SL Uradni list Evropske unije L 381/52

ODLOČBA SVETA

z dne 2. decembra 2004

o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2005–2010

(2004/904/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski Skupnosti in zlasti člena 63 (2)(b) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

po posvetovanju z Odborom regij,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Skupna politika na področju azila, vključno s skupnim evropskim azilnim sistemom, je sestavni del cilja Evropske unije, da se postopno oblikuje območje svobode, varnosti in pravice, odprto vsem, ki so zaradi okoliščin prisiljeni zakonito iskati zaščito v Evropski uniji.

(2) Uresničevanje te politike mora temeljiti na solidarnosti med državami članicami in zahteva obstoj mehanizmov za spodbujanje uravnotežene porazdelitve bremena med državami članicami pri sprejemanju beguncev in razseljenih oseb ter posledic v zvezi s tem. V ta namen je bil z Odločbo 2000/596/ES (3) ustanovljen Evropski sklad za begunce za obdobje 2000-2004.

(3) Ustanoviti je treba Evropski sklad za begunce (v nadaljnjem besedilu „Sklad“) za obdobje 2005–2010, da se tako zagotovi neprekinjena solidarnost med državami članicami v luči nedavno sprejete zakonodaje Skupnosti na področju azila, ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri izvajanju prve faze Sklada za obdobje 2000–2004.

(4) Podpreti je treba prizadevanja držav članic, da se beguncem in razseljenim osebam zagotovijo ustrezni pogoji za sprejem, in da se uporabijo pošteni in učinkoviti azilni postopki, da se zavarujejo pravice oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito.

(5) Vključevanje beguncev v družbo države, v kateri so nastanjeni, je eden od ciljev Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev, ki je bila dopolnjena z Newyorškim protokolom z dne 31. januarja 1967. Take osebe morajo imeti možnost uživanja vrednot, ki so določene z Listino temeljnih pravic Evropske unije. V ta namen je treba podpreti dejavnosti držav članic, namenjene pospeševanju njihovega socialnega in ekonomskega vključevanja, v kolikor to prispeva k ekonomski in socialni koheziji, katere ohranjanje in krepitev je eden od temeljnih ciljev Skupnosti iz členov 2 in 3(1)(k) Pogodbe.

(6) V interesu držav članic in zadevnih oseb je, da se beguncem in razseljenim osebam, ki jim je dovoljeno ostati na ozemlju držav članic, zagotovi možnost, da se preživljajo z opravljanjem dela v skladu z določbami ustreznih predpisov Skupnosti.

(7) Ker ukrepi, ki jih podpirajo strukturni skladi in drugi ukrepi Skupnosti na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja, sami po sebi ne zadostujejo za pospeševanje tovrstnega vključevanja, je treba podpirati posebne ukrepe, ki bi beguncem in razseljenim osebam omogočali, da v celoti izkoristijo programe, ki se organizirajo.

(8) Praktična podpora je potrebna za ustvarjanje ali izboljševanje pogojev, ki beguncem in razseljenim osebam omogočajo sprejetje odločitve na podlagi prejetih informacij, da zapustijo ozemlje držav članic in se vrnejo v domovino, če si to želijo.

(9) Dejavnosti, ki vključujejo organe dveh ali več držav članic ter dejavnosti v interesu Skupnosti na tem področju, morajo biti upravičene do podpore Sklada, med državami članicami pa je treba spodbujati izmenjavo izkušenj zaradi identificiranja in pospeševanja najučinkovitejših praks.

(10) Oblikovati se morajo finančne rezerve za izvedbo nujnih ukrepov za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda beguncev na podlagi Direktive Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (4).

(11) Zaradi učinkovitega in primernega načina oblikovanja finančne solidarnosti ter ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri izvajanju Sklada v obdobju med 2000 in 2004, je treba začrtati odgovornosti Komisije in odgovornosti držav članic za izvedbo in upravljanje Sklada. Za ta namen morajo države članice določiti ustrezne nacionalne organe, katerih naloge se morajo določiti.

(12) Podpora, ki jo prispeva Sklad, bo bolj učinkovita in bolje usmerjena, če bo sofinanciranje upravičenih dejavnosti temeljilo na dveh večletnih programih in na letnem delovnem programu, ki ga oblikuje vsaka država članica ob upoštevanju svojih razmer in potreb.

(13) Pošteno je, da se sredstva dodeli vsem državam članicam proporcionalno, glede na njihova prizadevanja za sprejem beguncev in razseljenih oseb, vključno z begunci, ki so deležni mednarodne zaščite v okviru nacionalnih programov.

(14) Ukrepi, potrebni za izvajanje te odločbe, se morajo sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5).

(15) Učinkovito spremljanje in nadzor stanja je eden od načinov zagotavljanja, da so dejavnosti, ki jih podpira Sklad, smotrno izkoriščene. Določiti se morajo pogoji, po katerih se izvajata spremljanje in nadzor stanja.

(16) Brez poseganja v odgovornosti Komisije za finančni nadzor se mora na tem področju vzpostaviti sodelovanje med državami članicami in Komisijo.

