SL Uradni list Evropske unije L 299/1

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1998

z dne 5. novembra 2015

o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varovanje letalstva

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in FSveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2320/2002 (1) ter zlasti člena 4(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 300/2008 bi morala Komisija sprejeti podrobne ukrepe za izvajanje skupnih osnovnih standardov iz člena 4(1) in splošnih ukrepov, ki dopolnjujejo skupne osnovne standarde iz člena 4(2) navedene uredbe.

(2) Če vsebujejo občutljive varnostne podatke, bi jih bilo treba obravnavati v skladu s Sklepom Komisije (EU, Euratom) št. 2015/444 (2), kakor je določeno v točki (a) člena 18 Uredbe (ES) št. 300/2008. Navedene ukrepe bi bilo zato treba sprejeti ločeno z izvedbenim sklepom Komisije, naslovljenim na države članice, in se ne bi smeli objaviti.

(3) Uredba Komisije (EU) št. 185/2010 (3), ki določa ukrepe iz člena 4(3) Uredbe (ES) št. 300/2008, je bila spremenjena dvajsetkrat, odkar je začela veljati. Da bi zagotovili jasnost in pravno varnost, bi jo bilo zato treba razveljaviti in nadomestiti z novim aktom, ki bi prečistil prvotni akt in vse njegove spremembe. Kadar je to ustrezno, bi bilo navedeni novi akt treba pojasniti in posodobiti glede na pridobljene praktične izkušnje in zadevni tehnološki razvoj.

(4) Te ukrepe bi bilo treba redno pregledovati, da se zagotovi, da so sorazmerni razvoju groženj.

(5) Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za varovanje civilnega letalstva, ustanovljenega na podlagi člena 19(1) Uredbe (ES) št. 300/2008 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Podrobni ukrepi za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja, ki ogrožajo varovanje civilnega letalstva, kakor so navedeni v členu 4(1) Uredbe (ES) št. 300/2008, in splošni ukrepi, ki dopolnjujejo skupne osnovne standarde, kakor so navedeni v členu 4(2) navedene uredbe, so določeni v Prilogi.

Člen 2

Uredba (EU) št. 185/2010 se razveljavi. Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se razumejo kot sklicevanja na to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporabljati se začne 1. februarja 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 5. novembra 2015 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 97, 9.4.2008, str. 72.

(2) Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444 z dne 13. marca 2015 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 72, 17.3.2015, str. 53).

(3) Uredba Komisije (EU) št. 185/2010 z dne 4. marca 2010 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (UL L 55, 5.3.2010, str. 1).

PRILOGA 1. VARNOST LETALIŠČA 1.0 SPLOŠNE DOLOČBE 1.0.1 Če ni drugače določeno, organ, upravljavec letališča, letalski prevoznik ali subjekt, pristojen v skladu z nacionalnim programom varovanja v civilnem letalstvu iz člena 10 Uredbe (ES) št. 300/2008, zagotovi izvajanje ukrepov, določenih v tem poglavju. 1.0.2 V tem poglavju se šteje, da so del letališča tudi zrakoplov, avtobus, voziček za prtljago ali vsa druga prevozna sredstva ali prehod ali koridor iz terminala v zrakoplov. V tem poglavju „zavarovana prtljaga“ pomeni varnostno pregledano odhajajočo oddano prtljago, ki je fizično zavarovana, da se tako prepreči vnos kakršnih koli predmetov. 1.0.3 Brez poseganja v merila za odstopanja, kot so določena v delu K Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 272/2009 (1), lahko pristojni organ dovoli posebne varnostne postopke ali izvzetja za varovanje in varnost nadzorovanih območij letališč ob dnevih, ko ni več kot osem načrtovanih odhodnih letov, pod pogojem, da je treba natovoriti, raztovoriti, vkrcati ali izkrcati le en zrakoplov hkrati bodisi v kritičnem delu varnostnega območja omejenega gibanja ali na letališču, ki ne sodi na področje uporabe točke 1.1.3. 1.0.4 V tej prilogi so „predmeti, ki jih nosijo osebe razen potnikov“ predmeti, namenjeni osebni uporabi osebe, ki jih nosi. 1.0.5 Navedbe tretjih držav v tem poglavju in po potrebi v Izvedbenem sklepu Komisije C(2015) 8005 final (2) vključujejo druge države in ozemlja, za katere se v skladu s členom 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije naslov VI tretjega dela navedene pogodbe ne uporablja. 1.1 ZAHTEVE PRI NAČRTOVANJU LETALIŠČA 1.1.1 Meje 1.1.1.1 Meje med javnim in nadzorovanim delom letališča, varnostnimi območji omejenega gibanja, kritičnimi deli in, če je primerno, razmejenimi območji so jasno razpoznavne na vsakem letališču, da se tako omogoči izvajanje ustreznega varnostnega nadzora na vsakem od teh območij. 1.1.1.2 Meja med javnim in nadzorovanim delom letališča je fizična ovira, ki je jasno vidna širši javnosti in ki osebam onemogoča nepooblaščen dostop. 1.1.2 Varnostna območja omejenega gibanja 1.1.2.1 Varnostna območja omejenega gibanja vključujejo najmanj naslednje: (a) del letališča, do katerega imajo dostop varnostno pregledani odhajajoči potniki, in (b) del letališča, skozi katerega lahko gre varnostno pregledana odhajajoča oddana prtljaga oziroma v katerem se lahko zadrži, razen če gre za zavarovano prtljago, ter (c) del letališča, namenjen za parkiranje zrakoplovov, predvidenih za vkrcanje ali natovarjanje. 1.1.2.2 Del letališča se šteje za varnostno območje omejenega gibanja najmanj za čas, ko potekajo dejavnosti iz točke 1.1.2.1. Ko je vzpostavljeno varnostno območje omejenega gibanja, se tik pred vzpostavitvijo takega območja izvede varnostni pregled delov, ki bi lahko bili kontaminirani, da se tako ustrezno zagotovi, da na njih ni nobenih prepovedanih predmetov. Ta določba se šteje za izpolnjeno pri zrakoplovih, ki so podvrženi varnostni preiskavi zrakoplova. 1.1.2.3 Kadar koli so utegnile imeti dostop na varnostna območja omejenega gibanja nepooblaščene osebe, se čim prej izvede varnostni pregled delov, ki bi lahko bili kontaminirani, da se tako ustrezno zagotovi, da na njih ni nobenih prepovedanih predmetov. Ta določba se šteje za izpolnjeno pri zrakoplovih, ki so podvrženi varnostni preiskavi zrakoplova. 1.1.3 Kritični deli varnostnih območij omejenega gibanja 1.1.3.1 Kritični deli se vzpostavijo na letališčih, na katerih ima več kot 40 oseb identifikacijsko priponko za letališče za dostop na varnostna območja omejenega gibanja. 1.1.3.2 Kritični deli vključujejo najmanj naslednje: (a) vse dele letališča, do katerih imajo dostop varnostno pregledani odhajajoči potniki, in (b) vse dele letališča, skozi katere lahko gre varnostno pregledana odhajajoča oddana prtljaga oziroma v katerih se lahko zadrži, razen če gre za zavarovano prtljago. Del letališča se šteje za kritični del najmanj za čas, ko potekajo dejavnosti iz točke (a) ali (b). 1.1.3.3 Ko je vzpostavljen kritični del, se tik pred vzpostavitvijo takega dela izvede varnostna preiskava delov, ki bi lahko bili kontaminirani, da se tako ustrezno zagotovi, da na njih ni nobenih prepovedanih predmetov. Ta določba se šteje za izpolnjeno pri zrakoplovih, ki so podvrženi varnostni preiskavi zrakoplova. 1.1.3.4 Kadar koli so varnostno nepregledane osebe ali potniki in člani posadke, ki prihajajo iz tretjih držav, ki niso naštete v Dodatku 4-B, utegnili imeti dostop do kritičnih delov, se čim prej izvede varnostni pregled delov, ki bi lahko bili kontaminirani, da se tako ustrezno zagotovi, da na njih ni nobenih prepovedanih predmetov. Odstavek 1 se šteje za izpolnjenega pri zrakoplovih, ki so podvrženi varnostni preiskavi zrakoplova. Odstavek 1 se ne uporablja, kadar so imele dostop v kritične dele osebe, ki jih zajemata točki 1.3.2 in 4.1.1.7. V zvezi s potniki in člani posadke, ki prihajajo iz tretjih držav, ki niso naštete v Dodatku 4-B, se odstavek 1 uporablja samo za tiste kritične dele, ki se uporabljajo za varnostno pregledano oddano prtljago in/ali varnostno pregledane odhajajoče potnike, ki ne odhajajo na istem zrakoplovu kot ti potniki in člani posadke. 1.2 NADZOR DOSTOPA 1.2.1 Dostop do nadzorovanega dela letališča 1.2.1.1 Dostop do nadzorovanega dela letališča je dovoljen samo, če imajo osebe in vozila utemeljen razlog, da so tam. Za vodene oglede po letališču v spremstvu pooblaščenih oseb velja, da imajo utemeljen razlog. 1.2.1.2 Oseba, ki ji je dovoljen dostop do nadzorovanega dela letališča, ima pri sebi pooblastilo. 1.2.1.3 Vozilo, ki mu je dovoljen dostop do nadzorovanega dela letališča, ima nameščeno prepustnico za vozilo. 1.2.1.4 Osebe, ki so na nadzorovanem delu letališča, kontrolorjem na zahtevo predložijo pooblastilo. 1.2.2 Dostop do varnostnih območij omejenega gibanja 1.2.2.1 Dostop do varnostnih območij omejenega gibanja se lahko dovoli samo, če imajo osebe in vozila utemeljen razlog, da so tam. Za vodene oglede po letališču v spremstvu pooblaščenih oseb velja, da imajo utemeljen razlog. 1.2.2.2 Oseba, ki ji je dovoljen dostop do varnostnih območij omejenega gibanja, predloži eno od naslednjih pooblastil: (a) veljaven vstopni kupon ali enakovredno dokazilo ali (b) veljavno identifikacijsko priponko za člane posadke ali (c) veljavno identifikacijsko priponko za letališče ali (d) veljavno izkaznico pristojnega nacionalnega organa ali (e) veljavno izkaznico organa za skladnost, ki jo priznava pristojni nacionalni organ. Dostop pa se lahko odobri tudi po pozitivni identifikaciji z biometričnim preverjanjem podatkov. 1.2.2.3 Vozilo, ki se mu dovoli dostop do varnostnih območij omejenega gibanja, ima nameščeno veljavno prepustnico za vozilo. 1.2.2.4 Vstopni kupon ali enakovredno dokazilo iz točke 1.2.2.2(a) se preveri, preden se osebi dovoli dostop do varnostnih območij omejenega gibanja, da se tako z gotovostjo prepriča o njegovi veljavnosti. Identifikacijsko priponko/izkaznico iz točk 1.2.2.2(b)–(e) se preveri, preden se osebi dovoli dostop do varnostnih območij omejenega gibanja, da se tako z gotovostjo prepriča o njeni veljavnosti in ujemanju z imetnikom. Kadar se uporablja biometrična identifikacija, se s preverjanjem zagotovi, da je oseba, ki skuša pridobiti dostop do varnostnih območij omejenega gibanja, nosilka enega od dovoljenj iz točke 1.2.2.2 ter da je to dovoljenje veljavno in ni bilo onemogočeno. 1.2.2.5 Za preprečitev nepooblaščenega dostopa do varnostnih območij omejenega gibanja točke dostopa nadzoruje: (a) elektronski sistem, ki omejuje dostop na eno osebo hkrati, ali (b) pooblaščene osebe, ki izvajajo nadzor dostopa. Pristojni organ lahko v svojem nacionalnem programu varovanja v letalstvu opredeli, da se omejitev na eno osebo hkrati v točki (a) ne uporablja na točkah dostopa, ki jih uporabljajo izključno uradniki organov pregona. 1.2.2.6 Preden se vozilu dovoli dostop do varnostnih območij omejenega gibanja, se preveri prepustnica za vozilo ter tako zagotovi njena veljavnost in ujemanje z vozilom. 1.2.2.7 Dostop do varnostnih območij omejenega gibanja je prav tako predmet dodatnih določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 1.2.3 Zahteve za identifikacijske priponke Unije za člane posadke in za letališče 1.2.3.1 Identifikacijska priponka člana posadke, zaposlenega pri letalskem prevozniku Unije, in identifikacijska priponka za letališče se lahko izda samo osebi, ki ima operativno potrebo in je uspešno opravila preverjanje preteklosti v skladu s točko 11.1.3. 1.2.3.2 Identifikacijske priponke za člane posadke in za letališče se izdajajo za največ pet let. 1.2.3.3. Identifikacijska priponka osebe, ki preverjanja preteklosti ne opravi uspešno, se nemudoma prekliče. 1.2.3.4 Identifikacijska priponka se nosi na vidnem mestu vsaj takrat, kadar se imetnik nahaja na varnostnih območjih omejenega gibanja. Osebe, pristojne za izvajanje točke 1.5.1(c), opozorijo in po potrebi prijavijo osebo, ki ne nosi priponke na varnostnih območjih omejenega gibanja, razen na tistih območjih, kjer so prisotni potniki. 1.2.3.5 Identifikacijska priponka se nemudoma vrne izdajatelju: (a) na zahtevo izdajatelja ali (b) ob prenehanju delovnega razmerja ali (c) ob spremembi delodajalca ali (d) ob spremembi potrebe po dostopu na območja, za katera je bilo pooblastilo dano, ali (e) ob poteku veljavnosti priponke ali (f) ob odvzemu priponke. 1.2.3.6 Izdajatelj se nemudoma uradno obvesti o izgubi, kraji ali nevrnitvi identifikacijske priponke. 1.2.3.7 Elektronska priponka se po vrnitvi, poteku veljavnosti, odvzemu ali obvestilu o izgubi, kraji ali nevrnitvi nemudoma onemogoči. 