ODLOČBA KOMISIJE

z dne 7. januarja 2005

o pogojih uporabe postopka, predvidenega v členu 30 Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo naročil v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev

(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 5769)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/15/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo naročil v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (1) in zlasti člena 30(6),

ob upoštevanju naslednjega:

Za zagotovitev pravne varnosti je treba predvideti objavo v Uradnem listu Evropske unije obvestila o začetku postopka v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES in podaljšanje rokov, s katerimi razpolaga Komisija in uporabo člena 30(1) po preteku tega roka. Treba je predvideti tudi katere informacije je potrebno navesti v teh obvestilih.

Glede na obvezujoče (stroge) roke, predvidene za potek postopka po členu 30 Direktive 2004/17/ES, je treba predpisati, da morajo zahtevki glede uporabe člena 30(1) vsebovati koristne in ustrezne informacije za presojo zahtevka. Zaradi tega je smiselno oblikovati seznam informacij, ki jih je treba navesti v zahtevkih, kot tudi druga praktična pravila v zvezi z zahtevki. Pogoji iz člena 30(1) se preverjajo izključno za namene Direktive 2004/17/ES in to preverjanje ne sme vplivati na uporabo pravil konkurence.

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1. Zahtevki glede uporabe člena 30(1) Direktive 2004/17/ES morajo vsebovati vsaj informacije iz Priloge I k tej odločbi.

2. Če je neodvisen organ, pristojen za zadevno dejavnost, sprejel obrazloženo stališče glede vprašanj, ki so pomembni za uporabo člena 30(1) in (2) Direktive 2004/17/ES, se to stališče zahtevkom priloži.

3. Zahtevke in stališča iz odstavkov 1 in 2 se pošlje na naslednji elektronski naslov:

Markt-C3@cec.eu.int.

Če po elektronski pošti to ni mogoče, se navedene zahtevke in stališča v treh izvodih pošlje na naslednji naslov:

Člen 2

1. Ko Komisija prejme zahtevek glede uporabe člena 30(1) Direktive 2004/17/ES, objavi obvestilo, ki vsebuje informacije iz Priloge II, dela A ali B k tej odločbi, odvisno od izvora zahtevka.

2. Če se v primeru iz drugega in tretjega stavka prvega pododstavka člena 30(6) Direktive 2004/17/ES rok, s katerim razpolaga Komisija za sprejem odločbe o zahtevku, podaljša, Komisija objavi obvestilo, ki vsebuje informacije iz Priloge III, dela A ali B k tej odločbi, odvisno od izvora zahtevka.

3. Uporabo člena 30(1) Direktive 2004/17/ES v skladu z drugim in tretjim pododstavkom člena 30(4) ali v skladu s četrtim pododstavkom člena 30(5) omenjene direktive, Komisija objavi z obvestilom, ki vsebuje informacije iz Priloge IV, dela A ali B k tej odločbi, odvisno od izvora zahtevka.

4. Obvestila iz odstavkov 1, 2 in 3 se objavijo v Uradnem listu Evropske unije, serija C.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

(1) UL L 134, 30.4.2004, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1874/2004 (UL L 326, 29.10.2004, str. 17).

PRILOGA I

Zahtevane informacije v zahtevkih glede uporabe člena 30(1) Direktive 2004/17/ES

1. Oddelek 1 – Identiteta in položaj prosilca

Člen 30 Direktive 2004/17/ES določa, da zahtevke glede uporabe člena 30(1) oblikujejo države članice ali, če tako določa zakonodaja zadevne države članice, naročniki. Izraz „prosilec“ se tako lahko nanaša, odvisno od primera, na državo članico ali na naročnike. Uporablja se izključno za namen poenostavitve besedila.

1.1 Polno ime in naslov prosilca.

Če podjetja, povezana (1) s prosilcem, opravljajo dejavnost, zajeto s tem zahtevkom, se šteje, da izraz „prosilec“ označuje tako naročnike iz točke 1.1, kot tudi z njimi povezana zadevna podjetja. Zlasti za naslednja oddelka 5 in 6 je torej treba zagotoviti potrebne informacije o tako opredeljenem „prosilcu“.