(17) Države članice morajo zagotoviti zadostna jamstva glede izvedbenih ureditev in kakovosti izvrševanja. Določiti se mora odgovornost držav članic pri ugotavljanju in odpravljanju nepravilnosti in kršitev ter odgovornost Komisije, kadar države članice ne izpolnjujejo svojih obveznosti.

(18) Učinkovitost in vpliv dejavnosti, ki jih podpira Sklad, sta odvisna tudi od ocene teh dejavnosti. V tem pogledu se morajo jasno določiti odgovornosti držav članic in Komisije ter ureditve za zagotovitev zanesljivosti ocene.

(19) Zaradi srednjeročnega pregleda in presoje učinkov se morajo dejavnosti oceniti, postopek ocenjevanja pa se mora vključiti v ureditve spremljanja in nadzora projekta.

(20) Ker cilja predlagane odločbe, in sicer pospešitve uravnoteženja prizadevanj med državami članicami pri sprejemanju beguncev in razseljenih oseb, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in se ga torej lažje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti. V skladu z načelom sorazmernosti ta odločba ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

(21) V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je Združeno kraljestvo s pismom uradno obvestilo o svoji želji sodelovati pri sprejemanju in uporabi te odločbe.

(22) V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je Irska s pismom uradno obvestila o svoji želji sodelovati pri sprejemanju in uporabi te odločbe.

(23) Skladno s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te odločbe in s to odločbo ni zavezana niti se zanjo ne uporablja –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

POGLAVJE I

CILJI IN NALOGE

Člen 1

Ustanovitev in cilji

1. S to odločbo se ustanovi Evropski sklad za begunce, v nadaljnjem besedilu „Sklad“, za obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2010.

2. Sklad se ustanovi za podpiranje in spodbujanje prizadevanj držav članic pri sprejemanju beguncev in razseljenih oseb ter prevzemanju posledic sprejemanja s sofinanciranjem dejavnosti, predvidenih v tej odločbi, ob upoštevanju zakonodaje Skupnosti.

Člen 2

Finančne določbe

1. Referenčni finančni znesek za izvajanje programa od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2006 znaša 114 milijonov eurov.

2. Letna dodeljena proračunska sredstva za Sklad odobri organ, pristojen za proračun, v mejah finančne perspektive.

Člen 3

Ciljne skupine dejavnosti

Za namene te odločbe zajemajo ciljne skupine naslednje kategorije:

(1) vse državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki imajo status, opredeljen z Ženevsko konvencijo o statusu beguncev z dne 28. julija 1951 in njenim protokolom iz leta 1967, in dovoljenje, da v eni od držav članic bivajo kot begunci;

(2) vse državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki uživajo obliko nadomestne zaščite v smislu Direktive Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o najnižjih standardih, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva za priznavanje in status beguncev ali oseb, ki drugače potrebujejo mednarodno zaščito, in vsebino priznane zaščite (6);

(3) vse državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki so zaprosile za eno od oblik zaščite iz točk 1 in 2;

(4) vse državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki koristijo ureditev začasne zaščite v smislu Direktive 2001/55/ES.

Člen 4

Dejavnosti

1. Sklad podpira dejavnosti držav članic, ki se nanašajo na enega ali več naslednjih elementov:

(a) pogoje za sprejem in azilne postopke;

(b) vključevanje oseb iz člena 3, ki trajno in stalno bivajo v državi članici;

(c) prostovoljno vračanje oseb iz člena 3, če zadevne osebe niso pridobile novega državljanstva in niso zapustile ozemlja države članice.

2. Dejavnosti iz odstavka 1 zlasti spodbujajo izvajanje določb ustrezne obstoječe in prihodnje zakonodaje Skupnosti na področju skupnega evropskega azilnega sistema.

3. Pri dejavnostih se upošteva posebni položaj ranljivih oseb, kot so mladoletniki, mladoletniki brez spremstva, invalidi, starejše osebe, nosečnice, starši samohranilci z mladoletnimi otroki in osebe, ki so bile izpostavljene mučenju, posilstvu ali kakšni drugi hudi obliki psihičnega, fizičnega ali spolnega nasilja.

Člen 5

Upravičene nacionalne dejavnosti v zvezi s pogoji sprejema in azilnimi postopki

Do podpore iz Sklada so upravičene dejavnosti v zvezi s pogoji sprejema in azilnimi postopki ter predvsem naslednje dejavnosti:

(a) nastanitvena infrastruktura ali nastanitvene storitve;

(b) zagotavljanje materialne pomoči in zdravstvene ali psihološke oskrbe;

(c) socialna pomoč, obveščanje o ali pomoč pri upravnih formalnostih;

(d) pravna pomoč in jezikovna pomoč;

(e) izobraževanje, jezikovno izobraževanje in druge pobude, ki so združljive s statusom osebe;

(f) zagotavljanje podpornih storitev, kot so prevajanje in usposabljanje za pomoč pri izboljšanju pogojev sprejema ter učinkovitosti in kakovosti azilnih postopkov;

(g) informiranje lokalnih skupnosti, ki bodo v stiku z osebami, ki se sprejemajo v državi gostiteljici.

