UREDBA SVETA (ES) ŠT. 66/98

z dne 18. decembra 1997

o nekaterih ohranitvenih in nadzornih ukrepih, ki se uporabljajo za ribolovne aktivnosti na Antarktiki, in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2113/96

SVET EVROPSKE UNIJE JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 43 Pogodbe,

ob upoštevanju mnenja Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ker lahko Svet na podlagi člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 3760/92 z dne 20. decembra 1992 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za ribištvo in ribogojstvo[3] določi nekatere pogoje za dostop ribiških plovil Skupnosti do voda in virov;

ker se Uredba Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o vzpostavitvi nadzornega sistema za skupno ribiško politiko[4] uporablja za vse ribolovne aktivnosti in vse pripadajoče aktivnosti, ki se izvajajo v morju pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, ter za vse aktivnosti ribiških plovil Skupnosti, ki plujejo v vodah držav nečlanic in na odprtem morju, ne da bi to posegalo v posebne določbe iz sporazumov o ribištvu, ki so jih sklenile Skupnost in tretje države, ali v mednarodne konvencije, katerih pogodbenica je Skupnost;

ker je bila Konvencija o ohranjanju morskih živih virov na Antarktiki, v nadaljnjem besedilu "Konvencija", odobrena s Sklepom 81/691/EGS[5] in je začela veljati za Skupnost dne 21. maja 1982;

ob upoštevanju izjave predsednika Konference za ohranjanje morskih živih virov na Antarktiki z dne 19. maja 1980, priložene sklepni listini navedene konference, zlasti člena 5 izjave;

ker je Komisija za ohranjanje morskih živih virov na Antarktiki, v nadaljnjem besedilu "CCAMLR", ustanovljena s Konvencijo, po priporočilu svojega znanstvenega odbora sprejela nekatere ohranitvene ukrepe, ki se uporabljajo zlasti za staleže rib, ki se pojavljajo v vodah ob obali Južne Georgije;

ker so članice CCAMLR izjavile, da nameravajo začasno uporabljati najnovejše ohranitvene ukrepe, sprejete 1. novembra 1996, ne da bi čakale, da postanejo zavezujoči, glede na dejstvo, da nekateri ohranitveni ukrepi veljajo za ribolovne sezone, ki bi se začele 1. julija 1997 ali po tem datumu;

ker mora Skupnost kot pogodbenica Konvencije zagotoviti, da se ukrepi, ki jih je sprejela CCAMLR, veljavno uporabljajo za ribiška plovila Skupnosti od ustreznih datumov;

ker je treba predvideti mehanizem, ki omogoča Svetu izvajanje nadaljnjih ohranitvenih ukrepov, ki jih sprejme CCAMLR na predlog Komisije s poenostavljenim postopkom;

ker so v Uredbi Sveta (ES) št. 2113/96 z dne 25. oktobra 1996 o nekaterih ohranitvenih in nadzornih ukrepih, ki se uporabljajo za ribolovne aktivnosti na Antarktiki[6], določeni nekateri tehnični ukrepi za ohranitev staležev rib na Antarktiki, ki so veljali v tistem času; ker so zaradi izvajanja ohranitvenih ukrepov, sprejetih na zasedanju CCAMLR leta 1996, potrebne številne spremembe navedene uredbe; ker je zato zaradi jasnosti besedila primerno razveljaviti Uredbo (ES) št. 2113/96 in jo nadomestiti z novo uredbo,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe in teritorialna uporaba

1. Ta uredba se uporablja za ribiška plovila Skupnosti, ki lovijo in obdržijo na krovu ribe iz morskih živih virov z območja južno od 60° južne zemljepisne širine in z območja med navedeno širino in antarktično konvergenco, ki tvori del antarktičnega morskega ekosistema, z izjemo voda, za katere velja takšna jurisdikcija obalne države, kot lahko obstaja v skladu z mednarodnim pravom.

2. Ta uredba ne posega v določbe Konvencije in je namenjena pospeševanju teh ciljev in načel ter določb sklepne listine konference, na kateri je bila Konvencija sprejeta.

3. Antarktična konvergenca iz odstavka 1 se šteje za črto, ki povezuje naslednje točke vzdolž vzporednikov in poldnevnikov: 50° J, 0° - 50° J, 30° V - 45° J, 30° V - 45° J, 80° V - 55° J, 80° V - 55° J, 150° V - 60° J, 150° V - 60° J, 50° Z - 50° J, 50° Z - 50°J, 0°.

Člen 2

Pravica do ribolova

1. Pravico do opravljanja ribolovnih aktivnosti na območju, opredeljenem v členu 1, imajo samo plovila, navedena na seznamu iz odstavka 2.

2. Države članice predložijo Komisiji seznam plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in so registrirana v Skupnosti ter nameravajo opravljati ribolovne aktivnosti na območju, opredeljenem v členu 1, vsako leto do 15. aprila, potem pa vsaj 30 dni pred začetkom teh dejavnosti.

3. Na seznamu, ki ga posredujejo Komisiji, navedejo interno številko registra flote v skladu s členom 1 Uredbe Komisije (ES) št. 109/94 z dne 19. januarja 1994 o registru ribiških plovil Skupnosti[7] skupaj z imenom domačega pristanišča plovila, imeni lastnika ali zakupnika plovila ter obvestilom, da je bil kapitan plovila obveščen o ukrepih, ki veljajo za območje ali območja Konvencije, v katerih bo plovilo ribarilo.

4. Komisija bo poslala CCAMLR vsako leto do 1. maja vse zahtevane podatke.

Člen 3

1. Država članica obvesti Komisijo, da namerava ribiško plovilo nadaljevati lov rakovic na antarktičnem podobmočju 48.3. Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO). To obvestilo se predloži štiri mesece pred datumom začetka ribolova in vključuje interno številko registra flote ter načrt o raziskovalnih in ribolovnih operacijah zadevnega plovila.

2. Komisija preuči obvestilo, preveri, ali je v skladu z veljavnimi pravili, in obvesti državo članico o svojih ugotovitvah. Država članica lahko izda posebno ribolovno karto po prejemu ugotovitev Komisije ali deset delovnih dni po obvestilu. Komisija ustrezno obvesti CCAMLR, vendar najkasneje tri mesece pred datumom začetka ribolova.

Člen 4

Prepoved ribolova

1. Usmerjeni ribolov vrste Notothenia rossii na antarktičnem podobmočju FAO 48.1 v območju polotoka, na antarktičnem podobmočju FAO 48.2 okrog Južnih Orkneyev in na antarktičnem podobmočju FAO 48.3 okrog Južne Georgie je prepovedan.

2. Usmerjeni lov na plavutonožce na antarktičnih podobmočjih FAO 48.1 in 48.2 je prepovedan, razen za namene znanstvenih raziskav.

