UREDBA (EU) 2019/1009 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 5. junija 2019

o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Pogoji za omogočanje dostopnosti gnojil na notranjem trgu so bili delno harmonizirani z Uredbo (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ki skoraj izključno zajema gnojila iz anorganskih materialov, pridobljenih z izkopom ali kemičnimi postopki. Omogočiti je treba tudi uporabo recikliranih ali organskih materialov za gnojenje. Določiti bi bilo treba harmonizirane pogoje za omogočanje dostopnosti gnojil iz takih recikliranih ali organskih materialov na celotnem notranjem trgu, da bi tako spodbudili njihovo nadaljnjo uporabo. Spodbujanje pogostejše uporabe recikliranih hranil bi dodatno pomagalo pri razvoju krožnega gospodarstva in omogočalo z viri gospodarnejšo splošno uporabo hranil, obenem pa zmanjšalo odvisnost Unije od hranil iz tretjih držav. Obseg harmonizacije bi bilo zato treba razširiti, da se vključijo reciklirani in organski materiali.

(2) Nekateri proizvodi se uporabljajo v kombinaciji z gnojili za izboljšanje hranilne učinkovitosti, s čimer se tudi zmanjša količina uporabljenih gnojil in s tem njihov učinek na okolje. Da bi se olajšal prosti pretok teh proizvodov na notranjem trgu, bi morala ta harmonizacija zajemati ne le gnojila, tj. proizvode za oskrbo rastlin s hranili, temveč tudi proizvode za izboljšanje učinkovitosti rastlinskih hranil.

(3) Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa pravila za akreditacijo organov za ugotavljanje skladnosti, vzpostavlja okvir za nadzor trga proizvodov in nadzor proizvodov iz tretjih držav ter določa splošna načela glede oznake CE. Navedena uredba bi se morala uporabljati za proizvode, ki jih zajema ta uredba, da se zagotovi, da proizvodi, ki so vključeni v prost pretok blaga znotraj Unije, izpolnjujejo zahteve, ki zagotavljajo visoko stopnjo zaščite javnih interesov, kot so zdravje ljudi, živali in rastlin, ter varnost in okolje.

(4) Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) določa skupna načela in referenčne določbe za uporabo v sektorski zakonodaji, da se zagotovi skladna podlaga za revizijo ali prenovitev navedene zakonodaje. Uredbo (ES) št. 2003/2003 bi bilo zato treba nadomestiti s to uredbo, pripravljeno čim bolj v skladu s temi skupnimi načeli in referenčnimi določbami.

(5) V nasprotju z večino drugih harmonizacijskih ukrepov v pravu Unije Uredba (ES) št. 2003/2003 ne preprečuje omogočanja dostopnosti neharmoniziranih gnojil na notranjem trgu v skladu z nacionalnim pravom in splošnimi pravili o prostem pretoku iz Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Glede na zelo lokalno naravo nekaterih proizvodnih trgov bi bilo treba ohraniti to možnost. Skladnost s harmoniziranimi pravili bi zato morala ostati neobvezna in bi se morala zahtevati samo za proizvode za oskrbo rastlin s hranili ali za izboljšanje učinkovitosti rastlinskih hranil, ki so označeni z oznako CE, ko se omogoči njihova dostopnost na trgu. Ta uredba se zato ne bi smela uporabljati za proizvode, ki nimajo oznake CE, ko se omogoči njihova dostopnost na trgu.

(6) Zaradi različnih funkcij proizvodov so potrebne različne zahteve glede varnosti in kakovosti proizvodov, prilagojene posameznim predvidenim namenom uporabe. Sredstva za gnojenje EU bi bilo zato treba razdeliti v različne funkcijske kategorije sredstev, za katere bi morale veljati posebne zahteve glede varnosti in kakovosti.

(7) Sredstvo za gnojenje EU ima lahko več kot eno funkcijo, opisano v okviru funkcijskih kategorij sredstev iz te uredbe. Kadar se navede le ena od teh funkcij, bi moralo zadoščati, da sredstvo za gnojenje EU izpolnjuje zahteve funkcijske kategorije sredstva, ki opisuje tako navedeno funkcijo. Kadar pa se navede več kot ena od teh funkcij, bi bilo treba sredstvo za gnojenje EU obravnavati kot mešanico dveh ali več posameznih sredstev za gnojenje EU, od katerih bi moralo vsako izpolnjevati zahteve glede svoje funkcije. Takšne mešanice bi bilo zato treba zajeti v posebni funkcijski kategoriji sredstev.

(8) Proizvajalec, ki uporablja enega ali več sredstev za gnojenje EU, v zvezi s katerimi je že izvedel ugotavljanje skladnosti oziroma je to izvedel drugi proizvajalec, se lahko sklicuje na to ugotavljanje skladnosti. Da bi čim bolj zmanjšali upravno breme, bi moralo tudi tako pridobljeno sredstvo za gnojenje EU veljati za mešanico dveh ali več posameznih sredstev za gnojenje EU, dodatne zahteve glede skladnosti mešanice pa bi bilo treba omejiti na vidike, ki so potrebni zaradi mešanja.

(9) Za različne sestavne materiale so potrebne različne zahteve glede postopka in različni nadzorni mehanizmi, prilagojeni stopnji njihove morebitne nevarnosti in spremenljivosti. Sestavne materiale za sredstva za gnojenje EU bi bilo zato treba razdeliti v različne kategorije, za vsako pa bi morale veljati posebne zahteve glede postopka in posebni nadzorni mehanizmi. Moralo bi biti mogoče, da se na trgu omogoči dostopnost sredstva za gnojenje EU, ki je sestavljen iz različnih sestavnih materialov iz različnih kategorij sestavnih materialov, kadar vsak material izpolnjuje zahteve kategorije, v katero spada.

(10) Onesnaževala v sredstvih za gnojenje EU, kot je kadmij, bi lahko predstavljali tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje, saj se kopičijo v okolju in vstopajo v prehransko verigo. Zato bi bilo treba njihovo vsebnost v takih sredstvih omejiti. Poleg tega bi bilo treba nečistote v sredstvih za gnojenje EU, ki so pridobljena iz bioloških odpadkov, zlasti polimere, pa tudi kovino in steklo, bodisi preprečiti ali omejiti, kolikor je to tehnično izvedljivo, z odkrivanjem takih nečistot v ločeno zbranih bioloških odpadkih pred predelavo.

(11) Več držav članic je zaradi varovanja zdravja ljudi in varstva okolja z nacionalnimi določbami omejilo vsebnost kadmija v fosfatnih gnojilih. Če država članica meni, da mora takšne nacionalne določbe ohraniti tudi po sprejetju harmoniziranih mejnih vrednosti iz te uredbe, dokler te hamonizirane mejne vrednosti niso enake ali nižje od veljavnih nacionalnih mejnih vrednosti, bi morala o zadevnih določbah uradno obvestiti Komisijo v skladu s členom 114(4) PDEU. Poleg tega bi v skladu s členom 114(5) PDEU morala država članica, če meni, da mora na podlagi novih znanstvenih spoznanj o varstvu okolja ali delovnega okolja zaradi problema, ki je specifičen zanjo in je posledica sprejetja te uredbe, uvesti nove nacionalne določbe, kot so določbe o omejitvi vsebnosti kadmija v fosfatnih gnojilih, o načrtovanih določbah pa tudi o razlogih za njihovo uvedbo uradno obvestiti Komisijo. V vsakem primeru bi Komisija v skladu s členom 114(6) PDEU morala preveriti, ali so nacionalne določbe, o katerih je bila obveščena, sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine in ali ovirajo delovanje notranjega trga.

(12) Ob upoštevanju dejstva, da so bila v skladu s PDEU nekaterim državam članicam odobrena odstopanja od člena 5 Uredbe (ES) št. 2003/2003 glede vsebnosti kadmija v gnojilih, med drugim z namenom varstva zdravja ljudi in okolja zaradi posebnih tal in podnebnih razmer, ki prevladujejo v zadevnih državah članicah, in ker se dejanske okoliščine, na podlagi katerih je Komisija odobrila ta odstopanja, niso spremenile, bi morale te države članice imeti možnost, da še naprej uporabljajo svoje nacionalne mejne vrednosti za vsebnost kadmija, dokler se na ravni Unije ne bodo uporabljale harmonizirane mejne vrednosti za vsebnost kadmija v fosfatnih gnojilih, ki bodo enake ali nižje od navedenih nacionalnih mejnih vrednosti.

(13) Za olajšanje skladnosti fosfatnih gnojil z zahtevami te uredbe in za spodbujanje inovacij bi bilo treba zagotoviti zadostne spodbude za razvoj ustreznih tehnologij, zlasti tehnologije za odstranjevanje kadmija, in za ravnanje z nevarnimi odpadki, ki vsebujejo kadmij, in sicer z ustreznimi finančnimi sredstvi, kot so tista, ki so na voljo v okviru programa Obzorje Evropa ali platforme za podporo financiranju krožnega gospodarstva oziroma prek Evropske investicijske banke. Te spodbude bi morale biti usmerjene v rešitve za odstranitev kadmija, ki bodo ekonomsko izvedljive na industrijski ravni in bodo omogočale ustrezno obdelavo odpadkov, ki pri tem nastanejo.

(14) Sredstvu za gnojenje EU, ki izpolnjuje zahteve iz te uredbe, bi bilo treba omogočiti prost pretok na notranjem trgu. Kadar je kateri od sestavnih materialov pridobljeni proizvod v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6), vendar je v proizvodni verigi dosegel točko, po kateri ne predstavlja več znatnega tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje (v nadaljnjem besedilu: končna točka v proizvodni verigi), bi nadaljnja uporaba določb navedene uredbe za ta proizvod pomenila nepotrebno upravno breme. Zato bi morala biti taka sredstva za gnojenje izvzeta iz zahtev navedene uredbe. Uredbo (ES) št. 1069/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

(15) V okviru posameznih kategorij sestavnih materialov, ki zajemajo pridobljene proizvode v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009, bi bilo treba določiti končno točko v proizvodni verigi v skladu s postopki iz navedene uredbe. Kadar se takšna končna točka doseže, preden se sredstvo za gnojenje EU da na trg, vendar po začetku proizvodnega procesa, ki ga ureja ta uredba, bi se morale za sredstva za gnojenje EU kumulativno uporabljati zahteve glede postopka iz Uredbe (ES) št. 1069/2009 in te uredbe, pri čemer se uporabljajo strožje zahteve, kadar obe uredbi urejata isti parameter.

(16) Pridobljeni proizvodi v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009, ki so v Uniji že bili dani na trg in se uporabljajo kot organska gnojila in sredstva za izboljšanje tal v skladu z navedeno uredbo, so obetavne surovine za proizvodnjo inovativnih sredstev za gnojenje v krožnem gospodarstvu. Kakor hitro se za zadevni pridobljeni proizvod določi končna točka v proizvodni verigi, bi bilo treba sredstvom za gnojenje EU, ki vsebujejo ta pridobljeni proizvod v skladu s to uredbo, zagotoviti prost pretok na notranjem trgu, ne da bi zanje veljale zahteve iz Uredbe (ES) št. 1069/2009. Zato bi morala Komisija nemudoma opraviti prvo ocenjevanje, da bi preverila, ali se lahko določi končna točka v proizvodni verigi.

(17) Kadar sredstva za gnojenje, pridobljena iz živalskih stranskih proizvodov, predstavljajo tveganje za javno zdravje ali zdravje živali, bi moralo biti mogoče uporabiti zaščitne ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (7), kot to velja za druge kategorije proizvodov, pridobljenih iz živalskih stranskih proizvodov.

(18) Kar zadeva živalske stranske proizvode ali pridobljene proizvode v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009, za katere končna točka v proizvodni verigi ni določena ali določena končna točka v trenutku, ko se omogoči dostopnost proizvoda na trgu, ni dosežena, veljajo glede omogočanja dostopnosti na trgu zahteve iz navedene uredbe. Zato bi bilo zavajajoče, če bi bilo označevanje teh proizvodov z oznako CE urejeno s to uredbo. Vse proizvode, ki vsebujejo take živalske stranske proizvode ali pridobljene proizvode oziroma so iz njih sestavljeni, bi bilo zato treba izključiti s področja uporabe te uredbe. Ta uredba se ne bi smela uporabljati za neobdelane živalske stranske proizvode.

(19) Na trgu obstaja povpraševanje po tem, da bi se nekateri predelani odpadki v smislu Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), kot so struvit, biooglje in proizvodi iz pepela, uporabili kot sredstva za gnojenje. Poleg tega so za uporabo odpadkov kot vhodnega materiala v postopku predelave, za postopke in tehnike obdelave ter za sredstva za gnojenje, ki so rezultat predelave, potrebne nekatere zahteve za zagotovitev, da uporaba navedenih sredstev za gnojenje ne bo povzročila splošnega škodljivega vpliva na okolje ali zdravje ljudi. Za sredstva za gnojenje EU bi bilo treba navedene zahteve določiti v tej uredbi. Zato se taki proizvodi od trenutka, ko izpolnjujejo vse zahteve iz te uredbe, ne bi več smeli šteti za odpadke v smislu Direktive 2008/98/ES, ter bi bilo zato treba omogočiti dostop do notranjega trga za sredstva za gnojenje, ki vsebujejo take predelane odpadne materiale ali iz njih sestojijo. Da bi zagotovili pravno varnost, izkoristili tehnični razvoj in proizvajalce nadalje spodbudili k intenzivnejši uporabi dragocenih tokov odpadkov, bi bilo treba takoj po začetku veljavnosti te uredbe začeti znanstvene analize in določanje zahtev za predelavo na ravni Unije za take proizvode. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte, s katerimi lahko brez nepotrebnega odlašanja določi širše ali dodatne kategorije sestavnih materialov, ki so primerni za uporabo v proizvodnji sredstev za gnojenje EU.

