Uredba Komisije (ES) št. 1091/94

z dne 29. aprila 1994

o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 z dne 17. novembra 1986 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka [1], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2157/92 [2], in zlasti člena 3 Uredbe,

ob upoštevanju Resolucije št. 1 prve ministrske konference o varstvu gozdov v Evropi [3] in nadaljnjih dokumentov,

ker je na podlagi alinee 3 in 4 člena 2(1) Uredbe (EGS) št. 3528/86 namen programa Skupnosti pomagati državam članicam pri:

- izvajanju intenzivnega in stalnega spremljanja gozdnih ekosistemov,

- vzpostavitvi ali razširitvi na usklajen in složen način omrežja trajnih opazovalnih ploskev, ki je potrebno za intenzivno in stalno spremljanje;

ker države članice na podlagi člena 2(2) Uredbe (EGS) št. 3528/86 pošljejo Komisiji podatke, zbrane prek omrežja opazovalnih ploskev za intenzivno in stalno spremljanje;

ker se vzpostavi omrežje opazovalnih ploskev, da se pridobijo podrobni podatki o razvoju gozdnih ekosistemov v Skupnosti; ker takšen pristop omogoča ugotavljanje soodvisnosti med spremembami okoljskih dejavnikov, še posebej onesnaženosti zraka, in odzivi gozdnih ekosistemov; ker podatki, ki se tako pridobijo, omogočajo boljšo razlago izsledkov sistematičnega omrežja opazovalnih ploskev, kakor je določeno v Uredbi Komisije (EGS) št. 1696/87 [4], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 836/94 [5];

ker naj bi vloge za pridobitev pomoči, vložene po Uredbi (EGS) št. 3528/86 za izvajanje intenzivnega in stalnega spremljanja iz člena 2(1) vsebovale vse informacije, potrebne za preverjanje teh ukrepov glede na cilje in merila navedene Uredbe; ker naj bi se informacije predložile v standardizirani obliki, da se omogočita preverjanje in primerjanje vlog;

ker so ukrepi, predvideni v tej uredbi, v skladu z mnenjem Stalnega odbora za gozdarstvo,

SPREJELA TO UREDBO:

Člen 1

1. Države članice vzpostavijo omrežje trajnih opazovalnih ploskev. Do 30. junija 1994 se konča izbiranje ploskev in postavi več kakor 50 % ploskev, v skladu z enotnimi metodami za vzpostavitev omrežja trajnih opazovalnih ploskev za intenzivno in stalno spremljanje (glej Prilogo I). Zadnje ploskve se postavijo do 30. junija 1995. Države članice do 15. decembra 1994 za vse ploskve pošljejo Komisiji pregled meril za izbiro in popoln seznam izbranih ploskev, skupaj z osnovnimi informacijami, kakor so na primer lokacija (zemljepisna dolžina in širina, nadmorska višina) in vrste, in s splošnimi informacijami o vsaki postavljeni ploskvi, v standardizirani obliki, kakor je določeno v Prilogi VIIa.

2. Na trajnih opazovalnih ploskvah se izvaja intenzivno in stalno spremljanje gozdnih ekosistemov. Sestavljajo ga stalno popisovanje stanja krošenj, popisovanje stanja tal in foliarni popis ter meritve sprememb prirastka, stopenj usedanja in meteoroloških parametrov v skladu z objektivnimi metodami vzorčenja in uveljavljenimi analitskimi metodami.

3. Do 31. decembra 1996 države članice za vsako trajno opazovalno ploskev in v standardizirani obliki pošljejo Komisiji podatke, zbrane pri različnih opazovanjih, izvedenih med letoma 1991 in 1996, skupaj z razlago rezultatov, kakor je določeno v Prilogi VII.

4. Tehnične podrobnosti, ki zadevajo določbe tega člena, so navedene v prilogah III do VI.

Člen 2

1. Vloge za pridobitev pomoči Skupnosti:

- za vzpostavitev ali razširitev omrežja trajnih opazovalnih ploskev za intenzivno in stalno spremljanje,

- za izvajanje popisa stanja krošenj,

- za izvajanje popisa stanja tal,

- za izvajanje foliarnega popisa,

- za izvajanje meritev prirastka,

- za izvajanje meritev usedlin in

- za izvajanje meteoroloških meritev,

se v smislu člena 2(1) Uredbe (EGS) 3528/86 vključijo informacije in dokumenti, določeni v Prilogi II k tej uredbi.

Vloge se predložijo v treh izvodih in v skladu s Prilogo II.

Vsako leto pred 1. novembrom države članice predložijo Komisiji vloge za naslednje leto.

2. Vloge, ki ne izpolnjujejo zahtev, določenih v odstavku 1 tega člena, se ne upoštevajo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. aprila 1994

Za Komisijo

René Steichen

Član Komisije

[1] UL L 326, 21.11.1986, str. 2.

[2] UL L 217, 31.7.1992, str. 1.

[3] December 1990, Strasbourg.

[4] UL L 161, 10.6.1987, str. 1.

[5] UL L 97, 15.4.1994, str. 4.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

SKUPNE METODE ZA VZPOSTAVITEV OMREŽJA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKEV ZA INTENZIVNO IN STALNO SPREMLJANJE

(Člen 2(1) Uredbe (EGS) št. 3528/86 in njegove spremembe)

I. Splošne opombe

Namen programa, navedenega v členu 2(1) Uredbe (EGS) št. 3528/86 in njenih spremembah, je vzpostaviti omrežje trajnih opazovalnih ploskev v državah članicah Skupnosti in zbirati podatke z intenzivnim in stalnim spremljanjem.