3. Usmerjeni ribolov vrst Gobionotothen gibberifrons, Chaenocephalus aceratus, Pseudochaenichthys georgianus, Lepidonotothen squamifrons in Patagonotothen guntheri na antarktičnem podobmočju FAO 48.3 je prepovedan do 7. novembra 1997.

Člen 5

Omejitve ulova

1. Celoten dovoljeni ulov vrste Euphausia superba v katerikoli ribolovni sezoni je določen na:

(a) 1,5 milijona ton na antarktičnem območju FAO 48;

(b) 450 000 ton na antarktičnem območju FAO 58.4.2;

(c) 775 000 ton na antarktičnem območju FAO 58.4.1.

Ribolovna sezona je opredeljena kot sezona, ki se začne 1. julija in konča 30. junija v naslednjem letu.

2. Celoten dovoljeni ulov vrste Dissostichus eleginoides je določen na:

(a) 5 000 ton na antarktičnem podobmočju FAO 48.3 od 1. marca do 31. avgusta 1997;

(b) 28 ton na antarktičnem podobmočju FAO 48.4 od 1. marca do 31. avgusta 1997 ali dokler se ne doseže celoten dovoljeni ulov iz točke (a);

(c) 3 800 ton na antarktičnem območju FAO 58.5.2 od 2. novembra 1996 do 31. avgusta 1997.

Sporoči se skupno število in teža vrste Dissostichus eleginoides, vključno s tistimi z "želatinastim mesom". Te ribe se prištejejo k celotnemu dovoljenemu ulovu.

3. Celoten dovoljeni ulov vrste Champsocephalus gunnari je določen na:

(a) 311 ton na antarktičnem območju FAO 58.5.2 od 2. novembra 1996 do 31. avgusta 1997;

(b) 1 300 ton na antarktičnem podobmočju FAO 48.3 od 2. novembra 1996 do 31.marca 1997.

Če je pri usmerjenem ribolovu vrste Champsocephalus gunnari na antarktičnem območju FAO 58.5.2 skupna dolžina več kakor 10 % vrste Champsocephalus gunnari pri katerem koli ulovu rib v eno mrežo pod 28 cm, se ribiško plovilo za vsaj pet dni premakne na drugo, najmanj pet milj oddaljeno ribolovno mesto.

Usmerjeni ribolov vrste Champsocephalus gunnari na antarktičnem območju FAO 48.3 in v regiji Shag Rocks bo ustavljen, če bo prilov katere koli vrste, navedene v odstavku 5(i) v nadaljevanju, presegal določene meje. Če pri usmerjenem ribolovu vrste Champsocephalus gunnari prilov katere koli vrste, navedene v odstavku 5(i) v nadaljevanju, pri ulovu rib v eno mrežo presega 5 % skupnega ulova po teži, se ribiško plovilo premakne na drugo ribolovno mesto, ki je oddaljeno najmanj pet navtičnih milj. Ribiško plovilo pet dni ne lovi v območju pet navtičnih milj od mesta, na katerem je prilov presegel 5 %.

4. Celoten dovoljeni ulov rakovic, Paramolis spp. (red Decapoda, podred Reptantia) je na antarktičnem podobmočju FAO 48.3 od 2. novembra 1996 do 7. novembra 1997 določen na 1 600 ton.

Celoten dovoljeni ulov vrste Electrona carlsbergi je na antarktičnem podobmočju FAO 48.3 od 2. novembra 1996 do 7. novembra 1997 določen na 109 000 ton, z največ 14 500 ton v regiji Shag Rocks, ki je opredeljena kot območje, omejeno z 52° 30' J, 40° Z, 52° 30' J, 44° Z; 54° 30' J, 40° Z in 54° 30 J, 44 °Z.

Usmerjeni ribolov vrste Electrona carlsbergi na antarktičnem podobmočju FAO 48.3 in regiji Shag Rocks bo ustavljen, če bo prilov katere koli vrste, navedene v odstavku 5(i) v nadaljevanju, presegal določene omejitve.

Če pri usmerjenem ribolovu vrste Electrona carlsbergi ulov katere koli vrste, ki ni ciljna vrsta, navedena v odstavku 5(i) v nadaljevanju, pri katerem koli ulovu rib v eno mrežo presega 5 % celotnega ulova po teži, se ribiška plovila premaknejo na drugo ribolovno mesto, ki je oddaljeno najmanj pet navtičnih milj. Ribiško plovilo vsaj pet dni ne lovi na območju pet navtičnih milj od mesta, na katerem je prilov presegel 5 %.

5. (i) Pri ribolovu na antarktičnem podobmočju FAO 48.3 se prilovi vrste Gobionotothen gibberifrons omejijo na 1 470 ton; prilovi vrste Chaenocephalus aceratus se omejijo na 2200 ton; prilov vrst Pseudochaenichthys georgianus, Notothenia rossii in Lepidonotothen squanifrons pa se omeji na 300 ton za vsako od teh treh vrst.

(ii) Če pri usmerjenem ribolovu vrste Dissostichus eleginoides ali Chamsocephalus gunnari na antarktičnem območju FAO 58.5.2 prilov katere koli od vrst Lepidonotothen squamifrons, Notothenia rossii, Channichthys rhinoceratus ali Bathyrajja spp. pri katerem koli ulovu rib v eno mrežo presega 5 % celotnega ulova po teži, se ribiško plovilo premakne na drugo ribolovno mesto, ki je oddaljeno najmanj pet navtičnih milj. Ribiško plovilo se najmanj pet dni ne vrne na mesto, kjer je prilov presegel 5 %. Ulov drugih vrst, ki niso opredeljene zgoraj, ne sme presegati 50 ton.

6. Celoten dovoljeni ribolov vrste Lepidonotothen squamifrons je na antarktičnem območju FAO 58.4.4 (na obrežju Oba in Lene) od 2. novembra 1996 do 7. novembra 1997 določen na 715 ton na obrežju Lene in 435 ton na obrežju Oba.

7. Ulov katere koli zgoraj navedene vrste s plovilom Skupnosti za namene znanstvenih raziskav v ribolovu se šteje kot del omejitev ulova, ki velja za vsako ulovljeno vrsto, kakor je opisano v odstavkih od 1 do 6.

Člen 6

Ribolovno orodje

1. Ribolov na vrsto Dissostichus eleginoides je na antarktičnem območju 58.5.2 prepovedan, razen če se opravlja z vlečno mrežo.

2. Za ribolov na rakovice, kakor je opredeljen v členu 5(4), je dovoljena samo uporaba vrš. Ta ribolov je omejen na spolno zrele rakovice moškega spola; vse rakovice ženskega spola in neodrasle rakovice moškega spola pa se izpustijo nazaj v morje nepoškodovane. Pri Paralomis spinosissima in P. formosa je dovoljen tudi ulov rakovic moškega spola z najmanjšo širino koša 102 mm ali 90 mm. Rakovice, predelane na morju, se zamrznejo kot kosi rakovic (najmanjša velikost rakovic se lahko določi na podlagi kosov rakovic).

