30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/299 
 ODLOČBA SVETA 
z dne 19. decembra 2006 
o posebnem programu "Zmogljivosti" 
za izvajanje Sedmega okvirnega programa 
Evropske skupnosti za razi skave, tehnološki razvoj 
in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) 
 
(Besedilo velja za EGP) 
(2006/974/ES) 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 166(4) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta1, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora2, 
                                                 
1 Mnenje z dne 30. novembra 2006 (še ni bilo objavljeno v Uradnem listu). 
2 UL C 185, 8.8. 2006, str. 10. 
L 400/300 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 ob upoštevanju naslednjega: 
(1) V skladu s členom 166(3) Pogodbe se Sklep št. 967/ 2006/ES Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 20. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in  predstavitvene dejavnosti (2007–2013)
1 (v nadaljnjem 
besedilu "okvirni program") izvaja s posebnimi programi, v katerih so dolo čena podrobna 
pravila za njihovo izvajanje in trajanje  ter predvidena potrebna sredstva. 
(2) Okvirni program je sestavljen iz štirih vrst dejavnosti: nadnacionalno sodelovanje pri 
politično opredeljenih temah ("Sodel ovanje"), raziskave, ki jih izvajajo raziskovalci na 
pobudo raziskovalne skupnosti ("Zamisli"), podpor a usposabljanju in poklicnemu razvoju 
raziskovalcev ("Ljudje") in podpora razis kovalnim zmogljivostim ("Zmogljivosti"). Ta 
posebni program se nanaša na dejavnosti, ki  naj se izvajajo s posrednimi ukrepi v okviru 
programa "Zmogljivosti". 
(3) Za ta posebni program bi se morala upor abljati pravila okvirne ga programa za udeležbo 
podjetij, raziskovalnih središ č in univerz ter za razširjanje rezultatov raziskav (v 
nadaljnjem besedilu "pravila za udeležbo in razširjanje"). 
                                                 
1 UL L 391, 30.12.2006, str. 19. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/301 
 (4) Okvirni program bi moral dopolnjevati dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah ter tudi 
druge ukrepe Skupnosti, ki so nujno potrebni pri splošnih st rateških prizadevanjih za 
uresničevanje lizbonskih ciljev, zlasti ukrepe na podro čju strukturnih skladov, kmetijstva, 
izobraževanja, usposabljanja, kulture, konkuren čnosti in inovacij, industrije, zdravja, 
varstva potrošnikov, zaposlovanja,  energije, prometa in okolja. 
(5) Inovacije in z MSP povezane dejavnosti, ki jih podpira ta okvirni program, bi morale 
dopolnjevati tiste dejavnosti,  ki se izvajajo z okv irnim programom za konkuren čnost in 
inovacije; to bo prispevalo k zmanjševanju vrzeli med raziskavami in inovacijami ter 
spodbudilo vse oblik e inovativnosti. 
(6) Izvajanje tega posebnega programa lahko spodbudi uvedbo dopolnilnih programov, ki 
vključujejo udeležbo le nekaterih držav članic, udeležbo Skupnosti pri programih, ki jih 
izvaja več držav članic, ali ustanovitev skupnih podjet ij ali drugih struktur v smislu členov 
168, 169 in 171 Pogodbe. 
(7) Ta posebni program bi moral Evropski inve sticijski banki (EIB) s prispevki pomagati pri 
ustanovitvi "Sklada za financiranje  na osnovi delitve tveganja", da bi se izboljšal dostop do 
posojil EIB. 
L 400/302 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 (8) Skupnost je v skladu s členom 170 Pogodbe sklenila vrsto mednarodnih sporazumov na 
področju raziskav in treba bi si bilo prizadevati za krepitev  mednarodnega sodelovanja na 
področju raziskav, da bi se Skupnost še bolj vklju čevala v svetovno raziskovalno skupnost. 
Zato naj v tem posebnem programu sodelujejo  države, ki so v ta namen sklenile 
sporazume, na ravni projekta in na podlagi vzaj emnih koristi pa naj v njem sodelujejo tudi 
subjekti iz tretjih držav in mednarodne organizacije za znanstveno sodelovanje. 
(9) Raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo znotraj tega programa, bi morale upoštevati 
temeljna eti čna načela, vključno s tistimi, ki so izražena v Listini Evropske unije o 
temeljnih pravicah. 
(10) Izvajanje okvirnega programa bi moralo  prispevati k spodbujanju trajnostnega razvoja. 
(11) Pomembno je zagotoviti dobro finan čno upravljanje okvirnega programa, kar se da 
učinkovit in uporabnikom prijazen na čin za njegovo izvajanje ter obenem pravno varnost 
in dostopnost programa vsem udeležencem v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki se uporablja za splošni prora čun 
Evropskih skupnosti
1, in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 o dolo čitvi 
podrobnih pravil za izvajanje finan čne uredbe in vsemi prihodnjimi spremembami2. 