Cilji programa so:

- intenzivno in stalno spremljanje gozdnih ekosistemov glede na poškodbe, ki jih povzročajo onesnaženi zrak in drugi dejavniki, vplivajoči na stanje gozda,

- izboljšati razumevanje vzročno-posledičnih povezav med spremembami v gozdnem ekosistemu in dejavniki, ki nanj vplivajo, zlasti onesnaženostjo zraka, z osredotočanjem različnih meritev na posamezni lokaciji in s spremljanjem gozdnih ekosistemov in njihovih komponent,

- pridobiti ustrezne informacije o razvoju številnih gozdnih ekosistemov v Skupnosti.

II. Vzpostavitev omrežja trajnih opazovalnih ploskev

II.1 Izbor ploskev

Države članice najpozneje do 30. junija 1994 izberejo zadostno število trajnih opazovalnih ploskev na svojem ozemlju. Največje število teh ploskev naj načeloma ne bi presegalo 20 % števila nacionalnih ploskev na 16 x 16 km mreži Skupnosti (Uredba EGS št. 1696/87). Državam članicam z omejenim številom ploskev mreže Skupnosti je dovoljeno izbrati večje število trajnih ploskev, pod pogojem, da je število omejeno na ne več kakor 15 ploskev.

Za izbor ploskev so pristojne države članice, kljub temu pa naj bi se pri izboru upoštevala naslednja merila:

- lokacija ploskve naj bi se izbrala tako, da so zastopane pomembnejše gozdne vrste in bolj razširjene rastne razmere v posamezni državi,

- ploskev naj bo velika najmanj 0,25 ha, izmerjeno na horizontalni ravnini,

- ploskev naj obkroža zaščitni pas, da se zmanjšajo učinki dejavnosti iz bližnje okolice. Dejanska širina pasu je odvisna od tipa in starosti gozda. Če je površina ploskve in njene okolice enotna glede na višino in starost, se širina zaščitnega pasu lahko omeji na 5 ali 10 m. Če gozdno površino, na kateri je ploskev, sestavljajo različni sestoji, različne vrste ali pa je sestoj raznodoben, se zaščitni pas razširi do petkratne možne največje višine gozda na ploskvi,

- ker bo morala biti ploskev dostopna za dolgotrajno spremljanje, morajo biti oglišča in/ali meje ploskve jasno označeni in vsako vzorčno drevo trajno oštevilčeno,

- ploskve naj bodo vedno lahko dostopne in omejitev glede dostopa in vzorčenja naj ne bi bilo,

- nobenih razlik ne bi smelo biti v gospodarjenju s ploskvijo, njenim zaščitnim pasom in okoliškim gozdom (npr. dela, ki se izvajajo pri gospodarjenju z gozdom, naj bodo primerljiva, motnje, nastale zaradi spremljanja, pa naj bi bile čim manjše),

- izogniti se je treba neposrednemu onesnaževanju iz znanih lokalnih virov. Ploskve naj ne bi bile v neposredni bližini kmetij, zelo blizu glavnih cest ali v bližnji okolici industrijskih obratov, ki onesnažujejo,

- na ploskvi ali blizu nje naj bi bilo na voljo zadostno število dreves za vzorčenje,

- ploskev in zaščitni pas naj bi bila čimbolj enotna glede na npr. vrsto ali zmes drevesnih vrst, starostno strukturo, tla in naklon,

- ploskve naj bodo dovolj oddaljene od gozdnega roba.

Priporoča se, da se izberejo ploskve, ki so bile zadnja leta spremljane v okviru Uredbe (EGS) št. 3528/86 ali drugih programov. Če je treba izbrati dodatne ploskve, se priporoča, da so izbrane ploskve iste kakor obstoječe ploskve na 16 x 16 km mreži Skupnosti ali pa da ležijo blizu njih in naj ležijo tako, da je mogoče uporabiti informacije iz drugih virov (npr. meteorološke postaje).

II.2 Postavitev in dokumentiranje ploskve

Države članice trajno postavijo po možnosti vse, vendar najmanj 50 % ploskev do 30. junija 1994. V nekaterih primerih je sprejemljivo, da se dejanska postavitev zadnjih ploskev odloži za eno leto. Vsaka postavljena ploskev se podrobno opiše. Splošni podatki se ugotovijo in sporočijo pred 15. decembrom 1994. Podrobni opis ploskve vključuje: točno lokacijo ploskve, pripravi se skica, na kateri je prikazana stalna označba oglišč in/ali mej ploskve, število dreves na ploskvi in katerikoli drugi pomembni trajni elementi na ploskvi ali v njeni bližini (npr. dovozna cesta, reke). V prihodnosti se bo na tem zemljevidu zabeležila tudi natančna lokacija mest vzorčenja (npr. pedoloških profilov).

II.3 Opredelitev pojma podploskve

Načeloma je treba vsa drevesa na celotni ploskvi vključiti v vzorec za ocenjevanje dreves (npr. popis krošenj, ocenjevanje prirastka). Če je na ploskvi veliko dreves (npr. gosti sestoji), se lahko za te popise uporabi podploskev. Podploskev naj bi bila v času priprave dovolj velika, da so zagotovljene zanesljive ocene za raziskave za vsaj 20 let, po možnosti pa za celotno življenjsko dobo sestoja. V tem obdobju naj bi bilo na podploskvi na voljo najmanj 20 dreves.

II.4 Splošne informacije o vsaki ploskvi

V času priprave ploskve in prvih raziskav se zbirajo naslednje splošne informacije o vsaki trajni opazovalni ploskvi za intenzivno in stalno spremljanje:

| Postavitev | Prvi popis |

Opisna koda | Država Številka opazovalne ploskve Dejanska zemljepisna širina in dolžina | |

Podatki o legi ploskve | Nadmorska višina Ekspozicija Velikost ploskve Število dreves na ploskvi Podploskve (če obstajajo) | Preskrbljenost glavnih drevesnih vrst z vodo Oblika humusa Talni tip (ocena) |

Podatki o sestoju | Povprečna starost vladajočega sloja Glavne drevesne vrste Prirastek (ocena) | |

Druga opazovanja | Preteklost ploskve V bližini locirana druga postaja za spremljanje stanja | |

Do 15. decembra 1994 države članice za vsako postavljeno ploskev pošljejo Komisiji informacije, zbrane med postavljanjem, v obliki datoteke (glej Prilogo VIIa, obrazec 1a) in poročila (glej Prilogo VIIa, obrazec 1b). Pomembne informacije, pridobljene v času spremljanja, se predložijo vsako leto, tako da se uporabita obrazca 1a in 1b (Priloga VII). Druge informacije se predložijo takoj po tem, ko je bil izveden prvi ustrezni popis, in se po potrebi dopolnijo.

