije iz uvodnih izjav 80 do 82 začasne uredbe potrdi. Preglednica 1 Potrošnja Unije (1 000 m2) 2009 2010 2011 OP Celotna potrošnja v Uniji 16 596 28 239 33 993 27 412 Indeks 100 170 205 165 Vir: združenje Steklo za Evropo, pritožnik in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije

3. Obseg, cena in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države

(63) Ker so bili podatki o prodaji industrije Unije popravljeni (glej uvodno izjavo 62), se je tržni delež uvoza iz zadevnih držav nekoliko spremenil (glej preglednico 2). Vendar ta popravek ne spremeni gibanja ali sklepov, oblikovanih na podlagi podatkov iz začasne uredbe.

(64) Komisija zato potrjuje uvodne izjave 83 do 87 začasne uredbe. Preglednica 2 obseg uvoza (1 000 m2) in tržni delež 2009 2010 2011 OP Tržni delež 7,2 % 7,3 % 18,1 % 30,5 % Indeks 100 100 250 421 Vir: združenje Steklo za Evropo, pritožnik in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije

4. Nelojalno nižanje cen

(65) V uvodnih izjavah 88 do 89 začasne uredbe je navedeno, kako je bilo ugotovljeno nelojalno nižanje cen v OP. Tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, so se primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za posamezne uvožene vrste izdelkov vzorčenih sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Zadevni uvoz je bil zaračunan prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določen na podlagi CIF s prilagoditvami navzgor, in sicer za carinjenje, dajatve, manipulativne stroške in stroške natovarjanja. Te prilagoditve zvišujejo ceno glede na kontrolno številko izdelka, in sicer za 7 do 15 %.

(66) Primerjava cen je bila izvedena po številkah posameznih vrst izdelkov in za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine ter po ustrezni prilagoditvi iz navedene uvodne izjave ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave, izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v OP, je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki je znašala med 10,6 % in 26,7 % cen vzorčenih proizvajalcev Unije, zaradi dampinškega uvoza.

(67) Dva proizvajalca izvoznika sta trdila, da primerjava cen za eno vrsto izdelka ni bila pravilno izvedena. Trdila sta zlasti, da bi bilo treba obojestransko premazano solarno steklo in enostransko premazano solarno steklo primerjati ločeno. Stroški in cena obojestransko premazanega solarnega stekla naj bi bila precej višja od stroškov in cene enojno premazanega solarnega stekla. Nadalje sta trdila, da je koeficient prepustnosti sončne energije obojestransko premazanega solarnega stekla „običajno“ precej višji od koeficienta prepustnosti enostransko premazanega solarnega stekla. En izvoznik je trdil tudi, da se za fotonapetostne module obojestransko premazano solarno steklo nikoli ne uporablja, saj je precej dražje od enostransko premazanega stekla, pri proizvodnji fotonapetostnih modulov pa je koeficient prepustnosti sončne energije obojestransko premazanega solarnega stekla enak koeficientu prepustnosti sončne energije enostransko premazanega solarnega stekla. Nasprotno pa naj bi bila za solarne termalne naprave večja prepustnost obojestransko premazanega solarnega stekla pomembna, saj so lahko zaradi tega solarne termalne naprave precej učinkovitejše.

(68) Komisija trditve proizvajalcev izvoznikov zavrača iz naslednjih razlogov. Proizvajalec izvoznik je podal le splošne trditve in nobenega dokaza, da obstaja dosledna razlika med stroški proizvodnje enostransko in dvostransko premazanega solarnega stekla. Industrija Unije je trditvi nasprotovala in trdila, da so proizvodni stroški odvisni od uporabljene tehnologije premazov, zato obojestransko premazano steklo ni nujno dražje od enostransko premazanega in obratno. Prepustnost sončne energije obojestransko premazanega stekla je res lahko višja od prepustnosti enostransko premazanega stekla (obojestransko premazano steklo lahko doseže največ 98 % prepustnosti sončne energije, enostransko premazano pa največ 95 %), pri čemer je ta tehnična značilnost pomembna le pri solarnih termalnih napravah, pri fotonapetostnih modulih pa ne. Vendar se v nasprotju s trditvami proizvajalca izvoznika obojestransko premazano solarno steklo prodaja tudi proizvajalcem fotonapetostnih modulov, ki so celo njegov glavni trg. V OP je bila prodaja obojestransko premazanega solarnega stekla industrije Unije za sončne kolektorje zanemarljiva (manj kot 1 % celotne prodaje obojestransko premazanega solarnega stekla; ostalo steklo je bilo v celoti namenjeno za fotonapetostne module).

(69) V zvezi s stroški po uvozu sta bili po začasnem razkritju prejeti dve pripombi. V prvi pripombi je pritožnik trdil, da bi morala biti prilagoditev stroškov za carinjenje, dajatve, manipulativne stroške in stroške natovarjanja precej nižja, in sicer 0,26/m2 EUR za carinjenje, manipulativne stroške in stroške natovarjanja plus 3 % dajatve namesto uporabljenih 0,40/m2 EUR plus 3 % dajatve.

(70) Drugo pripombo je podal proizvajalec izvoznik, ki je trdil, da razen podatka o splošnih 0,40 EUR/m2 za kritje manipulativnih stroškov, dajatev za carinsko evidentiranje in začasno hrambo uvoženih izdelkov ob uvozu podrobna razčlenitev ni bila podana. Trdil je tudi, da niso bila pojasnjena merila za ugotavljanje, ali se je prilagoditev štela za razumno ali ne.

(71) Zadevne prilagoditve, ki jih je uporabila Komisija, temeljijo na preverjenih podatkih, prejetih od uvoznikov solarnega stekla s poreklom iz LRK in izražajo dejanske tehtane povprečne stroške uvoza zadevnega izdelka v OP. Pritožnik pa je predložil izjavo neodvisnega špediterja o rednih običajnih stroških za uvoz s Kitajske v običajnih pomorskih zabojnikih. Ta izjava ni veljaven dokaz dejanskih stroškov, ki so jih imeli špediterji z uvozom zadevnega izdelka v OP. Zato se trditev pritožnika zavrne.

(72) V zvezi s trditvijo proizvajalca izvoznika nadaljnje razčlenitve zneska v višini 0,40 EUR/m2 ni bilo mogoče predložiti, saj je ta znesek tehtano povprečje, izračunano na podlagi številnih dejanskih računov, ki so bili v OP za uvoz kitajskega solarnega stekla izdani v različnih pristaniščih EU. Dejanski stroški po uvozu se razlikujejo glede na vstopno pristanišče EU, vrsto izdelka, uporabo začasne hrambe na točki uvoza itd.

(73) Poleg tega se prilagoditev stroškov po uvozu, ki jo je Komisija izvedla v začasni uredbi, šteje za razumno, saj temelji na preverjenih dejanskih računih neodvisnih uvoznikov za uvoz kitajskega solarnega stekla.

(74) Ker v zvezi z metodologijo za izračun nelojalnega nižanja cen ni bilo drugih pripomb, se potrdi metoda primerjave cen, pojasnjena v uvodnih izjavah 89 in 90 začasne uredbe.

5. Makroekonomski kazalniki

(75) Kot je navedeno v uvodni izjavi 92 začasne uredbe, je Komisija za analizo škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomski kazalniki za obravnavano obdobje so bili analizirani na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila industrija Unije in se nanašajo na vse proizvajalce Unije, ki so se javili med preiskavo.