(20) Proizvajalci nekatere stranske proizvode v smislu Direktive 2008/98/ES trenutno uporabljajo kot sestavine sredstev za gnojenje oziroma je pričakovati, da se bodo ta sredstva tako uporabljala na prihodnjih novih trgih. Za takšne sestavine bi bilo treba določiti posebne zahteve, in sicer v ločeni kategoriji sestavnih materialov v Prilogi II k tej uredbi.

(21) Nekatere snovi in zmesi, ki se običajno imenujejo inhibitorji, izboljšujejo način sproščanja hranil v gnojilu, saj zavirajo ali preprečujejo delovanje posebnih skupin mikroorganizmov ali encimov. Proizvajalec bi moral biti odgovoren za zagotavljanje, da inhibitorji, ki so dostopni na trgu z namenom, da se dodajajo sredstvu za gnojenje, izpolnjujejo nekatera merila učinkovitosti. Ti inhibitorji bi se zato morali šteti za sredstva za gnojenje EU na podlagi te uredbe. Poleg tega bi za sredstva za gnojenje EU, ki vsebujejo take inhibitorje, morala veljati nekatera merila učinkovitosti in varnosti ter nekatera okoljska merila. Take inhibitorje bi bilo zato prav tako treba urejati kot sestavne materiale za sredstva za gnojenje EU.

(22) Nekatere snovi, zmesi in mikroorganizmi, tako imenovani rastlinski biostimulanti, kot taki niso vnosi hranil, vendar vseeno spodbujajo naravne prehranjevalne procese rastlin. Kadar je namen takih proizvodov izključno izboljšati učinkovitost izrabe hranil v rastlinah, povečati toleranco na abiotski stres, izboljšati kakovostne lastnosti ali izboljšati razpoložljivost hranil, zajetih v tleh ali rizosferi, so po naravi bolj podobni sredstvom za gnojenje kot pa večini kategorij fitofarmacevtskih sredstev. Delujejo tako, da dopolnjujejo gnojila, pri čemer je cilj izboljšati učinkovitost teh gnojil in zmanjšati odmerek hranil. Zato bi morali biti taki proizvodi upravičeni do označevanja z oznako CE na podlagi te uredbe in bi jih bilo treba izključiti s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (9). Uredbo (ES) št. 1107/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

(23) Proizvodi, ki imajo eno ali več funkcij, od katerih vsaj ena spada na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1107/2009, so fitofarmacevtska sredstva, ki spadajo na področje uporabe navedene uredbe. Takšni proizvodi bi morali ostati pod nadzorom, ki je vzpostavljen za take proizvode in določen v navedeni uredbi. Kadar imajo taki proizvodi tudi funkcijo sredstva za gnojenje, bi bilo zavajajoče njihovo označevanje z oznako CE urejati s to uredbo, saj je dostopnost fitofarmacevtskega sredstva na trgu odvisna od dovoljenja za proizvod, ki velja v zadevni državi članici. Zato bi bilo treba take proizvode izključiti s področja uporabe te uredbe.

(24) Ta uredba ne bi smela preprečevati uporabe obstoječe zakonodaje Unije v zvezi z vidiki varovanja zdravja ljudi, živali in rastlin ter varnosti in okolja, ki jih ta uredba ne zajema. Ta uredba bi se zato morala uporabljati brez poseganja v Direktivo Sveta 86/278/EGS (10), Direktivo Sveta 89/391/EGS (11), Direktivo Sveta 91/676/EGS (12), Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13), Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), Uredbo (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (15), Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (16), Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (17), Uredbo Komisije (ES) št. 1881/2006 (18), Uredbo Sveta (ES) št. 834/2007 (19), Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (20), Uredbo (EU) št. 98/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (21), Uredbo (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (22), Uredbo (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta (23), Direktivo (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (24) ter Uredbo (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta (25).

(25) V skladu z ustaljeno prakso bi bilo treba dušik, fosfor in kalij šteti za „primarna makrohranila“, kalcij, magnezij, natrij in žveplo pa za „sekundarna makrohranila“. Nadalje bi bilo treba v skladu z ustaljeno prakso gnojila šteti za „enostavna“, kadar vsebujejo le eno makrohranilo – ne glede na to, ali je primarno ali sekundarno – ali le eno primarno makrohranilo v kombinaciji z enim ali več sekundarnimi makrohranili. V skladu z isto prakso bi bilo treba gnojila šteti za „sestavljena“, kadar vsebujejo več kot eno primarno makrohranilo (ne glede na to, ali vsebujejo tudi eno ali več sekundarnih makrohranil) ali ne vsebujejo primarnih makrohranil, vendar več kot eno sekundarno makrohranilo.

(26) Kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje snov ali zmes v smislu Uredbe (ES) št. 1907/2006, bi bilo treba varnost njegovih sestavnih snovi za predvideno uporabo zagotoviti z registracijo v skladu z navedeno uredbo. Zahteve glede informacij bi morale zagotavljati, da se varnost predvidene uporabe sredstva za gnojenje EU izkaže na način, ki je primerljiv s pristopi iz drugih regulativnih ureditev za proizvode, namenjene uporabi na obdelovalnih površinah ali kmetijskih rastlinah, zlasti iz nacionalne zakonodaje držav članic o gnojilih in Uredbe (ES) št. 1107/2009. Zato bi se morale zahteve glede informacij, ki jih Uredba (ES) št. 1907/2006 določa za registracijo snovi v količinah od 10 do 100 ton, izjemoma uporabljati kot pogoj za uporabo v sredstvih za gnojenje EU, tudi kadar podjetje da na trg manj kot 10 ton letno. Te zahteve glede informacij bi se morale uporabljati za snovi, ki jih dejansko vsebuje sredstvo za gnojenje EU, za razliko od predhodnih sestavin, ki se uporabljajo za proizvodnjo teh snovi. Samih predhodnih sestavin, kot je žveplova kislina, ki se uporablja kot predhodna sestavina za proizvodnjo normalnega superfosfata, za namen te uredbe ne bi smeli urejati kot sestavnih materialov, saj se bo kemijska varnost bolje zagotovila tako, da se kot sestavni materiali urejajo snovi, ki se pridobijo iz predhodnih sestavin in jih sredstvo za gnojenje EU dejansko vsebuje. Zato bi morala za te snovi vejati obveznost, da izpolnjujejo vse zahteve glede kategorije sestavnih materialov.

(27) Kadar dejanske količine snovi v sredstvih za gnojenje EU, ki jih ureja ta uredba, presegajo 100 ton, bi se morale dodatne zahteve glede informacij, določene v Uredbi (ES) št. 1907/2006, uporabljati neposredno na podlagi navedene uredbe. Ta uredba prav tako ne bi smela vplivati na uporabo drugih določb Uredbe (ES) št. 1907/2006.

(28) Gospodarski subjekti bi morali biti glede na svojo vlogo v dobavni verigi odgovorni za skladnost sredstev za gnojenje EU s to uredbo, da se zagotovi visoka raven varovanja vidikov javnega interesa, ki jih zajema ta uredba, ter tudi poštena konkurenca na notranjem trgu. Kadar koli je to ustrezno, bi morali proizvajalci in uvozniki testirati vzorce sredstev za gnojenje EU, katerih dostopnost na trgu so omogočili, da bi zaščitili zdravje in varnost potrošnikov ter okolje.

(29) Treba je določiti jasno in sorazmerno razdelitev obveznosti, ki ustrezajo vlogi posameznega gospodarskega subjekta v dobavni in distribucijski verigi.

(30) Proizvajalec, ki natančno pozna postopek načrtovanja in proizvodni postopek, je najprimernejši za izvedbo postopka ugotavljanja skladnosti. Ugotavljanje skladnosti sredstev za gnojenje EU bi zato moralo ostati izključno obveznost proizvajalca.

(31) Treba je zagotoviti, da so sredstva za gnojenje EU iz tretjih držav, ki vstopajo na notranji trg, skladna s to uredbo, zlasti pa, da so proizvajalci izvedli ustrezne postopke ugotavljanja skladnosti navedenih sredstev za gnojenje EU. Zato bi bilo treba določiti, da morajo uvozniki zagotoviti, da sredstva za gnojenje EU, ki jih dajejo na trg, izpolnjujejo zahteve iz te uredbe in da na trg ne dajejo sredstev za gnojenje EU, ki ne izpolnjujejo teh zahtev ali ki predstavljajo tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje. Določiti bi bilo treba tudi, da morajo taki uvozniki zagotoviti, da so bili izvedeni postopki ugotavljanja skladnosti ter da sta označevanje sredstev za gnojenje EU in dokumentacija, ki jo pripravijo proizvajalci, na voljo pristojnim nacionalnim organom za pregled.

(32) Ko dajejo uvozniki sredstvo za gnojenje EU na trg, bi morali na njegovi embalaži navesti svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in poštni naslov, na katerem so dosegljivi, da se omogoči nadzor trga.

(33) Ker distributerji omogočajo dostopnost sredstva za gnojenje EU na trgu, potem ko ga je na trg dal proizvajalec ali uvoznik, bi morali delovati skrbno in zagotoviti, da njihovo ravnanje s sredstvom za gnojenje EU ne vpliva negativno na skladnost navedenega sredstva za gnojenje EU s to uredbo.

(34) Gospodarski subjekti, ki dajo sredstvo za gnojenje EU na trg pod svojim lastnim imenom ali blagovno znamko ali spremenijo sredstvo za gnojenje EU tako, da to lahko vpliva na skladnost s to uredbo, bi se morali šteti za proizvajalce in bi morali prevzeti obveznosti proizvajalcev. V drugih primerih pa bi morali gospodarski subjekti, ki le pakirajo ali prepakirajo sredstva za gnojenje EU, ki so jih drugi gospodarski subjekti že dali na trg, imeti možnost dokazati, da ni bilo vpliva na skladnost z zahtevami iz te uredbe, tako da svojo identiteto navedejo na embalaži in hranijo kopijo originalnih informacij z etikete.

(35) Ker so distributerji in uvozniki blizu trga, bi morali biti vključeni v naloge nadzora trga, ki jih izvajajo pristojni nacionalni organi, in bi se od njih morala zahtevati dejavna udeležba, pri čemer bi morali navedenim organom predložiti vse potrebne informacije v zvezi s sredstvom za gnojenje EU.

(36) Zagotavljanje sledljivosti sredstva za gnojenje EU v celotni dobavni verigi prispeva k preprostejšemu in učinkovitejšemu nadzoru trga. Učinkovit sistem sledljivosti organom za nadzor trga olajša izsleditev gospodarskih subjektov, ki so omogočili dostopnost neskladnih sredstev za gnojenje EU na trgu. Od gospodarskih subjektov ne bi smeli zahtevati, da pri hranjenju informacij, zahtevanih za identifikacijo drugih gospodarskih subjektov, posodabljajo take informacije o drugih gospodarskih subjektih, od katerih so dobili sredstvo za gnojenje EU ali ki so jim sami dobavili sredstvo za gnojenje EU, saj jim take posodobljene informacije po navadi niso na voljo.

(37) Da bi olajšali ugotavljanje skladnosti z zahtevami iz te uredbe, je treba določiti domnevo o skladnosti za sredstva za gnojenje EU, ki so skladna s harmoniziranimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (26) ali s skupnimi specifikacijami, sprejetimi v skladu s to uredbo.

(38) Da bi lahko gospodarski subjekti izkazali in pristojni organi preverili, da sredstva za gnojenje EU, ki so dostopna na trgu, izpolnjujejo zahteve iz te uredbe, je treba določiti postopke ugotavljanja skladnosti. Sklep št. 768/2008/ES določa module za postopke ugotavljanja skladnosti od najmanj do najbolj strogega, sorazmerno s stopnjo tveganja in zahtevano stopnjo varnosti. Za zagotovitev medsektorske skladnosti in preprečitev ad hoc različic bi bilo treba postopke ugotavljanja skladnosti izbrati med navedenimi moduli. Proizvajalci bi morali imeti možnost, da za ugotavljanje skladnosti sredstva za gnojenje EU, upravičenega do manj strogega postopka, izberejo strožji postopek ugotavljanja skladnosti, saj jim lahko to omogoči, da poenostavijo svojo administracijo, ne da bi ogrozili skladnost sredstva za gnojenje EU. Poleg tega je treba prilagoditi module, vzpostavljene s Sklepom št. 768/2008/ES, da bodo odražali specifične vidike sredstev za gnojenje. Zlasti je treba okrepiti sisteme kakovosti in vključenost priglašenih organov pri ugotavljanju skladnosti nekaterih sredstev za gnojenje EU, pridobljenih iz predelanih odpadkov.