II.5 Nadomestitev trajnih opazovalnih ploskev

Trajne opazovalne ploskve morajo biti na voljo za dolgotrajno spremljanje. Če nastopijo nepredvideni dogodki (npr. uničenje dreves na ploskvi zaradi požara, neurja), se lahko zgodi, da je treba ploskev nadomestiti. Države članice pošljejo Komisiji osnovne informacije o novi ploskvi, kakor je določeno v tej prilogi.

--------------------------------------------------

PRILOGA II

VLOGE ZA PRIDOBITEV POMOČI SKUPNOSTI V ZVEZI Z UKREPI, KI JIH JE TREBA IZVESTI NA PODLAGI ČLENA 2 UREDBE (EGS) št. 3528/86 IN NJENIH SPREMEMB

Vloge za pridobitev pomoči je treba predložiti v skladu s Prilogo A k Uredbi Komisije (EGS) št. 526/87 [1], skupaj s povzetkom spodaj navedenih informacij in izpolnjeno tabelo, vključeno v to prilogo kot obrazec 2a.

Za vsak ukrep, ki ga je treba izvesti v skladu s členom 2, se sporočijo naslednje informacije:

1. Kratek opis ukrepov

2. Vlagatelj

Povezave med vlagateljem in ukrepi

3. Agencija, odgovorna za izvajanje ukrepov

Predmet in obseg osnovnih dejavnosti agencije

4. Podroben opis ukrepov, če:

(a) ukrepi zadevajo vzpostavitev ali razširitev omrežja trajnih opazovalnih ploskev za intenzivno in stalno spremljanje

1. Opis obstoječega stanja

2. Zemljepisna lega in površina zadevne regije/regij (+ kartografski dokument)

3. Število trajnih opazovalnih ploskev

(b) ukrepi zadevajo uvedbo in izvedbo popisa stanja krošenj na trajnih opazovalnih ploskvah

1. Opis obstoječega stanja

2. Število opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v popis stanja krošenj (obrazec 2a)

3. Podroben opis postopka vzorčenja, ki se uporabi na ravni ploskve (število dreves, označbe itd.)

4. Navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b)

(c) ukrepi zadevajo uvedbo in izvedbo popisa stanja tal na trajnih opazovalnih ploskvah

1. Opis obstoječega stanja

2. Število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v popis stanja tal (obrazec 2a)

3. Podroben opis postopkov vzorčenja, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število posameznih vzorcev, opis profila tal itd.)

4. Podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki je potreben, da se rezultati primerjajo z rezultati priznanih metod

5. Navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b)

(d) ukrepi zadevajo uvedbo in izvedbo popisa foliarnih razmer na trajnih opazovalnih ploskvah

1. Opis obstoječega stanja

2. Število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v popis foliarnih razmer (obrazec 2a)

3. Podroben opis postopkov vzorčenja, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število posameznih vzorcev, opis itd.)

4. Podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki je potreben za primerljivost rezultatov

5. Navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b)

(e) ukrepi zadevajo uvedbo in izvedbo meritev sprememb prirastka na trajnih opazovalnih ploskvah

1. Opis obstoječega stanja

2. Število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v meritve prirastka (obrazec 2a)

3. Podroben opis merilnih postopkov, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število meritev, opis itd.)

4. Podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki je potreben, da se rezultati primerjajo z rezultati priznanih metod

5. Navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b)

(f) ukrepi zadevajo uvedbo in izvedbo meritev stopnje usedanja na trajnih opazovalnih ploskvah

1. Opis obstoječega stanja

2. Število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v meritve usedlin (obrazec 2a)

3. Podroben opis merilnih postopkov, ki se uporabijo na ravni ploskve (število meritev, opis itd.)

4. Podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki je potreben, da se rezultati primerjajo z rezultati priznanih metod

5. Navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b)

(g) ukrepi zadevajo uvedbo in izvedbo meteoroloških meritev na trajnih opazovalnih ploskvah

1. Opis obstoječega stanja

2. Število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v meteorološke meritve (obrazec 2a)

3. Podroben opis merilnih postopkov, ki se uporabijo na ravni ploskve (število meritev, opis itd.)

4. Podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki je potreben, da se rezultati primerjajo z rezultati priznanih metod

5. Navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b)

5. Stroški meritev, navedenih v točkah 4a do 4g (obrazec 2a)

1. Stroški vzpostavitve ali širitve mreže (4a)

1.1 Stroški na ploskev

1.2 Skupni stroški

1.3 Pomoč Skupnosti, za katero je bilo zaprošeno

2. Stroški postavitve ploskve, opazovanja ali vzorčenja za vsak popis (4b do 4g)

2.1 Stroški na ploskev

2.2 Skupni stroški

2.3 Pomoč Skupnosti, za katero je bilo zaprošeno

3. Stroški analize in vrednotenja za vsak popis (4b do 4g)

3.1 Stroški na ploskev

3.2 Skupni stroški

3.3 Pomoč Skupnosti, za katero je bilo zaprošeno

4. Celotni stroški projekta (vsota stroškov za 1.2 (vzpostavitev), 2.2 (opazovanje in/ali vzorčenje) in 3.2 (analiza in vrednotenje))

5. Celotna pomoč Skupnosti, za katero je bilo zaprošeno (vsota stroškov za 1.3 (vzpostavitev), 2.3 (opazovanje in/ali vzorčenje) in 3.3 (analiza in vrednotenje))

6. Izpolnite obrazca 2a in 2b

…

Datum in podpis

+++++ TIFF +++++

[1] UL L 53, 21.2.1987, str. 14.