3. Ribolov na Dissostichus eleginoides je na antarktičnih podobmočjih FAO 48.3 in 48.4 prepovedan, razen če se opravlja s parangali.

4. Ribolov na Champsocephalus gunnari je na antarktičnem podobmočju FAO 48.3 prepovedan, razen če se opravlja s pridneno vlečeno mrežo.

Člen 7

Nadzorni ukrepi

Za plovila Skupnosti veljajo trije različni sistemi poročanja o ulovu in ribolovnem naporu:

1. Za mesečni sistem poročanja o ulovu in ribolovnem naporu je čas poročanja določen na en koledarski mesec.

2. Za desetdnevni sistem poročanja o ulovu in ribolovnem naporu je vsak koledarski mesec razdeljen na tri obdobja poročanja, označena s črkami A, B in C, ki trajajo od 1. do 10. dneva, od 11. do 20. dneva in od 21. dneva do zadnjega dneva v mesecu.

3. Za petdnevni sistem poročanja o ulovu in ribolovnem naporu je vsak koledarski mesec razdeljen na šest obdobij poročanja, označenih s črkami A, B, C, D, E in F, ki trajajo od 1. do 5. dneva, od 6. do 10. dneva, od 11. do 15. dneva, od 16. do 20. dneva, od 21. do 25. dneva in od 26. do zadnjega dneva v mesecu.

Člen 8

1. Petdnevni sistem poročanja o ulovu in ribolovnem naporu velja za:

(i) Ribolov na Dissostichus eleginoides na antarktičnem podobmočju FAO 48.3 in 48.4 od 1. marca 1997;

(ii) Ribolov na Champsocephalus gunnari na antarktičnem podobmočju FAO 48.3;

(iii) Ribolov na Lepidonotothen squamifrons na antarktičnem območju FAO 58.4.4 od 2. novembra 1996.

2. Desetdnevni sistem poročanja o ulovu in ribolovnem naporu velja za:

(i) Ribolov na rakovice, Paralomis spp. (red Decapoda, podred Reptantia) na antarktičnem podobmočju FAO 48.3. Podatki o ulovu med 31. julijem in 25. avgustom 1997 se sporočijo Komisiji do 25. septembra 1997;

(ii) Ribolov na Champsocephalus gunnari in Dissostichus eleginoides ter druge globokomorske vrste na antarktičnem podobmočju FAO 58.5.2.

3. Mesečni sistem poročanja o ulovu velja za:

(i) Ribolov na Electrona carlsbergi na antarktičnem podobmočju FAO 48.3;

(ii) Ribolov na Euphausia superba na antarktičnem območju FAO 48 ter na antarktičnih podobmočjih FAO 58.4.2 in 58.4.1.

4. Sistemi poročanja o ulovu in ribolovnem naporu veljajo za vse vrste, ulovljene za namene znanstvenih raziskav, kadarkoli ulov v določenem časovnem obdobju presega pet ton.

Člen 9

1. Kapitani ribiških plovil Skupnosti predložijo poročilo o ulovu in ribolovnem naporu pristojnim organom države članice zastave najkasneje dan po preteku ustreznega obdobja poročanja.

2. Države članice pošljejo Komisiji najkasneje v treh dneh po vsakem obdobju poročanja po elektronski poti poročilo o ulovu in ribolovnem naporu, ki ga je poslalo vsako ribiško plovilo, ki pluje pod njihovo zastavo in je registrirano v Skupnosti. V vsakem poročilu o ulovu in ribolovnem naporu se opredeli obdobje poročanja za zadevni ulov.

3. Komisija predloži CCAMLR najkasneje pet dni po koncu vsakega obdobja poročanja poročila o ulovu in ribolovnem naporu, prejeta v skladu z odstavkom 2.

Člen 10

Sistem poročanja o ulovu in ribolovnem naporu vsebuje naslednje podatke, ki se nanašajo na predhodno obdobje:

- ime,

- zunanji razpoznavni znak zadevnega plovila,

- celoten ulov zadevnih vrst,

- skupno število dni in ur lovljenja,

- obdržani ulov vseh vrst in vrst prilova na krovu v času poročanja,

- pri ribolovu s parangalom pa število trnkov.

Člen 11

1. Države članice obvestijo Komisijo o celotnem ulovu, razčlenjenem po plovilih, ki je bil izveden z ribiškimi plovili, ki plujejo pod njihovo zastavo in so registrirana v Skupnosti, v obdobju med 1. julijem 1997 in koncem prvega meseca po mesecu, v katerem začne veljati uredba. To obvestilo se pošlje v 10 dneh po koncu tega obdobja.

2. Vsa plovila, ki lovijo rakovice na antarktičnem podobmočju FAO 48.3, sporočijo Komisiji do 25. avgusta 1997 za rakovice, ulovljene pred 31. julijem 1997, naslednje podatke:

- kraj, datum, globino, število vrš, razdalje med njimi in čas potopitve ter ulov (število in težo) rakovic tržne velikosti (poroča se v čim bolj natančnem merilu, ki pa ni večje od 0,5° širinske stopinje in 1,0° dolžinske stopinje) za vsako desetdnevno obdobje,

- vrsto, velikost in spol reprezentativnega vzorca rakovic, ki se vzorčijo po postopku iz Priloge I (med 35 in 50 rakovic se vzorči vsak dan z vrvi, potegnjene iz morja tik pred poldnevom) in prilov, ulovljen s kočami, in

- druge ustrezne razpoložljive podatke v skladu z zahtevami iz Priloge I.

Člen 12

Mesečni sistem poročanja podrobnih podatkov o ribolovnem naporu in natančnih bioloških podatkov za ribolov z vlečno mrežo in parangalom

1. Ribiška plovila Skupnosti sporočijo pristojnemu organu države članice, pod katere zastavo plujejo, najkasneje 15. dan v mesecu, ki sledi ribolovnemu mesecu, podatke o vsakem posameznem ulovu, ki so potrebni za izpolnitev obrazca CCAMLR s podrobnimi podatki o ulovu in ribolovnem naporu (obrazec C1 za ribolov z vlečno mrežo, obrazec C2 za ribolov s parangalom), kadar gre za lov na:

(a) Dissostichus elenginoides na antarktičnem območju FAO 58.5.2 od 2. novembra 1996 do 31. avgusta 1997 ter na antarktičnih podobmočjih FAO 48.3 in 48.4, od 1. marca 1997;

(b) Champsocephalus gunnari na antarktičnem podobmočju FAO 48.3 od 2. novembra 1996 do 31. marca 1997;

(c) Champsocephalus gunnari na antarktičnem območju FAO 58.5.2 od 2. novembra 1996 do 31. avgusta 1997;

(d) Lepidonotothen squamifrons na antarktičnem območju FAO 58.4.4 in prilov Dissostichus eleginoides) v sezoni 1996/1997, ki se začne 2. novembra 1996;

(e) Electrona carlsbergi kot ciljne vrste na antarktičnem podobmočju FAO 48.3 in za ribolov na vrste prilova, opredeljene kot vsi glavonožci, raki ali vrste rib, razen Electrona carlsbergi. V tem primeru je v reprezentativnem vzorcu najmanj 500 rib.