                                                 
1 UL L 248, 16.9.2002, str.1. 
2 UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bi la spremenjena z Uredbo Komisije (ES, 
Euratom) št. 1261/2005 (UL L 201, 2.8.2005, str. 3). 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/303 
 (12) Sprejeti bi bilo tr eba tudi ustrezne ukrepe – sorazmerne s finan čnimi interesi Evropskih 
skupnosti – za spremljanje u činkovitosti dodeljene finan čne podpore in u činkovitosti 
uporabe teh sredstev, da bi se prepre čile nepravilnosti in goljufije, storiti pa bi bilo treba 
tudi vse potrebno za povra čilo izgubljenih, nepravilno izpla čanih ali nepravilno porabljenih 
sredstev v skladu z Uredbo Sveta (Euratom , ES) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o 
zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti1, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 
z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpek cijah na kraju samem, ki jih opravlja 
Komisija za zaš čito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi 
nepravilnostmi2, in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. 
maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evr opski urad za boj proti goljufijam (OLAF)3. 
(13) Ukrepi, potrebni za izvajanje te odlo čbe, so v bistvu ukrepi upravlja nja, in bi jih zato bilo 
treba sprejeti po upravljalnem postopku, dolo čenim v členu 4 Sklepa Sveta 1999/468/ES z 
dne 28. junija 1999 o dolo čitvi postopkov za uresni čevanje Komisiji podeljenih izvedbenih 
pooblastil4. Po drugi strani pa raziskave, ki vklju čujejo uporabo človeških zarodkov in 
človeških izvornih celic , sprožajo posebna eti čna vprašanja, kakor je opisano v členu 4 te 
odločbe. Zato bi morali biti ukrepi za financiranje takih projektov sprejeti po regulativnem 
postopku iz člena 5 Sklepa 1999/468/ES. 
                                                 
1 UL L 312, 23.12.1995, str. 1. 
2 UL L 292, 15.11.1996, str. 2. 
3 UL L 136, 31.5.1999, str. 1. 
4 UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je b il spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 
200, 22.7.2006, str. 11). 
L 400/304 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 (14) Posebni program "Zmogljivos ti" bi moral imeti lastno prora čunsko vrstico v splošnem 
proračunu Evropskih skupnosti. 
(15) Pri izvajanju tega programa je treba primerno pozornost posvetiti integraciji na čela 
enakosti spolov ter med drugim tudi  delovnim pogojem, preglednosti postopkov 
zaposlovanja in poklicnemu razvoju v zvezi z raziskovalci, zaposlenimi pri projektih in 
programih, ki se financirajo v okviru ukre pov tega programa, za katere nudi referen čni 
okvir Priporo čilo Komisije z dne 11. ma rca 2005 o Evropski listini  za raziskovalce ter o 
Kodeksu ravnanja pri zaposlova nju raziskovalcev, pri tem je  treba upoštevati prostovoljno 
naravo obeh dokumentov – 
SPREJEL NASLEDNJO ODLO ČBO: 
Člen 1 
Za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 se sprejme posebni program "Zmogljivosti" 
za dejavnosti Skupnosti na podro čju raziskav in tehnol oškega razvoja, vklju čno s predstavitvenimi 
dejavnostmi, v nadaljnjem besedilu "posebni program". 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/305 
 Člen 2 
Posebni program podpira dejavnosti v okviru  "Zmogljivosti", ki podpirajo klju čne vidike naslednjih 
evropskih raziskovalnih in  inovacijskih zmogljivosti: 
(a) raziskovalne infrastrukture; (b) raziskave v korist malim in srednje velikim podjetjem (MSP); (c) regije znanja; (d) raziskovalni potencial; (e) znanost v družbi; (f) podpora za skladen razvoj  raziskovalnih politik; 
(g) mednarodno sodelovanje. Izvajanje tega posebnega programa lahko spodbudi uvedbo dopolnilnih programov, ki vklju čujejo 
udeležbo le nekaterih držav članic, udeležbo Skupnosti pri programih, ki jih izvaja ve č držav članic, 
ali ustanovitev skupnih podjetij a li drugih struktur v smislu členov 168, 169 in 171 Pogodbe. 
Cilji in splošne smernice navedenih dejavnosti so dolo čeni v Prilogi I. 
L 400/306 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Člen 3 
V skladu s Prilogo II okvirnega programa znaša znes ek, potreben za izvajanje posebnega programa, 
4 097 milijonov EUR, od katerih je manj kot 6 % namenjenih odhodkom za poslovanje Komisije. Okvirna raz členitev tega zneska je navedena v Prilogi II. 
Člen 4 
1. Vse raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo  v okviru posebnega programa, se izvedejo v 
skladu s temeljnimi eti čnimi načeli. 
2. Naslednja podro čja raziskovanja se ne financ irajo v okviru tega programa: 
– raziskovalna dejavnost s ciljem kloniranja človeka za reproduktivne namene, 
– raziskovalna dejavnost z nameno m spreminjanja genske dediš čine človeka, pri kateri 
bi takšne spremembe postale dedne
1, 
– raziskovalne dejavnosti z namenom ustvarjanja človeških zarodkov izklju čno za 
raziskovalne namene ali za namen pridobivanja mati čnih celic, vklju čno s prenosom 
jedra somatske celice. 
                                                 
1 Financirajo se lahko raziskave v zvezi z zdra vljenjem rakastih obol enj na spolnih žlezah. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/307 
 3. Raziskave človeških izvornih celic, tako odras lih kot zarodkov, se lahko financirajo, 
odvisno od vsebine znanstvenega predloga  in pravnega okvira zadevne države 
članice/zadevnih držav članic. 