--------------------------------------------------

PRILOGA III

SKUPNE METODE ZA POPIS STANJA KROŠENJ NA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKVAH

I. Splošne opombe

Popis se na vseh trajnih opazovalnih ploskvah izvede leta 1994 in se ponovi vsako leto.

II. Metodologija popisa

II.1 Izbor vzorčnih dreves

Načeloma se spremljajo vsa nadvladajoča, vladajoča in sovladajoča drevesa (Kraft: razred 1 do 3) na celotni ploskvi. Če je na ploskvi veliko dreves (npr. gosti sestoji), se število vzorčnih dreves za ocenjevanje krošenj lahko zmanjša, tako da se uporabi podploskev (glej Prilogo I (II.3)). Če je to podploskev, je treba na njej spremljati vsa nadvladajoča, vladajoča in sovladajoča drevesa (Kraft: razred 1 do 3). V nekaterih primerih se lahko dovoli, da se uporabi drugačen, toda objektiven in nepristranski sistem, da se zmanjša število vzorčnih dreves. Vsako leto se uporabijo iste metode, pri vsaki raziskavi pa se oceni najmanj 20 dreves.

II.2 Datum ocenjevanja

Popis je treba izvesti v času po končanem oblikovanju novih iglic in listja in pred jesenskim rumenenjem listja.

II.3 Splošne osnovne informacije

Zbirajo se naslednje splošne informacije:

- številka ploskve,

- številka drevesa,

- drevesna vrsta,

- datum ocenjevanja.

II.4 Ocenjevanje vzorčnih dreves

1. Vizualno ocenjevanje osutosti

Osutost se ocenjuje v 5 % stopnjah glede na drevo, za krajevne razmere polno olistano. Razvrstitev dreves glede na stopnje osutosti se izvede v času opazovanja in se zapiše v 5 % stopnjah.

2. Vizualno ocenjevanje porumenelosti listja

Razvrstitev dreves po stopnjah porumenelosti se izvede po končanem opazovanju.

Stopnje porumenelosti se določijo:

Razred | Porumenelost | Indikativni odstotek porumenelega listja |

0 | Je ni ali je zanemarljiva | 0—10 |

1 | Rahla porumenelost | 11—25 |

2 | Zmerna porumenelost | 26—60 |

3 | Močna porumenelost | > 60 |

4 | Odmrlo | |

3. Dodatni parametri

Dodatni parametri so:

- škoda, ki nastane zaradi lahko prepoznavnih vzrokov (žuželke, glive, abiotski dejavniki),

- prepoznavanje vrste poškodbe,

- opazovanja, izvedena na drevesu na ploskvi.

II.5 Prenos podatkov

Za vsako ploskev države članice vsako leto pošljejo Komisiji te informacije v standardizirani obliki (glej Prilogo VII, obrazec 3a in 3b).

--------------------------------------------------

PRILOGA IV

SKUPNE METODE ZA POPIS TAL NA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKVAH

I. Splošne opombe

V obdobju med letoma 1994 in 1996 je treba izvesti popis na vseh trajnih opazovalnih ploskvah. Podatki o stanju tal, ki so se zbrali in analizirali pred letom 1994, vendar po 1. januarju 1991, se lahko uporabijo, če so se uporabile spodaj opisane metode. Popis se bo na vsaki posamezni vzorčni ploskvi ponovil vsakih 10 let. Ta priloga temelji na ugotovitvah skupine strokovnjakov za tla pri Gospodarski komisiji Združenih narodov za Evropo o ocenjevanju in spremljanju učinkov onesnaženosti zraka na gozdove (MPC Gozdovi). Napotilo je priročnik (1992), ki ga je pripravila ta skupina strokovnjakov. Po dveh obdobjih vzorčenja se presodijo parametri, ki jih bo treba analizirati pri prihodnjih vzorcih tal.

II. Metodologija popisa

II.1 Izbor lokacije vzorca

Vzorci tal bodo statistično reprezentativni za stanje na ploskvi. Vzorci tal se bodo vzeli iz pedološkega profila in/ali vrtin. Potrebna je previdnost, da se preprečijo poškodbe koreninskih sistemov vzorčnih dreves.

II.2 Splošne osnovne informacije

Zbirajo se naslednje splošne informacije:

- številka ploskve,

- datum vzorčenja in analize.

II.3 Pedološka in fizikalna opredelitev vzorčnih ploskev

Pedološki opis se izvede za vsako vzorčno ploskev. Priporoča se, da se v zaščitnem pasu profil opiše v skladu s smernicami FAO (FAO guidelines for soil description, tretja izdaja (popravljena), Rim 1990). Paziti je treba, da se opis profila(-ov) opravi na mestu, ki je reprezentativno za dejansko vzorčno površino. Priporoča se, da se prostorninska masa določi suhim neporušenim tlem in se s tem omogoči izračun celokupne vsebnosti hranil. Če prostorninska masa v suhem stanju ni ugotovljena, se ta parameter smiselno oceni. Določitev teksture tal je obvezna. Frakcije velikosti talnih delcev so: < 2 μm, 2-63 μm, 63-2000 μm (FAO). Če se za razlikovanje med muljem in peskom uporablja 50 μm, se meja spremeni na 63 μm.

II.4 Metoda vzorčenja

Talni vzorci se jemljejo glede na globino ali glede na horizonte. Za vsako vzorčno plast ali horizont se vzame vsaj en reprezentativni sestavljeni vzorec ali nekaj vzorcev; sporočita se število vzetih podvzorcev za sestavljeni vzorec in datum vzorčenja.