2. Pri vsakem ulovu ciljnih vrst in vrst prilova je treba poročati po posameznih vrstah. Podatki vključujejo število in vrste morskih ptic ali morskih sesalcev, ki so bili ujeti in izpuščeni ali ubiti.

3. Ribiška plovila Skupnosti sporočijo tudi reprezentativne vzorce meritev dolžinske sestave ciljnih vrst in vrst prilova iz ulova (obrazec B2, zadnja različica). Pri meritvah dolžine rib je treba meriti celotno dolžino, zaokroženo navzdol na najbližji centimeter, reprezentativne vzorce dolžinske sestave pa je treba jemati iz ene pravokotne mreže v majhnem merilu (0,5 ° širinske stopinje krat 1 ° dolžinske stopinje). Če se plovilo v enem mesecu premakne z ene pravokotne mreže v majhnem merilu na drugo, je treba za vsako posamezno pravokotno mrežo v majhnem merilu predložiti ločene podatke o dolžinskih sestavah.

4. Na podlagi tega obvestila države članice pošljejo ob koncu meseca te podatke Komisiji. Komisija jih takoj pošlje CCAMLR.

5. Ribiška plovila Skupnosti zbirajo in sporočajo državi zastave podatke o starostni sestavi, dolžinski sestavi in starostnem/dolžinskem ključu za Lepidonotothen squamifrons, Dissostichus eleginoides in druge vrste, ki tvorijo pomemben del ulova Lepidonotothen squamifrons na antarktičnem območju FAO 58.4.4 (obrežje Oba in Lene), za vsako obrežje posebej na obrazcu B2 in B3. Države članice pošljejo te podatke Komisiji, ki jih bo pravočasno poslala CCAMLR za letno zasedanje delovne skupine za ocenjevanje staleža rib.

Člen 13

Prenehanje ribolovnih dejavnosti

Potem ko Komisija prejme obvestilo od CCAMLR o izčrpanju celotnega dovoljenega ulova staleža ali skupine staležev, določenih v členu 5, ali po preteku ribolovne sezone, določene v členu 5, nobeno ribiško plovilo Skupnosti po navedenem datumu ne sme loviti navedenega staleža ali skupine staležev ali jih obdržati na krovu, jih pretovarjati ali raztovarjati.

Člen 14

Velikost očes mreže

1. Nobena vlečna mreža, danska potegalka ali podobna mreža, pri kateri je katerikoli del sestavljen iz očes, ki so manjša od tistih, določenih v Prilogi III, se ne uporablja pri usmerjenem ribolovu za vrste ali skupine vrst Notothenia rossii,Dissostichus eleginoides, Gobionotothen gibberifrons, Notothenia kempi, Lepidonotothen squamifrons in Champsocephalus gunnari. Prepovedana je uporaba vsakega sredstva ali naprave, ki bi zamašila ali zmanjšala velikost očes.

2. Za mreže iz odstavka 1 se najmanjša velikost očes, opredeljena v Prilogi III, določi v skladu z naslednjimi pravili:

A. Opis merilnikov

(a) Merilniki, ki se uporabljajo za določanje velikosti očes mreže, so 2 mm debele plošče iz trpežnega materiala, ki ohranja svojo obliko. Imajo bodisi več stranic z vzporednimi robovi, povezanih z vmesnimi zaostrenimi robovi z zožitvijo v razmerju ena proti osem na vsaki strani, ali samo zaostrene robove z zgoraj opredeljeno zožitvijo. Na najožjem koncu imajo luknjo.

(b) Na zgornji strani vsakega merilnika je v milimetrih vpisana širina vzporednega dela, če obstaja, in širina zoženega dela. Pri slednjem se širina v piše v presledkih 1 mm in navede v rednih presledkih.

B. Uporaba merilnika

(a) Mreža se raztegne v smeri vzdolžne diagonale očes.

(b) Merilnik, opisan v točki A, se vstavi z najožjim koncem v odprtino očesa v smeri, ki je pravokotna na ravnino mreže.

(c) Merilnik se vstavi v odprtino očesa bodisi ročno bodisi z uporabo uteži ali dinamometra, dokler upor očesa na zoženih robovih ne onemogoči nadaljnjega vstavljanja.

C. Izbira očes, ki se merijo

(a) Očesa, ki se merijo, tvorijo serijo 20 zaporednih očes, ki potekajo v smeri vzdolžne osi mreže.

(b) Očesa, ki so manj kot 50 cm oddaljena od vrvic, vrvi ali glavne vrvi, se ne merijo. Ta razdalja se meri pravokotno na vrvice, vrvi ali glavne vrvi z mrežo, raztegnjeno v smeri navedene meritve. Prav tako se ne meri nobeno oko, ki je bilo popravljeno ali raztrgano ali so nanj pritrjeni pritrdilni elementi mreže.

(c) Z odstopanjem od (a) ni nujno, da očesa, ki jih je treba meriti, sledijo eno za drugim, če veljajo pogoji iz (b).

(d) Mreže se merijo samo, kadar so vlažne in nezamrznjene.

D. Meritve vsakega očesa

Velikost vsakega očesa je širina merilnika na točki, na kateri se merilnik ustavi, če se uporablja v skladu s točko B.

E. Določitev velikosti očesa mreže

Velikost očesa mreže je aritmetična sredina meritev vseh očes v milimetrih, izbranih in merjenih, kot je opredeljeno v točkah C in D, pri čemer se aritmetična sredina zaokroži na najbližji milimeter.

Skupno število očes, ki jih je treba meriti, je opredeljeno v točki F.

F. Potek postopka inšpekcijskega pregleda

(a) Inšpektor meri eno serijo 20 očes, izbranih v skladu z zgoraj navedeno točko C, z vstavitvijo merilnika ročno brez uporabe uteži ali dinamometra. Velikost očesa mreže potem določi v skladu z zgoraj navedeno točko E.

Če izračun velikosti očesa pokaže, da velikost očesa ni skladna z veljavnimi pravili, se merita dve dodatni seriji 20 očes, izbranih v skladu z zgoraj navedeno točko C.

Velikost očesa se potem ponovno izračuna v skladu s točko E, pri čemer se upošteva 60 že izmerjenih očes. Brez poseganja v (b) je to velikost očesa mreže.

(b) Če kapitan plovila oporeka velikosti očesa, določeni v skladu z (a), se taka meritev ne upošteva za določitev velikosti očesa, mreža pa se ponovno izmeri. Za ponovno meritev se uporabi utež ali dinamometer, pritrjen na merilnik. Utež ali dinamometer izbere inšpektor po lastni presoji. Utež se pritrdi (s kavljem) na luknjo na najožjem koncu merilnika. Dinamometer pa se pritrdi na luknjo na najožjem koncu merilnika ali uporabi na najširšem koncu merilnika. Točnost uteži ali dinamometra certificira ustrezni nacionalni organ.