(76) En proizvajalec izvoznik je trdil, da Komisija analize škode ni izvedla v skladu s členom 3(2) in členom 3(5) osnovne uredbe, saj je analizo škode izvedla na podlagi dveh ločenih in domnevno nedoslednih sklopov podatkov, in sicer makro- in mikroekonomskih kazalnikov škode. Nadalje je trdil, da domnevna nedoslednost analize na podlagi teh dveh sklopov podatkov zbuja resne pomisleke glede ustreznosti, pravičnosti in objektivnosti splošne slike o škodi.

(77) Ta družba je po dokončnem razkritju svojo trditev ponovila. Navedla je tudi več prejšnjih preiskav, v katerih naj bi institucije Unije različne sklope podatkov nedosledno razvrstile med makro- ali mikropodatke.

(78) Komisija te trditve ne more sprejeti. Ta metodologija se uporablja v primerih vzorčenja za analizo razmer v industriji Unije ter zaradi upoštevanja gibanj, ki so razvidna iz vzorca, in gibanj v industriji Unije kot celoti. Vsi dejavniki, določeni v členu 3(5) osnovne uredbe, so bili upoštevani v analizi. Sklep o škodi je bil oblikovan na podlagi vsej dejavnikov. Analiza škode je bila zato izvedena v skladu s členom 3(2) in členom 3(5) osnovne uredbe.

(79) Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, Komisija potrjuje uvodne izjave 90 do 94 začasne uredbe.

(80) V zvezi z makroekonomskimi kazalniki, ki jih je Komisija analizirala v uvodnih izjavah 95 do 103 začasne uredbe, se je tržni delež proizvajalcev Unije zaradi popravka podatkov o prodaji industrije Unije (glej uvodno izjavo 62) nekoliko spremenil (glej preglednico 5). Vendar ta popravek ne spremeni gibanja ali sklepov, oblikovanih na podlagi podatkov iz začasne uredbe. Komisija zato potrjuje uvodne izjave 95 do 105 začasne uredbe. Preglednica 5 Obseg prodaje in tržni delež 2009 2010 2011 OP Obseg prodaje (1 000 m2) 14 696 25 303 26 556 18 039 Indeks 100 172 181 123 Tržni delež 88,6 % 89,6 % 78,1 % 65,8 % Indeks 100 101 88 74 Vir: združenje Steklo za Evropo, pritožnik in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije

6. Mikroekonomski kazalniki

(81) Po začasnem razkritju so bili stroški proizvodnje na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije posodobljeni. V skladu s tem je bila nekoliko popravljena preglednica 7 (glej v nadaljevanju). Ta popravek ne spremeni ali razveljavi gibanja ali sklepov, oblikovanih na podlagi podatkov iz začasne uredbe. Ker ni bilo pripomb, Komisija potrjuje uvodne izjave 106 do 123 začasne uredbe. Preglednica 7 Povprečna prodajna cena v Uniji 2009 2010 2011 OP Stroški proizvodnje na enoto (EUR/m2) 13,13 8,38 8,44 9,34 Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije

7. Sklep o škodi

(82) Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, Komisija potrjuje sklepe iz uvodnih izjav 124 do 129 začasne uredbe, in sicer, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

E. VZROČNA ZVEZA

1. Učinek dampinškega uvoza

(83) Komisija je v uvodnih izjavah 131, 132 in 133 začasne uredbe ugotovila, da obstaja vzročna zveza med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz LRK. Temu sklepu je ugovarjalo več zainteresiranih strani, ki so trdile, da časovno sovpadanje škode in povečanja dampinškega uvoza iz zadevne države ni bilo skladno in ga ni mogoče razumno utemeljiti. V obdobju 2009–2011 se je namreč kitajski uvoz znatno povečal. Poleg tega je povprečna cena kitajskega uvoza leta 2011 znašala 4,96 EUR/m2, kar je blizu znesku iz leta 2012 (4,38 EUR/m2).

(84) Po mnenju istih strani je ugotovitev Komisije, da je treba škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, pripisati kitajskemu uvozu leta 2012, v nasprotju z njeno ugotovitvijo, da kitajski uvoz v predhodnem letu domnevno ni imel nobenega negativnega učinka, zlasti na stopnjo dobička industrije Unije, čeprav je bila povprečna cena uvoza zelo podobna.

(85) Uvoz se je od začetka obravnavanega obdobja do konca OP povečal za 596 %, tržni delež pa za 321 %. Uvozne cene so se v obravnavanem obdobju znižale za 27,2 %.

(86) Stopnja dobička industrije leta 2011 je bila dejansko le malo nižja kot leta 2010, kljub temu, da se je uvoz iz LRK zelo povečal že leta 2011. Vendar se je potrošnja solarnega stekla Unije leta 2011 znatno povečala, in sicer za 20,4 % v obdobju 2010–2011, uvoz iz LRK pa se je v tem obdobju povečal za 150 %. V OP se je potrošnja zmanjšala za nekaj več kot 19 %, obseg kitajskega uvoza pa se je v primerjavi z letom 2011 povečal še za več kot 35 %. Iz tega je jasno razvidno časovno sovpadanje znatne škode, ki jo je industrija Unije utrpela v OP, in velikega povečanja dampinškega uvoza iz Kitajske. Prav tako je logično, da preteče nekaj časa, preden proizvajalci Unije občutijo negativne učinke večjega dampinškega uvoza (na primer izguba strank, izguba v poslovanju, manjša donosnost naložb in manjši denarni tok itd.). Zato se ta trditev zavrne.

(87) Iste strani so po dokončnem razkritju trdile, da časovnega sovpadanja znatne škode, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškega uvoza iz Kitajske ni mogoče oceniti na podlagi celotnega obravnavanega obdobja od leta 2009 do konca OP, ne da bi pri tem upoštevali gibanja, ki so bila v tem obdobju prisotna in so na to vplivala.

(88) Komisija je analizirala tudi ta gibanja, ki so bila prisotna v obravnavanem obdobju. Dejstvo, da je imela industrija Unije leta 2011 kljub velikemu povečanju kitajskega uvoza istega leta še vedno dobiček, ne vpliva na sklep, da sta v OP znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinški uvoz iz Kitajske časovno sovpadala.

(89) V OP, ko se je potrošnja zmanjšala za nekaj več kot 19 %, so kitajski proizvajalci izvozniki: — v primerjavi z letom 2011 svoj tržni delež povečali za 12,4 odstotnih točk, delež industrije Unije pa se je zmanjšal za 12,3 odstotnih točk, — obseg kitajskega uvoza povečali za več kot 35 %, medtem ko se je prodaja industrije Unije zmanjšala za 32 %, in — še bolj znižali svoje že tako nizke izvozne cene za več kot 10 % in s tem cene industrije Unije nelojalno znižali tudi do 26,7 %, s čimer so pripomogli k izgubam, ki jih je industrija Unije utrpela v OP.

(90) Komisija je na podlagi te analize sklenila, da sta prisotnost dampinškega uvoza in znatno povečanje njegovega tržnega deleža po cenah, ki so nenehno nelojalno nižale cene industrije Unije, povzročila znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

(91) Ker v zvezi z učinki dampinškega uvoza ni bilo nobenih drugih pripomb, Komisija potrjuje uvodne izjave 131, 132 in 133 začasne uredbe.

