PRILOGA

1 Zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za skupne sisteme ravnanja z odpadnimi plini in njihove obdelave v kemični industriji

PODROČJE UPORABE

Ti zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) se nanašajo na naslednjo dejavnost, navedeno v Prilogi I k Direktivi 2010/75/EU: 4. kemična industrija (tj. vsi proizvodni procesi, ki jih vključujejo vrste dejavnosti, navedene v točkah 4.1 do 4.6 Priloge I, če ni določeno drugače).

Natančneje, ti zaključki o BAT so osredotočeni na emisije v zrak iz navedene dejavnosti.

V teh zaključkih o BAT se ne obravnavajo:

1. Emisije v zrak iz proizvodnje klora, vodika in natrijevega/kalijevega hidroksida z elektrolizo slanice. To je obravnavano v zaključkih o BAT za proizvodnjo klor-alkalnih izdelkov (CAK).

2. Zajete emisije v zrak iz proizvodnje naslednjih kemikalij v kontinuiranih postopkih, kadar skupna proizvodna zmogljivost za navedene kemikalije presega 20 kt/leto: — nižjih olefinov s parnim krekingom, — formaldehida, — etilen oksida in etilen glikolov, — fenola iz kumena, — dinitrotoluena iz toluena, toluen diamina iz dinitrotoluena, toluen diizocianata iz toluen diamina, metilen difenil diamina iz anilina, metilen difenil diizocianata iz metilen difenil diamina, — etilen diklorida (EDC) in vinil klorid monomera (VCM), — vodikovega peroksida. To je obravnavano v zaključkih o BAT za proizvodnjo organskih kemikalij v velikih količinah (LVOC). Zajete emisije dušikovih oksidov (NOX) in ogljikovega oksida (CO) v zrak iz toplotne obdelave odpadnih plinov, ki izhajajo iz navedenih proizvodnih procesov, so vključene v področje uporabe teh zaključkov o BAT.

3. Emisije v zrak iz proizvodnje naslednjih anorganskih kemikalij: — amoniaka, — amonijevega nitrata, — kalcijevega amonijevega nitrata, — kalcijevega karbida, — kalcijevega klorida, — kalcijevega nitrata, — rastlinskega oglja, — železovega klorida, — železovega sulfata (tj. zelene galice in povezanih izdelkov, kot so klorosulfati), — fluorovodikove kisline, — anorganskih fosfatov, — dušikove kisline, — dušičnih, fosfatnih ali kalijevih gnojil (enostavnih ali sestavljenih gnojil), — fosforjeve kisline, — oborjenega kalcijevega karbonata, — natrijevega karbonata, — natrijevega klorata, — natrijevega silikata, — žveplove kisline, — sintetičnega amorfnega silicijevega dioksida, — titanovega dioksida in povezanih izdelkov, — sečnine, — sečnine in amonijevega nitrata. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za proizvodnjo anorganskih kemikalij v velikih količinah (LVIC).

4. Emisije v zrak iz parnega reforminga ter fizičnega prečiščevanja in ponovnega koncentriranja izrabljene žveplove kisline, če so ti procesi neposredno povezani s proizvodnim procesom iz navedenih točk 2 ali 3.

5. Emisije v zrak iz proizvodnje magnezijevega oksida z uporabo suhega postopka. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za proizvodnjo cementa, apna in magnezijevega oksida (CLM).

6. Emisije v zrak iz: — kurilnih enot, razen procesnih peči/grelnikov. Te naprave so morda obravnavane v zaključkih o BAT za velike kurilne naprave (LCP), zaključkih o BAT za rafiniranje nafte in plina (REF) in/ali Direktivi (EU) 2015/2193 Evropskega parlamenta in Sveta (1); — procesnih peči/grelnikov s skupno nazivno vhodno toplotno močjo manj kot 1 MW; — procesnih peči/grelnikov, ki se uporabljajo v proizvodnji nižjih olefinov, etilen diklorida in/ali vinilklorid monomera iz točke 2. To je obravnavano v zaključkih o BAT za proizvodnjo organskih kemikalij v velikih količinah (LVOC).

7. Emisije v zrak iz sežigalnic odpadkov. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za sežiganje odpadkov (WI);

8. Emisije v zrak iz skladiščenja tekočin, utekočinjenih plinov in trdnih snovi, njihovega prenosa in ravnanja z njimi, če ti procesi niso neposredno povezani z dejavnostjo iz Priloge I k Direktivi 2010/75/EU: 4. kemična industrija. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za emisije iz skladiščenja (EFS). Vendar so emisije v zrak iz skladiščenja tekočin, utekočinjenih plinov in trdnih snovi, njihovega prenosa in ravnanja z njimi vključene v področje uporabe teh zaključkov o BAT, če so ti procesi neposredno povezani s procesom kemične proizvodnje, navedenim v oddelku o področju uporabe teh zaključkov o BAT.

9. Emisije v zrak iz sistemov za posredno hlajenje. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za industrijske hladilne sisteme (ICS).

Drugi zaključki o BAT, ki so dopolnilni za dejavnosti, vključene v te zaključke o BAT, so čiščenje odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (CWW).

Drugi zaključki o BAT in referenčni dokumenti, ki bi lahko bili pomembni za dejavnosti, vključene v te zaključke o BAT, so:

— proizvodnja klor-alkalnih izdelkov (CAK),

— proizvodnja anorganskih kemikalij v velikih količinah – amoniaka, kislin in gnojil (LVIC–AAF),

— proizvodnja anorganskih kemikalij v velikih količinah – industrija trdnih in drugih kemikalij (LVIC–S),

— proizvodnja organskih kemikalij v velikih količinah (LVOC),

— proizvodnja čistih organskih kemikalij (OFC),

— proizvodnja polimerov (POL),

— proizvodnja posebnih anorganskih kemikalij (SIC),

— rafiniranje nafte in plina (REF),

— gospodarski učinki in učinki za različne prvine okolja (ECM),

— emisije iz skladiščenja (EFS),

— energijska učinkovitost (ENE),

— industrijski hladilni sistemi (ICS),

— velike kurilne naprave (LCP),

— spremljanje emisij v zrak in vodo iz obratov iz direktive o industrijskih emisijah (ROM),

— sežiganje odpadkov (WI),

— obdelava odpadkov (WT).

Ti zaključki o BAT se uporabljajo brez poseganja v drugo ustrezno zakonodajo, na primer o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (CLP).

OPREDELITEV POJMOV

V teh zaključkih o BAT se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

Splošni pojmi Uporabljeni pojem Opredelitev pojma Zajete emisije v zrak Emisije onesnaževal v zrak prek emisijske točke, kot je odvodnik. Kurilna enota Katera koli tehnična naprava, v kateri oksidirajo goriva, da se uporabi tako nastala toplota. Kurilne enote vključujejo kotle, motorje, turbine in procesne peči/grelnike, ne pa tudi termičnih ali katalitičnih oksidatorjev. Kompleksni anorganski pigmenti Stabilna kristalna rešetka različnih kovinskih kationov. Najpomembnejše gostiteljske rešetke so rutil, spinel, cirkon in hematit/korund, obstajajo pa tudi druge stabilne strukture. Neprekinjeno merjenje Meritve z avtomatiziranimi merilnimi sistemi, ki so trajno nameščeni na kraju postavitve. Kontinuirani postopek Postopek, pri katerem se surovine neprekinjeno dovajajo v reaktor, reakcijski produkti pa se nato dovajajo v naslednje povezane enote za separacijo in/ali predelavo. Razpršene emisije Nezajete emisije v zrak. Razpršene emisije vključujejo ubežne in neubežne emisije. Emisije v zrak Splošen izraz za emisije onesnaževal v zrak, ki vključujejo zajete in razpršene emisije. Etanolamini Skupni izraz za monoetanolamin, dietanolamin in trietanolamin ali njihove mešanice. Etilen glikoli Skupni izraz za monoetilen glikol, dietilen glikol in trietilen glikol ali njihove mešanice. Obstoječa naprava Naprava, ki ni nova. Obstoječa procesna peč/grelnik Procesna peč/grelnik, ki ni nov. Dimni plin Izpušni plin, ki zapušča kurilno enoto. Ubežne emisije Nezajete emisije v zrak zaradi zmanjšanja nepropustnosti opreme, ki je zasnovana ali sestavljena tako, da je nepropustna. Ubežne emisije lahko izhajajo iz: — premične opreme, kot so mešalniki, kompresorji, črpalke, ventili (ročni ali avtomatski); — nepremične opreme, kot so prirobnice in druge zveze, odprti vodi, točke vzorčenja. Nižji olefini Skupni izraz za etilen, propilen, butilen in butadien ali njihove mešanice. Večja posodobitev naprave Večja sprememba zasnove ali tehnologije naprave z večjimi prilagoditvami ali zamenjavami procesnih enot in/ali enot za zmanjševanje emisij in s tem povezane opreme. Masni pretok Masa določene snovi ali parametra, izpuščena v določenem časovnem obdobju. Nova naprava Nova naprava, za katero se prvič pridobi dovoljenje za obratovanje na mestu obrata po objavi teh zaključkov o BAT, ali popolna nadomestitev naprave po objavi teh zaključkov o BAT. Nova procesna peč/grelnik Procesna peč/grelnik v napravi, ki je prvič odobrena po objavi teh zaključkov o BAT, ali popolna nadomestitev procesne peči/grelnika po objavi teh zaključkov o BAT. Neubežne emisije Razpršene emisije, razen ubežnih emisij. Neubežne emisije lahko izhajajo na primer iz šob za odvajanje v ozračje, skladiščenja v razsutem stanju, sistemov natovarjanja/raztovarjanja, posod in cistern (ob odprtju), odprtih žlebov, sistemov za vzorčenje, odzračevanja posode za gorivo, odpadkov, kanalizacije in čistilnih naprav za odpadno vodo. Prekurzorji NOX Spojine, ki vsebujejo dušik (npr. akrilonitril, amoniak, dušikovi plini in organske spojine, ki vsebujejo dušik), kot vhodna surovina pri toplotni ali katalitični oksidaciji, pri kateri nastajajo emisije NOX. Elementarni dušik ni vključen. Obratovalna omejitev Omejitev, povezana z: — uporabljenimi snovmi (npr. snovi, ki jih ni mogoče nadomestiti, zelo jedke snovi), — pogoji obratovanja (npr. zelo visoka temperatura ali pritisk), — delovanjem naprave, — razpoložljivostjo virov (npr. razpoložljivost nadomestnih delov pri zamenjavi dela opreme, razpoložljivost kvalificirane delovne sile), — pričakovanimi koristmi za okolje (npr. dajanje prednosti vzdrževalnim delom, popravilom ali zamenjavam z največ koristmi za okolje). Periodično merjenje Merjenje v določenih časovnih intervalih z uporabo ročnih ali avtomatiziranih metod. Stopnja polimera Vsaka vrsta polimera zagotavlja drugačne lastnosti izdelka (tj. stopnje), ki se razlikujejo po strukturi in molekulski masi ter so optimizirane za specifične uporabe. V primeru poliolefinov se te lahko razlikujejo v uporabi kopolimerov, kot je EVA. V primeru PVC se lahko razlikujejo po povprečni dolžini polimerne verige in poroznosti delcev. Procesna peč/grelnik Procesne peči ali grelniki so: — kurilne enote, ki se uporabljajo za obdelavo predmetov ali dovajanega materiala z neposrednim stikom, na primer v postopkih sušenja ali kemijskih reaktorjih, ali — kurilne enote, katerih sevalna in/ali prevajana toplota se na objekte ali dovajani material prenaša prek trdnega zidu brez uporabe posredne tekočine za prenos toplote, na primer peči ali reaktorji za ogrevanje v procesu, ki se uporablja v (petro-)kemijski industriji. Zaradi uporabe dobrih praks za energijsko predelavo imajo lahko procesne peči/grelniki povezane sisteme za proizvodnjo pare/električne energije. To je sestavni del zasnove procesne peči/grelnika, ki ga ni mogoče obravnavati ločeno. Procesni izhodni plin Plin, ki zapušča postopek in se nadalje obdela za predelavo in/ali zmanjšanje emisij. Topilo Organsko topilo, kot je opredeljeno v členu 3(46) Direktive 2010/75/EU. Poraba topil Poraba topil, kot je opredeljena v členu 57(9) Direktive 2010/75/EU. Vhodna topila Uporabljena skupna količina organskih topil, kakor je opredeljena v delu 7 Priloge VII k Direktivi 2010/75/EU. Masna bilanca topil Določanje masne bilance, ki se izvede vsaj vsako leto v skladu z delom 7 Priloge VII k Direktivi 2010/75/EU. Toplotna obdelava Čiščenje odpadnih plinov s toplotno ali katalitično oksidacijo. Skupne emisije Vsota zajetih in razpršenih emisij. Veljavno urno (ali polurno) povprečje Urno (ali polurno) povprečje se šteje za veljavno, če se ne izvajajo vzdrževalna dela avtomatiziranega merilnega sistema oziroma sistem ni v okvari.





Snov/parameter Uporabljeni pojem Opredelitev pojma Cl2 Elementarni klor. CO Ogljikov monoksid. CS2 Ogljikov disulfid. Prah Skupna količina delcev (v zraku). Če ni določeno drugače, prah vključuje delce PM2,5 in PM10. EDC etilen diklorid (1,2-dikloroetan). HCl Vodikov klorid. HCN Vodikov cianid. HF Vodikov fluorid. H2S Vodikov sulfid. NH3 Amoniak. Ni Nikelj. N2O Didušikov oksid (imenovan tudi dušikov oksid). NOX Vsota dušikovega monoksida (NO) in dušikovega dioksida (NO2), izražena kot NO2. Pb Svinec. PCDD/F Poliklorirani dibenzo-p-dioksini in dibenzofurani. PM2,5 Delci, ki preidejo skozi dovod, s 50-odstotno učinkovitostjo za odstranjevanje delcev z aerodinamskim premerom nad 2,5 μm, kot so opredeljeni v Direktivi 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2). PM10 Delci, ki preidejo skozi dovod, s 50-odstotno učinkovitostjo za odstranjevanje delcev z aerodinamskim premerom nad 10 μm, kot so opredeljeni v Direktivi 2008/50/ES. SO2 Žveplov dioksid. SOX Vsota žveplovega dioksida (SO2), žveplovega trioksida (SO3) in aerosolov žveplove kisline, izražena kot SO2. TVOC Skupni hlapni organski ogljik, izražen kot C. VCM Monomer vinil klorid. HOS Hlapna organska spojina, kot je opredeljena v členu 3(45) Direktive 2010/75/EU.