Člen 6

Upravičene nacionalne dejavnosti v zvezi z vključevanjem oseb

Do podpore iz Sklada so upravičene dejavnosti, povezane z vključevanjem v družbo države članice oseb iz člena 4(1)(b) in članov njihovih družin ter zlasti naslednje:

(a) svetovanje in pomoč na področjih, kot so bivanje, sredstva za preživetje, vključevanje na trg dela, zdravstvena, psihološka oskrba in socialno varstvo;

(b) dejavnosti, ki prejemnikom omogočajo, da se prilagodijo družbi države članice v socialnokulturnem smislu in delijo vrednote, vsebovane v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije;

(c) dejavnosti za spodbujanje trajnega in trajnostnega sodelovanja v civilnem in kulturnem življenju;

(d) ukrepi, usmerjeni na izobraževanje, poklicno usposabljanje, priznavanje kvalifikacij in diplom;

(e) dejavnosti, namenjene spodbujanju samopomoči in usposabljanju teh oseb, da skrbijo zase;

(f) dejavnosti za spodbujanje smiselnih stikov in konstruktivnega dialoga med temi osebami in družbo države sprejema, vključno z dejavnostmi za spodbujanje vključevanja ključnih partnerjev, kot so javnost, lokalne oblasti, begunska združenja, prostovoljne skupine, socialni partnerji in širša civilna družba;

(g) ukrepi za spodbujanje oseb k pridobivanju sposobnosti, vključno z jezikovnim usposabljanjem;

(h) dejavnosti za spodbujanje enakih možnosti dostopa in enakih možnosti dosežkov za osebe, ki imajo opravka z javnimi institucijami.

Člen 7

Upravičene nacionalne dejavnosti, povezane s prostovoljnim vračanjem

Do podpore iz Sklada so upravičene dejavnosti v zvezi s prostovoljnim vračanjem, predvsem naslednje:

(a) informiranje in svetovanje glede pobud ali programov za prostovoljno vračanje;

(b) informiranje o razmerah v državi ali regiji porekla ali prejšnjega stalnega prebivališča;

(c) splošno ali poklicno usposabljanje in pomoč pri reintegraciji;

(d) dejavnosti skupnosti iz držav porekla s sedežem v Evropski uniji za poenostavitev prostovoljnega vračanja oseb iz te odločbe;

(e) dejavnosti, ki olajšujejo organizacijo in izvajanje nacionalnih programov prostovoljnega vračanja.

Člen 8

Dejavnosti Skupnosti

1. Poleg projektov iz členov 5, 6 in 7 se lahko na pobudo Komisije do 7 % razpoložljivih sredstev iz Sklada porabi za financiranje transnacionalnih dejavnosti ali dejavnosti v interesu celotne Skupnosti v zvezi z azilno politiko in ukrepi, ki se uporabljajo za begunce in razseljene osebe iz odstavka 2.

2. Upravičene dejavnosti Skupnosti zadevajo predvsem naslednja področja:

(a) spodbujanje sodelovanja Skupnosti pri uresničevanju zakonodaje Skupnosti in uporabe dobrih praks;

(b) podporo vzpostavitvi transnacionalnih kooperacijskih omrežij in pilotnih projektov na podlagi transnacionalnega partnerstva med organi v dveh ali več državah članicah, ki so namenjeni spodbujanju inovacij, olajšanju izmenjave izkušenj in dobre prakse ter izboljšanju kakovosti azilne politike;

(c) spodbujanje transnacionalnih ukrepov za dvigovanje zavesti o evropski azilni politiki ter položaju in okoliščinah oseb iz člena 3;

(d) spodbujanje širjenja in izmenjave informacij, vključno z uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije, o dobrih praksah in vseh drugih vidikih Sklada.

3. Letni delovni program, ki določa prednostne naloge Skupnosti, se sprejme v skladu s postopkom, predvidenim v členu 11(2).

Člen 9

Izredni ukrepi

1. V primeru uporabe mehanizmov začasne zaščite v smislu Direktive 2001/44/ES, Sklad financira tudi ukrepe za pomoč državam članicam. Ti ukrepi so ločeni in dodani dejavnostim iz člena 4.

2. Upravičeni izredni ukrepi zajemajo nasladnje vrste dejavnosti:

(a) sprejem in nastanitev;

(b) zagotavljanje sredstev za preživetje, vključno s hrano in obleko;

(c) zdravstveno, psihološko ali drugo pomoč;

(d) stroške za zaposlene in upravne stroške, ki so povezani s sprejemom oseb in izvajanjem ukrepov;

(e) stroške logistike in prevoza.

POGLAVJE II

DOLOČBE O IZVAJANJU IN UPRAVLJANJU

Člen 10

Izvajanje

Komisija je odgovorna za izvajanje te odločbe in sprejme potrebna izvedbena pravila.