1.2 Status prosilca: državni naročnik (2), javno podjetje (3) ali zasebno podjetje?

1.3 Za državne naročnike: ali oblikujete zahtevek v imenu in za račun vaše države članice?

Če je tako, zagotovite informacije, ki se zahtevajo za vsako točko oddelkov od 2 do vključno 6. Še posebej v zvezi z oddelkoma 5 in 6, zagotovite za vsako točko teh oddelkov informacije, zahtevane za vsakega naročnika, ki opravlja dejavnost, zajeto s tem zahtevkom. Vendar pa se lahko v primeru velikega števila informacij le-te omeji le na naročnike, ki imajo najmanj 10 % zadevnega geografskega trga (4). Če so si informacije podobne ali enake za več kot enega naročnika, se jih lahko, pod pogojem ustrezne navedbe, združi.

1.4 Za naročnike (državne naročnike, javna podjetja in zasebna podjetja, ki opravljajo eno od dejavnosti iz Direktive 2004/17/ES (5)): navedite določbo nacionalne zakonodaje, ki določa, da lahko naročniki oblikujejo zahtevek v skladu s členom 30.

2. Oddelek 2 – Opis dejavnosti, zajete s tem zahtevkom

2.1 Opišite dejavnost, za katero se po vašem mnenju uporabljajo pogoji iz člena 30(1) (6).

2.2 Če ne gre za nacionalno ozemlje, navedite ozemlje, na katerem se opravlja dejavnost, ki je predmet tega zahtevka. Navedite le ozemlje, na katerem menite, da so izpolnjeni pogoji iz člena 30(1).

3. Oddelek 3 – Upoštevni trg

Upoštevni proizvodni trg vključuje vse proizvode in/ali storitve, za katere potrošnik meni, da so zamenljivi ali nadomestljivi zaradi njihovih značilnosti, cene in uporabe, za katero so namenjene (7).

Naslednji dejavniki se običajno štejejo za pomembne pri opredelitvi upoštevnega proizvodnega trga in jih je treba upoštevati pri analizi (8):

— stopnja fizične podobnosti med upoštevnimi proizvodi in/ali storitvami,

— vsaka razlika v končni uporabi, za katero se namenijo proizvodi,

— razlike v ceni med dvema proizvodoma,

— stroški prehoda od enega proizvoda k drugemu, kadar gre za dva potencialno konkurenčna proizvoda,

— ugotovljene ali zakoreninjene preference potrošnikov po določeni vrsti ali kategoriji proizvoda,

— razvrstitve proizvodov (klasifikacije strokovnih združenj itd.).

Upoštevni geografski trg ustreza območju, na katerem zadevni naročniki prispevajo k ponudbi proizvodov in storitev, na katerem so pogoji konkurence dovolj homogeni in ki se lahko loči od sosednih območij zlasti zato, ker so tam pogoji konkurence bistveno drugačni.

Med dejavniki, ki so pomembni pri določanju upoštevnega geografskega trga, so (8):

— narava in značilnosti zadevnih proizvodov ali storitev,

— obstoj ovir za vstop,

— preference potrošnikov,

— občutne razlike med tržnimi deleži ali občutne razlike v cenah med sosednjimi območji,

— prevozni stroški.

3.1 Ob upoštevanju zgornjih navedb, razložite opredelitev upoštevnega proizvodnega trga (oziroma trgov), na kateri bi po vašem mnenju morala temeljiti analiza Komisije.

V vašem odgovoru utemeljite vaše ocene ali zaključke ter razložite, kako so bili upoštevani zgoraj navedeni dejavniki. Navedite zlasti posebne proizvode ali storitve, na katere ta zahtevek vpliva neposredno ali posredno, in ugotovite kategorije proizvodov, ki so glede na vašo opredelitev trga substituti.

V vprašanjih, ki sledijo, je/so opredelitev/opredelitve označena/označene z izrazom „upoštevni proizvodni trg/trgi“.