KRATICE

V teh zaključkih o BAT se uporabljajo kratice v nadaljevanju.

Kratica Opredelitev Uredba CLP Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi. CMR Rakotvorno, mutageno ali strupeno za razmnoževanje. CMR 1A Snov CMR kategorije 1A, kot je opredeljena v Uredbi (ES) št. 1272/2008, kakor je bila spremenjena, tj. ki je označena s stavki o nevarnosti H340, H350, H360. CMR 1B Snov CMR kategorije 1B, kot je opredeljena v Uredbi (ES) št. 1272/2008, kakor je bila spremenjena, tj. ki je označena s stavki o nevarnosti H340, H350, H360. CMR 2 Snov CMR kategorije 2, kot je opredeljena v Uredbi (ES) št. 1272/2008, kakor je bila spremenjena, tj. ki je označena s stavki o nevarnosti H341, H351, H361. DIAL Diferencialni absorpcijski LIDAR. EMS Sistem okoljskega upravljanja. EPS Ekspandirani polistiren. E-PVC PVC, pridobljen s polimerizacijo v emulziji. EVA Etilen vinil acetat. GPPS Polistiren za splošne namene. HDPE Polietilen visoke gostote. HEAF Visokoučinkoviti filter za zrak. HEPA Visokoučinkoviti filter za delce v zraku. HIPS Visokoodporni polistiren. IED Direktiva 2010/75/EU o industrijskih emisijah. I-TEQ Mednarodna toksična ekvivalentnost, dobljena na podlagi faktorjev ekvivalence iz dela 2 Priloge VI k Direktivi 2010/75/EU. LDAR Ugotavljanje in odpravljanje uhajanja. LDPE Polietilen nizke gostote. LIDAR Zaznavanje in določevanje svetlobe. LLDPE Linearni polietilen nizke gostote. OGI Optični prikaz plina. OTNOC Pogoji, ki niso običajni pogoji obratovanja. PP Polipropilen. PVC Polivinil klorid. REACH Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (4) o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij. SCR Selektivna katalitska redukcija. SNCR Selektivna nekatalitska redukcija. SOF Zasenčenje sončnega toka. S-PVC PVC, pridobljen s polimerizacijo v suspenziji. ULPA Filter za zrak z izjemno nizko prepustnostjo.

SPLOŠNE UGOTOVITVE

Najboljše razpoložljive tehnike

Tehnike, navedene in opisane v teh zaključkih o BAT, niso niti zavezujoče niti izčrpne. Uporabljajo se lahko druge tehnike, s katerimi se zagotovi vsaj enakovredna stopnja varstva okolja.

Če ni navedeno drugače, se zaključki o BAT uporabljajo za vse naprave, ki so predmet teh zaključkov.

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami (v nadaljnjem besedilu: ravni emisij, povezane z BAT), in okvirne ravni emisij za zajete emisije v zrak

Ravni emisij, povezane z BAT, in okvirne ravni emisij za zajete emisije v zrak, navedene v teh zaključkih o BAT, se nanašajo na vrednosti koncentracij, izražene kot masa izpuščenih snovi na prostornino odpadnega plina pod standardnimi pogoji (pri temperaturi 273,15 K in tlaku 101,3 kPa) in z mersko enoto mg/Nm3, μg/Nm3 ali ng I-TEQ/Nm3.

Referenčne vsebnosti kisika, s katerimi se izrazijo ravni emisij, povezane z BAT, in okvirne ravni emisij v teh zaključkih o BAT, so prikazane v spodnji preglednici.

Vir emisij Referenčna vsebnost kisika (OR) Procesna peč/grelnik, ki uporablja posredno segrevanje 3 vol. % v suhem odpadnem plinu Vsi drugi viri brez popravka za vsebnost kisika

Če je podana referenčna vsebnost kisika, je enačba za izračun koncentracije emisij pri referenčni vsebnosti kisika:

pri čemer je:

ER : koncentracija emisij pri referenčni vsebnosti kisika OR; OR : referenčna vsebnost kisika v volumskih odstotkih; EM : izmerjena koncentracija emisij; OM : izmerjena vsebnost kisika v volumskih odstotkih.

Zgornja enačba se ne uporablja, če se v procesni peči/grelniku uporablja s kisikom obogaten zrak ali čisti kisik ali kadar se z dodatnim dovajanjem zraka zaradi varnosti raven kisika v odpadnem plinu zelo približa 21 vol. %. V tem primeru se koncentracija emisij pri referenčni vsebnosti kisika 3 vol. % v suhem odpadnem plinu izračuna drugače.

Za čas povprečenja ravni emisij, povezanih z BAT, in okvirnih ravni emisij za zajete emisije v zrak se uporabljajo opredelitve v nadaljevanju.

Vrsta meritve Čas povprečenja Opredelitev Neprekinjeno Dnevno povprečje Povprečje v enodnevnem obdobju na podlagi veljavnih urnih ali polurnih povprečij. Občasno Povprečje v obdobju vzorčenja Povprečna vrednost treh zaporednih vzorčenj/meritev, pri čemer vsaka traja vsaj 30 minut (5).

Če bi se lahko odpadni plini s podobnimi lastnostmi, ki na primer vsebujejo enake (vrste) snovi/parametrov in ki se odvajajo skozi dva ali več ločenih odvodnikov, po presoji pristojnega organa odvajali skozi skupni odvodnik, se ti odvodniki za izračun masnih pretokov v zvezi z BAT 11 (preglednica 1.1), BAT 14 (preglednica 1.3), BAT 18 (preglednica 1.6), BAT 29 (preglednica 1.9) in BAT 36 (preglednica 1.15) štejejo za en sam odvodnik.

Ravni emisij, povezane z BAT, za razpršene emisije HOS v zrak

Ravni emisij, povezane z BAT, za razpršene emisije HOS iz uporabe topil ali ponovne uporabe regeneriranih topil so v teh zaključkih o BAT navedene kot odstotek vhodnih topil, izračunan na letni ravni v skladu z delom 7 Priloge VII k Direktivi 2010/75/EU.

Ravni emisij, povezane z BAT, za skupne emisije v zrak za proizvodnjo polimerov ali sintetičnih gum

Proizvodnja poliolefinov ali sintetičnih gum

Ravni emisij, povezane z BAT, za skupne emisije HOS v zrak iz proizvodnje poliolefinov ali sintetičnih gum so v teh zaključkih o BAT navedene kot posebne obremenitve z emisijami, izračunane na letni ravni, tako da se skupne emisije HOS delijo s stopnjo proizvodnje, ki je odvisna od sektorja, in so izražene kot g C/kg izdelka.

Proizvodnja PVC

Ravni emisij, povezane z BAT, za skupne emisije VCM v zrak iz proizvodnje PVC so v teh zaključkih o BAT navedene kot posebne obremenitve z emisijami, izračunane na letni ravni, tako da se skupne emisije HOS delijo s stopnjo proizvodnje, ki je odvisna od sektorja, in so izražene kot g/kg izdelka.

Za izračun posebnih obremenitev z emisijami skupne emisije vključujejo koncentracije VCM v PVC.

Proizvodnja viskoze

Ravni emisij, povezane z BAT, za proizvodnjo viskoze so v teh zaključkih o BAT navedene kot posebne obremenitve z emisijami, izračunane na letni ravni, tako da se skupne emisije S delijo s stopnjo proizvodnje rezanih vlaken ali ohišja, in so izražene kot S/kg izdelka.

1.1 Splošni zaključki o BAT

1.1.1 Sistemi okoljskega upravljanja

BAT 1. Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti je izpopolnitev in izvajanje sistema okoljskega upravljanja, ki vključuje vse naslednje elemente:

i. zavezanost, vodenje in odgovornost vodstva, vključno z višjim vodstvom, za izvajanje učinkovitega sistema okoljskega upravljanja;

ii. analizo, ki vključuje določitev okvira organizacije, opredelitev potreb in pričakovanj deležnikov, opredelitev značilnosti obrata, povezanih z morebitnimi tveganji za okolje (ali zdravje ljudi), ter veljavnih pravnih zahtev v zvezi z okoljem;

iii. oblikovanje okoljske politike, ki vključuje stalno izboljševanje okoljske učinkovitosti obrata;

iv. določitev ciljev in kazalnikov učinkovitosti v zvezi s pomembnimi okoljskimi vidiki, vključno z ohranjanjem skladnosti z veljavnimi pravnimi zahtevami;

v. načrtovanje in izvajanje potrebnih postopkov in ukrepov (vključno s popravnimi in preventivnimi ukrepi, če so potrebni) za doseganje okoljskih ciljev in preprečevanje okoljskih tveganj;

vi. določitev struktur, vlog in odgovornosti v zvezi z okoljskimi vidiki in cilji ter zagotavljanje potrebnih finančnih in človeških virov;

vii. zagotavljanje potrebne usposobljenosti in obveščenosti osebja, ki opravlja delo, ki lahko vpliva na okoljsko učinkovitost obrata (npr. z zagotavljanjem informacij in usposabljanjem);

viii. notranjo in zunanjo komunikacijo;

ix. spodbujanje sodelovanja zaposlenih pri dobrih praksah okoljskega upravljanja;

x. sprejetje in vzdrževanje priročnika za upravljanje in pisnih postopkov za nadzor nad dejavnostmi z znatnim vplivom na okolje ter ustreznih evidenc;

xi. učinkovito obratovalno načrtovanje in procesne kontrole;

xii. izvajanje ustreznih programov vzdrževanja;

xiii. protokole za pripravljenost in odzivanje na izredne dogodke, vključno s preprečevanjem in/ali zmanjševanjem negativnih vplivov izrednih razmer (na okolje);

xiv. pri (ponovnem) projektiranju (novega) obrata ali njegovega dela proučitev njegovega vpliva na okolje v celotni življenjski dobi, kar vključuje gradnjo, vzdrževanje, obratovanje in razgradnjo;

xv. izvajanje programa spremljanja in merjenja; po potrebi so informacije na voljo v referenčnem poročilu o spremljanju emisij v zrak in vodo iz obratov iz direktive o industrijskih emisijah;

xvi. redno uporabo sektorskih primerjalnih analiz;

xvii. redno neodvisno (kolikor je izvedljivo) notranjo revizijo in redno neodvisno zunanjo revizijo, da se oceni okoljska učinkovitost in ugotovi, ali je sistem okoljskega upravljanja skladen z načrtovano ureditvijo ter ali se ustrezno izvaja in vzdržuje;

xviii. oceno vzrokov neskladnosti, izvajanje popravnih ukrepov v odziv na neskladnosti, pregled učinkovitosti popravnih ukrepov in določitev, ali obstajajo oziroma ali bi se lahko pojavile podobne neskladnosti;

xix. redno pregledovanje sistema okoljskega upravljanja ter njegove stalne ustreznosti, primernosti in učinkovitosti, ki ga izvaja višje vodstvo;

xx. spremljanje in upoštevanje razvoja čistejših tehnik.

Najboljša razpoložljiva tehnika za kemično industrijo je vključitev naslednjih elementov v sistem okoljskega upravljanja:

xxi. popis zajetih in razpršenih emisij v zrak (glej BAT 2);

xxii. načrt upravljanja OTNOC za emisije v zrak (glej BAT 3);

xxiii. celovita strategija za upravljanje in čiščenje odpadnih plinov za zajete emisije v zrak (glej BAT 4);

xxiv. sistem upravljanja za razpršene emisije HOS v zrak (glej BAT 19);

xxv. sistem ravnanja s kemikalijami, ki vključuje popis nevarnih snovi in snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, uporabljenih v procesu/-ih; možnost nadomestitve snovi, ki so navedene v tem popisu, pri čemer je poudarek na snoveh, ki niso surovine, se redno (npr. vsako leto) analizira, da bi se opredelile morebitne nove razpoložljive in varnejše alternative, ki ne vplivajo na okolje ali nanj vplivajo manj.

Opomba

Z Uredbo (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6) je vzpostavljen sistem Evropske unije za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), ki je primer sistema okoljskega upravljanja, skladnega s to BAT.

Ustreznost

Raven podrobnosti in stopnja formalizacije sistema okoljskega upravljanja sta na splošno povezani z naravo, obsegom in kompleksnostjo obrata ter njegovimi morebitnimi vplivi na okolje.

BAT 2. Najboljša razpoložljiva tehnika za omogočanje zmanjšanja emisij v zrak je vzpostavitev, vzdrževanje in redno pregledovanje (tudi ob bistvenih spremembah) popisa zajetih in razpršenih emisij v zrak kot del sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1), ki vključuje vse naslednje elemente:

i. kolikor je razumno mogoče, izčrpne informacije o procesu/-ih kemične proizvodnje, vključno z: a. enačbami kemičnih reakcij, ki prikazujejo tudi stranske produkte; b. poenostavljenimi diagrami poteka procesov, ki prikazujejo izvor emisij;

ii. kolikor je razumno mogoče, izčrpne informacije o zajetih emisijah v zrak, kot so: a. emisijske točke; b. povprečne vrednosti in spremenljivost pretoka in temperature; c. povprečne vrednosti koncentracije in masnega pretoka zadevnih snovi/parametrov ter njihova spremenljivost (npr. TVOC, CO, NOX, SOX, Cl2, HCl); d. prisotnost drugih snovi, ki lahko vplivajo na sistem za čiščenje odpadnih plinov ali varnost naprave (npr. kisik, dušik, vodna para, prah); e. tehnike za preprečevanje in/ali zmanjševanje zajetih emisij v zrak; f. vnetljivost, spodnja in zgornja meja eksplozivnosti, reaktivnost; g. metode spremljanja (glej BAT 8); h. prisotnost snovi, razvrščenih kot CMR 1A, CMR 1B ali CMR 2; prisotnost takih snovi se lahko oceni na primer na podlagi meril iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju (v nadaljnjem besedilu: uredba CLP);

iii. kolikor je razumno mogoče, izčrpne informacije o razpršenih emisijah v zrak, kot so: a. opredelitev vira/-ov emisij; b. značilnosti posameznega vira emisij (npr. ubežne ali neubežne emisije; statičen ali premičen vir; dostopnost vira emisij; vključen v program LDAR ali ne); c. značilnosti plina ali tekočine v stiku z virom/-i emisij, tudi: 1) fizično stanje; 2) parni tlak snovi v tekočini, tlak plina; 3) temperatura; 4) sestava (po teži za tekočine ali po prostornini za pline); 5) nevarne lastnosti snovi ali zmesi, vključno s snovmi ali zmesmi, razvrščenimi kot CMR 1A, CMR 1B ali CMR 2; d. tehnike za preprečevanje in/ali zmanjševanje razpršenih emisij v zrak; e. spremljanje (glej BAT 20, BAT 21 in BAT 22).