Člen 11

Postopek v odboru

1. Komisiji pomaga odbor.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

4. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 12

Odgovornosti Komisije in držav članic

1. Komisija:

(a) v skladu s postopkom iz člena 11(2) sprejme smernice za prednostne naloge večletnih programov iz člena 15 in države članice uradno obvesti o okvirnih finančnih sredstvih, dodeljenih Skladu;

(b) kot del svojih odgovornosti za izvrševanje splošnega proračuna EU zagotovi, da so sistemi za upravljanje in nadzor v državah članicah vzpostavljeni in delujejo brezhibno, tako da se lahko zagotovi pravilna in učinkovita poraba sredstev Skupnosti. Ti ukrepi vključujejo predhodne preglede dokumentacije in preverjanja na kraju samem za postopke izvajanja, nadzorne sisteme, računovodske postopke in postopke naročil in porazdelitev sredstev, ki jih uporabljajo odgovorni organi. V primeru bistvenih sprememb Komisija pregleda postopke ali sisteme;

(c) izvaja dejavnosti Skupnosti iz člena 8.

2. Države članice:

(a) so odgovorne za izvajanje nacionalnih dejavnosti, ki jih podpira Sklad;

(b) sprejemajo ukrepe, potrebne za učinkovito delovanje Sklada na nacionalni ravni, in pri tem vključijo vse, ki jih zadeva azilna politika v skladu z nacionalno prakso;

(c) imenujejo odgovorni organ za upravljanje nacionalnih projektov, ki jih podpira Sklad, v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti in načelom dobrega finančnega poslovanja;

(d) so v prvi vrsti odgovorne za finančni nadzor dejavnosti in zagotovijo, da sistemi za upravljanje in nadzor delujejo tako, da je poraba sredstev skladov Skupnosti učinkovita in pravilna. Komisiji posredujejo opis teh sistemov;

(e) potrjujejo, da so izjave o izdatkih, predložene Komisiji, točne, in zagotavljajo, da izhajajo iz računovodskih sistemov, ki temeljijo na preverljivih dokaznih listinah;

(f) sodelujejo s Komisijo pri zbiranju statističnih podatkov, potrebnih za izvajanje člena 17.

3. V sodelovanju z državami članicami Komisija:

(a) prevzema odgovornost za razširjanje rezultatov dejavnosti, opravljenih v obdobju 2000–2004 Sklada in tistih, ki naj bi se izvedle v obdobju 2005–2010;

(b) zagotavlja, da se za dejavnosti, ki jih podpira Sklad, zagotovijo ustrezne informacije, obveščanje javnosti in spremljanje izvajanja;

(c) zagotavlja, da so dejavnosti usklajene z drugimi ustreznimi politikami, instrumenti in pobudami Skupnosti ter jih dopolnjujejo.

Člen 13

Odgovorni organi

1. Vsaka država članica imenuje organ, odgovoren za vse stike s Komisijo. Organ je funkcionalno telo države članice ali nacionalno javno telo. Odgovorni organ lahko prenese nekatere ali vse svoje naloge izvajanja na drugo telo javne uprave ali telo zasebnega prava, za katerega velja pravo države članice in ki opravlja javno funkcijo. Če država članica imenuje odgovorni organ, ki ni ona sama, določi vse podrobnosti, ki urejajo njene odnose z navedenim organom in odnose tega organa s Komisijo.

2. Telo, ki je določeno kot odgovorni organ, ali vsak drug delegiran organ, mora izpolnjevati naslednje minimalne pogoje:

(a) je pravna oseba, razen če ni funkcionalno telo države članice;

(b) ima finančne in upravljalne sposobnosti, primerne glede na obseg sredstev Skupnosti, ki jih bo moral upravljati, in ki mu omogočajo pravilno izvajanje njegovih nalog v skladu s pravili za upravljanje s sredstvi Skupnosti.

3. Naloge odgovornega organa vključujejo naslednje:

(a) posvetovanje z ustreznimi partnerji za pripravo večletnega programa;

(b) organiziranje in oglaševanje pozivov k oddaji ponudb in javnih razpisov;

(c) organiziranje postopkov izbora in oddaje javnih naročil za sofinanciranje iz Sklada v skladu z načeli preglednosti in enakega obravnavanja in z upoštevanjem vseh potrebnih ukrepov za preprečitev možnih navzkrižnih interesov;

(d) zagotavljanje doslednosti in dodatnosti med sofinanciranjem iz Sklada in iz drugih ustreznih nacionalnih finančnih instrumentov ali finančnih instrumentov Skupnosti;

(e) upravno, pogodbeno in finančno upravljanje dejavnosti;

(f) informiranje in svetovanje, kakor tudi objavo rezultatov;

(g) spremljanje in ocenjevanje;

(h) sodelovanje in povezavo s Komisijo in odgovornimi organi v drugih državah članicah.

4. Država članica odgovornemu organu ali drugemu delegiranemu organu zagotavlja ustrezne vire zato, da lahko nadaljuje s pravilnim izvajanjem svojih nalog v celotnem obdobju izvajanja dejavnosti, ki jih financira Sklad. Dejavnosti v zvezi z izvajanjem se lahko financirajo v okviru dogovorov o tehnični in upravni pomoči iz člena 18.

5. V skladu s postopkom iz člena 11(2) sprejme Komisija pravila glede sistemov za upravljanje in nadzor držav članic, vključno s pravili upravnega in finančnega upravljanja nacionalnih projektov, ki jih sofinancira Sklad.