Organski plasti (O- in H-) [1] se vzorčita posebej. Pri vzorčenju z vnaprej določeno globino je treba uporabiti naslednje plasti:

- 0—10 cm (priporoča se, da se ločeno vzorčita plasti 0-5 in 5-10 cm),

- 10—20 cm,

- 20—40 cm,

- 40—80 cm.

II.5 Prevoz, shranjevanje in priprava vzorcev

Vzorci se prevažajo in shranjujejo tako, da so njihove kemične spremembe čim manjše. Zabeležijo se postopki pri prevozu in shranjevanju (skupaj s čakalnimi dobami). Če je to primerno, se podrobno opišejo problemi pri postopkih in odstopanja od njih. Priporočeno je, da se del vzorca shrani v banki vzorcev tal, da se lahko primerjalno uporabi pri prihodnjih vzorčenjih (npr. čez 10 let). Pred analizo je treba vzorce pripraviti. Odstraniti je treba velike delce (> 2 μm); vzorce je treba posušiti (na največ 40 °C) in zmleti oziroma presejati.

II.6 Analitske metode

Priznane metode za analizo različnih parametrov tal so opisane v "Priročniku o metodologiji vzorčenja in analiziranja gozdnih tal", ki ga je pripravila skupina strokovnjakov za tla pri MPS Gozdovi. Priporočena je uporaba priznanih metod. Če se uporabijo druge (nacionalne) metode, se podrobno opiše primerljivost rezultatov analiz skupaj z rezultati. Popis stanja gozdnih tal bo razlikoval med obveznimi in neobveznimi parametri (glej seznam).

Obvezni in neobvezni parametri ter njim ustrezne priznane analitske metode:

Parameter | Enote | H/O | Mineralna plast | Odobrena metoda | Opombe |

pH (CaCl2) | | Obvezno | Obvezno | Labex 8703–01–1–1 in ISO/TC190/SC3/GT8 | |

Organski ogljik (Corg) | g/kg | Obvezno | Obvezno | Suhi sežig | |

Dušik (N) | g/kg | Obvezno | Obvezno | Suhi sežig | |

Fosfor (P) | mg/kg | Obvezno | Neobvezno | Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia | |

Kalij (K) | mg/kg | Obvezno | Neobvezno | Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia | |

Kalcij (Ca) | mg/kg | Obvezno | Neobvezno | Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia | |

Magnezij (Mg) | mg/kg | Obvezno | Neobvezno | Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia | |

Organska plast (OrgPlast) | kg/m2 | Obvezno | | Suha prostorninska teža(cilindrična) | |

Kalcijev karbonat (CaCO3) | g/kg | Neobvezno | Obvezno | AFNOR X 31-105 | Če je pH (CaCl2) > 6 |

Potencialna kislost (Pot-Kis) | cmol+/kg | Neobvezno | Obvezno | Titracija | |

Izmenljivi bazični kationi (SB) | cmol+/kg | Neobvezno | Obvezno | Ekstrakcijsko sredstvo: BaCl2 | |

Izmenljivi kisli kationi (SK) | cmol+/kg | Neobvezno | Obvezno | Ekstrakcijsko sredstvo: BaCl2 | |

Kationska izmenjalna kapaciteta (KIK) | cmol+/kg | Neobvezno | Obvezno | Bascomb | |

Nasičenost z bazami (V) | % | Neobvezno | Obvezno | Labex L8703–26–1–1 | |

Natrij (Na) | mg/kg | Neobvezno | Neobvezno | Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia | |

Aluminij (Al) | mg/kg | Neobvezno | Neobvezno | Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia | |

Železo (Fe) | mg/kg | Neobvezno | Neobvezno | Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia | |

Krom (Cr) | mg/kg | Neobvezno | | Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia | |

Nikelj (Ni) | mg/kg | Neobvezno | | Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia | |

Mangan (Mn) | mg/kg | Neobvezno | Neobvezno | Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia | |

Cink (Zn) | mg/kg | Neobvezno | Neobvezno | Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia | |

Baker (Cu) | mg/kg | Neobvezno | Neobvezno | Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia | |

Svinec (Pb) | mg/kg | Neobvezno | Neobvezno | Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia | |

Kadmij (Cd) | mg/kg | Neobvezno | Neobvezno | Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia | |

Živo srebro (Hg) | mg/kg | Neobvezno | | Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia | |

Žveplo (S) | mg/kg | Neobvezno | Neobvezno | Ekstrakcijsko sredstvo: aqua regia | |

pH (H2O) | | Neobvezno | Neobvezno | pH elektroda | |

Elektroprevodnost (EP) | mS/m | Neobvezno | Neobvezno | Konduktometer | |

Države članice lahko analizirajo več, vse ali le del neobveznih parametrov.

II.7 Prenos podatkov

Za vsako ploskev države članice pošljejo Komisiji te informacije v standardizirani obliki (glej Prilogo VII, obrazec 4a, 4b in 4c).

[1] Strokovna komisija za tla pri Gospodarski komisiji Združenih narodov za Evropo/MPC se je sporazumela, da se uporabljajo opredelitve pojmov, kakor so navedene v smernicah FAO za opis tal (1990); opredelitvi organskih slojev (O- in H-) pa sta:

- H-horizonti ali sloji sloji, pri katerih prevladuje organska snov, nastala pri kopičenju nerazpadle ali delno razpadle organske snovi na površini tal, ki je lahko pod vodo. Vsi H-horizonti so daljša časovna obdobja nasičeni z vodo ali pa so bili nasičeni z vodo nekoč, zdaj pa so umetno izsušeni. H-horizont je lahko na vrhu mineralnih tal, če pa je fosilen, je lahko na katerikoli globini pod površjem.