2. Učinek drugih dejavnikov

2.1 Uvoz iz tretjih držav

(92) Ker so bili podatki o prodaji industrije Unije popravljeni (glej uvodno izjavo 62), se je tržni delež uvoza iz tretjih držav nekoliko spremenil (glej popravljeno preglednico 11). Vendar ta popravek ne spremeni gibanja ali sklepov, oblikovanih na podlagi podatkov iz začasne uredbe.

(93) Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, Komisija potrjuje uvodne izjave 134 do 137 začasne uredbe. Preglednica 11 Uvoz iz tretjih držav (1 000 m2) Tretje države 2009 2010 2011 OP Tržni delež 4,2 % 3,1 % 3,8 % 3,7 % Indeks 100 74 90 88 Vir: združenje Glass for Europe, pritožnik in izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev Unije

2.2 Izvoz industrije Unije

(94) Ena stran je ugovarjala ugotovitvam Komisije iz uvodne izjave 139 začasne uredbe, da je bil upad izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije v OP najverjetneje posledica zelo nizkih cen kitajskega izvoza v glavne namembne kraje za izvoz industrije Unije (in sicer v ZDA in Kanado). Zadevna stran je menila, da ta sklep ni upravičen, saj je bil kitajski izvoz prisoten že leta 2011, zato ni nobenega razloga za to, da naj bi bil ta učinek prisoten šele leta 2012. Prav tako je menila, da je dejanski razlog za majhen izvoz nekonkurenčnost industrije Unije, ki po padcu cen na svetovnem trgu ni mogla ostati konkurenčna. Zato je ta stran trdila, da je padec izvoza industrije Unije v OP dodatno prispeval k škodi, ki jo je ta utrpela.

(95) Izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije je leta 2009 zajemal 20 % celotnega obsega prodaje (v zagonski fazi), leta 2010 se je zmanjšal na 11 %, v koničnem letu 2011 pa je znašal le 14 %. Leta 2012 se je zmanjšal še bolj, na 5 %.

(96) Komisija te trditve zavrača iz naslednjih razlogov. Glavni trg industrije Unije niso trgi tretjih držav, ampak že od nekdaj trg Unije, ki sodi med največje na svetu. Solarno steklo je relativno težko in krhko, kar povzroča dodatne stroške pri prevozu na daljših razdaljah (zaradi lomljivosti in korozije). Na podlagi informacij, ki jih je imela Komisija na voljo iz odgovorov vzorčenih proizvajalcev izvoznikov na vprašalnik, so bile cene kitajskega izvoza v glavne namembne kraje za izvoz industrije Unije dejansko zelo nizke, v OP pa so bile v primerjavi z letom 2011 še nižje. Iz tega je razvidno, da je zmanjšani izvoz industrije Unije posledica vedno nižjih cen kitajskega izvoza, in kot je bilo potrjeno v preiskavi, tudi na trgih tretjih držav.

(97) Ista stran je po dokončnem razkritju trdila, da se je preiskava nanašala na trg Unije in ni ocenila domnevnega nepoštenega določanja cen na trgih tretjih držav.

(98) Institucije EU naj bi v svojih ugotovitvah, tudi če so bile te pravilne, škodo zaradi drugih dejavnikov pripisale dampinškemu uvozu v Unijo. Domnevni nizkocenovni ali subvencionirani kitajski izvoz v tretje države ni bil dampinški uvoz v EU in ga je bilo treba šteti za drug dejavnik, katerega škodljivih učinkov ni bilo mogoče pripisati dampinškemu uvozu.

(99) Komisija to trditev zavrača. Ni preiskala, ali so cene uvoza LRK v tretje države dampinške in/ali subvencionirane. Na podlagi izvoznih cen v tretje države, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki, je le ugotovila, da so se te cene v zadnjih letih nenehno nižale.

(100) Komisija je tudi analizirala znižanje cen uvoza iz LRK v tretje države kot ločen dejavnik in tega ni pripisala dampinškemu uvozu v Unijo. To dejstvo je bilo uporabljeno le kot morebitno pojasnilo manjšega izvoza industrije Unije v njene glavne namembne tretje države ob upoštevanju dejstva, da ti trgi nikdar niso bili glavni trgi industrije Unije. Tudi v koničnih letih 2010 in 2011 je bilo več kot 85 % prodaje industrije Unije na trgu Unije.

(101) Zato se sklep iz uvodne izjave 140 začasne uredbe, da zmanjšani izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije ne more prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, potrdi.

2.3 Gibanje potrošnje in povpraševanja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

(102) Ena stran je trdila, da je industrija Unije utrpela škodo zaradi zmanjšanja potrošnje Unije. To naj bi bil edini dejavnik, ki naj bi se leta 2012 prvič zmanjšal in s katerim je mogoče razumno povezati škodo, saj se je kitajski uvoz začel že leta 2011 po cenah, primerljivih s cenami leta 2012. Ista stran je po dokončnem razkritju to trditev ponovila.

(103) Potrošnja se je v primerjavi s prejšnjimi leti leta 2012 dejansko zmanjšala. Vendar analiza Komisije zajema obdobje od začetka obravnavanega obdobja leta 2009 do konca OP, v tem obdobju pa se je potrošnja Unije na splošno povečala za 65 %. V obravnavanem obdobju se je tržni delež industrije Unije stalno in znatno zmanjševal, in sicer na splošno za 25,7 %, tržni delež kitajskega uvoza pa se je povečal za 321 %. V obravnavanem obdobju se je kitajski uvoz povečal za 596 %.

(104) Poleg tega je bila v OP potrošnja Unije še vedno na podobni stopnji kot leta 2010; kot je navedeno v preglednici 10 začasne uredbe, pa je bilo ravno leto 2010 tisto, v katerem je industrija Unije dosegla razumen dobiček. Zato padec potrošnje Unije v OP sam po sebi ni mogel povzročiti izgub, ki jih je v OP utrpela industrija Unije. Poleg tega se je tržni delež industrije Unije v obdobju 2010–2012 zmanjšal za 26,6 %, tržni delež uvoza iz Kitajske pa se je v istem obdobju povečal za 318 %. Če bi padec potrošnje v OP povzročil škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, bi ta padec moral vplivati tudi na kitajski uvoz. Vendar to očitno ne drži. Ravno nasprotno, v OP sta se tako obseg kot tržni delež kitajskega uvoza znatno povečala.

(105) Zato Komisija zavrača to trditev in potrjuje sklepe iz uvodnih izjav 141 in 142 začasne uredbe.

(106) Komisija v zvezi s proizvodno zmogljivostjo industrije Unije iz preglednice 4 začasne uredbe meni, da se je proizvodna zmogljivost do leta 2011 jasno povečevala v skladu s povečanjem potrošnje Unije.

(107) Komisija je ugotovila tudi, da je bil glavni razlog za 12,5-odstotno povečanje proizvodne zmogljivosti v obdobju med letom 2011 in koncem OP vstop nove družbe na trg solarnega stekla, proizvodna zmogljivost ostalih družb na trgu pa se je v istem obdobju malo zmanjšala.

(108) Komisija zato meni, da je na splošno gibanje v razvoju zmogljivosti industrije Unije sledilo razvoju potrošnje Unije. Na podlagi tega po mnenju Komisije vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije zaradi visoke proizvodne zmogljivosti industrije Unije, ki je bila visoka že na začetku obravnavanega obdobja in je visoka ostala tudi v OP, ni bila prekinjena.