Člen 14

Izbirna merila

Odgovorni organ izbere projekte na podlagi naslednjih meril:

(a) položaja in zahtev v državi članici;

(b) stroškovne učinkovitosti izdatkov glede na število zadevnih oseb po projektu;

(c) izkušenj, strokovnega znanja, zanesljivosti in finančnega prispevka organizacije, ki prosi za finančna sredstva, in vseh partnerskih organizacij;

(d) obsega, v katerem projekti dopolnjujejo druge dejavnosti, ki se financirajo iz proračuna Evropske unije ali kot del nacionalnih programov.

POGLAVJE III

PROGRAMI

Člen 15

Večletni programi

1. Dejavnosti v državah članicah se izvajajo na podlagi dveh faz večletnega programa, od katerih traja vsaka tri leta (2005–2007 in 2008–2010).

2. Vsaka država članica na podlagi smernic za določanje prioritet večletnih programov in okvirnih finančnih sredstev, ki jih zagotovi Komisija in ki so predvidene v členu 12(1)(a), za vsako fazo programa predloži okvirni večletni program, ki vsebuje naslednje elemente:

(a) opis trenutnega stanja v državi članici glede dogovorov o sprejemu, azilnih postopkih, vključevanju in prostovoljnem vračanju oseb iz člena 3;

(b) analizo zahtev v zadevni državi članici glede sprejema, azilnih postopkov, vključevanja in prostovoljnega vračanja in navedbo operativnih ciljev, ki so zasnovani tako, da ustrezajo tem zahtevam v obdobju, za katerega velja ta program;

(c) predstavitev primerne strategije za doseganje teh ciljev in njihovega prednostnega obravnavanja z upoštevanjem posvetovanja z udeleženimi partnerji v skladu s členom 13(3)(a) in kratek opis dejavnosti, načrtovanih za izvajanje prednostnih nalog;

(d) navedbo, ali je ta strategija združljiva z drugimi regionalnimi, nacionalnimi instrumetni ali instrumenti Skupnosti;

(e) okvirni finančni načrt, ki za vsako prednostno nalogo in vsako leto določa predlagani finančni prispevek Sklada in celotni znesek sofinanciranja iz javnih ali zasebnih sredstev.

3. Države članice predložijo svoje osnutke večletnih programov najkasneje štiri mesece potem, ko je Komisija določila smernice in okvirna dodeljena finančna sredstva za zadevno obdobje.

4. V skladu s postopkom iz člena 11(3), Komisija odobri osnutek večletnih programov v treh mesecih po njihovem prejemu glede na priporočila v smernicah, sprejetih v skladu s členom 12(1)(a).

Člen 16

Letni programi

1. Večletni programi, ki jih potrdi Komisija, se izvajajo v obliki letnih programov dela.

2. Komisija vsako leto najpozneje do 1. julija zagotovi državam članicam oceno zneskov, ki se jim dodelijo za naslednje leto iz celote odobrenih proračunskih sredstev, dodeljenih v okviru letnega proračunskega postopka, izračunano, kakor je predvideno v členu 17.

3. Države članice Komisiji vsako leto, najpozneje 1. novembra, predložijo osnutek letnega programa za naslednje leto, sestavljenega v skladu s potrjenim večletnim programom, ki vključuje:

(a) splošna pravila za izbor projektov, ki naj se financirajo iz letnega programa, če se razlikujejo od načinov, določenih v večletnem programu;

(b) opis nalog, ki naj jih opravi odgovorni organ pri izvajanju letnega programa;

(c) predlagano finančno razdelitev prispevkov Sklada po različnih dejavnostih programa in navedbo zneska, potrebnega za kritje tehnične in upravne pomoči po členu 18 za namene izvajanja letnega programa.

4. Pri obravnavanju predloga države članice Komisija upošteva končni znesek proračunskih sredstev, dodeljenih Skladu v okviru proračunskega postopka in najpozneje do 1. marca sprejme odločbo o sofinanciranju iz Sklada. V odločbi je naveden znesek, ki se dodeli državi članici, in obdobje upravičenosti izdatkov.

5. V primeru znatnih sprememb v izvajanju letnega programa, ki povzročijo prenos sredstev med dejavnostmi, ki presega 10 % skupnega zneska, dodeljenega državi članici za zadevno leto, država članica Komisiji predloži v odobritev revidirani letni program najpozneje hkrati s predložitvijo poročila o napredku iz člena 23(3).

Člen 17

Letna razdelitev sredstev za dejavnosti v državah članicah iz členov 5, 6 in 7

1. Vsaka država članica prejme stalni znesek 300 000 EUR iz letne dodelitve sredstev Sklada. Ta znesek je določen v višini 500 000 EUR na leto za 2005, 2006 in 2007, v skladu z novimi finančnimi perspektivami za države, ki so pristopile k Evropski uniji dne 1. maja 2004.

