SL Uradni list Evropske unije L 167/1

UREDBA (ES) št. 543/2009 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 18. junija 2009

o statistiki rastlinske pridelave ter razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba Sveta (EGS) št. 837/90 z dne 26. marca 1990 o statističnih podatkih, ki jih države članice posredujejo o proizvodnji žit (2), in Uredba Sveta (EGS) št. 959/93 z dne 5. aprila 1993 o statističnih podatkih o poljščinah razen žit, ki jih posredujejo države članice (3), sta bili večkrat spremenjeni. Ker so zdaj potrebne nadaljnje spremembe in poenostavitve, bi bilo treba te akte zaradi jasnosti in v skladu z novim pristopom za poenostavitev zakonodaje Skupnosti in boljšo zakonodajo (4) nadomestiti z enim samim aktom.

(2) Statistika rastlinske pridelave je bistvena za upravljanje trgov Skupnosti. Bistveno je tudi, da se statistika zelenjadnic in trajnih nasadov zajame poleg statistike žit in ostalih rastlinskih pridelkov z obdelovalnih zemljišč, ki jih trenutno ureja zakonodaja Skupnosti.

(3) Za zagotovitev ustreznega izvajanja skupne kmetijske politike Komisija potrebuje redno zagotavljanje podatkov o površinah, pridelku in proizvodnji rastlinskih pridelkov.

(4) Uredba (ES) št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o raziskavah strukture kmetijskih gospodarstev in metod kmetijske proizvodnje (5) določa program raziskovanj Skupnosti za zagotavljanje statistik o strukturi kmetijskih gospodarstev do leta 2016.

(5) V skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (6) morajo biti vsi statistični podatki, ki jih države članice pošiljajo Komisiji in so razvrščeni po teritorialnih enotah, razvrščeni glede na klasifikacijo NUTS. Posledično morajo biti teritorialne enote za vzpostavitev primerljive regionalne statistike opredeljene v skladu s klasifikacijo NUTS.

(6) Za omejitev obremenitve za države članice zahteve za regionalne podatke ne smejo presegati zahtev, določenih s prejšnjo zakonodajo (razen, če so medtem nastale nove regionalne ravni). Zato je primerno dovoliti, da se regionalni statistični podatki za Nemčijo in Združeno kraljestvo zagotovijo samo po teritorialnih enotah NUTS 1.

(7) Za lažje izvajanje te uredbe je potrebno tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo, kar je mogoče doseči zlasti s pomočjo Stalnega odbora za kmetijsko statistiko, ustanovljenega s Sklepom Sveta 72/279/EGS z dne 31. julija 1972 (7).

(8) Za zagotovitev gladkega prehoda z ureditve, veljavne v skladu z uredbama Sveta (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93, mora ta uredba omogočiti odstopanje za največ dvoletno obdobje, ki se odobri državam članicam, kadar bi uporaba te uredbe v njenem nacionalnem statističnem sistemu zahtevala večje prilagoditve in verjetno povzročila znatne praktične probleme.

(9) Ukrepi za pripravo statističnih podatkov, določeni v tej uredbi, so potrebni za izvajanje dejavnosti Skupnosti. Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnega pravnega okvira za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti o obdelovalnih zemljiščih, pridelku in proizvodnji žit in rastlinskih pridelkov, razen žit v državah članicah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

(10) Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (8) predstavlja referenčni okvir za določbe te uredbe, zlasti glede skladnosti s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, ustreznosti, stroškovne učinkovitosti, zaupnosti statističnih podatkov in preglednosti ter za prenos in varstvo zaupnih statističnih podatkov na podlagi te uredbe, da se zagotovi, da med pripravo in razširjanjem statističnih podatkov Skupnosti ne bi prišlo do njihovega nezakonitega razkritja ali nestatistične rabe.

(11) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje izvedbenih pooblastil, dodeljenih Komisiji (9).

(12) Zlasti bi bilo treba Komisiji dodeliti pooblastila za spreminjanje tabel za pošiljanje podatkov. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES.