1.2.3.8 Identifikacijske priponke Unije za člane posadke in za letališče so prav tako predmet dodatnih določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 1.2.4 Dodatne zahteve za identifikacijske priponke Unije za člane posadke 1.2.4.1 Identifikacijska priponka člana posadke, zaposlenega pri letalskem prevozniku Unije, izkazuje: (a) ime in fotografijo imetnika in (b) ime letalskega prevoznika in (c) besedo „crew“ ter (d) datum prenehanja veljavnosti. 1.2.5 Dodatne zahteve za identifikacijske priponke za letališče 1.2.5.1 Identifikacijska priponka za letališče izkazuje: (a) ime in fotografijo imetnika in (b) ime delodajalca imetnika, če ni elektronsko programirana, in (c) ime bodisi izdajatelja ali letališča in (d) območja, za dostop do katerih je imetnik pooblaščen, ter (e) datum prenehanja veljavnosti, če ni elektronsko programirana. Imena in območja dostopa lahko nadomesti ustrezna identifikacija. 1.2.5.2 Za preprečitev zlorabe identifikacijskih priponk za letališče je vzpostavljen sistem, s katerim se ustrezno zagotovi zaznava poskusa uporabe priponk, ki so bile izgubljene ali ukradene ali niso bile vrnjene. Ob zaznavi se izvede ustrezen ukrep. 1.2.6 Zahteve za prepustnice za vozila 1.2.6.1 Prepustnica za vozilo se lahko izda le v primerih, ko je ugotovljena operativna potreba. 1.2.6.2 Prepustnica za vozilo je specifična za vozilo in izkazuje: (a) območja, za dostop do katerih je vozilo pooblaščeno, in (b) datum prenehanja veljavnosti. Za elektronske prepustnice za vozila ni potrebno, da izkazujejo območja, za dostop do katerih je vozilo pooblaščeno, ali datum prenehanja veljavnosti, če so ti podatki elektronsko berljivi in preverjeni, preden je dovoljen dostop na varnostna območja omejenega gibanja. 1.2.6.3 Elektronska prepustnica za vozilo je pritrjena na vozilo na način, ki zagotavlja njeno neprenosljivost. 1.2.6.4 Prepustnica za vozilo se namesti na vidnem mestu, kadar koli je vozilo na nadzorovanem delu letališča. 1.2.6.5 Prepustnica za vozilo se nemudoma vrne izdajatelju: (a) na zahtevo izdajatelja ali (b) kadar se vozilo ne bo več uporabljalo za dostop na nadzorovani del letališča ali (c) ob poteku veljavnosti prepustnice, razen če se ne razveljavi samodejno. 1.2.6.6 Izdajatelj se nemudoma uradno obvesti o izgubi, kraji ali nevrnitvi prepustnice za vozilo. 1.2.6.7 Elektronska prepustnica za vozilo se po vrnitvi, poteku veljavnosti ali obvestilu o izgubi, kraji ali nevrnitvi nemudoma onemogoči. 1.2.6.8 Za preprečitev zlorabe prepustnic za vozila je vzpostavljen sistem, s katerim se ustrezno zagotovi zaznava poskusa uporabe prepustnic, ki so bile izgubljene ali ukradene ali niso bile vrnjene. Ob zaznavi se izvede ustrezen ukrep. 1.2.6.9 Vozila, ki se uporabljajo samo na nadzorovanem delu letališča in nimajo dovoljenja za vožnjo po javnih cestah, so lahko izvzeta iz uporabe točk 1.2.6.2 do 1.2.6.8, če so na zunanji strani jasno označena kot operativna vozila za uporabo na navedenem letališču. 1.2.7 Dostop s spremstvom 1.2.7.1 Člani posadke, ki nimajo veljavne identifikacijske priponke za letališče, imajo spremstvo vedno, kadar so na varnostnih območjih omejenega gibanja, razen na: (a) območjih, kjer so lahko prisotni potniki, in (b) območjih v neposredni bližini zrakoplova, s katerim so prispeli ali bodo odpotovali, in (c) območjih, namenjenih za posadke, ter (d) razdaljah med terminalom ali točko dostopa in zrakoplovom, s katerim so člani osebja prispeli ali bodo odpotovali. 1.2.7.2 Izjemoma je lahko oseba izvzeta iz zahtev iz točke 1.2.5.1 in obveznosti v zvezi s preverjanji preteklosti, in sicer pod pogojem, da ima vedno, kadar je na varnostnih območjih omejenega gibanja, spremstvo. Oseba je lahko izvzeta iz zahtev v zvezi s spremstvom, če ima ta oseba pooblastilo in veljavno identifikacijsko priponko za letališče. 1.2.7.3 Spremljevalec: (a) ima veljavno identifikacijsko priponko/izkaznico iz točke 1.2.2.2(c), (d) oziroma (e) in (b) je pooblaščen za spremljanje na varnostnih območjih omejenega gibanja in (c) ima osebo oziroma osebe, ki jih spremlja, vedno v direktni vidni liniji ter (d) ustrezno zagotovi, da oseba oziroma osebe, ki jih spremlja, ne storijo nobene kršitve varnosti. 1.2.7.4 Vozilo je lahko izvzeto iz zahtev iz točke 1.2.6 pod pogojem, da ima vedno, kadar je na nadzorovanem delu letališča, spremstvo. 1.2.7.5 Če potnik ne potuje zaradi pogodbe za zračni prevoz, katere posledica je predaja vstopnega kupona za vkrcanje ali enakovrednega dokumenta, je član posadke, ki spremlja takšnega potnika, lahko izvzet iz zahtev iz točke 1.2.7.3(a). 1.2.8 Druga izvzetja Druga izvzetja so predmet določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 1.3 VARNOSTNI PREGLED OSEB, RAZEN POTNIKOV, IN NJIHOVIH OSEBNIH PREDMETOV 1.3.1 Varnostni pregled oseb, razen potnikov, in njihovih osebnih predmetov 1.3.1.1 Osebe, razen potnikov, se varnostno pregledajo z eno od naslednjih metod: (a) z ročno preiskavo, (b) s prehodnim detektorjem kovin, (c) s psi za odkrivanje eksplozivov, (d) z napravami za zaznavanje sledi eksplozivov, (e) z varnostnimi skenerji, ki ne uporabljajo ionizirajočega sevanja, (f) naprave za zaznavanje sledi eksplozivov v kombinaciji z detektorji kovin za ročno uporabo. 1.3.1.2 Za varnostni pregled oseb, razen potnikov, se uporabljajo točke 4.1.1.3–4.1.1.6 in 4.1.1.10–4.1.1.11. 1.3.1.3 Psi za odkrivanje eksplozivov in naprave za zaznavanje sledi eksplozivov se lahko uporabljajo le kot dopolnilno sredstvo varnostnega pregleda oseb, razen potnikov, ali pri nepredvidljivem izmenjevanju z ročnimi preiskavami, prehodnim detektorjem kovin ali varnostnimi skenerji. 1.3.1.4 Osebni predmeti, ki jih nosijo osebe razen potnikov, se varnostno pregledajo z eno od naslednjih metod: (a) z ročno preiskavo, (b) z rentgenskim aparatom, (c) s sistemi za odkrivanje eksploziva, (d) s psi za odkrivanje eksplozivov, (e) z napravami za zaznavanje sledi eksplozivov. 1.3.1.5 Točke 4.1.2.4–4.1.2.7 in 4.1.2.11 se uporabljajo za varnostni pregled osebnih predmetov, ki jih nosijo osebe, razen potnikov. 1.3.1.6 Psi za odkrivanje eksplozivov in naprave za zaznavanje sledi eksplozivov se lahko uporabljajo le kot dopolnilno sredstvo varnostnega pregleda osebnih predmetov oseb, razen potnikov, ali pri nepredvidljivem izmenjevanju z ročnimi preiskavami, rentgenskim aparatom ali sistemi za odkrivanje eksploziva. 1.3.1.7 Kadar je treba osebe, razen potnikov, in njihove osebne predmete stalno naključno varnostno pregledovati, pogostost določi pristojni organ na podlagi ocene tveganja. 1.3.1.8 Varnostni pregled oseb, razen potnikov, in njihovih osebnih predmetov je prav tako predmet dodatnih določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 1.3.2 Izvzetja in posebni postopki varnostnih pregledov 1.3.2.1 Pristojni organ lahko iz objektivnih razlogov osebam, razen potnikom, dovoli izvzetje iz varnostnih pregledov ali zanje predvidi posebne postopke varnostnih pregledov, če jih spremlja oseba, pooblaščena za spremljanje v skladu s točko 1.2.7.3. 1.3.2.2 Pregledane osebe, razen potnikov, ki začasno zapustijo kritične dele, se lahko ob vrnitvi izvzamejo iz varnostnih pregledov, če so bile pod stalnim nadzorom pooblaščenih oseb, ki zadostuje, da se ustrezno zagotovi, da osebe v te kritične dele ne vnesejo prepovedanih predmetov. 1.3.2.3 Izvzetja in posebni postopki varnostnih pregledov so prav tako predmet dodatnih določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 1.4 PREISKAVA VOZIL 1.4.1 Vozila, ki vstopajo v kritične dele 1.4.1.1 Vsa vozila se pred vstopom v kritične dele preiščejo. Zavarovana so pred nezakonitim vmešavanjem od trenutka takoj po preiskavi do vstopa v kritične dele. 1.4.1.2 Voznik in drugi potniki med preiskavo niso v vozilu. Svoje osebne predmete vzamejo iz vozila in odnesejo s seboj na varnostni pregled. 1.4.1.3 Vzpostavljene so določene metodologije za zagotovitev naključnosti izbire območij preiskave. 1.4.1.4 Vozila, ki vstopajo v kritične dele, so prav tako predmet dodatnih določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 1.4.2 Vozila, ki vstopajo na varnostna območja omejenega gibanja, razen kritičnih delov 1.4.2.1 Voznik in drugi potniki med preiskavo niso v vozilu. Svoje osebne predmete vzamejo iz vozila in odnesejo s seboj na varnostni pregled. 1.4.2.2 Vzpostavljene so določene metodologije za zagotovitev naključnosti izbire vozil in območij preiskave. 1.4.2.3 Vozila, ki vstopajo na varnostna območja omejenega gibanja, razen kritičnih delov, so prav tako predmet dodatnih določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 1.4.3 Metode preiskave 1.4.3.1 Ročna preiskava obsega temeljit ročni pregled izbranih območij, vključno z vsebino, s katerim se ustrezno zagotovi, da na teh ni prepovedanih predmetov. 1.4.3.2 Kot dodatno sredstvo preiskave se lahko uporabljajo le naslednje metode: (a) psi za odkrivanje eksplozivov in (b) naprave za zaznavanje sledi eksplozivov. 1.4.3.3 Metode preiskave so prav tako predmet dodatnih določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 1.4.4 Izvzetja in posebni postopki preiskav 1.4.4.1 Pristojni organ lahko iz objektivnih razlogov vozilom dovoli izvzetje iz preiskav ali zanje predvidi posebne postopke preiskav, če jih spremlja oseba, pooblaščena za spremljanje v skladu s točko 1.2.7.3. 1.4.4.2 Izvzetja in posebni postopki preiskav so prav tako predmet dodatnih določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 1.5 NADZORSTVO, PATRULJE IN DRUGE VRSTE FIZIČNEGA NADZORA 1.5.1 Nadzorstvo ali patrulje se izvajajo zaradi nadzora: (a) mejá med javnim delom letališča, nadzorovanim delom letališča, varnostnimi območji omejenega gibanja, kritičnimi deli in, če je primerno, razmejenimi območji in (b) območij in bližine terminala, ki so dostopni javnosti, vključno s parkirišči in transportnimi potmi, in (c) uporabe in veljavnosti identifikacijskih priponk oseb na varnostnih območjih omejenega gibanja, razen na tistih območjih, kjer so prisotni potniki, in (d) uporabe in veljavnosti prepustnic za vozila na nadzorovanem delu letališča ter (e) oddane prtljage, tovora in pošte, zalog za oskrbo med letom ter pošte in materiala letalskega prevoznika v kritičnih delih, ki čakajo na natovarjanje. 1.5.2 Pogostost in način izvajanja nadzorstva in patrulj temeljita na oceni tveganja in ju odobri pristojni organ. Upoštevata: (a) velikost letališča, vključno s številom in naravo operacij, in (b) ureditev letališča, zlasti medsebojne povezave med območji, vzpostavljenimi na letališču, ter (c) možnosti in omejitve načinov izvajanja nadzorstva in patrulj. Deli ocene tveganja, ki se nanašajo na pogostost in način izvajanja nadzorstva in patrulj, se na zahtevo dajo na voljo v pisni obliki za potrebe nadzora skladnosti. 1.5.3 Nadzorstvo in patrulje ne sledijo predvidljivemu vzorcu. Veljavnost identifikacijskih priponk se preverja naključno. 1.5.4 Vzpostavljeni so ukrepi, ki osebe odvračajo od kršenja varnosti na kontrolnih točkah in, če pride do take kršitve, nemudoma omogočajo omilitev in odpravo kršitve ter njenih posledic. 1.6 PREPOVEDANI PREDMETI 1.6.1 Osebam, razen potnikov, ni dovoljeno, da na varnostna območja omejenega gibanja nosijo predmete, navedene v Dodatku 1-A. 1.6.2 Izvzetje iz točke 1.6.1 se lahko odobri pod pogojem, da je oseba pooblaščena, da na varnostna območja omejenega gibanja nosi predmete za izvajanje opravil, ki so bistvenega pomena za delovanje letaliških objektov ali zrakoplovov, ali za opravljanje nalog med letom. 1.6.3 Da se dovoli povezava osebe, pooblaščene za nošenje enega ali več predmetov iz Dodatka 1-A, na nošeni predmet: (a) ima oseba pooblastilo in ga nosi s seboj. Pooblastilo je navedeno na identifikacijski priponki za dostop na varnostna območja omejenega gibanja ali na ločeni pisni izjavi. Na pooblastilu so navedeni predmeti, ki se lahko nosijo, bodisi kot kategorija bodisi kot konkreten predmet. Če je pooblastilo navedeno na identifikacijski priponki, je prepoznavno na podlagi potrebe po seznanitvi ali (b) je na varnostni kontrolni točki vzpostavljen sistem, ki opozarja, katere osebe so pooblaščene za nošenje katerih predmetov, bodisi kot kategorije bodisi kot konkretnega predmeta. 1.6.4 Povezava osebe s predmeti se opravi, preden se osebi dovoli nesti zadevni(-e) predmet(-e) na varnostna območja omejenega gibanja ali na krov zrakoplova, ali ob pozivu k identifikaciji s strani oseb, ki opravljajo nadzorstvo ali patrulje v skladu s točko 1.5.1(c). 