Za mreže z velikostjo očes 35 mm ali manj kot je določeno v skladu z (a) zgoraj, se uporabi sila 19,61 newtona (enaka masi dveh kilogramov), za druge mreže pa se uporabi sila 49,03 newtona (enaka masi pet kilogramov).

Za določanje velikosti očesa mreže v skladu s točko E zgoraj (kadar se uporabi utež ali dinamometer), se meri samo ena serija 20 očes, kadarkoli se uporabi utež ali dinamometer.

3. Ukrepi, ki se uporabljajo za zmanjšanje naključne umrljivosti morskih ptic med ribolovom s parangalom, so določeni v Prilogi IV.

Člen 15

Prijava novega ribolova

1. V tem členu novi ribolov pomeni lov na vrsto z uporabo določene ribolovne metode na antarktičnem območju FAO, za katerega:

(a) CCAMLR še nikoli niso bile predložene informacije o razširjenosti, številčnosti, demografiji, potencialnem donosu in identiteti staleža iz obsežnih raziskav/analiz ali raziskovalnega ribolova; ali

(b) CCAMLR še nikoli niso bili predloženi podatki o ulovu in ribolovnem naporu; ali

(c) CCAMLR še nikoli niso bili predloženi podatki o ulovu in ribolovnem naporu iz zadnjih dveh ribolovnih sezon.

2. Izvajanje novega ribolova na območju Konvencije CCAMLR se prepove, razen če je dovoljeno po odstavku 6.

3. Vsak upravljavec plovila Skupnosti, ki namerava razviti nov ribolov na območju Konvencije CCAMLR, obvesti pristojne organe države članice, pod katere zastavo pluje plovilo, o takšnem namenu in tem organom po svojih najboljših zmožnostih predloži informacije, opredeljene v odstavku 4.

4. Država članica, ki je obveščena o namenu razvoja novega ribolova na območju Konvencije CCAMLR, Komisijo o tem obvesti brez odlašanja in najkasneje štiri mesece pred letnim zasedanjem CCAMLR.

K prijavi država članica priloži čim več naslednjih informacij, če jih lahko pridobi:

(a) vrsto predlaganega ribolova, vključno s ciljnimi vrstami, ribolovnimi metodami, predlaganim območjem in vsako najmanjšo količino ulova, ki bi bila potrebna za razvoj donosnega ribolova;

(b) biološke podatke z obsežnih raziskovalnih križarjenj, kot so podatki o razširjenosti, številčnosti in demografiji ter informacije o identiteti staleža;

(c) podrobnosti o odvisnih vrstah in vrstah v sožitju ter verjetnost, da bodo prizadete s predlaganim ribolovom;

(d) informacije o drugih ribolovnih aktivnostih v območju ali podobnih ribolovnih aktivnostih drugje, ki bi lahko prispevale k oceni potencialnega donosa.

5. Komisija pošlje CCAMLR v presojo informacije, prejete v skladu z odstavkom 4, skupaj z vsemi drugimi ustreznimi informacijami, ki jih ima na voljo.

6. Takoj ko CCAMLR sprejme sklep, dovoljenje za novi ribolov izda

- Komisija, če CCAMLR ni sprejel nikakršnega ohranitvenega ukrepa glede novega ribolova, ali

- Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije v vseh drugih primerih.

Člen 16

Raziskovalni ribolov

Raziskovalni ribolov je opredeljen kot ribolov, ki je bil predhodno razvrščen kot novi ribolov, kot je opredeljeno v členu 15. Raziskovalni ribolov bo še naprej razvrščen kot takšen, dokler je na voljo dovolj informacij:

(a) za presojo razširjenosti, številčnosti in demografije ciljnih vrst, kar omogoča ocenitev potencialnega donosa ribolova;

(b) za preučitev morebitnih vplivov ribolova na odvisne vrste in vrste v sožitju ter

(c) da se omogoči znanstvenemu odboru CCAMLR, da oblikuje in da priporočila o ustreznih količinah ulova in ravneh ribolovnega napora ter ribolovnem orodju, če je to primerno.

Podatki, ki se morajo predložiti za raziskovalni ribolov, so določeni v Prilogi V.

Člen 17

Uporaba ohranitvenih ukrepov za znanstveno-raziskovalne ribolovne aktivnosti

1. Države članice, katerih plovila nameravajo izvajati ribolov za namene znanstvenih raziskav, pri katerem naj bi bil pričakovan ulov manjši od 50 ton, predložijo CCAMLR neposredno naslednje podatke, Komisiji pa kopijo teh podatkov:

- ime,

- zunanja identifikacijska oznaka plovila,

- območje in podobmočje, na katerem naj bi se raziskave opravljale,

- predvideni datumi prihoda na območje Konvencije CCAMLR in odhoda z njega,

- namen raziskav,

- ribolovna oprema, ki se bo verjetno uporabljala.

2. Plovila Skupnosti iz odstavka 1 so izvzeta iz ohranitvenih ukrepov v zvezi s predpisi o velikosti očes mreže, prepovedjo vrst ribolovnega orodja, zaprtimi območji, ribolovnimi sezonami in omejitvami količin ter zahtevami o sistemu poročanja, razen iz tistih, opredeljenih v členu 5(8) in členu 8(4).

3. Države članice, katerih plovila nameravajo izvajati ribolov za namene znanstvenih raziskav, pri katerem naj bi celoten ulov znašal več kot 50 ton, predložijo CCAMLR v pregled načrte raziskav na obrazcu, ki ga določi CCAMLR, Komisiji pa kopijo teh načrtov, vendar vsaj šest mesecev pred načrtovanim datumom začetka raziskav. Dokler CCAMLR ne konča pregleda in ne sporoči svoje odločitve, se načrtovani ribolov za raziskovalne namene ne izvaja.

4. Države članice naj sporočijo CCAMLR podatke, Komisiji pa pošljejo kopijo podatkov o ulovu in ribolovnem naporu pri vsakem ribolovu v znanstveno-raziskovalne namene, za katerega veljajo določbe iz odstavkov 1, 2 in 3, v skladu z obrazcem poročanja o posameznem ulovu za raziskovalna plovila (obrazec C4).

Država članica v 180 dneh po končani raziskavi predloži CCAMLR povzetek rezultatov, Komisiji pa njihovo kopijo. V dvanajstih mesecih prejme CCAMLR popolno poročilo o rezultatih raziskave, Komisija pa njegovo kopijo.

Člen 18

V Prilogi II so določena pravila za poskusni ribolovni režim za ribolov na rakovice na antarktičnem podobmočju 48.3 FAO za sezono 1996/97 in odobrena ribolovna območja.