2. Preostanek razpoložljivih sredstev se med države članice razdeli na naslednji način:

(a) 30 % v sorazmerju s številom oseb, sprejetih v eno od kategorij iz točk 1 in 2 člena 3, v zadnjih treh letih;

(b) 70 % v sorazmerju s številom oseb iz točk 3 in 4 člena 3, registriranih v zadnjih treh letih.

3. Referenčne številke so najnovejše statistične številke, ki jih pripravi Statistični urad Evropskih skupnosti v skladu z zakonodajo Skupnosti o zbiranju in analizi podatkov o azilu.

Člen 18

Tehnična in upravna pomoč

Del letno dodeljenih sredstev države članice se lahko nameni za tehnično in upravno pomoč pri pripravi, spremljanju in ocenjevanju dejavnosti.

Letna vsota, predvidena za tehnično in upravno pomoč, ne sme presegati 7 % skupnih letnih dodeljenih sredstev države članice, plus 30 000 EUR.

Člen 19

Posebne določbe v zvezi z izrednimi ukrepi

1. Države članice predložijo Komisiji izjavo o zahtevah in načrt za izvajanje izrednih ukrepov iz člena 9, vključno z opisom predvidenih ukrepov in organov, odgovornih za njihovo izvajanje.

2. Finančna pomoč iz Sklada za izredne ukrepe iz člena 9 se omeji na obdobje šestih mesecev in ne presega 80 % stroškov vsakega ukrepa.

3. Razpoložljiva sredstva se razdelijo med države članice na podlagi števila oseb, ki koristijo ureditev začasne zaščite v vsaki državi članici, kakor je navedeno v členu 9(1).

4. Uporabljajo se členi 20(1) in (2) ter 23 do 26.

POGLAVJE IV

FINANČNO POSLOVODENJE IN NADZOR

Člen 20

Struktura financiranja

1. Finančni prispevek Sklada je v obliki nepovratnih sredstev.

2. Dejavnosti, ki jih podpira Sklad, so sofinancirane iz javnih ali zasebnih virov, so nepridobitne narave in niso upravičene do financiranja iz drugih virov, ki jih krije splošni proračun EU.

3. Proračunska sredstva Sklada dopolnjujejo javne ali enakovredne izdatke, ki jih dodelijo države članice za ukrepe, zajete v tej odločbi.

4. Prispevek Skupnosti za kritje projektov ne presega:

(a) 50 % skupnega stroška posebne dejavnosti za dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah po členih 5, 6 in 7. Ta delež se lahko poviša na 60 % za posebno inovativne dejavnosti, kot so dejavnosti, ki se izvajajo s transnacionalnimi partnerstvi ali dejavnosti, ki vključujejo aktivno sodelovanje oseb iz člena 3 ali organizacij, ki jih ustanovijo te ciljne skupine, in se poviša na 75 % v državah članicah, ki jih pokriva Kohezijski sklad;

(b) 80 % skupnega stroška posebne dejavnosti v primeru objav razpisov za predloge v okviru dejavnosti Skupnosti po členu 8.

5. Praviloma se finančna pomoč Skupnosti, podeljena za dejavnosti, ki jih podpira Sklad, prizna za obdobje največ treh let, ob rednem poročanju o doseženem napredku.

Člen 21

Upravičenost

1. Izdatki morajo ustrezati plačilom, ki so jih opravili končni prejemniki. Upravičijo se s sprejetimi računi ali računovodsko dokumentacijo enakovrednega statusa.

2. Izdatek se ne sme šteti za upravičenega do podpore iz sklada, če je bil dejansko izplačan pred 1. januarjem leta, navedenega v odločbi Komisije o sofinanciranju iz člena 16(4).

3. Komisija v skladu s postopkom iz člena 11(3) sprejme pravila o upravičenosti izdatkov v okviru dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah po členih 5, 6 in 7 in jih sofinancira Sklad.

Člen 22

Proračunske obveznosti

Proračunske obveznosti Skupnosti se sprejmejo letno, na podlagi odločbe Komisije o sofinanciranju iz člena 16(4).

Člen 23

Izplačila

1. Komisija izplača prispevek iz sklada odgovornemu organu v skladu z ustreznimi proračunskimi obveznostmi.

2. Prvo predplačilo v višini 50 % zneska, dodeljenega v letni odločbi Komisije o sofinanciranju iz Sklada, se državi članici izplača najpozneje v šestdesetih dnevih od sprejema odločbe o sofinanciranju.

3. Drugo predplačilo se izplača najkasneje v treh mesecih, potem ko je Komisija odobrila poročilo o napredku pri izvajanju letnega programa dela in po izjavi, da je bilo porabljenega najmanj 70 % zneska prvega predplačila. Znesek drugega predplačila, ki ga opravi Komisija, ne sme presegati 50 % celotnega zneska, dodeljenega z odločbo o sofinanciranju, ali v nobenem primeru razlike med zneskom sredstev Skupnosti, ki jih je država članica dejansko porabila za izbrane projekte po letnem programu, in prvim predplačilom.

4. Preostali znesek se izplača najkasneje v treh mesecih, potem ko je Komisija odobrila končno poročilo o izvajanju letnega programa in končno izjavo o izdatkih iz členov 24(3) in 28(2); če to ni mogoče, se v tem roku izda zahtevek za povrnitev zneskov, sproščenih v okviru prvega ali drugega plačila, ki presegajo končne izdatke, potrjene za Sklad.