(109) Več strani je po dokončnem razkritju trdilo, da Komisija kot pomembnega vzroka za škodo ni upoštevala domnevne presežne zmogljivosti. Povečanje zmogljivosti v obravnavanem obdobju zaradi povečanja potrošnje naj ne bi bilo upravičeno, saj je bila proizvodna zmogljivost industrije Unije vedno precej večja od potrošnje, po njihovem mnenju pa to ni bilo gospodarsko upravičeno. Ena stran je nadalje trdila, da je vstop novega udeleženca na trg med letom 2011 in koncem OP prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, saj se je povečala konkurenca na domačem trgu.

(110) Trdila je tudi, da so vedno manjša potrošnja Unije, vedno večja proizvodna zmogljivost in padec uvoza skupaj pripomogli k nizki stopnji izkoriščenosti zmogljivosti. Zaradi te nizke stopnje izkoriščenosti so bili stalni stroški visoki, kar pa je po njenem mnenju močno vplivalo na industrijo solarnega stekla Unije.

(111) Komisija ugotavlja, da je bila v celotnem obravnavanem obdobju stopnja zmogljivosti celotne industrije Unije vedno višja od skupne potrošnje Unije. Kljub temu so imele vzorčene družbe industrije Unije v dveh letih pred OP dobiček, v OP pa so utrpele znatne izgube v višini 14,5 %.

(112) Poleg tega se je zmogljivost vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju 2010–2011 povečala le za 4 %, v obdobju med letom 2011 in OP pa za 2,6 %, kar skupaj v obdobju med letom 2010 in OP znaša skromnih 6,7 %.

(113) Razlika med potrošnjo in zmogljivostjo je bila prisotna v celotnem obravnavanem obdobju in kljub manjšemu povečanju v OP ne more pojasniti velikih izgub, ki so jih vzorčene družbe utrpele v OP. Komisija zato zavrača trditev, da stopnja zmogljivosti industrije Unije ni gospodarsko upravičena.

(114) Komisija glede trditve, da je novi udeleženec na trgu leta 2012 prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, ugotavlja, da je ta novi akter v OP sicer imel visoko zmogljivost, a je imel tudi zelo omejeno proizvodnjo in prodajo, in sicer okrog 2 % skupne prodaje EU. Zato je njegov vstop na trg komaj kaj vplival na uspešnost industrije Unije kot celote, je pa precej povečal številke glede njene zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti. Brez upoštevanja podatkov o tej družbi se je zmogljivost ostalih proizvajalcev Unije v obdobju 2011–2012 dejansko zmanjšala.

(115) Poleg tega preiskava ni potrdila, da stalni stroški močno vplivajo na industrijo solarnega stekla. Povprečni stalni stroški vzorčenih proizvajalcev Unije so bili v razponu 25–35 % skupnih stroškov proizvodnje v OP. V letih 2011 in 2010 je bil odstotek stalnih stroškov nekoliko nižji, a še vedno v tem razponu. Iz tega je razvidno, da je visoka zmogljivost v OP očitno vplivala na stroške proizvodnje, vendar ta učinek ni bil velik in, zlasti ob primerjavi z dobičkom v preteklih letih, ne more pojasniti visokih izgub v OP. Poleg tega se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti vzorčenih proizvajalcev Unije v primerjavi s preteklimi leti zmanjšala, je pa bila v OP še vedno 65-odstotna.

(116) Komisija je v svoji analizi upoštevala tudi, da se lahko obstoječa zmogljivost prilagodi za proizvodnjo drugih vrst stekla, ki ne sodijo v to preiskavo. Komisija se tudi zato ne strinja z zainteresirano stranjo, da visoka obstoječa zmogljivost ni gospodarsko upravičena.

(117) Komisija ob upoštevanju navedenega zavrača trditve strani in ponovno navaja, da potrošnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju, analizirane posamezno in skupaj, niso takšne, da bi prekinile ugotovljeno vzročno zvezo med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom.

2.4 Gibanja na področju solarnih modulov

(118) Dve strani sta trdili, da škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ni povzročil le razvoj potrošnje zadevnega izdelka, ampak tudi padec potrošnje solarnih modulov in izgube, ki jih je ta industrija utrpela konec leta 2011 oziroma na začetku leta 2012. Učinek finančnih težav proizvajalcev sončnih plošč na trgu solarnega stekla naj bi se zaradi časa, ki je moral preteči med obema dogodkoma, začel kazati konec leta 2011 oziroma v letu 2012.

(119) Ena stran je te trditve po dokončnem razkritju ponovila.

(120) Komisija je v uvodni izjavi 143 začasne uredbe dejansko ugotovila, da gibanja na področju solarnih modulov bistveno vplivajo na potrošnjo solarnega stekla, saj se 80–85 % solarnega stekla proda proizvajalcem solarnih modulov (fotonapetostni moduli in tankoslojni fotonapetostni moduli iz kristalnega silicija). Vendar se je, kot je navedeno v uvodnih izjavah 143 in 144 začasne uredbe, potrošnja solarnih modulov v obravnavanem obdobju, torej med letoma 2009 in 2012, stalno povečevala in je kljub zmanjšanju leta 2012 ohranila za 221 % višjo raven kot leta 2009 in za 44 % višjo kot leta 2010 (7). Poleg tega je bilo ugotovljeno, da znižanja tarif za dovajanje toka konec leta 2011 in na začetku leta 2012 niso prekinila vzročne zveze med dampinškim uvozom solarnih modulov in ugotovljeno znatno škodo (8), saj je povpraševanje po solarnih modulih v obdobju 2009–2012 ohranilo razmeroma visoko raven.

(121) Komisija je ob upoštevanju navedenega sklenila, da zmanjšanja potrošnje solarnih modulov leta 2012 samega po sebi ni mogoče šteti za dejavnik, ki bi lahko prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom solarnega stekla iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

(122) Ker je povpraševanje po solarnih modulih v obdobju 2009–2012 ohranilo razmeroma visoko raven, v tem obdobju pa se je za 65 % povečalo tudi povpraševanje po solarnem steklu, učinka potrošnje solarnega stekla na poslabšanje finančnega položaja proizvajalcev solarnih modulov konec leta 2011 oziroma na začetku leta 2012 samega po sebi ni mogoče šteti za dejavnik, ki bi lahko prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom solarnega stekla iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

(123) Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se sklep iz uvodne izjave 144 začasne uredbe potrdi.

2.5 Sklep o vzročni zvezi

(124) Komisija ob upoštevanju navedenega potrjuje svoje ugotovitve iz uvodnih izjav 130 do (133) začasne uredbe, da je bil uvoz zadevnega izdelka iz zadevne države v OP dampinški in je nelojalno nižal cene prodaje industrije Unije. Poleg tega povečan obseg dampinškega uvoza jasno časovno sovpada s poslabšanjem položaja industrije Unije. Dampinški uvoz je neposredno konkuriral proizvodnji industrije Unije, zato je industrija Unije v obravnavanem obdobju izgubila dobičkonosnost in tržni delež. Drugi morebitni vzroki za škodo so bili analizirani posamezno in skupaj, pri čemer je bilo ugotovljeno, da noben od njih ni takšen, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

(125) Predloženi niso bili nobeni novi dokazi, na podlagi katerih bi se spremenil ta sklep in ker v zvezi s sklepom o vzročni zvezi ni bilo nobenih drugih pripomb, Komisija potrjuje uvodni izjavi 145 in 146 začasne uredbe.