1.6.5 Predmeti iz Dodatka 1-A se lahko shranijo na varnostnih območjih omejenega gibanja, če se zavarujejo. Predmeti iz točk (c), (d) in (e) iz Dodatka 4-C se lahko hranijo na varnostnih območjih omejenega gibanja, ki niso dostopni potnikom. DODATEK 1-A OSEBE, RAZEN POTNIKOV SEZNAM PREPOVEDANIH PREDMETOV (a) Strelno orožje in druge naprave, s katerimi se sprožajo izstrelki – naprave, s katerimi je ali se zdi mogoče sprožiti izstrelek in s tem povzročiti resno poškodbo ter ki vključujejo: — strelno orožje vseh vrst, kot so pištole, revolverji, puške, šibrenice, — otroške pištole, kopije in imitacije strelnega orožja, ki jih je mogoče zamenjati za pravo orožje, — sestavne dele strelnega orožja, razen teleskopskih vizirjev, — puške na stisnjen zrak in na CO2, kot so pištole, šibrovke, puške in pištole za kroglične ležaje, — signalne pištole in startne pištole, — loke, samostrele in puščice, — harpunske topove in podvodne puške, — frače in katapulte. (b) Naprave za omamljanje – naprave, ki so posebej namenjene omamljanju ali imobilizaciji in vključujejo: — naprave za omrtvičenje, kot so pištole za omamljanje, električni paralizatorji in pendreki za omamljanje, — pripomočke za omamljanje in ubijanje živali, — kemikalije, pline in razpršilce za oslabitev in onesposobitev, kot so solzivec, poprovi razpršilci, razpršilci s pekočo papriko, solzilni plin, kislinski razpršilci in razpršilci za odganjanje živali. (c) Eksplozivi ter zažigalne snovi in naprave – eksplozivi ter zažigalne snovi in naprave, s katerimi je ali se zdi mogoče povzročiti resno poškodbo ali ogroziti varnost zrakoplova in ki vključujejo: — strelivo, — eksplozivne kapice, — detonatorje in vžigalnike, — lažni eksplozivni material ali njegove modele, — mine, granate in druge vojaške eksplozivne naprave, — ognjemet in druga pirotehnična sredstva, — izvore dima v pločevinkah in kartušah, — dinamit, smodnik in plastične eksplozive. (d) Kateri koli drug predmet, s katerim je mogoče povzročiti resno poškodbo in ki se običajno ne uporablja na varnostnih območjih omejenega gibanja, npr. oprema za borilne veščine, meči, sablje itd. 2. RAZMEJENA OBMOČJA NA LETALIŠČIH V tej uredbi ni določb. 3. VARNOST ZRAKOPLOVOV 3.0 SPLOŠNE DOLOČBE 3.0.1 Če ni drugače določeno, letalski prevoznik zagotovi izvajanje ukrepov, določenih v tem poglavju, za svoj zrakoplov. 3.0.2 Tretje države, v katerih so veljavni varnostni standardi priznani kot enakovredni skupnim osnovnim standardom, kar zadeva varnost zrakoplovov, so naštete v Dodatku 3-B. 3.0.3 Ni potrebno, da se na zrakoplovu opravi varnostno preverjanje. Na njem se opravi varnostna preiskava v skladu s točko 3.1. 3.0.4 Upravljavec letališča letalskega prevoznika na zahtevo uradno obvesti, ali je njegov zrakoplov v kritičnem delu ali ne. Kadar to ni nedvoumno, se predpostavlja, da je zrakoplov v delu, ki ni kritični del. 3.0.5 Če se območje ne šteje več za kritični del zaradi spremembe varnostnega statusa, potem letališče o tem obvesti tiste prevoznike, ki jih to zadeva. 3.0.6 Navedbe tretjih držav v tem poglavju in po potrebi v Izvedbenem sklepu Komisije C(2015) 8005 vključujejo druge države in ozemlja, za katere se v skladu s členom 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije naslov VI tretjega dela navedene pogodbe ne uporablja. 3.1 VARNOSTNA PREISKAVA ZRAKOPLOVA 3.1.1 Kdaj izvesti varnostno preiskavo zrakoplova 3.1.1.1 Na zrakoplovu se varnostna preiskava izvede vedno, kadar obstaja razlog za sum, da so utegnile imeti dostop vanj nepooblaščene osebe. 3.1.1.2 Varnostna preiskava zrakoplova obsega preiskavo določenih območij zrakoplova, predpisanih v Izvedbenem sklepu Komisije C(2015) 8005. 3.1.1.3 Na zrakoplovu, ki prihaja v kritični del iz tretje države, ki ni na seznamu v Dodatku 3-B, se varnostna preiskava izvede po vsakem izkrcanju potnikov iz območja, ki ga je treba preiskati, in/ali raztovoru prtljažnega prostora. 3.1.1.4 Zrakoplov, ki prihaja iz države članice, v kateri je bil v tranzitu, potem ko je prispel iz tretje države, ki ni na seznamu v Dodatku 3-B, se šteje za zrakoplov, ki prihaja iz tretje države. 3.1.1.5 Kdaj izvesti varnostno preiskavo zrakoplova se prav tako odloči na podlagi dodatnih določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 3.1.2 Kako izvesti varnostno preiskavo zrakoplova Kako izvesti varnostno preiskavo zrakoplova se določi na podlagi določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 3.1.3 Podatki o varnostni preiskavi zrakoplova Naslednji podatki o varnostni preiskavi zrakoplova v odhodnem letu se zabeležijo in hranijo na mestu, ki ni na zrakoplovu, za čas trajanja leta oziroma 24 ur, katera koli od možnosti je daljša: (a) številka leta in (b) izhodiščni kraj prejšnjega leta. Kadar je bila varnostna preiskava zrakoplova izvedena, podatki obsegajo tudi: (c) datum in čas, ko je bila varnostna preiskava zrakoplova končana, ter (d) ime in podpis osebe, pristojne za izvedbo varnostne preiskave zrakoplova. 3.2 VAROVANJE ZRAKOPLOVA 3.2.1 Varovanje zrakoplova – splošno 3.2.1.1 Ne glede na to, kje na letališču je zrakoplov parkiran, so vsa njegova zunanja vrata zavarovana pred nepooblaščenim dostopom, tako da: (a) je zagotovljeno, da so osebe, ki skušajo pridobiti nepooblaščen dostop, nemudoma pozvane k identifikaciji, ali (b) ima zunanja vrata zaprta. Kadar je zrakoplov v kritičnem delu, se zunanja vrata, ki osebi niso dostopna s tal, štejejo za zaprta, če so bila pomagala za dostop odstranjena in postavljena dovolj daleč od zrakoplova, da se tako osebi ustrezno prepreči dostop, ali (c) ima elektronske naprave, ki bi takoj zaznale nepooblaščen dostop, ali (d) ima elektronski sistem za dostop z identifikacijsko priponko za letališče pri vseh vratih, ki vodijo neposredno do mosta za vkrcavanje potnikov zraven odprtih vrat zrakoplova, ki omogoča dostop le osebam, ki so usposobljene v skladu s točko 11.2.3.7. Te osebe morajo zagotoviti, da se med njihovo uporabo vrat prepreči nepooblaščen dostop. 3.2.1.2 Točka 3.2.1.1 se ne uporablja za zrakoplov, parkiran v hangarju, ki je zaklenjen ali drugače zavarovan pred nepooblaščenim dostopom. 3.2.2 Dodatno varovanje zrakoplova z zaprtimi zunanjimi vrati v delu, ki ni kritični del 3.2.2.1 Kadar so zunanja vrata zaprta in je zrakoplov v delu, ki ni kritični del, zunanja vrata poleg tega: (a) imajo odstranjena pomagala za dostop ali (b) so zapečatena ali (c) so zaklenjena ali (d) so pod nadzorom. Točka (a) ne velja za vrata, ki so osebi dostopna s tal. 3.2.2.2 Kadar so pomagala za dostop odstranjena pri vratih, ki osebi niso dostopna s tal, so postavljena dovolj daleč od zrakoplova, da se tako ustrezno prepreči dostop. 3.2.2.3 Kadar so zunanja vrata zaklenjena, lahko ta vrata odklenejo samo osebe z operativno potrebo. 3.2.2.4 Kadar so zunanja vrata pod nadzorom, se z nadzorom zagotovi takojšnja zaznava nepooblaščenega dostopa na zrakoplov. 3.2.2.5 Varovanje zrakoplova z zaprtimi zunanjimi vrati v delu, ki ni kritični del, je prav tako predmet dodatnih določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. DODATEK 3-A VARNOSTNA PREISKAVA ZRAKOPLOVA Podrobne določbe za varnostno preiskavo zrakoplova so predpisane v Izvedbenem sklepu Komisije C(2015) 8005. DODATEK 3-B VARNOST ZRAKOPLOVOV TRETJE DRŽAVE TER ČEZMORSKE DRŽAVE IN OZEMLJA, ZA KATERE SE V SKLADU S ČLENOM 355 POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE NASLOV VI TRETJEGA DELA NAVEDENE POGODBE NE UPORABLJA TER ZA KATERE JE PRIZNANO, DA SE V NJIH UPORABLJAJO VARNOSTNI STANDARDI, ENAKOVREDNI SKUPNIM OSNOVNIM STANDARDOM. Kar zadeva varnost zrakoplovov, je bilo za naslednje tretje države ter čezmorske države in ozemlja, za katere se v skladu s členom 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije naslov VI tretjega dela navedene pogodbe ne uporablja, priznano, da se v njih uporabljajo varnostni standardi, enakovredni skupnim osnovnim standardom: Združene države Amerike, v zvezi s Ferskimi otoki letališče Vagar, v zvezi z Grenlandijo letališče Kangerlussuaq, Guernsey, Jersey, otok Man. Komisija nemudoma uradno obvesti pristojne organe držav članic, če ima informacije o tem, da varnostni standardi, ki jih uporablja zadevna tretja država ali druga država ali ozemlje in ki bistveno vplivajo na splošno varnost letalstva v Uniji, niso več enakovredni skupnim osnovnim standardom Unije. Pristojni organi držav članic se nemudoma uradno obvestijo, če ima Komisija informacije o ukrepih, vključno z nadomestnimi ukrepi, ki potrjujejo, da je ponovno vzpostavljena enakovrednost ustreznih varnostnih standardov, ki jih uporablja zadevna tretja država ali druga država ali ozemlje. 4. POTNIKI IN ROČNA PRTLJAGA 4.0 SPLOŠNE DOLOČBE 4.0.1 Če ni drugače določeno, organ, upravljavec letališča, letalski prevoznik ali subjekt, pristojen v skladu z nacionalnim programom varovanja v civilnem letalstvu iz člena 10 Uredbe (ES) št. 300/2008, zagotovi izvajanje ukrepov, določenih v tem poglavju. 4.0.2 Tretje države, v katerih so veljavni varnostni standardi priznani kot enakovredni skupnim osnovnim standardom, kar zadeva potnike in ročno prtljago, so naštete v Dodatku 4-B. 4.0.3 Potniki in njihova ročna prtljaga, ki prihajajo iz države članice, v kateri je bil zrakoplov v tranzitu, potem ko je prispel iz tretje države, ki ni na seznamu v Dodatku 4-B, se štejejo za potnike in ročno prtljago, ki prihajajo iz tretje države, razen če obstaja dokaz, da so bili ti potniki in njihova ročna prtljaga varnostno pregledani v navedeni državi članici. 4.0.4 V tej prilogi: (a) „tekočine, razpršila in geli“ vključujejo paste, losjone, zmesi tekočih/trdnih snovi in vsebine v posodah pod pritiskom, na primer zobne paste, gel za lase, pijače, juhe, sirupe, parfume, brivsko peno in druge predmete s podobno konsistenco; (b) „varnostna vrečka, ki je ni možno odpreti brez vidnih poškodb“ je vrečka, ki je v skladu s priporočenimi smernicami za varnostni nadzor Mednarodne organizacije za civilno letalstvo; (c) „sistemi za odkrivanje tekočih eksplozivov“ so oprema, ki lahko odkriva nevarne snovi in izpolnjuje določbe točke 12.7 Priloge k Izvedbenemu sklepu Komisije C(2015) 8005. 4.0.5 Navedbe tretjih držav v tem poglavju in po potrebi v Izvedbenem sklepu Komisije C(2015) 8005 vključujejo druge države in ozemlja, za katere se v skladu s členom 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije naslov VI tretjega dela navedene pogodbe ne uporablja. 4.1 VARNOSTNI PREGLEDI POTNIKOV IN ROČNE PRTLJAGE 4.1.1 Varnostni pregled potnikov 4.1.1.1 Pred varnostnim pregledom se odložijo plašči in suknjiči, ki se pregledajo kot ročna prtljaga. Pregledovalec lahko od potnika zahteva, da po potrebi nadalje odloži oblačila. 4.1.1.2 Potniki se varnostno pregledajo z najmanj eno od naslednjih metod: (a) z ročno preiskavo, (b) s prehodnim detektorjem kovin, (c) s psi za odkrivanje eksplozivov, (d) z napravami za zaznavanje sledi eksplozivov, (e) z varnostnimi skenerji, ki ne uporabljajo ionizirajočega sevanja, (f) s kombinacijo naprav za zaznavanje sledi eksplozivov in detektorjev kovin za ročno uporabo. Kadar pregledovalec ne more ugotoviti, ali potnik nosi prepovedane predmete ali ne, se potniku zavrne dostop na varnostna območja omejenega gibanja ali se ga znova pregleda, dokler pregledovalec ni zadovoljen z izidom. 4.1.1.3 Kadar se opravi ročna preiskava, se ta izvede tako, da se z njo ustrezno zagotovi, da oseba ne nosi prepovedanih predmetov. 4.1.1.4 Kadar se sproži alarm opreme prehodnega detektorja kovin, se ugotovi vzrok zanj. 4.1.1.5 Detektorji kovin za ročno uporabo se lahko uporabljajo le kot dopolnilno sredstvo varnostnega pregleda. Ne nadomeščajo zahtev ročne preiskave. 4.1.1.6 Kadar se dovoli, da se v kabino zrakoplova nese živa žival, je slednja pregledana bodisi kot potnik ali kot ročna prtljaga. 4.1.1.7 Pristojni organ lahko oblikuje kategorije potnikov, za katere se iz objektivnih razlogov predvidijo posebni postopki varnostnih pregledov ali ki se iz varnostnih pregledov izvzamejo. O oblikovanih kategorijah se obvesti Komisija. 4.1.1.8 Varnostni pregled potnikov je prav tako predmet dodatnih določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 4.1.1.9 Psi za odkrivanje eksplozivov in naprave za zaznavanje sledi eksplozivov se lahko uporabljajo le kot dopolnilno sredstvo varnostnega pregleda. 