 Vsaka vloga za odobritev financiranja raziskav človeških izvornih celic na ustrezen na čin 
vključuje podrobnosti o izdaji dovoljenj in o na dzornih ukrepih, ki jih bodo sprejeli 
pristojni organi držav članic, ter podrobnosti o podani(h) eti čni odobritvi/odobritvah. 
 Pri pridobivanju človeških izvornih celic veljajo za institucije, organizacije in raziskovalce 
stroga pravila glede izdaje dovoljenj in nadzora v skladu s pravnim okvirom zadevne 
države članice/zadevnih držav članic. 
4. Pred drugo fazo tega programa (2010–2013) se  ob upoštevanju najnovejših znanstvenih 
dognanj izvede pregled zgoraj navedenih podro čij raziskovanj. 
Člen 5 
1. Posebni program se izvaja s shemami financiranja, ki so dolo čene v Prilogi III k 
okvirnemu programu. 
2. V Prilogi III tega posebnega programa so dolo čena pravila za dodeljevanje sredstev 
Evropski investicijski banki za ustanovitev Sk lada za financiranje na osnovi delitve 
tveganja. 
L 400/308 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 3. Priloga IV k temu posebnemu programu dolo ča možno pobudo za skupno izvajanje 
nacionalnih raziskovalnih programov, ki bi lahko bili predmet lo čene odločbe na podlagi 
člena 169 Pogodbe. 
4. Za ta posebni program se uporabljaj o pravila za udeležbo in razširjanje. 
Člen 6 
1. Komisija sestavi delovni program za iz vedbo posebnega programa, v katerem podrobno 
navede cilje ter prednostne naloge na podro čju znanosti in tehnologije, dolo čene v Prilogi 
I, shemo financiranja, ki se bo uporabila za te mo, za katero se lahko predloži predloge, ter 
časovni razpored izvajanja. 
2. Delovni program upošteva ustrezne razis kovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države članice, 
pridružene države ter evropske in mednarodne organizacije, ter dosegan je evropske dodane 
vrednosti kot tudi vpliv na konkuren čnost industrije in pomembnost za druge politike 
Skupnosti. Po potrebi se program posodablja. 
3. Predlogi za posredne ukrepe v okvi ru shem financiranja se ocen jujejo in projekti izbirajo v 
skladu z na čeli iz člena 15(1a) pravil za ude ležbo in razširjanje. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/309 
 4. V delovnem programu so lahko opredeljeni: 
(a) organizacije, ki prej emajo prispevke v obliki članarine; 
(b) podporne ukrepe za dejavnos ti nekaterih pravnih oseb. 
Člen 7 
1. Za izvedbo posebnega programa je odgovorna Komisija. 
2. Upravljalni postopek iz člena 8(2) se uporablja za sp rejetje naslednjih ukrepov: 
(a) delovnega programa iz člena 6, vklju čno s shemami financiranja, ki se bodo 
uporabljale, vsebinami razpisov za zbiranje  predlogov ter merili za ocenjevanje in 
izbor, ki se bodo uporabljala; 
(b) vseh prilagoditev okvirne porazd elitve zneska v skladu s Prilogo II; 
(c) odobritve financiranja dejavnosti iz to čk (a)–(g) člena 2, pri čemer je ocenjeni znesek 
prispevka Skupnosti za ta program 0,6 milijona EUR ali ve č; 
(d) dolo čanje formalnih pogojev za ocene iz člena 7(2) in 7(3) okvirnega programa. 
L 400/310 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 3. Regulativni postopek iz člena 8(3) se uporablja za odobrit ev financiranja dejavnosti, ki 
vključujejo uporabo človeških zarodkov in človeških izvornih celic. 
Člen 8 
1. Komisiji pomaga odbor. 
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES. 
3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES. 
4. Obdobje iz člena 4(3) in 5(6) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca. 
5. Komisija odbor redno obveš ča o splošnem napredku izvajanja posebnega programa in mu 
pravočasno predloži podatke o vseh ukrepih RTR, ki  se predlagajo ali financirajo v okviru 
tega programa, kot je dolo čeno v Prilogi V. 
6. Odbor sprejme svoj poslovnik. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/311 
 Člen 9 
Komisija v skladu s členom 7 okvirnega programa zagotovi neodvisno spremljanje, oceno in 
pregled izvajanja dejavnosti na podro čjih, zajetih v tem posebnem programu. 
Člen 10 
Ta odločba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Ta odločba je naslovljena na države članice. 