(39) Za zagotovitev, da amon-nitratna gnojila, ki imajo visoko vsebnost dušika, ne ogrožajo varnosti ter da se taka gnojila ne uporabljajo za namene, za katere niso predvidena, na primer kot eksploziv, bi morale za taka gnojila veljati posebne zahteve, ki se nanašajo na test detonacijske upornosti in sledljivost.

(40) Da bi zagotovili učinkovit dostop do informacij za namene nadzora trga, bi bilo treba informacije o skladnosti z vsemi akti Unije, ki se uporabljajo za sredstva za gnojenje EU, predložiti v eni sami izjavi EU o skladnosti. Da bi zmanjšali upravno breme gospodarskih subjektov, bi bilo treba omogočiti, da je lahko navedena izjava EU o skladnosti dosje, sestavljen iz ustreznih posameznih izjav o skladnosti.

(41) Oznaka CE, ki označuje skladnost sredstva za gnojenje EU s to uredbo, je viden rezultat celotnega postopka, ki obsega ugotavljanje skladnosti v širšem pomenu. Splošna načela za oznako CE in njena povezava z drugimi oznakami so določeni v Uredbi (ES) št. 765/2008. Določiti bi bilo treba posebna pravila za namestitev oznake CE na sredstva za gnojenje EU.

(42) Nekateri postopki ugotavljanja skladnosti iz te uredbe zahtevajo posredovanje organov za ugotavljanje skladnosti, ki jih države članice priglasijo Komisiji.

(43) Bistveno je, da vsi priglašeni organi opravljajo svoje funkcije na enaki ravni in pod pogoji poštene konkurence. Zato je treba določiti obvezne zahteve za organe za ugotavljanje skladnosti, ki želijo biti priglašeni kot ponudniki storitev ugotavljanja skladnosti.

(44) Če organ za ugotavljanje skladnosti izkaže skladnost z merili, določenimi v harmoniziranih standardih, bi se moralo šteti, da izpolnjuje ustrezne zahteve iz te uredbe.

(45) Za zagotovitev dosledne ravni kakovosti pri ugotavljanju skladnosti sredstev za gnojenje EU je treba določiti tudi zahteve za priglasitvene organe in druge organe, vključene v ocenjevanje, priglasitev in spremljanje priglašenih organov.

(46) Sistem iz te uredbe bi bilo treba dopolniti s sistemom akreditacije, določenim v Uredbi (ES) št. 765/2008. Ker je akreditacija bistven način preverjanja usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti, bi jo bilo treba uporabljati tudi za namene priglasitve.

(47) Zaradi spremenljive narave nekaterih sestavnih materialov v sredstvih za gnojenje EU in morebitne nepopravljive škode, ki bi jo lahko povzročila izpostavljenost tal in kmetijskih rastlin nečistotam, bi morala biti pregledna akreditacija iz Uredbe (ES) št. 765/2008, ki zagotavlja potrebno raven zaupanja v certifikate o skladnosti sredstev za gnojenje EU, edini način za izkazovanje tehnične usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti.

(48) Organi za ugotavljanje skladnosti za dele svojih dejavnosti, povezane z ugotavljanjem skladnosti, pogosto sklenejo pogodbo s podizvajalcem ali jih prenesejo na odvisno družbo. Da se ohrani zahtevana raven varnosti za sredstva za gnojenje EU, ki se dajejo na trg, je bistveno, da podizvajalci in odvisne družbe pri izvajanju nalog ugotavljanja skladnosti izpolnjujejo iste zahteve kot priglašeni organi. Zato je pomembno, da ocenjevanje usposobljenosti in delovanja organov, ki bodo priglašeni, ter spremljanje organov, ki so že bili priglašeni, vključuje tudi dejavnosti podizvajalcev in odvisnih družb.

(49) Treba je zagotoviti učinkovit in pregleden priglasitveni postopek ter ga zlasti prilagoditi novim tehnologijam, da se omogoči priglasitev prek spleta.

(50) Ker bi se lahko storitve, ki jih ponujajo priglašeni organi v državi članici, nanašale na sredstva za gnojenje EU, ki so dostopna na celotnem trgu Unije, je primerno dati drugim državam članicam in Komisiji priložnost, da izrazijo pomisleke glede priglašenega organa. Zato je pomembno, da se določi obdobje, v katerem se lahko pojasnijo morebitni dvomi ali pomisleki glede usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti, preden začnejo delovati kot priglašeni organi.

(51) Zaradi olajšanja dostopa na trg je ključno, da priglašeni organi uporabljajo postopke ugotavljanja skladnosti, ne da bi ustvarili nepotrebna bremena za gospodarske subjekte. Iz istega razloga in za zagotovitev enake obravnave gospodarskih subjektov je treba zagotoviti dosledno tehnično uporabo postopkov ugotavljanja skladnosti. To je mogoče najbolje doseči z ustreznim usklajevanjem in sodelovanjem priglašenih organov.

(52) Za zagotovitev pravne varnosti je treba pojasniti, da se pravila o nadzoru notranjega trga in nadzoru proizvodov, ki vstopajo na notranji trg, določena v Uredbi (ES) št. 765/2008, uporabljajo za sredstva za gnojenje EU, zajeta v tej uredbi. Ta uredba državam članicam ne bi smela preprečiti izbire pristojnih organov za izvedbo navedenih nalog.

(53) Sredstva za gnojenje EU bi bilo treba dati na trg le, če so pri ustreznem skladiščenju in uporabi za predviden namen ali v pogojih uporabe, ki jih je mogoče razumno predvideti, in sicer ko je lahko taka uporaba posledica zakonitega in lahko predvidljivega človekovega ravnanja, dovolj učinkovita in ne predstavljajo tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje.

(54) Uredba (ES) št. 2003/2003 določa zaščitni postopek, ki Komisiji omogoča, da preuči upravičenost ukrepa, ki ga država članica sprejme zoper gnojila ES, za katera meni, da predstavljajo tveganje. Da bi se povečala preglednost in skrajšal čas obdelave, je treba sedanji zaščitni postopek izboljšati in povečati njegovo učinkovitost, pri tem pa se opreti na obstoječe strokovno znanje v državah članicah.

(55) Obstoječi sistem bi bilo treba dopolniti s postopkom, v okviru katerega so zainteresirane strani obveščene o načrtovanih ukrepih glede sredstev za gnojenje EU, ki predstavljajo tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje. Sistem bi organom za nadzor trga moral tudi omogočati, da v sodelovanju z ustreznimi gospodarskimi subjekti glede takih sredstev za gnojenje EU zgodaj ukrepajo.

(56) Obveznosti organov za nadzor trga na podlagi te uredbe, da od gospodarskih subjektov zahtevajo sprejetje korektivnih ukrepov, bi se morale uporabljati le za proizvode, ki imajo oznako CE, ko se omogoči njihova dostopnost na trgu. Te obveznosti tako ne bi smele vplivati na morebitno možnost na podlagi nacionalnega prava, v skladu s katero lahko gospodarski subjekt odstrani oznako CE in proizvod da zakonito na trg kot proizvod, ki ne spada na področje uporabe te uredbe.

(57) Da bi dosegli cilje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s prilagoditvijo tehničnemu napredku, zlasti na področju proizvodnje sredstev za gnojenje, pridobljenih iz živalskih stranskih proizvodov, in na področju predelave odpadkov ter v kmetijskem sektorju in agroživilski industriji.

(58) Na področju recikliranja odpadkov, na primer pri recikliranju fosforja iz blata iz čistilnih naprav, in pri proizvodnji sredstev za gnojenje iz živalskih stranskih proizvodov, kot je biooglje, je bil dosežen obetaven tehničen napredek. Za proizvode, ki vsebujejo take materiale ali so iz njih sestavljeni, bi moralo biti mogoče, da so po znanstveni analizi proizvodnih procesov in določitvi zahtev glede postopka na ravni Unije brez nepotrebnega odlašanja dostopni na notranjem trgu. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z opredelitvijo in uvedbo dodatnih sestavnih materialov, primernih za uporabo v proizvodnji sredstev za gnojenje EU, ter ustreznih mejnih vrednosti onesnaževal v takih sredstvih. To pooblastilo bi se lahko izvajalo le, kolikor je to upravičeno na podlagi tehničnega napredka, doseženega po sprejetju te uredbe, in ne za spremembo kakršnih koli elementov te uredbe brez novih dokazov o takšnem napredku. Da bi uvedba novih mejnih vrednosti onesnaževal v sredstvih za gnojenje EU temeljila na doslednem upoštevanju neposrednega in posrednega vpliva na varnost hrane in krme ter na okolje, bi bilo treba pred sprejetjem novih mejnih vrednosti onesnaževal upoštevati znanstvena mnenja Evropske agencije za varnost hrane, Evropske agencije za kemikalije ali Skupnega raziskovalnega središča Komisije. Za pridobljene proizvode v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009 bi bilo treba razširiti ali dodati kategorije sestavnih materialov samo, kadar je bila v proizvodni verigi določena končna točka v skladu s postopki iz navedene uredbe, saj so pridobljeni proizvodi, za katere taka končna točka ni bila določena, že tako izključeni iz področja uporabe te uredbe.

(59) Ker mikroorganizmov ni treba registrirati na podlagi Uredbe (ES) št. 1907/2006 ali katere koli druge horizontalne zakonodaje Unije, v skladu s katero morajo proizvajalci izkazati, da je predvidena uporaba varna, bi morali biti primerni kot sestavni materiali za sredstva za gnojenje EU le, kolikor so bili jasno opredeljeni in podprti s podatki, ki izkazujejo, da je njihova uporaba varna, ter navedeni na izčrpnem seznamu, sprejetem na tej podlagi. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z dodajanjem novih mikroorganizmov na navedeni izčrpni seznam na isti podlagi.

(60) Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje druge polimere, ki niso polimeri hranil. Vendar pa bi to moralo biti omejeno na primere, v katerih je namen polimera nadzor sproščanja hranil ali povečanje sposobnosti zadrževanja vode ali močljivosti sredstva za gnojenje EU. Omogočiti bi bilo treba dostop inovativnih proizvodov, ki vsebujejo take polimere, do notranjega trga. Da bi čim bolj omejili tveganja za zdravje ljudi, varnost ali okolje, ki bi jih utegnili povzročiti drugi polimeri, ki niso polimeri hranil, bi bilo treba določiti merila za njihovo biorazgradljivost, tako da bi bili fizično in biološko razgradljivi. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z opredelitvijo meril za pretvarjanje polimernega ogljika v ogljikov dioksid in s tem povezano metodo testiranja. Polimeri, ki ne izpolnjujejo teh meril, bi morali biti po prehodnem obdobju prepovedani.

(61) Poleg tega bi se moralo biti mogoče takoj odzvati na nove znanstvene dokaze in nove ocene tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte za spremembo zahtev, ki se uporabljajo za različne kategorije sredstev za gnojenje EU.

(62) Pri sprejemanju delegiranih aktov na podlagi te uredbe je zlasti pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (27). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

(63) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejemanje aktov za določitev, ali so ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v zvezi z neskladnimi sredstvi za gnojenje EU, upravičeni ali ne. Ker se bodo navedeni akti nanašali na vprašanje, ali so nacionalni ukrepi upravičeni, ti akti ne bi smeli biti predmet nadzora s strani držav članic.

(64) Za zagotovitev nadaljnjih enotnih pogojev izvajanja te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (28).

(65) Svetovalni postopek bi bilo treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov, s katerimi se od države članice priglasiteljice zahteva, da sprejme potrebne korektivne ukrepe v zvezi s priglašenimi organi, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več zahtev za njihovo priglasitev.

(66) Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov, s katerimi se: v skupnih specifikacijah določijo enotni pogoji za izvajanje zahtev iz te uredbe in testov za preverjanje skladnosti sredstev za gnojenje EU, kadar harmonizirani standardi niso bili sprejeti ali ne izpolnjujejo zahtev iz te uredbe oziroma kadar pride do neupravičenih zamud pri sprejemanju ali posodabljanju teh standardov; spremenijo ali prekličejo skupne specifikacije, kadar je mogoče neskladnost sredstva za gnojenje EU pripisati pomanjkljivostim v teh skupnih specifikacijah; določi, ali je nacionalni ukrep, sprejet v zvezi s skladnim sredstvom za gnojenje EU, ki predstavlja tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje, upravičen ali ne.

(67) Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, s katerimi določi, ali je nacionalni ukrep, sprejet v zvezi s skladnim sredstvom za gnojenje EU, ki predstavlja tveganje, upravičen ali ne, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih v zvezi z varovanjem zdravja ljudi, živali ali rastlin, varnosti ali okolja..

(68) Države članice bi morale določiti pravila o kaznih za kršitve te uredbe in zagotoviti, da se ta pravila izvršujejo. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

(69) Ker je treba zagotoviti visoko raven varstva okolja in upoštevati nova dognanja na podlagi znanstvenih dejstev, bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, ki vključuje pregled mejnih vrednosti za vsebnost kadmija.