(13) V Uredbi Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov (10) je določeno, da je treba Komisiji pošiljati ustrezne statistične podatke, kot so opredeljeni v okviru statističnega programa Skupnosti. Ker je potrebna sistematična priprava statističnih podatkov Skupnosti o ekološki pridelavi in kmetovanju, se od Komisije pričakuje, da bo sprejela ustrezne ukrepe, vključno s predložitvijo zakonodajnega predloga za ustrezno obravnavo tega vprašanja.

(14) Ta uredba ne vpliva na prostovoljno posredovanje statističnih podatkov iz zgodnjih ocen za rastlinske pridelke s strani držav članic (EECP).

(15) Opravljena so bila posvetovanja s Stalnim odborom za kmetijsko statistiko –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet

Ta uredba vzpostavlja skupni okvir za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti o rabi kmetijskih zemljišč in proizvodnji rastlinskih pridelkov.

Člen 2

Opredelitve pojmov in pojasnila

1. Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) „žetveno leto“ pomeni koledarsko leto, v katerem se začne žetev;

(b) „kmetijsko zemljišče v uporabi“ pomenijo vse njive, trajni travniki, trajni nasadi in vrtovi, ki jih uporabljajo gospodarstva, ne glede na vrsto posesti ali če se uporabljajo kot skupna zemljišča;

(c) „obdelovalno zemljišče“ pomeni zemljišče, ki ustreza celotnemu posejanemu zemljišču, vendar po žetvi pridelka ne vključuje uničenih zemljišč (npr. zaradi naravnih nesreč);

(d) „površina posevka“ pomeni zemljišče, ki ustreza celotnemu posejanemu zemljišču za pridelavo posameznega rastlinskega pridelka v tem letu;

(e) „pospravljena površina“ pomeni del površine posevka, kjer poteka žetev. Zato je lahko enako velika ali manjša od obdelovalnega območja;

(f) „pridelovalna površina“ v zvezi s trajnimi pridelki pomeni območje za trajne nasade, ki se lahko morebiti požanje v referenčnem žetvenem letu. Izključuje vse nerodne površine, kot so novi nasadi, ki še niso začeli roditi;

(g) „pospravljen pridelek“pomeni pridelavo, vključno z izgubami na gospodarstvu, količinami, porabljenimi neposredno na kmetiji, in prodanimi količinami, navedenimi v enotah osnovne teže proizvoda;

(h) „pridelek“ pomeni pospravljen pridelek na obdelovalno površino;

(i) „rastlinski pridelki v steklenjakih ali pod visoko zaščito (pod katero je mogoče hoditi)“ pomenijo rastlinske pridelke, ki so celotno obdobje svoje rasti ali pretežni del tega obdobja zavarovani v rastlinjakih ali pod fiksno ali premično visoko zaščito (steklo, trda ali mehka plastika). Izključene so ponjave iz plastike, položene plosko na zemljo, površine pod zvonovi ali tuneli, pod katerimi ni mogoče hoditi, kot tudi prenosni stekleni okviri. Površine rastlinskih pridelkov, ki se gojijo del časa v steklenjakih in del časa na prostem, se v celoti prištevajo k površinam pod steklenjaki, če čas v steklenjakih ni izredno kratek;

(j) „glavna površina“ neke parcele pomeni površino, kjer se parcela uporabi v nekem gospodarskem letu samo enkrat in je ta uporaba nedvoumno tako tudi opredeljena.

2. „Zaporedna pridelava“ se nanaša na parcelo obdelovalnega zemljišča, ki se v določenem gospodarskem letu uporabi več kot enkrat, in to vsakič za en rastlinski pridelek. To zemljišče se šteje kot obdelovalno zemljišče za vsak pridelek. Pojma glavne in sekundarne površine se v tej zvezi ne uporabljata.