3.2 Razložite opredelitev upoštevnega geografskega trga (oziroma trgov), na kateri bi po vašem mnenju morala temeljiti analiza Komisije. V vašem odgovoru utemeljite vaše ocene ali zaključke ter razložite, kako so bili upoštevani zgoraj navedeni dejavniki. Navedite zlasti geografsko območje, na katerem so naročniki, ki jih zadeva ta zahtevek, aktivni na upoštevnem proizvodnem trgu in, v primeru, če menite, da je upoštevni geografski trg večji od ene države članice, to utemeljite.

V vprašanjih, ki sledijo, je/so opredelitev/opredelitve označena/označene z izrazom „upoštevni geografski trg/trgi“.

4. Oddelek 4 – Uporaba pravnih aktov iz Priloge XI k Direktivi 2004/17/ES.

4.1 Ali je dejavnost iz tega zahtevka urejena s katerim od pravnih aktov iz Priloge XI k Direktivi 2004/17/ES (9)? Če je tako, navedite akt ali akte nacionalne zakonodaje, s katerim se prenaša zadevna zakonodaja Skupnosti.

5. Oddelek 5 – Informacije o upoštevnem trgu in dostopu do trga

Ta oddelek se izpolni ne glede na odgovor k zgornji točki 4.1.

5.1 Pojasnite razloge, zaradi katerih menite, da dostop do upoštevnega trga ni omejen.

5.2 Za vsak upoštevni trg, za vsako od zadnjih treh proračunskih let (10) in za vsako od naslednjih ozemelj:

(a) ozemlje EGP;

(b) Skupnost kot celota;

(c) ozemlje držav članic EFTE kot celota;

(d) vsaka država članica in država članica EFTE, v kateri prosilec opravlja dejavnost, in

(e) upoštevni geografski trg (11), če prosilec ocenjuje, da gre za različen trg,

zagotovite informacije iz točk 5.2.1 do 5.2.9:

5.2.1 oceno pomembnosti trga glede na vrednost (v eurih) in obseg (v enotah) prodaje (12), z navedbo podlage za izračun in v ta namen uporabljenih virov ter s predložitvijo, če je to mogoče, potrebne dokumentacije za potrditev izračuna;

5.2.2 vrednost in obseg prodaje ter oceno tržnih deležev prosilca;

5.2.3 oceno tržnega deleža glede na vrednost (in po potrebi glede na obseg) vseh konkurentov (vključno z uvozniki), ki imajo najmanj 10 % zadevnega geografskega trga. Zagotovite, če je to mogoče, potrebno dokumentacijo za potrditev izračuna tržnih deležev in navedite ime, naslov, telefonske številke in številke telefaksa teh konkurentov ter ime ali funkcijo osebe, ki je pri njih pooblaščena za stike;

5.2.4 skupno oceno, glede na vrednost in obseg, uvoza na ozemlju EGP ter poreklo uvoza z navedbo:

(a) deleža tega uvoza, ki ga je mogoče pripisati prosilcu;

(b) v kolikšni meri ocenjujete, da kvote ter tarifne in netarifne trgovinske ovire vplivajo na ta uvoz;

(c) v kolikšni meri ocenjujete, da prevozni in drugi stroški vplivajo na ta uvoz;

5.2.5 ovire v trgovini med državami v okviru ozemlja EGP, ki jih predstavljajo:

(a) prevozni stroški in drugih stroški;

(b) druge netarifne trgovinske ovire;

5.2.6 način proizvodnje in prodaje proizvodov ali storitev prosilca; navedite, na primer, ali so slednji izdelani lokalno oziroma ali trženje izvajajo lokalna distribucijska omrežja;

5.2.7 primerjava ravni cen prosilca v vsaki državi članici in v vsaki državi EFTA in podobna primerjava ravni cen med Skupnostjo, državami EFTA in drugimi območji, kjer se ti proizvodi izdelujejo (na primer, države Vzhodne Evrope, Združene države Amerike, Japonska ali vsa druga ustrezna območja);

5.2.8 narava in stopnja vertikalne integracije prosilca glede na njegove glavne konkurente;

5.2.9 navedite sredstva ali infrastrukture, ki jih uporabljate skupaj z drugimi naročniki ali za opravljanje več kot ene dejavnosti iz Direktive 2004/17/ES. Kadar je treba za uporabo teh sredstev ali infrastruktur upoštevati posebne pogoje, na primer obveznost zagotavljanja univerzalnih storitev, ali posebne pravice, jih navedite.