F. INTERES UNIJE

1. Interes industrije Unije

(126) Ker v zvezi z interesom industrije Unije ni bilo pripomb, Komisija potrjuje uvodne izjave 148 do 151 začasne uredbe.

2. Interes nepovezanih uvoznikov in trgovcev

(127) Ker v zvezi z interesom nepovezanih uvoznikov in trgovcev ni bilo pripomb, Komisija potrjuje uvodne izjave 152, 153 in 154 začasne uredbe.

3. Interes dobaviteljev surovin

(128) Ker v zvezi z interesom dobaviteljev surovin ni bilo pripomb, Komisija potrjuje uvodno izjavo 155 začasne uredbe.

4. Interes uporabnikov

(129) Javil se je uporabnik, ki je trdil, da protidampinški ukrepi nanj ne bodo vplivali, saj še ni uporabil solarnega stekla s poreklom iz LRK in tega tudi ne namerava.

(130) En proizvajalec izvoznik je trdil, da bi lahko uvedba protidampinške dajatve na kitajsko solarno steklo industriji solarnega stekla v Uniji nekoliko pomagala, vendar bi to precej škodilo industriji Unije na področju fotonapetostnih in solarnih termalnih naprav, saj bodo morali za zadevni izdelek plačati več. Poleg tega naj bi bilo to v nasprotju s ciljem Unije na področju varstva okolja, saj bi se zvišale cene fotonapetostnih modulov in solarnih termalnih naprav, hkrati pa bi to koristilo industriji solarnega stekla, ki je energetsko intenzivna.

(131) Kot je navedeno v uvodni izjavi 157 začasne uredbe, bo imela uvedba protidampinških dajatev zelo omejen učinek (manjši od 1 %) na skupne stroške solarnih modulov. Komisija ni prejela nobenega dokaza, ki bi izpodbijal točnost te analize. Ta trditev se zato zavrne.

(132) Ker v zvezi z interesom Unije ni bilo nobenih drugih pripomb, Komisija potrjuje uvodne izjave 155 do 159 začasne uredbe.

5. Vidiki konkurence

(133) Ker v zvezi z vidiki konkurence iz uvodnih izjav 160 do 163 ni bilo nobenih drugih pripomb, Komisija zadevne uvodne izjave potrjuje.

6. Sklep o interesu Unije

(134) Komisija ni prejela nobene pripombe, ki bi spremenila analizo interesa Unije iz začasne uredbe. Komisija zato potrjuje uvodno izjavo 164 začasne uredbe.

G. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1. Stopnja odprave škode

(135) Več zainteresiranih strani je ugovarjalo temu, da bi se kot ciljni dobiček industrije Unije uporabila 8,3-odstotna stopnja dobička iz uvodne izjave 167 začasne uredbe, saj naj bi bila nerazumno visoka. Trdile so, da je bila 8,3-odstotna stopnja dobička leta 2010 najvišja v obravnavanem obdobju, saj je bilo leto 2010 najboljše leto za svetovno fotonapetostno industrijo. Trdile so tudi, da industrija solarnega stekla v Uniji leta 2012 brez dampinga ne bi mogla ohraniti enake stopnje dobička, ker se je v letu 2012 svetovna industrija fotonapetostnih modulov, vključno z industrijo fotonapetnostnih modulov v Uniji, znašla v veliki recesiji.

(136) Komisija to trditev zavrača. Za ciljni dobiček je Komisija uporabila povprečni dobiček, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije ustvarili leta 2010, ko je bil uvoz zadevnega izdelka še vedno majhen in še ne bi mogel izkrivljati običajnih konkurenčnih pogojev. Stopnja dobička, uporabljena za ugotavljanje stopnje odprave škode, ustreza obdobju, ko bi industrija Unije v običajnih konkurenčnih pogojih lahko pričakovala, da bo dosegla dobiček, če ne bi bilo dampinškega uvoza (9).

(137) Industrija solarnega stekla najvišje ravni ni dosegla leta 2010, kot so to trdile zainteresirane strani, temveč leta 2011, ko sta bili potrošnja Unije in prodaja industrije Unije največji.

(138) Ena stran je po dokončnem razkritju ponovno ugovarjala temu, da bi se kot ciljni dobiček uporabila stopnja dobička. Trdila je, da bi morala Komisija upoštevati vse druge dejavnike, ki so vplivali na dobičkonosnost v OP. Trdila je tudi, da razumen ciljni dobiček ne bi smel presegati 5 %.

(139) Komisija to trditev zavrača iz naslednjih razlogov. Uporabljeni ciljni dobiček ne temelji na oceni, ampak na dejanskem dobičku, ki ga je industrija Unije dosegla pred izkrivljanjem konkurence, ki ga je povzročil dampinški uvoz iz Kitajske. Po mnenju Komisije je to razumen dobiček in upoštevala je, da položaj na trgu ni bil bistveno drugačen kot v OP, tudi ob izvzetju učinka dampinškega uvoza iz Kitajske. Trditev strani v zvezi s tem, in sicer da je bila leta 2010 potrošnja precej večja kot leta 2012, ne drži. Kot je bilo navedeno v oddelku E.2.3, je bila leta 2010 potrošnja na podobni ravni kot leta 2012. Industrija Unije je leta 2010 povečala zmogljivost, saj je pričakovala precejšnje povečanje povpraševanja, to pa je negativno vplivalo na njen dobiček v tem letu. Predlagani ciljni dobiček v višini 5 % je naključen, saj ne temelji na nobenih podatkih ali dejanskih izračunih, zato se zavrne.

(140) Po drugi strani je pritožnik trdil, da je stopnja dobička prenizka in da bi jo morala Komisija povečati na 15 %, saj je bil leta 2010 dobiček pritožnika višji od 10 %. Najnižje stopnje dobička, ki so jih drugi vzorčeni proizvajalci EU dosegli leta 2010, naj ne bi bile reprezentativne za dobiček, ki bi ga lahko pričakovali, če ne bi bilo nepravično trženega uvoza. Najverjetneje obstajajo razlogi, povezani z upravnimi politikami ali vprašanji teh družb, med katere morda sodijo kratkoročne cenovne politike, namenjene pridobitvi tržnega deleža, kar bi pojasnilo nižjo stopnjo dobička, ki so jo dosegle tisto leto in zakaj so bile med prvimi, ki so utrpele škodo zaradi dampinškega uvoza.

(141) Komisija te trditve ne sprejema. Kot je bilo pojasnjeno v tem oddelku, po mnenju Komisije povprečni dobiček celotne industrije Unije leta 2010 pravilno kaže povprečni dobiček v običajnih konkurenčnih pogojih. Tej ugotovitvi ne nasprotuje dejstvo, da so nekateri člani industrije Unije sprejeli vodstvene odločitve, zaradi katerih so bile njihove stopnje dobička nižje ali višje od stopenj drugih članov iste industrije. Obstoj takšnih razlik je bistvena značilnost ravnanja družb v tržnem gospodarstvu.

(142) Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, Komisija potrjuje metodologijo, opisano v uvodnih izjavah 166 do 169 začasne uredbe.