(70) Treba je zagotoviti prehodno ureditev, ki bo omogočala dostopnost gnojil ES na trgu, ki so že bila dana na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 2003/2003 pred datumom začetka uporabe te uredbe, ne da bi navedeni proizvodi morali izpolnjevati dodatne zahteve za proizvode. Distributerji bi zato morali imeti možnost dobavljati gnojila ES, ki so bila dana na trg, in sicer zalogo, ki je že v distribucijski verigi, pred datumom začetka uporabe te uredbe.

(71) Gospodarskim subjektom je treba dati na voljo dovolj časa za izpolnitev svojih obveznosti na podlagi te uredbe, državam članicam pa za vzpostavitev upravne infrastrukture, potrebne za uporabo te uredbe. Uporabo bi bilo zato treba preložiti na razumen datum, ko so lahko te priprave zaključene.

(72) Ker cilja te uredbe, in sicer zagotoviti, da notranji trg deluje in sredstva za gnojenje EU na trgu izpolnjujejo zahteve za visoko raven varovanja zdravja ljudi, živali in rastlin ter varnosti in okolja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1 Področje uporabe 1. Ta uredba se uporablja za sredstva za gnojenje EU. Ta uredba se ne uporablja za: (a) živalske stranske proizvode ali pridobljene proizvode, za katere veljajo zahteve iz Uredbe (ES) št. 1069/2009, ko se omogoči njihova dostopnost na trgu; (b) fitofarmacevtska sredstva, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1107/2009. 2. Ta uredba ne vpliva na uporabo naslednjih pravnih aktov: (a) Direktive 86/278/EGS; (b) Direktive 89/391/EGS; (c) Direktive 91/676/EGS; (d) Direktive 2000/60/ES; (e) Direktive 2001/18/ES; (f) Uredbe (ES) št. 852/2004; (g) Uredbe (ES) št. 882/2004; (h) Uredbe (ES) št. 1881/2006; (i) Uredbe (ES) št. 1907/2006; (j) Uredbe (ES) št. 834/2007; (k) Uredbe (ES) št. 1272/2008; (l) Uredbe (EU) št. 98/2013; (m) Uredbe (EU) št. 1143/2014; (n) Uredbe (EU) 2016/2031; (o) Direktive (EU) 2016/2284; (p) Uredbe (EU) 2017/625.

Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „sredstvo za gnojenje “ pomeni snov, zmes, mikroorganizem ali kateri koli drug material, ki se uporablja samostojno ali zmešan z drugim materialom na rastlinah ali njihovi rizosferi ali na gobah ali njihovi mikosferi ali je namenjen za takšno uporabo ali ki je namenjen, da samostojno ali zmešan z drugim materialom tvori rizosfero ali mikosfero, zaradi oskrbe rastlin ali gob s hranili ali izboljšanja njihove hranilne učinkovitosti; (2) „sredstvo za gnojenje EU“ pomeni sredstvo za gnojenje, ki je označeno z oznako CE, ko se omogoči njegova dostopnost na trgu; (3) „snov“ pomeni snov, kakor je opredeljena v točki 1 člena 3 Uredbe (ES) št. 1907/2006; (4) „zmes“ pomeni zmes, kakor je opredeljena v točki 2 člena 3 Uredbe (ES) št. 1907/2006; (5) „mikroorganizem“ pomeni mikroorganizem, kakor je opredeljen v točki 15 člena 3 Uredbe (ES) št. 1107/2009; (6) „tekoča oblika“ pomeni suspenzijo ali raztopino, pri čemer je suspenzija dvofazna disperzija, v kateri so trdni delci ohranjeni v suspenziji v tekoči fazi, raztopina pa je tekočina brez trdnih delcev, ali gel, vključuje pa tudi paste; (7) „trdna oblika“ pomeni obliko, za katero sta značilni strukturna togost in odpornost na spremembe oblike ali prostornine in v kateri so atomi med seboj trdno povezani, tako da tvorijo urejeno geometrično mrežo (kristalna trdna snov) ali pa neurejeno povezavo (amorfna trdna snov); (8) „masni odstotek“ pomeni odstotek mase celotnega sredstva za gnojenje EU v obliki, v kateri je dostopno na trgu; (9) „omogočanje dostopnosti na trgu“ pomeni vsako dobavo sredstva za gnojenje EU za distribucijo ali uporabo na trgu Unije v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi za plačilo ali brezplačno; (10) „dajanje na trg“ pomeni, da se prvič omogoči dostopnost sredstva za gnojenje EU na trgu Unije; (11) „proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki izdeluje sredstvo za gnojenje EU ali za katero se sredstvo za gnojenje EU načrtuje ali izdeluje in ki to sredstvo za gnojenje EU trži pod svojim imenom ali blagovno znamko; (12) „pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec pisno pooblastil, da v njegovem imenu izvaja določene naloge; (13) „uvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki da sredstvo za gnojenje EU iz tretje države na trg Unije; (14) „distributer“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo v dobavni verigi, razen proizvajalca ali uvoznika, ki omogoči dostopnost sredstva za gnojenje EU na trgu; (15) „gospodarski subjekti“ pomeni proizvajalca, pooblaščenega zastopnika, uvoznika in distributerja; (16) „tehnična specifikacija“ pomeni dokument, ki določa tehnične zahteve, ki jih mora izpolnjevati sredstvo za gnojenje EU, njegov proizvodni postopek ali metode njegovega vzorčenja in analize; (17) „harmonizirani standard“ pomeni harmonizirani standard, kakor je opredeljen v točki 1(c) člena 2 Uredbe (EU) št. 1025/2012; (18) „akreditacija“ pomeni akreditacijo, kakor je opredeljena v točki 10 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008; (19) „nacionalni akreditacijski organ“ pomeni nacionalni akreditacijski organ, kakor je opredeljen v točki 11 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008; (20) „ugotavljanje skladnosti“ pomeni proces ugotavljanja, ali so izpolnjene zahteve iz te uredbe glede sredstva za gnojenje EU; (21) „organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ, ki izvaja dejavnosti ugotavljanja skladnosti, vključno s testiranjem, izdajo certifikatov in pregledovanjem; (22) „odpoklic“ pomeni vsak ukrep za vrnitev sredstva za gnojenje EU, katerega dostopnost je že bila omogočena končnemu uporabniku; (23) „umik“ pomeni vsak ukrep za preprečitev, da bi bila na trgu omogočena dostopnost sredstva za gnojenje EU iz dobavne verige; (24) „harmonizacijska zakonodaja Unije“ pomeni vsako zakonodajo Unije, ki harmonizira pogoje za trženje proizvodov; (25) „oznaka CE“ pomeni oznako, s katero proizvajalec izjavlja, da je sredstvo za gnojenje EU skladno z veljavnimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije, ki določa njeno namestitev.

Člen 3 Prosti pretok 1. Države članice iz razlogov, povezanih s sestavo, označevanjem ali drugimi vidiki, ki jih zajema ta uredba, ne ovirajo omogočanja dostopnosti na trgu sredstev za gnojenje EU, ki so skladna s to uredbo. 2. Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena lahko država članica, za katero 14. julija 2019 velja odstopanje od člena 5 Uredbe (ES) št. 2003/2003 v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih, odobreno v skladu s členom 114(4) PDEU, za sredstva za gnojenje EU še naprej uporablja nacionalne mejne vrednosti za vsebnost kadmija v gnojilih, ki se uporabljajo v tej državi članici 14. julija 2019, vse dokler se na ravni Unije ne uporabljajo harmonizirane mejne vrednosti za vsebnost kadmija v fosfatnih gnojilih, ki so enake ali nižje od mejnih vrednosti, ki se 14. julija 2019 uporabljajo v zadevni državi članici. 3. Ta uredba državam članicam ne preprečuje, da zaradi varovanja zdravja ljudi in okolja ohranijo ali sprejmejo določbe, skladne s Pogodbama, o uporabi sredstev za gnojenje EU, če te določbe ne zahtevajo spremembe sredstev za gnojenje EU, skladnih s to uredbo, in ne vplivajo na pogoje za omogočanje dostopnosti teh sredstev na trgu.

Člen 4 Zahteve za sredstva 1. Sredstvo za gnojenje EU: (a) izpolnjuje zahteve iz Priloge I za ustrezno funkcijsko kategorijo sredstev; (b) izpolnjuje zahteve iz Priloge II za ustrezno kategorijo ali kategorije sestavnih materialov in (c) se označi v skladu z zahtevami za označevanje iz Priloge III. 2. V zvezi z vidiki, ki niso zajeti v Prilogi I ali II, sredstva za gnojenje EU ne predstavljajo tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje. 3. Komisija do 16. julija 2020 objavi dokument s smernicami za proizvajalce in organe za nadzor trga z jasnimi informacijami in primeri glede izgleda etikete iz Priloge III.

Člen 5 Omogočanje dostopnosti na trgu Sredstva za gnojenje EU so lahko dostopna na trgu samo, če izpolnjujejo zahteve iz te uredbe.

POGLAVJE II

OBVEZNOSTI GOSPODARSKIH SUBJEKTOV

Člen 6 Obveznosti proizvajalcev 1. Proizvajalci pri dajanju sredstev za gnojenje EU na trg zagotovijo, da so ta sredstva za gnojenje načrtovana in proizvedena v skladu z zahtevami iz prilog I in II. 2. Proizvajalci pred dajanjem sredstev za gnojenje EU na trg pripravijo tehnično dokumentacijo in izvedejo ustrezen postopek ugotavljanja skladnosti iz člena 15 ali za njegovo izvedbo pooblastijo tretjo osebo. Kadar je bilo s tem postopkom ugotavljanja skladnosti že izkazano, da sredstvo za gnojenje EU izpolnjuje veljavne zahteve iz te uredbe, proizvajalci pripravijo izjavo EU o skladnosti in namestijo oznako CE. 3. Proizvajalci hranijo tehnično dokumentacijo in izjavo EU o skladnosti še pet let po tem, ko je bil sredstvo za gnojenje EU, za katerega veljajo ti dokumenti, dano na trg. Proizvajalci drugim gospodarskim subjektom na zahtevo predložijo kopijo izjave EU o skladnosti. 4. Proizvajalci zagotovijo, da se pri serijski proizvodnji sredstev za gnojenje EU izvajajo postopki za ohranjanje skladnosti s to uredbo. Ustrezno se upoštevajo spremembe proizvodnega postopka ali lastnosti teh sredstev za gnojenje EU ter spremembe harmoniziranih standardov, skupnih specifikacij iz člena 14 ali drugih tehničnih specifikacij, v skladu s katerimi se potrdi ali preverja skladnost sredstva za gnojenje EU. Proizvajalci, kadar je to primerno glede na delovanje sredstva za gnojenje EU ali glede na tveganja, ki jih sredstvo za gnojenje predstavlja, testirajo vzorce takih sredstev za gnojenje EU, ki so dostopni na trgu, preiskujejo pritožbe in po potrebi vodijo register pritožb, neskladnih sredstev za gnojenje EU in odpoklica takih sredstev za gnojenje EU ter o vsem tovrstnem spremljanju obveščajo distributerje. 5. Proizvajalci zagotovijo, da je na embalaži sredstev za gnojenje EU, ki so jih dali na trg, navedena številka tipa, serijska številka ali kateri koli drug element, ki omogoča njihovo identifikacijo, ali da so, kadar se sredstva za gnojenje EU dobavljajo brez embalaže, zahtevane informacije navedene v dokumentu, ki je priložen vsakemu sredstvu za gnojenje. 6. Proizvajalci na embalaži sredstva za gnojenje EU ali, kadar se sredstvo za gnojenje EU dobavlja brez embalaže, v dokumentu, ki je priložen sredstvu za gnojenje EU, navedejo ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in poštni naslov, na katerem so dosegljivi. V poštnem naslovu se navede enotna kontaktna točka, na kateri je proizvajalec dosegljiv. Te informacije so v jeziku, ki ga končni uporabniki in organi za nadzor trga brez težav razumejo, ter so jasne, razumljive in čitljive. 7. Proizvajalci zagotovijo, da so sredstvom za gnojenje EU priložene informacije, zahtevane v skladu s Prilogo III. Kadar se sredstvo za gnojenje EU dobavi v embalaži, se informacije navedejo na etiketi, ki se namesti na to embalažo. Kadar je embalaža premajhna, da bi bile na njej navedene vse informacije, se informacije, ki se ne morejo navesti na etiketi, zagotovijo na ločenem podatkovnem listu, ki je priložen tej embalaži. Takšen podatkovni list velja za del etikete. Kadar se sredstvo za gnojenje EU dobavi brez embalaže, se vse informacije zagotovijo na podatkovnem listu. Etiketa in podatkovni list sta na voljo za pregled, ko je sredstvo za gnojenje EU dostopno na trgu. Informacije so v jeziku, ki ga končni uporabniki brez težav razumejo, kot določi zadevna država članica, ter so jasne, razumljive in čitljive. 8. Proizvajalci, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da sredstvo za gnojenje EU, ki so ga dali na trg, ni skladno s to uredbo, nemudoma sprejmejo potrebne korektivne ukrepe, da zagotovijo skladnost tega sredstva za gnojenje EU, ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Kadar proizvajalci menijo ali utemeljeno domnevajo, da sredstvo za gnojenje EU, ki so ga dali na trg, predstavlja tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje, o tem takoj obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v katerih so omogočili dostopnost sredstva za gnojenje EU na trgu, in jim predložijo podrobne informacije, zlasti o morebitnih neskladnostih in morebitnih sprejetih korektivnih ukrepih. 9. Proizvajalci pristojnemu nacionalnemu organu na njegovo utemeljeno zahtevo predložijo, v papirni ali elektronski obliki in v jeziku, ki ga ta organ brez težav razume, vse potrebne informacije in dokumentacijo za izkazovanje skladnosti sredstva za gnojenje EU s to uredbo. S tem organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri kateri koli dejavnosti, katere cilj je preprečiti tveganja, ki jih predstavlja sredstvo za gnojenje EU, ki so ga dali na trg.