5.3 Zagotovite naslednje informacije:

5.3.1 Ali je prišlo v zadnjih petih letih na geografskem trgu upoštevnih proizvodov do pomembnega vstopa (11)? Če je odgovor pritrdilen, navedite, kolikor je to mogoče, ime, naslov, številke telefona in telefaksa zadevnega podjetja ter ime ali funkcijo osebe za stike, in ocenite njegov trenutni tržni delež.

5.3.2 Ali po mnenju prosilca obstajajo podjetja (vključno s tistimi, ki dejavnosti trenutno opravljajo samo na trgih zunaj Skupnosti ali na trgih zunaj EGP), ki bi lahko vstopila na trg? Če je odgovor pritrdilen, navedite razloge, na katerih temelji vaša ocena, ime, naslov, številke telefona in telefaksa zadevnih podjetij ter ime ali funkcijo osebe za stike, in podajte oceno predvidenih rokov njihovega vstopa na trg.

5.3.3 Opišite različne dejavnike, ki vplivajo na vstop na upoštevni trg, tako z vidika geografskega kot proizvodnega trga. Pri tem upoštevajte, če obstajajo, naslednje dejavnike:

(a) skupne stroške vstopa na trg (raziskave in razvoj, vzpostavitev distribucijski sistemi, promocija, oglaševanje, poprodajnih storitev itd.) ocenjene glede na pomembnega sposobnega konkurenta z navedbo trenutnega tržnega deleža konkurenta;

(b) zakonske ali regulativne ovire pri vstopu, na primer dovoljena oblasti ali obstoj standardov v kakršnih koli obliki;

(c) kakršno koli omejitev zaradi obstoja patentov, znanja in izkušenj in drugih pravic iz naslova intelektualne lastnine na trgih ter kakršno koli omejitev zaradi dodeljevanja licenc v zvezi s temi pravicami;

(d) v kolikšni meri je prosilec pridobitelj ali dajalec licence za patent, znanje in izkušnje in druge pravice na upoštevnih trgih;

(e) pomen ekonomije obsega za proizvodnjo proizvodov na upoštevnih trgih;

(f) dostop do virov nabave, na primer razpoložljivost surovin.

Raziskave in razvoj

5.3.4 Navedite pomen raziskav in razvoja za sposobnost podjetja, ki deluje na upoštevnih trgih, da ohranja konkurenčno sposobnost na dolgi rok. Razložite naravo del raziskovanja in razvoja, ki jih je opravil prosilec na upoštevnih trgih. Pri tem upoštevajte naslednje dejavnike, če obstajajo: (a) razvoj in intenzivnost raziskovanja in razvoja (13) na teh trgih in za prosilca; (b) razvoj tehnologije na teh trgih v določenem obdobju primernega trajanja (zlasti razvoj proizvodov in/ali storitev, postopkov izdelave, distribucijskih sistemov itd.); (c) temeljne inovacije na teh trgih, in podjetja, iz katerih te inovacije izvirajo; (d) inovacijski ciklus na teh trgih in v kateri fazi ciklusa je prosilec.

Sporazumi o sodelovanju

5.3.5 V kolikšnem obsegu obstajajo sporazumi o sodelovanju (horizontalni ali vertikalni) na upoštevnih trgih?

5.3.6 Navedite podrobnosti glede najpomembnejših sporazumov o sodelovanju, ki jih je prosilec sklenil na upoštevnih trgih, na primer sporazumov o raziskovanju in razvoju, licenčnih sporazumov, sporazumov o skupni proizvodnji, specializaciji, distribuciji, dolgoročnem oskrbovanju in sporazumov o izmenjavi informacij.

6. Oddelek 6 – Izpostavljenost konkurenci

V skladu s členom 30(2) Direktive 2004/17/ES se je treba za ugotovitev, ali je dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci, opreti na kriterije, ki so skladni z določbami pogodbe na področju konkurence, kot so značilnosti zadevnega blaga ali storitev, obstoj nadomestnega blaga ali storitev, cene in dejanska ali potencialna prisotnost več kot enega dobavitelja blaga ali zadevnih storitev.