4.1.1.10 Če se za pregledovanje potnikov uporabi varnostni skener s pregledovalcem, kot je določeno v drugem odstavku točke 12.11.1, so izpolnjeni naslednji minimalni pogoji: (a) varnostni skenerji ne shranijo, obdržijo, kopirajo, tiskajo ali iznašajo slik. Vendar se vse slike, ki nastanejo med pregledovanjem, lahko obdržijo v času, ki je potreben, da jih pregledovalec analizira, ter se izbrišejo takoj, ko se ugotovi, da potnik pri sebi nima nevarnih predmetov. Prepove in prepreči se vsak nepooblaščen dostop in uporaba slik; (b) pregledovalec, ki analizira sliko, je v ločenem prostoru, tako da ne more videti pregledanega potnika; (c) v ločenem prostoru, kjer se slike analizirajo, ni dovoljena nobena tehnična naprava, s katero se slike lahko shranjujejo, kopirajo ali fotografirajo ali kako drugače shranijo; (d) slika ni povezana z nobenim podatkom v zvezi s pregledano osebo, katere identiteta ostane anonimna; (e) potnik lahko zahteva, da sliko njegovega/njenega telesa po izbiri analizira pregledovalec ali pregledovalka; (f) slika je zamegljena ali zatemnjena, da se prepreči prepoznanje obraza potnika. Odstavka (a) in (d) se uporabljata tudi za varnostne skenerje s samodejnim prepoznanjem grožnje. Potniki imajo pravico zavrniti varnostni skener. V tem primeru se potnika pregleda z drugo možno metodo pregledovanja, vključno z vsaj ročno preiskavo v skladu z Dodatkom 4-A Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. Kadar se sproži alarm varnostnega skenerja, se ugotovi vzrok zanj. Potnika se pred pregledom z varnostnim skenerjem obvesti o uporabljeni tehnologiji, pogojih v zvezi z njeno uporabo in možnosti zavrnitve varnostnega skenerja. 4.1.1.11 Naprave za zaznavanje sledi eksplozivov v kombinaciji z detektorjem kovin za ročno uporabo se lahko uporabljajo samo, če pregledovalec meni, da je ročna preiskava določenega dela osebe neučinkovita in/ali nezaželena. 4.1.2 Varnostni pregled ročne prtljage 4.1.2.1 Pred varnostnim pregledom se prenosni računalniki in druge večje električne naprave odstranijo iz ročne prtljage in pregledajo ločeno, razen če se ročna prtljaga pregleda s sistemi za odkrivanje eksploziva, ki izpolnjujejo standard C2 ali višji. 4.1.2.2 Ustrezni subjekt na vseh letališčih ob vstopu na varnostno območje omejenega gibanja varnostno pregleda najmanj tekočine, razpršila in gele, kupljene na letališču ali na krovu zrakoplova in zatesnjene v varnostni vrečki, ki je ni možno odpreti brez vidnih poškodb in ki vsebuje viden zadovoljiv dokaz o nakupu v nadzorovanem delu letališča ali na krovu zrakoplova, kot tudi tekočine, razpršila in gele, ki se uporabljajo med potovanjem za medicinske namene ali zaradi posebnih dietetičnih potreb, vključno s hrano za dojenčke. Pred varnostnim pregledom se tekočine, razpršila in geli odstranijo iz ročne prtljage in pregledajo ločeno od drugih predmetov ročne prtljage, razen če se lahko z opremo, ki se uporablja za varnostni pregled ročne prtljage, pregleda tudi več zaprtih posod s tekočinami, razpršili in geli znotraj prtljage. Kadar so tekočine, razpršila in geli odstranjeni iz ročne prtljage, potnik predloži: (a) vse tekočine, razpršila in gele v posameznih posodah s prostornino največ 100 mililitrov ali enakovredno v eni prozorni plastični vrečki, ki jo je mogoče znova zatesniti in katere prostornina ne presega enega litra, pri čemer je plastična vrečka primerno zapolnjena in popolnoma zaprta, in (b) vse ostale tekočine, razpršila in gele, vključno z varnostno vrečko, ki je ni možno odpreti brez vidnih poškodb in ki vsebuje tekočine, razpršila in gele. Pristojni organi, letalske družbe in letališča potnikom zagotovijo ustrezne informacije glede varnostnega pregledovanja tekočin, razpršil in gelov na njihovem letališču. 4.1.2.3 Ročna prtljaga se varnostno pregleda z najmanj eno od naslednjih metod: (a) z ročno preiskavo, (b) z rentgenskim aparatom, (c) s sistemi za odkrivanje eksploziva, (d) s psi za odkrivanje eksplozivov v kombinaciji s točko (a), (e) z napravami za zaznavanje sledi eksplozivov. Kadar pregledovalec ne more ugotoviti, ali ročna prtljaga vsebuje prepovedane predmete ali ne, se prtljaga zavrne ali znova pregleda, dokler pregledovalec ni zadovoljen z izidom. 4.1.2.4 Ročna preiskava ročne prtljage obsega ročni pregled prtljage, vključno z njeno vsebino, s katerim se ustrezno zagotovi, da ta ne vsebuje prepovedanih predmetov. 4.1.2.5 Kadar se uporabljajo rentgenski aparat ali sistemi za odkrivanje eksploziva, si vsako sliko ogleda pregledovalec ali jo analizira programska oprema za samodejno potrjevanje. 4.1.2.6 Kadar se uporabljajo rentgenski aparat ali sistemi za odkrivanje eksploziva, se ugotovi vzrok za vse alarme, dokler pregledovalec ni zadovoljen z izidom, in tako ustrezno zagotovi, da se na varnostno območje omejenega gibanja ali na krov zrakoplova ne nesejo nobeni prepovedani predmeti. 4.1.2.7 Kadar se uporabljajo rentgenski aparat ali sistemi za odkrivanje eksploziva, se vsak predmet, katerega gostota zmanjšuje zmožnost pregledovalca za analizo vsebine ročne prtljage, vzame iz prtljage. Prtljaga se znova pregleda, predmet pa se varnostno pregleda ločeno kot ročna prtljaga. 4.1.2.8 Vsaka prtljaga, za katero se ugotovi, da vsebuje večjo električno napravo, se znova varnostno pregleda, in sicer brez električne naprave v njej, električna naprava pa se varnostno pregleda ločeno, razen če se je ročna prtljaga varnostno pregledala s sistemi za odkrivanje eksploziva, ki izpolnjujejo standard C2 ali višji. 4.1.2.9 Psi za odkrivanje eksplozivov in naprave za zaznavanje sledi eksplozivov se lahko uporabljajo le kot dopolnilno sredstvo varnostnega pregleda. 4.1.2.10 Pristojni organ lahko oblikuje kategorije ročne prtljage, za katere se iz objektivnih razlogov predvidijo posebni postopki varnostnih pregledov ali ki se iz varnostnih pregledov izvzamejo. O oblikovanih kategorijah se obvesti Komisija. 4.1.2.11 Osebe, ki ročno prtljago varnostno pregledujejo z rentgenskim aparatom ali sistemi za odkrivanje eksploziva, si slik običajno ne ogledujejo več kot 20 minut neprekinjeno. Po vsakem takšnem ogledovanju si pregledovalec slik ne ogleduje najmanj 10 minut. Ta zahteva velja le, če je treba pregledovati neprekinjen tok slik. Pregledovalce ročne prtljage nadzoruje nadzornik, da se zagotovijo optimalna sestava skupine, kakovost dela, usposabljanje, podpora in ocena. 4.1.2.12 Varnostni pregled ročne prtljage je prav tako predmet dodatnih določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 4.1.3 Varnostni pregled tekočin, razpršil in gelov 4.1.3.1 Tekočine, razpršila in geli, ki jih nosijo potniki, se lahko izvzamejo iz varnostnega pregledovanja s sistemi za odkrivanje tekočih eksplozivov ob vstopu na varnostno območje omejenega gibanja, in sicer v naslednjih primerih: (a) če so tekočine, razpršila in geli v posameznih posodah s prostornino največ 100 mililitrov ali enakovredno v eni prozorni plastični vrečki, ki jo je mogoče znova zatesniti in katere prostornina ne presega enega litra, pri čemer je plastična vrečka primerno zapolnjena in popolnoma zaprta; (b) če so bili tekočine, razpršila in geli ob lokalnem nakupu na nadzorovanem delu letališča zatesnjeni v namenski varnostni vrečki, ki je ni možno odpreti brez vidnih poškodb; (c) če tekočine, razpršila in geli v varnostni vrečki, ki je ni možno odpreti brez vidnih poškodb, izvirajo z drugega letališča EU ali zrakoplova prevoznika EU in so ponovno zatesnjeni v namenski varnostni vrečki, ki je ni možno odpreti brez vidnih poškodb, pred odhodom z varnostnega območja omejenega gibanja letališča; (d) če so tekočine, razpršila in geli lokalno varnostno pregledani s sistemi za odkrivanje tekočih eksplozivov na nadzorovanem delu letališča in nato zatesnjeni v namenski varnostni vrečki, ki je ni možno odpreti brez vidnih poškodb. Izvzetja iz točk (c) in (d) prenehajo veljati 31. decembra 2015. 4.1.3.2 Namenska varnostna vrečka, ki je ni možno odpreti brez vidnih poškodb, iz točk (b) do (d) točke 4.1.3.1: (a) je jasno razpoznavna kot varnostna vrečka zadevnega letališča, ki je ni možno odpreti brez vidnih poškodb, in (b) vsebuje viden dokaz o nakupu ali ponovni zatesnitvi na zadevnem letališču v predhodnih treh urah ter (c) je predmet dodatnih določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 4.1.3.3 Varnostni pregled tekočin, razpršil in gelov je prav tako predmet dodatnih določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 4.2 VAROVANJE POTNIKOV IN ROČNE PRTLJAGE Varovanje potnikov in ročne prtljage je predmet določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 4.3 POTENCIALNO TEŽAVNI POTNIKI 4.3.1 Pristojni organ letalskega prevoznika vnaprej uradno pisno obvesti o načrtovanem vkrcanju potencialno težavnega potnika na njegov zrakoplov. 4.3.2 Obvestilo vsebuje naslednje podatke: (a) identiteto in spol osebe in (b) razlog za prevoz in (c) ime in naziv spremljajočih oseb, če so predvidene, in (d) oceno tveganja s strani pristojnih organov, vključno z razlogi za spremljanje ali nespremljanje, in (e) vnaprejšnji sedežni red, če se zahteva, in (f) vrsto razpoložljivih potnih listin. Letalski prevoznik te podatke predloži vodji zrakoplova pred vkrcanjem potnikov na zrakoplov. 4.3.3 Pristojni organ zagotovi, da imajo osebe, ki jim je zakonito odvzeta prostost, vedno spremstvo. 4.4 PREPOVEDANI PREDMETI 4.4.1 Potniki na varnostna območja omejenega gibanja ali na krov zrakoplova ne nesejo predmetov iz Dodatka 4-C. 4.4.2 Izvzetje iz točke 4.4.1 se lahko odobri pod pogojem, da: (a) je pristojni organ privolil, da se predmet lahko nese, in (b) je bil letalski prevoznik obveščen o potniku in predmetu, ki ga nosi, pred vkrcanjem potnikov na zrakoplov ter (c) so izpolnjeni veljavni varnostni predpisi. Ti predmeti se nato na krovu zrakoplovu zavarujejo. 4.4.3 Letalski prevoznik zagotovi, da so potniki o prepovedanih predmetih iz Dodatka 4-C obveščeni pred dokončanjem prijave na let. DODATEK 4-A ZAHTEVE ZA ROČNO PREISKAVO Podrobne določbe za ročno preiskavo so predpisane v Izvedbenem sklepu Komisije C(2015) 8005. DODATEK 4-B POTNIKI IN ROČNA PRTLJAGA TRETJE DRŽAVE TER DRUGE DRŽAVE IN OZEMLJA, ZA KATERE SE V SKLADU S ČLENOM 355 POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE NASLOV VI TRETJEGA DELA NAVEDENE POGODBE NE UPORABLJA TER ZA KATERE JE PRIZNANO, DA SE V NJIH UPORABLJAJO VARNOSTNI STANDARDI, ENAKOVREDNI SKUPNIM OSNOVNIM STANDARDOM. Kar zadeva potnike in ročno prtljago, je bilo za naslednje tretje države ter druge države in ozemlja, za katere se v skladu s členom 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije naslov VI tretjega dela navedene pogodbe ne uporablja, priznano, da se v njih uporabljajo varnostni standardi, enakovredni skupnim osnovnim standardom: Združene države Amerike, v zvezi s Ferskimi otoki letališče Vagar, v zvezi z Grenlandijo letališče Kangerlussuaq, Guernsey, Jersey, otok Man. Komisija nemudoma uradno obvesti pristojne organe držav članic, če ima informacije o tem, da varnostni standardi, ki jih uporablja zadevna tretja država ali druga država ali ozemlje in ki bistveno vplivajo na splošno varnost letalstva v Uniji, niso več enakovredni skupnim osnovnim standardom Unije. Pristojni organi držav članic se nemudoma uradno obvestijo, če ima Komisija informacije o ukrepih, vključno z nadomestnimi ukrepi, ki potrjujejo, da je ponovno vzpostavljena enakovrednost ustreznih varnostnih standardov, ki jih uporablja tretja država. DODATEK 4-C POTNIKI IN ROČNA PRTLJAGA SEZNAM PREPOVEDANIH PREDMETOV Brez poseganja v veljavne varnostne predpise potnikom na varnostna območja omejenega gibanja in na zrakoplov ni dovoljeno nositi naslednjih predmetov: (a) strelnega orožja in drugih naprav, s katerimi se sprožajo izstrelki – naprav, s katerimi je ali se zdi mogoče sprožiti izstrelek in s tem povzročiti resno poškodbo ter ki vključujejo: — strelno orožje vseh vrst, kot so pištole, revolverji, puške, šibrenice; — otroške pištole, kopije in imitacije strelnega orožja, ki jih je mogoče zamenjati za pravo orožje; — sestavne dele strelnega orožja, razen teleskopskih vizirjev; — puške na stisnjen zrak in na CO2, kot so pištole, šibrovke, puške in pištole za kroglične ležaje; — signalne pištole in startne pištole; — loke, samostrele in puščice; — harpunske topove in podvodne puške; — frače in katapulte; (b) naprav za omamljanje – naprav, ki so posebej namenjene omamljanju ali imobilizaciji in vključujejo: — naprave za omrtvičenje, kot so pištole za omamljanje, električni paralizatorji in pendreki za omamljanje; — pripomočke za omamljanje in ubijanje živali; — kemikalije, pline in razpršilce za oslabitev in onesposobitev, kot so solzivec, poprovi razpršilci, razpršilci s pekočo papriko, solzilni plin, kislinski razpršilci in razpršilci za odganjanje živali; (c) predmetov z ostro konico ali ostrim robom – predmetov z ostro konico ali ostrim robom, s katerimi je mogoče povzročiti resno poškodbo in ki vključujejo: — predmete, namenjene za sekanje, kot so sekire, sekirice in sekači; — ledne cepine in ledne kline; — britvice; — nože za embalažo; — nože z rezili, daljšimi od 6 cm; — škarje z rezili, daljšimi od 6 cm, merjeno od vrtišča; — opremo za borilne veščine z ostro konico ali ostrim robom; — meče in sablje; (d) delavskega orodja – orodja, s katerim je mogoče povzročiti resno poškodbo ali ogroziti varnost zrakoplova in ki vključuje: — lomilke; — svedre in vrtalnike, vključno z brezžičnimi prenosnimi električnimi vrtalniki; — orodje z rezilom ali ročajem, daljšim od 6 cm, ki ga je mogoče uporabljati kot orožje, kot so izvijači in dleta; — žage, vključno z brezžičnimi prenosnimi električnimi žagami; — spajkalne gorilnike; — pištole za vijačenje in žebljanje; (e) topih predmetov – predmetov, s katerimi je mogoče z udarcem povzročiti resno poškodbo in ki vključujejo: — kije za bejzbol in softball; — palice in gorjače, kot so policijske palice in gumijevke; — opremo za borilne veščine; (f) eksplozivov ter zažigalnih snovi in naprav – eksplozivov ter zažigalnih snovi in naprav, s katerimi je ali se zdi mogoče povzročiti resno poškodbo ali ogroziti varnost zrakoplova in ki vključujejo: — strelivo; — eksplozivne kapice; — detonatorje in vžigalnike; — lažni eksplozivni material ali njegove modele; — mine, granate in druge vojaške eksplozivne naprave; — ognjemet in druga pirotehnična sredstva; — izvore dima v pločevinkah in kartušah; — dinamit, smodnik in plastične eksplozive. 