V Bruslju, 19. decembra 2006 
 Za Svet 
 Predsednik 
 J. KORKEAOJA 
 
L 400/312 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 PRILOGA I  
ZNANSTVENI IN TEHNOLOŠKI CILJI, 
SPLOŠNE SMERNICE ZA TEME IN DEJAVNOSTI 
UVOD 
Ta posebni program bo pospešil raziskave in ev ropske inovacijske zmogljivosti ter zagotovil 
njihovo optimalno rabo. Ta cilj bo dosežen z naslednjimi ukrepi: 
– zagotovitev optimalne uporabe in raz voja raziskovalnih infrastruktur; 
– krepitev inovacijskih zmogljivosti MSP ter spodb ujanje njihovih možnosti, da bi imeli od 
raziskav koristi; 
– podpiranje razvoja regionalnih, v ra ziskave usmerjenih grozdov; 
– sprostitev raziskovalneg a potenciala v konvergen čnih in najbolj odda ljenih regijah EU; 
– zbliževanje družbe in zn anosti za usklajeno vklju čevanje znanosti in tehnologije v 
evropsko družbo; 
– podpora za skladen razvoj ra ziskovalnih politik; in 
– dejavnosti in ukrepi za podporo mednarodnemu sodelovanju. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/313 
 Upoštevati bo treba na čelo trajnostnega razvoja in enakosti  spolov. Poleg tega bo po potrebi del 
dejavnosti v okviru tega posebnega progr ama predstavljalo upoštevanje eti čnih, socialnih, pravnih 
in širših kulturnih vidikov razi skav, ki se bodo izvajale, in nj ihovih možnih uporab, kakor tudi 
družbeno-ekonomskih u činkov znanstvenega in tehnološkega  razvoja ter predvidevanja. 
V okviru tega posebnega programa se lahko sprejm e ukrepe za usklajevanje programov, ki se ne 
izvajajo v Skupnosti, in sicer z uporabo sh eme ERA-NET in sodelovanjem Skupnosti pri 
nacionalnih raziskovalnih progr amih, ki se izvajajo skupno ( člen 169 Pogodbe), kot je opisano v 
posebnem programu "Sodelovanje". 
Iskali so bodo sinergije in dopolnjevanja z drugimi politikami in programi Skupnosti, kot so 
regionalna in kohezijska politika Skupnos ti, strukturni skladi, program za konkuren čnost in 
inovacije ter ustrezni programi na podro čju izobraževanja in usposabljanja1. 
                                                 
1 Komisija bo zaradi poenostavitve izvajanj a programa v skladu z veljavnimi smernicami 
povrnila stroške za po enega pr edstavnika posamezne države članice, ki se bo udeležil 
sestanka programskega odbora, dolo čenega v dnevnem redu; prav tako bo povrnila stroške 
enemu strokovnjaku/svetovalcu iz posamezne države članice za tiste to čke dnevnega reda, 
za katere država članica zahteva posebno strokovno mnenje. 
L 400/314 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Etični vidiki 
Med izvajanjem tega posebnega programa in razis kovalnih dejavnosti, ki iz njega izhajajo, je treba 
spoštovati temeljna eti čna načela. Sem med drugim sodijo na čela iz Listine Evropske unije o 
temeljnih človekovih pravicah, vklju čno z naslednjimi: varstvo človekovega dostojanstva in 
življenja, varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, kakor tudi živali in okolja v skladu s pravom 
Skupnosti in najnovejšimi razli čicami ustreznih mednarodnih konvencij, smernic in kodeksov 
ravnanja, npr. Helsinške deklar acije, Konvencije Sveta Evrope o človekovih pravicah in 
biomedicini, podpisane v Oviedu dne 4. aprila 19 97, in njenih dodatnih protokolov, Konvencije ZN 
o otrokovih pravicah, Splošne deklaracije o človeškem genomu in človekovih pravicah, ki jo je 
sprejel Unesco, Konvencije ZN o biološkem in toksi čnem orožju (BTWC), Mednarodne pogodbe o 
rastlinskih genskih virih za kmetijstvo in prehra no ter ustreznih resolucij Svetovne zdravstvene 
organizacije (WHO). 
Prav tako se bodo upoštevala mnenja Evr opske skupine svetovalcev glede eti čnih posledic 
biotehnologije (1991–1997) in mnenja Evropske skupine za etiko v znanos ti in novih tehnologijah 
(od 1998). 
V skladu z na čelom subsidiarnosti in zaradi raznolikosti v Evropi obstoje čih pristopov morajo 
udeleženci v raziskovalnih projektih spošt ovati trenutno zakonodajo, predpise ter eti čna merila v 
državah, kjer potekajo raziskave. V vsakem primer u se uporabljajo nacionalni predpisi in nobena 
raziskava, ki je prepovedana v kateri koli posamezni državi članici ali drugi državi, se ne bo 
podpirala s financiranjem Skupnosti, ki se bo izvajalo v tej državi članici ali državi. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/315 
 Po potrebi morajo izvajalci ra ziskovalnih projektov pridobiti odobr itev ustreznih nacionalnih ali 
lokalnih odborov za etiko še pred za četkom izvajanja dejavnosti RTR. Komisija bo sistemati čno 
izvedla tudi pregled izpolnjevanja eti čnih meril pri predlogih, ki obravnavajo eti čno občutljiva 
vprašanja, ali kadar eti čni vidiki niso bili ustrezno obravnavani. V posebnih primerih se lahko 
pregled izpolnjevana eti čnih meril izvede med izvajanjem projekta. 
Financiranje raziskovalnih dejavnosti,  ki so prepovedane v vseh državah članicah, ne bo odobreno. 