2. Dokončni ukrepi

(143) Glede na sklepe v zvezi z dampingom, škodo, vzročnostjo in interesom Unije ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe bi bilo treba dokončne protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka uvesti na ravni stopnje škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru bi se morala stopnja dajatve ustrezno določiti na ravni ugotovljene stopnje škode.

(144) Pritožnik je po začasnem razkritju trdil, da začasne dajatve ad valorem niso učinkovite. Zato je od Komisije zahteval, naj dokončne ukrepe uvede v obliki minimalne uvozne cene (MIP). Pritožnik je trdil, da bi bili ukrepi zaradi takšne minimalne uvozne cene učinkovitejši, zlasti če bi bili uvedeni dve različni minimalni uvozni ceni, ena za premazano, druga pa za nepremazano solarno steklo. Razlogi, ki jih je pritožnik v zvezi s tem navedel, so navedeni v nadaljevanju.

(145) Pritožnik je trdil, da je bila po OP cena premazanega stekla, ki so ga proizvajalci izvozniki prodajali na trgu EU, enaka ceni, po kateri so prodajali nepremazano solarno steklo v OP. Trdil je tudi, da so proizvodni stroški premazanega stekla višji od stroškov nepremazanega stekla, zato so običajno cene premazanega stekla višje za 20–25 %.

(146) Pritožnik je trdil tudi, da po OP v Uniji ni bilo več povpraševanja po nepremazanem solarnem steklu, začelo pa se je povpraševanje po premazanem solarnem steklu. Uporabniki so namesto nepremazanega solarnega stekla v vedno večjem deležu kupovali premazano solarno steklo. Zato je v drugi polovici leta 2013 skoraj celoten uvoz iz LRK v EU predstavljalo premazano solarno steklo, pri čemer pa je bilo v OP ravno nasprotno.

(147) Obstaja več vrst protidampinških ukrepov. Komisija sicer lahko izbira med več vrstami ukrepov, namen pa je pri vseh enak, in sicer odprava učinkov škodljivega dampinga.

(148) Preiskava je potrdila, da zaradi različnih tehničnih značilnosti nepremazanega in premazanega solarnega stekla obstaja precejšnja razlika med stroški in cenami obeh izdelkov. Premazano solarno steklo, ki je lahko glede na uporabljeno tehnologijo enostransko ali obojestransko premazano, v primerjavi z nepremazanim solarnim steklom bolje prepušča sončno energijo, lahko pa je tudi samočistilno, odbija umazanijo ali pa je različne trdote. Prepustnost sončne energije visokokakovostnega nepremazanega stekla je lahko največ 92-odstotna. S premazom se lahko odboj zmanjša za približno 3 % (na eni strani), zato je lahko prepustnost enostransko premazanega stekla največ 95-odstotna, obojestransko premazanega pa največ 98-odstotna.

(149) V OP je bilo 81 % solarnega stekla, uvoženega iz LRK in prodanega v EU, nepremazanega, le 19 % pa premazanega. Po ugotovitvah je bila v OP razlika v ceni in stroških nepremazanega in premazanega solarnega stekla za približno 30 %.

(150) Vendar pa Komisija meni, da dokazi, ki jih je predložil pritožnik, niso bili ustrezno utemeljeni. Poleg tega Komisija nima na voljo ustreznih dokazov ali podatkov iz drugih virov, na podlagi katerih bi lahko ugotovila, da od uvedbe začasnih protidampinških ukrepov ni bilo več povpraševanja po nepremazanem, ampak se je začelo povpraševanje po premazanem solarnem steklu in da so se, kot trdi pritožnik, zlasti cene premazanega stekla precej znižale.

(151) Komisija zato te trditve ne more sprejeti in meni, da je treba namesto minimalnih uvoznih cen uvesti dajatve ad valorem. Da pa bi odpravili navedene pomisleke, bosta uvedeni dve različni integrirani tarifi Evropskih skupnosti (oznaki TARIC) – ena za premazano in ena za nepremazano solarno steklo. Tako bo lahko Komisija pozorno spremljala razvoj na trgu in se pravočasno odločila o morebitni uvedbi nadaljnjih ukrepov.

(152) Komisija ugotavlja, da je v preteklosti minimalne uvozne cene uporabila v posebnih okoliščinah, zlasti v naslednjih primerih: — posebno visoka izvozna cena ene vrste izdelka, kar je pomenilo, da pri tej vrsti izdelka damping ni bil prisoten (10), — premisleki, povezani s tržno močjo in tržnim deležem proizvajalcev Unije, ko je bilo treba zaradi interesa Unije zagotoviti, da cene uvoza ne presežejo določene ravni (11).

(153) Poleg tega so bile minimalne uvozne cene večinoma uporabljene za homogene izdelke, ne pa pri izdelkih kot je ta, pri katerem je na voljo več vrst izdelka.

(154) Komisija tudi zaradi tega meni, da minimalne uvozne cene v tem primeru niso ustrezne.

(155) Pritožnik je po dokončnem razkritju ponovno zahteval uvedbo minimalne uvozne cene in na uvodne izjave 152 do 156 podal naslednje pripombe.

(156) Navedene uvodne izjave naj ne bi obravnavale premislekov o tem, ali so ukrepi v tej obliki dovolj učinkoviti, da bodo odpravili škodljive učinke dampinga in subvencioniranja, kar je tudi dober razlog za uvedbo minimalnih uvoznih cen.

(157) Komisija domnevno ni pojasnila, zakaj so ti premisleki v tem primeru pomembni in kako pretehtajo interese industrije Unije.

(158) Trdil je tudi, da je zadevni izdelek dovolj homogen, da bo mogoča praktična uporaba minimalne uvozne cene, saj imata obe glavni vrsti izdelka jasne posebnosti, na podlagi katerih se lahko oblikujejo različne cene, omogočajo pa tudi preprosto upravljanje in spremljanje, zlasti ob upoštevanju dejstva, da skoraj celoten sedanji uvoz predstavlja premazano solarno steklo.

(159) Zdi se, da se je povpraševanje preneslo z nepremazanega stekla na premazano solarno steklo. Ker pa niso bili predloženi nobeni dodatni dokazi, Komisija ne more skleniti, da so se zlasti cene premazanega solarnega stekla precej znižale. Zato nima nobenega razloga za spremembo svojega prejšnjega sklepa, da so dajatve ad valorem primernejše za odpravo škodljivih učinkov dampinga in subvencioniranja.

(160) V zvezi z drugo pripombo je namen zadevnih uvodnih izjav pokazati, da po mnenju Komisije v tem primeru uvedba minimalne uvozne cene ne bi bila primerna, razen če bi pritožnik svoje trditve dodatno utemeljil. Ker tega ni storil, se Komisiji nadaljnja analiza koristi morebitne minimalne uvozne cene, ki bi bila v interesu industrije Unije, ne zdi potrebna.

(161) Pritožnik v tretji pripombi ni podvomil v različne vrste izdelka, ki jih je Komisija opredelila v preiskavi, in ni dokazal, da ne bi bilo razlike v ceni. Glede na zavezo, ki so jo ponudili proizvajalci izvozniki in predvideva uvedbo dveh različnih minimalnih uvoznih cen, te razlike dejansko obstajajo. Zato se ta trditev zavrne. Tudi če bi Komisija sprejela trditev, da je zadevni izdelek precej homogen, po njenem mnenju to vprašanje ni pomembno, saj zahtevo za uvedbo minimalne uvozne cene zavrača tudi iz dveh drugih navedenih razlogov. Poudarja tudi, da lahko Komisija informacije, ki se nanašajo na obdobje, ki sledi obdobju preiskave, upošteva le v izrednih primerih (glej člen 6(1) osnovne uredbe). Pritožniki niso dokazali, da ta primer sodi med izredne in da drugi razpoložljivi ukrepi, kot je spremljanje s pomočjo dodatne oznake TARIC, ne bi zadostovali.