- O-horizonti ali sloji: sloji, pri katerih prevladuje organska snov, ki jo sestavlja nerazpadli ali delno razpadli odpad, kakor so listje, iglice, vejice, mah in lišaji, ki so se nakopičili na površini;lahko so na vrhu mineralnih ali organskih tal. O-horizonti daljša časovna obdobja niso nasičeni z vodo. Mineralna frakcija takšne snovi pomeni le majhen odstotek njene prostornine in je večinoma veliko manjša od polovice teže. O-sloj je lahko na površini tal, če pa je fosilen, je lahko na katerikoli globini pod površjem. Horizont, ki se oblikuje z odlaganjem organske snovi v mineralnem podtalju, ni O-horizont, čeprav nekateri horizonti, oblikovani na takšen način, vsebujejo veliko organskih snovi.

--------------------------------------------------

PRILOGA V

SKUPNE METODE ZA POPIS LISTNEGA APARATA NA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKVAH

I. Splošne opombe

Popis je treba izvesti na vseh trajnih opazovalnih ploskvah. Prvi skupni popis se konča pred poletjem 1996. Čeprav se priporoča, da se foliarni popis izvede poleti 1995 in pozimi 1995/1996, bi se lahko dovolilo, da se popis razdeli na dvoletno obdobje. Popis se bo na vsaki posamezni ploskvi ponovil v dveletnem intervalu. Naslednje tehnične podrobnosti temeljijo na rezultatih skupine strokovnjakov za foliarne analize pri MPC Gozdovi. Napotilo je priročnik (1993), ki ga je pripravila ta skupina strokovnjakov.

II. Metodologija popisa

II.1 Datum vzorčenja

Listopadne vrste (vključno z macesnom): vzorčenje je treba izvesti, ko je novo listje popolnoma razvito in še preden se začneta jesensko rumenenje in staranje. Zimzelene vrste: vzorčenje je treba izvesti v času mirovanja. Države članice so zaprošene, da za vsako regijo in znotraj posameznih regij za ravninski in gorski svet določijo najbolj primeren čas za vzorčenje in analiziranje različnih vrst in da ta obdobja upoštevajo.

II.2 Izbira dreves

Vsako drugo leto se vzorči najmanj pet dreves vsake glavne vrste, navzoče na ploskvi.

Število dreves, ki so potrebna za vzorčenje, se izbere tako, da:

- drevesa niso ista kakor tista, ki so bila uporabljena za ocenjevanje krošnje, zaradi preprečitve, da bi zaporedna vzorčenja povzročila izgubo listja,

- se drevesa za vzorčenje listja, če je ocenjevanje vitalnosti omejeno na drevesa na podploskvi, izberejo iz preostalega dela celotne ploskve. Če se podploskev ne uporablja, se drevesa za vzorčenje izberejo izmed dreves v zaščitnem pasu. V tem primeru se drevesom, izbranim za vzorčenje v zaščitnem pasu, dodeli posebna številka (glej Prilogo VII),

- drevesa sodijo v nadvladajoče in vladajoče razrede (gozd s sklenjenimi krošnjami) ali k drevesom s povprečno višino ± 20 % (gozd z nesklenjenimi krošnjami),

- so drevesa v bližini mest, kjer so bili za analizo odvzeti vzorci tal, vendar je treba paziti, da se pri vzorčenju tal ne poškoduje glavni koreninski sistem vzorčnih dreves,

- drevesa so reprezentativna za povprečno raven osutosti na ploskvi (± 5 % povprečne osutosti),

- so drevesa reprezentativna za zdravstveno stanje ploskve.

Ista vzorčna drevesa se zajemajo v vzorec več let; drevesa morajo biti oštevilčena. Za vrste z majhnimi krošnjami in premalo iglic (ali listja) na leto je dovoljeno (vendar se ne priporoča) izmenjavanje med dvema nizoma petih dreves, če je to potrebno, da ne nastane škoda na vzorčnih drevesih. Vsak niz mora ustrezati zgoraj navedenim pogojem.

Vzorčijo se samo glavne vrste Skupnosti (glej Prilogo VII, točka 15).

Drevesom, pri katerih se vzorči listje, se oceni stanje krošenj (glej Prilogo III), tako da se uporabijo obstoječe ali posebej dodeljene številke.

II.3 Splošne osnovne informacije

Zbirajo se naslednje informacije:

- številka ploskve,

- datum vzorčenja in analize,

- drevesna vrsta.

II.4 Izbor in količina listov in iglic

Drevesa na ploskvi se ne smejo posekati, to lahko vpliva na metodo vzorčenja listja ali iglic. Pomembno je, da so se vzorčni listi in iglice razvili na polni svetlobi. Na splošno so za presojanje ravni hranil najprimernejše iglice ali listi zimzelenih vrst tekočega leta, vendar je za vrsto elementov primerjanje koncentracij teh elementov med starejšimi iglicami in iglicami tekočega leta lahko zanimivo.

Vzorčno listje in iglice je treba vzeti iz zgornje tretjine krošnje, vendar pri iglavcih ne iz prvih vencev; v sestojih, v katerih se lahko različni venci jasno razločijo, je priporočljivo vzorčiti med 7. in 15. vencem.

Pri listopadnih vrstah se vzorči listje ali iglice tekočega letnika.

Pri zimzelenih vrstah se priporoča vzorčenje iglic ali listov tekočega letnika in dvoletnih iglic ali listov (tekoči letnik + 1).

Pri vseh vrstah je treba paziti, da so listi ali iglice, ki se vzorčijo, popolnoma razviti, še posebej pri vrstah, ki odganjajo večkrat na leto (npr. Pinus halepensis, Pseudotsuga menziesii, Eucalyptus sp., Quercus sp.). Pri Larix sp. in Cedrus sp. se vzorci vzamejo na kratkih vejicah iz preteklega leta.