Protokol o zaš čiti in dobrem po čutju živali, ki je priložen Pogodbi, zahteva, da Skupnost pri 
oblikovanju in izvajanju svojih politik, vklju čno z raziskavami, v celoti upošteva zahteve po 
dobrem po čutju živali. Direktiva Sveta 86/609/EGS o va rstvu živali, ki se uporabljajo za poskusne 
in druge znanstvene namene, zahteva, da morajo biti vsi poskusi na črtovani tako, da se izognemo 
povzročanju stisk in nepotrebnih bole čin ter trpljenja poskusnim živalim, z uporabo najmanjšega 
števila živali, uporabo živali z najnižjo mero nevrofiziološke ob čutljivosti ter povzro čanjem 
najmanjše možne bole čine, trpljenja, stiske  ali trajnih poškodb. Spre minjanje genske dediš čine 
živali in kloniranje živali je dovolje no zgolj v primerih, ko so cilji eti čno utemeljeni, pogoji 
zagotavljajo dobro po čutje živali in se spoštujejo na čela biološke raznolikosti. 
L 400/316 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Med izvajanjem tega programa bo Komisija redn o spremljala najnovejša znanstvena dognanja ter 
nacionalne in mednarodne predpise, tako da  bo lahko upoštevala kakršen koli razvoj dogodkov. 
Raziskovanje eti čnih vprašanj, povezanih z znanstvenim in tehnološkim razvojem, se bo izvajalo v 
delu tega posebnega programa z naslovom "Znanost v družbi". 
1. RAZISKOVALNE INFRASTRUKTURE 
Cilj 
Bolj učinkovita izraba in razvoj naj boljše raziskovalne infrastrukture,  ki obstaja v Evropi, in pomo č 
pri oblikovanju nove raziskovaln e infrastrukture vseevropskega interesa na vseh podro čjih znanosti 
in tehnologije, ki jo evropska znanstvena skupnost potrebuje za ohranitev vodilnega položaja pri 
napredku v raziskavah in ki zagotavlja pomo č industriji pri krepitvi teme ljnih znanj ter znanj in 
izkušenj s podro čja tehnologije. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/317 
 Pristop 
Da bi Evropa postala najbolj konkuren čno in dinami čno na znanju temelje če gospodarstvo na svetu, 
mora nujno imeti sodobne in u činkovite raziskovalne infras trukture, ki ji bodo omogo čile prevzem 
vodilne vloge na znanstvenem in tehnološkem podro čju. Raziskovalne infrastrukture imajo klju čno 
vlogo pri razvoju in razširjanju znanja in tehnologije ter pri nj uni uporabi in izkoriš čanju, s tem pa 
spodbujajo inovacije in prispevajo k razvoju Evropskega raziskovaln ega prostora. Dostop do njih je 
na vseh podro čjih znanosti in tehnologije ter za obli kovanje z dokazi podprte politike vedno bolj 
nepogrešljiv. Številne razis kovalne infrastrukture so se razvile iz  velikih infrastruktur, namenjenih 
skoraj izklju čno posebni stroki, v storitvene infrastrukt ure za širok spekter znanstvenih skupnosti. 
Informacijska in komunikacijska tehnologija omogo čata najnovejše koncepte infrastrukture, ki 
vključujejo porazdeljene sisteme strojne opreme, programske opreme in vsebin, ki imajo kot 
shranjevalci znanja številnih razli čnih strok zelo obsežno kumulativno vrednost.  
Predlagani ukrep bo zlasti prispeval k razvoju, izkoriš čanju in ohranjanju znanja s spodbujanjem 
raziskovalnih infrastruktur, temelje čih na k odli čnosti usmerjenem pristopu "od spodaj navzgor" 
(bottom-up) in na ciljnem pristopu. Strateška posodobitev informacijski h in komunikacijskih e-
infrastruktur in virtualnih infrastruktur prav tako veljata za gonilno silo pri spremembah v znanosti. 
Države članice bodo tudi v prihodnje imele osrednjo vlogo pri razvoju in financ iranju infrastruktur.  
L 400/318 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Izraz "raziskovalne infrastrukture" v okvirnem pr ogramu Skupnosti za raziskave in tehnološki 
razvoj velja za objekte in naprav e, vire ali storitve, ki jih raziskovalna skupnost potrebuje za 
vodenje raziskav na vseh znanstvenih in tehnoloških podro čjih. Ta opredelitev, vklju čno s tem 
povezanimi človeškimi viri, zajema: 
– glavno opremo ali niz instrumentov, ki se uporabljajo v raziskovalne namene, 
– na znanju temelje če vire, kot so zbirke, arhivi, strukt urirani podatki ali sistemi v zvezi z 
upravljanjem s podatki, ki se uporabljajo na podro čju znanstvenih raziskav, 
– zagotavljanje infrastruktur, temelje čih na informacijski in kom unikacijski tehnologiji, kot 
so GRID, ra čunalniške, programske in komunikacijske infrastrukture, 
– kakršna koli druga edinstvena sredstva, ki se uporabljajo na podro čju znanstvenih raziskav. 
Samo raziskovalne infrastrukture ali mreže raziskovaln ih infrastruktur, ki so v interesu evropske 
znanstvene skupnosti (univerze, javni se ktor in podjetja), kar zadeva u činkovitost in dostop, lahko 
dobijo podporo. Te morajo bistveno prispevati k razvoju evropskih raziskovalnih zmogljivosti. 