5. ODDANA PRTLJAGA 5.0 SPLOŠNE DOLOČBE 5.0.1 Če ni drugače določeno, organ, upravljavec letališča, letalski prevoznik ali subjekt, pristojen v skladu z nacionalnim programom varovanja v civilnem letalstvu iz člena 10 Uredbe (ES) št. 300/2008, zagotovi izvajanje ukrepov, določenih v tem poglavju. 5.0.2 Tretje države, v katerih so veljavni varnostni standardi priznani kot enakovredni skupnim osnovnim standardom, kar zadeva oddano prtljago, so naštete v Dodatku 5-A. 5.0.3 Oddana prtljaga, ki prihaja iz države članice, v kateri je bil zrakoplov v tranzitu, potem ko je prispel iz tretje države, ki ni na seznamu v Dodatku 5-A, se šteje za oddano prtljago, ki prihaja iz tretje države, razen če obstaja dokaz, da je bila ta oddana prtljaga varnostno pregledana v navedeni državi članici. 5.0.4 V tem poglavju „zavarovana prtljaga“ pomeni varnostno pregledano odhajajočo oddano prtljago, ki je fizično zavarovana, da se tako prepreči vnos kakršnih koli predmetov. 5.0.5 Navedbe tretjih držav v tem poglavju in po potrebi v Izvedbenem sklepu Komisije C(2015) 8005 vključujejo druge države in ozemlja, za katere se v skladu s členom 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije naslov VI tretjega dela navedene pogodbe ne uporablja. 5.1 VARNOSTNI PREGLED ODDANE PRTLJAGE 5.1.1 Za varnostni pregled oddane prtljage se uporabljajo naslednje metode, tako posamično kot v kombinaciji: (a) ročna preiskava ali (b) rentgenski aparat ali (c) sistemi za odkrivanje eksploziva ali (d) naprave za zaznavanje sledi eksplozivov ali (e) psi za odkrivanje eksplozivov. Kadar pregledovalec ne more ugotoviti, ali oddana prtljaga vsebuje prepovedane predmete ali ne, se prtljaga zavrne ali znova varnostno pregleda, dokler pregledovalec ni zadovoljen z izidom. 5.1.2 Ročna preiskava obsega temeljit ročni pregled prtljage, vključno z vso njeno vsebino, s katerim se ustrezno zagotovi, da ta ne vsebuje prepovedanih predmetov. 5.1.3 Kadar se uporabljajo rentgenski aparat ali sistemi za odkrivanje eksploziva, se vsak predmet, katerega gostota zmanjšuje zmožnost pregledovalca za analizo vsebine prtljage, varnostno pregleda na drugačen način. 5.1.4 Varnostni pregled z napravami za zaznavanje sledi eksplozivov obsega analizo vzorcev, vzetih iz notranjosti in zunanjosti prtljage ter iz njene vsebine. Vsebina se lahko preišče tudi ročno. 5.1.5 Pristojni organ lahko oblikuje kategorije oddane prtljage, za katere se iz objektivnih razlogov predvidijo posebni postopki varnostnih pregledov ali ki se iz varnostnih pregledov izvzamejo. O oblikovanih kategorijah se obvesti Komisija. 5.1.6 Varnostni pregled oddane prtljage je prav tako predmet dodatnih določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 5.1.7 Osebe, ki oddano prtljago varnostno pregledujejo z rentgenskim aparatom ali sistemi za odkrivanje eksploziva, si slik običajno ne ogledujejo več kot 20 minut neprekinjeno. Po vsakem takšnem ogledovanju si pregledovalec slik ne ogleduje najmanj 10 minut. Ta zahteva velja le, če je treba pregledovati neprekinjen tok slik. Pregledovalce oddane prtljage nadzoruje nadzornik, da se zagotovijo optimalna sestava skupine, kakovost dela, usposabljanje, podpora in ocena. 5.2 VAROVANJE ODDANE PRTLJAGE 5.2.1 Potnikom se lahko prepove dostop do pregledane oddane prtljage, če ta ni njihova lastna in če niso pod nadzorom, s čimer se zagotovi: (a) da se v oddano prtljago ne vnesejo nobeni prepovedani predmeti iz Dodatka 5-B ali (b) da se nobeni prepovedani predmeti iz Dodatka 4-C ne odstranijo iz oddane prtljage in vnesejo na varnostna območja omejenega gibanja ali na krov zrakoplova. 5.2.2 Oddana prtljaga, ki ni bila zavarovana pred nepooblaščenim vmešavanjem, se znova pregleda. 5.2.3 Varovanje oddane prtljage je prav tako predmet dodatnih določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 5.3 DOLOČITEV PRIPADNOSTI PRTLJAGE 5.3.1 Identifikacija oddane prtljage 5.3.1.1 Letalski prevoznik med vkrcanjem zagotovi, da potnik predloži veljaven vstopni kupon ali ustreznik, ki se ujema z oddano prtljago, ki je bila prijavljena. 5.3.1.2 Letalski prevoznik zagotovi, da je vzpostavljen postopek za identifikacijo oddane prtljage potnikov, ki se niso vkrcali ali so zapustili zrakoplov pred odhodom. 5.3.1.3 Če potnika ni na zrakoplovu, se oddana prtljaga, ki se ujema z njegovim vstopnim kuponom ali ustreznikom, šteje za nespremljano. 5.3.1.4 Letalski prevoznik zagotovi, da je vsak predmet nespremljane oddane prtljage jasno opredeljiv kot predmet, odobren za zračni prevoz. 5.3.2 Dejavniki, na katere potnik ne more vplivati 5.3.2.1 Razlog, da je prtljaga postala nespremljana, se zabeleži, preden se natovori na zrakoplov, razen če se izvaja varnostni nadzor iz točke 5.3.3. 5.3.2.2 Dodatne podrobne določbe o dejavnikih, na katere potnik ne more vplivati, so predpisane v Izvedbenem sklepu Komisije C(2015) 8005. 5.3.3 Ustrezni varnostni nadzor za nespremljano oddano prtljago 5.3.3.1 Nespremljana oddana prtljaga, ki ni zajeta v točki 5.3.2, se varnostno pregleda z eno od metod iz točke 5.1.1, pri čemer se, če je primerno, uporabljajo dodatne zahteve iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 5.3.3.2 Oddana prtljaga, ki postane nespremljana zaradi dejavnikov, ki niso navedeni v točki 5.3.2.2, se odstrani iz zrakoplova in znova varnostno pregleda, preden se ponovno natovori. 5.3.3.3 Dodatne podrobne določbe za ustrezni varnostni nadzor za nespremljano oddano prtljago so predpisane v Izvedbenem sklepu Komisije C(2015) 8005. 5.4 PREPOVEDANI PREDMETI 5.4.1 Potnikom ni dovoljeno, da v svoji oddani prtljagi nosijo predmete, navedene v Dodatku 5-B. 5.4.2 Izvzetje iz točke 5.4.1 se lahko odobri pod pogojem, da: (a) ima pristojni organ nacionalna pravila, ki dovoljujejo, da se predmet lahko nese, in (b) so izpolnjeni veljavni varnostni predpisi. 5.4.3 Potniki so o prepovedanih predmetih iz Dodatka 5-B obveščeni pred dokončanjem prijave na let. DODATEK 5-A ODDANA PRTLJAGA TRETJE DRŽAVE TER DRUGE DRŽAVE IN OZEMLJA, ZA KATERE SE V SKLADU S ČLENOM 355 POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE NASLOV VI TRETJEGA DELA NAVEDENE POGODBE NE UPORABLJA TER ZA KATERE JE PRIZNANO, DA SE V NJIH UPORABLJAJO VARNOSTNI STANDARDI, ENAKOVREDNI SKUPNIM OSNOVNIM STANDARDOM. Kar zadeva oddano prtljago, je bilo za naslednje tretje države ter druge države in ozemlja, za katere se v skladu s členom 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije naslov VI tretjega dela navedene pogodbe ne uporablja, priznano, da se v njih uporabljajo varnostni standardi, enakovredni skupnim osnovnim standardom: Združene države Amerike, v zvezi s Ferskimi otoki letališče Vagar, v zvezi z Grenlandijo letališče Kangerlussuaq, Guernsey, Jersey, otok Man. Komisija nemudoma uradno obvesti pristojne organe držav članic, če ima informacije o tem, da varnostni standardi, ki jih uporablja zadevna tretja država ali druga država ali ozemlje in ki bistveno vplivajo na splošno varnost letalstva v Uniji, niso več enakovredni skupnim osnovnim standardom Unije. Pristojni organi držav članic se nemudoma uradno obvestijo, če ima Komisija informacije o ukrepih, vključno z nadomestnimi ukrepi, ki potrjujejo, da je ponovno vzpostavljena enakovrednost ustreznih varnostnih standardov, ki jih uporablja zadevna tretja država ali druga država ali ozemlje. DODATEK 5-B ODDANA PRTLJAGA SEZNAM PREPOVEDANIH PREDMETOV Potnikom ni dovoljeno, da v svoji oddani prtljagi nosijo naslednje predmete: eksplozive ter zažigalne snovi in naprave – eksplozive ter zažigalne snovi in naprave, s katerimi je mogoče povzročiti resno poškodbo ali ogroziti varnost zrakoplova in ki vključujejo: — strelivo, — eksplozivne kapice, — detonatorje in vžigalnike, — mine, granate in druge vojaške eksplozivne naprave, — ognjemet in druga pirotehnična sredstva, — izvore dima v pločevinkah in kartušah, — dinamit, smodnik in plastične eksplozive. 6. TOVOR IN POŠTA 6.0 SPLOŠNE DOLOČBE 6.0.1 Organ, upravljavec letališča, letalski prevoznik ali subjekt, kot je opredeljen v tem poglavju, zagotovi izvajanje ukrepov, določenih v tem poglavju. 6.0.2 Sestavljene eksplozivne in zažigalne naprave, ki se ne nosijo v skladu z veljavnimi varnostnimi predpisi, se štejejo za prepovedane predmete v pošiljkah tovora in pošte. 6.0.3 Navedbe tretjih držav v tem poglavju in po potrebi v Izvedbenem sklepu Komisije C(2015) 8005 vključujejo druge države in ozemlja, za katere se v skladu s členom 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije naslov VI tretjega dela navedene pogodbe ne uporablja. 6.1 VARNOSTNI NADZOR – SPLOŠNE DOLOČBE 6.1.1 Regulirani agent pregleda ves tovor in pošto, preden se natovori na zrakoplov, razen če: (a) je obvezni varnostni nadzor za pošiljko izvedel regulirani agent in je bila pošiljka zavarovana pred nepooblaščenim vmešavanjem od trenutka, ko je bil ta varnostni nadzor izveden, do natovarjanja ali (b) je obvezni varnostni nadzor za pošiljko izvedel znani pošiljatelj in je bila pošiljka zavarovana pred nepooblaščenim vmešavanjem od trenutka, ko je bil ta varnostni nadzor izveden, do natovarjanja ali (c) je obvezni varnostni nadzor za pošiljko izvedel stalni pošiljatelj in je bila pošiljka zavarovana pred nepooblaščenim vmešavanjem od trenutka, ko je bil ta varnostni nadzor izveden, do natovarjanja in ni prenesena na potniško letalo ali (d) je pošiljka izvzeta iz varnostnih pregledov in je bila zavarovana pred nepooblaščenim vmešavanjem od trenutka, ko je postala opredeljiv zračni tovor oziroma opredeljiva zračna pošta, do natovarjanja. 6.1.2 Kadar obstaja kakršen koli razlog za sum, da je bil izveden nedovoljen poseg v pošiljko, za katero je bil izveden varnostni nadzor, ali da pošiljka ni bila zavarovana pred nepooblaščenim vmešavanjem od trenutka, ko je bil ta nadzor izveden, jo regulirani agent pregleda, preden se natovori na zrakoplov. Pošiljke, za katere je videti, da je bil vanje izveden bistven nedovoljen poseg, ali ki so kako drugače sumljive, se štejejo za tovor ali pošto z visokim tveganjem v skladu s točko 6.7. 6.1.3 Oseba z dostopom brez spremstva do opredeljivega zračnega tovora oziroma opredeljive zračne pošte, za katero je bil izveden obvezni varnostni nadzor, je uspešno opravila preverjanje preteklosti ali predhodnih zaposlitev v skladu s točko 11.1. 6.2 VARNOSTNI PREGLED 6.2.1 Varnostni pregled 6.2.1.1 Pri varnostnem pregledu tovora ali pošte: (a) se uporabi sredstvo ali metoda, s katero se ob upoštevanju narave pošiljke najverjetneje odkrijejo prepovedani predmeti, in (b) uporabljeno sredstvo ali metoda je takšnega standarda, da se ustrezno zagotovi, da v pošiljki niso skriti nobeni prepovedani predmeti. 6.2.1.2 Kadar se pregledovalec ne more ustrezno prepričati, da v pošiljki ni nobenih prepovedanih predmetov, se pošiljka zavrne ali znova pregleda, dokler pregledovalec ni zadovoljen z izidom. 6.2.1.3 Varnostni pregled tovora in pošte je prav tako predmet dodatnih določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 6.2.1.4 Osebe, ki tovor varnostno pregledujejo z rentgenskim aparatom ali sistemi za odkrivanje eksploziva, si slik običajno ne ogledujejo več kot 20 minut neprekinjeno. Po vsakem takšnem ogledovanju si pregledovalec slik ne ogleduje najmanj 10 minut. Ta zahteva velja le, če je treba pregledovati neprekinjen tok slik. 6.2.1.5 Tovor in pošta se varnostno pregledata z vsaj eno od naslednjih metod v skladu z Dodatkom 6-J: (a) z ročno preiskavo, (b) z rentgenskim aparatom, (c) s sistemi za odkrivanje eksploziva, (d) s psi za odkrivanje eksplozivov (EDD), (e) z napravami za zaznavanje sledi eksplozivov, (f) z vizualnim pregledom, (g) z detektorjem kovin. Kadar pregledovalec ne more ugotoviti, ali tovor oziroma pošta vsebuje prepovedane predmete ali ne, se prtljaga zavrne ali znova varnostno pregleda, dokler pregledovalec ni zadovoljen z izidom. 