(162) Komisija zato te trditve zavrača.

(163) Več proizvajalcev solarnih modulov je po dokončnem razkritju zahtevalo uvedbo minimalne uvozne cene. Njihovi glavni pomisleki so bili: — po OP se je proizvodna zmogljivost solarnega stekla zelo zmanjšala in številni proizvajalci Unije so nepovratno zapustili trg. Edini trije proizvajalci Unije, ki so ostali na trgu, ne morejo kriti več kot 50 % evropskega povpraševanja. Zato morajo proizvajalci solarnih modulov svoje potrebe kriti z dobavo iz LRK; Eden uporabnik je trdil, da bo pri dobavi odvisen od zgolj enega ali dveh proizvajalcev Unije, ki bi lahko izpolnila zahtevane tehnične specifikacije izdelka, — dajatve, kot so predlagane, bi stroške proizvodnje solarnih modulov pomenljivo povečale (za približno 3 cente/watt, kar naj bi bilo pet odstotkov minimalne uvozne cene, določene v primeru sončnih plošč), — minimalna uvozna cena bi morala biti oblikovana tako, da ne bi povzročila višjih stroškov za solarne module v EU.

(164) Komisija v zvezi s prvo trditvijo nima razloga za domnevo, da proizvajalci Unije, ki so zmanjšali ali začasno prenehali s proizvodnjo, po ponovni vzpostavitvi poštenih cen uvoza svoje dejavnosti ne bi ponovno začeli opravljati s polno zmogljivostjo. Kot je bilo opisano v uvodnih izjavah 106 do 112, je zmogljivost industrije Unije dovolj velika, da zadosti celotni potrošnji Unije. Ta trditev se zato zavrne. Komisija prav tako zavrne trditev enega od uporabnikov, da naj bi bil pri dobavi odvisen od zgolj enega ali dveh proizvajalcev Unije. Kitajski proizvajalci izvozniki bodo dejansko še vedno lahko zagotavljali dobavo za trg Unije. Namen protidampinških ukrepov, ne glede na njihovo obliko, je zagotavljanje uvoza po poštenih cenah, in ne popolna zaustavitev uvoza iz LRK.

(165) Uporabniki v zvezi z drugo trditvijo niso predložili nobenih dokazov, s katerimi bi potrdili svojo trditev. Nasprotno pa je Komisija v uvodni izjavi 157 začasne uredbe ugotovila, da bi bil učinek ukrepov na skupne stroške solarnih modulov, ki so jih proizvedle družbe, ki so sodelovale v preiskavi, manjši od 1 %. Ta trditev se zato zavrne.

(166) Zato ni treba podati mnenja o tretji trditvi proizvajalcev solarnih modulov.

(167) Vzporedno s protidampinško preiskavo je bila izvedena protisubvencijska preiskava. Ob uporabi pravila nižje dajatve in glede na dejstvo, da je dokončna stopnja subvencije nižja od stopnje odprave škode, bi morala Komisija uvesti dokončno izravnalno dajatev v višini ugotovljenih dokončnih stopenj subvencije in nato uvesti dokončno protidampinško dajatev do višine ustrezne stopnje odprave škode. Na podlagi navedenega se naložijo naslednje stopnje dajatev: Družba Stopnja subvencije Stopnja dampinga Stopnja odprave škode Izravnalna dajatev Protidampinška dajatev Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd 3,2 % 83,1 % 39,3 % 3,2 % 36,1 % Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd 17,1 % 78,4 % 26,2 % 17,1 % 9,1 % Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd 12,8 % 90,1 % 42,1 % 12,8 % 29,3 % Henan Yuhua New Material Co. Ltd 16,7 % 41,6 % 17,1 % 16,7 % 0,4 % Druge sodelujoče družbe 12,4 % 84,7 % 36,5 % 12,4 % 24,1 % Vse druge družbe 17,1 % 90,1 % 42,1 % 17,1 % 25,0 %

(168) Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato izražajo stanje, v katerem so bile te družbe med to preiskavo. Te stopnje dajatev (za razliko od dajatve na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz zadevnih izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvedejo te družbe, torej izrecno navedene pravne osebe. Za uvoženi zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne bi smele uporabljati, zanj pa bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zaradi visoke ravni sodelovanja proizvajalcev izvoznikov (nad 80 %, glej uvodno izjavo 15 začasne uredbe) ta stopnja dajatve temelji na najvišji posamezni stopnji škode, ugotovljeni za vzorčene proizvajalce izvoznike. Dajatev, ki velja za „vse druge družbe“, temelji na tehtanem povprečju vzorčenih izvoznikov in se uporablja za vse sodelujoče nevzorčene družbe (razen za družbo Henan Yuhua, za katero je bila določena individualna dajatev na podlagi zahteve za individualno preiskavo (glej uvodno izjavo 48 začasne uredbe)).

(169) Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (na primer zaradi spremembe imena podjetja ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se nemudoma naslovi na Komisijo (12), vključno z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi se lahko ta uredba ustrezno spremeni s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.

3. Zaveze

(170) Trije vzorčeni proizvajalci izvozniki in družba Henan Yuhua so po dokončnem razkritju ponudili zaveze glede cene v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. V njih je predvidena uvedba različnih minimalnih uvoznih cen za različne skupine vrst izdelka.

(171) Komisija ugotavlja, da so minimalne uvozne cene, ki so jih predlagale vse družbe, precej nižje od neškodljivih cen, ki jih je določila v preiskavi. Zato meni, da niso določene na stopnji odprave škode v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe.

(172) Tudi če bi bile določene na stopnji odprave škode vzorčene družbe predlagajo četrtletno prilagoditev le za cene premazanega stekla na podlagi sprememb cene na trgu solarnih modulov. Komisija te metode indeksacije ne more sprejeti iz naslednjih razlogov.

(173) Cene vseh vrst izdelkov bi bilo treba prilagajati redno, saj lahko drugače kmalu nastane umetno ustvarjena vrzel med cenami premazanega in nepremazanega solarnega stekla. Po mnenju Komisije prilagajanje cen solarnega stekla na podlagi cen končnih uporabnikov (torej cen solarnih modulov) ni primerno. Tako bi lahko prišlo do neupravičenega omejevanja stopnje dobička industrije solarnega stekla, če bi se na primer cene solarnih modulov znižale zaradi padca cen drugih sestavnih delov solarnih modulov.

(174) Komisiji se na splošno zdi primerno, da minimalne uvozne cene indeksira s cenami surovin. Vendar je bilo v tem primeru ugotovljeno, da nobena surovina ne predstavlja pomenljivo velikega deleža skupnih stroškov proizvodnje.

(175) Komisija je ugotovila tudi, da so bile v OP cene solarnega stekla v LRK in Turčiji pomenljivo nestabilne.