Opomba o razpršenih emisijah

Informacije o razpršenih emisijah v zrak so zlasti pomembne za dejavnosti, pri katerih se uporabljajo velike količine organskih snovi ali zmesi (npr. proizvodnja farmacevtskih izdelkov, proizvodnja velikih količin organskih kemikalij ali polimerov).

Informacije o ubežnih emisijah zajemajo vse vire emisij v stiku z organskimi snovmi s parnim tlakom, večjim od 0,3 kPa pri 293,15 K.

Viri ubežnih emisij, povezani s cevmi z manjšim premerom (npr. manjši od 12,7 mm, tj. 0,5 palca), se lahko izključijo iz popisa.

Oprema, ki deluje pri podtlaku, se lahko izključi iz popisa.

Ustreznost

Raven podrobnosti in stopnja formalizacije popisa sta na splošno povezani z naravo, obsegom in kompleksnostjo obrata ter njegovimi morebitnimi vplivi na okolje.

1.1.2 Pogoji, ki niso običajni pogoji obratovanja (v nadaljnjem besedilu: OTNOC)

BAT 3. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje pogostosti pojavljanja OTNOC in emisij med OTNOC je priprava in izvajanje načrta upravljanja OTNOC, ki temelji na tveganju, v okviru sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1), ki vključuje vse naslednje elemente:

i. opredelitev možnih OTNOC (npr. okvara opreme, ključne za nadzor zajetih emisij v zrak, ali opreme, ključne za preprečevanje nesreč ali incidentov, ki bi lahko povzročili emisije v zrak (v nadaljnjem besedilu: ključna oprema)), glavnih vzrokov zanje in njihovih možnih posledic;

ii. ustrezna zasnova ključne opreme (npr. modularnost in porazdelitev opreme, rezervni sistemi, tehnike za izogibanje potrebi po zaobidenju čiščenja odpadnega plina pri zagonu in zaustavitvi, oprema z visoko zanesljivostjo);

iii. vzpostavitev in izvajanje načrta za preventivno vzdrževanje ključne opreme (glej BAT 1 xii);

iv. spremljanje (tj. ocenjevanje ali merjenje, kjer je mogoče) in evidentiranje emisij ter povezanih okoliščin med OTNOC;

v. redno ocenjevanje emisij, ki se pojavijo med OTNOC (npr. pogostost dogodkov, trajanje, količina izpuščenih onesnaževal, kot je evidentirano v točki (iv)), in po potrebi izvajanje popravnih ukrepov;

vi. redno pregledovanje in posodabljanje seznama opredeljenih OTNOC v skladu s točko (i) po rednem ocenjevanju iz točke (v);

vii. redno preskušanje rezervnih sistemov.

1.1.3 Zajete emisije v zrak

1.1.3.1 Splošne tehnike

BAT 4. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij v zrak je uporaba celovite strategije za upravljanje in čiščenje odpadnih plinov, ki po prednostnem vrstnem redu vključuje v proces vključene tehnike za predelavo in zmanjšanje emisij.

Opis

Celovita strategija za upravljanje in čiščenje odpadnih plinov temelji na popisu v BAT 2. Upošteva dejavnike, kot so emisije toplogrednih plinov in poraba ali ponovna uporaba energije, vode in materialov, povezanih z uporabo različnih tehnik.

BAT 5. Najboljša razpoložljiva tehnika za olajšanje predelave materialov in zmanjšanje zajetih emisij v zrak ter za povečanje energijske učinkovitosti je združitev tokov odpadnih plinov s podobnimi značilnostmi, s čimer se zmanjša število emisijskih točk.

Opis

Skupno čiščenje odpadnih plinov s podobnimi značilnostmi je učinkovitejše in uspešnejše kot ločeno čiščenje posameznih tokov odpadnih plinov. Pri kombinaciji odpadnih plinov se upoštevajo varnost naprave (npr. izogibanje koncentracijam, ki so blizu spodnji/zgornji meji eksplozivnosti) ter tehnični (npr. kompatibilnost posameznih tokov odpadnih plinov, koncentracija zadevnih snovi), okoljski (npr. povečanje predelave materialov ali zmanjšanja emisij onesnaževal) in gospodarski dejavniki (npr. razdalja med različnimi proizvodnimi enotami).

Paziti je treba, da kombinacija odpadnih plinov ne povzroči redčenja emisij.

BAT 6. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij v zrak je zagotoviti, da so sistemi za obdelavo odpadnih plinov ustrezno zasnovani (npr. ob upoštevanju največje ravni pretoka in koncentracije onesnaževal), da delujejo v okviru svojega projektiranega razpona in se vzdržujejo (s preventivnim, korektivnim, rednim in nenačrtovanim vzdrževanjem), da bi se zagotovile optimalna razpoložljivost, učinkovitost in uspešnost opreme.

1.1.3.2 Spremljanje

BAT 7. Najboljša razpoložljiva tehnika je neprekinjeno spremljanje ključnih parametrov procesa (npr. pretoka odpadnih plinov in temperature) tokov odpadnih plinov, usmerjenih v predhodno obdelavo in/ali končno obdelavo.

BAT 8. Najboljša razpoložljiva tehnika je vsaj tako pogosto spremljanje zajetih emisij v zrak, kot je navedeno spodaj, v skladu s standardi EN. Če standardi EN niso na voljo, je najboljša razpoložljiva tehnika uporaba standardov ISO, nacionalnih ali drugih mednarodnih standardov, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.

Snov/ parameter (7) Procesi/ viri Emisijske točke Standard/-i (8) Najmanjša pogostost spremljanja Spremljanje, povezano z Amoniak (NH3) uporaba SCR/SNCR kateri koli odvodnik EN 21877 enkrat na 6 mesecev (9) (10) BAT 17 vsi drugi procesi/viri BAT 18 Benzen vsi procesi/viri kateri koli odvodnik standard EN ni na voljo enkrat na 6 mesecev (9) BAT 11 1,3-butadien vsi procesi/viri kateri koli odvodnik standard EN ni na voljo enkrat na 6 mesecev (9) BAT 11 Ogljikov monoksid (CO) toplotna obdelava kateri koli odvodnik z masnim pretokom CO ≥ 2 kg/h splošni standardi EN (11) neprekinjeno BAT 16 kateri koli odvodnik z masnim pretokom CO < 2 kg/h EN 15058 enkrat na 6 mesecev (9) (10) procesne peči/ grelniki kateri koli odvodnik z masnim pretokom CO ≥ 2 kg/h splošni standardi EN (11) neprekinjeno (12) BAT 36 kateri koli odvodnik z masnim pretokom CO < 2 kg/h EN 15058 enkrat na 6 mesecev (9) (10) vsi drugi procesi/viri kateri koli odvodnik z masnim pretokom CO ≥ 2 kg/h splošni standardi EN (11) neprekinjeno BAT 18 kateri koli odvodnik z masnim pretokom CO < 2 kg/h EN 15058 enkrat na leto (9) (13) Klorometan vsi procesi/viri kateri koli odvodnik standard EN ni na voljo enkrat na 6 mesecev (9) BAT 11 Snovi CMR, razen snovi CMR, zajete drugje v tej preglednici (18) vsi drugi procesi/viri kateri koli odvodnik standard EN ni na voljo enkrat na 6 mesecev (9) BAT 11 Diklorometan vsi procesi/viri kateri koli odvodnik standard EN ni na voljo enkrat na 6 mesecev (9) BAT 11 Prah vsi procesi/viri kateri koli odvodnik z masnim pretokom prahu ≥ 3 kg/h splošni standardi EN (11) EN 13284-1 in EN 13284-2 neprekinjeno (14) BAT 14 kateri koli odvodnik z masnim pretokom prahu < 3 kg/h EN 13284-1 enkrat na leto (9) (13) Elementarni klor (Cl2) vsi procesi/viri kateri koli odvodnik standard EN ni na voljo enkrat na leto (9) (13) BAT 18 Etilendiklorid (EDC) vsi procesi/viri kateri koli odvodnik standard EN ni na voljo enkrat na 6 mesecev (9) BAT 11 Etilenoksid vsi procesi/viri kateri koli odvodnik standard EN ni na voljo enkrat na 6 mesecev (9) BAT 11 Formaldehid vsi procesi/viri kateri koli odvodnik standard EU v pripravi enkrat na 6 mesecev (9) BAT 11 Plinasti kloridi vsi procesi/viri kateri koli odvodnik EN 1911 enkrat na leto (9) (13) BAT 18 Plinasti fluoridi vsi procesi/viri kateri koli odvodnik standard EN ni na voljo enkrat na leto (9) (13) BAT 18 Vodikov cianid (HCN) vsi procesi/viri kateri koli odvodnik standard EN ni na voljo enkrat na leto (9) (13) BAT 18 Svinec in njegove spojine vsi procesi/viri kateri koli odvodnik EN 14385 enkrat na 6 mesecev (9) (15) BAT 14 Nikelj in njegove spojine vsi procesi/viri kateri koli odvodnik EN 14385 enkrat na 6 mesecev (9) (15) BAT 14 Dušikov oksid (N2O) vsi procesi/viri kateri koli odvodnik EN ISO 21258 enkrat na leto (9) (13) – Dušikovi oksidi (NOX) toplotna obdelava kateri koli odvodnik z masnim pretokom NOX ≥ 2,5 kg/h splošni standardi EN (11) neprekinjeno BAT 16 kateri koli odvodnik z masnim pretokom NOX < 2,5 kg/h EN 14792 enkrat na 6 mesecev (9) (10) procesne peči/grelniki kateri koli odvodnik z masnim pretokom NOX ≥ 2,5 kg/h splošni standardi EN (11) neprekinjeno (12) BAT 36 kateri koli odvodnik z masnim pretokom NOX < 2,5 kg/h EN 14792 enkrat na 6 mesecev (9) (10) vsi drugi procesi/viri kateri koli odvodnik z masnim pretokom NOX ≥ 2,5 kg/h splošni standardi EN (11) neprekinjeno BAT 18 kateri koli odvodnik z masnim pretokom NOX < 2,5 kg/h EN 14792 enkrat na 6 mesecev (9) (10) PCDD/F toplotna obdelava kateri koli odvodnik EN 1948-1, EN 1948-2, EN 1948-3 enkrat na 6 mesecev (9) (15) BAT 12 PM2,5 in PM10 vsi procesi/viri kateri koli odvodnik EN ISO 23210 enkrat na leto (9) (13) BAT 14 Propilenoksid vsi procesi/viri kateri koli odvodnik standard EN ni na voljo enkrat na 6 mesecev (9) BAT 11 Žveplov dioksid (SO2) toplotna obdelava kateri koli odvodnik z masnim pretokom SO2 ≥ 2,5 kg/h splošni standardi EN (11) neprekinjeno BAT 16 kateri koli odvodnik z masnim pretokom SO2 < 2,5 kg/h EN 14791 enkrat na 6 mesecev (9) (10) procesne peči/grelniki kateri koli odvodnik z masnim pretokom SO2 ≥ 2,5 kg/h splošni standardi EN (11) neprekinjeno (12) BAT 18, BAT 36 kateri koli odvodnik z masnim pretokom SO2 < 2,5 kg/h EN 14791 enkrat na 6 mesecev (9) (10) vsi drugi procesi/viri kateri koli odvodnik z masnim pretokom SO2 ≥ 2,5 kg/h splošni standardi EN (11) neprekinjeno BAT 18 kateri koli odvodnik z masnim pretokom SO2 < 2,5 kg/h EN 14791 enkrat na 6 mesecev (9) (10) Tetraklorometan vsi procesi/viri kateri koli odvodnik standard EN ni na voljo enkrat na 6 mesecev (9) BAT 11 Toluen vsi procesi/viri kateri koli odvodnik standard EN ni na voljo enkrat na 6 mesecev (9) BAT 11 Triklorometan vsi procesi/viri kateri koli odvodnik standard EN ni na voljo enkrat na 6 mesecev (9) BAT 11 Skupni hlapni organski ogljik (TVOC) proizvodnja poliolefinov (16) kateri koli odvodnik z masnim pretokom TVOC ≥ 2 kg/h splošni standardi EN (11) neprekinjeno BAT 11, BAT 25 kateri koli odvodnik z masnim pretokom TVOC < 2 kg/h EN 12619 enkrat na 6 mesecev (9) (10) proizvodnja sintetičnih gum (17) kateri koli odvodnik z masnim pretokom TVOC ≥ 2 kg/h splošni standardi EN (11) neprekinjeno BAT 11, BAT 32 kateri koli odvodnik z masnim pretokom TVOC < 2 kg/h EN 12619 enkrat na 6 mesecev (9) (10) vsi drugi procesi/viri kateri koli odvodnik z masnim pretokom TVOC ≥ 2 kg/h splošni standardi EN (11) neprekinjeno BAT 11 kateri koli odvodnik z masnim pretokom TVOC < 2 kg/h EN 12619 enkrat na 6 mesecev (9) (10)

1.1.3.3 Organske spojine

BAT 9. Najboljša razpoložljiva tehnika za učinkovitejšo rabo virov in zmanjšanje masnega pretoka organskih spojin, ki se pošljejo v končno čiščenje odpadnih plinov, zajema predelavo organskih spojin iz procesnih odpadnih plinov na podlagi ene tehnike ali kombinacije tehnik v nadaljevanju in njihovo ponovno uporabo.

Tehnika Opis a. Absorpcija (regenerativna) glej oddelek 1.4.1 b. Adsorpcija (regenerativna) glej oddelek 1.4.1 c. Kondenzacija glej oddelek 1.4.1

Ustreznost

Predelava je lahko omejena, če je zaradi nizke koncentracije zadevnih spojin v procesnih odpadnih plinih potrebna čezmerna količina energije. Ponovna uporaba je lahko omejena zaradi specifikacij kakovosti izdelka.

BAT 10. Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje energijske učinkovitosti in zmanjšanje masnega pretoka organskih spojin, ki se pošljejo v končno čiščenje odpadnih plinov, je dovajanje procesnih odpadnih plinov z zadostno kalorično vrednostjo v kurilno enoto, ki je kombinirana z rekuperacijo toplote, če je to tehnično mogoče. BAT 9 ima prednost pred dovajanjem procesnih odpadnih plinov v kurilno enoto.