Člen 7 Pooblaščeni zastopnik 1. Proizvajalec lahko s pisnim pooblastilom imenuje pooblaščenega zastopnika. Obveznosti iz člena 6(1) in obveznost priprave tehnične dokumentacije iz člena 6(2) niso del pooblastil pooblaščenega zastopnika. 2. Pooblaščeni zastopnik izvaja naloge, določene v pooblastilu, ki ga prejme od proizvajalca. Pooblastilo pooblaščenemu zastopniku omogoča, da izvaja vsaj naslednje naloge: (a) hrani izjavo EU o skladnosti in tehnično dokumentacijo ter omogoča nacionalnim organom za nadzor trga dostop do nje še pet let po tem, ko je bilo sredstvo za gnojenje EU, za katerega velja navedena dokumentacija, dano na trg; (b) pristojnemu nacionalnemu organu na utemeljeno zahtevo zagotovi vse potrebne informacije in dokumentacijo, s katerimi izkaže, da je sredstvo za gnojenje EU skladno; (c) na zahtevo pristojnih nacionalnih organov sodeluje pri vseh dejavnostih, katerih cilj je preprečiti tveganja, ki jih predstavljajo sredstva za gnojenje EU, v okviru pooblastil pooblaščenega zastopnika.

Člen 8 Obveznosti uvoznikov 1. Uvozniki dajejo na trg le skladna sredstva za gnojenje EU. 2. Preden dajo uvozniki sredstvo za gnojenje EU na trg, zagotovijo, da je proizvajalec izvedel ustrezen postopek ugotavljanja skladnosti iz člena 15. Zagotovijo tudi, da je proizvajalec pripravil tehnično dokumentacijo, da so sredstvu za gnojenje EU priloženi zahtevani dokumenti ter da je proizvajalec izpolnil zahteve iz člena 6(5) in (6). Kadar uvoznik meni ali utemeljeno domneva, da sredstvo za gnojenje EU ni skladno s to uredbo, ga da na trg šele po tem, ko je bila zagotovljena njegova skladnost. Kadar sredstvo za gnojenje EU predstavlja tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje, uvoznik o tem obvesti proizvajalca in organe za nadzor trga. 3. Uvozniki na embalaži sredstva za gnojenje EU ali, kadar se sredstvo za gnojenje EU dobavlja brez embalaže, v dokumentu, ki je priložen sredstvu za gnojenje EU, navedejo ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in poštni naslov, na katerem so dosegljivi. Kontaktni podatki so v jeziku, ki ga končni uporabniki in organi za nadzor trga brez težav razumejo. 4. Uvozniki zagotovijo, da so sredstvom za gnojenje EU priložene informacije, zahtevane v skladu s Prilogo III. Kadar se sredstvo za gnojenje EU dobavi v embalaži, se informacije navedejo na etiketi, ki se namesti na to embalažo. Kadar je embalaža premajhna, da bi bile na njej navedene vse informacije, se informacije, ki se ne morejo navesti na etiketi, zagotovijo na ločenem podatkovnem listu, ki je priložen tej embalaži. Takšen podatkovni list velja za del etikete. Kadar se sredstvo za gnojenje EU dobavi brez embalaže, se vse informacije zagotovijo na podatkovnem listu. Etiketa in podatkovni list sta na voljo za pregled, ko je sredstvo za gnojenje EU dostopno na trgu. Informacije so v jeziku, ki ga končni uporabniki brez težav razumejo, kot določi zadevna država članica. 5. Dokler so uvozniki odgovorni za sredstvo za gnojenje EU, zagotovijo, da pogoji skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo njegove skladnosti z zahtevami iz Priloge I ali III. 6. Uvozniki, kadar je to primerno glede na delovanje sredstva za gnojenje EU ali glede na tveganja, ki jih to sredstvo predstavlja, testirajo vzorce takih sredstev za gnojenje EU, ki so dostopna na trgu, preiskujejo pritožbe in po potrebi vodijo register pritožb, neskladnih sredstev za gnojenje EU in odpoklica takih sredstev za gnojenje EU ter o vsem tovrstnem spremljanju obveščajo distributerje. 7. Uvozniki, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da sredstvo za gnojenje EU, ki so ga dali na trg, ni skladno s to uredbo, nemudoma sprejmejo potrebne korektivne ukrepe, da zagotovijo skladnost tega sredstva za gnojenje EU, ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Kadar uvozniki menijo ali utemeljeno domnevajo, da sredstvo za gnojenje EU, ki so ga dali na trg, predstavlja tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje, o tem takoj obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v katerih so omogočili dostopnost sredstva za gnojenje EU na trgu, in jim predložijo podrobne informacije, zlasti o morebitnih neskladnostih in morebitnih sprejetih korektivnih ukrepih. 8. Uvozniki še pet let po tem, ko je bilo sredstvo za gnojenje EU dano na trg, hranijo kopijo izjave EU o skladnosti za potrebe organov za nadzor trga in zagotovijo, da je tehnična dokumentacija na voljo navedenim organom na njihovo zahtevo. Uvozniki drugim gospodarskim subjektom na zahtevo predložijo kopijo izjave EU o skladnosti. 9. Uvozniki pristojnemu nacionalnemu organu na njegovo utemeljeno zahtevo predložijo, v papirni ali elektronski obliki in v jeziku, ki ga navedeni organ brez težav razume, vse potrebne informacije in dokumentacijo za izkazovanje skladnosti sredstva za gnojenje EU s to uredbo. Z navedenim organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri kateri koli dejavnosti, katere cilj je preprečiti tveganja, ki jih predstavlja sredstvo za gnojenje EU, ki so ga dali na trg.

Člen 9 Obveznosti distributerjev 1. Distributerji pri omogočanju dostopnosti sredstva za gnojenje EU na trgu skrbno upoštevajo zahteve iz te uredbe. 2. Preden distributerji omogočijo dostopnost sredstva za gnojenje EU na trgu, preverijo, ali so temu sredstvu priloženi zahtevani dokumenti, vključno z informacijami iz člena 6(7) ali člena 8(4), ki se predložijo na način, določen v navedenih členih, in sicer v jeziku, ki ga brez težav razumejo končni uporabniki v državi članici, v kateri bo sredstvo za gnojenje EU dostopom na trgu, in ali sta proizvajalec in uvoznik izpolnila zahteve iz člena 6(5) in (6) oziroma člena 8(3). Kadar distributer meni ali utemeljeno domneva, da sredstvo za gnojenje EU ni skladno s to uredbo, ne omogoči dostopnosti tega sredstva za gnojenje EU na trgu, dokler ni zagotovljena njegova skladnost. Kadar sredstvo za gnojenje EU predstavlja tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje, distributer o tem obvesti proizvajalca ali uvoznika in organe za nadzor trga. 3. Dokler so distributerji odgovorni za sredstvo za gnojenje EU, zagotovijo, da pogoji skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo njegove skladnosti z zahtevami iz Priloge I ali III. 4. Distributerji, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da sredstvo za gnojenje EU, katerega dostopnost na trgu so omogočili, ni skladno s to uredbo, zagotovijo sprejetje potrebnih korektivnih ukrepov, s katerimi dosežejo skladnost tega sredstva za gnojenje EU, ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Kadar distributerji menijo ali utemeljeno domnevajo, da sredstvo za gnojenje EU, katerega dostopnost na trgu so omogočili, predstavlja tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje, o tem takoj obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v katerih so omogočili dostopnost sredstva za gnojenje EU na trgu, in jim predložijo podrobne informacije, zlasti o morebitnih neskladnostih in morebitnih sprejetih korektivnih ukrepih. 5. Distributerji pristojnemu nacionalnemu organu na njegovo utemeljeno zahtevo predložijo, v papirni ali elektronski obliki, vse potrebne informacije in dokumentacijo za izkazovanje skladnosti sredstva za gnojenje EU s to uredbo. Z navedenim organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri kateri koli dejavnosti, katere cilj je preprečiti tveganja, ki jih predstavljajo sredstva za gnojenje EU, katerih dostopnost na trgu so omogočili.

Člen 10 Primeri, ko se obveznosti proizvajalcev uporabljajo za uvoznike in distributerje Uvoznik ali distributer se za namene te uredbe šteje za proizvajalca in zanj veljajo obveznosti proizvajalca iz člena 6, kadar uvoznik ali distributer da sredstvo za gnojenje EU na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali sredstvo za gnojenje EU, ki je že bilo dano na trg, spremeni tako, da to lahko vpliva na njegovo skladnost s to uredbo.

Člen 11 Pakiranje in prepakiranje s strani uvoznikov in distributerjev Kadar uvoznik ali distributer pakira ali prepakira sredstvo za gnojenje EU in se ne šteje za proizvajalca v skladu s členom 10, ta uvoznik ali distributer: (a) zagotovi, da se na embalaži navede „zapakiral“ ali „prepakiral“, nato pa njegovo ime, registrirano trgovsko ime ali registrirana blagovna znamka in poštni naslov, ter (b) hrani vzorec originalnih informacij iz člena 6(7) oziroma člena 8(4) in poskrbi, da je še pet let po tem, ko se omogoči dostopnost sredstva za gnojenje EU na trgu, na voljo organom za nadzor trga.

Člen 12 Identifikacija gospodarskih subjektov 1. Gospodarski subjekti na zahtevo organa za nadzor trga navedejo naslednje: (a) vsak gospodarski subjekt, ki jim je dobavil sredstvo za gnojenje EU; (b) vsak gospodarski subjekt, kateremu so dobavili sredstvo za gnojenje EU. 2. Gospodarski subjekti morajo biti sposobni predložiti informacije iz prvega odstavka še pet let po tem, ko jim je bilo dobavljeno sredstvo za gnojenje EU, in še pet let po tem, ko so dobavili sredstvo za gnojenje EU.

POGLAVJE III

SKLADNOST SREDSTEV ZA GNOJENJE EU

Člen 13 Domneva o skladnosti 1. Za sredstva za gnojenje EU, ki so skladna s harmoniziranimi standardi ali njihovimi deli, na katere so bila sklicevanja objavljena v Uradnem listu Evropske unije, se šteje, da izpolnjujejo zahteve iz prilog I, II in III, zajete v teh standardih ali njihovih delih. 2. Testi za preverjanje, ali sredstva za gnojenje EU izpolnjujejo zahteve iz prilog I, II in III, se izvajajo na zanesljiv in ponovljiv način. Za teste, ki so skladni s harmoniziranimi standardi ali njihovimi deli, na katere so bila sklicevanja objavljena v Uradnem listu Evropske unije, se šteje, da so zanesljivi in ponovljivi, kolikor so zajeti v navedenih standardih ali njihovih delih.

Člen 14 Skupne specifikacije 1. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, v katerih določi skupne specifikacije za zahteve iz Priloge I, II ali III oziroma testov iz člena 13(2), kadar: (a) te zahteve ali testi niso zajeti v harmoniziranih standardih ali njihovih delih, na katere so bila sklicevanja objavljena v Uradnem listu Evropske unije; (b) Komisija ugotovi, da je prišlo do neupravičenih zamud pri sprejemanju zahtevanih harmoniziranih standardov, ali (c) Komisija v skladu s postopkom iz člena 11(5) Uredbe (EU) št. 1025/2012 odloči, da bo z omejitvijo ohranila ali da bo umaknila sklicevanja na harmonizirane standarde ali njihove dele, v katerih so te zahteve ali testi zajeti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 45(3). 2. Za sredstva za gnojenje EU, ki so skladna s skupnimi specifikacijami ali njihovimi deli, se šteje, da izpolnjujejo zahteve iz prilog I, II in III, v katerih so te skupne specifikacije ali njihovi deli zajeti. 3. Za teste za preverjanje, ali sredstva za gnojenje EU, ki so skladna s skupnimi specifikacijami ali njihovimi deli, izpolnjujejo zahteve iz prilog I, II in III, se šteje, da so zanesljivi in ponovljivi, kolikor so ti testi zajeti v teh skupnih specifikacijah ali njihovih delih.