6.1 Pojasnite razloge, zaradi katerih menite, da je dejavnost iz tega zahtevka v celoti izpostavljena konkurenci na upoštevnem proizvodnem trgu oz. trgih na upoštevnem geografskem trgu oz. trgih. Prav tako predložite naslednje informacije:

Splošne pogoje na upoštevnih trgih

6.1.1 Navedite pet glavnih samostojnih dobaviteljev (14) prosilca in delež vsakega od njih v prosilčevi nabavi (surovin ali blaga za proizvodnjo upoštevnih proizvodov). Navedite ime, naslov, številke telefona in telefaksa dobaviteljev ter ime ali funkcijo osebe, ki je pri njih pooblaščena za stike. Navedite tudi podjetja, povezana s prosilcem in delež vsakega od njih v prosilčevi nabavi (surovin ali blaga za proizvodnjo upoštevnih proizvodov). Navedite ime, naslov, številke telefona in telefaksa povezanih podjetij ter ime ali funkcijo osebe, ki je pri njih pooblaščena za stike.

Obliko ponudbe na upoštevnih trgih

6.1.2 Opišite distribucijske poti in mrežo poprodajnih storitev, ki obstaja na upoštevnih trgih. Pri tem upoštevajte, če je primerno, naslednje dejavnike: (a) obstoječe distribucijske sisteme in njihov pomen na teh trgih; V kolikšni meri zagotavljajo distribucijo tretja podjetja ali podjetja, povezana s prosilcem? (b) obstoječe mreže poprodajnih storitev (na primer, storitve vzdrževanja in popravil) in njihov pomen na teh trgih. V kolikšni meri zagotavljajo te storitve tretja podjetja ali podjetja, povezana s prosilcem?

6.1.3 Če je to potrebno, zagotovite oceno skupne proizvodne zmogljivosti na ravni Skupnosti in na ravni EFTE za zadnja tri leta. Kakšna je bila v tem obdobju zmogljivost prosilca in kakšna je bila stopnja uporabe te zmogljivosti?

6.1.4 Zagotovite vse druge informacije, ki se vam zdijo pomembne, v zvezi s to ponudbo.

Oblika povpraševanja na upoštevnih trgih

6.1.5 Navedite pet glavnih samostojnih strank prosilca na upoštevnem trgu in delež vsakega od njih v celotnem prometu z upoštevnimi proizvodi, ki ga je ustvaril prosilec. Navedite ime, naslov, številke telefona in telefaksa ter ime ali funkcijo osebe, pooblaščene za stike pri vsaki od teh strank.

6.1.6 Opišite strukturo povpraševanja in navedite: (a) različna obdobja, skozi katere gredo trgi, na primer: začetno obdobje, razširitev, zrelost in padec ter stopnja predvidene rasti povpraševanja; (b) pomen preferenc strank glede na zvestobo eni znamki, razlikovanja proizvodov in zagotavljanje celotnega obsega proizvodov; (c) stopnjo koncentracije ali razpršenosti trga glede na povpraševanje; (d) razdelitev strank v različne skupine, z opisom „tipične stranke“ v vsaki posamični skupini; (e) pomen pogodb o izključni distribuciji in drugih vrst dolgoročnih pogodb; (f) v kolikšni meri so državni naročniki, javna podjetja ali podobni organi pomembni vir povpraševanja.

6.1.7 Zagotovite ocene glede stopnje aktivnosti potrošnikov glede sprememb dobaviteljev ali ponovnih pogajanj glede pogodb z dobavitelji v zadnjih petih letih. Prav tako navedite za to uporabljene vire in predložite, če je to mogoče, potrebno dokumentacijo za potrditev ocene.