Člen 19

Ribiška plovila Skupnosti imajo na krovu vsaj enega pooblaščenega znanstvenega opazovalca CCAMLR, če navedena plovila lovijo:

(a) Lepidonotothen squamifrons na antarktičnem podobmočju FAO 58.4.4 od 2. novembra 1996 do 7. novembra 1997;

(b) Dissostichus eleginoides na podobmočjih FAO 48.3 in 48.4 od 1. marca do 31. avgusta 1997;

(c) Champsocephalus gunnari na podobmočju FAO 48.3 od 2. novembra 1996 do 31. marca 1997. Za vsako plovilo, ki se namerava udeležiti tega ribolova, se zahteva znanstvena analiza, ki se opravi v skladu z modelom analize, opredeljenim v osnutku priročnika CCAMLR za analize pridnene vlečne mreže. Zadevna država članica najkasneje en mesec pred začetkom analize pošlje CCAMLR seznam predlaganih postaj za analizo mreže, kopijo seznama pa Komisiji;

(d) Dissostichus eleginoides na antarktičnem območju FAO 58.5.2 od 2. novembra 1996 do 31. avgusta 1997;

(e) Champsocephalus gunnari na antarktičnem območju FAO 58.5.2 od 2. novembra 1996 do 31. avgusta 1997.

Člen 20

Določbe v zvezi z zmanjšanjem uporabe plastičnih embalažnih pasov na ribiških plovilih

Uporaba plastičnih embalažnih pasov na ribiških plovilih za zavarovanje zabojev z vabami je prepovedana. Uporaba drugih embalažnih pasov za druge namene na ribiških plovilih, ki ne uporabljajo sežigalnikov na krovu (zaprti sistemi), je prepovedana.

Vsi embalažni pasovi se po odstranitvi z embalaže prerežejo, da ne tvorijo trajne zanke in se čim prej sežgejo v sežigalniku na krovu.

Vsi plastični ostanki se shranijo na krovu plovila do prihoda v pristanišče, nikakor pa se ne odvržejo v morje.

Člen 21

Spremembe te uredbe, potrebne za izvajanje priporočil, ki jih sprejme CCAMLR, izda Svet, ki odloča s kvalificirano večino na predlog Komisije.

Člen 22

Uredba (ES) št. 2113/96 se razveljavi in nadomesti z določbami te uredbe.

Člen 23

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 1997

Za Svet

Predsednik

F. BODEN

PRILOGA I

ZAHTEVE PO PODATKIH O RAZISKOVALNEM LOVU NA RAKOVICE NA ANTARKTIČNEM PODOBMOČJU FAO 48.3

Podatki o ulovu in ribolovnem naporu

Opisi križarjenj

oznaka križarjenja, oznaka plovila, številka dovoljenja, leto.

Opisi vrš

diagrami in druge informacije, vključno z obliko vrš, dimenzijami, velikostjo očes mreže, položajem lijaka, odprtino in usmeritvijo, številom prekatov, obstojem izhoda za pobeg.

Opisi ribolovnega napora

datum, čas, zemljepisna dolžina in širina pri spuščanju vrvi, usmeritev kompasa vrvi, skupno število vrš, presledki med vršami na vrvi, število izgubljenih vrš, globina, čas potopitve, vrsta vabe.

Opisi ulova

obdržani ulov v številkah in teži, prilov vseh vrst (glej tabelo 1), posamična evidenčna številka za povezavo s podatki o vzorcih.

Tabela 1

Zahteve po podatkih za vrste prilova pri lovu na rakovice na antarktičnem podobmočju FAO 48.3

Vrste Podatkovne zahteve

Dissostichus eleginoides Število in predvidena skupna teža

Notothenia rossii Število in predvidena skupna teža

Druge vrste Predvidena skupna teža

Biološki podatki

Za te podatke je treba rakovice vzorčiti iz vrš ene vrvi, potegnjene z morja tik pred poldnevom, z izbiro celotne vsebine vseh vrš, razporejenih v presledkih vzdolž vrvi, tako da je v podvzorcu od 35 do 40 primerkov.

Opisi križarjenj

oznaka križarjenja, oznaka plovila, številka dovoljenja.

Opis vzorca

datum, položaj pri spuščanju vrvi, usmeritev kompasa vrvi, številka vrvi.

Podatki

vrste, spol, dolžina vsaj 35 posameznih vzorcev, prisotnost/odsotnost parazitov rhizocephalan, evidenca o določitvi namembnosti rakovic (na krovu, zavržene, uničene), evidenca o številki vrše, iz katere je vzeta rakovica.

PRILOGA II

REŽIM POSKUSNEGA RIBOLOVA PRI RIBOLOVU NA RAKOVICE NA ANTARKTIČNEM PODOBMOČJU FAO 48.3 ZA SEZONO 1996/97

Za celoten lov na rakovice na antarktičnem podobmočju FAO 48.3 veljajo v sezoni 1996/97 ukrepi, navedeni v nadaljevanju. Vsako plovilo, ki sodeluje pri lovu na rakovice na podobmočju 48.3, izvaja ribolovne operacije v skladu z režimom poskusnega ribolova, kot je opisano spodaj:

1. Poskusni režim je sestavljen iz najmanj dveh faz. Vsako plovilo, ki sodeluje pri ribolovu, izpolni vse faze. Faza 1 se izvaja v prvi sezoni, v kateri plovilo sodeluje v poskusnem režimu ribolova. Faza 2 in vse dodatne faze se izvajajo v naslednji ribolovni sezoni.

2. Plovila izvajajo fazo 1 poskusnega režima na začetku svoje prve sezone sodelovanja pri Ribolov na rakovice. Za fazo 1 veljajo naslednji pogoji:

(i) faza 1 se opredeli kot prvih 200 000 ur ribolovnega napora plovila z vršo na začetku njegove prve ribolovne sezone;

(ii) vsako plovilo, ki izvaja fazo 1, porabi prvih 200 000 ur ribolovnega napora z vršo na celotnem območju, sestavljenem iz dvanajstih polj velikosti 0,5° širinske stopinje krat 1° dolžinska stopinja.

Ta polja se označijo s črkami od A do L. Dodatek k Prilogi II prikazuje polja (slika 1), geografski položaj pa je označen s koordinatami severovzhodnega vogala polj.

Za vsako vrv se ure napora z vršo izračunajo z množenjem skupnega števila vrš na eni vrvi s časom potopitve (v urah) za navedeno vrv. Čas potopitve se opredeli za vsako vrv kot čas med začetkom spuščanja vrvi in začetkom potegovanja;

(iii) plovila ne lovijo zunaj območja, omejenega z dvanajstimi polji 0,5° širinske stopinje krat 1° dolžinska stopinja, preden ne zaključijo faze 1;

(iv) v fazi 1 plovila ne porabijo več kakor 30 000 ur ribolovnega napora z vršo v enem samem polju 0,5° širinske stopinje krat 1° dolžinska stopinja;

(v) če se plovilo vrne v pristanišče, preden porabi 200 000 ur ribolovnega napora z vršo v fazi 1, mora porabiti preostale ure ribolovnega napora z vršo, preden se lahko šteje faza 1 za zaključeno;

(vi) po 200 000 opravljenih urah poskusnega ribolova se šteje faza 1 za zaključeno in plovila lahko začnejo z normalnim ribolovom.