Kar zadeva tematske raziskovalne infrastruktur e v okviru posebnega programa "Sodelovanje", bo 
splošna uskladitev zagotovljena s tem programom. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/319 
 Dejavnosti 
Dejavnosti bodo vklju čevale naslednje vrste ukrepov: 
– optimizacijo uporabe obstoje čih raziskovalnih infrastrukt ur in izboljšanje njihove 
učinkovitosti, 
– pospeševanje razvoja novih razi skovalnih infrastruktur (ali  poglavitna posodobitev že 
obstoječih) vseevropskega interesa, predvsem na  temelju dela Evropskega strateškega 
foruma za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI), 
– podporne ukrepe, vklju čno s podporo nastajajo čim potrebam. 
1.1. Obstoje če raziskovalne infrastrukture 
Cilj ukrepov v zvezi z raziskova lnimi infrastrukturami bo krepitev evropskih zmogljivosti in 
učinkovitosti posebnih raziskovaln ih infrastruk tur ter pove čanje udeležbe skupnosti uporabnikov v 
zvezi z možnostmi, ki jih ponujajo raziskovalne infrastrukture, in njihovimi zavezami k naložbam v 
vrhunske raziskave. Dejavnosti bodo vklju čevale podporo optimizaciji evropskih raziskovalnih 
infrastruktur z "integracijo" zmog ljivosti in prizadevanj, kar bo omogo čilo najučinkovitejšo 
uporabo objektov in naprav, vir ov in storitev na vseh podro čjih znanosti in tehnologije ter olajšalo 
"nadnacionalni dostop" do obstoje čih infrastruktur. 
L 400/320 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 1.1.1. Povezovalne dejavnosti 
Raziskovalne infrastrukture svetovnega me rila potrebujejo obsežne in dolgoro čne naložbe v vire 
(človeške in finan čne). Uporabljati in izkoriš čati bi jih moralo čim večje število znanstvenikov in 
industrijskih uporabnikov evropskega  merila. Poleg tega je treba nenehno spodbujati in izboljševati 
optimizacijo in krepitev zmogljivosti raziskovalnih infrastruktur ter u činkovitosti na ravni 
Skupnosti kot odziv na nastajajo če in rastoče znanstvene potrebe. To se  lahko lažje doseže tako, da 
se na usklajen na čin spodbuja njihovo upor abo in razvoj, vklju čno s posodobitvami. 
Skupnost mora prispevati k temu cilju s spodbujan jem povezovalnih dejavnosti. V okviru teh bo 
evropskim raziskovalcem, tudi tis tim iz industrijskih panog, vklju čno z raziskovalci iz MSP ter 
obrobnih in najbolj oddaljenih regij, omogo čen dostop do najboljših razi skovalnih infrastruktur za 
izvajanje raziskav, in sicer s podporo celovitemu za gotavljanju storitev, povezanih z infrastrukturo, 
raziskovalni skupnosti na evropski , po potrebi pa tudi mednarodni ravni. Povezovalne dejavnosti se 
morajo prav tako osredoto čiti na boljše strukturiranje de lovanja evropski h raziskovalnih 
infrastruktur ter spodbujanje njihovega skupnega razvoja glede zmogljivosti in u činkovitosti. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/321 
 Povezovalne dejavnosti za obstoje če raziskovalne infrastruk ture se bodo izvajale: 
– z razpisi "od spodaj navzgor" ("bottom-up") za spodbujanje vzajemnega usklajevanja in 
združevanja virov med upravljavci infras truktur s ciljem spodbujanja kulture 
medsebojnega sodelovanja; takšne deja vnosti bi se morale prav tako osredoto čiti na boljše 
strukturiranje delovanja evrops kih raziskovalnih infrastruktu r in na zagotavljanje dostopa 
do njih potencialnim uporabnikom, spodbujan je njihovega skupnega razvoja glede 
zmogljivosti in u činkovitosti ter spodbujanje  njihove skladne in me ddisciplinarne uporabe; 
– z ozko tematsko usmerjenimi razpisi ("targeted  calls") v primeru, ko bodo takšni usmerjeni 
ukrepi dolgoro čno v korist podpori morebitnih pomembni h raziskovalnih infrastruktur in 
pospeševanju njihove vzpostavitve na ra vni Skupnosti; izvajali se bodo v tesnem 
sodelovanju z dejavnostmi, ki se  bodo odvijale na tematskih podro čjih, s ciljem, da bodo 
vsi ukrepi, sprejeti na evropski ravni v okvi ru Skupnosti, ustrezali potrebam raziskovalnih 
infrastruktur na njihovem podro čju; tu se že lahko opredelijo podro čja1, na katerih je 
potrebna boljša uporaba in krepitev obstoje čih evropskih infrastruktur, da bi se pokrile 
dolgoročne strateške potrebe zaintere siranih strani (univerze, ja vni sektor in podjetja) in 
družbe na splošno; ta podro čja so npr. znanosti o ži vljenju in njihove uporabe, 
informacijske in komunikacijske tehnologije , razvoj industrijskega raziskovanja, vklju čno 
z meroslovjem, podpora trajnostnemu razvoju, zlasti na podro čju okolja, ter družbene in 
humanisti čne znanosti. 