Člen 15 Postopki ugotavljanja skladnosti 1. Ugotavljanje, ali sredstvo za gnojenje EU izpolnjuje zahteve iz te uredbe, poteka po veljavnem postopku ugotavljanja skladnosti v skladu s Prilogo IV. 2. Evidenca in korespondenca v zvezi s postopki ugotavljanja skladnosti sta v uradnem jeziku ali jezikih države članice, v kateri ima sedež priglašeni organ, ki izvaja postopke ugotavljanja skladnosti, ali v jeziku, ki je za navedeni organ sprejemljiv.

Člen 16 Izjava EU o skladnosti 1. V izjavi EU o skladnosti je navedeno, da je bilo izkazano izpolnjevanje zahtev iz te uredbe. 2. Izjava EU o skladnosti ima vzorčno strukturo, določeno v Prilogi V, vsebuje elemente, navedene v ustreznih modulih iz Priloge IV, in se stalno posodablja. Prevede se v jezik ali jezike, ki jih zahteva država članica, v kateri je sredstvo za gnojenje EU dano na trg ali na trgu katere je dostopno. 3. Kadar se za sredstvo za gnojenje EU uporablja več aktov Unije, ki zahtevajo izjavo EU o skladnosti, se pripravi ena sama izjava EU o skladnosti za vse take akte Unije. V tej izjavi so navedeni zadevni akti Unije in sklici na njihove objave. Lahko gre za dosje, sestavljen iz ustreznih posameznih izjav EU o skladnosti. 4. Proizvajalec s pripravo izjave EU o skladnosti prevzame odgovornost za to, da sredstvo za gnojenje EU izpolnjuje zahteve iz te uredbe.

Člen 17 Splošna načela oznake CE Za oznako CE veljajo splošna načela iz člena 30 Uredbe (ES) št. 765/2008.

Člen 18 Pravila in pogoji za namestitev oznake CE 1. Oznaka CE je vidno, čitljivo in neizbrisno nameščena na embalaži sredstva za gnojenje EU ali, kadar se sredstvo za gnojenje EU dobavlja brez embalaže, v dokumentu, ki je priložen sredstvu za gnojenje EU. 2. Oznaka CE se namesti, preden se sredstvo za gnojenje EU da na trg. 3. Oznaki CE sledi identifikacijska številka priglašenega organa, kadar to zahteva Priloga IV. Identifikacijsko številko priglašenega organa namesti organ sam ali pa jo po njegovih navodilih namesti proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik. 4. Države članice nadgrajujejo obstoječe mehanizme, da zagotovijo pravilno uporabo sistema za označevanje z oznako CE, in sprejmejo ustrezne ukrepe v primeru nepravilne rabe te oznake.

Člen 19 Prenehanje statusa odpadka V tej uredbi so določena merila, v skladu s katerimi material, ki velja za odpadek, kot je opredeljen v Direktivi 2008/98/ES, lahko preneha biti odpadek, če ga vsebuje skladno sredstvo za gnojenje EU. V takih primerih se izvede postopek predelave iz te uredbe preden material preneha biti odpadek, za zadevni material pa se šteje, da izpolnjuje pogoje iz člena 6 navedene direktive in da od trenutka, ko je bila pripravljena izjava EU o skladnosti, ni več odpadek.

POGLAVJE IV

PRIGLASITEV ORGANOV ZA UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI

Člen 20 Priglasitev Države članice Komisiji in drugim državam članicam priglasijo organe, ki so pooblaščeni, da kot tretje strani opravljajo naloge ugotavljanja skladnosti v skladu s to uredbo.

Člen 21 Priglasitveni organi 1. Države članice imenujejo priglasitveni organ, ki je pristojen za uvedbo in izvajanje potrebnih postopkov za ocenjevanje in priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti ter za spremljanje priglašenih organov, vključno z izpolnjevanjem zahtev iz člena 26. 2. Države članice lahko odločijo, da ocenjevanje in spremljanje iz odstavka 1 tega člena izvaja nacionalni akreditacijski organ v smislu Uredbe (ES) št. 765/2008 in v skladu z njo. 3. Kadar priglasitveni organ za ocenjevanje, priglasitev ali spremljanje iz odstavka 1 tega člena pooblasti organ, ki ni vladni organ, ali mu drugače zaupa opravljanje teh nalog, mora biti navedeni organ pravna oseba in mora smiselno izpolnjevati zahteve iz člena 22. Poleg tega mora imeti ta organ urejeno zavarovanje odgovornosti, ki izhajajo iz njegovih dejavnosti. 4. Priglasitveni organ prevzame polno odgovornost za naloge, ki jih izvaja organ iz odstavka 3.

Člen 22 Zahteve v zvezi s priglasitvenimi organi 1. Priglasitveni organ se ustanovi tako, da ne prihaja do nasprotja interesov z organi za ugotavljanje skladnosti. 2. Priglasitveni organ je organiziran in se upravlja tako, da zagotavlja objektivnost in nepristranskost svojih dejavnosti. 3. Priglasitveni organ je organiziran tako, da vsako odločitev v zvezi s priglasitvijo organa za ugotavljanje skladnosti sprejmejo usposobljene osebe, ki niso tiste, ki so izvedle ocenjevanje. 4. Priglasitveni organ ne ponuja ali izvaja nobenih dejavnosti, ki jih izvajajo organi za ugotavljanje skladnosti, ali storitev svetovanja na komercialni ali konkurenčni podlagi. 5. Priglasitveni organ zagotovi zaupnost pridobljenih informacij. 6. Priglasitveni organ ima na voljo zadostno število usposobljenega osebja za pravilno izvajanje svojih nalog.

Člen 23 Obveznost obveščanja o priglasitvenih organih Države članice obvestijo Komisijo o svojih postopkih za ocenjevanje in priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti in spremljanje priglašenih organov ter o vsaki spremembi v zvezi s tem. Komisija poskrbi, da so navedene informacije javno dostopne.

Člen 24 Zahteve v zvezi s priglašenimi organi 1. Organ za ugotavljanje skladnosti za namene priglasitve izpolnjuje zahteve iz odstavkov 2 do 11. 2. Organ za ugotavljanje skladnosti se ustanovi na podlagi nacionalnega prava države članice in ima pravno osebnost. 3. Organ za ugotavljanje skladnosti je neodvisni tretji organ, ki ni povezan z organizacijo ali sredstvi za gnojenje EU, katerih skladnost ugotavlja. 4. Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, niso niti načrtovalci, proizvajalci, dobavitelji, kupci, lastniki ali uporabniki sredstev za gnojenje niti zastopniki katere od teh strani. To ne preprečuje uporabe sredstev za gnojenje, nujnih za delovanje organa za ugotavljanje skladnosti, niti uporabe sredstev za gnojenje v zasebne namene. Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, ne sodelujejo neposredno pri načrtovanju, proizvodnji, trženju ali uporabi sredstev za gnojenje niti ne zastopajo strani, ki sodelujejo pri navedenih dejavnostih. Ne sodelujejo pri nobeni dejavnosti, ki bi lahko vplivala na njihovo neodvisno presojo ali integriteto v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, za katere so priglašeni. To zlasti velja za svetovalne storitve. Organi za ugotavljanje skladnosti zagotovijo, da dejavnosti njihovih odvisnih družb ali podizvajalcev ne vplivajo na zaupnost, objektivnost ali nepristranskost njihovih dejavnosti ugotavljanja skladnosti. 5. Organi za ugotavljanje skladnosti in njihovo osebje izvajajo dejavnosti ugotavljanja skladnosti z največjo stopnjo poklicne integritete in potrebno strokovno usposobljenostjo na določenem področju, brez pritiskov in spodbud, zlasti finančnih, ki bi lahko vplivali na njihovo presojo ali rezultate njihovih dejavnosti ugotavljanja skladnosti, predvsem v zvezi z osebami ali skupinami oseb, za katere so rezultati navedenih dejavnosti pomembni. 6. Organ za ugotavljanje skladnosti je sposoben izvajati vse naloge ugotavljanja skladnosti, ki so mu dodeljene v Prilogi IV in za katere je bil priglašen, bodisi da navedene naloge izvaja sam bodisi da so izvedene v njegovem imenu in pod njegovo pristojnostjo. Organ za ugotavljanje skladnosti ima vedno in za vsak postopek ugotavljanja skladnosti ter za vsako vrsto ali kategorijo sredstev za gnojenje EU, za katero je priglašen, na voljo: (a) potrebno osebje s strokovnim znanjem ter zadostnimi in ustreznimi izkušnjami za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti; (b) potrebne opise postopkov, v skladu s katerimi se izvaja ugotavljanje skladnosti, da se zagotovita preglednost in zmožnost ponovitve navedenih postopkov. Imeti mora ustrezne politike in postopke za razlikovanje med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ, in drugimi dejavnostmi; (c) potrebne postopke za izvajanje dejavnosti, pri katerih je ustrezno upoštevana velikost podjetja, sektor, v katerem deluje, in njegova struktura, stopnja zahtevnosti zadevne tehnologije proizvoda ter masovna ali serijska narava proizvodnega postopka. Organ za ugotavljanje skladnosti ima na voljo potrebna sredstva za ustrezno izvajanje strokovnih in upravnih nalog, povezanih z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, ter dostop do vse potrebne opreme ali prostorov. 7. Osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti: (a) je dobro tehnično in strokovno usposobljeno, kar zajema vse dejavnosti ugotavljanja skladnosti, za katere je organ za ugotavljanje skladnosti priglašen; (b) ima zadovoljivo znanje o zahtevah glede ugotavljanja skladnosti, ki ga izvaja, in ustrezna pooblastila za izvedbo tega ugotavljanja skladnosti; (c) ustrezno pozna in razume zahteve iz prilog I, II in III, veljavne harmonizirane standarde iz člena 13, skupne specifikacije iz člena 14 ter ustrezne določbe harmonizacijske zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje; (d) je usposobljeno za pripravo certifikatov, evidence in poročil, ki izkazujejo, da so bila ugotavljanja skladnosti izvedena. 8. Zagotovljena je nepristranskost organov za ugotavljanje skladnosti, njihovega najvišjega vodstva in osebja, odgovornega za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti. Plačilo najvišjega vodstva organa za ugotavljanje skladnosti in njegovega osebja, odgovornega za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, ni odvisno od števila opravljenih postopkov ugotavljanja skladnosti ali rezultatov navedenih ugotavljanj. 9. Organi za ugotavljanje skladnosti sklenejo zavarovanje odgovornosti, razen če odgovornost prevzame država v skladu z nacionalnim pravom ali če je država članica sama neposredno odgovorna za ugotavljanje skladnosti. 10. Osebje organa za ugotavljanje skladnosti je zavezano k poklicni molčečnosti v zvezi z vsemi informacijami, pridobljenimi med izvajanjem nalog v skladu s Prilogo IV, razen pred pristojnimi organi države članice, v kateri izvaja svoje dejavnosti. Lastninske pravice so zaščitene. 11. Organi za ugotavljanje skladnosti sodelujejo pri ustreznih dejavnostih standardizacije in dejavnostih koordinacijske skupine priglašenih organov, ustanovljene na podlagi člena 36, ali zagotovijo, da je njihovo osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, obveščeno o teh dejavnostih, ter kot splošne smernice uporabljajo upravne odločbe in dokumente, ki so rezultat dela navedene skupine.

Člen 25 Domneva o skladnosti priglašenih organov Kadar organ za ugotavljanje skladnosti izkaže svojo skladnost z merili, določenimi v ustreznih harmoniziranih standardih ali njihovih delih, na katere so bila sklicevanja objavljena v Uradnem listu Evropske unije, se šteje, da izpolnjuje zahteve iz člena 24, če ustrezni harmonizirani standardi zajemajo navedene zahteve.

Člen 26 Odvisne družbe in podizvajalci priglašenih organov 1. Kadar priglašeni organ za določene naloge, povezane z ugotavljanjem skladnosti, sklene pogodbo s podizvajalcem ali jih prenese na odvisno družbo, zagotovi, da podizvajalec ali odvisna družba izpolnjuje zahteve iz člena 24, ter o tem ustrezno obvesti priglasitveni organ. 2. Priglašeni organi v celoti prevzamejo odgovornost za naloge, ki jih izvajajo podizvajalci ali odvisne družbe, ne glede na njihov sedež. 3. Dejavnosti se lahko prenesejo na podizvajalca ali odvisno družbo samo, če stranka s tem soglaša. 4. Priglašeni organi omogočajo priglasitvenemu organu dostop do zadevnih dokumentov v zvezi z ocenjevanjem kvalifikacij podizvajalca ali odvisne družbe ter nalogami, ki jih izvaja v skladu s Prilogo IV.

Člen 27 Vloga za priglasitev 1. Organ za ugotavljanje skladnosti predloži vlogo za priglasitev priglasitvenemu organu države članice, v kateri ima sedež. 2. Vlogi za priglasitev se priložita opis dejavnosti ugotavljanja skladnosti, opis modula ali modulov ugotavljanja skladnosti in sredstva ali sredstev za gnojenje EU, za katere navedeni organ uveljavlja pristojnost, ter certifikat o akreditaciji, ki ga izda nacionalni akreditacijski organ, ki potrjuje, da organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz člena 24.