Člen 24

Izjave o izdatkih

1. Odgovorni organ za vse izdatke, ki jih prijavi Komisiji, zagotovi, da se nacionalni programi izvajanja upravljajo v skladu z veljavnimi predpisi Skupnosti in da se sredstva uporabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja.

2. Izjave o izdatkih potrdi posameznik ali oddelek, ki deluje neodvisno od službe za odobravanje odgovornega organa.

3. V devetih mesecih po končnem roku, ki je v odločbi o sofinanciranju določen za izvedbo plačila izdatkov, odgovorni organ pošlje Komisiji končno izjavo o izdatkih. Če te izjave ni, Komisija avtomatsko zaključi letni program in sprosti ustrezna proračunska sredstva.

Člen 25

Revizija računovodskih izkazov in finančni popravki držav članic

1. Brez poseganja v odgovornost Komisije za izvajanje splošnega proračuna Evropske unije države članice v prvi vrsti prevzamejo odgovornost za finančni nadzor nad dejavnostmi. V ta namen vključujejo uvedeni ukrepi:

(a) na podlagi ustreznih vzorcev organiziranje pregledov dejavnosti, ki pokrivajo vsaj 10 % vseh upravičenih izdatkov za vsak letni program izvajanja in reprezentativnega vzorca odobrenih dejavnosti. Države članice zagotovijo ustrezno ločitev preverjanja in postopkov izvajanja ali plačil v zvezi z dejavnostmi;

(b) preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje nepravilnosti, obveščanje Komisije o le teh v skladu s pravili ter obveščanje Komisije o napredovanju upravnih in sodnih postopkov;

(c) sodelovanje s Komisijo za zagotavljanje porabe sredstev Skupnosti v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

2. Države članice izvedejo zahtevane finančne popravke, če je bila dejansko ugotovljena kršitev, pri čemer upoštevajo, ali gre za posamezen ali sistematski primer. Popravki, ki jih izvede država članica, zajemajo preklic celotnega ali delnega prispevka Skupnosti in če znesek ni bil vrnjen v roku, ki ga dovoli zadevna država članica, se plača zamudne obresti po stopnji iz člena 26(4).

3. V skladu s postopkom iz člena 11(3) sprejme Komisija pravila in postopke za finančne popravke, ki jih izvedejo države članice v zvezi z dejavnostmi v državah članicah v skladu s členi 5, 6 in 7 in so sofinancirani iz Sklada.

Člen 26

Revizija računovodskih izkazov in finančni popravki Komisije

1. Brez poseganja v pristojnost Računskega sodišča ali v preglede, ki jih opravijo države članice skladno z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi, lahko uradniki ali uslužbenci Komisije opravijo preglede na kraju samem, vključno z naključnimi pregledi operacij, financiranih iz sklada, ter sistemov za upravljanje in nadzor, ki jih najavijo najmanj tri delovne dni prej. Komisija obvesti zadevno državo članico, da si pridobi vso potrebno pomoč. Uradniki ali uslužbenci države članice lahko sodelujejo pri takih pregledih.

Komisija lahko od zadevne države članice zahteva, da opravi pregled na kraju samem, da bi preverila pravilnost ene ali več transakcij. Uradniki ali uslužbenci Komisije lahko sodelujejo pri takih pregledih.

2. Če po zaključku potrebnih preverjanj Komisija ugotovi, da država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti iz člena 25, ustavi vmesna ali končna izplačila iz Sklada za zadevne letne programe, če:

(a) država članica ne izvaja dejavnosti, kakor je bilo dogovorjeno v odločbi o sofinanciranju; ali

(b) celota ali del dejavnosti ne utemeljuje niti dela niti celote sofinanciranja iz Sklada; ali

(c) obstajajo resne pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora, ki bi lahko povzročile sistemske nepravilnosti.

V teh primerih Komisija z obrazložitvijo razlogov od države članice zahteva, da predloži svoje pripombe in, če je to primerno, izvede popravke v določenem roku.

3. Ob izteku roka, ki ga določi Komisija, lahko ta, če ni bil dosežen noben sporazum in država članica ni izvedla popravkov in ob upoštevanju kakršnih koli pripomb, ki jih je predložila država članica, v treh mesecih odloči, da:

(a) zniža vnaprejšnja ali končna plačila; ali

(b) izvede zahtevane finančne popravke z ukinitvijo celotnega prispevka ali njegovega dela iz sklada za zadevne dejavnosti.

Če ni sprejet sklep, da se stori bodisi (a) bodisi (b), začasna odložitev plačil takoj preneha.

