(6)

Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Grčije 1. aprila 2007 zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2007 so utemeljene naslednje ugotovitve: — javno-finančni primanjkljaj se je zmanjšal od 7,9 % BDP leta 2004 na 2,6 % BDP leta 2006, kar je pod referenčno vrednostjo primanjkljaja 3 % BDP. To je enako cilju v okviru posodobitve grškega programa stabilnosti iz decembra 2005, — prihodki in odhodki so k nominalni prilagoditvi prispevali skoraj 3 odstotne točke BDP v primerjavi s primanjkljajem 5,5 % za leto 2005 v skoraj enakih deležih. Izraženo v BDP so se celotni prihodki povečali za 1 odstotne točke BDP, od tega je bil delež posrednih davkov polovica odstotne točke BDP. Preostala odstotna točka je rezultat zvišanja socialnih prispevkov in drugih prihodkov, vključno s kapitalskimi transferji (EU transferji). Celotni odhodki so se zmanjšali za 1 odstotne točke BDP, predvsem zaradi omejevanja primarne porabe (za 0,5 % BDP) in odhodkov za obresti (0,25 % BDP). Odhodki iz kapitala so se tudi zmanjšali za okoli polovico odstotne točke BDP. Enkratni prihodki so znašali 0,6 % BDP. Izboljšanje strukturnega salda (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) je za leto 2006 ocenjeno na 2,25 % BDP. Prilagoditev med primanjkljajem in dolgom v višini 2,3 % BDP je v veliki meri pojasnjena, — za leto 2007 se na podlagi spomladanske napovedi služb Komisije pričakuje nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na 2,4 % BDP. To je v skladu z uradnim ciljnim primanjkljajem 2,4 % BDP, opredeljenem v posodobitvi programa stabilnosti iz decembra 2006. Vendar napovedi služb vključujejo dodatne enkratne prihodke v višini 0,25 % BDP, pa tudi stalne ukrepe za zmanjšanje odhodkov v višini okoli 0,25 % BDP; oboji so najavljeni v presečnem datumu v spomladanski napovedi služb Komisije za leto 2007 in torej niso izraženi v uradnem cilju iz decembra 2006. Kljub temu spomladanska napoved primanjkljaja za leto 2007 ni boljša od ciljnega primanjkljaja, saj je učinek teh novih ukrepov izravnan zaradi previdnejših domnev glede rasti in dejstva, da stalni ukrepi, predvideni za leto 2007, po mnenju Komisije ne bi v celoti nadomestili zmanjšanja enkratnih prihodkov. Brez enkratnih ukrepov bi bil primanjkljaj za leto 2007 še zmeraj pod referenčno vrednostjo, in sicer 2,9 % BDP. Za leto 2008 spomladanska napoved ob nespremenjeni politiki predvideva primanjkljaj v višini 2,7 % BDP in za leto 2008 niso vključeni enkratni ukrepi. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP. Strukturni saldo se bo po napovedi izboljšal leta 2007 za okoli četrt odstotne točke BDP in ob nespremenjeni politiki za marginalen znesek leta 2008. To je treba gledati v smislu potrebe po doseganju srednjeročnega cilja za proračunsko stanje, ki je za Grčijo uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu, — javni dolg se je zmanjšal s 108,5 % BDP leta 2004 na 104,5 % leta 2006. Glede na spomladansko napoved za leto 2007 se bo delež dolga še naprej zmanjševal do konca leta 2008 na okoli 97,5 %, kar je še vedno precej nad referenčno vrednostjo 60 % BDP. Lahko se šteje, da se delež javno-finančnega dolga zadovoljivo zmanjšuje proti referenčni vrednosti 60 % BDP.