„Kombinirana pridelava“ se nanaša na kombinacijo rastlinskih pridelkov, ki hkrati zasedajo parcelo kmetijske površine. Obdelovalno zemljišče je v tem primeru razdeljeno med pridelke sorazmerno s površino, ki jo zasedajo. Pojma glavne in sekundarne površine se v tej zvezi ne uporabljata.

„Rastlinski pridelki z dvojno rabo“ so pridelki z več kot eno rabo in se po dogovoru štejejo za primarno rabo in kot sekundarni rastlinski pridelki za njihove dodatne rabe.

Člen 3

Zajetje

1. Države članice pripravijo statistične podatke o rastlinskih pridelkih iz Priloge in pridelanih na kmetijskem zemljišču v uporabi znotraj njihovega ozemlja.

2. Statistični podatki so reprezentativni za najmanj 95 % naslednjih zemljišč:

(a) celotno obdelovalno zemljišče z rastlinskimi pridelki z njiv (tabela 1);

(b) celotna pospravljena površina zelenjadnic, melon in jagod (tabela 2);

(c) celotna pridelovalna površina trajnih nasadov (tabela 3);

(d) kmetijsko zemljišče v uporabi (tabela 4).

3. Spremenljivke z nizko ali nično prevalenco v državi članici se lahko izključijo iz statističnih podatkov, če zadevna država članica Komisijo obvesti o vseh takih rastlinskih pridelkih in o pragu, ki se uporablja za nizko prevalenco za posamezne zadevne rastlinske pridelke, do konca koledarskega leta, neposredno pred vsakim obdobjem opazovanja.

Člen 4

Pogostnost in obdobje opazovanja

Države članice vsako leto Komisiji pošljejo podatke iz Priloge. Obdobje opazovanja je žetveno leto. Prvo referenčno leto je leto 2010.

Člen 5

Zahteve natančnosti

1. Države članice, ki izvajajo vzorčne raziskave za pridobitev statističnih podatkov, sprejmejo ustrezne ukrepe, da se zagotovi, da podatki iz tabele 1 izpolnjujejo naslednje zahteve za natančnost: koeficient variacije podatkov, ki jih je treba priskrbeti do 30. septembra leta N + 1, (na nacionalni ravni) ne presega 3 % na obdelovalno zemljišče za vsako od naslednjih skupin glavnih rastlinskih pridelkov: žita za pridelavo zrnja (vključno s semeni), suhe stročnice in stročnice za pridelavo zrnja (vključno s semeni in mešanicami žit in stročnic), korenovke in gomoljnice, industrijske rastline in rastline, požete še zelene.

2. Država članica, ki se odloči, da bo uporabila vire statističnih podatkov, ki ne izvirajo iz statističnih raziskav, zagotovi, da bodo informacije iz takih virov vsaj enako kakovostne kot informacije, pridobljene iz statističnih raziskovanj.

3. Država članica, ki se odloči za uporabo administrativnih virov, vnaprej obvesti Komisijo in posreduje podrobnosti o uporabljenih metodah in kakovosti podatkov iz teh upravnih virov.

Člen 6

Pošiljanje Komisiji

1. Države članice pošljejo Komisiji (Eurostatu) podatke, določene v Prilogi, v rokih, navedenih za vsako tabelo.

2. Komisija lahko prilagodi tabele za prenos podatkov iz Priloge. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 9(3).

Člen 7

Regionalna statistika

1. Pridelki, v Prilogi označeni z „R“, se zagotovijo za teritorialne enote NUTS 1 in NUTS 2, opredeljene v Uredbi (ES) št. 1059/2003. Izjemoma se lahko za Nemčijo in Združeno kraljestvo zagotovijo za teritorialne enote NUTS 1.

2. Spremenljivke z nizko ali nično prevalenco v državi članici se lahko izključijo iz regionalne statistike, če država članica obvesti Komisijo o vseh takih rastlinskih pridelkih in o pragu, ki se uporablja za nizko prevalenco za posamezne zadevne rastlinske pridelke, do konca koledarskega leta, neposredno pred vsakim obdobjem opazovanja.