                                                 
1 Opredeljeno tudi s strani ESFRI. 
L 400/322 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 1.1.2. E-infrastrukture, ki  temeljijo na IKT: 
Razširjanje e-infrastruktur raziskovalnim skupnos tim zagotavlja osnovne storitve, ki temeljijo na 
zapletenih postopkih, zasnovanih tako, da virtualnim skupnostim omogo čajo porazdeljene vire, 
temelječe na IKT (ra čunalništvo, povezljivost, inst rumentacija). Krepitev evropskega pristopa in z 
njim povezanih evropskih dejavnosti na tem podro čju lahko bistveno prispeva k razcvetu potenciala 
evropskih raziskav in njihovega izkoriš čanja, in tako h krepitvi e- infrastruktur kot temelja 
Evropskega raziskovalnega prosto ra, "predhodnika" interdisciplinarni h inovacij in gonilne sile pri 
spremembah v znanosti. Prav  tako lahko prispeva k vklju čitvi raziskovalnih skupin iz obrobnih in 
najbolj oddaljenih regij. 
Cilj predlaganih dejavnosti v zvezi z e-infrastrukturo, ki temeljijo na ozko tematsko usmerjenih 
razpisih za zbiranje pr edlogov, bo spodbujanje nadaljnjega raz voja in usmeritve komunikacijskih 
infrastruktur visokih zmogljivosti (GÉANT) in infrastruktur GRID ter zmogljivih evropskih 
računalniških možnosti ob poudarjanju potrebe po podpori krepitve v svetovnem merilu vodilne 
visoko zmogljive porazdeljene ra čunalniške opreme, shranjev anja podatkov in naprednih 
vizualizacijskih tehnik. Namen dejavnosti bo, če bo potrebno, tudi spodbujanje uporabe v skupnosti 
uporabnikov, poudarjanje njihovega  splošnega pomena ter pove čanje stopnje zaupanja, pri čemer je 
treba graditi na dosežkih infrastruktur GÉANT in GRID ter se opreti na odprte standarde 
interoperabilnosti. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/323 
 Na usklajen na čin bo treba spodbujati digitalne knjiž nice, arhive, shranjevanje podatkov, 
ohranjevanje podatkov in potrebno združevanje virov na evropski ravni, da  bi uredili zbirke 
podatkov za znanstveno skupnost in prihodnje ge neracije znanstvenikov. Obravnavali se bodo 
vidiki okrepljenega zaupanja na podatkovni ravni  e-infrastruktur. Cilj predlaganih dejavnosti bo 
prav tako predvidevanje in vklju čevanje novih zahtev in rešitev, da  bi olajšali uvajanje velikih 
testnih naprav, namenjenih preskušanju novih re volucionarnih tehnologij in izpolnjevanju novih 
zahtev uporabnikov, vklju čno z e-učenjem. Posvetovalna skupina za e-infrastrukturo (eIRG) bo 
redno podajala strateška priporo čila. 
1.2. Nove raziskovalne infrastrukture 
Ta posebni program bo pomagal spodbujati oblik ovanje novih raziskovalni h infrastruktur (vklju čno 
z obsežno posodobitvijo že obstoje čih) z osredoto čenjem predvsem na pripravljalne faze in na 
"edinstvene" infrastrukture z odlo čilnim in vseevropskim vplivom na razvoj pomembnih 
znanstvenih podro čij v Evropi. 
1.2.1. Na črtovalne študije za nove raziskovalne infrastrukture 
Spodbujanje oblikovanja novih razis kovalnih infrastruktur s prist opom do razpisov za zbiranje 
predlogov "od spodaj navzgor" ("bottom-up"), s fina nciranjem raziskovalnih štipendij in študij 
izvedljivosti za nove infrastrukture. 
L 400/324 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 1.2.2. Podpora za izgradnjo novih infrastruktur  
Spodbujanje oblikovanja novih raziskova lnih infrastruktur v skladu z na čelom "spremenljive 
geometrije" in predvsem na podlagi dela v okviru  ESFRI v zvezi z oblikovanjem evropskih smernic 
za razvoj novih raziskovalnih infr astruktur. V delovnem programu bodo dolo čeni prednostni 
projekti za možno podporo Skupnosti. 
Izgradnja novih infrastruktur se bo izvajala v okv iru dvofaznega pristopa na  podlagi seznama meril, 
določenih v okvirnem programu: 
• Faza 1: Podpora pripravljalni fazi: 
Prva faza bo vklju čevala razpise, ki bodo omejeni na prednostne projekte, dolo čene v delovnem 
programu. Pripravljalna faza bo vklju čevala pripravo podrobnih na črtov izgradnje, pravne podlage, 
upravljalnih in ve čletnih načrtov za na črtovano raziskovalno infrastrukturo ter kon čni dogovor med 
zainteresiranimi stranmi. V teku te pripravljalne faze bo Komisija zlasti "lajšala" mehanizme finančnega inženiringa v fazi izgradnje. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/325 
 Faza 2: Podpora fazi izgradnje 
V drugi fazi se bodo na osnovi doseženih tehni čnih, pravnih, upravnih in finan čnih dogovorov, ob 
uporabi zlasti dopolnjevanja med nacionalnimi in strumenti in instrumenti Skupnosti (kot so 
strukturni skladi ali Evropska  investicijska banka) ter po potrebi ob upoštevanju možnosti za 
znanstveno odli čnost v konvergen čnih in najbolj oddaljenih regijah izvajali na črti izgradnje, pri 
čemer bodo po možnosti sodelovale zasebne finan čne ustanove. Finan čna podpora okvirnega 
programa za fazo izgradnje se la hko zagotovi tistim prednostnim pr ojektom, pri katerih obstaja 
nujna potreba po takšni pomo či. V takšnih primerih bodo odlo čitve sprejete s pomo čjo mehanizma, 
ki bo odvisen od vrste in višine  potrebnega financiranja (n pr. neposredne donacije, posojila 
Evropske investicijske banke, do katerih je dostop mogo č preko Sklada za financiranje na osnovi 
delitve tveganja (Priloga III); člen 171). 