Člen 28 Priglasitveni postopek 1. Priglasitveni organi lahko priglasijo samo tiste organe za ugotavljanje skladnosti, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 24. 2. Komisijo in druge države članice uradno obvestijo prek elektronskega orodja za priglasitev, ki ga je razvila in ga upravlja Komisija. 3. Priglasitev vključuje vse podrobnosti o dejavnostih ugotavljanja skladnosti, modulu ali modulih ugotavljanja skladnosti in zadevnem sredstvu ali sredstvih za gnojenje EU ter certifikat o akreditaciji iz člena 27(2). 4. Zadevni organ lahko izvaja dejavnosti priglašenega organa le, kadar Komisija ali druge države članice ne vložijo ugovora v dveh tednih od priglasitve. Samo tak organ se šteje za priglašeni organ za namene te uredbe. 5. Priglasitveni organ uradno obvesti Komisijo in druge države članice o vseh naknadnih zadevnih spremembah priglasitve.

Člen 29 Identifikacijske številke in seznami priglašenih organov 1. Komisija priglašenemu organu dodeli identifikacijsko številko. Dodeli mu samo eno tako številko, tudi kadar je organ priglašen na podlagi več aktov Unije. 2. Komisija javno objavi seznam organov, priglašenih v skladu s to uredbo, vključno z identifikacijskimi številkami, ki so jim bile dodeljene, in dejavnostmi, za katere so bili priglašeni. Komisija zagotovi, da se seznam stalno posodablja.

Člen 30 Spremembe priglasitev 1. Kadar priglasitveni organ ugotovi ali je obveščen, da priglašeni organ ne izpolnjuje več zahtev iz člena 24 ali da ne izpolnjuje svojih obveznosti, priglasitveni organ omeji, začasno prekliče ali prekliče priglasitev, kot je primerno glede na resnost neizpolnjevanja navedenih zahtev ali nespoštovanja navedenih obveznosti. O tem takoj ustrezno obvesti Komisijo in druge države članice. 2. V primeru omejitve, začasnega preklica ali preklica priglasitve ali če je priglašeni organ prenehal opravljati dejavnost, država članica priglasiteljica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da dokumente navedenega organa obravnava drug priglašeni organ ali da so na voljo pristojnim priglasitvenim organom in organom za nadzor trga na njihovo zahtevo.

Člen 31 Izpodbijanje usposobljenosti priglašenih organov 1. Komisija razišče vse primere, v katerih dvomi oziroma je bila opozorjena na dvom v usposobljenost priglašenega organa ali v to, da še naprej izpolnjuje zahteve in obveznosti, ki veljajo zanj. 2. Država članica priglasiteljica Komisiji na zahtevo predloži vse informacije v zvezi s podlago za priglasitev ali vzdrževanjem usposobljenosti zadevnega priglašenega organa. 3. Komisija zagotovi, da se vse občutljive informacije, pridobljene v okviru njenih preiskav, obravnavajo zaupno. 4. Kadar Komisija ugotovi, da priglašeni organ ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več zahtev za priglasitev, sprejme izvedbeni akt, s katerim od države članice priglasiteljice zahteva, da sprejme potrebne korektivne ukrepe, vključno s preklicem priglasitve, če je to potrebno. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 45(2).

Člen 32 Operativne obveznosti priglašenih organov 1. Priglašeni organi izvajajo ugotavljanje skladnosti v skladu s postopki ugotavljanja skladnosti iz Priloge IV. 2. Ugotavljanje skladnosti se izvaja sorazmerno, tako da se prepreči nepotrebna obremenitev gospodarskih subjektov. Priglašeni organi pri izvajanju svojih dejavnosti upoštevajo velikost podjetja, sektor, v katerem deluje, njegovo strukturo, stopnjo zahtevnosti zadevne tehnologije proizvoda ter masovno ali serijsko naravo proizvodnega postopka. Pri tem pa vseeno upoštevajo stopnjo strogosti in raven varstva, ki sta potrebni, da je sredstvo za gnojenje EU skladno s to uredbo. 3. Kadar priglašeni organ ugotovi, da proizvajalec ne izpolnjuje zahtev iz Priloge I, II ali III ali iz ustreznih harmoniziranih standardov, skupnih specifikacij iz člena 14 ali drugih tehničnih specifikacij, od proizvajalca zahteva, da sprejme ustrezne korektivne ukrepe, in ne izda certifikata ali odločitve o odobritvi. 4. Kadar med spremljanjem skladnosti po izdaji certifikata ali odločitve o odobritvi priglašeni organ ugotovi, da sredstvo za gnojenje EU ni več skladno, od proizvajalca zahteva, da sprejme ustrezne korektivne ukrepe, in po potrebi začasno prekliče ali prekliče certifikat ali odločitev o odobritvi. 5. Kadar korektivni ukrepi niso sprejeti ali nimajo zahtevanega učinka, priglašeni organ po potrebi omeji, začasno prekliče ali prekliče vse certifikate oziroma odločitve o odobritvi.

Člen 33 Pritožba zoper odločitve priglašenih organov Države članice zagotovijo, da je na voljo pritožbeni postopek zoper odločitve priglašenih organov.

Člen 34 Obveznosti obveščanja za priglašene organe 1. Priglašeni organi obveščajo priglasitveni organ: (a) o vsaki zavrnitvi, omejitvi, začasnem preklicu ali preklicu certifikata ali odločitve o odobritvi, (b) o vseh okoliščinah, ki vplivajo na obseg priglasitve ali pogoje zanjo; (c) o vsaki zahtevi po informacijah v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, ki so jo prejeli od organov za nadzor trga; (d) na zahtevo o dejavnostih ugotavljanja skladnosti, izvedenih v okviru njihove priglasitve, in o kakršnih koli drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in oddajanjem naročil podizvajalcem. 2. Priglašeni organi drugim organom, ki so priglašeni na podlagi te uredbe in izvajajo podobne dejavnosti ugotavljanja skladnosti v zvezi z istimi sredstvi za gnojenje EU, zagotavljajo zadevne informacije o vprašanjih v zvezi z negativnimi in na zahtevo pozitivnimi rezultati ugotavljanja skladnosti.

Člen 35 Izmenjava izkušenj Komisija organizira izmenjavo izkušenj med nacionalnimi organi držav članic, ki so pristojni za politiko priglasitev.

Člen 36 Usklajevanje priglašenih organov Komisija zagotovi, da se lahko organi, priglašeni na podlagi te uredbe, usklajujejo in med seboj sodelujejo v okviru sektorske skupine priglašenih organov, ki skrbi za ustrezno vodenje tega usklajevanja in sodelovanja. Priglašeni organi pri delu navedene skupine sodelujejo neposredno ali prek pooblaščenih predstavnikov.

POGLAVJE V

NADZOR TRGA UNIJE, NADZOR SREDSTEV ZA GNOJENJE EU, KI VSTOPAJO NA TRG UNIJE, IN ZAŠČITNI POSTOPEK UNIJE

Člen 37 Nadzor trga Unije in nadzor sredstev za gnojenje EU, ki vstopajo na trg Unije Za sredstva za gnojenje EU se uporabljajo členi 16 do 29 Uredbe (ES) št. 765/2008.

Člen 38 Postopek na nacionalni ravni za ravnanje s sredstvi za gnojenje EU, ki predstavljajo tveganje 1. Kadar organi za nadzor trga ene države članice utemeljeno domnevajo, da sredstvo za gnojenje EU predstavlja tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje, ocenijo, ali zadevno sredstvo za gnojenje EU izpolnjuje vse ustrezne zahteve iz te uredbe. Zadevni gospodarski subjekti v ta namen po potrebi sodelujejo z organi za nadzor trga. Kadar organi za nadzor trga med ocenjevanjem iz prvega pododstavka ugotovijo, da sredstvo za gnojenje EU ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe, od zadevnega gospodarskega subjekta nemudoma zahtevajo, da v razumnem roku, ki ga določijo organi za nadzor trga in je sorazmeren z naravo tveganja, sprejme vse ustrezne korektivne ukrepe, da zagotovi skladnost sredstva za gnojenje EU z navedenimi zahtevami oziroma ga umakne ali odpokliče s trga. Organi za nadzor trga o tem ustrezno obvestijo zadevni priglašeni organ. Za ukrepe iz drugega pododstavka tega odstavka se uporablja člen 21 Uredbe (ES) št. 765/2008. 2. Kadar organi za nadzor trga menijo, da neskladnost ni omejena na njihovo nacionalno ozemlje, Komisijo in druge države članice obvestijo o rezultatih ocenjevanja in ukrepih, ki jih zahtevajo od gospodarskega subjekta. 3. Gospodarski subjekt zagotovi sprejetje vseh ustreznih korektivnih ukrepov glede vseh zadevnih sredstev za gnojenje EU, katerih dostopnost na trgu je omogočil po vsej Uniji. 4. Kadar zadevni gospodarski subjekt v roku iz drugega pododstavka odstavka 1 ne sprejme ustreznih korektivnih ukrepov, organi za nadzor trga sprejmejo vse ustrezne začasne ukrepe za prepoved ali omejitev dostopnosti sredstva za gnojenje EU na nacionalnem trgu oziroma za umik ali odpoklic sredstva za gnojenje EU z navedenega trga. Organi za nadzor trga Komisijo in druge države članice brez odlašanja obvestijo o navedenih ukrepih. 5. Informacije iz drugega pododstavka odstavka 4 vključujejo vse razpoložljive podrobnosti, zlasti podatke, potrebne za identifikacijo neskladnega sredstva za gnojenje EU, njegovo poreklo, vrsto domnevne neskladnosti in s tem povezano tveganje, vrsto in trajanje sprejetih nacionalnih ukrepov ter argumente zadevnega gospodarskega subjekta. Organi za nadzor trga zlasti navedejo, ali je neskladnost posledica katerega od naslednjih vzrokov: (a) sredstvo za gnojenje EU ne izpolnjuje zahtev iz Priloge I, II ali III; (b) harmonizirani standardi iz člena 13 so pomanjkljivi; (c) skupne specifikacije iz člena 14 so pomanjkljive. 6. Države članice, razen države članice, ki je začela postopek po tem členu, Komisijo in ostale države članice brez odlašanja obvestijo o vseh sprejetih ukrepih in vseh dodatnih informacijah, ki so jim na voljo v zvezi z neskladnostjo zadevnega sredstva za gnojenje EU, v primeru nestrinjanja s sprejetim nacionalnim ukrepom pa predložijo svoje ugovore. 7. Kadar nobena država članica niti Komisija v treh mesecih po prejemu informacij iz drugega pododstavka odstavka 4 ne predloži ugovorov glede začasnega ukrepa, ki ga je sprejela država članica, se ta ukrep šteje za upravičen. 8. Države članice zagotovijo, da se za zadevno sredstvo za gnojenje EU brez odlašanja sprejmejo ustrezni omejevalni ukrepi, na primer umik sredstva za gnojenje EU s trga. 9. Obveznosti organov za nadzor trga na podlagi tega člena ne posegajo v možnost držav članic, da s predpisi uredijo sredstva za gnojenje, ki niso sredstva za gnojenje EU.

Člen 39 Zaščitni postopek Unije 1. Kadar so ob zaključku postopka iz člena 38(3) in (4) vloženi ugovori zoper ukrep države članice ali kadar Komisija meni, da je nacionalni ukrep v nasprotju s pravom Unije, Komisija brez odlašanja začne posvetovanje z državami članicami in zadevnim gospodarskim subjektom oziroma subjekti ter oceni nacionalni ukrep. Komisija na podlagi rezultatov navedenega ocenjevanja sprejme izvedbeni akt v obliki sklepa, s katerim določi, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne. Če se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen, sklep določi, da morajo vse države članice sprejeti potrebne ukrepe, da zagotovijo umik neskladnega sredstva za gnojenje EU z nacionalnih trgov, in o tem obvestiti Komisijo. Če se šteje, da je nacionalni ukrep neupravičen, sklep določi, da mora zadevna država članica navedeni ukrep umakniti. Komisija svoj sklep naslovi na vse države članice ter ga nemudoma sporoči državam članicam in zadevnemu gospodarskemu subjektu oziroma subjektom. 2. Kadar se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen, sredstvo za gnojenje EU pa ni skladno zaradi pomanjkljivosti harmoniziranih standardov iz točke (b) člena 38(5) te uredbe, Komisija uporabi postopek iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1025/2012. 3. Kadar se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen, sredstvo za gnojenje EU pa ni skladno zaradi pomanjkljivosti skupnih specifikacij iz točke (c) člena 38(5), Komisija brez odlašanja sprejme izvedbene akte, s katerimi spremeni ali razveljavi zadevne skupne specifikacije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 45(3).