Člen 8

Statistična kakovost in poročilo

1. V tej uredbi se za podatke, ki jih je treba poslati, uporabljajo naslednja merila kakovosti:

(a) „ustreznost“ označuje stopnjo, do katere statistika izpolnjuje sedanje in potencialne potrebe uporabnikov;

(b) „natančnost“ označuje približek ocenjenih vrednosti neznanim pravim vrednostim;

(c) „pravočasnost“ označuje obdobje med dostopnostjo informacij in dogodkom ali pojavom, ki ga opisujejo;

(d) „točnost“ označuje zamudo med datumom objave podatkov in ciljnim datumom (datumom, ko naj bi bili podatki dostavljeni);

(e) „dostopnost“ in „jasnost“ označujeta pogoje in načine na podlagi katerih lahko uporabniki pridobivajo, uporabljajo in razlagajo podatke;

(f) „primerljivost“ označuje merjenje vpliva razlik v uporabljenih statističnih konceptih, merskih orodjih in postopkih pri primerjavi statistike med geografskimi območji, sektorskimi področji ali v časovnem obdobju;

(g) „skladnost“ pomeni, da je mogoče podatke zanesljivo kombinirati na različne načine in v različne namene.

2. Vsaka tri leta, prvič pa 1. oktobra 2011, države članice Komisiji (Eurostatu) zagotovijo poročilo o kakovosti poslanih podatkov.

3. V poročilu o kakovosti se z uporabo meril kakovosti iz odstavka 1 opišejo:

(a) organizacija statističnih raziskav, na katere se nanaša ta uredba, in uporabljena metodologija;

(b) raven natančnosti, doseženo za vzorčne raziskave, navedene v tej uredbi; in

(c) kakovost drugih virov, ki niso uporabljene raziskave.

4. Države članice obvestijo Komisijo o vsaki metodološki ali drugi spremembi, ki bi lahko znatno vplivala na statistiko. To naredijo najpozneje tri mesece po začetku veljavnosti te spremembe.

5. Upošteva se načelo, da morajo dodatni stroški in obremenitve ostati v razumnih mejah.

Člen 9

Postopek odbora

1. Komisiji pri delu pomaga Stalni odbor za kmetijsko statistiko, ustanovljen s členom 1 Sklepa 72/279/EGS.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 10

Odstopanje

1. V kolikor uporaba te uredbe v nacionalnem statističnem sistemu države članice zahteva večje prilagoditve in bi v praksi verjetno povzročila večje težave, lahko Komisija v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 9(2) dopusti odstopanje od njene uporabe do 31. decembra 2010 ali 31. decembra 2011.

2. S tem namenom država članica Komisiji predloži ustrezno utemeljeno prošnjo najpozneje do 31. julija 2009.

Člen 11

Razveljavitev

1. Brez poseganja v člen 2 se uredbi (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93 razveljavita z učinkom od 1. januarja 2010.

Sklicevanje na razveljavljeni uredbi se šteje kot sklicevanje na to uredbo.

2. Z odstopanjem od drugega odstavka člena 12 država članica, ki ji je bilo v skladu s členom 10 odobreno odstopanje, nadaljuje z uporabo določb uredb (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93 v obdobju odstopanja.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2010. Člen 10 pa se uporablja od dneva začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 18. junija 2009. Za Evropski parlament Predsednik H.-G. PÖTTERING Za Svet Predsednik Š. FÜLE

(1) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 8. junija 2009.

(2) UL L 88, 3.4.1990, str. 1.

(3) UL L 98, 24.4.1993, str. 1.

(4) Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje (UL C 321, 31.12.2003, str. 1).

(5) UL L 321, 1.12.2008, str. 14.

(6) UL L 154, 21.6.2003, str. 1.

(7) UL L 179, 7.8.1972, str. 1.

(8) UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

(9) UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(10) UL L 189, 20.7.2007, str. 1.