Opis

Procesni odpadni plini z visoko kalorično vrednostjo zgorijo kot gorivo v kurilni enoti (plinski motor, kotel, procesni grelnik ali peč), toplota pa je zajeta kot para, ali za proizvodnjo električne energije, ali za zagotavljanje toplote v procesu.

Za procesne odpadne pline z nizkimi koncentracijami HOS (npr. < 1 g/Nm3) se lahko pred koncentracijo uporabi adsorpcija (v premični ali nepremični plasti, z aktivnim ogljem ali zeoliti), da se poveča njihova kalorična vrednost.

Molekularna sita („izenačevala“), ki jih po navadi sestavljajo zeoliti, se lahko uporabijo za zmanjšanje velikih razlik v koncentracijah (npr. konice koncentracij) HOS v procesnih odpadnih plinih.

Ustreznost

Dovajanje procesnih odpadnih plinov v kurilno enoto je lahko omejeno zaradi prisotnosti onesnaževal ali zaradi varnostnih razlogov.

BAT 11. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij organskih spojin v zrak je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Adsorpcija glej oddelek 1.4.1 splošno ustrezna b. Absorpcija glej oddelek 1.4.1 splošno ustrezna c. Katalitska oksidacija glej oddelek 1.4.1 Ustreznost je lahko omejena zaradi prisotnosti strupov za katalizator v odpadnih plinih. d. Kondenzacija glej oddelek 1.4.1 splošno ustrezna e. Toplotna oksidacija glej oddelek 1.4.1 Ustreznost rekuperativne in regenerativne toplotne oksidacije za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi zasnove in/ali obratovalnih omejitev. Ustreznost je lahko omejena, če je zaradi nizke koncentracije zadevnih spojin v procesnih odpadnih plinih potrebna čezmerna količina energije. f. Biopostopki glej oddelek 1.4.1 Ustrezni le za obdelavo biološko razgradljivih spojin.





Preglednica 1.1

Ravni emisij, povezane z BAT, za zajete emisije organskih spojin v zrak

Snov/parameter Raven emisij, povezana z BAT (mg/Nm3) (Dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) (19) Skupni hlapni organski ogljik (TVOC) < 1 –20 (20) (21) (22) (23) Vsota HOS, razvrščenih kot CMR 1A ali 1B < 1 –5 (24) Vsota HOS, razvrščenih kot CMR 2 < 1 –10 (25) Benzen < 0,5 –1 (26) 1,3-butadien < 0,5 –1 (26) Etilen diklorid < 0,5 –1 (26) Etilenoksid < 0,5 –1 (26) Propilenoksid < 0,5 –1 (26) Formaldehid 1 –5 (26) Klorometan < 0,5 –1 (27) (28) Diklorometan < 0,5 –1 (27) (28) Tetraklorometan < 0,5 –1 (27) (28) Toluen < 0,5 –1 (27) (29) Triklorometan < 0,5 –1 (27) (28)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

BAT 12. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij PCDD/F v zrak zaradi toplotne obdelave odpadnih plinov, ki vsebujejo klor in/ali klorirane spojine, je uporabiti tehniki (a) in (b)ter eno od tehnik (c) do (e) ali kombinacijo teh tehnik, navedenih v nadaljevanju.

Tehnika Opis Ustreznost Posebne tehnike za zmanjšanje emisij PCDD/F a. Optimizirana katalitska ali toplotna oksidacija glej oddelek 1.4.1 splošno ustrezna b. Hitro hlajenje odpadnih plinov Hitro hlajenje odpadnih plinov s temperaturami nad 400 °C do temperatur pod 250 °C za preprečevanje sinteze PCDD/F de novo. splošno ustrezna c. Adsorpcija z aktivnim ogljem glej oddelek 1.4.1 splošno ustrezna d. Absorpcija glej oddelek 1.4.1 splošno ustrezna Druge tehnike, ki se ne uporabljajo predvsem za zmanjšanje emisij PCDD/F e. Selektivna katalitska redukcija (SCR) glej oddelek 1.4.1 Kadar se SCR uporablja za zmanjšanje emisij NOX, ustrezna površina katalizatorja sistema SCR zagotavlja tudi delno zmanjševanje emisij PCDD/F. Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi razpoložljivosti prostora in/ali prisotnosti strupov za katalizator v odpadnih plinih.





Preglednica 1.2

Ravni emisij, povezane z BAT, za zajete emisije PCDD/F v zrak zaradi toplotne obdelave odpadnih plinov, ki vsebujejo klor in/ali klorirane spojine

Snov/parameter Raven emisij, povezana z BAT (ng I-TEQ/Nm3) (povprečje v obdobju vzorčenja) PCDD/F < 0,01 –0,05

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

1.1.3.4 Prah (vključno s PM10 in PM2,5) in kovine, vezane na delce

BAT 13. Najboljša razpoložljiva tehnika za učinkovitejšo rabo virov ter zmanjšanje masnega pretoka prahu in kovin, vezanih na delce, ki se pošljejo v končno čiščenje odpadnih plinov, je predelava materialov iz procesnih odpadnih plinov na podlagi ene tehnike ali kombinacije tehnik v nadaljevanju in njihova ponovna uporaba.

Tehnika Opis a. Ciklon glej oddelek 1.4.1 b. Tekstilni filter glej oddelek 1.4.1 c. Absorpcija glej oddelek 1.4.1

Ustreznost

Predelava je lahko omejena, če je za čiščenje ali dekontaminacijo prahu potrebna čezmerna količina energije. Ponovna uporaba je lahko omejena zaradi specifikacij kakovosti izdelka.

BAT 14. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij prahu in kovin, vezanih na delce, v zrak je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Absolutni filter glej oddelek 1.4.1 Ustreznost je lahko omejena v primeru lepljivega prahu ali če je temperatura odpadnih plinov pod temperaturo rosišča. b. Absorpcija glej oddelek 1.4.1 splošno ustrezna c. Tekstilni filter glej oddelek 1.4.1 Ustreznost je lahko omejena v primeru lepljivega prahu ali če je temperatura odpadnih plinov pod temperaturo rosišča. d. Visokoučinkoviti filter za zrak glej oddelek 1.4.1 splošno ustrezna e. Ciklon glej oddelek 1.4.1 splošno ustrezna f. Elektrostatični filter glej oddelek 1.4.1 splošno ustrezna





Preglednica 1.3

Ravni emisij, povezane z BAT, za zajete emisije prahu, svinca in niklja v zrak

Snov/parameter Raven emisij, povezana z BAT (mg/Nm3) (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) Prah < 1 –5 (30) (31) (32) (33) Svinec in njegove spojine, izraženo kot Pb < 0,01 –0,1 (34) Nikelj in njegove spojine, izraženo kot Ni < 0,02 –0,1 (35)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

1.1.3.5 Anorganske spojine

BAT 15. Najboljša razpoložljiva tehnika za učinkovitejšo rabo virov in zmanjšanje masnega pretoka anorganskih spojin, ki se pošljejo v končno čiščenje odpadnih plinov, zajema predelavo anorganskih spojin iz procesnih odpadnih plinov na podlagi absorpcije in njihovo ponovno uporabo.

Opis

Glej oddelek 1.4.1.

Ustreznost

Predelava je lahko omejena, če je zaradi nizke koncentracije zadevnih spojin v procesnih odpadnih plinih potrebna čezmerna količina energije. Ponovna uporaba je lahko omejena zaradi specifikacij kakovosti izdelka.

BAT 16. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij CO, NOX in SOX v zrak zaradi toplotne obdelave je uporaba tehnike (c) in ene od drugih spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Glavne ciljne anorganske spojine Ustreznost a. Izbira goriva glej oddelek 1.4.1 NOX, SOX splošno ustrezna b. Gorilnik z majhnimi emisijami NOX glej oddelek 1.4.1 NOX Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi zasnove in/ali obratovalnih omejitev. c. Optimizacija katalitske ali toplotne oksidacije glej oddelek 1.4.1 CO, NOX splošno ustrezna d. Odstranjevanje velikih količin predhodnih sestavin NOX Odstranitev (če je to mogoče, za ponovno uporabo) velikih količin predhodnih sestavin NOX pred katalitsko ali toplotno oksidacijo, na primer z absorpcijo, adsorpcijo ali kondenzacijo. NOX splošno ustrezna e. Absorpcija glej oddelek 1.4.1 SOX splošno ustrezna f. Selektivna katalitska redukcija (SCR) glej oddelek 1.4.1 NOX Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi razpoložljivosti prostora. g. Selektivna nekatalitska redukcija (SNCR) glej oddelek 1.4.1 NOX Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi zadrževalnega časa, ki je potreben za reakcijo.





Preglednica 1.4

Ravni emisij, povezane z BAT, za zajete emisije NOX v zrak in okvirna raven emisij za zajete emisije CO v zrak zaradi toplotne obdelave

Snov/parameter Raven emisij, povezana z BAT (mg/Nm3) (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) Dušikovi oksidi (NOX) iz katalitske oksidacije 5 –30 (36) Dušikovi oksidi (NOX) iz toplotne oksidacije 5 –130 (37) Ogljikov monoksid (CO) Raven emisij, povezana z BAT, se ne uporablja (38)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

Ravni emisij, povezane z BAT, za zajete emisije SO2 v zrak so navedene v preglednici 1.6.

BAT 17. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij amoniaka zaradi uporabe selektivne katalitske redukcije (SCR) ali selektivne nekatalitske redukcije (SNCR) za zmanjšanje emisij NOX (preostali amoniak) je optimizacija zasnove in/ali delovanja SCR ali SNCR (npr. optimizirano razmerje med reagentom in NOX, homogena porazdelitev reagenta in optimalna velikost kapljic reagenta).

Preglednica 1.5

Ravni emisij, povezane z BAT, za zajete emisije amoniaka v zrak zaradi uporabe SCR ali SNCR (preostali amoniak)

Snov/parameter Raven emisij, povezana z BAT (mg/Nm3) (Povprečje v obdobju vzorčenja) Amoniak (NH3) iz SCR/SNCR < 0,5 –8 (39)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

BAT 18. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij anorganskih spojin v zrak, razen zajetih emisij amoniaka v zrak zaradi uporabe selektivne katalitske redukcije (SCR) ali selektivne nekatalitske redukcije (SNCR) za zmanjšanje emisij NOX, zajetih emisij CO, NOX in SOX v zrak zaradi uporabe toplotne obdelave ter zajetih emisij NOX v zrak iz procesnih peči/grelnikov, je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Glavne ciljne anorganske spojine Ustreznost Posebne tehnike za zmanjšanje emisij anorganskih spojin v zrak a. Absorpcija glej oddelek 1.4.1 Cl2, HCl, HCN, HF, NH3, NOX, SOX splošno ustrezna b. Adsorpcija glej oddelek 1.4.1 Pri odstranjevanju anorganskih snovi se tehnika pogosto uporablja v kombinaciji s tehniko za zmanjšanje emisij prahu (glej BAT 14). HCl, HF, NH3, SOX splošno ustrezna c. Selektivna katalitska redukcija (SCR) glej oddelek 1.4.1 NOX Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi razpoložljivosti prostora. d. Selektivna nekatalitska redukcija (SNCR) glej oddelek 1.4.1 NOX Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi zadrževalnega časa, ki je potreben za reakcijo. Druge tehnike, ki se ne uporabljajo predvsem za zmanjšanje emisij anorganskih spojin v zrak e. Katalitska oksidacija glej oddelek 1.4.1 NH3 Ustreznost je lahko omejena zaradi prisotnosti strupov za katalizator v odpadnih plinih. f. Toplotna oksidacija glej oddelek 1.4.1 NH3, HCN Ustreznost rekuperativne in regenerativne toplotne oksidacije za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi zasnove in/ali obratovalnih omejitev. Ustreznost je lahko omejena, če je zaradi nizke koncentracije zadevnih spojin v procesnih odpadnih plinih potrebna čezmerna količina energije.





Preglednica 1.6

Ravni emisij, povezane z BAT, za zajete emisije anorganskih spojin v zrak

Snov/parameter Raven emisij, povezana z BAT (mg/Nm3) (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) Amoniak (NH3) 2 –10 (40) (41) (42) Elementarni klor (Cl2) < 0,5 –2 (43) (44) Plinasti fluoridi, izraženo kot HF ≤ 1 (43) Vodikov cianid (HCN) < 0,1 –1 (43) Plinasti kloridi, izraženi kot HCl 1 –10 (45) Dušikovi oksidi (NOX) 10 –150 (46) (47) (48) (49) Žveplovi oksidi (SO2) < 3 –150 (48) (50)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