(176) Poleg tega obstaja precejšnje tveganje navzkrižne kompenzacije, saj nekatere zadevne družbe istim strankam ne prodajajo le zadevnega izdelka, ampak tudi druge izdelke. Minimalne uvozne cene, ki so jih predlagale vzorčene družbe, ne vključujejo vseh vrst izdelka, ki jih proizvajajo zadevni proizvajalci izvozniki. Zaradi teh dejavnikov učinkovito izvajanje zavez ne bi bilo možno in težko bi ga bilo spremljati.

(177) Komisija zato iz navedenih razlogov zavrača ponujene zaveze.

4. Dokončno pobiranje začasnih dajatev

(178) Ob upoštevanju ugotovljenih stopenj dampinga in ravni škode, povzročene industriji Unije, bi bilo treba dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo. Zavarovani zneski, ki presegajo združene dokončne stopnje protidampinške in izravnalne dajatve, se sprostijo.

5. Izvršljivost ukrepov

(179) Če se bodo tržne razmere po uvedbi dokončnih ukrepov znatno spremenile, lahko Komisija na lastno pobudo pregleda obliko ukrepov, da se oceni, ali ukrepi dosegajo predvidene rezultate pri odpravljanju škode in ali je spremenjena oblika ukrepov utemeljena.

(180) Zaradi čim boljšega zavarovanja pred možnimi absorpcijami ukrepov namerava Komisija takoj začeti pregled v skladu s členom 12(1) osnovne uredbe in lahko, če bi bili za primere absorpcij predloženi kakšni dokazi, za uvoz uvede registracijo v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe. V skladu s členom 12(3) osnovne uredbe se lahko znesek uvedene dajatve poveča na največ dvakratni znesek prvotno uvedene dajatve.

(181) Komisija bo med drugim upoštevala informacije o nadzoru uvoza, ki jih predložijo nacionalni carinski organi, ter informacije, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe.

(182) Odbor, ustanovljen v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe, ni predložil mnenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz solarnega stekla iz kaljenega natrij-kalcijevega ravnega stekla z vsebnostjo železa, manjšo od 300 ppm, z več kot 88-odstotno prepustnostjo sončne energije (merjeno v skladu z AM 1,5 300–2 500 nm), toplotno odpornostjo do 250 °C (merjeno v skladu z EN 12150), odpornostjo proti temperaturnim spremembam Δ 150 K (merjeno v skladu z EN 12150) in mehansko trdnostjo 90 N/mm2 ali več (merjeno v skladu z EN 1288-3), ki je trenutno uvrščeno pod oznako KN ex 7007 19 80 in ki prihaja iz Ljudske republike Kitajske. Premazano solarno steklo (enostransko ali obojestransko premazano) se uvrsti pod oznako TARIC 7007198019, nepremazano solarno steklo pa pod oznako TARIC 7007198011.

2. Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo družbe, navedene v preglednici, so:

Družba Protidampinška dajatev Dodatna oznaka TARIC Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd 36,1 % B943 Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd 9,1 % B944 Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd 29,3 % B945 Henan Yuhua New Material Co. Ltd 0,4 % B946 Druge sodelujoče družbe iz Priloge I 24,1 % Vse druge družbe 25,0 % B999

3. Individualne stopnje protidampinške dajatve, ki so določene za družbe iz odstavka 2, se lahko uporabljajo, če se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, skladen z zahtevami iz Priloge II. Če družbe takega računa ne predložijo, se uporablja dajatev, ki velja za „vse druge družbe“.

4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1205/2013 (13), se dokončno poberejo. Zavarovani zneski, ki presegajo združene stopnje protidampinških dajatev iz člena 1(2) in izravnalnih dajatev, sprejete z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 471/2014 (14), se sprostijo.

Člen 3

Če novi proizvajalec izvoznik iz Ljudske republike Kitajske Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da:

— izdelka iz člena 1(1) v obdobju preiskave (med 1. januarjem 2012 in 31. decembrom 2012) ni izvažal v Unijo,

— ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo, in

— je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na kateri temeljijo ukrepi, ali je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino zadevnega izdelka v Unijo,

se člen 1(2) lahko spremeni tako, da se novi proizvajalec izvoznik doda na seznam sodelujočih družb, ki niso bile vključene v vzorec in za katere velja tehtana povprečna stopnja dajatve v višini 24,1 %.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 13. maja 2014 Za Komisijo Predsednik José Manuel BARROSO

(1) UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

(2) Uredba Komisije (EU) št. 1205/2013 z dne 26. novembra 2013 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz solarnega stekla iz Ljudske republike Kitajske (UL L 316, 27.11.2013, str. 8).

(3) Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 58, 28.2.2013, str. 6).

(4) Sklep 2012/199/EU predsednika Evropske komisije z dne 29. februarja 2012 o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih trgovinskih postopkih (UL L 107, 19.4.2012, str. 5).

(5) http://www.fsolar.de/cms/fileadmin/user_upload/Bilder/PVSEC_2013/Presse_Information_EU_PVSEC_2013_Paris_ENG.pdf

(6) Zadeva št. 338/10, Grunwald Logistik Service (GmbH) (GLS) proti Hauptzollamt Hamburg-Stadt.

(7) Preglednici 1-a in 1-b na str. 16 Uredbe Komisije (EU) št. 513/2013 z dne 4. junija 2013 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic in rezin) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslani ter o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2013 ter o uvedbi registracije tega uvoza s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki je od tam poslan (UL L 152, 5.6.2013, str. 5) („začasna uredba o sončnih ploščah“). V skladu z oddelkom B začasne uredbe o sončnih ploščah so izdelek, zajet v navedeni preiskavi, fotonapetostni moduli ali plošče na osnovi kristalnega silicija ter celice in rezine vrst, ki se uporabljajo v fotonapetostnih modulih ali ploščah na osnovi kristalnega silicija. Tankoslojni fotonapetostni moduli torej niso zajeti v navedeni preiskavi, prav tako ni zajeta njihova potrošnja.

(8) Ugotovitve začasne uredbe o sončnih ploščah iz uvodnih izjav 107 do 109 so bile potrjene v uvodnih izjavah 245 do 265 Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 1238/2013 z dne 2. decembra 2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve na uvoz fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslani (UL L 325, 5.12.2013, str. 1).

(9) Glej sodbo z dne 17. decembra 2008 v zadevi T-462/04, HEG in Graphite India proti Svetu, (točki 161 in 162).

(10) Uredba Sveta (ES) št. 119/97 z dne 20. januarja 1997 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev pri uvozu nekaterih rinčnih mehanizmov s poreklom iz Malezije in Ljudske republike Kitajske in o dokončnem pobiranju začasnih dajatev (UL L 22, 24.1.1997, str. 1), uvodna izjava 70.

(11) Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 457/2011 z dne 10. maja 2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz melamina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 124, 13.5.2011, str. 2), uvodna izjava 76.

(12) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

(13) Uredba Komisije (EU) št. 1205/2013 z dne 26. novembra 2013 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz solarnega stekla iz Ljudske republike Kitajske (UL L 316, 27.11.2013, str. 8).

(14) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 471/2014 z dne 13. maja 2014 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (Glej stran 23 tega Uradnega lista).

PRILOGA I Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili vključeni v vzorec in jim ni bila odobrena individualna obravnava Ime Dodatna oznaka TARIC Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd B947 Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation B948 Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd; Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd B949 Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd B950 Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd B951 Pilkington Solar Taicang, Limited B952 Zibo Jinxing Glass Co., Ltd B953 Novatech Glass Co., Ltd B954