Na splošno je treba vzorčenje izvesti tako, da so v nizu vzorčnih dreves predstavljene vse ekspozicije. Če je treba, se vzorči na različnih ekspozicijah vsakega drevesa v vzorčnem nizu. V posebnih razmerah, v katerih je očiten vpliv ene ekspozicije (npr. strma pobočja ali močan prevladujoči veter), se vzorči samo ena ekspozicija, ki pa mora biti vedno ista. V takšnem primeru je treba ekspozicijo dokumentirati.

Za analizo glavnih elementov ter Fe, Mn, Zn in Cu je priporočena količina 30 g svežih iglic ali listov za vsak vzorčni starostni razred.

Vsaka država se lahko odloči, da bo vzorčila večjo količino listnega materiala, v skladu s potrebami lastnih analitskih metod, ali da bo vzorce shranila za poznejšo rabo.

II.5 Načini vzorčenja

Ker se drevesa ne smejo posekati, je sprejemljiv kakršenkoli primeren način vzorčenja, upoštevajoč vrsto in velikost sestojev itd., pod pogojem, da ne povzroči onesnaženja vzorca, večjih poškodb na drevesih ali pa nevarnosti za skupino, ki izvaja vzorčenje.

II.6 Poprejšnja priprava vzorcev, preden se pošljejo v laboratorijsko analizo

Vzorči se najmanj pet dreves vsake glavne vrste, ki je na ploskvi; pet vzorcev se posamezno shrani v vrečke; za analizo se pripravi vzorec, sestavljen z mešanjem enakih količin vsakega od petih vzorcev (če se pet dreves analizira vsako posebej, se za vsak element izračuna povprečna vrednost).

Pri listavcih je priporočljivo, da se listi odtrgajo od vejic (in pri nekaterih vrstah celo lističi od osi lista), to pa ni potrebno pri iglicah iglavcev. Enoletni poganjki in dvoletni poganjki se ločijo in shranijo v ločenih vrečkah. Priporočena je uporaba perforiranih vrečk iz polietilena visoke gostote. Če je možno, se vzorci posušijo v čistemprostoru in shranijo na hladnem v perforiranih polietilenskih vrečkah.

Zelo je treba paziti, da se vsak vzorec jasno označi (gozd, številka ploskve, vrsta, starost iglic itd.), preden se pošlje laboratoriju v analizo. Te označbe je treba navesti zunaj vrečke (neposredno na vrečki z neizbrisnim črnilom ali tako, da se na vrečko pritrdi etiketa). Priporoča se, da se označbe ponovijo znotraj vrečke, na papirnati etiketi, izpolnjeni z neizbrisnim črnilom. Etiketa naj bi bila prepognjena, da se zaradi stika s črnilom ne bi onesnažili listi ali iglice.

II.7 Priprava vzorcev pred analizo

Za intenzivno in stalno spremljanje na trajnih opazovalnih ploskvah se priporoča določitev mase 100 listov ali 1000 iglic in mase poganjkov tekočega leta.

Listnih pecljev ni treba odrezati, če pa so to sestavljeni listi, se priporoča, da se lističi ločijo od listne osi, če se niso ločili že v gozdu. Da se izognemo onesnaženju, naj se ne uporabljajo naprašene plastične rokavice.

Vzorcev ni treba sistematično prati, vendar je to priporočljivo na območjih, kjer je zrak močno onesnažen, ali na območjih blizu morja. Vzorci se operejo z vodo brez kakršnih koli dodatkov.

Sušenje v sušilniku traja najmanj 24 ur na ne več kakor 80 °C. Iglice se odstranijo z vejic enako previdno, kakor se lističi ločujejo od osi lista.

Suhi vzorci se zmeljejo, tako da nastane čimbolj homogen fin prah. Vedno bo ostalo nekaj vlaken, odvisno od drevesne vrste, vendar to ni velika težava, če so vlakna majhna in se prah skrbno premeša, preden se vzorci analizirajo. Pri določanju Mn, Fe, Cu, Cd, Al in Pb je treba zagotoviti, da mlin ne onesnaži vzorcev. Mlin se lahko preskusi tako, da se v njem stre posušena vlaknasta celuloza in se pred strtjem in po njem analizira za določitev teh elementov.

II.8 Kemijske analize

Določa se samo skupna koncentracija elementov.

V "Priročniku o metodologijah vzorčenja in analiziranja listov in iglic", ki ga je pripravila skupina strokovnjakov za foliarne popise pri MPC Gozdovi, so opisane indikativne metode za analizo različnih parametrov listja.

Vsaka država lahko uporabi svoje nacionalne metode. Toda treba je primerjati skupne koncentracije elementov, ugotovljene z nacionalnimi metodami, s koncentracijami, ki so potrjene z referenčnimi standardnimi vzorci. Pri foliarnem popisu se bo ločilo med obveznimi in neobveznimi parametri (glej spodnji seznam).

Parametri

Obvezni parametri | Neobvezni parametri |

Dušik (N) Natrij (Na) Žveplo (S) Cink (Zn) Fosfor (P) Mangan (Mn) | Kalcij (Ca) Železo (Fe) Magnezij (Mg) Baker (Cu) Kalij (K) Svinec (Pb) Aluminij (Al) Bor (B) |

Države članice lahko analizirajo več, vse ali le del neobveznih parametrov.

II.9. Prenos podatkov

Za vsako ploskev države članice pošljejo Komisiji te informacije v standardizirani obliki (glej Prilogo VII, obrazec 5a, 5b in 5c).

--------------------------------------------------

PRILOGA VI

SKUPNE METODE ZA MERITVE SPREMEMB PRIRASTKA NA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKVAH

I. Splošne opombe

Prve meritve je treba izvesti na vseh trajnih opazovalnih ploskvah v času od leta 1994 do leta 1996.

Meritev rasti se deli na dva dela:

- periodične meritve drevesnih parametrov,

- analiza drevesnih branik z izvrtki in debelnimi koluti (neobvezno).