1.1.4 Razpršene emisije HOS v zrak

1.1.4.1 Sistem upravljanja za razpršene emisije HOS

BAT 19. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali, kadar to ni mogoče, zmanjšanje razpršenih emisij HOS v zrak je izpopolnitev in izvajanje sistema upravljanja za razpršene emisije HOS v okviru sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1), ki vključuje vse naslednje elemente:

i. oceno letne količine razpršenih emisij HOS (glej BAT 20);

ii. spremljanje razpršenih emisij HOS zaradi uporabe topil, tako da se določi masna bilanca topil, če je ustrezno (glej BAT 21);

iii. vzpostavitev in izvajanje programa za odkrivanje puščanja in popravilo (LDAR) za ubežne emisije HOS. Program LDAR običajno traja od enega leta do pet let, odvisno od narave, obsega in kompleksnosti naprave (pet let lahko traja pri velikih napravah z velikim številom virov emisij). Ta program vključuje vse naslednje elemente: a. navedbo opreme, opredeljene kot pomemben vir ubežnih emisij HOS, v popisu razpršenih emisij HOS (glej BAT 2); b. opredelitev meril, povezanih z: — opremo, ki pušča. Tipično merilo bi lahko bila mejna vrednost iztekanja, nad katero se šteje, da oprema pušča, in/ali vizualizacija puščanja s kamerami za optični prikaz plina. To je odvisno od značilnosti vira emisij (npr. dostopnost) in nevarnih lastnosti izpuščene/-ih snovi; — vzdrževanjem in/ali popravili, ki jih je treba izvesti. Tipično merilo bi lahko bil prag koncentracije HOS, ki je povod za vzdrževalna dela ali popravilo (prag vzdrževanja/popravila). Mejna vrednost za vzdrževanje/popravilo je na splošno enaka mejni vrednosti iztekanja ali pa je višja od nje. To je odvisno od značilnosti vira emisij (npr. dostopnost) in nevarnih lastnosti izpuščene/-ih snovi; V okviru prvega programa LDAR na splošno ni višji od 5 000 ppmv za HOS, razen HOS, razvrščene kot CMR 1A ali 1B, in 1 000 ppmv za HOS, razvrščene kot CMR 1A ali 1B. V okviru naslednjih programov LDAR je prag vzdrževanja/popravila nižji (glej točko (vi)(a) in ne presega 1 000 ppmv za HOS, razen HOS, razvrščene kot CMR 1A ali 1B, ter 500 ppmv za HOS, razvrščene kot CMR 1A ali 1B, pri čemer je ciljna vrednost 100 ppmv; c. merjenje ubežnih emisij HOS iz opreme, navedene v točki (iii)(a) (glej BAT 22); d. čim prejšnje izvajanje vzdrževalnih del in/ali popravil (glej BAT 23, tehniki (e) in (f)), po potrebi v skladu z merili iz točke (iii)(b) Vzdrževalna dela in popravila se prednostno razvrstijo glede na nevarne lastnosti izpuščene/-ih snovi, pomembnost emisij in/ali obratovalne omejitve. Učinkovitost vzdrževanja in/ali popravil se preveri v skladu s točko (iii)(c), pri čemer se omogoči dovolj časa po posredovanju (npr. dva meseca); e. vnos informacij v podatkovno zbirko iz točke (v);

iv. vzpostavitev in izvajanje programa za odkrivanje in zmanjševanje neubežnih emisij HOS, ki vključuje vse naslednje elemente: a. navedbo opreme, opredeljene kot pomemben vir neubežnih emisij HOS, v popisu razpršenih emisij HOS (glej BAT 2); b. merjenje neubežnih emisij HOS iz opreme, navedene v točki (iv)(a) (glej BAT 22); c. načrtovanje in izvajanje tehnik za zmanjšanje neubežnih emisij HOS (glej BAT 23, tehnike (a), (c) in (g) do (j). Načrtovanje in izvajanje tehnik se prednostno razvrstita glede na nevarne lastnosti izpuščene/-ih snovi, pomembnost emisij in/ali obratovalne omejitve; d. vnos informacij v podatkovno zbirko iz točke (v);

v. vzpostavitev in vzdrževanje podatkovne zbirke za vire razpršenih emisij HOS, opredeljene v popisu iz BAT 2, za vodenje evidence o: a. specifikacijah zasnove opreme (vključno z datumom in opisom morebitnih sprememb zasnove); b. izvedenem ali načrtovanem vzdrževanju, popravilih, posodobitvah ali nadomestitvah opreme in datumu njihove izvedbe; c. opremi, ki je zaradi obratovalnih omejitev ni mogoče vzdrževati, popraviti, posodobiti ali nadomestiti; d. rezultatih meritev ali spremljanja, vključno s koncentracijami izpuščenih snovi, izračunano hitrostjo iztekanja (v kg/leto), posnetki kamer za optični prikaz plina (npr. v okviru zadnjega programa LDAR) in datumom meritev ali spremljanja; e. letni količini razpršenih emisij HOS (kot ubežnih in neubežnih emisij), vključno z informacijami o nedostopnih virih in dostopnih virih, ki se med letom niso spremljali;

vi. redno pregledovanje in posodabljanje programa LDAR. To lahko vključuje naslednje: a. znižanje praga puščanja in/ali praga vzdrževanja/popravil (glej točko (iii)(b)); b. pregled prednostne razvrstitve opreme, ki jo je treba spremljati, pri čemer ima večjo prednost (vrsta) opreme, ki je bila v okviru prejšnjega programa LDAR opredeljena kot oprema, ki pušča; c. načrtovanje vzdrževanja, popravil, posodobitev ali nadomestitev opreme, ki jih zaradi obratovalnih omejitev ni bilo mogoče izvesti v okviru prejšnjega programa LDAR;

vii. pregledovanje in posodabljanje programa za odkrivanje in zmanjševanje neubežnih emisij HOS. To lahko vključuje naslednje: a. spremljanje neubežnih emisij HOS iz opreme, pri kateri so bili izvedeni vzdrževanje, popravila, posodobitev ali nadomestitev, da bi ugotovili, ali so bili ti ukrepi uspešni; b. načrtovanje vzdrževanja, popravil, posodobitev ali nadomestitev, ki jih zaradi obratovalnih omejitev ni bilo mogoče izvesti.

Ustreznost

Elementi iz točk (iii), (iv), (vi), in (vii) se uporabljajo le za vire razpršenih emisij HOS, za katere se uporablja spremljanje v skladu z BAT 22.

Raven podrobnosti sistema upravljanja za razpršene emisije HOS bo sorazmerna z naravo, obsegom in kompleksnostjo naprave ter njenimi morebitnimi vplivi na okolje.

1.1.4.2 Spremljanje

BAT 20. Najboljša razpoložljiva tehnika je vsaj enkrat na leto ločeno oceniti ubežne in neubežne emisije HOS v zrak na podlagi ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije ter določiti negotovost te ocene. Ocena razlikuje med HOS, razvrščenimi kot CMR 1A ali 1B in HOS, ki niso razvrščene kot CMR 1A ali 1B.

Opomba

Pri oceni razpršenih emisij HOS v zrak se upoštevajo rezultati spremljanja, izvedenega v skladu z BAT 21 in/ali BAT 22.

V okviru ocene se zajete emisije lahko obravnavajo kot neubežne emisije, če zaradi posebnih značilnosti toka odpadnih plinov (npr. nizkih hitrosti, spremenljivosti ravni toka in koncentracije) natančno merjenje v skladu z BAT 8 ni mogoče.

Opredelijo se glavni viri negotovosti ocene in izvedejo popravni ukrepi za zmanjšanje negotovosti.

Tehnika Opis Vrsta emisij a. Uporaba emisijskih faktorjev glej oddelek 1.4.2 ubežne in/ali neubežne b. Uporaba masne bilance Ocena na podlagi razlike v masi vhodnih in izhodnih snovi v napravi/proizvodni enoti ob upoštevanju nastajanja in uničenja snovi v napravi/proizvodni enoti. Masna bilanca lahko vključuje tudi merjenje koncentracije HOS v izdelku (npr. surovini ali topilu). c. Uporaba termodinamičnih modelov Ocena na podlagi zakonov termodinamike, ki se uporabljajo za opremo (npr. rezervoarje) ali določene faze proizvodnega procesa. Naslednji podatki se na splošno uporabljajo kot vhodni podatki za model; — kemijske lastnosti snovi (npr. parni tlak, molekulska masa), — obratovalni podatki o procesu (npr. čas obratovanja, količina izdelka, zračenje), — značilnosti vira emisij (npr. premer, barva, oblika rezervoarja).

BAT 21. Najboljša razpoložljiva tehnika je spremljati razpršene emisije HOS zaradi uporabe topil, in sicer tako, da se vsaj enkrat letno določi masna bilanca topil za vhodna in izhodna topila v napravi, kot je opredeljeno v delu 7 Priloge VII k Direktivi 2010/75/EU, ter z uporabo vseh tehnik v nadaljevanju čim bolj zmanjšati merilno negotovost podatkov o masni bilanci topil.

Tehnika Opis a. Celovita opredelitev in količinska opredelitev ustreznih vhodnih in izhodnih topil, vključno s povezano merilno negotovostjo To vključuje: — opredelitev in dokumentiranje vhodnih in izhodnih topil (npr. zajete in razpršene emisije v zrak, emisije v vodo, izhodna topila v odpadkih), — utemeljeno količinsko opredelitev vseh posameznih zadevnih vhodnih in izhodnih topil ter beleženje uporabljene metodologije (npr. meritev, ocena na podlagi emisijskih faktorjev, ocena na podlagi obratovalnih parametrov), — opredelitev glavnih virov merilne negotovosti zgoraj navedene količinske opredelitve in izvajanje popravnih ukrepov za zmanjšanje te negotovosti, — redno posodabljanje podatkov o vhodnih in izhodnih topilih. b. Izvajanje sistema za sledenje topilom Cilj sistema za sledenje topilom je vzdrževanje nadzora nad porabljenimi in neporabljenimi količinami topil (npr. s tehtanjem neporabljenih količin, ki se z območja uporabe vrnejo v skladišče). c. Spremljanje sprememb, ki lahko vplivajo na merilno negotovost podatkov o masni bilanci topil Zabeleži se vsaka sprememba, ki bi lahko vplivala na merilno negotovost podatkov o masni bilanci topil, na primer: — okvare sistema za obdelavo odpadnih plinov: zabeležita se datum in obdobje, — spremembe, ki lahko vplivajo na tok zraka/plinov (npr. zamenjava ventilatorjev): zabeležita se datum in vrsta spremembe.

Ustreznost

Ta BAT se morda ne uporablja za proizvodnjo poliolefinov, PVC ali sintetičnih gum.

Ta BAT se morda ne uporablja za naprave, katerih skupna letna poraba topil je manjša od 50 ton. Raven podrobnosti masne bilance topil je sorazmerna z naravo, obsegom in kompleksnostjo naprave, z obsegom njenih morebitnih vplivov na okolje ter z vrsto in količino uporabljenih topil.

BAT 22. Najboljša razpoložljiva tehnika je vsaj tako pogosto spremljanje razpršenih emisij HOS v zrak, kot je navedeno spodaj, v skladu s standardi EN. Če standardi EN niso na voljo, je najboljša razpoložljiva tehnika uporaba standardov ISO, nacionalnih ali drugih mednarodnih standardov, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.

Vrsta virov razpršenih emisij HOS (51) (52) Vrsta HOS Standard/-i Najmanjša pogostost spremljanja Viri ubežnih emisij HOS, razvrščene kot CMR 1A ali 1B EN 15446 (58) enkrat na leto (53) (54) (55) HOS, ki niso razvrščene kot CMR 1A ali 1B enkrat v obdobju, ki ga zajema posamezen program LDAR (glej BAT 19, točka (iii)) (56) Viri neubežnih emisij HOS, razvrščene kot CMR 1A ali 1B EN 17628 enkrat na leto HOS, ki niso razvrščene kot CMR 1A ali 1B enkrat na leto (57)

Opomba

Optični prikaz plina (OGI) je uporabna tehnika, s katero se lahko dopolni metoda iz standarda EN 15446 (metoda vohanja) za opredelitev virov ubežnih emisij VOC, in je zlasti pomembna v primeru nedostopnih virov (glej oddelek 1.4.2). Ta tehnika je opisana v standardu EN 17628.

V primeru neubežnih emisij se meritve lahko dopolnijo z uporabo termodinamičnih modelov.

Kadar se uporabijo/porabijo velike količine (npr. nad 80 t/leto) HOS, je količinska opredelitev emisij HOS iz naprave na podlagi korelacije sledilnega plina („tracer correlation“ (TC)) ali optičnih absorpcijskih tehnik, kot sta diferencialni absorpcijski LIDAR (DIAL) ali zasenčenje sončnega toka (SOF), uporabna dopolnilna tehnika (glej oddelek 1.4.2). Tehnike so opisane v standardu EN 17628.

Ustreznost

BAT 22 se uporablja le, kadar je letna količina razpršenih emisij HOS iz naprave, ocenjena v skladu z BAT 20, večja od naslednjih vrednosti:

za ubežne emisije:

— ena tona HOS na leto za HOS, razvrščene kot CMR 1A ali 1B, ali

— pet ton HOS na leto za druge HOS;

za neubežne emisije:

— ena tona HOS na leto za HOS, razvrščene kot CMR 1A ali 1B, ali

— pet ton HOS na leto za druge HOS;

1.1.4.3 Preprečevanje ali zmanjšanje razpršenih emisij HOS

BAT 23. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali, kadar to ni mogoče, zmanjšanje razpršenih emisij HOS v zrak je uporaba kombinacije spodaj navedenih tehnik v navedenem prednostnem vrstnem redu.

Opomba

Tehnike za preprečevanje ali, kadar to ni mogoče, zmanjšanje razpršenih emisij HOS v zrak so prednostno razvrščene glede na nevarne lastnosti izpuščenih snovi in/ali pomembnost emisij.

