ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

Zadevne države članice morajo pri sprejemanju popravljenih ciljev uspešnosti zagotoviti upoštevanje priporočil iz poročila o oceni, ki ga je pripravil organ za oceno uspešnosti. Ob upoštevanju razmer v vsaki državi članici morajo zlasti: (a) Grčija, Španija, Poljska, Avstrija in Združeno kraljestvo izboljšati svoje cilje zmogljivosti, da do leta 2014 dosežejo naslednje referenčne vrednosti (vrednosti, ki jih je izračunal Eurocontrol in so uporabljene v poročilu o oceni uspešnosti) ali vrednosti, ki so nižje od njih: — Grčija: 0,26 minute povprečne zamude na let, — Španija: 0,31 minute povprečne zamude na let, — Poljska: 0,26 minute povprečne zamude na let, — Avstrija: 0,23 minute povprečne zamude na let, — Združeno kraljestvo: 0,27 minute povprečne zamude na let; (b) Belgija, Nemčija, Francija, Luksemburg in Nizozemska izboljšati svoj cilj zmogljivosti za FABEC, da do leta 2014 dosežejo referenčno vrednost 0,4 minute povprečne zamude na let ali nižjo vrednost; (c) države članice iz odstavka 2(c) izkoristiti vse možnosti za dodatno izboljšanje ciljev stroškovne učinkovitosti v nacionalnih načrtih izvedbe ali načrtih izvedbe funkcionalnih blokov zračnega prostora v referenčnem obdobju, zlasti v zvezi z razvojem splošnega okvira, zmanjšanjem stroškov kapitala in stroškov podpore (brez stroškov delujočih kontrolorjev zračnega prometa), povečanjem produktivnosti in racionalizacijo naložb v okviru vzpostavljanja funkcionalnih blokov zračnega prostora; (d) Češka republika, Nemčija, Estonija, Irska, Španija, Francija, Malta, Avstrija, Slovaška, Finska in Združeno kraljestvo pregledati predpostavke, na katerih temelji premija za tveganje in s tem donosnost lastniškega kapitala, ter navesti utemeljitve za znatna povečanja stroškov kapitala; (e) Bolgarija, Češka republika, Estonija, Francija, Italija, Latvija, Madžarska, Malta, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Finska in Združeno kraljestvo ponovno oceniti višino in nujnost naložb, ki so potrebne za doseganje ciljev uspešnosti v referenčnem obdobju, ob upoštevanju možnosti za racionalizacijo naložb v okviru funkcionalnih blokov zračnega prostora ali regionalnih projektov.
SL Uradni list Evropske unije C 56/1

PRIPOROČILO SVETA

z dne 15. februarja 2011

o imenovanju člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke

2011/C 56/01

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 283(2) in 139(2)(h) Pogodbe ter členov 11.2 in 42.3 Protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke –

PRIPOROČA EVROPSKEMU SVETU:

da se g. Peter PRAET imenuje za člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke za mandat osmih let z učinkom od 1. junija 2011.
(8)

V zadnjih desetih letih je grška rast temeljila na nevzdržnih gonilnih silah: hitro rast potrošnje in stanovanjskih naložb sta spremljala realno povečanje plač in hitra rast kreditov, nizke realne obrestne mere, povezane s sprejetjem eura, in liberalizacija finančnih trgov pa so to rast še okrepile. Svetovna kriza v letih 2008–2009 je izpostavila pomanjkljivosti, vključno z nevzdržnimi fiskalnimi politikami, ki so bile prikrite z nezanesljivimi statistikami in začasno visokimi prihodki, togim trgom dela in togim proizvodnim trgom, izgubo konkurenčnosti in povečanjem zunanjega dolga. Čeprav bančni sektor sprva ni občutil krize, sta gospodarska kriza in kriza zaupanja vseeno vplivali nanj. Kako zelo se je fiskalni položaj poslabšal, se je zaradi velikih napak v grškem računovodskem in statističnem sistemu pokazalo pozno. To je tudi upočasnilo izvajanje popravnih ukrepov. Zaskrbljenost glede grške fiskalne vzdržnosti in vedno večja svetovna nenaklonjenost tveganjem sta povzročili, da so se tržna pričakovanja glede Grčije v prvih mesecih leta 2010 bistveno poslabšala. Grčija je aprila 2010 zaprosila za mednarodno finančno pomoč, saj je potrebovala znatna finančna sredstva in ni imela dostopa do mednarodnih kapitalskih trgov.
(13)

Različni kazalniki in analize potrjujejo, da Grčija v zadnjih desetih letih v velik meri in ves čas izgublja cenovno konkurenčnost. Razlog za to je rast plač, ki je večja od rasti produktivnosti. Plače v javnem sektorju so v primerjavi s plačami v zasebnem sektorju v Grčiji raste hitreje kot v drugih gospodarstvih euroobmočja in so vplivale na splošna pogajanja o plačah, kar še poudarja, da bi moral biti javni sektor vodilni pri ponovnem umirjanju plač. Poleg tega lahko nekatere značilnosti grškega sistema kolektivnih pogajanj (na primer vmesna raven pogajanj) razložijo neusklajeno rast plač in produktivnosti ter zahtevajo dogovor o prilagoditvi s socialnimi partnerji. Gledano vnaprej mora sistem za pogajanja o plačah podpirati spremembe plač, ki bi bolj odražale konkurenčnost, razvoj produktivnosti in pogoje trga dela na lokalni ravni.
(7)

Pri tem se lahko pojavijo operativni problemi in tveganja varnosti, povezana z uporabo dizelskega goriva za pomorstvo in plinskega olja na ladjah, ki niso bile izdelane za uporabo takih goriv ali pa pri njih ni bila izvedena potrebna tehnična prilagoditev. Komisija je preučila tveganja v povezavi s spremembo goriv in zaključila, da je glavno tveganje varnosti povezano z uporabo v ogrevalnih kotlih na ladjah, ki še niso bili ocenjeni in potrjeni za uporabo z zahtevano vrsto goriva. V ogrevalnih kotlih se lahko uporablja težko kurilno olje ali destilirana goriva, tveganje pa nastane, ker sta dizelsko gorivo za pomorstvo in plinsko olje manj viskozna in bolj hlapna, ogrevanje sistema za gorivo, ki je potrebno za težko kurilno olje, pa za destilirana goriva ni potrebno. Število prizadetih ladij in možnost takih dogodkov je težko natančno oceniti.
(2)

Iz teh priporočil sledi, da mora Komisija spremljati stanje, vključno z uresničevanjem in uporabo načel, vključenih v ti priporočili, ter oceniti potrebo po nadaljnjih ukrepih. Poleg tega so izkušnje iz zadnjih let in nedavne izkušnje v zvezi s finančno krizo pokazale, da postajajo strukture prejemkov vse bolj zapletene, da so preveč osredotočene na kratkoročne dosežke in da so v nekaterih primerih pripeljale do čezmernih prejemkov, ki jih rezultati niso upravičevali.
(8)

Evropski parlament, Svet in Komisija so poudarili, „da morajo države članice zagotoviti, da so primerna finančna sredstva za razgradnjo in ravnanje z odpadki, katerih revizija se izvaja v državah članicah, dejansko na razpolago za namene, za katere so bila zbrana, in da se upravljajo pregledno, tako da se preprečijo ovire pri pravični konkurenci na energetskem trgu“ (3).
2.

v te sporazume ali druge ureditve vključijo zlasti določbe, ki zajemajo naslednje zadeve: (a) natančno razvrstitev in spoštovanje pristojnosti vsake službe; (b) izmenjavo in posredovanje pomembnih informacij ter strateških, taktičnih in operativnih obveščevalnih podatkov, po potrebi zlasti z omogočanjem vzajemnega neposrednega ali posrednega dostopa do podatkovnih baz, z upoštevanjem individualnih pravic in pravil o varstvu podatkov; (c) razvoj in spodbujanje najboljših praks; (d) postopke za operativne zadeve in po potrebi: — skupne ukrepe; — skupne mobilne patrulje; — skupne preiskovalne skupine; — skupne obveščevalne skupine; — skupno uporabo opreme s strani služb in sodelovanje pri razvoju, nakupu, razširjanju in uporabi tehnologije; (e) izmenjavo uradnikov za zvezo na ravni poveljstev policijskih, carinskih in drugih pristojnih organov ter na nacionalnih enotah in uradih Europola, da bi okrepili obojestransko zaupanje in olajšali komunikacijo, kjer se to zdi potrebno in v skladu z nacionalno zakonodajo; (f) skupno usposabljanje pristojnih organov, kjer je primerno s podporo CEPOL; (g) izmenjavo informacij o analizah in preiskovalnih tehnikah ter, kjer je primerno, skupno oceno uporabe le-teh; (h) izmenjavo statističnih podatkov o kaznivih dejanjih in, kjer je primerno, razvoj skupnega sistema za zbiranje takih podatkov; (i) po potrebi spodbujanje okvira več-agencijske platforme na nacionalni ravni, ki jo bodo sestavljali uradniki iz policijskih, carinskih in drugih pristojnih organov, zlasti za mednarodno izmenjavo informacij; (j) morebitno sodelovanje v večstranskih stalnih strukturah za sodelovanje med policijskimi, carinskimi in drugimi službami kazenskega pregona v regijah ob notranjih mejah držav članic; (k) na lokalni ravni vzpostavitev ureditev za tesno povezavo; (l) skupne izjave za javnost v primeru skupnih ukrepov;
(2)

Reforma bo temeljito spremenila organizacijo in institucionalno strukturo sistema zdravstvenega varstva. Njena obravnava v harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin mora biti ustrezna, skladna s pravnim okvirom HICP in zlasti naslednjimi uredbami: — Uredbo Sveta (ES) št. 2494/95 z dne 23. oktobra 1995 o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin (1), in zlasti členi 4, 5(3), 8(3), 9 in 12 Uredbe, — Uredbo Komisije (ES) št. 1749/96 z dne 9. septembra 1996 o začetnih izvedbenih ukrepih za Uredbo Sveta (ES) št. 2494/95 o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin (2), členoma 2 in 4 ter Prilogo Ia, zlasti opombama 16 in 17 Uredbe, — Uredbo Komisije (ES) št. 2454/97 z dne 10. decembra 1997 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 2494/95 glede minimalnih standardov za kakovost ponderiranja HICP (3), — Uredbo Komisije (ES) št. 1617/1999 z dne 23. julija 1999 določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 2494/95 o minimalnih standardih za obravnavo zavarovanja v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin in spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 2214/96 (4) ter členoma 2 in 3 Uredbe, — Uredbo Komisije (ES) št. 2166/1999 z dne 8. oktobra 1999 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 2494/95 glede minimalnih standardov za obravnavo proizvodov v zdravstvu, izobraževanju in socialnem varstvu v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin (5) in členom 4 Uredbe, dobljeni HICP pa morajo biti primerljivi, zanesljivi in ustrezni.
1.

Priporoča se, da države članice v letu 2005 izvedejo usklajen program nadzora, katerega namen je preveriti: (a) koncentracijo mikotoksinov (aflatoksina B1, ohratoksina A, zearalenona, deoksinivalenola in fumonizinov) v krmi z navedbo analiznih metod; metoda vzorčenja mora vsebovati naključno in ciljno vzorčenje; pri ciljnem vzorčenju morajo biti vzorci posamična krmila, za katera se sumi, da vsebujejo višje stopnje koncentracije mikotoksinov, kakor so žitna zrna, oljna semena in plodovi, njihovi proizvodi in stranski proizvodi, in posamična krmila, ki se dlje časa skladiščijo ali prevažajo po morju na dolgih razdaljah; v primeru aflatoksina B1 je treba posebno pozornost nameniti krmnim mešanicam za molznice, ki niso krave molznice; o rezultatih pregledov je treba poročati na podlagi vzorca, navedenega v Prilogi I; (b) antibiotike, kokcidiostatike in histomonostatike, ne glede na to ali so dovoljene kot krmni dodatki za nekatere živalske vrste in kategorije, ki so pogosti v nemediciranih premiksih in krmni mešanici, v katerih te zdravilne učinkovine niso dovoljene; pregledi morajo biti usmerjeni na navedene zdravilne učinkovine v premiksih in krmnih mešanicah, kadar pristojni organ meni, da tam obstaja večja verjetnost za odkritje nepravilnosti; o rezultatih pregledov je treba poročati na podlagi vzorca, navedenega v Prilogi II; (c) izvajanje omejitev proizvodnje in uporabe posamičnih krmil živalskega izvora, kakor je opredeljeno v Prilogi III; (d) vrednosti bakra in cinka v krmni mešanici za prašiče, kakor so opredeljene v Prilogi IV.
(3)

Razvoj sistemov za komunikacije po energetskih vodih je odvisen samo od splošne odobritve, skladno z Direktivo 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (2). Kjer je primerno, to lahko vključuje obveznosti, določene z Direktivo 89/336/EGS Sveta z dne 3. maja 1989 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo (Direktiva EMC) (3), Direktivo 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (Direktiva o terminalih) (4), Okvirno direktivo, Direktivo 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalni storitvi) (5), kot tudi za komunikacije v sili in celovitost omrežja. Da bi se izognili diskriminaciji, navzkrižnemu subvencioniranju in izkrivljanju konkurence, bodo nekatera podjetja, skladno z Direktivo 2003/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 96/92/ES (6), morala voditi ločene konsolidirane računovodske izkaze za neelektrogospodarske dejavnosti, kot so komunikacije po energetskih vodih.
„2. Nasprotnim strankam, ki so pod nadzorom, kakor je navedeno v členu 55(b)(i), vendar ne izpolnjujejo kapitalskih zahtev, določenih v Uredbi (EU) št. 575/2013, na posamični in/ali konsolidirani podlagi v skladu z nadzorniškimi zahtevami, in nasprotnim strankam, ki so pod nadzorom, ki je po standardu primerljiv, kakor je navedeno v členu 55(b)(iii), vendar ne izpolnjujejo zahtev, primerljivih kapitalskim zahtevam, določenim v Uredbi (EU) št. 575/2013, na posamični in/ali konsolidirani podlagi, se samodejno omeji dostop do operacij denarne politike Eurosistema iz razlogov skrbnega in varnega poslovanja. Omejitev mora ustrezati stopnji dostopa do operacij denarne politike Eurosistema v času, ko je Eurosistem o takem neizpolnjevanju uradno obveščen. Ta omejitev ne posega v nadaljnje diskrecijske ukrepe, ki jih lahko sprejme Eurosistem. Če se najpozneje v 20 tednih od referenčnega datuma zbiranja podatkov, pri katerem je bilo ugotovljeno neizpolnjevanje kapitalskih zahtev, s primernimi in pravočasnimi ukrepi znova ne vzpostavi izpolnjevanje teh kapitalskih zahtev, se nasprotnim strankam samodejno začasno onemogoči dostop do operacij denarne politike Eurosistema iz razlogov skrbnega in varnega poslovanja.
(1)

Izmenjava podatkov pri gotovinskih storitvah (Data Exchange for Cash Services – DECS) je vmesnik, ki je bil vzpostavljen s Smernico ECB/2012/16 (1), za maksimizacijo učinkovitosti in nadaljnjo harmonizacijo gotovinskih transakcij med nacionalnimi centralnimi bankami držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), in njihovimi strankami v euroobmočju. Ker se gotovinske storitve, ki jih NCB trenutno ponujajo, močno razlikujejo, DECS zagotavlja medsebojno izmenljivost podatkov pri čezmejnih gotovinskih transakcijah in velikih prenosih eurobankovcev med NCB, ki uporabljajo različne sisteme za upravljanje z gotovino.
(2)

v Prilogi se tabela 1 nadomesti z naslednjim: „Tabela 1 Kategorije odbitkov za primerno tržno finančno premoženje na podlagi vrste izdajatelja in/ali vrste finančnega premoženja Kategorija I Kategorija II Kategorija III Kategorija IV Kategorija V dolžniški instrumenti, ki jih izdajo enote centralne ravni države dolžniški certifikati ECB dolžniški certifikati, ki jih izdajo nacionalne centralne banke (NCB) pred datumom uvedbe eura v zadevni državi članici dolžniški instrumenti, ki jih izdajo enote lokalne in regionalne ravni države dolžniški instrumenti, ki jih izdajo subjekti (kreditne institucije ali nekreditne institucije), ki jih Eurosistem razvrsti kot agencije in izpolnjujejo kvantitativne kriterije, določene v Prilogi XIIa k Smernici (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) dolžniški instrumenti, ki jih izdajo multilateralne razvojne banke in mednarodne organizacije ‚jumbo‘ krite obveznice zakonsko urejene krite obveznice razen ‚jumbo‘ kritih obveznic multi cédulas dolžniški instrumenti, ki jih izdajo nefinančne družbe, družbe v sektorju država ter agencije, ki so nekreditne institucije in ne izpolnjujejo kvantitativnih kriterijev, določenih v Prilogi XIIa k Smernici (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) nezavarovani dolžniški instrumenti, ki jih izdajo kreditne institucije in agencije, ki so kreditne institucije in ne izpolnjujejo kvantitativnih kriterijev, določenih v Prilogi XIIa k Smernici(EU) 2015/510 (ECB/2014/60) nezavarovani dolžniški instrumenti, ki jih izdajo finančne družbe razen kreditnih institucij listinjeni vrednostni papirji“
SL Uradni list Evropske unije L 95/49

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2018/572

z dne 7. februarja 2018

o spremembi Smernice ECB/2014/31 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja (ECB/2018/5)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti prve alinee člena 3.1 in členov 5.1, 12.1, 14.3 in 18.2 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Svet Evropske centralne banke (ECB) je odločil, da vrednostni papirji, zavarovani s hipotekami na poslovnih nepremičninah, ne bi smeli biti več primerni kot zavarovanje v okviru Eurosistema za zavarovanje, saj se tveganja in kompleksnost teh vrednostnih papirjev bistveno razlikujejo od drugih listinjenih vrednostnih papirjev, ki jih Eurosistem sprejema kot zavarovanje, tako z vidika finančnega premoženja, ki služi kot zavarovanje listinjenemu vrednostnemu papirju, kot z vidika strukturnih značilnosti.

(2) Zato je treba Smernico ECB/2014/31 (1) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Sprememba

V členu 3(1)(a) Smernice ECB/2014/31 se črta točka (iii).

Člen 2

Začetek učinkovanja

1. Ta smernica začne učinkovati na dan, ko so o njej uradno obveščene nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro.

2. Nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro, sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za uskladitev s to smernico, in jih uporabljajo od 16. aprila 2018. O besedilih in sredstvih, ki se nanašajo na te ukrepe, obvestijo ECB najpozneje do 16. marca 2018.

Člen 3

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 7. februarja 2018 Za Svet ECB Predsednik ECB Mario DRAGHI

(1) Smernica ECB/2014/31 z dne 9. julija 2014 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja ter o spremembi Smernice ECB/2007/9 (UL L 240, 13.8.2014, str. 28).
SL Uradni list Evropske unije L 168/118

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 5. junija 2014

o spremembi Smernice ECB/2014/9 o domačih poslih upravljanja s sredstvi in obveznostmi s strani nacionalnih centralnih bank

(ECB/2014/22)

(2014/339/EU)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti členov 12.1 in 14.3 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Svet ECB se lahko občasno odloči znižati obrestno mero mejnega depozita pod nič odstotkov.

(2) V primeru znižanja obrestne mere mejnega depozita je treba ustrezno prilagoditi pravila za obrestovanje vlog države po Smernici ECB/2014/9 (1) –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Sprememba

1. Člen 5(2) Smernice ECB/2014/9 se nadomesti z naslednjim:

„2. Na kateri koli koledarski dan se skupni znesek vseh vlog čez noč in vezanih vlog vseh držav pri NCB, ki presega višjega od: (a) 200 milijonov EUR; ali (b) 0,04 % bruto domačega proizvoda države članice, v kateri ima NCB sedež, obrestuje po obrestni meri nič odstotkov. Če je obrestna mera mejnega depozita na ta dan negativna, potem se uporabi obrestna mera, ki ni višja od obrestne mere mejnega depozita. Pri tej določbi se upošteva člen 11, ki pa se uporablja samo za neporavnano stanje in preostalo zapadlost vezanih vlog, ki so pri NCB na koledarski dan pred dnem, ko se Svet ECB odloči znižati obrestno mero mejnega depozita pod nič odstotkov. Negativna obrestna mera ima za posledico plačilno obveznost imetnika vloge do zadevne NCB, vključno s pravico te NCB, da ustrezno bremeni zadevni račun vlog države.“

2. Člen 5(3) Smernice ECB/2014/9 se nadomesti z naslednjim:

„3. Za vloge države, povezane s programi Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada in drugimi primerljivimi programi finančne podpore, ki so na računih pri NCB, se uporabljajo ali obrestne mere iz odstavka 1 ali obrestna mera nič odstotkov, kar koli je višje, toda te vloge se ne upoštevajo pri znesku mejne vrednosti iz odstavka 2.“

Člen 2

Začetek učinkovanja in izvedba

1. Ta smernica začne učinkovati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

2. NCB sprejmejo potrebne ukrepe za uskladitev s to smernico in jih uporabljajo od 1. decembra 2014. ECB sporočijo besedila in sredstva, ki se nanašajo na te ukrepe, najpozneje do 31. oktobra 2014.

Člen 3

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro.

V Frankfurtu na Majni, 5. junija 2014 Za Svet ECB Predsednik ECB Mario DRAGHI

(1) Smernica ECB/2014/9 z dne 20. februarja 2014 o domačih poslih upravljanja s sredstvi in obveznostmi s strani nacionalnih centralnih bank (UL L 159, 28.5.2014, str. 56).
(1)

Eurosistem se je odločil, da podpre vzpostavitev storitve CoreNet kot alternativne/nadomestne omrežne storitve, ki jo bodo centralne banke Eurosistema in priključene nacionalne centralne banke uporabljale za dostop do plačilnega modula enotne skupne platforme (ESP) v načinu za izredne razmere in kot alternativno pot za dostop do sistema za storitve v zvezi s strankami (CRSS).
„2.

Vsi posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki se sklepajo izven organiziranega trga (OTC) in vključujejo devizne rezerve ECB (vključno z obrestnimi zamenjavami, kadar je izpostavljenost krita z zavarovanjem), morajo biti dokumentirani z naslednjimi standardnimi sporazumi, in to v obliki, kot jo ECB vsakokrat odobri ali spremeni: (a) Okvirni sporazum FBE za finančne transakcije (izdaja 2004) za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere koli evropske jurisdikcije; (b) ‚1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, New York law version)‘ za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po zveznem pravu ali pravu zveznih držav Združenih držav Amerike; in (c) ‚1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, English law version)‘ za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere izmed jurisdikcij, ki niso navedene v pododstavku (a) ali (b).“
—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/126 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 (4) in zlasti člena 16,
PRELEVMANI IN DRUGE DAJATVE, DOLOČENE V OKVIRU SKUPNE UREDITVE TRGOV ZA SLADKOR (TOČKA (A) ČLENA 2(1) SKLEPA 2014/335/EU, EURATOM)

CUSTOMS DUTIES AND OTHER DUTIES

LASTNA SREDSTVA IZ NASLOVA BRUTO NACIONALNEGA DOHODKA V SKLADU S TOČKO (c) ČLENA 2(1) SKLEPA 2014/335/EU, EURATOM

BRUTO ZNIŽANJE LETNIH PRISPEVKOV IZ NASLOVA BND ZA NIZOZEMSKO IN ŠVEDSKO
—

ob upoštevanju člena 32 notranjega sporazuma z dne 18. septembra 2000 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi Finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanemu v Cotonouju (Benin) 23. junija 2000, in o dodelitvi finančne pomoči za čezmorske države in ozemlja, za katere velja četrti del Pogodbe ES (7),