3. Normalni ribolov se izvaja v skladu s predpisi iz členov 3 in 5(4), 6(2) ter 8(2).

4. Za izvajanje normalnega ribolova po fazi 1 režima poskusnega ribolova velja desetdnevni sistem poročanja o ulovu in ribolovnem naporu iz člena 7(2).

5. Plovila izvajajo fazo 2 in vse dodatne faze režima poskusnega ribolova na začetku svoje druge sezone sodelovanja pri lovu na rakovice.

Če plovilo začne fazo 1 režima poskusnega ribolova v ribolovni sezoni 1996/97 ali 1997/98, znanstveni odbor CCAMLR in njegova delovna skupina za presojo staležev rib priporočata CCAMLR primerno strategijo poskusnega ribolova za fazo 2 v naslednji ribolovni sezoni. To priporočilo vsebuje določbe za:

(i) zahtevo, naj vsako plovilo porabi približno en mesec poskusnega ribolovnega napora v svoji drugi sezoni sodelovanja v poskusnem ribolovnem režimu; in

(ii) politiko zbiranja podatkov in predložitve teh podatkov, primerno za strategijo poskusnega ribolova, ki se priporoča.

6. Podatki, zbrani v režimu poskusnega ribolova v fazi 1 in fazi 2 do 30. junija v vsakem deljenem letu, se predložijo CCAMLR do 31. avgusta v naslednjem deljenem letu.

7. Od plovil, ki izvedejo vse faze režima poskusnega ribolova, se ne zahteva izvajanje poskusnega ribolova v prihodnjih sezonah. Vendar morajo ta plovila upoštevati smernice iz členov 3, 5(4), 6(2) in 8(2).

8. Ribiška plovila sodelujejo v poskusnem ribolovnem režimu neodvisno (na primer plovila ne smejo sodelovati pri zaključevanju faz poskusnega ribolova).

9. Rakovice, ujete med poskusnim režimom, se štejejo kot del veljavnega celotnega dovoljenega ulova za tekočo ribolovno sezono [na primer za 1996/97 se poskusni ulovi štejejo kot del 1 600 ton celotnega dovoljenega ulova iz člena 5(4)].

10. Vsa plovila, ki sodelujejo v režimu poskusnega ribolova, imajo pri vseh ribolovnih aktivnostih na krovu vsaj enega znanstvenega opazovalca.

11. Režim poskusnega ribolova se uvede za obdobje dveh deljenih let (1996/97 in 1997/98), posamezne dele režima pa lahko Komisija v tem obdobju spremeni. Ribiška plovila, ki začnejo s poskusnim ribolovom v sezoni 1997/98, morajo zaključiti režim v sezoni 1998/99.

Dodatek priložen.

Dodatek k Prilogi II

LOKACIJE RIBOLOVNIH OBMOČIJ ZA REŽIM POSKUSNEGA RIBOLOVA PRI RAZISKOVALNEM RIBOLOVU NA RAKOVICE

[***INSERT PICTURE ***]

Slika 1: Operacije za fazo 1 režima poskusnega ribolova pri lovu na rakovice na antarktičnem podobmočju FAO 48.3.

PRILOGA III

NAJMANJŠA VELIKOST OČES MREŽE, OPREDELJENA V ČLENU 14

Vrsta Vrsta mreže Najmanjša velikost očesa

Notothenia rossii Vlečne mreže, danske potegalke in podobne mreže 120 mm

Dissostichus eleginoides Vlečne mreže, danske potegalke in podobne mreže 120 mm

Gobionotothen gibberifrons Vlečne mreže, danske potegalke in podobne mreže 80 mm

Notothenia kempi Vlečne mreže, danske potegalke in podobne mreže 80 mm

Lepidonotothen squamifrons Vlečne mreže, danske potegalke in podobne mreže 80 mm

Champsocephalus gunnari Vlečne mreže, danske potegalke in podobne mreže 90 mm

PRILOGA IV

UKREPI ZA ZMANJŠANJE NAKLJUČNE UMRLJIVOSTI MORSKIH PTIC MED RIBOLOVOM S PARANGALOM NA OBMOČJU KONVENCIJE CCAMLR IN UKREPI, KI SE NANAŠAJO NA UPORABO KABLOV ZA SONARJE NA MREŽI

1. Ribolovne operacije se izvajajo tako, da se trnki z vabami potopijo takoj, ko se vržejo v vodo. Za plovila, ki uporabljajo špansko metodo ribolova s parangalom, je treba spustiti uteži, preden se vrv napne; če je le mogoče, naj se uporabljajo uteži z maso najmanj 6 kg, nameščene na razdalji 20 metrov. Uporabljajo se le odmrznjene vabe.

2. Parangali se nastavijo samo ponoči (to je v času teme med dvema navtičnima polmrakoma). Po možnosti naj se nastavitev vrvi zaključi vsaj tri ure pred sončnim vzhodom, da se zmanjša izguba vab, ki bi jih ujeli viharniki. Pri ribolovu s parangalom ponoči se uporablja le minimalno število ladijskih luči, potrebnih za varnost.

3. Pri nastavljanju ali vleku parangalov naj se v morje ne odvržejo odpadki; če pa je to neizogibno, se odpadki odvržejo čim dlje na strani plovila, ki je na nasprotni strani od tiste, na kateri se nastavljajo ali vlečejo parangali.

4. Če se pri ribolovu s parangali ujamejo žive ptice, je treba storiti vse, da se spustijo žive in da se, če je le mogoče, tem pticam odstranijo trnki, ne da bi bilo ogroženo njihovo življenje.

5. Ladja vleče strašilno vrv, ki ptice odvrača od tega, da bi se med ribolovom s parangali spustile na vabe. Opis strašilne vrvi in metoda za njeno uporabo sta v dodatku k tej prilogi. Podrobnosti o konstrukciji glede števila in namestitve stožerjev se lahko razlikujejo, dokler dejanska površina morja, pokrita s strašilno vrvjo, ni manjša kot pri opisanem modelu. Nastavitve vlečne naprave v vodi za uravnavanje napetosti na vrvi se tudi lahko razlikujejo.

6. Druge različice modela strašilnih vrvi se lahko preizkušajo na plovilih, ki prevažajo dva opazovalca, od katerih je vsaj eden imenovan v skladu s programom CCAMLR za mednarodno znanstveno opazovanje, če so izpolnjeni vsi drugi elementi tega ohranitvenega ukrepa.