Člen 40 Skladna sredstva za gnojenje EU, ki predstavljajo tveganje 1. Kadar država članica po opravljenem ocenjevanju iz člena 38(1) ugotovi, da sredstvo za gnojenje EU, čeprav je skladno s to uredbo, predstavlja tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje, od zadevnega gospodarskega subjekta brez odlašanja zahteva, da v razumnem roku, ki ga določi organ za nadzor trga in je sorazmeren z naravo tveganja, sprejme vse ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da zadevno sredstvo za gnojenje EU, ko je dostopno na trgu, ne predstavlja več navedenega tveganja, oziroma sredstvo za gnojenje EU umakne ali odpokliče s trga. 2. Gospodarski subjekt zagotovi, da se sprejmejo korektivni ukrepi za vsa zadevna sredstva za gnojenje EU, katerih dostopnost na trgu je omogočil po vsej Uniji. 3. Država članica nemudoma obvesti Komisijo in druge države članice. Navedene informacije vključujejo vse razpoložljive podrobnosti, zlasti podatke, potrebne za identifikacijo zadevnega sredstva za gnojenje EU, njegovo poreklo in dobavno verigo, vrsto tveganja ter vrsto in trajanje sprejetih nacionalnih ukrepov. 4. Komisija se brez odlašanja posvetuje z državami članicami in zadevnim gospodarskim subjektom oziroma subjekti ter oceni sprejete nacionalne ukrepe. Komisija na podlagi rezultatov tega ocenjevanja sprejme izvedbeni akt v obliki sklepa, s katerim določi, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne, ter po potrebi naroči ustrezne ukrepe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 45(3). V zelo nujnih in ustrezno utemeljenih primerih v zvezi z varovanjem zdravja ljudi, živali ali rastlin, varnosti ali okolja Komisija v skladu s postopkom iz člena 45(4) sprejme izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj. 5. Komisija svoj sklep naslovi na vse države članice ter ga nemudoma sporoči državam članicam in zadevnemu gospodarskemu subjektu oziroma subjektom.

Člen 41 Formalna neskladnost 1. Brez poseganja v člen 38 država članica od zadevnega gospodarskega subjekta zahteva, da zadevno neskladnost odpravi, kadar pri sredstvu za gnojenje EU ugotovi kaj od naslednjega: (a) oznaka CE je bila nameščena v nasprotju s členom 30 Uredbe (ES) št. 765/2008 ali členom 18 te uredbe; (b) identifikacijska številka priglašenega organa je bila nameščena v nasprotju s členom 18 ali ni bila nameščena, kadar to zahteva člen 18; (c) izjava EU o skladnosti ni bila pripravljena ali ni bila pripravljena pravilno; (d) tehnična dokumentacija ni na voljo ali ni popolna; (e) informacije iz člena 6(6) ali člena 8(3) manjkajo oziroma so napačne ali nepopolne; (f) katera koli od drugih upravnih zahtev iz člena 6 ali člena 8 ni izpolnjena. 2. Kadar se neskladnost iz odstavka 1 nadaljuje, zadevna država članica sprejme vse ustrezne ukrepe za omejitev ali prepoved omogočanja dostopnosti sredstva za gnojenje EU na trgu ali pa zagotovi njegov odpoklic ali umik s trga. Obveznosti držav članic v tej zvezi ne posegajo v njihovo možnost, da s predpisi uredijo sredstva za gnojenje, ki niso sredstva za gnojenje EU.

POGLAVJE VI

PRENOS POOBLASTILA IN POSTOPEK V ODBORU

Člen 42 Spremembe prilog 1. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 44 za spremembo Priloge I – razen mejnih vrednosti za kadmij in opredelitev funkcijskih kategorij sredstev ali drugih elementov, povezanih s področjem uporabe funkcijskih kategorij sredstev – ter spremembo prilog II, III in IV zaradi prilagoditve teh prilog tehničnemu napredku ter lažjega dostopa do notranjega trga in prostega pretoka za sredstva za gnojenje EU: (a) s katerimi bi se lahko na notranjem trgu precej trgovalo in (b) za katere obstajajo znanstveni dokazi: (i) da ne predstavljajo tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje in (ii) da zagotavljajo agronomsko učinkovitost. V delegiranih aktih, s katerimi se v skladu z odstavkom 1 uvedejo nove mejne vrednosti onesnaževal v Prilogi I, se upoštevajo znanstvena mnenja Evropske agencije za varnost hrane, Evropske agencije za kemikalije ali Skupnega raziskovalnega središča Komisije, kakor je ustrezno. Kadar Komisija sprejme delegirane akte, s katerimi doda ali revidira kategorije sestavnih materialov, da bi zajela materiale, ki se lahko obravnavajo kot predelani odpadki ali stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES, so taki materiali v teh delegiranih aktih izrecno izvzeti iz kategorij sestavnih materialov 1 in 12 Priloge II k tej uredbi. Komisija pri sprejemanju delegiranih aktov iz tega odstavka nameni prednost zlasti živalskim stranskim proizvodom, stranskim proizvodom v smislu Direktive 2008/98/ES in predelanim odpadkom, zlasti iz kmetijskega sektorja in agroživilske industrije, ter materialom in proizvodom, ki so že bili zakonito dani na trg v eni ali več državah članicah. 2. Komisija brez nepotrebnega odlašanja po 15. julija 2019 oceni struvit, biooglje in proizvode iz pepela. Če se pri tej oceni izkaže, da so izpolnjena merila iz točke (b) odstavka 1, Komisija sprejme delegirane akte na podlagi odstavka 1, da te materiale vključi v Prilogo II. 3. Komisija lahko sprejme delegirane akte na podlagi odstavka 1, s katerimi spremeni Prilogo II k tej uredbi, da v kategorije sestavnih materialov vključi materiale, ki po predelavi ne veljajo več za odpadke, samo če pravila predelave v navedeni prilogi, sprejeta najpozneje v trenutku vključitve, zagotavljajo, da zadevni materiali izpolnjujejo pogoje iz člena 6 Direktive 2008/98/ES. 4. Komisija lahko sprejme delegirane akte na podlagi odstavka 1, s katerimi spremeni Prilogo II, da doda nove mikroorganizme ali seve mikroorganizmov oziroma dodatne načine obdelave v kategorijo sestavnih materialov za take organizme, in sicer samo po tem, ko je preverila, kateri sevi dodatnega mikroorganizma izpolnjujejo merila iz točke (b) odstavka 1, na podlagi naslednjih podatkov: (a) imena mikroorganizma; (b) taksonomske razvrstitve mikroorganizma: rod, vrsta, sev in način pridobitve; (c) poročil iz znanstvene literature o varni proizvodnji, konzervaciji in uporabi mikroorganizma; (d) taksonomskega odnosa do vrst mikroorganizmov, ki izpolnjujejo zahteve za kvalificirano domnevo o varnosti, kot jo je oblikovala Evropska agencija za varnost hrane; (e) informacij o proizvodnem postopku, po potrebi vključno z načini obdelave, kot so sušenje z razprševanjem, sušenje v zvrtinčenih plasteh, statično sušenje, centrifugiranje, deaktivacija z vročino, filtracija in mletje; (f) informacij o vrsti in ravneh ostankov intermediatov, toksinov ali mikrobnih metabolitov v sestavnem materialu ter (g) naravne prisotnosti, zmožnosti preživetja in mobilnosti v okolju. 5. Komisija lahko sprejme delegirane akte na podlagi odstavka 1, s katerimi spremeni Prilogo II k tej uredbi, tako da v kategorije sestavnih materialov doda pridobljene proizvode v smislu Uredbe (ES) št. 1069/2009, samo kadar je bila določena končna točka v proizvodni verigi v skladu s členom 5(2) navedene uredbe. Komisija oceni take pridobljene proizvode glede na ustrezne vidike, ki se ne upoštevajo za namene določitve končne točke v proizvodni verigi v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009. Če se pri tej oceni izkaže, da so izpolnjena merila iz točke (b) odstavka 1 tega člena, Komisija sprejme delegirane akte na podlagi odstavka 1 tega člena, da te materiale brez nepotrebnega odlašanja vključi v tabelo v kategoriji sestavnih materialov 10 v delu II Priloge II k tej uredbi, kadar je določena takšna končna točka. 6. Komisija do 16. julija 2024 oceni merila biorazgradljivosti za polimere iz točke 2 kategorije sestavnih materialov 9 iz dela II Priloge II in metode testiranja za preverjanje skladnosti s temi merili ter po potrebi sprejme delegirane akte na podlagi odstavka 1, s katerim določi ta merila. Ta merila zagotavljajo, da: (a) se lahko polimer fizično in biološko razgradi v naravnih talnih pogojih in vodnih okoljih po vsej Uniji, tako da se nazadnje razkroji le v ogljikov dioksid, biomaso in vodo; (b) se pri testu biorazgradljivosti v primerjavi z ustreznim standardom v največ 48 mesecih po koncu obdobja funkcionalnosti sredstva za gnojenje, ki je navedeno na etiketi, vsaj 90 % organskega ogljika v polimeru pretvori v ogljikov dioksid, in (c) uporaba polimerov ne vodi do kopičenja plastike v okolju. 7. Komisija do 16. julija 2022 v skladu s členom 44 sprejme delegirane akte, s katerimi dopolni točko 3 kategorije sestavnih materialov 11 iz dela II Priloge II k tej uredbi, tako da določi merila glede agronomske učinkovitosti in varnosti za uporabo stranskih proizvodov v smislu Direktive 2008/98/ES v sredstvih za gnojenje EU. Ta merila odražajo aktualne proizvodne prakse, tehnološki razvoj in najnovejša znanstvena dognanja. 8. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 44, s katerimi spremeni Prilogo I, razen mejnih vrednosti za kadmij, ter priloge II, III in IV zaradi novih znanstvenih dognanj. Komisija uporabi to pooblastilo, kadar se na podlagi ocene tveganja pokaže, da je sprememba potrebna za zagotovitev, da nobeno sredstvo za gnojenje EU, ki izpolnjuje zahteve iz te uredbe, v normalnih pogojih uporabe ne predstavlja tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin, varnost ali okolje.

Člen 43 Ločeni delegirani akti za ločene kategorije sestavnih materialov Komisija pri izvajanju pooblastila za sprejetje delegiranih aktov na podlagi člena 42 sprejme ločen delegirani akt za vsako kategorijo sestavnih materialov iz Priloge II. Ti delegirani akti vključujejo morebitne spremembe prilog I, III in IV, potrebne zaradi spremembe Priloge II.

Člen 44 Izvajanje prenosa pooblastila 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 42 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 15. julija 2019. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. 3. Prenos pooblastila iz člena 42 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. 5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 42, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.

Člen 45 Postopek v odboru 1. Komisiji pomaga Odbor za sredstva za gnojenje. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011. 3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. 4. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 Uredbe.

POGLAVJE VII

SPREMEMBE

Člen 46 Spremembe Uredbe (ES) št. 1069/2009 Uredba (ES) št. 1069/2009 se spremeni: (1) v členu 5 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim: „2. Za pridobljene proizvode iz členov 32, 35 in 36, ki ne predstavljajo več znatnega tveganja za javno zdravje ali zdravje živali, se lahko določi končna točka v proizvodni verigi, po kateri zanje ne veljajo več zahteve iz te uredbe. Ti pridobljeni proizvodi se lahko nato dajo na trg brez omejitev na podlagi te uredbe in niso več predmet uradnega nadzora v skladu s to uredbo. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 51a za dopolnitev te uredbe z določitvijo končne točke v proizvodni verigi, po kateri za pridobljene proizvode iz tega odstavka ne veljajo več zahteve iz te uredbe. 3. V primeru tveganja za javno zdravje ali zdravje živali se za pridobljene proizvode iz členov 32, 33 in 36 te uredbe smiselno uporabljata člena 53 in 54 Uredbe (ES) št. 178/2002 v zvezi z ukrepi v nujnih zdravstvenih primerih. 4. Komisija v šestih mesecih po 15. juliju 2019 začne prvo ocenjevanje pridobljenih proizvodov iz člena 32, ki se v Uniji že v velikem obsegu uporabljajo kot organska gnojila in sredstva za izboljšanje tal. To ocenjevanje zajema vsaj naslednje proizvode: mesno moko, kostno moko, mesno-kostno moko, kri živali, hidrolizirane beljakovine iz snovi kategorije 3, predelan gnoj, kompost, presnovne ostanke od pretvorbe v bioplin, perno moko, glicerin in druge proizvode iz snovi kategorije 2 ali 3, pridobljene pri proizvodnji biodizla in goriv iz obnovljivih virov, hrano za hišne živali, krmo in proizvode za žvečenje za pse, ki so bili zavrnjeni iz komercialnih razlogov ali zaradi tehničnih pomanjkljivosti, ter pridobljene proizvode iz krvi živali, kož, kopit in rogov, gvana netopirjev in ptic, volne in dlake, perja in puha ter prašičjih ščetin. Kadar se pri ocenjevanju ugotovi, da ti pridobljeni proizvodi ne predstavljajo več znatnega tveganja za javno zdravje ali zdravje živali, Komisija brez nepotrebnega odlašanja, v vsakem primeru pa najpozneje šest mesecev po zaključku ocenjevanja določi končno točko v proizvodni verigi v skladu z odstavkom 2 tega člena.“; (2) vstavi se naslednji člen: „Člen 51a Izvajanje prenosa pooblastila 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5(2) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 15. julija 2019. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu po