Št. Opis Sorodno blago in tehnologija iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 428/2009

IX.A6.001 Optični senzorji ali oprema in komponente zanje: (a) posebne podporne komponente za optične senzorje; 1. kriogenske hladilne naprave, ki so „primerne za vesolje“. 6A002.d

IX.A6.002 kriogenske hladilne naprave, ki niso „primerne za vesolje“ in katerih ohlajevalna temperatura je pod 218 K (–55 °C): (a) z zaprtim ciklom in z nazivnim časom do prve napake (MTTF) ali med dvema napakama (MTBF) več kot 2 500 ur; (b) Joule-Thomsonove (JT) samonastavljive mini hladilne naprave s premerom (zunanjim) odprtin manj kot 8 mm. 6A002.d

IX.A6.003 Optično občutljiva vlakna s posebno sestavo ali strukturo ali spremenjena s prevleko v zvočno, toplotno, inercialno, elektromagnetno občutljiva ali občutljiva za jedrsko sevanje. 6A002.d

IX.A6.004 Kamere, sistemi ali oprema in komponente zanje: (a) Instrumentacijske kamere in posebej zanje izdelani sestavni deli: Opomba: Instrumentacijske kamere, določene zgoraj, z modularno zgradbo morajo biti pregledane glede na maksimalne sposobnosti z uporabo priključkov, ki so na voljo v skladu z navodili proizvajalca. 6A003

IX.A6.005 Hitro tekoče kinematografske snemalne kamere, ki uporabljajo film s formatom od 8 mm do vključno 16 mm in v katerih se film neprekinjeno premika med snemanjem in so sposobne posneti več kot 13 150 posameznih slik na sekundo; Opomba: Točka zgoraj se ne uporablja za kinematografske snemalne kamere za običajno civilno rabo. 2. hitro tekoče mehanske kamere, v katerih se film ne premika in ki imajo sposobnost snemanja 1 000 000 posameznih slik na sekundo ob polni višini slike 35-milimetrskega filma oziroma sorazmerno večje snemalne hitrosti za manjše višine slik in nasprotno; 3. mehanske ali elektronske črtne kamere: a. mehanske črtne kamere, katerih hitrost zapisa presega 10 mm/μs; b. elektronske črtne kamere s časovno ločljivostjo več kot 50 ns; 4. elektronske filmske kamere s hitrostjo snemanja nad 1 000 000 slik/s; 5. elektronske kamere, ki imajo obe naslednji značilnosti: a. hitrost elektronskega zaklopa (hitrost aktiviranja) manj kot 1 μs za celotno sliko; ter b. snemalni čas, ki omogoča hitrost snemanja več kot 125 celotnih slik na sekundo; 6. priključki, ki imajo vse naslednje značilnosti: a. so posebej izdelani za instrumentacijske kamere z modularnimi strukturami, ki so navedene v tej točki, in b. zaradi njih te kamere ustrezajo zgoraj navedenim značilnostim, v skladu s specifikacijami proizvajalca. 6A003

IX.A6.006 Slikovne kamere: Opomba: Točka zgoraj se ne uporablja za televizijske kamere ali videokamere, ki so posebej izdelane za televizijsko predvajanje. 1. video kamere s polprevodniškimi senzorji, ki imajo maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah nad 10 nm, vendar ne več kot 30 000 nm in imajo vse naslednje značilnosti: a. imajo katero koli od naslednjih značilnosti: 1. več kot 4 × 106„aktivnih pik“ na polprevodniško zaporedje v primeru monokromatskih (črno-belih) kamer; 2. več kot 4 × 106„aktivnih pik“ na polprevodniško zaporedje pri barvnih kamerah, ki vsebujejo tri polprevodniška zaporedja, ali 3. več kot 12 × 106„aktivnih pik“ na polprevodniško zaporedje pri barvnih kamerah, ki vsebujejo eno polprevodniško zaporedje, ter b. imajo katero koli od naslednjih značilnosti: 1. optična ogledala, določena zgoraj; 2. opremo za optični nadzor, določeno spodaj, ali 3. zmožnost za zapisovanje notranje ustvarjenih „podatkov o premikanju kamere“. Tehnični opombi: 1. Za namene te točke se digitalne video kamere obravnavajo glede na maksimalno število „aktivnih pik“, uporabljenih za snemanje gibljive slike. 2. Za namene te točke „podatki o premikanju kamere“ pomenijo informacije, potrebne za določanje orientacije vidnega polja kamere glede na zemeljsko površje. To vključuje: (a) horizontalni kot, ki ga vidno polje kamere naredi glede na smer zemeljskega magnetnega polja, in (b) vertikalni kot med vidnim poljem kamere in zemeljskim obzorjem. 6A003

IX.A6.007 Kamere in sistemi kamer za skeniranje, ki imajo vse naslednje značilnosti: a. maksimalna odzivnost pri valovnih dolžinah več kot 10 nm, vendar največ 30 000 nm; b. linearni detektorski niz z več kot 8 192 elementi na niz ter c. mehansko skeniranje v eno smer. Opomba: Točka zgoraj se ne uporablja za kamere in sisteme kamer za skeniranje, posebej izdelane za kar koli od naslednjega: (a) industrijske ali civilne fotokopirne stroje; (b) skenerje slik, posebej zasnovane za civilno stacionarno uporabo skeniranja z majhne razdalje (npr. reprodukcija slik ali tiska v dokumentih, umetnostnih del ali fotografij), ali (c) za medicinsko opremo. 6A003

IX.A6.008 slikovne kamere, ki vsebujejo elektronke za ojačanje slike in imajo karkoli od naslednjega: a. imajo vse naslednje značilnosti: 1. maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah več kot 400 nm, vendar največ 1 050 nm; 2. elektronsko ojačanje slike z uporabo: a. mikrokanalne plošče z razmikom odprtin (razmikom med središči) 12 μm ali manj, ali b. naprave za zaznavanje elektronov z razmikom nebiniranih slikovnih pik, enakim ali manjšim od 500 μm, ki je posebej izdelana ali prirejena za „ojačanje naboja“, ki se ne doseže z mikrokanalno ploščo; ter 3. katero koli od naslednjih fotokatod: a. multialkalne fotokatode (npr. S-20 in S-25) s svetlobno občutljivostjo, večjo od 350 μA/lm; b. fotokatode GaAs ali GaInAs ali c. druge heteroatomne polprevodniške fotokatode „skupin III/V“ z največjo „sevalno občutljivostjo“, večjo od 10 mA/W; ali b. imajo vse naslednje značilnosti: 1. maksimalno odzivnost pri valovnih dolžinah, večjih od 1 050 nm, vendar največ 1 800 nm; 2. elektronsko ojačanje slike z uporabo: a. mikrokanalne plošče z razmikom odprtin (razmikom med središči) 12 μm ali manj, ali b. naprave za zaznavanje elektronov z razmikom nebiniranih slikovnih pik, enakim ali manjšim od 500 μm, ki je posebej izdelana ali prirejena za „ojačanje naboja“, ki se ne doseže z mikrokanalno ploščo; ter 3. heteroatomne polprevodniške fotokatode „skupin III/V“ (npr. GaAs ali GaInAs) in fotokatode s prenesenimi elektroni z največjo „sevalno občutljivostjo“, večjo od 15 mA/W. 6A003

IX.A6.009 Slikovne kamere, ki vsebujejo „žariščnoravninske detektorske nize“, ki imajo kar koli od naslednjega: a. vsebujejo „žariščnoravninske detektorske nize“, ki niso „primerni za vesolje“ in imajo katero koli od naslednjih značilnosti: 1. imajo vse naslednje značilnosti: a. posamezne elemente z maksimalno odzivnostjo pri valovnih dolžinah nad 900 nm, vendar ne več kot 1 050 nm, in b. katero koli od naslednjih značilnosti: 1. „časovno konstanto“ odzivnosti manj kakor0,5 ns ali 2. so posebej izdelani ali prirejeni za „ojačanje naboja“ z največjo „sevalno občutljivostjo“, večjo od 10 mA/W; 2. imajo vse naslednje značilnosti: a. posamezne elemente z maksimalno odzivnostjo pri valovnih dolžinah nad 1 050 nm, vendar ne več kot 1 200 nm, in b. katero koli od naslednjih značilnosti: 1. „časovno konstanto“ odzivnosti 95 ns ali manj; ali 2. so posebej izdelani ali prirejeni za „ojačanje naboja“ z največjo „sevalno občutljivostjo“, večjo od 10 mA/W; ali 3. so nelinearni (dvodimenzionalni) „žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“ in imajo posamezne elemente z maksimalno odzivnostjo pri valovnih dolžinah nad 1 200 nm, vendar ne več kot 30 000 nm; 4. so linearni (enodimenzionalni) „žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“, ki imajo vse naslednje značilnosti: a. posamezne elemente z maksimalno odzivnostjo pri valovnih dolžinah nad 1 200 nm, vendar ne več kot 3 000 nm, in b. katero koli od naslednjih značilnosti: 1. razmerje med velikostjo detektorskih elementov v „smeri skeniranja“ in velikostjo detektorskih elementov v „prečni smeri skeniranja“ pod 3,8; ali 2. obdelava signalov v detektorskih elementih. ali 5. so linearni (enodimenzionalni) „žariščnoravninski detektorski nizi“, ki niso „primerni za vesolje“ in imajo posamezne elemente z maksimalno odzivnostjo pri valovnih dolžinah nad 3 000 nm, vendar ne več kot 30 000 nm; b. vsebujejo nelinearne (dvodimenzionalne) infrardeče „žariščnoravninske detektorske nize“, ki niso „primerni za vesolje“ in temeljijo na „mikrobolometrskih“ materialih s posameznimi elementi z nefiltrirano odzivnostjo v razponu valovnih dolžin 8 000 nm ali več, vendar ne več kot 14 000 nm; ali c. vsebujejo „žariščnoravninske detektorske nize“, ki niso „primerni za vesolje“ in imajo vse naslednje značilnosti: 1. posamezni detektorski elementi z maksimalno odzivnostjo pri valovnih dolžinah nad 400 nm, vendar ne več kot 900 nm; 2. so posebej izdelani ali prirejeni za „ojačanje naboja“ z največjo „sevalno občutljivostjo“, večjo od 10 mA/W, pri valovnih dolžinah, večjih od 760 nm, ter 3. imajo več kot 32 elementov. Opombe: 1. Slikovne kamere iz točke 4 zgoraj vsebujejo „žariščnoravninske detektorske nize“, ki so za bralno elektroniko povezani z zadostno „signalno-procesno“ elektroniko, ki omogoča najmanj analogni ali digitalni signal na izhodu, ko dovedemo napajanje. 2. Točka 4.a se ne uporablja za slikovne kamere, ki vsebujejo linearne „žariščnoravninske detektorske nize“ z 12 elementi ali manj, ki ne uporabljajo zakasnitve in integracije znotraj elementov in so izdelani za katerega koli izmed naslednjih namenov: (a) industrijski ali zasebni protivlomni alarmi ter nadzorni sistemi in sistemi za štetje v prometu ali industriji; (b) za industrijsko opremo, ki se uporablja za spremljanje ali nadzor toplotnih tokov v zgradbah, opremi ali industrijskih procesih; (c) industrijska oprema za pregled, razvrščanje ali analizo lastnosti materialov; (d) oprema, izdelana posebej za laboratorijsko rabo, ali (e) za medicinsko opremo. 3. Točka 4.b se ne uporablja za slikovne kamere, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti: (a) največji vzorčevalni čas slike enak ali manjši od 9 Hz; (b) imajo vse naslednje značilnosti: 1. imajo minimalno horizontalno ali vertikalno „trenutno polje opazovanja (IFOV)“ najmanj 10 miliradianov; 2. imajo lečje za nespreminjajočo se fokusno dolžino, ki je zasnovano, da se ne more odstraniti; 3. ne vključujejo „neposrednega prikaza“ in Tehnična opomba: „Neposredni prikaz“ se nanaša na slikovno kamero, ki deluje v infrardečem spektru in človeku opazovalcu prikaže vizualno podobo z uporabo približevalnega mikroprikazovalnika, ki vsebuje mehanizem za svetlobno zaščito. 4. imajo katero koli od naslednjih značilnosti: a. ne omogočajo možnosti za pridobitev slike detektiranega vidnega polja ali b. kamera je zasnovana za posamične aplikacije in ni zasnovana za spremembe s strani uporabnika; ali Tehnična opomba: „Trenutno polje opazovanja(IFOV)“ iz opombe 3.b je manjša vrednost izmed „horizontalnega IFOV“ ali „vertikalnega IFOV“. „Horizontalni IFOV“ = horizontalno vidno polje (FOV)/število detektorskih elementov v horizontalni smeri. „Vertikalni IFOV“ = vertikalno vidno polje (FOV)/število detektorskih elementov v vertikalni smeri. (c) kamera je namensko zasnovana za namestitev v civilno potniško vozilo in ima vse naslednje značilnosti: 1. namestitev in konfiguracija kamere v vozilo sta namenjeni samo pomoči vozniku pri varnem upravljanju vozila. 6A003

IX.A6.010 Optična zrcala (reflektorji): 1. „deformabilna zrcala“ z aktivno optično odprtino, večjo od 10 mm, in katero koli od naslednjih značilnosti, skupaj s posebej oblikovanimi sestavnimi deli: a. imajo obe naslednji značilnosti: 1. mehanična resonančna frekvenca 750 Hz ali več in 2. več kot 200 aktuatorjev ali b. prag lasersko povzročene škode je kar koli od naslednjega: 1. več kot 1 kW/cm2 pri uporabi „CW laserja“ ali 2. več kot 2 J/cm2 z uporabo 20 ns „laserskih“ impulzov pri koraku ponovitve 20 Hz; 2. lahka monolitna zrcala s povprečno „ekvivalentno gostoto“ manj kot 30 kg/m2 in s skupno maso nad 10 kg; 3. lahke „kompozitne“ ali penaste zrcalne strukture s povprečno „ekvivalentno gostoto“ manj kot 30 kg/m2 in s skupno maso nad 2 kg. Opomba: Točki 2 in 3 zgoraj se ne uporabljata za ogledala, posebej zasnovana za usmerjanje sončnega sevanja za prizemne heliostatske instalacije. 6A004.a

IX.A6.011 zrcala, posebej oblikovana za odre zrcal za usmerjanje žarkov, katerih ploskost je λ/10 ali boljša (λ je enako 633 nm), in s katero koli od naslednjih značilnosti: a. premer ali dolžina glavne osi je večja ali enaka 100 mm ali b. imajo vse naslednje značilnosti: 1. premer ali dolžina glavne osi je večja kot 50 mm, vendar manjša kot 100 mm, in 2. prag lasersko povzročene škode je kar koli od naslednjega: a. več kot 10 kW/cm2 pri uporabi „CW laserja“ ali b. več kot 20 J/cm2 z uporabo 20 ns „laserskih“ impulzov pri koraku ponovitve 20 Hz. 6A004.b

IX.A6.012 Optične komponente iz cinkovega selenida (ZnSe) ali cinkovega sulfida (ZnS) s prepustnostjo pri valovnih dolžinah več kot 3 000 nm, vendar ne pri več kot 25 000 nm, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti: 1. njihova prostornina presega 100 cm3 ali 2. njihov premer ali dolžina glavne osi presega 80 mm, debelina (globina) pa 20 mm; (c) komponente za optične sisteme, „primerne za vesolje“: 1. katerih teža je zmanjšana na manj kot 20 % „ekvivalentne gostote“ v primerjavi z masivnim izdelkom z enako odprtino in debelino; 2. neobdelane podlage, obdelane podlage s površinskimi prevlekami (enoplastnimi ali večplastnimi, kovinskimi ali dielektričnimi, prevodniškimi, polprevodniškimi ali izolirnimi) ali z zaščitnimi filmi; 3. segmenti ali sklopi zrcal, izdelani za sestavljanje v vesolju v optični sistem z zbirno odprtino, ki ima posamezno optiko s premerom 1 m ali več; 4. komponente, izdelane iz „kompozitnih“ materialov s koeficientom linearne toplotne razteznosti, enakim ali manjšim od 5 × 10– 6, v kateri koli koordinatni smeri. 6A004.c

IX.A6.013 „Nenastavljivi“„laserji (CW)“ zveznih valov, s katero koli od naslednjih značilnosti: 1. izhodna valovna dolžina je manjša od 150 nm in izhodna moč večja od 1 W; 2. izhodna valovna dolžina je 150 nm ali več, vendar največ 510 nm, in izhodna moč večja od 30 W; Opomba: Točka 2 zgoraj se ne uporablja za argonske „laserje“ z izhodno močjo 50 W ali manj. 3. izhodna valovna dolžina je več kot 510 nm, vendar največ 540 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti: a. enokanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 50 W ali b. večkanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 150 W; 4. izhodna valovna dolžina je 540 nm ali več, vendar največ 800 nm, in izhodna moč večja od 30 W; 5. izhodna valovna dolžina je več kot 800 nm, vendar največ 975 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti: a. enokanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 50 W ali b. večkanalni transverzalni izhod in izhodno moč več kot 80 W; 6. izhodna valovna dolžina je več kot 975 nm, vendar največ 1 150 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti: a. enokanalni transverzalni izhod in povprečno izhodno moč, večjo od 500 W; ali b. večkanalni transverzalni izhod s katero koli od naslednjih značilnosti: 1. „učinkovitost zidne vtičnice“ je večja od 18 % in izhodna moč večja od 500 W ali 2. izhodna moč je večja od 2 kW. Opombi: 1. Točka b zgoraj se ne uporablja za večkanalne transverzalne industrijske „laserje“ z izhodno močjo, ki je večja od 2 kW, vendar manjša od 6 kW, s skupno maso večjo od 1 200 kg. Za namene te opombe skupna masa vključuje vse sestavne dele, ki so potrebni za delovanje „laserja“, npr. napajalno enoto „laserja“, izmenjevalnika toplote, ne vključuje pa zunanjih optičnih naprav za preklapljanje žarkov in/ali njihov prenos. 2. Točka b zgoraj se ne uporablja za večkanalne transverzalne industrijske „laserje“ s katero koli od naslednjih značilnosti: (a) izhodna moč je večja od 500 W, vendar manjša od 1 kW, in ima vse naslednje značilnosti: 1. parameter BPP presega 0,7 mm · mrad in 2. „svetlost“ ne presega 1 024 W/(mm · mrad)2; (b) izhodna moč je večja od 1 kW, vendar manjša od 1,6 kW, in ima BPP nad 1,25 mm · mrad; (c) izhodna moč je večja od 1,6 kW, vendar manjša od 2,5 kW, in ima BPP nad 1,7 mm · mrad; (d) izhodna moč je večja od 2,5 kW, vendar manjša od 3,3 kW, in ima BPP nad 2,5 mm · mrad; (e) izhodna moč je večja od 3,3 kW, vendar manjša od 4 kW, in ima BPP nad 3,5 mm · mrad; (f) izhodna moč je večja od 4 kW, vendar manjša od 5 kW, in ima BPP nad 5 mm · mrad; (g) izhodna moč je večja od 5 kW, vendar manjša od 6 kW, in ima BPP nad 7,2 mm · mrad; (h) izhodna moč je večja od 6 kW, vendar manjša od 8 kW, in ima BPP nad 12 mm · mrad ali (i) izhodna moč je večja od 8 kW, vendar manjša od 10 kW, in ima BPP nad 24 mm · mrad. Tehnična opomba: Za namene opombe 2.a je „svetlost“ opredeljena kot izhodna moč „laserja“, deljena s parametrom BPP na kvadrat tj. (izhodna moč)/BPP2. 6A005.a.1 6A005.a.2 6A005.a.3 6A005.a.4 6A005.a.5 6A005.a.6

IX.A6.014 „Nastavljeni“„laserji“, ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti: 1. izhodno valovno dolžino, manjšo od 600 nm, in katero koli od naslednjih značilnosti: a. izhodna energija je večja od 50 mJ na impulz in „maksimalna moč“ impulza večja od 1 W ali b. povprečna ali CW izhodna moč je večja od 1 W; Opomba: Točka 1 zgoraj se ne uporablja za barvne ali druge tekočinske „laserje“ z multimodalnim izhodnim žarkom in valovno dolžino med 150 nm in 600 nm z obema naslednjima značilnostma: 1. izhodna energija je manjša od 1,5 J na impulz ali „konična moč“ manjša od 20 W, in 2. povprečna ali CW izhodna moč je manjša od 20 W. 2. izhodno valovno dolžino, enako ali večjo od 600 nm, vendar največ 1 400 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti: a. izhodna energija je večja od 1 J na impulz in „maksimalna moč“ impulza večja od 20 W ali b. povprečna ali CW izhodna moč je večja od 20 W; ali 3. izhodno valovno dolžino, večjo od 1 400 nm, in ima katero koli od naslednjih značilnosti: a. izhodna energija je večja od 50 mJ na impulz in „maksimalna moč“ impulza večja od 1 W ali b. povprečna ali CW izhodna moč je večja od 1 W. 6A005.c

IX.A6.015 Drugi polprevodniški „laserji“: Opombi: 1. Vključuje polprevodniške „laserje“ z optičnimi izhodnimi konektorji (npr. jezički iz optičnih vlaken). 2. Status polprevodniških „laserjev“, izdelanih posebej za drugo opremo, je določen s statusom druge opreme. a. posamezni transverzalni polprevodniški „laserji“ s katero koli od naslednjih značilnosti: 1. valovna dolžina je enaka ali manjša od 1 510 nm in povprečna ali CW izhodna moč večja od 1,5 W ali 2. valovna dolžina je večja od 1 510 nm in povprečna ali CW izhodna moč večja od 500 mW; b. posamezni večtransverzalni polprevodniški „laserji“ s katero koli od naslednjih značilnosti: 1. valovna dolžina je manjša od 1 400 nm in povprečna ali CW izhodna moč večja od 15 W; 2. valovna dolžina je enaka ali večja od 1 400 nm, vendar manjša od 1 900 nm, in povprečna ali CW izhodna moč večja od 2,5 W ali 3. valovna dolžina je enaka ali večja od 1 900 nm in povprečna ali CW izhodna moč večja od 1 W; c. posamezne „palice“ polprevodniških „laserjev“ s katero koli od naslednjih značilnosti: 1. valovna dolžina je manjša od 1 400 nm in povprečna ali CW izhodna moč večja od 100 W; 2. valovna dolžina je enaka ali večja od 1 400 nm, vendar manjša od 1 900 nm, in povprečna ali CW izhodna moč večja od 25 W ali 3. valovna dolžina je enaka ali večja od 1 900 nm in povprečna ali CW izhodna moč večja od 10 W; d. polprevodne „laserske“„skupine nizov“ (dvodimenzionalni nizi), ki imajo katero koli od naslednjih značilnosti: 1. valovno dolžino, manjšo od 1 400 nm, in katero koli od naslednjih značilnosti: a. povprečna ali CW skupna izhodna moč je manjša od 3 kW in povprečna ali CW izhodna „gostota moči“ večja od 500 W/cm2; b. povprečna ali CW skupna izhodna moč je enaka ali večja od 3 kW, vendar največ 5 kW, ter povprečna ali CW izhodna „gostota moči“ večja od 350 W/cm2; c. povprečna ali CW skupna izhodna moč je večja od 5 kW; d. največja impulzna „gostota moči“ presega 2 500 W/cm2 ali Opomba: Točka d se ne uporablja za epitaksialno izdelane monolitne naprave. e. prostorsko koherentna povprečna ali CW skupna izhodna moč je večja od 150 W; 2. valovno dolžino, enako ali večjo od 1 400 nm, vendar manjšo od 1 900 nm, ter katero koli od naslednjih značilnosti: a. povprečna ali CW skupna izhodna moč je manjša od 250 W in povprečna ali CW izhodna „gostota moči“ večja od 150 W/cm2; b. povprečna ali CW skupna izhodna moč je enaka ali večja od 250 W, vendar največ 500 W, ter povprečna ali CW izhodna „gostota moči“ večja od 50 W/cm2; c. povprečna ali CW skupna izhodna moč je večja od 500 W; d. največja impulzna „gostota moči“ presega 500 W/cm2 ali Opomba: Točka d se ne uporablja za epitaksialno izdelane monolitne naprave. e. prostorsko koherentna povprečna ali CW skupna izhodna moč presega 15 W; 3. valovno dolžino, enako ali večjo od 1 900 nm, in katero koli od naslednjih značilnosti: a. povprečna ali CW izhodna „gostota moči“ je večja od 50 W/cm2; b. povprečna ali CW-izhodna moč presega 10 W ali c. prostorsko koherentna povprečna ali CW skupna izhodna moč presega 1,5 W ali 4. vsaj eno zgoraj določeno „lasersko“„palico“. Tehnična opomba: Za namene te kategorije „gostota moči“ pomeni skupno „lasersko“ izhodno moč, deljeno s površino emitorja „skupine nizov“. 6A005.d.1

IX.A6.016 „Kemični laserji“: a. vodikov-fluoridni (HF) „laserji“; b. devterij-fluoridni (DF) „laserji“; c. „transferni laserji“: 1. kisik-jodinski (O2-I) „laserji“; 2. devterij fluorid ogljikov-dioksidni (DF-CO2) „laserji“; 3. „neponavljajoči impulzni“ Nd: stekleni „laserji“, s katero koli od naslednjih značilnosti: a. „trajanje impulza“ ne presega 1 μs in izhodna energija presega 50 J na impulz ali b. „trajanje impulza“ presega 1 μs in izhodna energija presega 100 J na impulz. 6A005.d.5

IX.A6.017 sestavni deli: 1. Zrcala, hlajena z „aktivnim hlajenjem“ ali toplotno cevjo; Tehnična opomba: „aktivno hlajenje“ je tehnika ohlajevanja optičnih komponent z uporabo tekočin pod površino optičnih komponent (navadno manj kot 1 mm pod površino) za odvajanje toplote. 2. optična ogledala ali prepustne ali delno prepustne optične ali elektrooptične komponente, razen zlitih stožčastih vlakenskih kombinatorjev in večplastnih dielektričnih mrežic, posebej namenjenih za uporabo z navedenimi „laserji“; 3. Komponente za „laserje“ iz vlaken: a. multimodalno na multimodalno zliti stožčasti vlakenski kombinatorji z vsemi naslednjimi značilnostmi: 1. prehodno slabljenje, boljše (manjše) ali enako 0,3 dB, ki se ohrani pri ocenjenem skupnem povprečju ali CW izhodni moči (razen v primeru izhodne moči, ki se prenaša prek enomodalnega jedra), večji od 1 000 W, in 2. število vhodnih vlaken, enako ali večje od 3; b. enomodalno na multimodalno zliti stožčasti kombinatorji iz vlaken z vsemi naslednjimi značilnostmi: 1. prehodno slabljenje boljše (manjše) od 0,5 dB, ki se ohrani pri ocenjenem skupnem povprečju ali CW izhodni moči, večji od 4 600 W; 2. število vhodnih vlaken, enako ali večje od 3; in 3. s katero koli od naslednjih značilnosti: a. parameter BPP, izmerjen pri izhodu, ne presega 1,5 mm mrad za število vhodnih vlaken, manjše ali enako 5; ali b. parameter BPP, izmerjen pri izhodu, ne presega 2,5 mm mrad za število vhodnih vlaken, večje od 5; c. večplastne dielektrične mrežice, ki imajo vse naslednje značilnosti: 1. namenjene za spektralne ali koherentne kombinacije žarkov 5 ali več „laserjev“ iz vlaken in 2. prag CW „lasersko“ povzročene škode je večji ali enak 10 kW/cm2. 6A005.e

IX.A6.018 Gravimetri in gravitacijski gradiometri: (a) gravimetri, izdelani ali prirejeni za talno uporabo, s statično „natančnostjo“, manjšo (boljšo) od 10 μGal; Opomba: Točka a se ne uporablja za niso talne gravimetre s kvarčnimi elementi (Worden). (b) gravimetri za premične ploščadi z vsemi naslednjimi značilnostmi: 1. s statično „natančnostjo“ manj (boljšo) kot 0,7 mGal ter 2. z operativno natančnostjo, manjšo (boljšo) od 0,7 mGal s časom umirjanja manj kot 2 minuti pri kateri koli kombinaciji spremljajočih korelacijskih kompenzacij in gibalnih vplivov; Tehnična opomba: za namene točke b izraz „čas umirjanja“ (znan tudi kot odzivni čas gravimetra) pomeni čas, v katerem se zmanjšajo negativni vplivi pospeškov, ki jih je sprožila platforma (visokofrekvenčni hrup). (c) gravitacijski gradiometri. 6A007

IX.A6.019 1. Radarski sistemi, oprema in naprave, ki imajo katero koli izmed naslednjih značilnosti, in posebej zanje izdelane komponente: Opomba: Ta oddelek se ne uporablja za: — radarje za sekundarni nadzor (SSR); — radarje za civilna vozila; — prikazovalnike ali monitorje za nadzor zračnega prometa (ATC); — meteorološke (vremenske) radarje; — opremo radarja za natančno približevanje (PAR), ki izpolnjuje standarde Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) in uporablja elektronsko vodljive linearne (enodimenzionalne) nize ali mehansko pozicionirane pasivne antene. (a) delujejo na frekvencah od 40 GHz do 230 GHz, s katero koli od naslednjih značilnosti: 1. imajo povprečno izhodno moč več kot 100 mW; ali 2. imajo „natančnost“ lociranja 1 m ali manj (boljša) na razpon in 0,2 stopinje ali manj (boljša) na azimut; (b) nastavljiva pasovna širina za več kot ± 6,25 % „osrednje delovne frekvence“; Tehnična opomba: „osrednja delovna frekvenca“ je enaka polovici vsote najvišjih in najnižjih navedenih delovnih frekvenc. (c) imajo zmožnost hkratnega delovanja na več kot dveh nosilnih frekvencah; (d) imajo zmožnost delovanja kot sintetično odprtinski radar (SAR), nasprotno sintetično odprtinski radar (ISAR) ali zračni stranski radar (SLAR); (e) vsebujejo elektronsko krmiljen antenski niz; (f) so zmožni iskanja višine nesodelujočih ciljev; (g) so posebej izdelani za uporabo v zraku (vgrajeni v balone ali letala) in z Dopplerjevo „obdelavo signalov“ za odkrivanje premičnih ciljev; (h) z uporabo obdelave radarskih signalov s: 1. tehnikami „radarja z razpršenim spektrom“ ali 2. tehnikami „agilnosti radarskih frekvenc“; (i) omogočajo talno delovanje z največjim možnim „opravilnim območjem“, ki presega 185 km; Opomba: Točka i zgoraj se ne uporablja za: (a) radarje za nadzor ribolovnih območij; (b) zemeljsko radarsko opremo, izdelano posebej za nadzor zračnega prometa, s katero koli od naslednjih značilnosti: 1. ima maksimalno „opravilno območje“, veliko 500 km ali manj; 2. je nastavljena tako, da je mogoče radarske ciljne podatke prenašati samo enosmerno od položaja radarja do enega ali več centrov za nadzor zračnega prometa; 3. (c) nima možnosti daljinskega upravljanja stopnje radarskega skeniranja iz centra za nadzor zračnega prometa ter 4. mora biti trajno nameščena; (c) radarje za sledenje vremenskim balonom. (j) so „laserski“ radarji ali oprema za zaznavanje in določevanje svetlobe (LIDAR) in imajo katero koli od naslednjih značilnosti: 1. so „primerni za vesolje“; 2. uporabljajo heterodinske ali homodinske tehnike odkrivanja in imajo kotno ločljivost manj (boljšo) kot 20 μrad (mikroradianov); ali 3. so izdelani za izvajanje batimetričnih pregledov obalnega območja iz zraka po standardih Mednarodne hidrografske organizacije (IHO) za hidrografske preglede reda 1a (5. izdaja, februar 2008) ali boljše in uporabljajo en ali več „laserjev“ z valovno dolžino nad 400 nm, vendar pod 600 nm; Opombe: 1. oprema LIDAR, izdelana posebej za preglede, je določena samo v točki 3. 2. Točka zgoraj se ne uporablja za opremo LIDAR, ki je posebej izdelana za meteorološka opazovanja. 3. Parametri pete izdaje Standardov IHO reda 1a iz februarja 2008 so: horizontalna natančnost (95 % meja zaupanja) = 5 m + 5 % globine; natančnost globin za primer zmanjšanja vrednosti (95-odstotna meja zaupanja) = ±√(a2+(b*d)2), pri čemer: a = 0,5 m = napaka pri natančnosti globin v primeru nespremenjenih vrednosti, tj. vsota vseh napak pri natančnosti globin v primeru nespremenjenih vrednosti, b = 0,013 = globinsko pogojeni faktor, b * d = napaka zaradi globine, tj. vsota vseh napak zaradi globine, d = globina; odkrivanje oblik = kubične oblike > 2 m v globini do 40 m; 10 % v globini pod 40 m. (k) imajo podsistem za „obdelavo signalov“, ki uporablja „kompresijo impulzov“, in imajo katero koli od naslednjih značilnosti: 1. stopnjo „kompresije impulza“ več kot 150 ali 2. širino kompresiranega impulza, manjšo od 200 ns, ali Opomba: Točka 2 zgoraj se ne uporablja za dvodimenzionalni „pomorski radar“ ali radar „sistema nadzora plovbe“ z vsemi naslednjimi značilnostmi: (a) stopnjo „kompresije impulza“, večjo od 150; (b) širino kompresiranega impulza, manjšo od 30 ns; (c) eno rotacijsko anteno z mehanskim skeniranjem; (d) temensko izhodno močjo, ki ne presega 250 W, ter (e) ni zmožen „frekvenčnih skokov“. (l) ima podsisteme za obdelavo podatkov in katero koli od naslednjih značilnosti: 1. „avtomatsko sledenje cilju“, ki ob kakršni koli rotaciji antene daje predvideni položaj cilja v času pred naslednjim prehodom antenskega žarka, ali Opomba: Točka zgoraj se ne uporablja za zmožnost konfliktnega alarma sistemov za nadzor zračnega prometa ali „pomorskega radarja“. 2. so nastavljeni tako, da so omogočeni superpozicija in korelacija ali združevanje podatkov o cilju v šestih sekundah iz dveh ali več „geografsko razpršenih“ radarskih senzorjev za izboljšanje skupne učinkovitosti v primerjavi z učinkovitostjo posameznega senzorja, opredeljenega v točki f ali i. Opomba: Točka zgoraj se ne uporablja za sisteme, opremo in naprave, ki se uporabljajo za „sistem nadzora plovbe“. Tehnični opombi: 1. Za namene tega oddelka izraz „pomorski radar“ pomeni radar, ki se uporablja za varno navigacijo na morju, na celinskih plovnih poteh ali v priobalnih okoljih. 2. Za namene tega oddelka izraz „sistem nadzora plovbe“ pomeni sistem za spremljanje in nadzor plovbe, podoben sistemu za nadzor zračnega prometa za „zrakoplove“. 6A008

IX.A6.020 Optična oprema: (a) oprema za merjenje absolutne odbojnosti z „natančnostjo“, ki je enaka ali boljša od 0,1 % odbojne vrednosti; (b) oprema, razen opreme za merjenje površinske optične razpršenosti, z nezakrito odprtino, večjo od 10 cm, izdelana posebej za brezkontaktno optično primerjalno meritev neravninskih oblik optičnih površin (obrisov) z „natančnostjo“ 2 nm ali manj (boljšo) v razmerju do želenega obrisa. Opomba: Zgornja točka se ne uporablja za mikroskope. 6B004

IX.A6.021 Oprema za izdelavo, usklajevanje in kalibriranje gravimetrov na zemeljski površini s statično „natančnostjo“, boljšo od 0,1 mGal. 6B007

IX.A6.022 Impulzivni radarski sistemi za merjenje preseka (prečnega prereza) s širino oddajnega impulza 100 ns ali manj in posebej zanje izdelane komponente. 6B008

IX.A6.023 Materiali za optične senzorje: (a) naravni telur (Te) čistote 99,9995 % ali več; (b) monokristali (vključno z epitaksialnimi rezinami) naslednjih materialov: 1. kadmijev cink telurid (CdZnTe) z vsebnostjo cinka manj kot 6 % „molarnega deleža“; 2. kadmijev telurid (CdTe) katere koli čistote ali 3. živosrebrov kadmijev telurid (HgCdTe) katere koli čistote. Tehnična opomba: „molska frakcija“ je razmerje med moli ZnTe in vsoto molov CdTe in ZnTe v kristalu. 6C002

IX.A6.024 Optični materiali: (a) „surovi substrati“ cinkovega selenida (ZnSe) in cinkovega sulfida (ZnS), izdelani s postopkom kemičnega naparjevanja, s katero koli od naslednjih značilnosti: 1. s prostornino, večjo od 100 cm3, ali 2. s premerom, večjim od 80 mm in debelino 20 mm ali več; (b) elektrooptični materiali in nelinearni optični materiali: 1. kalijev titanil-arzenat (KTA) (CAS 59400–80–5); 2. srebro-galijev selenid (AgGaSe2, znan tudi kot AGSE) (CAS 12002-67-4); 3. talij-arzenov selenid (Tl3AsSe3, znan tudi kot TAS) (CAS 16142–89–5); 4. cink-germanijev fosfid (ZnGeP2, znan tudi kot ZGP, cink-germanijev bifosfid ali cink-germanijev difosfid) ali 5. galijev selenid (GaSe) (CAS 12024-11-2); 6C004.a 6C004.b

IX.A6.025 „Surovi substrati“ z nanosi iz silicijevega karbida ali berilijevega berilija (Be/Be), katerih premer ali dolžina glavne osi presega 300 mm; 6C004.d

IX.A6.026 Steklo, vključno s kremenovim steklom, fosfatnim steklom, fluorofosfatnim steklom, cirkonijevim fluoridom (ZrF4) (CAS 7783-64-4) in hafnijevim fluoridom (HfF4 ) (CAS 13709-52-9), z vsemi naslednjimi značilnostmi: 1. koncentracijo hidroksilnih ionov (OH–), manjšo od 5 ppm; 2. integrirano čistostjo pred kovinami manjšo od 1 ppm; in 3. visoko homogenostjo (varianca lomnega količnika), manjšo od 5 × 10– 6; (e) sintetično proizvedeni diamantni materialni z absorpcijo manj kot 10– 5 cm– 1 pri valovnih dolžinah nad 200 nm, vendar ne več kot 14 000 nm. 6C004.e