(1) V skladu s členom 23(1) Direktive 2004/17/ES se za povezano podjetje šteje „vsako podjetje, katerega letni računovodski izkazi so konsolidirani z izkazi naročnika, v skladu z zahtevami sedme Direktive Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983 o konsolidiranih računovodskih izkazih, ki temelji na členu 44(2)(g) Pogodbe, ali pri subjektih, za katere se ne uporablja ta direktiva, vsako podjetje, na katero ima naročnik lahko posredno ali neposredno prevladujoč vpliv v smislu člena 2(1)(b) te direktive ali ki ima lahko prevladujoč vpliv na naročnika, ali je skupaj z naročnikom pod prevladujočim vplivom drugega podjetja na podlagi lastništva, finančne udeležbe ali pravil, ki urejajo njegovo delovanje.“

(2) V skladu s členom 2(1)(a) Direktive 2004/17/ES državni naročniki „pomenijo državne, regionalne ali lokalne oblasti, subjekte javnega prava in združenja, ki jih sestavljajo en ali več teh oblasti ali en ali več teh subjektov javnega prava. Kot subjekt ‚javnega prava’ se šteje vsak subjekt:

— ki je ustanovljen samo zato, da zadovoljuje potrebe splošnega interesa in nima industrijske ali tržne narave;

— ki je pravna oseba in

— ga pretežno financirajo državne, regionalne ali lokalne oblasti ali drugi subjekti javnega prava ali je njegovo vodstvo pod nadzorom teh subjektov ali pa ima upravo, upravni odbor ali nadzorni svet, katerega več kakor polovico članov imenujejo državne, regionalne ali lokalne oblasti ali drugi subjekti javnega prava;“

(3) V skladu s členom 2(1)(b) Direktive 2004/17/ES je javno podjetje: „vsako podjetje, na katero imajo lahko državni naročniki neposredno ali posredno prevladujoč vpliv zaradi njihovega lastništva, finančne udeležbe v njem ali pravil, ki urejajo njegovo poslovanje.

Šteje se, da imajo državni naročniki prevladujoč vpliv, če ti naročniki v zvezi z določenim podjetjem neposredno ali posredno:

— imajo večinski delež vpisanega kapitala podjetja ali

— nadzorujejo večino glasov, povezanih z delnicami, ki jih je izdalo podjetje, ali

— lahko imenujejo več kakor polovico članov upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa podjetja.“

(4) Glej oddelek 3.

(5) Dejavnosti ali področja se lahko povzamejo kot sledi:

električna energija (proizvodnja, prevoz, distribucija); plin (proizvodnja, prevoz, distribucija); toplota (proizvodnja, prevoz, distribucija); ogljikovodiki (iskanje in črpanje); premog in druga trdna goriva (iskanje in izkopavanje); pitna voda (proizvodnja, prevoz, distribucija); mestni promet (avtobus, podzemna železnica in podobno); železnica (potniški in tovorni promet, zagotavljanje infrastruktur ter njihovo upravljanje/poslovanje); pristanišča (morska ali v celinskih vodah, zagotovitev infrastrukture in njeno upravljanje/poslovanje); letališča (zagotovitev infrastruktur in njihovo upravljanje/poslovanje) in poštne storitve. Za natančnejšo razlago omenjenih dejavnosti glej člene od 3 do 7 Direktive 2004/17/ES.

(6)

„Ta direktiva se ne uporablja za naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje dejavnosti iz členov 3 do 7, če je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen.“

(7) Kjer je primerno, je treba opisati, ali gre za proizvode, s katerimi se upoštevni proizvodi z lahkoto nadomestijo; popolne substitute, manj popolne substitute ali delne substitute.

Za kateri koli dani proizvod (za potrebe te opredelitve se izraz „proizvod“ nanaša na proizvode ali storitve) obstaja serija substitutov. Ta serija je sestavljena iz vseh substitutov za določen proizvod, torej iz vseh substitutov, ki si jih lahko zamislimo za dani proizvod, t.j. iz vseh proizvodov, ki lahko v večji ali manjši meri izpolnijo potrebe potrošnika. Paleta substitutov se razteza od tistih, ki so zelo blizu (ali popolni) (proizvodi, h katerim bi se potrošniki obrnili takoj, na primer, v primeru zanemarljivega zvišanja cene upoštevnega proizvoda), do substitutov, ki so si zelo daleč (ali nepopolni) (proizvodi, h katerim bi se potrošniki obrnili samo v primeru zelo velikega zvišanja cene upoštevnega proizvoda).