6.2.1.6 Če je tako dogovorjeno s pristojnim organom in je Komisija o tem uradno obveščena, se lahko uporabi drug ustrezen varnostni nadzor le, če zaradi narave pošiljke ni mogoče uporabiti nobenega drugega sredstva ali metode iz točke 6.2.1.5. 6.2.2 Izvzetja iz varnostnih pregledov Določbe za izvzetja iz varnostnih pregledov so predpisane v Izvedbenem sklepu Komisije C(2015) 8005. 6.3 REGULIRANI AGENTI 6.3.1 Potrditev reguliranih agentov 6.3.1.1 Regulirane agente potrdi pristojni organ. Potrditev za reguliranega agenta je odvisna od lokacije. Vsak subjekt, ki izvaja varnostni nadzor iz točke 6.3.2, je potrjen za reguliranega agenta. To vključuje tretje ponudnike logističnih storitev, pristojne za integrirane storitve skladiščenja in prevoza, letalske prevoznike in špediterje. Regulirani agent lahko sklene podizvajalsko pogodbo za eno ali več naslednjih nalog: (a) za kakršen koli varnostni nadzor iz točke 6.3.2 z drugim reguliranim agentom; (b) za kakršen koli varnostni nadzor iz točke 6.3.2 z drugim subjektom, kadar se nadzor izvaja na lastni lokaciji reguliranega agenta ali na letališču in je zajet v programu varovanja reguliranega agenta ali letališča; (c) za kakršen koli varnostni nadzor iz točke 6.3.2 z drugim subjektom, kadar se nadzor ne izvaja na lastni lokaciji reguliranega agenta ali na letališču ter je subjekt certificiran oziroma potrjen s strani pristojnega organa in uvrščen na njegov seznam ponudnikov teh storitev; (d) za varovanje in prevoz pošiljk s prevoznikom, ki izpolnjuje zahteve iz točke 6.6. 6.3.1.2 Za potrditev reguliranih agentov se uporablja naslednji postopek: (a) prosilec zaprosi za potrditev pri pristojnem organu države članice, v kateri se nahajajo lokacije, vključene v zahtevek. Prosilec zadevnemu pristojnemu organu predloži program varovanja. V programu so opisane metode in postopki, ki jih mora agent upoštevati, da bi izpolnjeval zahteve iz Uredbe (ES) št. 300/2008 in njenih izvedbenih aktov. V programu je prav tako opisano, kako bo sam agent nadziral skladnost s temi metodami in postopki. Program varovanja letalskega prevoznika, v katerem so opisane metode in postopki, ki jih mora upoštevati letalski prevoznik, da bi izpolnjeval zahteve iz Uredbe (ES) št. 300/2008 in njenih izvedbenih aktov, se šteje kot izpolnjevanje zahteve za program varovanja reguliranega agenta. Prosilec predloži tudi „Izjavo o obveznostih – regulirani agent“ iz Dodatka 6-A. To izjavo podpiše pravni zastopnik prosilca ali oseba, odgovorna za varnost. Podpisano izjavo obdrži zadevni pristojni organ. (b) pristojni organ ali potrjevalec ukrepov varovanja v letalstvu EU, ki deluje v njegovem imenu, preuči program varovanja in nato izvede preverjanje navedenih lokacij na kraju samem, da bi ocenil, ali prosilec izpolnjuje zahteve iz Uredbe (ES) št. 300/2008 in njenih izvedbenih aktov. Z izjemo zahtev iz točke 6.2 se preiskava lokacije prosilca s strani ustreznega carinskega organa v skladu s členom 14n Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (3) šteje za preverjanje na kraju samem, če je bila izvedena največ 3 leta pred datumom, na katerega prosilec prosi za potrditev za reguliranega agenta. Prosilec da potrdilo AEO in ustrezno oceno carinskih organov na voljo za nadaljnji pregled. (c) če je pristojni organ zadovoljen s podatki, podanimi pod točkama (a) in (b), zagotovi, da se potrebni podatki o agentu vnesejo v „bazo podatkov Unije o varnosti dobavne verige“ najpozneje naslednji delovni dan. Pri vnosu v bazo podatkov pristojni organ vsaki odobreni lokaciji prisodi enotno črkovno-številčno oznako v standardnem formatu. Če pristojni organ ni zadovoljen s podatki, podanimi pod točkama (a) in (b), o razlogih nemudoma uradno obvesti subjekt, ki prosi za potrditev za reguliranega agenta. (d) regulirani agent se ne šteje za potrjenega, dokler podatki o njem niso navedeni v „bazi podatkov Unije o varnosti dobavne verige“. 6.3.1.3 Regulirani agent na vsaki lokaciji določi vsaj eno osebo, ki je odgovorna za izvajanje predloženega programa varovanja. Ta oseba predhodno uspešno opravi preverjanje preteklosti v skladu s točko 11.1. 6.3.1.4 Regulirani agent se ponovno potrjuje v rednih časovnih presledkih, ki niso daljši od 5 let. To vključuje preverjanje na kraju samem, da se oceni, ali prosilec še vedno izpolnjuje zahteve iz Uredbe (ES) št. 300/2008 in njenih izvedbenih aktov. Inšpekcijski pregled, ki ga pristojni organ opravi v prostorih reguliranega agenta v skladu s svojim nacionalnim programom nadzora kakovosti, se lahko šteje za preverjanje na kraju samem, če zajema vse zahteve, potrebne za potrditev. Z izjemo zahtev iz točke 6.2 se preiskava lokacije reguliranega agenta s strani ustreznega carinskega organa v skladu s členom 14n Uredbe (EGS) št. 2454/93 šteje za preverjanje na kraju samem. 6.3.1.5 Če pristojni organ ni več zadovoljen z izpolnjevanjem zahtev iz Uredbe (ES) št. 300/2008 in njenih izvedbenih aktov s strani reguliranega agenta, prekliče status reguliranega agenta za navedeno lokacijo oz. lokacije. Če subjekt ni več imetnik potrdila AEO iz točke (b) ali (c) člena 14a(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93 ali če se potrdilo AEO začasno ukine zaradi neskladnosti s členom 14k navedene uredbe, pristojni organ ustrezno ukrepa, da se prepriča, da regulirani agent izpolnjuje zahteve iz Uredbe (ES) št. 300/2008. Subjekt obvesti pristojni organ o vseh spremembah v zvezi s potrdilom AEO iz točke (b) ali (c) člena 14a(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93. Takoj po preklicu, v vsakem primeru pa v 24 urah, pristojni organ zagotovi, da se sprememba statusa reguliranega agenta prikaže v „bazi podatkov Unije o varnosti dobavne verige“. 6.3.1.6 Brez poseganja v pravico vsake države članice, da izvaja strožje ukrepe v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 300/2008, se regulirani agent, potrjen v skladu s točko 6.3 te priloge, prizna v vseh državah članicah. 6.3.1.7 Zahteve iz točke 6.3.1, razen 6.3.1.2(d), se ne uporabljajo, kadar naj bi bil za reguliranega agenta potrjen sam pristojni organ. 6.3.1.8 Pristojni organ carinskim organom da na voljo vse podatke v zvezi s statusom reguliranega agenta, ki bi lahko bili pomembni v zvezi s potrdilom AEO iz točke (b) ali (c) člena 14a(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93. To vključuje informacije v zvezi z novimi potrditvami reguliranih agentov, preklicem statusa reguliranega agenta, podaljšanjem veljavnosti in inšpekcijskimi pregledi, razporedi preverjanja in rezultati teh ocen. Določi se način izmenjave informacij med pristojnim organom in nacionalnimi carinskimi organi. 6.3.2 Varnostni nadzor, ki ga mora izvajati regulirani agent 6.3.2.1 Kadar regulirani agent prevzema kakršne koli pošiljke, ugotovi, ali je subjekt, od katerega prejema pošiljke, regulirani agent, znani pošiljatelj, stalni pošiljatelj ali nič od tega. 6.3.2.2 Oseba, ki pošiljke dostavlja reguliranemu agentu ali letalskemu prevozniku, predloži osebno izkaznico, potni list, vozniško dovoljenje ali drug dokument, ki vključuje njeno fotografijo in ki ga je izdal ali ga priznava nacionalni organ. Izkaznica ali dokument se uporablja za preverjanje istovetnosti osebe, ki dostavlja pošiljke. 6.3.2.3 Regulirani agent zagotovi, da so pošiljke, na katerih predhodno ni bil v celoti izveden obvezni varnostni nadzor: (a) pregledane v skladu s točko 6.2 ali (b) sprejete v skladiščenje v izključni odgovornosti reguliranega agenta, pred izborom niso opredeljive kot pošiljke za prevoz v zrakoplovu in izbrane samostojno brez posredovanja pošiljatelja ali katere koli osebe ali subjekta, razen tistih, ki so imenovani in usposobljeni za reguliranega agenta za ta namen. Točka (b) se lahko uporablja le, če je pošiljatelj ne more predvideti, da se bo pošiljka prevažala po zraku. 6.3.2.4 Po izvedbi varnostnega nadzora iz točk 6.3.2.1 do 6.3.2.3 te uredbe in točke 6.3. Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005 regulirani agent zagotovi: (a) da je dostop brez spremstva do teh pošiljk omejen na pooblaščene osebe in (b) da so pošiljke zavarovane pred nepooblaščenim vmešavanjem do izročitve drugemu reguliranemu agentu ali letalskemu prevozniku. Pošiljke tovora in pošte, ki so v kritičnem delu varnostnega območja omejenega gibanja, veljajo za zavarovane pred nepooblaščenim vmešavanjem. Pošiljke tovora in pošte, ki so v delu, ki ni kritični del varnostnega območja omejenega gibanja, se nahajajo v prostorih reguliranega agenta z nadzorovanim dostopom ali so, ko se ne nahajajo v takšnih delih: — fizično zavarovane, da se prepreči vnos prepovedanih predmetov, ali — se ne pustijo brez nadzora, dostop pa je omejen na osebe, povezane z varovanjem tovora in ravnanjem z njim. 6.3.2.5 Po izvedbi varnostnega nadzora iz točk 6.3.2.1 do 6.3.2.4 regulirani agent zagotovi, da je vsaki pošiljki, predani letalskemu prevozniku ali drugemu reguliranemu agentu, priložena ustrezna dokumentacija v obliki letalskega tovornega lista ali ločene izjave, in sicer v elektronski ali pisni obliki. 6.3.2.6 Dokumentacija iz točke 6.3.2.5 je na voljo za pregled s strani pristojnega organa na kateri koli točki, preden se pošiljka natovori na zrakoplov in potem za čas trajanja leta oziroma 24 ur, katera koli od možnosti je daljša, in vsebuje naslednje podatke: (a) enotno črkovno-številčno oznako reguliranega agenta, prejeto od pristojnega organa; (b) enotno oznako pošiljke, kot je številka (internega ali glavnega) letalskega tovornega lista; (c) vsebino pošiljke, razen za pošiljke iz točk 6.2.1(d) in (e) Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005; (d) varnostni status pošiljke, ki navaja: — „SPX“, kar pomeni varno za potniško, tovorno in poštno letalo, ali — „SCO“, kar pomeni varno le za tovorno in poštno letalo, ali — „SHR“, kar pomeni varno za potniško, tovorno in poštno letalo v skladu z zahtevami za visoko tveganje; (e) razlog za izdajo varnostnega statusa, ki navaja: — „KC“, kar pomeni prejeto od znanega pošiljatelja, ali — „AC“, kar pomeni prejeto od stalnega pošiljatelja, ali — „RA“, kar pomeni izbrano s strani reguliranega agenta, ali — sredstvo ali metodo uporabljenega varnostnega pregleda ali — razloge za izvzetje pošiljke iz varnostnega pregleda; (f) ime osebe, ki je izdala varnostni status, ali enakovredno identifikacijo ter datum in čas izdaje; (g) od pristojnega organa prejeto enotno oznako katerega koli reguliranega agenta, ki je sprejel varnostni status, ki ga je pošiljki prisodil drug regulirani agent. Regulirani agent, ki pošiljke preda drugemu reguliranemu agentu ali letalskemu prevozniku, se lahko odloči tudi, da bo posredoval le podatke iz točk (a) do (e) in (g) ter zadržal podatke iz točke (f) za čas trajanja letov ali 24 ur, katera koli od možnosti je daljša. 6.3.2.7 V primeru uskupinjenja se zahteve pod točkama 6.3.2.5 in 6.3.2.6 štejejo za izpolnjene, če: (a) regulirani agent, ki opravi uskupinjenje, obdrži podatke, ki se zahtevajo v točkah 6.3.2.6(a) do (g), za vsako posamezno pošiljko za čas trajanja letov ali 24 ur, katera koli od možnosti je daljša, in (b) dokumentacija, ki spremlja uskupinjenje, vsebuje črkovno-številčno oznako reguliranega agenta, ki je opravil uskupinjenje, enotno oznako uskupinjenja in njegov varnostni status. Točka (a) se ne zahteva za uskupinjenja, pri katerih se vedno opravi varnostni pregled ali ki so vedno izvzeta iz varnostnega pregleda v skladu s točkama 6.2.1(d) in (e) Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005, če da regulirani agent uskupinjenju enotno oznako in navede njegov varnostni status ter en sam razlog, zaradi katerega je bil ta varnostni status izdan. 6.3.2.8 Pri prevzemu pošiljk, za katere predhodno ni bil v celoti izveden obvezni varnostni nadzor, se lahko regulirani agent prav tako odloči, da ne izvede varnostnega nadzora iz točke 6.3.2, temveč da pošiljke izroči drugemu reguliranemu agentu, ki poskrbi za izvedbo tega varnostnega nadzora. 