Tehnika Opis Vrsta emisij Ustreznost 1. Tehnike preprečevanja a. Omejitev števila virov emisij To vključuje: — določitev čim krajše dolžine cevi, — zmanjšanje števila priključkov med cevmi (npr. prirobnic) in ventilov, — uporaba varjenih veznih kosov in povezovalnih cevi, — uporaba stisnjenega zraka ali gravitacije za prenos materialov. ubežne in neubežne emisije Pri obstoječih napravah je ustreznost lahko omejena zaradi obratovalnih omejitev. b. Uporaba opreme z visoko zanesljivostjo Oprema z visoko zanesljivostjo med drugim vključuje: — ventile z mehom ali dvojnimi tesnili ali enako učinkovito opremo, — magnetno gnane ali hermetične črpalke/kompresorje/mešalnike ali črpalke/kompresorje/mešalnike z dvojnimi tesnili in tekočinsko pregrado, — certificirana visokokakovostna tesnila (npr. v skladu s standardom EN 13555), pritrjena v skladu s tehniko (e), — zaprt sistem vzorčenja. Uporaba opreme z visoko zanesljivostjo je zlasti pomembna za preprečevanje ali čim večje zmanjšanje: — emisij snovi CMR ali akutno strupenih snovi in/ali — emisij iz opreme z veliko verjetnostjo puščanja in/ali — puščanj pri procesih, ki potekajo pri visokem tlaku (npr. med 300 in 2 000 bari). Oprema z visoko zanesljivostjo je izbrana, nameščena in vzdrževana glede na vrsto procesa in pogoje obratovanja med procesom. ubežne emisije Pri obstoječih napravah je ustreznost lahko omejena zaradi obratovalnih omejitev. Na splošno ustrezna za nove naprave ali večje posodobitve naprav. c. Zajem razpršenih emisij in obdelava odpadnih plinov Zajem razpršenih emisij HOS (npr. iz tesnil kompresorja, zračnikov in cevi za čiščenje) in njihovo pošiljanje v predelavo (glej BAT 9 in BAT 10) in/ali zmanjšanje emisij (glej BAT 11). ubežne in neubežne emisije Ustreznost je lahko omejena: — za obstoječe naprave in/ali — zaradi pomislekov glede varnosti (npr. izogibanje koncentracijam, ki so blizu spodnji meji eksplozivnosti). 2. Druge tehnike d. Olajšanje dostopa in/ali dejavnosti spremljanja Da bi se olajšale dejavnosti vzdrževanja in/ali spremljanja, se olajša dostop do opreme, ki bi lahko puščala, na primer z namestitvijo platform, in/ali pri spremljanju se uporabljajo brezpilotni zrakoplovi. ubežne emisije Pri obstoječih napravah je ustreznost lahko omejena zaradi obratovalnih omejitev. e. Zatesnitev To vključuje: — zatesnitev tesnil, ki jo opravi osebje, usposobljeno v skladu s standardom EN 1591-4, in uporabo predpisanega pritiska na tesnilo (npr. izračunanega v skladu s standardom EN 1591-1), — namestitev tesnih kapic na odprte konce, — uporabo prirobnic, izbranih in sestavljenih v skladu s standardom EN 13555. ubežne emisije splošno ustrezna f. Zamenjava opreme, ki pušča, in/ali njenih delov To vključuje zamenjavo: — tesnil, — tesnilnih elementov (npr. pokrovov rezervoarjev); — tesnilnega materiala (npr. tesnilni material za steblo ventila). ubežne emisije splošno ustrezna g. Pregledovanje in posodabljanje zasnove procesov To vključuje: — zmanjšanje uporabe topil in/ali uporabo manj hlapnih topil, — zmanjšanje nastajanja stranskih produktov, ki vsebujejo HOS, — znižanje obratovalne temperature, — zmanjšanje vsebnosti HOS v končnem izdelku. neubežne emisije V primeru obstoječih naprav je ustreznost lahko omejena zaradi obratovalnih omejitev. h. Pregledovanje in posodabljanje pogojih obratovanja To vključuje: — zmanjšanje pogostosti in trajanja odpiranja reaktorjev in posod, — preprečevanje korozije z oblogo ali prevleko za opremo, premazom cevi (za zunanjo korozijo) in uporabo antikorozijskih sredstev za materiale v stiku z opremo. neubežne emisije splošno ustrezna i. Uporaba zaprtih sistemov To vključuje: — izravnavanje hlapov (glej oddelek 1.4.3), — zaprte sisteme za ločevanje faz trdno/tekoče in tekoče/tekoče, — zaprte sisteme za čiščenje, — zaprte kanalizacijske sisteme in/ali čistilne naprave za čiščenje odpadnih voda, — zaprte sisteme vzorčenja, — zaprte skladiščne prostore. Odpadni plini iz zaprtih sistemov se pošljejo v predelavo (glej BAT 9 in BAT 10) in/ali zmanjšanje emisij (glej BAT 11). neubežne emisije Pri obstoječih napravah je ustreznost lahko omejena zaradi obratovalnih omejitev in/ali pomislekov glede varnosti. j. Uporaba tehnik za zmanjšanje emisij s površin To vključuje: — namestitev sistemov za penjenje olja na odprte površine, — redno posnemanje odprtih površin (npr. odstranjevanje plavajočih delcev), — namestitev plavajočih elementov proti izhlapevanju na odprte površine, — čiščenje tokov odpadnih voda za odstranitev HOS in pošiljanje HOS v predelavo (glej BAT 9 in BAT 10) in/ali zmanjšanje emisij (glej BAT 11), — namestitev plavajočih pokrovov na rezervoarje, — uporabo rezervoarjev s fiksnim pokrovom, povezanih s čiščenjem odpadnih plinov. neubežne emisije Pri obstoječih napravah je ustreznost lahko omejena zaradi obratovalnih omejitev.

1.1.4.4 Zaključki o BAT za uporabo topil ali ponovno uporabo regeneriranih topil

Ravni emisij, ki so v nadaljevanju navedene za uporabo topil ali ponovno uporabo regeneriranih topil, so povezane s splošnimi zaključki o BAT iz oddelka 1.1 in oddelka 1.1.4.3.

Preglednica 1.7

Raven emisij, povezana z BAT, za razpršene emisije HOS v zrak zaradi uporabe topil ali ponovne uporabe regeneriranih topil

Parameter Raven emisij, povezana z BAT (delež vhodnih topil) (letno povprečje) (59) Razpršene emisije HOS ≤ 5 %

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 20, BAT 21 in BAT 22.

1.2 Polimeri in sintetične gume

Zaključki o BAT iz tega oddelka se uporabljajo za proizvodnjo nekaterih polimerov. Uporabljajo se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.1.

1.2.1 Zaključki o BAT za proizvodnja poliolefinov

BAT 24. Najboljša razpoložljiva tehnika je spremljanje koncentracije TVOC v poliolefinskih izdelkih, in sicer vsaj enkrat na leto za vsak reprezentativni razred poliolefinov, proizvedenih v istem letu, v skladu s standardi EN. Če standardi EN niso na voljo, je najboljša razpoložljiva tehnika uporaba standardov ISO, nacionalnih ali drugih mednarodnih standardov, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.

Poliolefinski izdelek Standard/-i Spremljanje, povezano z HDPE, LDPE, LLDPE standard EN ni na voljo BAT 20, BAT 25 PP EPS, GPPS, HIPS

Opomba

Vzorci za meritve se odvzamejo na mestu prehoda iz zaprtega sistema v odprt sistem, kjer pride poliolefin v stik z ozračjem.

Zaprt sistem se nanaša na del proizvodnega procesa, kjer materiali (npr. reaktanti, topila, suspenzijska sredstva) niso v stiku z ozračjem. Vključuje faze polimerizacije ter ponovno uporabo in predelavo materialov.

Odprt sistem se nanaša na del proizvodnega procesa, kjer pridejo poliolefini v stik z ozračjem. Vključuje zaključne faze (npr. sušenje, mešanje) ter prevoz poliolefinov, ravnanje z njimi in njihovo skladiščenje.

Kadar ni mogoče jasno določiti mesta prehoda med odprtim in zaprtim sistemom, se vzorci za meritve odvzamejo na ustreznem mestu.

Ustreznost

Meritve se ne izvajajo za proizvodne procese, ki vključujejo le zaprt sistem.

BAT 25. Najboljša razpoložljiva tehnika za učinkovitejšo rabo virov in zmanjšanje emisij organskih spojin v zrak je uporaba vseh spodaj navedenih tehnik, če je primerno.

Tehnika Opis Ustreznost a. Kemične snovi z nizkim vreliščem Uporabljajo se topila in suspenzijska sredstva z nizkim vreliščem. Ustreznost je lahko omejena zaradi obratovalnih omejitev. b. Zmanjšanje vsebnosti HOS v polimeru Vsebnost HOS v polimeru se zmanjša, npr. z ločevanjem pri nizkem tlaku, sistemom za odstranjevanje ali sistemom za čiščenje z dušikom v zaprtem krogu, devolatilizacijo z ekstrudiranjem (glej oddelek 1.4.3). Tehnike za zmanjšanje vsebnosti HOS so odvisne od vrste proizvoda iz polimera in proizvodnega procesa. Devolatilizacija z ekstrudiranjem je lahko omejena s specifikacijo izdelka za proizvodnjo HDPE, LDPE in LLDPE. c. Zajetje in obdelava procesnih odpadnih plinov Procesni odpadni plini, ki izhajajo iz uporabe tehnike (b) in končne faze, na primer ekstrudiranja in razplinjevanja silosa, se zajamejo in pošljejo v predelavo (glej BAT 9 in BAT 10) in/ali zmanjšanje emisij (glej BAT 11). Ustreznost je lahko omejena zaradi obratovalnih omejitev in/ali pomislekov glede varnosti (npr. preprečevanje koncentracij blizu spodnji/zgornji meji eksplozivnosti).





Preglednica 1.8

Ravni emisij, povezane z BAT, za skupne emisije HOS v zrak iz proizvodnje poliolefinov, izražene kot posebne obremenitve z emisijami

Poliolefinski izdelek Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) HDPE g C na kilogram proizvedenih poliolefinov 0,3 –1,0 (60) LDPE 0,1 –1,4 (61), (62) LLDPE 0,1 –0,8 PP 0,1 –0,9 (60) GPPS in HIPS < 0,1 EPS < 0,6

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8, BAT 20, BAT 22 in BAT 24. Spremljanje emisij TVOC v zrak vključuje vse emisije iz naslednjih faz procesa, če so emisije v popisu iz BAT 2 opredeljene kot pomembne: skladiščenje surovin in ravnanje z njimi, polimerizacija, predelava materialov in zmanjšanje emisij onesnaževal, končna faza v proizvodnji polimera (npr. ekstrudiranje, sušenje, mešanje) ter prevoz polimerov, ravnanje z njimi in njihovo skladiščenje.

1.2.2 Zaključki o BAT za proizvodnjo polivinil klorida (PVC)

BAT 26. Najboljša razpoložljiva tehnika je vsaj tako pogosto spremljanje zajetih emisij v zrak, kot je navedeno spodaj, v skladu s standardi EN. Če standardi EN niso na voljo, je najboljša razpoložljiva tehnika uporaba standardov ISO, nacionalnih ali drugih mednarodnih standardov, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.

Snov Emisijske točke Standard/-i Najmanjša pogostost spremljanja (63) Spremljanje, povezano z VCM kateri koli odvodnik z masnim pretokom VCM ≥ 25 g/h splošni standardi EN (64) neprekinjeno (65) BAT 29 kateri koli odvodnik z masnim pretokom VCM < 25 g/h standard EN ni na voljo enkrat na šest mesecev (66) (67)

BAT 27. Najboljša razpoložljiva tehnika je spremljanje koncentracije ostanka vinil klorid monomera v PVC brozgi/lateksu, in sicer vsaj enkrat na leto za vsak reprezentativni razred PVC, proizveden v istem letu, v skladu s standardi EN.

Snov Standard/-i Spremljanje, povezano z VCM EN ISO 6401 BAT 30

Opomba

Vzorci PVC brozge/lateksa se odvzamejo na mestu prehoda iz zaprtega sistema v odprt sistem, kjer pride PVC brozge/lateksa v stik z ozračjem.

Zaprt sistem se nanaša na del proizvodnega procesa, kjer PVC brozga/lateks ni v stiku z ozračjem. Po navadi vključuje faze polimerizacije ter ponovno uporabo in predelavo VCM.

Odprt sistem je del sistema, kjer pride PVC brozga/lateks v stik z ozračjem. Vključuje zaključne faze (npr. sušenje, mešanje) ter prevoz PVC, ravnanje z njim in njegovo skladiščenje.

BAT 28. Najboljša razpoložljiva tehnika za učinkovitejšo rabo virov in zmanjšanje masnega pretoka organskih spojin, ki se pošljejo v končno čiščenje odpadnih plinov, zajema predelavo vinil klorid monomera iz procesnih odpadnih plinov na podlagi ene tehnike ali kombinacije tehnik v nadaljevanju in ponovno uporabo predelanega monomera.

Tehnika Opis a. Absorpcija (regenerativna) glej oddelek 1.4.1 b. Adsorpcija (regenerativna) glej oddelek 1.4.1 c. Kondenzacija glej oddelek 1.4.1

Ustreznost

Predelava je lahko omejena, če je zaradi nizke koncentracije zadevnih spojin v procesnih odpadnih plinih potrebna čezmerna količina energije.

BAT 29. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij vinil klorid monomera v zrak iz predelave vinil klorid monomera je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a. Absorpcija glej oddelek 1.4.1 splošno ustrezna b. Adsorpcija glej oddelek 1.4.1 c. Kondenzacija glej oddelek 1.4.1 d. Toplotna oksidacija glej oddelek 1.4.1 Ustreznost rekuperativne in regenerativne toplotne oksidacije za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi zasnove in/ali obratovalnih omejitev. Ustreznost je lahko omejena, če je zaradi nizke koncentracije zadevnih spojin v procesnih odpadnih plinih potrebna čezmerna količina energije.





Preglednica 1.9

Raven emisij, povezana z BAT, za zajete emisije VCM v zrak iz predelave VCM

Snov Raven emisij, povezana z BAT (mg/Nm3) (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) VCM < 0,5 –1 (68) (69)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 26.

BAT 30. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij vinil klorid monomera v zrak je uporaba vseh spodaj navedenih tehnik.

Tehnika Opis a. Ustrezni skladiščni prostori za VCM To vključuje: — skladiščenje VCM v hlajenih rezervoarjih pri atmosferskem tlaku ali v rezervoarjih pod tlakom pri temperaturi okolice, — uporabo povratnega hladilnika ali priklop rezervoarjev za predelavo VCM (glej BAT 28) in/ali zmanjšanje emisij (glej BAT 29). b. Izravnavanje hlapov glej oddelek 1.4.3 c. Zmanjšanje emisij ostanka VCM iz opreme To vključuje: — zmanjšanje pogostosti in trajanja odpiranja reaktorjev, — zračenje odpadnih plinov iz rezervoarjev za skladiščenje lateksa in priključkov za predelavo VCM (glej BAT 28) in/ali zmanjšanje emisij (glej BAT 29) pred odprtjem reaktorja, — čiščenje reaktorja z inertnim plinom pred odprtjem reaktorja in zračenjem odpadnih plinov za predelavo VCM (glej BAT 28) in/ali zmanjšanje emisij (glej BAT 29), — odvajanje tekočine iz reaktorja v zaprte posode pred odprtjem reaktorja, — čiščenje reaktorja z vodo pred odprtjem reaktorja in odvajanjem vode v sistem za odstranjevanje. d. Zmanjšanje vsebnosti VCM v polimeru z odstranjevanjem glej oddelek 1.4.3 e. Zajetje in obdelava procesnih odpadnih plinov Procesni odpadni plini, ki izhajajo iz uporabe tehnike (d), se zajamejo in pošljejo v predelavo VCM (glej BAT 28) in/ali zmanjšanje emisij (glej BAT 29).





Preglednica 1.10

Ravni emisij, povezane z BAT, za skupne emisije VCM v zrak iz proizvodnje PVC, izražene kot posebne obremenitve z emisijami

Vrsta PVC Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) S-PVC v g VCM na kg proizvedenega PVC 0,01 –0,045 E-PVC 0,25 –0,3 (70)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 20, BAT 22, BAT 26 in BAT 27. Spremljanje emisij VCM v zrak vključuje vse emisije iz naslednjih faz procesa ali opreme, če so emisije v popisu iz BAT 2 opredeljene kot pomembne: zaključna faza, na primer sušenje in mešanje; prevoz, ravnanje in skladiščenje; odpiranje reaktorja; rezervoarji za plin; čistilne naprave za odpadno vodo; predelava in/ali zmanjšanje emisij VCM.

Preglednica 1.11

Ravni emisij, povezane z BAT, za koncentracijo VCM v PVC brozgi/lateksu

Vrsta PVC Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) S-PVC v g VCM na kg proizvedenega PVC 0,01 –0,03 E-PVC 0,2 –0,4

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 27.