Periodične meritve se bodo ponovile na vsaki posamezni ploskvi v dobi mirovanja vegetacije od leta 1999 do leta 2000 in nato vsakih pet let. Vzorčenje in analiza izvrtkov in debelnih kolutov se lahko izvedeta enkrat, najbolje med pripravo ploskve ali kmalu po njej.

Naslednje tehnične podrobnosti temeljijo na rezultatih skupine strokovnjakov za prirastek pri MPC Gozdovi. Napotilo je priročnik, ki ga je pripravila ta skupina strokovnjakov.

Opisane metodologije so neprimerne za makijo in podobne tipe vegetacije.

II. Metodologija popisa

II.1 Datum meritev

Meritve je treba izvesti v času mirovanja vegetacije.

II.2 Izbor vzorčnih dreves

Načeloma je treba spremljati vsa drevesa na celotni ploskvi. Če ima ploskev veliko dreves (npr. gosti sestoji), se lahko uporabi podploskev pri ocenjevanju dreves (npr. ocenjevanje krošenj in prirastka). V takšnem primeru je treba spremljati drevesa na podploskvi. V času popisa naj bi bila podploskev dovolj velika, da se v celotnem merilnem obdobju ugotovijo zanesljive ocene za sestojni prirastek. Natančna velikost te podploskve se ugotovi in zabeleži.

II.3 Metode

Periodične meritve

Vsakih pet let se izmerijo vsa drevesa na (pod)ploskvi.

Analiza drevesnih branik (izvrtki in debelni koluti)

Ker lahko vzorčenje izvrtkov vpliva na druge meritve, se vzorci vzamejo na drevesih zunaj ploskve. Ker je treba drevesa za vzorčenje debelnega koluta podreti, morajo biti izbrana drevesa tako daleč od ploskve, da njihova odstranitev nima nobenega vpliva na spremljana drevesa na ploskvi. Hkrati morajo biti vzorčna drevesa reprezentativna za drevesa na ploskvi. Kadar je mogoče, se kar najbolj uporabijo drevesa, ki so bila podrta med rednim gospodarjenjem z gozdom.

II.4 Splošne osnovne informacije

Zbirajo se naslednje informacije:

- številka ploskve,

- datum vzorčenja in analize,

- številka drevesa.

II.5 Parametri, ki jih je treba meriti

| Obvezni parametri | Neobvezni parametri |

Periodične meritve | Drevesna vrsta Prsni premer Informacije o upravljanju | Skorja Višina drevesa Globina krošnje Širina krošnje Ocena prostornine |

Analiza branik | | Širina branike Premer drevesa brez skorje v preteklosti v petletnih intervalih Ocena temeljnice in prostornine |

Države članice lahko analizirajo več ali le del neobveznih parametrov.

Države članice lahko uporabijo svoj lastni nacionalni sistem in metode. Predlagane metode in podrobnosti o meritvenih postopkih so opisane v "Podpriročniku o prirastku", ki ga je pripravila skupina strokovnjakov za prirastek pri MPC Gozdovi.

II.6 Prenos podatkov

Za vsako ploskev države članice pošljejo Komisiji te informacije v standardizirani obliki (glej Prilogo VII, obrazce 6a, 6b, 6c in 6d).

--------------------------------------------------

PRILOGA VII

SKUPNE SMERNICE ZA PRIKAZOVANJE REZULTATOV SPREMLJANJA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKEV IN NJIHOVA INTERPRETACIJA

I. Splošne opombe

Namen mreže trajnih opazovalnih ploskev je pridobiti podrobne podatke o razvoju gozdnih ekosistemov v Skupnosti in ugotoviti povezavo med spreminjanjem okoljskih dejavnikov, zlasti onesnaženosti zraka, in odzivanjem gozdnih ekosistemov nanje.

Ta namen se lahko doseže le z vrednotenjem rezultatov na ravni ploskve. Rezultate z različnih trajnih opazovalnih ploskev na regionalni ravni ali ravni Skupnosti je treba primerjati zelo previdno. Priporoča se, da se veljavni podatki vsakega popisa (ali končnega dela) predložijo Komisiji takoj, ko so na voljo, tako da se uporabijo standardizirani obrazci v tej prilogi.

Države članice pošljejo Komisiji podatke, zbrane pri različnih popisih, izvedenih med letoma 1991 in 1996 za vsako trajno ploskev, skupaj z interpretacijo rezultatov po ploskvah. Do 31. decembra 1996 se zagotovi, da so vsi podatki in nacionalna interpretacija v standardizirani obliki za nadaljnje vrednotenje na voljo pri Komisiji.

Veljavni podatki iz popisov po letu 1996 se bodo poslali Komisiji po koncu popisov, vsakih pet let ob roku (npr. 31. decembra 2001, 2006 itd.).

V tej prilogi so prikazane podrobnosti o predložitvi popisnih rezultatov in njihove interpretacije.

II. Splošne tehnične informacije za predložitev podatkov

II.1 Zahteve za strojno opremo

Kot pripomoček za predložitev podatkov je bila izbrana 3,5″ disketa (DSDD ali HD). Ta disketa je standardna po vsem svetu ter je poceni in obstojna. Uporabljati je treba kakovostne diskete.

II.2 Zahteve za programsko opremo

Diskete je treba formatirati na primerno gostoto (DSDD = nizka gostota in HD = visoka gostota), tako da se uporabi DOS 2.1 ali višji, in naj bi bile 100 % IBM kompatibilne. Vse informacije na disketi so v znakih ASCII.

II.3 Datoteke

Vsaka disketa (ali niz disket) naj vsebuje datoteke o ploskvah in podatkih; datoteko z glavnimi informacijami o ploskvah (datoteka o ploskvah) in datoteko(-e) z rezultati posameznega popisa (datoteke o podatkih). Podrobnosti o imenih in vsebini teh datotek so navedene v Prilogi VIIa.

II.4 Primer na disketi

Na zahtevo se lahko priskrbi disketa s primerom zgradbe in vsebine datotek.

--------------------------------------------------