7. Uporaba kablov za sonarje na mreži na ribiških plovilih na območju Konvencije CCAMLR je prepovedana.

8. Sporočajo se tudi podatki o številu morskih ptic posamezne vrste, ki so ubite ali ranjene v nezgodah, ki vključujejo kabel za sonar pri usmerjenem ribolovu Lepidonotothen squamifrons na antarktičnem podobmočju FAO 58.4.4 v sezoni 1996/97.

Dodatek priložen.

Dodatek k Prilogi IV

1. Strašilna vrv se pritrdi na krmi na točki, ki je približno 4,5 m nad vodo in tako, da je vrv neposredno nad točko, na kateri se vabe dotikajo vode.

2. Strašilna vrv ima premer približno 3 mm, je dolga najmanj 150 m in ima na koncu napravo, ki ustvarja napetost, zato da glavna vrv ostane neposredno za ladjo tudi pri močnim bočnem vetru.

3. V presledkih 5 metrov, začenši na točki pritrditve na ladjo, je treba namestiti pet strašil, ki so sestavljeni iz dveh sukanih vrvi s premerom posamezne vrvi približno 3 mm. Dolžina strašila naj se giba med približno 3,5 m pri tistem, ki je najbližje ladji, do približno 1,25 m pri petem strašilu. Ko je strašilna vrv nastavljena, bi morala strašila doseči površino morja in se občasno potopiti, kadar se ladja nagne. Stožerje je treba namestiti na strašilno vrv na vlečni točki, pred in za točko pritrditve vsakega strašila in neposredno pred vsako utež, nameščeno na koncu strašilne vrvi. Vsako strašilo naj ima tudi stožer na mestu svoje pritrditve na strašilno vrv.

[***INSERT PICTURE***FOR TEXT LOOK BELOW (CLOCKWISE DIRECTION)***]

Vlečna točka

Utež ali druga naprava za ustvarjanje napetosti.

Strašilna vrv

Strašila

Stožer

PRILOGA V

INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA PREDLOŽITI ZA RAZISKOVALNI RIBOLOV

1. Da bi bile znanstvenemu odboru CCAMLR zagotovljene ustrezne informacije za ocenjevanje, v času ribolova, ki se šteje za raziskovalnega, velja naslednje:

(i) znanstveni odbor bo razvil in (po potrebi letno dopolnjeval) načrt zbiranja podatkov, v katerem bodo opredeljeni potrebni podatki in opisani ukrepi, potrebni za pridobitev ustreznih podatkov raziskovalnega ribolova;

(ii) vsaka država članica, ki se ukvarja z ribolovom, vsako leto (do opredeljenega datuma) predloži CCAMLR podatke, opredeljene v načrtu zbiranja podatkov, ki ga je razvil znanstveni odbor;

(iii) vsaka država članica, ki se ukvarja z ribolovom ali namerava izdati plovilu dovoljenje za ribolov, vsako leto pripravi in predloži CCAMLR do določenega datuma načrt raziskovalnih in ribolovnih operacij, da bi ga pregledala znanstveni odbor in Komisija;

(iv) preden država članica izda svojim plovilom dovoljenje za začetek raziskovalnega ribolova, ki že poteka, navedena država članica obvesti Komisijo najkasneje tri mesece vnaprej o naslednjem rednem zasedanju Komisije in članica do zaključka zasedanja ne začne z raziskovalnim ribolovom;

(v) če podatki, opredeljeni v načrtu zbiranja podatkov, niso predloženi CCAMLR za zadnjo ribolovno sezono, država članica, ki ne predloži svojih podatkov, ne sme nadaljevati z raziskovalnim ribolovom, dokler ne predloži CCAMLR ustreznih podatkov in dokler znanstveni odbor nima možnosti, da te podatke pregleda;

(vi) kapaciteta ribolova in ribolovni napor sta omejena s previdnostno omejitvijo ulova na raven, ki ni znatno nad ravnijo, potrebno za pridobitev informacij, opredeljenih v načrtu zbiranja podatkov in potrebnih za ocenjevanje, opisano v členu 16 Uredbe;

(vii) ime, vrsta, velikost, številka registracije plovila in radijski pozivni znak vsakega plovila, ki sodeluje pri raziskovalnem ribolovu, se registrirajo na sekretariatu CCAMLR vsaj tri mesece pred začetkom ribolovne sezone; in

(viii) vsako plovilo, ki sodeluje v raziskovalnem ribolovu, spremlja znanstveni opazovalec, ki zagotavlja, da se podatki zbirajo v skladu z dogovorjenim načrtom zbiranja podatkov, in pomaga pri zbiranju bioloških in drugih ustreznih podatkov.

2. Načrt zbiranja podatkov, ki ga sestavi in dopolnjuje znanstveni odbor, vključuje, če je to primerno:

(i) opis ribolovnega napora in pripadajoče biološke, ekološke in okoljske podatke, ki se zahtevajo za ocenjevanje, opisano v členu 16 Uredbe, in datum, do katerega je treba dogovorjene podatke letno sporočiti CCAMLR;

(ii) načrt za usmerjanje ribolovnega napora v raziskovalni fazi, da bi se omogočilo pridobivanje ustreznih podatkov za ocenjevanje ribolovnega potenciala in ekoloških razmerij med ulovljenimi, odvisnimi ribjimi populacijami in populacijami v sožitju ter verjetnost nasprotnih učinkov; in

(iii) oceno časovnega okvira, potrebnega pri določanju odzivov na ribolovne aktivnosti ulovljenih, odvisnih populacij in populacij v sožitju.

3. Načrt raziskovalnih in ribolovnih operacij, ki ga pripravijo države članice, ki sodelujejo ali nameravajo sodelovati pri raziskovalnem ribolovu, vključuje čim več naslednjih informacij, ki jih lahko zagotovi država članica:

(i) opis, kako bodo dejavnosti države članice usklajene z načrtom zbiranja podatkov, ki ga je izdelal znanstveni odbor;

(ii) vrsta raziskovalnega ribolova, vključno s ciljnimi vrstami, ribolovnimi metodami, predlaganim območjem in največjimi količinami ulova, predlaganimi pred prihajajočo sezono;

(iii) biološke podatke z obsežnih raziskovalnih križarjenj, kot so podatki o razdelitvi, velikosti, demografski podatki in informacije o identiteti staleža;

(iv) podrobnosti o odvisnih vrstah in vrstah v sožitju ter verjetnost, da bo predlagani ribolov nanje vplival; in

(v) informacije o drugem ribolovu v regiji ali podobnem ribolovu drugje, ki bi lahko pomagali pri ocenjevanju potencialnega donosa.

[1] UL C 189, 20.6.1997, str. 10.

[2] UL C 3-71, 8.12.1997.

[3] UL L 389, 31.12.1992, str. 1.

[4] UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2870/95 (UL L 301, 14.12.1995, str. 1).

[5] UL L 252, 5.9.1981, str. 26.

[6] UL L 283, 5.11.1996, str. 1.

[7] UL L 19, 22.1.1994, str. 5.