6.3.2.9 Regulirani agent zagotovi, da je vse osebje, ki izvaja varnostni nadzor, zaposleno in usposobljeno v skladu z zahtevami iz poglavja 11 ter da je bilo vse osebje, ki ima dostop do opredeljivega zračnega tovora ali opredeljive zračne pošte, za katero je bil izveden obvezni varnostni nadzor, zaposleno in deležno usposabljanja za boljšo ozaveščenost na področju varnosti v skladu z zahtevami iz poglavja 11. Varnostni nadzor, ki ga izvaja regulirani agent, je prav tako predmet dodatnih določb iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 6.4 ZNANI POŠILJATELJI 6.4.1 Potrditev znanih pošiljateljev 6.4.1.1 Znane pošiljatelje potrdi pristojni organ. Potrditev znanega pošiljatelja je vezana na lokacijo. 6.4.1.2 Za potrditev znanih pošiljateljev se uporablja naslednji postopek: (a) prosilec zaprosi za potrditev pri pristojnem organu države članice, v kateri je njegova lokacija. Prosilcu se posredujejo „Smernice za znane pošiljatelje“ iz Dodatka 6-B in „Validacijski kontrolni seznam za znane pošiljatelje“ iz Dodatka 6-C; (b) pristojni organ ali potrjevalec ukrepov varovanja v letalstvu EU, ki deluje v njegovem imenu, izvede preverjanje navedenih lokacij na kraju samem, da bi ocenil, ali prosilec izpolnjuje zahteve iz Uredbe (ES) št. 300/2008 in njenih izvedbenih aktov. Da bi ocenil, ali prosilec izpolnjuje te zahteve, pristojni organ ali potrjevalec ukrepov varovanja v letalstvu EU, ki deluje v njegovem imenu, uporabi „Validacijski kontrolni seznam za znane pošiljatelje“ iz Dodatka 6-C. Ta kontrolni seznam vsebuje izjavo o obveznostih, ki jo podpiše pravni zastopnik prosilca ali oseba, odgovorna za varnost na lokaciji. Potem ko je validacijski kontrolni seznam izpolnjen, se podatki, vsebovani v kontrolnem seznamu, obravnavajo kot tajni podatki. Podpisano izjavo obdrži zadevni pristojni organ ali pa potrjevalec ukrepov varovanja v letalstvu EU, ki jo na zahtevo da na voljo zadevnemu pristojnemu organu; (c) preiskava lokacije prosilca s strani pristojnega carinskega organa v skladu s členom 14n Uredbe (EGS) št. 2454/93 se šteje za preverjanje na kraju samem, če je bila izvedena največ 3 leta pred datumom, na katerega prosilec prosi za potrditev za znanega pošiljatelja. V teh primerih prosilec izpolni podatke, zahtevane v prvem delu „Validacijskega kontrolnega seznama za znane pošiljatelje“ iz Dodatka 6-C, in jih pošlje pristojnemu organu skupaj z izjavo o obveznostih, ki jo podpiše pravni zastopnik prosilca ali oseba, odgovorna za varnost na lokaciji. Prosilec da potrdilo AEO in ustrezno oceno carinskih organov na voljo za nadaljnji pregled. Podpisano izjavo obdrži zadevni pristojni organ ali pa potrjevalec ukrepov varovanja v letalstvu EU, ki jo na zahtevo da na voljo zadevnemu pristojnemu organu; (d) če je pristojni organ zadovoljen s podatki, podanimi pod točkama (a) in (b) ali po potrebi (a) in (c), zagotovi, da se potrebni podatki o pošiljatelju vnesejo v „bazo podatkov Unije o varnosti dobavne verige“ najpozneje naslednji delovni dan. Pri vnosu v bazo podatkov pristojni organ vsaki odobreni lokaciji prisodi enotno črkovno-številčno oznako v standardnem formatu. Če pristojni organ ni zadovoljen s podatki, podanimi pod točkama (a) in (b) ali po potrebi (b) in (c), potem o razlogih nemudoma uradno obvesti subjekt, ki prosi za potrditev za znanega pošiljatelja; (e) znani pošiljatelj se ne šteje za potrjenega, dokler njegovi podatki niso navedeni v „bazi podatkov Unije o varnosti dobavne verige“. 6.4.1.3 Znani pošiljatelj na vsaki lokaciji določi vsaj eno osebo, ki je odgovorna za uporabo in nadzor izvajanja varnostnega nadzora na tej lokaciji. Ta oseba predhodno uspešno opravi preverjanje preteklosti v skladu s točko 11.1. 6.4.1.4 Znani pošiljatelj je ponovno potrjen v rednih časovnih presledkih, ki niso daljši od petih let. To vključuje preverjanje na kraju samem, da se oceni, ali znani pošiljatelj še vedno izpolnjuje zahteve iz Uredbe (ES) št. 300/2008 in njenih izvedbenih aktov. Inšpekcijski pregled, ki ga pristojni organ opravi v prostorih znanega pošiljatelja v skladu z njegovim nacionalnim programom nadzora kakovosti, se lahko šteje za preverjanje na kraju samem, če zajema vsa področja, navedena na kontrolnem seznamu iz Dodatka 6-C. Preiskava lokacije znanega pošiljatelja s strani ustreznega carinskega organa v skladu s členom 14n Uredbe (EGS) št. 2454/93 se šteje za preverjanje na kraju samem. 6.4.1.5 Če pristojni organ ni več zadovoljen z izpolnjevanjem zahtev iz Uredbe (ES) št. 300/2008 in njenih izvedbenih aktov s strani znanega pošiljatelja, prekliče status znanega pošiljatelja za navedeno lokacijo oz. lokacije. Če subjekt ni več imetnik potrdila AEO iz točke (b) ali (c) člena 14a(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93 ali če se potrdilo AEO začasno ukine zaradi neskladnosti s členom 14k navedene uredbe, pristojni organ ustrezno ukrepa, da se prepriča, da znani pošiljatelj izpolnjuje zahteve iz Uredbe (ES) št. 300/2008. Subjekt obvesti pristojni organ o vseh spremembah v zvezi s potrdilom AEO iz točke (b) ali (c) člena 14a(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93. Takoj po preklicu, v vsakem primeru pa v 24 urah, pristojni organ zagotovi, da se sprememba statusa pošiljatelja prikaže v „bazi podatkov Unije o varnosti dobavne verige“. 6.4.1.6 Brez poseganja v pravico vsake države članice, da izvaja strožje ukrepe v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 300/2008, se znani pošiljatelj, potrjen v skladu s točko 6.4, prizna v vseh državah članicah. Znani pošiljatelji, potrjeni v skladu s točko 6.4.1.2(d), so prav tako predmet dodatnih določb iz točke 6.4 Izvedbenega sklepa Komisije C(2015) 8005. 6.4.1.7 Pristojni organ carinskim organom da na voljo vse podatke v zvezi s statusom znanega pošiljatelja, ki bi lahko bili pomembni v zvezi s potrdilom AEO iz točke (b) ali (c) člena 14a(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93. To vključuje informacije v zvezi z novimi potrditvami znanih pošiljateljev, preklicem statusa znanega pošiljatelja, podaljšanjem veljavnosti in inšpekcijskimi pregledi, razporedi preverjanja in rezultati teh ocen. Določi se način izmenjave informacij med pristojnim organom in nacionalnimi carinskimi organi. 6.4.2 Varnostni nadzor, ki ga mora izvajati znani pošiljatelj 6.4.2.1 Znani pošiljatelj zagotovi, da: (a) je na lokaciji ali v prostorih raven varnosti zadostna za varovanje opredeljivega zračnega tovora oziroma opredeljive zračne pošte pred nepooblaščenim vmešavanjem in (b) da je vse osebje, ki izvaja varnostni nadzor, zaposleno in usposobljeno v skladu z zahtevami iz poglavja 11 ter da je bilo vse osebje, ki ima dostop do opredeljivega zračnega tovora ali opredeljive zračne pošte, za katero je bil izveden obvezni varnostni nadzor, zaposleno in deležno usposabljanja za boljšo ozaveščenost na področju varnosti v skladu z zahtevami poglavja 11 ter (c) sta med pripravo, pakiranjem, skladiščenjem, odpremo in/ali prevozom opredeljiv zračni tovor oziroma opredeljiva zračna pošta zavarovana pred nepooblaščenim vmešavanjem ali poseganjem. Če ta varnostni nadzor za pošiljko iz kakršnega koli razloga ni bil izveden ali kadar pošiljke ni poslal znani pošiljatelj na lastno ime, znani pošiljatelj to jasno opiše reguliranemu agentu, tako da je mogoče uporabiti točko 6.3.2.3. 6.4.2.2 Znani pošiljatelj se strinja, da se pošiljke, za katere ustrezni varnostni nadzor ni bil izveden, pregledajo v skladu s točko 6.2.1. 6.5 STALNI POŠILJATELJI 6.5.1 Stalne pošiljatelje imenuje regulirani agent. 6.5.2 Za imenovanje za stalnega pošiljatelja se uporablja naslednji postopek: (a) regulirani agent subjektu posreduje „Navodila za varovanje v letalstvu za stalne pošiljatelje“ in „Izjavo o obveznostih – stalni pošiljatelj“ iz Dodatka 6-D. Ta navodila in izjavo reguliranemu agentu posreduje pristojni organ države članice, v kateri se nahaja njegova lokacija. (b) Subjekt podpisano „Izjavo o obveznostih – stalni pošiljatelj“ iz Dodatka 6-D predloži reguliranemu agentu, razen če je subjekt imetnik potrdila AEO iz točke (b) ali (c) člena 14a(1) Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93. Subjekt poleg tega določi vsaj eno osebo, odgovorno za varnost v svojih prostorih, in reguliranega agenta obvesti o imenu in priimku ter kontaktnih podatkih te osebe. Če je primerno, podpisano izjavo obdrži regulirani agent in jo na zahtevo da na voljo zadevnemu pristojnemu organu. Kadar je bila zahteva za izpolnitev Izjave o obveznostih opuščena na podlagi potrdila AEO, stalni pošiljatelj nemudoma obvesti reguliranega agenta, če ni več imetnik takega potrdila; (c) regulirani agent opravi validacijo, tako da ugotovi naslednje podrobnosti o potencialnem stalnem pošiljatelju: — podatke o podjetju, vključno z dobrovernim službenim naslovom, in — naravo poslovne dejavnosti in — kontaktne podatke, vključno s podatki o osebi oz. osebah, odgovornih za varovanje, in — identifikacijsko številko za DDV ali matično številko podjetja ter, — kadar se uporablja izvzetje v skladu s točko 6.5.2(b), številko potrdila AEO; (d) če je regulirani agent zadovoljen z informacijami, podanimi pod točkama (b) in (c), potem lahko imenuje subjekt za stalnega pošiljatelja. 6.5.3 Regulirani agent vzdržuje bazo podatkov z informacijami iz točke 6.5.2(c). Baza podatkov je na voljo za pregled s strani pristojnega organa. 6.5.4 Če na računu stalnega pošiljatelja v obdobju dveh let ni nobene dejavnosti, povezane s premiki tovora ali pošte po zraku, status stalnega pošiljatelja preneha veljati. 6.5.5 Če pristojni organ ali regulirani agent ni več zadovoljen z izpolnjevanjem navodil iz Dodatka 6-D s strani stalnega pošiljatelja, regulirani agent nemudoma prekliče status stalnega pošiljatelja. 6.5.6 Če varnostni nadzor, naveden v „Navodilih za varovanje v letalstvu za stalne pošiljatelje“, na pošiljki iz kakršnega koli razloga ni bil izveden ali kadar pošiljke ni poslal stalni pošiljatelj na lastno ime, stalni pošiljatelj to jasno opiše reguliranemu agentu, tako da je mogoče uporabiti točko 6.3.2.3. 6.6 VAROVANJE TOVORA IN POŠTE 6.6.1 Varovanje tovora in pošte med prevozom 6.6.1.1 Da bi zagotovili, da so pošiljke, za katere je bil izveden obvezni varnostni nadzor, med prevozom zavarovane pred nepooblaščenim vmešavanjem: (a) pošiljke zapakira oziroma zapečati regulirani agent, znani pošiljatelj ali stalni pošiljatelj, s čimer se zagotovi, da jih ni mogoče odpreti brez vidnih poškodb; kadar to ni mogoče, se sprejmejo alternativni ukrepi varovanja, da se zagotovi neoporečnost pošiljke, in (b) tovorišče v vozilu, v katerem se bodo prevažale pošiljke, je zaklenjeno oziroma zapečateno, vozila z zaveso pa ob strani zavarovana s kabli TIR, da se tako zagotovi, da pošiljk ni mogoče odpreti brez vidnih poškodb, ali pa je prostor za tovor v vozilih z nizko ploščadjo pod nadzorom, in (c) prevoznik, ki je sklenil sporazum o prevozu z reguliranim agentom, znanim pošiljateljem ali stalnim pošiljateljem, razen če je prevoznik sam potrjen za reguliranega agenta, soglaša z izjavo prevoznika iz Dodatka 6-E. Podpisano izjavo obdrži regulirani agent, znani pošiljatelj ali stalni pošiljatelj, v imenu katerega se opravlja prevoz. Na zahtevo se izvod podpisane izjave zagotovi tudi reguliranemu agentu ali letalskemu prevozniku, ki pošiljko prejema, ali zadevnemu pristojnemu organu. Namesto točke (c) lahko prevoznik reguliranemu agentu, znanemu pošiljatelju ali stalnemu pošiljatelju, za katerega opravlja prevoze, predloži dokazila, da ga je pristojni organ certificiral oziroma odobril. Ta dokazila vključujejo zahteve iz Dodatka 6-E, kopije pa obdrži zadevni regulirani agent, znani pošiljatelj ali stalni pošiljatelj. Na zahtevo se izvod zagotovi tudi reguliranemu agentu ali letalskemu prevozniku, ki pošiljko prejema, ali drugemu pristojnemu organu. 6.6.1.2 Točka 6.6.1.1(b) in (c) se ne uporablja med prevozom po nadzorovanem delu letališča. 6.6.2 Varovanje tovora in pošte, ki se natovarja na zrakoplov, na letališčih 6.6.2.1 Za pošiljke tovora in pošte, ki so v kritičnem delu, se šteje, da so zavarovane pred nepooblaščenim vmešavanjem. 6.6.2.2 Pošiljke tovora in pošte, ki so v delu, ki ni kritični del varnostnega območja omejenega gibanja, so v prostorih reguliranega agenta z nadzorovanim dostopom, če pa niso v takšnih delih, zanje velja, da so zavarovane pred nepooblaščenim vmešavanjem, če: (a) so fizično zavarovane, da se prepreči vnos prepovedanih predmetov, ali (b) se ne pustijo brez nadzora, dostop pa je omejen na osebe, povezane z varovanjem in natovarjanjem tovora in pošte na zrakoplov. 6.7 TOVOR IN POŠTA Z VISOKIM TVEGANJEM (HRCM) Določbe za tovor in pošto z visokim tveganjem so predpisane v Izvedbenem sklepu Komisije C(2015) 8005. 