1.2.3 Zaključki o BAT za proizvodnjo sintetičnih gum

BAT 31. Najboljša razpoložljiva tehnika je spremljanje koncentracije TVOC v sintetičnih gumah, in sicer vsaj enkrat na leto za vsak reprezentativen razred sintetičnih gum, proizvedenih v istem letu, v skladu s standardi EN. Če standardi EN niso na voljo, je najboljša razpoložljiva tehnika uporaba standardov ISO, nacionalnih ali drugih mednarodnih standardov, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.

Snov/parameter Standard/-i Spremljanje, povezano z HOS standard EN ni na voljo BAT 32

Opomba

Vzorci se odvzamejo po zmanjšanju vsebnosti HOS v polimeru (glej BAT 32 a.), kjer je sintetična guma v stiku z ozračjem.

Ustreznost

Meritve se ne izvajajo za proizvodne procese, ki vključujejo le zaprt sistem.

BAT 32. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij organskih spojin v zrak je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis a. Zmanjšanje vsebnosti HOS v polimeru Vsebnost HOS v polimeru se zmanjša z odstranjevanjem ali ekstrudiranjem z devolatilizacijo (glej oddelek 1.4.3). b. Zajetje in obdelava procesnih odpadnih plinov Procesni odpadni plini se zajamejo in pošljejo v predelavo (glej BAT 9 in BAT 10) in/ali zmanjšanje emisij (glej BAT 11).





Preglednica 1.12

Raven emisij, povezana z BAT, za skupne emisije HOS v zrak iz proizvodnje sintetičnih gum, izražena kot posebna obremenitev z emisijami

Snov/parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) TVOC g C na kilogram proizvedenih sintetičnih gum 0,2 –4,2

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8, BAT 20, BAT 22 in BAT 31. Spremljanje emisij TVOC v zrak vključuje vse emisije iz naslednjih faz procesa, če so emisije v popisu iz BAT 2 opredeljene kot pomembne: skladiščenje surovin, polimerizacija, predelava materialov in tehnike zmanjšanja emisij, končna faza v proizvodnji polimera (npr. ekstrudiranje, sušenje, mešanje) ter prevoz sintetičnih gum, ravnanje z njimi in njihovo skladiščenje.

1.2.4 Zaključki o BAT za proizvodnjo viskoze, pri kateri se uporablja CS2

BAT 33. Najboljša razpoložljiva tehnika je vsaj tako pogosto spremljanje zajetih emisij v zrak, kot je navedeno spodaj, v skladu s standardi EN. Če standardi EN niso na voljo, je najboljša razpoložljiva tehnika uporaba standardov ISO, nacionalnih ali drugih mednarodnih standardov, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.

Snov (71) Emisijske točke Standard/-i Najmanjša pogostost spremljanja Spremljanje, povezano z Ogljikov disulfid (CS2) kateri koli odvodnik z masnim pretokom ≥ 1 kg/h splošni standardi EN (72) neprekinjeno (73) BAT 35 kateri koli odvodnik z masnim pretokom < 1 kg/h standard EN ni na voljo enkrat na leto (74) Vodikov sulfid (H2S) kateri koli odvodnik z masnim pretokom ≥ 50 g/h splošni standardi EN (72) neprekinjeno (73) kateri koli odvodnik z masnim pretokom < 50 g/h standard EN ni na voljo enkrat na leto (74)

BAT 34. Najboljša razpoložljiva tehnika za učinkovitejšo rabo virov in zmanjšanje masnega pretoka CS2 in H2S, poslanih v končno čiščenje odpadnih plinov, je predelava CS2 z uporabo tehnike (a) in/ali tehnike (b) ali kombinacije tehnike (c) s tehnikami (a) in/ali (b), ki so navedene spodaj, ter ponovna uporaba CS2 ali pa uporaba tehnike (d).

Tehnika Glavna ciljna snov Opis Ustreznost a. Absorpcija (regenerativna) H2S glej oddelek 1.4.1 Splošno ustrezna za proizvodnjo ohišja. Ustreznost je za druge izdelke lahko omejena, če je zaradi velikega pretoka količine odpadnih plinov (več kot npr. 120 000 Nm3/h) ali majhne koncentracije H2S v odpadnem plinu (manj kot npr. 0,5 g/Nm3) potrebna čezmerna količina energije. b. Adsorpcija (regenerativna) H2S, CS2 glej oddelek 1.4.1 Ustreznost je lahko omejena, če je zaradi koncentracije CS2 v odpadnem plinu, manjše od npr. 5 g/Nm3, potrebna čezmerna količina energije. c. Kondenzacija H2S, CS2 glej oddelek 1.4.1 d. Proizvodnja žveplove kisline H2S, CS2 Procesni odpadni plini, ki vsebujejo CS2 in H2S, se uporabljajo v proizvodnji žveplove kisline. Ustreznost je lahko omejena, če je koncentracija CS2 in/ali H2S v odpadnem plinu manjša od 5 g/Nm3.

BAT 35. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij CS2 in H2S v zrak je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Glavna ciljna snov Opis Ustreznost a. Absorpcija H2S glej oddelek 1.4.1 splošno ustrezna b. Biopostopki CS2, H2S glej oddelek 1.4.1 Ustreznost je lahko omejena, če je zaradi velikega pretoka količine odpadnih plinov (npr. nad 60 000 Nm3/h) ali visoke koncentracije CS2 v odpadnem plinu (npr. nad 1 000 mg/Nm3) ali prenizke koncentracije H2S potrebna čezmerna količina energije. c. Toplotna oksidacija CS2, H2S glej oddelek 1.4.1 Ustreznost rekuperativne in regenerativne toplotne oksidacije za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi zasnove in/ali obratovalnih omejitev. Ustreznost je lahko omejena, če je zaradi nizke koncentracije zadevnih spojin v procesnih odpadnih plinih potrebna čezmerna količina energije.





Preglednica 1.13:

Ravni emisij, povezane z BAT, za zajete emisije CS2 in H2S v zrak iz proizvodnje viskoze, pri kateri se uporablja CS2

Snov Raven emisij, povezana z BAT (mg/Nm3) (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) (75) CS2 5 –400 (76) (77) H2S 1 –10 (78)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 33.

Preglednica 1.14

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije H2S in CS2 v zrak iz proizvodnje rezanih vlaken in ohišja, izražene kot posebne obremenitve z emisijami

Parameter Proces Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) Vsota H2S in CS2 (izražena kot skupne emisije S) (79) proizvodnja rezanih vlaken g skupnih emisij S na kg izdelka 6 –9 ohišje 120 –250

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 33.

1.3 Procesne peči/grelniki

Zaključki o BAT, predstavljeni v tem oddelku, se uporabljajo, kadar se procesne peči/grelniki s skupno nazivno vhodno toplotno močjo 1 MW ali več uporabljajo v proizvodnih procesih s področja uporabe teh zaključkov o BAT. Uporabljajo se poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.1.

Če se odpadni plini iz dveh ali več ločenih procesnih peči/grelnikov po presoji pristojnega organa odvajajo ali bi se lahko odvajali skozi skupni odvodnik, se za izračun skupne nazivne vhodne toplotne moči seštejejo zmogljivosti vseh peči/grelnikov.

BAT 36. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali, kadar to ni mogoče, zmanjšanje zajetih emisij CO, prahu, NOX in SOX v zrak je uporaba tehnike (c) in ene od drugih spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Glavne ciljne anorganske spojine Ustreznost Primarne tehnike a. Izbira goriva glej oddelek 1.4.1 To vključuje zamenjavo tekočih goriv za plinasta ob upoštevanju skupne bilance ogljikovodikov. NOX, SOX, prah Zamenjava tekočih goriv za plinasta je v primeru obstoječih procesnih peči/grelnikov lahko omejena zaradi zasnove gorilnikov. b. Gorilnik z majhnimi emisijami NOX glej oddelek 1.4.1 NOX Ustreznost za obstoječe procesne peči/grelnike je lahko omejena zaradi njihove zasnove. c. Optimizirano zgorevanje glej oddelek 1.4.1 CO, NOX splošno ustrezna Sekundarne tehnike d. Absorpcija glej oddelek 1.4.1 SOX, prah Ustreznost za obstoječe procesne peči/grelnike je lahko omejena zaradi razpoložljivosti prostora. e. Tekstilni filter ali absolutni filter glej oddelek 1.4.1 prah Ni ustrezna, če zgorevajo samo plinasta goriva. f. Selektivna katalitska redukcija (SCR) glej oddelek 1.4.1 NOX Ustreznost za obstoječe procesne peči/grelnike je lahko omejena zaradi razpoložljivosti prostora. g. Selektivna nekatalitska redukcija (SNCR) glej oddelek 1.4.1 NOX Ustreznost za obstoječe procesne peči/grelnike je lahko omejena zaradi razpona temperature (800–1 100 °C) in zadrževalnega časa, ki sta potrebna za reakcijo.





Preglednica 1.15

Raven emisij, povezana z BAT, za zajete emisije NOX v zrak in okvirna raven emisij za zajete emisije CO v zrak iz procesnih peči/grelnikov

Parameter Raven emisij, povezana z BAT (mg/Nm3) (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) Dušikovi oksidi (NOX) 30 –150 (80) (81) (82) Ogljikov monoksid (CO) Raven emisij, povezana z BAT, se ne uporablja (83)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 8.