Ko Komisija opredeljuje upoštevni trg, upošteva samo tiste substitute, s katerimi se upoštevni proizvodi z lahkoto nadomestijo. Takšni substituti so tisti, h katerim bi se potrošniki obrnili kot odziv na majhno vendar občutno zvišanje cene upoštevnega proizvoda (recimo 5 %). To Komisiji omogoča, da oceni konkurenčne razmere v okviru upoštevnega trga, sestavljenega iz vseh proizvodov, h katerim bi se potrošniki hitro obrnili.

Vendar pa to ne pomeni, da Komisija ne upošteva omejitev za konkurenčno vedenje zadevnih naročnikov, ki so posledica nepopolnih substitutov [tistih, h katerim se potrošniki ne bi obrnili kot odziv na majhno vendar občutno zvišanje cene upoštevnega proizvoda (recimo 5 %)]. Ti učinki se upoštevajo po tem, ko je trg opredeljen in so tržni deleži določeni.

Za Komisijo je torej pomembno tudi razpolagati z informacijami tako o substitutih, s katerimi se upoštevni proizvodi z lahkoto nadomestijo, kot tudi o manj popolnih substitutih.

[Primer popolnega substituta: proizvodnja električne energije na osnovi premoga in električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov.]

Za delne substitute se štejejo samo proizvodi in storitve, ki se lahko medsebojno nadomestijo samo znotraj določenega geografskega prostora, samo v določenem delu leta ali za samo določene uporabe. [Primeri: potniški promet, železnica, podzemna železnica, tramvaj in avtobus so delno nadomestljivi na nacionalnem nivoju, ker te oblike prometa soobstajajo samo znotraj določenega geografskega prostora. Po drugi strani pa se jih lahko znotraj tega prostora obravnava kot popolne substitute.]

(8) Ta seznam ni popoln, prosilec se lahko sklicuje tudi na druge dejavnike.

(9) Priloga XI se glasi, kot sledi:

„A. PREVOZ ALI DISTRIBUCIJA PLINA ALI TOPLOTE – Direktiva 98/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom (UL L 204, 21.7.1998, str. 1).

B. PROIZVODNJA, PREVOZ ALI DISTRIBUCIJA ELEKTRIČNE ENERGIJE – Direktiva 96/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 1996 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo (UL L 27, 30.1.1997, str. 20).

C. PROIZVODNJA, PREVOZ ALI DISTRIBUCIJA PITNE VODE –

D. NAROČNIKI S PODROČJA ŽELEZNIŠKIH STORITEV –

E. NAROČNIKI S PODROČJA MESTNIH ŽELEZNIŠKIH STORITEV, TRAMVAJA, TROLEJBUSA ALI AVTOBUSA –

F. NAROČNIKI S PODROČJA POŠTNIH STORITEV – Direktiva 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve (UL L 15, 21.1.1998, str. 14). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

G. ISKANJE IN ČRPANJE NAFTE ALI PLINA – Direktiva 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (UL L 164, 30.6.1994, str. 3);

H. ISKANJE IN IZKOPAVANJE PREMOGA IN DRUGIH TRDNIH GORIV –

I. NAROČNIKI S PODROČJA MORSKIH PRISTANIŠČ IN PRISTANIŠČ NA CELINSKIH VODAH ALI DRUGE TERMINALNE OPREME – ;

J. NAROČNIKI S PODROČJA LETALIŠKE INFRASTRUKTURE –.“

(10) Informacije, zahtevane v rubrikah 5.1.1 in 5.1.2, morajo biti izpolnjeni za vsa ozemlja iz točk (a), (b), (c), (d) in (e).

(11) Glej oddelek 3.

(12) Vrednost in obseg trga morata ustrezati proizvodnji, povečani za uvoz in zmanjšani za izvoz, za zadevna geografska območja.

(13) Intenzivnost raziskovanja in razvoja se določi po stroških raziskovanja in razvoja glede na poročilo o prihodkih od prodaje.

(14) Samostojni dobavitelji so dobavitelji, ki niso podjetja, povezana s prosilcem. Za opredelitev povezanih podjetij glej opombo 1 v točki 1.1.