4. Vsak neupravičeno prejeti znesek ali znesek, ki ga je treba povrniti, se vrne Komisiji. Če dolgovan znesek ni bil povrnjen do roka, ki ga določi Komisija, se zanj zaračunajo obresti po obrestni meri, ki jo Evropska centralna banka uporablja za svoje glavne posle refinanciranja v eurih, plus tri in pol točke. Referenčna obrestna mera, za katero se uporablja povečanje, je obrestna mera, ki velja prvega dne meseca končnega plačila, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

5. Komisija v skladu s postopkom, predvidenim v členu 11(3), sprejme pravila in postopke za financiranje popravkov, ki jih opravi Komisija v povezavi z dejavnostmi, ki se izvajajo v državah članicah po členih 5, 6 in 7 in jih sofinancira Sklad.

POGLAVJE V

SPREMLJANJE, OCENJEVANJE IN POROČILA

Člen 27

Spremljanje in ocenjevanje

1. Komisija zagotavlja redno spremljanje Sklada v sodelovanju z državami članicami.

2. Komisija redno ocenjuje Sklad v sodelovanju z državami članicami, da ugotovi ustreznost, učinkovitost in vpliv dejavnosti glede na cilje iz člena 1. Komisija mora tudi zagotoviti komplementarnost med dejavnostmi, ki se izvajajo iz Sklada in tistimi, ki se opravljajo v okviru ustreznih politik, instrumentov in pobud Skupnosti.

Člen 28

Poročila

1. V vsaki državi članici sprejme odgovorni organ vse potrebne ukrepe za spremljanje in ocenjevanje projekta.

V ta namen vsebujejo dogovori in pogodbe, ki jih sklene z organizacijami, zadolženimi za izvajanje dejavnosti, klavzule, ki od njih zahtevajo predložitev rednih poročil s podrobimi podatki o napredovanju v zvezi z izvajanjem dejavnosti in podrobnega končnega poročila o doseganju navedenih ciljev.

2. Odgovorni organ Komisiji najpozneje v devetih mesecih po končnem datumu za upravičenost izdatkov iz sklepa o sofinanciranju za vsak letni program predloži končno poročilo o izvajanju in končno izjavo o izdatkih, kakor je predvideno v členu 24(3).

3. Države članice predložijo Komisiji:

(a) najpozneje do 31. decembra 2006 poročilo o vrednotenju izvajanja dejavnosti, ki jih sofinancira Sklad;

(b) najpozneje do 30. junija 2009 in 30. junija 2012 poročilo o vrednotenju rezultatov in vplivu dejavnosti, ki jih sofinancira Sklad.

4. Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomskemu in socialnemu odboru in Odboru regij:

(a) najpozneje do 30. aprila 2007 vmesno poročilo o doseženih rezultatih ter kakovostnih in kvantitativnih vidikih izvajanja Sklada, skupaj z morebitnimi predlaganimi spremembami;

(b) najpozneje do 31. decembra 2009 poročilo o vmesnem vrednotenju in predlog prihodnjega razvoja Sklada;

(c) napozneje do 31. decembra 2012 poročilo o naknadnem vrednotenju.

POGLAVJE VI

PREHODNE DOLOČBE

Člen 29

Večletni program za obdobje 2005-2007

Z odstopanjem od člena 15 se za izvajanje večletnega programa za obdobje 2005-2007 uporablja naslednji časovni razpored:

(a) Komisija najpozneje do 31. januarja 2005 zagotovi državam članicam smernice načrtovanja in oceno zneskov, ki se jim dodelijo;

(b) države članice najpozneje do 1. maja 2005 imenujejo odgovorni nacionalni organ iz člena 13 in predložijo predlog večletnega programa za obdobje 2005-2007 iz člena 15;

(c) v skladu s postopkom iz člena 11(3) odobri Komisija večletne programe najpozneje v dveh mesecih po prejemu predloga večletnega programa.

Člen 30

Letni program 2005

Z odstopanjem od člena 16 se za izvajanje v finančnem letu 2005 uporablja naslednji časovni razpored:

(a) Komisija najpozneje do 31. januarja 2005 obvesti države članice o predvidenih zneskih, ki se jim dodelijo;

(b) države članice predložijo Komisiji predlog letnega programa iz člena 16 najpozneje do 1. junija 2005; predlogu mora biti priložen opis sistemov za upravljanje in nadzor, ki se bodo izvajali na tak način, da se lahko zagotovi učinkovita in pravilna uporaba sredstev Skupnosti;

(c) Komisija sprejme odločbe o sofinanciranju najpozneje v dveh mesecih po predložitvi okvirnega letnega programa, potem ko preveri podatke iz člena 12(1)(b).

Odhodki, dejansko plačani med 1. januarjem 2005 in rokom, določenim z odločbo o odobritvi sofinanciranja, so lahko upravičeni do podpore iz Sklada.

POGLAVJE VII

KONČNE DOLOČBE

Člen 31

Ponovni pregled

Na podlagi predloga Komisije Svet ponovno pregleda to odločbo do 31. decembra 2010.

Člen 32

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.

V Bruslju, 2. decembra 2004 Za Svet Predsednik J. P. H. DONNER

(1) Mnenje, podano dne 20. aprila 2004 (še ni bilo objavljeno v UL).

(2) UL C 241, 28.9.2004, str. 27.

(3) UL L 252, 6.10.2000, str. 12.

(4) UL L 212, 7.8.2001, str. 12.

(5) UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(6) UL L 304, 30.9.2004, str. 12.