1.4 Opis tehnik

1.4.1 Tehnike za zmanjšanje zajetih emisij v zrak

Tehnika Opis Absorpcija Odstranjevanje plinastih ali trdnih onesnaževal iz toka procesnih odpadnih plinov ali toka odpadnih plinov z masnim prenosom v ustrezno tekočino, pogosto vodo ali vodno raztopino. Vključuje lahko kemično reakcijo (npr. v pralniku s kislino ali bazo). V primeru regenerativne absorpcije se lahko iz tekočine ponovno pridobijo spojine. Adsorpcija Odstranjevanje onesnaževal iz toka procesnih odpadnih plinov ali toka odpadnih plinov z zadržanjem na trdni površini (kot adsorbent se običajno uporablja aktivno oglje). Adsorpcija je lahko regenerativna ali neregenerativna. Pri neregenerativni adsorpciji se izrabljeni adsorbent ne regenerira, temveč se odstrani. Pri regenerativni adsorpciji se adsorbat pozneje desorbira, na primer s paro (pogosto na kraju samem) za ponovno uporabo ali odstranitev, adsorbent pa se ponovno uporabi. Za neprekinjeno delovanje običajno hkrati delujeta več kot dva adsorberja, pri čemer en deluje v načinu desorpcije. Biopostopki Ti procesi vključujejo: — biofiltracijo: tok odpadnih plinov prehaja skozi plast organskega materiala (kot so šota, resje, kompost, korenine, drevesna skorja, les iglavcev ali njihove različne kombinacije) ali inertnega materiala (kot je glina, aktivno oglje ali poliuretan), kjer z delovanjem naravno prisotnih mikroorganizmov biološko oksidirajo v ogljikov dioksid, vodo, anorganske soli in biomaso, — biopranje: odstranjevanje onesnaževal iz toka odpadnih plinov s kombinacijo mokrega pranja (absorpcija) in biorazgradnjo pod aerobnimi pogoji. Voda za pranje vsebuje populacijo mikroorganizmov, primernih za oksidacijo biorazgradljivih plinastih spojin. Absorbirana onesnaževala se razgradijo v prezračevanih bazenih z blatom, — bioprecejanje: odstranjevanje onesnaževal iz toka odpadnih plinov v biološkem precejalnem reaktorju. Onesnaževala se absorbirajo v vodni fazi in so prenesena v biofilm, kjer se biološko preoblikujejo. Izbira goriva Uporaba goriva (vključno s podpornim/pomožnim gorivom) z majhno vsebnostjo spojin, ki potencialno tvorijo onesnaževala (npr. nizka vsebnost žvepla, pepela, dušika, fluora ali klora v gorivu). Kondenzacija Odstranjevanje hlapov organskih in anorganskih spojin iz toka procesnih odpadnih plinov ali toka odpadnih plinov z znižanjem njegove temperature pod rosišče, tako da se hlapi utekočinijo. Glede na potreben razpon obratovalne temperature se uporabljajo različna hladilna sredstva, na primer voda ali slanica. Pri kriogeni kondenzaciji se kot hladilno sredstvo uporablja tekoči dušik. Ciklon Oprema za odstranitev prahu iz toka procesnih odpadnih plinov ali toka odpadnih plinov s centrifugalnimi silami, običajno v stožčasti komori. Elektrostatični filter Elektrostatični filter je naprava za nadzor delcev, ki uporablja električne sile za premikanje delcev, ki jih odnaša znotraj toka odpadnih plinov, na zbiralne plošče. Ko gredo odneseni delci skozi korono, kjer se pretakajo plinasti ioni, dobijo električni naboj. Elektrode sredi pretočne poti so stalno pod visoko napetostjo in ustvarjajo električno polje, ki delce sili na stene zbiralnika. Potrebna nihajoča enosmerna napetost se giblje med 20 in 100 kV. Absolutni filter Absolutni filtri, imenovani tudi zelo učinkoviti filtri za delce v zraku (HEPA) ali filtri za zrak z izjemno nizko prepustnostjo (ULPA), so izdelani iz steklene tkanine ali tkanine iz sintetičnih vlaken, skozi katero prehajajo plini, da se odstranijo delci. Absolutni filtri so se izkazali za bolj učinkovite od tekstilnih filtrov. Razvrstitev filtrov HEPA in ULPA glede na njihovo učinkovitost je navedena v standardu EN 1822-1. Visokoučinkoviti filter za zrak (HEAF) Filter z ravnim podstavkom, v katerem se aerosoli združijo v kapljice. Zelo viskozne kapljice ostanejo na tkanini filtra, ki vsebuje ostanke, ki se odstranijo ter ločijo na kapljice, aerosole in prah. Filtri HEAF so zlasti primerni za obdelavo zelo viskoznih kapljic. Tekstilni filter Tekstilni filtri, pogosto imenovani tudi vrečasti filtri, so izdelani iz porozne tkanine ali klobučevine, skozi katero prehajajo plini, da se odstranijo delci. Za uporabo tekstilnega filtra je treba izbrati material, ki je ustrezen za značilnosti zadevnih odpadnih plinov in najvišjo obratovalno temperaturo. Gorilnik z majhnimi emisijami NOX Ta tehnika (vključno z gorilnikom z izjemno majhnimi emisijami NOX) temelji na načelih znižanja najvišje temperature plamenov. Z mešanjem zraka/goriva se zmanjša razpoložljivost kisika in zniža najvišja temperatura plamenov, s čimer se upočasnita pretvorba dušika, vezanega v gorivu, v NOX in toplotno tvorjenje NOX, učinkovitost zgorevanja pa ostane velika. Zasnova gorilnikov z izjemno majhnimi emisijami NO vključuje stopenjsko dovajanje (zraka/)goriva in recirkulacijo izpušnih/dimnih plinov. Optimizirano zgorevanje Dobra zasnova zgorevalnih komor, gorilnikov in povezane opreme/naprav se kombinira z optimizacijo pogojev zgorevanja (npr. temperatura in zadrževalni čas na območju zgorevanja, učinkovito mešanje goriva in zgorevalnega zraka) in redno načrtovanim vzdrževanjem sistema zgorevanja v skladu s priporočili dobavitelja. Nadzor pogojev zgorevanja temelji na stalnem spremljanju in avtomatiziranem nadzoru ustreznih parametrov zgorevanja (npr. O2, CO, razmerje med gorivom in zrakom ter nezgorele snovi). Optimizacija katalitske ali toplotne oksidacije Optimizacija zasnove in delovanja katalitske ali toplotne oksidacije za spodbujanje oksidacije organskih spojin, vključno s PCDD/F, prisotnih v odpadnih plinih, za preprečevanje PCDD/F in (ponovnega) nastajanja njihovih predhodnih sestavin ter zmanjšanje nastajanja onesnaževal, kot sta NOX in CO. Katalitska oksidacija Tehnika za zmanjšanje emisij, pri kateri se gorljive spojine v toku odpadnih plinov oksidirajo z zrakom ali kisikom v katalizatorski plasti. Katalizator omogoča oksidacijo pri nižjih temperaturah in v manjši opremi kot pri toplotni oksidaciji. Običajna temperatura oksidacije je 200 °C do 600 °C. Za procesne odpadne pline z nizkimi koncentracijami HOS (npr. < 1 g/Nm3) se lahko pred koncentracijo uporabi adsorpcija (v premični ali nepremični plasti, z aktivnim ogljem ali zeoliti). Hlapne organske spojine, adsorbirane v koncentratorju, se desorbirajo s segretim zunanjim zrakom ali segretim odpadnim plinom, nastali prostorninski pretok z višjo koncentracijo HOS pa se usmeri v oksidator. Molekularna sita („izenačevala“), ki jih po navadi sestavljajo zeoliti, se lahko uporabijo pred koncentratorjem ali oksidatorjem, da bi se zmanjšale velike razlike v koncentracijah HOS v procesnih odpadnih plinih. Toplotna oksidacija Tehnika za zmanjšanje emisij, pri kateri se gorljive spojine v toku odpadnih plinov oksidirajo tako, da se v zgorevalni komori z zrakom ali kisikom segrevajo do temperature, ki je nad njeno točko samovžiga, in ohranijo na visoki temperaturi dovolj dolgo, da se konča zgorevanje v ogljikov dioksid in vodo. Običajna temperatura zgorevanja je 800 °C do 1 000 °C. Izvaja se več vrst toplotne oksidacije: — enostavna toplotna oksidacija: toplotna oksidacija brez pridobivanja energije iz zgorevanja, — rekuperativna toplotna oksidacija: toplotna oksidacija, pri kateri se na podlagi posrednega prenosa toplote uporablja toplota odpadnih plinov, — regenerativna toplotna oksidacija: toplotna oksidacija, pri kateri se vhodni tok odpadnega plina segreva, ko pred vstopom v zgorevalno komoro prehaja prek sloja s keramičnimi polnili. Prečiščeni vroči plini iz te komore izstopijo s prehodom prek sloja (ali več slojev) s keramičnimi polnili (ohlajenega z vhodnim tokom odpadnega plina v prejšnjem ciklu zgorevanja). Ta ponovno ogreti sloj s polnili nato začne nov cikel zgorevanja s predhodnim ogrevanjem novega vhodnega toka odpadnega plina. Za procesne odpadne pline z nizkimi koncentracijami HOS (npr. < 1 g/Nm3) se lahko pred koncentracijo uporabi adsorpcija (v premični ali nepremični plasti, z aktivnim ogljem ali zeoliti). Hlapne organske spojine, adsorbirane v koncentratorju, se desorbirajo s segretim zunanjim zrakom ali segretim odpadnim plinom, nastali prostorninski pretok z višjo koncentracijo HOS pa se usmeri v oksidator. Molekularna sita („izenačevala“), ki jih po navadi sestavljajo zeoliti, se lahko uporabijo pred koncentratorjem ali oksidatorjem, da bi se zmanjšale velike razlike v koncentracijah HOS v procesnih odpadnih plinih. Selektivna katalitska redukcija (SCR) Selektivna redukcija dušikovih oksidov z amoniakom ali sečnino v prisotnosti katalizatorja. Ta tehnika temelji na redukciji NOX v dušik na katalitični oblogi, kjer pride do reakcije z amoniakom pri optimalni obratovalni temperaturi, ki običajno znaša 200–450 °C. Amoniak se na splošno vbrizga kot vodna raztopina; vir amoniaka je lahko tudi brezvodni amoniak ali raztopina sečnine. Uporabi se lahko več plasti katalizatorja. Večja redukcija NOX se doseže z uporabo večje površine katalizatorja, ki se namesti v eni ali več plasteh. SCR za preostali amoniak kombinira SNCR z naknadnim SCR, s čimer se reducira količina preostalega amoniaka iz SNCR. Selektivna nekatalitska redukcija (SNCR) Selektivna redukcija dušikovih oksidov na dušik z amoniakom ali sečnino pri visokih temperaturah brez katalizatorja. Za optimalno reakcijo se razpon obratovalne temperature ohranja med 800 in 1 000 °C.

1.4.2 Tehnike spremljanja razpršenih emisij v zrak

Tehnika Opis Diferencialni absorpcijski LIDAR (DIAL) Laserska tehnika, ki uporablja diferencialni adsorpcijski LIDAR (zaznavanje in merjenje svetlobe), ki je optična vzporednica radiovalovnega RADAR-ja. Tehnika temelji na odboju pulzov laserskega žarka od atmosferskih aerosolov in analizi lastnosti spektra sprejete svetlobe, zajete s teleskopom. Emisijski faktor Emisijski faktorji so številke, ki se lahko pomnožijo s stopnjo aktivnosti (npr. proizvodnja), da bi se ocenile emisije iz naprave. Emisijski faktorji se po navadi pridobijo na podlagi preskusa populacije podobne procesne opreme ali faz procesa. Na podlagi teh informacij se količina sproščenega materiala lahko poveže z nekim splošnim obsegom aktivnosti. Če niso na voljo druge informacije, se emisije lahko ocenijo na podlagi privzetih emisijskih faktorjev (npr. objavljene vrednosti). Emisijski faktorji so običajno izraženi kot masa izpuščene snovi, deljena z masnim pretokom postopka, pri katerem je snov izpuščena. Program za odkrivanje in odpravo puščanja (LDAR) Strukturiran pristop k zmanjšanju ubežnih emisij HOS z odkrivanjem in poznejšim popravilom ali zamenjavo komponent, ki puščajo. Program LDAR vključuje eno ali več kampanj. Kampanja se običajno izvaja eno leto, med katerim se spremlja določen odstotek delov opreme. Metode optičnega prikaza plina (OGI) Pri optičnem prikazu plina se uporabljajo lahke ročne ali pritrjene kamere, ki omogočajo vizualizacijo puščanj plina v dejanskem času, tako da so na videoposnetku videti kot „dim“ skupaj s sliko zadevne opreme, s čimer se zlahka in hitro ugotovijo večja puščanja HOS. Aktivni sistemi naredijo sliko z razpršeno infrardečo lasersko svetlobo, ki se odbija na opremi in njeni okolici. Pasivni sistemi temeljijo na naravnem infrardečem sevanju opreme in njene okolice. Zasenčenje sončnega toka (SOF) Tehnika temelji na zapisovanju in spektrometrski analizi s Fourierjevo transformacijo širokopasovnega infrardečega ali ultravijoličnega/vidnega sončnega spektra na dani geografski poti s prečkanjem smeri vetra in prehajanjem skozi oblake HOS.

1.4.3 Tehnike za zmanjšanje razpršenih emisij

Tehnika Opis Devolatilizacija z ekstrudiranjem Pri nadaljnji obdelavi koncentrirane raztopine gume z ekstrudiranjem se hlapi topila (po navadi cikloheksan, heksan, heptan, toluen, ciklopentan, izopentan ali njihove mešanice) iz prezračevalne odprtine naprave za ekstrudiranje stisnejo in pošljejo v predelavo. Odstranjevanje HOS v polimeru se prenesejo v plinasto fazo (npr. z uporabo pare). Učinkovitost odstranjevanja se lahko optimizira z ustrezno kombinacijo temperature, tlaka in zadrževalnega časa ter s povečanjem razmerja med prosto površino polimera in skupno količino polimera. Izravnavanje hlapov Hlapi iz dela opreme za sprejem (npr. rezervoar), ki so izpodrinjeni med prenosom tekočine in vrnjeni v opremo za dovajanje, iz katere se dovaja tekočina.

(1) Direktiva (EU) 2015/2193 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal iz srednje velikih kurilnih naprav v zrak (UL L 313, 28.11.2015, str. 1).

(2) Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (UL L 152, 11.6.2008, str. 1).

(3) Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

(4) Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

(5) Pri vsakem parametru, za katerega zaradi omejitev v zvezi z vzorčenjem ali analitičnih omejitev in/ali zaradi obratovalnih pogojev (npr. serijski postopki) ni primerno 30-minutno vzorčenje/merjenje in/ali povprečje treh zaporednih vzorčenj/meritev, se lahko uporabi bolj reprezentativen postopek vzorčenja/merjenja. Za poliklorirane dibenzo-p-dioksine/dibenzofurane se uporablja eno 6- do 8-urno obdobje vzorčenja.

(6) Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), razveljavitvi Uredbe (ES) št. 761/2001 ter odločb Komisije 2001/681/ES in 2006/193/ES (UL L 342, 22.12.2009, str. 1).

(7) Spremljanje se uporablja samo, kadar je zadevna snov/parameter opredeljen kot pomemben v toku odpadnih plinov na podlagi popisa, navedenega v BAT 2.

(8) Meritve se izvajajo v skladu s standardom EN 15259.

(9) Kolikor je mogoče, se meritve izvedejo pri najvišji pričakovani ravni emisij pod običajnimi pogoji obratovanja.

(10) Najmanjša pogostost spremljanja se lahko zmanjša na enkrat na leto ali enkrat na tri leta, če se dokaže, da so ravni emisij dovolj stabilne.

(11) Splošni standardi EN za neprekinjeno merjenje so EN 14181, EN 15267-1, EN 15267-2 in EN 15267-3.

(12) V primeru procesnih peči/grelnikov z nazivno vhodno toplotno močjo manj kot 100 MW, ki obratujejo manj kot 500 ur na leto, se lahko najmanjša pogostost spremljanja zmanjša na enkrat na leto.

(13) Najmanjša pogostost spremljanja se lahko zmanjša na enkrat na tri leta, če se dokaže, da so ravni emisij dovolj stabilne.

(14) Najmanjša pogostost spremljanja se lahko zmanjša na enkrat na šest mesecev, če se dokaže, da so ravni emisij dovolj stabilne.

(15) Najmanjša pogostost spremljanja se lahko zmanjša na enkrat na leto, če se dokaže, da so ravni emisij dovolj stabilne.

(16) V primeru proizvodnje poliolefinov se lahko spremljanje emisij TVOC od zaključne faze (npr. sušenje, mešanje) in od skladiščenja polimerov dopolni s spremljanjem v skladu z BAT 24, če se tako zagotovi boljša reprezentativnost emisij TVOC.

(17) V primeru proizvodnje sintetičnih gum se lahko spremljanje emisij TVOC od zaključne faze (npr. ekstrudiranje, sušenje, mešanje) in od skladiščenja sintetičnih gum dopolni s spremljanjem v skladu z BAT 31, če se tako zagotovi boljša reprezentativnost emisij TVOC.

(18) Tj. razen benzena, 1,3-butadiena, klorometana, diklorometana, etilendiklorida, etilenoksida, formaldehida, propilenoksida, tetraklorometana, toluena, triklorometana.

(19) Za dejavnosti iz točk 8 in 10 dela 1 Priloge VII k direktivi o industrijskih emisijah se uporabljajo razponi ravni emisij, povezanih z BAT, če zagotovijo ravni emisij, nižje od mejnih vrednosti emisij iz delov 2 in 4 Priloge VII k direktivi o industrijskih emisijah.

(20) TVOC je izražen v mg C/Nm3.

(21) Pri proizvodnji polimerov se ravni emisij, povezane z BAT, ne smejo uporabljati za emisije iz zaključne faze (npr. ekstrudiranje, sušenje, mešanje) in skladiščenja polimerov.

(22) Raven emisij, povezana z BAT, se ne uporablja za manjše emisije (tj. ko je masni pretok TVOC manjši od npr. 100 g C/h), če na podlagi popisa iz BAT 2 nobena snov CMR ni opredeljena kot pomembna v toku odpadnih plinov.

(23) Pri uporabi tehnik za predelavo materialov (npr. topil, glej BAT 9) je lahko zgornja meja razpona ravni emisij, povezanih z BAT, višja in znaša do 30 mg C/Nm3, če sta izpolnjena oba od naslednjih pogojev:

— prisotnost snovi, razvrščenih kot CMR 1A/1B ali CMR 2, je opredeljena kot nepomembna (glej BAT 2);

— učinkovitost zmanjševanja emisij TVOC sistema za čiščenje odpadnih plinov je ≥ 95 %.

(24) Raven emisij, povezana z BAT, se ne uporablja za manjše emisije (tj. ko je masni pretok vsote HOS, razvrščenih kot CMR 1A ali 1B, manjši od npr. 1 g/h).

(25) Raven emisij, povezana z BAT, se ne uporablja za manjše emisije (tj. ko je masni pretok vsote HOS, razvrščenih kot CMR 2, manjši od npr. 50 g/h).

(26) Raven emisij, povezana z BAT, se ne uporablja za manjše emisije (tj. ko je masni pretok zadevne snovi manjši od npr. 1 g/h).

(27) Raven emisij, povezana z BAT, se ne upor