6.8 VARNOSTNI POSTOPKI ZA TOVOR IN POŠTO, KI SE PREVAŽATA V UNIJO IZ TRETJIH DRŽAV 6.8.1 Imenovanje letalskih prevoznikov 6.8.1.1 Vsakega letalskega prevoznika, ki prevaža tovor ali pošto z letališča tretje države, ki ni navedena v Dodatku 6-Fi ali 6-Fii, zaradi prevoza, tranzita ali raztovora na katerem koli letališču, ki sodi na področje uporabe Uredbe (ES) št. 300/2008, imenuje za „prevoznika zračnega tovora ali pošte, ki opravlja operacije v Unijo z letališča tretje države“ (ACC3), eden od naslednjih pristojnih organov: (a) pristojni organ države članice, ki je izdala spričevalo letalskega prevoznika; (b) pristojni organ države članice, navedene v Prilogi k Uredbi Komisije (ES) št. 748/2009 (4), za letalske prevoznike, ki nimajo spričevala letalskega prevoznika, ki ga izda država članica; (c) letalske prevoznike, ki nimajo spričevala letalskega prevoznika, ki ga izda država članica, in niso navedeni v Prilogi k Uredbi (ES) št. 748/2009, pa imenuje pristojni organ države članice, v kateri letalski prevoznik opravlja večino operacij v Uniji, ali kateri koli drugi pristojni organ Unije v skladu s sporazumom s tem pristojnim organom. 6.8.1.2 Letalski prevoznik je imenovan za ACC3 v zvezi z njegovimi tovornimi in poštnimi operacijami z letališča, za katerega se zahteva imenovanje ACC3 (v nadaljnjem besedilu: ustrezne tovorne operacije), če: (a) imenuje osebo, ki bo v imenu letalskega prevoznika v celoti odgovorna za izvajanje predpisov o varovanju tovora ali pošte v zvezi z ustrezno tovorno operacijo, in (b) pripravi poročilo o potrjevanju ukrepov varovanja v letalstvu EU, ki potrjuje izvajanje ukrepov varovanja. 6.8.1.3 Pristojni organ dodeli imenovanemu ACC3 enotno črkovno-številčno oznako v standardnem formatu, ki označuje letalskega prevoznika in letališče tretje države, za katerega je bil letalski prevoznik imenovan za prevoz tovora ali pošte v Unijo. 6.8.1.4 Imenovanje velja največ pet let od datuma, ko je pristojni organ vnesel podatke o ACC3 v bazo podatkov Unije o varnosti dobavne verige. 6.8.1.5 ACC3, ki je naveden v bazi podatkov Unije o varnosti dobavne verige, se prizna v vseh državah članicah za vse operacije z letališča tretje države v Unijo. 6.8.2 Potrjevanje ukrepov varovanja v letalstvu EU za ACC3 6.8.2.1 Potrjevanje ukrepov varovanja v letalstvu EU v zvezi z ustreznimi tovornimi operacijami letalskega prevoznika sestavljajo: (a) pregled programa varovanja letalskega prevoznika, s katerim se zagotovi, da je program ustrezen in popoln v smislu vseh točk iz Dodatka 6-G, in (b) preverjanje izvajanja ukrepov varovanja v letalstvu v zvezi z ustreznimi tovornimi operacijami, in sicer z uporabo kontrolnega seznama iz Dodatka 6-C3. 6.8.2.2 Preverjanje izvajanja ukrepov varovanja v letalstvu EU se opravi na kraju samem do ene od naslednjih stopenj: 1. Na letališču, s katerega je letalski prevoznik izvajal ustrezne tovorne operacije, preden se lahko za to letališče podeli imenovanje ACC3. Če se s potrjevanjem ukrepov varovanja v letalstvu EU ugotovi, da se eden ali več ciljev, navedenih v kontrolnem seznamu iz Dodatka 6-C3, ne izvaja, pristojni organ letalskega prevoznika ne imenuje za ACC3 za ustrezne tovorne operacije, če ta ne predloži dokazila o izvajanju ukrepov za odpravo ugotovljene pomanjkljivosti. 2. Na reprezentativnem številu letališč, na katerih letalski prevoznik izvaja ustrezne tovorne operacije, preden se podeli imenovanje ACC3 za vsa letališča, na katerih navedeni letalski prevoznik izvaja ustrezne tovorne operacije. Veljajo naslednji pogoji: (a) to možnost zahteva letalski prevoznik, ki izvaja več ustreznih tovornih operacij, in (b) pristojni organ je preveril, ali letalski prevoznik uporablja notranji program zagotavljanja kakovosti varovanja, ki je enakovreden potrjevanju ukrepov varovanja v letalstvu EU, in (c) reprezentativno število so vsaj 3 letališča ali 5 % letališč, katera koli od možnosti je večja, in vsa letališča, locirana na izhodiščnem kraju z visokim tveganjem, ter (d) pristojni organ soglaša z načrtom, ki zagotavlja potrjevanja ukrepov varovanja v letalstvu EU za vsako leto imenovanja na dodatnih letališčih, za katere bo podeljeno imenovanje ACC3, ali dokler niso potrjena vsa letališča. Število navedenih potrjevanj je vsako leto enako vsaj številu, ki je zahtevano v točki (c). Načrt vsebuje razloge, ki utemeljujejo izbiro dodatnih letališč, in (e) vsa imenovanja ACC3 prenehajo na isti dan in (f) če se z enim od potrjevanj ukrepov varovanja v letalstvu EU, dogovorjenih v načrtu, ugotovi, da se eden ali več ciljev, navedenih v kontrolnem seznamu iz Dodatka 6-C3, ne izvaja, organ, ki je pristojen za imenovanje, zahteva dokazilo o izvajanju ukrepov za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih na navedenem letališču, in glede na resnost pomanjkljivosti zahteva: — potrjevanje ukrepov varovanja v letalstvu EU za vsa letališča, za katera se v skladu s točko 6.8.2.2.1 zahteva imenovanje ACC3, v roku, ki ga določi pristojni organ, ali — dvakrat večje število potrjevanj ukrepov varovanja v letalstvu EU v skladu s točko (d) za vsako preostalo leto veljavnosti imenovanj za ACC3. 6.8.2.3 Pristojni organ lahko sprejme poročilo o potrjevanju ukrepov varovanja v letalstvu EU subjekta tretje države za imenovanje ACC3 v primerih, ko ta subjekt izvaja celotno tovorno operacijo, vključno z natovarjanjem v prtljažni prostor zrakoplova, v imenu ACC3, poročilo o potrjevanju ukrepov varovanja v letalstvu EU pa zajema vse te dejavnosti. 6.8.2.4 Pristojni organ lahko imenuje letalskega prevoznika za ACC3 za določen čas, ki poteče najpozneje 30. junija 2016, če potrjevanja ukrepov varovanja v letalstvu EU ni bilo mogoče opraviti iz objektivnih razlogov, na katere letalski prevoznik ni imel vpliva. Če se takšno imenovanje podeli za obdobje, ki je daljše od šestih mesecev, pristojni organ preveri, ali letalski prevoznik uporablja notranji program zagotavljanja kakovosti varovanja, ki je enakovreden potrjevanju ukrepov varovanja v letalstvu EU. 6.8.2.5 Potrjevanje ukrepov varovanja v letalstvu EU se zabeleži v poročilu o potrjevanju, ki vsebuje vsaj izjavo o obveznostih iz Dodatka 6-H1, kontrolni seznam iz Dodatka 6-C3 in izjavo potrjevalca ukrepov varovanja v letalstvu EU iz Dodatka 11-A. Potrjevalec ukrepov varovanja v letalstvu EU predloži poročilo o potrjevanju pristojnemu organu, kopijo pa potrjenemu letalskemu prevozniku. 6.8.3 Varnostni nadzor za tovor in pošto, ki prihajata iz tretje države 6.8.3.1 ACC3 poskrbi za varnostni pregled vsega tovora in pošte, namenjene za prevoz, tranzit ali raztovor na letališču Unije, razen: (a) če je regulirani agent, ki je potrjen za ukrepe varovanja v letalstvu EU, izvedel obvezni varnostni nadzor pošiljke in je bila pošiljka zavarovana pred nepooblaščenim vmešavanjem od trenutka, ko je bil ta varnostni nadzor izveden, do natovarjanja ali (b) če je znani pošiljatelj, ki je potrjen za ukrepe varovanja v letalstvu EU, izvedel obvezni varnostni nadzor pošiljke in je bila pošiljka zavarovana pred nepooblaščenim vmešavanjem od trenutka, ko je bil ta varnostni nadzor izveden, do natovarjanja ali (c) če je stalni pošiljatelj, za katerega je pristojen ACC3 ali regulirani agent, ki je potrjen za ukrepe varovanja v letalstvu EU, izvedel obvezni varnostni nadzor pošiljke, je bila pošiljka zavarovana pred nepooblaščenim vmešavanjem od trenutka, ko je bil ta varnostni nadzor izveden, do natovarjanja in se ne prevaža na potniškem letalu ali (d) če je pošiljka izvzeta iz varnostnih pregledov v skladu s točko 6.1.1(d) in je bila zavarovana pred nepooblaščenim vmešavanjem od trenutka, ko je postala opredeljiv zračni tovor oziroma opredeljiva zračna pošta, do natovarjanja. 6.8.3.2 Tovor in pošta, ki se prevažata v Unijo, se varnostno pregledata z enim od sredstev ali metod iz točke 6.2.1 do takšne mere, da se ustrezno zagotovi, da ne vsebujeta nobenih prepovedanih predmetov. 6.8.3.3 ACC3 v zvezi s: (a) tovorom in pošto, ki sta namenjena za prevoz ali tranzit, zagotovi, da je varnostni pregled v skladu s točko 6.8.3.2 ali varnostni nadzor izvedel sam ali ga je izvedel subjekt, ki je potrjen za ukrepe varovanja v letalstvu EU, na izhodiščni točki ali kjer koli v dobavni verigi in da so bile takšne pošiljke zavarovane pred nepooblaščenim vmešavanjem od trenutka, ko je bil ta varnostni nadzor izveden, do natovarjanja, in (b) tovorom in pošto z visokim tveganjem zagotovi, da je varnostni pregled v skladu s točko 6.7 izvedel sam ali ga je izvedel subjekt, ki je potrjen za ukrepe varovanja v letalstvu EU, na izhodiščni točki ali kjer koli v dobavni verigi, da so bile takšne pošiljke označene kot varne za potniško, tovorno ali poštno letalo in zavarovane pred nepooblaščenim vmešavanjem od trenutka, ko je bil ta varnostni nadzor izveden, do natovarjanja. 6.8.3.4 Enotna črkovno-številčna oznaka ACC3 in varnostni status pošiljke, kot sta navedena v točki 6.3.2.6(d) in ju je izdal regulirani agent, ki je potrjen za ukrepe varovanja v letalstvu EU, sta navedena v spremni dokumentaciji v obliki letalskega tovornega lista, enakovredne poštne dokumentacije ali ločene izjave, in sicer v elektronski ali pisni obliki. 6.8.3.5 V odsotnosti reguliranega agenta iz točke 6.8.4 lahko izjavo o varnostnem statusu izda ACC3 ali letalski prevoznik, ki prihaja iz tretje države, navedene v Dodatku 6Fi ali 6-Fii. 6.8.4 Potrjevanje reguliranih agentov in znanih pošiljateljev 6.8.4.1 Da bi subjekti iz tretjih držav postali regulirani agenti ali znani pošiljatelji, ki so potrjeni za ukrepe varovanja v letalstvu EU, se potrdijo v skladu z eno od naslednjih dveh možnosti in navedejo v bazi podatkov o ACC3, ki mu (jim) neposredno dostavljajo tovor ali pošto za prevoz v Unijo: (a) program varovanja ACC3 določa podrobnosti o varnostnem nadzoru, ki jih v njegovem imenu izvajajo subjekti iz tretjih držav, od katerih neposredno prevzema tovor ali pošto za prevoz v Unijo. Varnostni nadzor, ki ga izvajajo navedeni subjekti, se potrdi s potrjevanjem ukrepov ACC3 za varovanje v letalstvu EU ali (b) subjekti iz tretje države predložijo ustrezne dejavnosti za ravnanje s tovorom v potrjevanje ukrepov varovanja v letalstvu EU v časovnih presledkih, ki niso daljši od petih let, in predložijo ACC3 kopijo poročila o potrjevanju. Poročilo o potrjevanju za regulirane agente iz tretjih držav vsebuje izjavo o obveznostih iz Dodatka 6-H2 in kontrolni seznam iz Dodatka 6-C2, za znane pošiljatelje iz tretjih držav pa izjavo o obveznostih iz Dodatka 6-H3 in kontrolni seznam iz Dodatka 6-C4. Poročilo o potrjevanju vsebuje tudi izjavo potrjevalca ukrepov varovanja v letalstvu EU iz Dodatka 11-A. 6.8.4.2 Če se s potrjevanjem ukrepov varovanja v letalstvu EU v skladu s točko 6.8.4.1(b) ugotovi, da: (a) je subjekt zagotovil upoštevanje ciljev iz ustreznega kontrolnega seznama, se v poročilu o potrjevanju navede, da je subjekt imenovan za reguliranega agenta ali znanega pošiljatelja, ki je potrjen za ukrepe varovanja v letalstvu EU. Potrjevalec predloži potrjenemu subjektu izvirnik poročila o potrjevanju; (b) subjekt ni upošteval ciljev iz ustreznega kontrolnega seznama, nima dovoljenja za ravnanje s tovorom za prevoz v EU. Subjekt prejme kopijo izpolnjenega kontrolnega seznama, v katerem so navedene pomanjkljivosti. 6.8.4.3 ACC3 vzdržuje bazo podatkov, ki za vsakega reguliranega agenta ali znanega pošiljatelja, potrjenega za ukrepe varovanja v letalstvu EU v skladu s točko 6.8.4.1, od katerega neposredno prevzema tovor ali pošto za prevoz v Unijo, vsebuje vsaj naslednje podatke: (a) podatke o podjetju, vključno z dobrovernim službenim naslovom, in (b) naravo poslovne dejavnosti, razen poslovno občutljivih informacij, in (c) kontaktne podatke, vključno s podatki o osebi(-ah), odgovorni(-h) za varovanje, in (d) matično številko podjetja, če se uporablja, ter (e) poročilo o potrjevanju, če je na voljo. Baza podatkov je na voljo za pregled ACC3. Tako bazo podatkov lahko vzdržujejo tudi drugi subjekti, potrjeni za ukrepe varovanja v letalstvu EU. 6.8.4.4 Subjekt, ki se ukvarja z zračnim tovorom ali pošto in upravlja mrežo z različnimi lokacijami v tretjih državah, lahko pridobi enotno imenovanje za reguliranega agenta, potrjenega za ukrepe varovanja v letalstvu EU, ki vključuje vse lokacije iz mreže, če: (a) enotni program varovanja ali standardizirani programi varovanja vključujejo ustrezne ukrepe mreže za varovanje v letalstvu, vključno s prevoznimi storitvami med lokacijami, in (b) za izvajanje programa oziroma programov varovanja se uporablja enotni notranji program zagotavljanja kakovosti varovanja, ki je enakovreden potrjevanju ukrepov varovanja v letalstvu EU, in (c) so bili pred imenovanjem mreže za reguliranega agenta za ukrepe varovanja v letalstvu EU potrjeni ukrepi varovanja v let