1.3. Podporni ukrepi, vklju čno s podporo nastajajo čim potrebam 
Močno usklajevanje znotraj EU pri oblikovanju in  sprejemanju evropske politike v zvezi z 
raziskovalnimi infrastrukturami je klju č do uspeha teh dejavnosti. V teku celotnega programa se 
bodo zato izvajali ukrepi za spodbujanje takšnega usklajevanja, vklju čno s spodbujanjem razvoja 
mednarodnega sodelovanja. 
L 400/326 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Te dejavnosti se bodo izvajale predvsem na podlagi rednih razpisov za zbiranje  predlogov. 
Namenjene bodo zlasti spodbujanju usklaj evanja nacionalnih programov s pomo čjo dejavnosti 
ERA-NET, podpori analizam nastajajo čih potreb, spodbujanju dela ESFRI in eIRG, u činkovitemu 
izvajanju programa (npr. spodbujanju konferenc,  pogodb s strokovnjaki, štud ij o vplivu itd.) kot 
tudi mednarodni razsežnosti dejavno sti, ki se izvajajo v okviru tega posebnega programa. Na 
področju mednarodnega sodelovanja bodo dejavnosti, ki se izvajajo v okviru tega posebnega dela 
programa "Zmogljivosti", dopuš čale tudi opredelitev potreb dolo čenih tretjih držav in vzajemnih 
interesov, na katerih bi lahko bili zasnovani posebni ukrepi sodelovanja, ter na osnovi ozko 
tematsko usmerjenih razpisov za zbiranje pred logov, da bi razvili navzkrižne povezave med 
ključnimi raziskovalnimi infrastrukturami v tretji h državah in tistimi znotraj Evropskega 
raziskovalnega prostora. 
2. RAZISKAVE V KORIST MSP 
Cilji 
Krepitev inovacijske zmogljivosti evropskih MS P in njihovega prispevka k razvoju novih 
proizvodov in trgov, ki temeljijo na tehnologiji, in  sicer z zunanjim izvajanjem raziskav, s 
povečanjem raziskovalnih prizadevanj, širj enjem njihovih omrežij, boljšim izkoriš čanjem rezultatov 
raziskav in pridobivanjem tehnol oškega znanja in izkušenj, s čimer se zapolnijo vrzeli med 
raziskavami in inovacijami. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/327 
 Pristop 
MSP so jedro evropske industrije. Morala bi biti klju čna sestavina inovacijskega sistema in imeti 
mesto v verigi prenosa znanja v nove izdelke,  postopke in storitve. Evropska MSP se sre čujejo z vse 
večjo konkurenco na notranjem trgu in tudi v svetu, zato morajo izboljšati zn anje in intenzivnost 
raziskav, izboljšati izkoriš čanje raziskav, razširiti poslovne de javnosti v geografskem smislu in 
internacionalizirati svoje mreže znanja. Mnogi ukrepi držav članic, ki zadevajo MSP, ne spodbujajo 
niti ne podpirajo nadnacionalega sodelovanja v razisk avah in prenosa tehnologije. Ukrepi na ravni 
EU so potrebni za dopolnitev in pospešitev vpliva ukr epov, ki so bili sprejeti na nacionalni ali 
regionalni ravni. 
Posebni ukrepi se bodo izvajali za podporo MSP a li njihovim združenjem pr i oddajanju raziskav; 
večinoma gre za MSP iz sektorja nizke ali sred nje tehnologije z malo ali brez raziskovalnih 
zmogljivosti. MSP z ve čjo raziskovalno zmogljivostjo lahko s odelujejo kot ponudniki raziskovalnih 
storitev ali dopolnijo svoje temeljne raziskovaln e zmogljivosti z oddajanjem raziskav zunanjim 
sodelavcem. Te dejavnosti se bodo izvajale na vseh znanstvenih in tehnoloških podro čjih, s 
pristopom od spodaj navzgor. Ukrepi bodo vklju čevali podporo predstavitvenim in drugim 
dejavnostim za u činkovitejše izkoriš čanje rezultatov raziskav, s čimer bo zagotovljeno 
dopolnjevanje s programom za konkuren čnost in inovacije. Pri ocen i predlogov projekta se bo 
upošteval pri čakovani ekonomski vpliv na MSP. Finan čna sredstva bodo dodeljena na podlagi dveh 
shem: Raziskave v korist MSP in Raziskave v korist združenjem MSP. 
L 400/328 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Prva je namenjena predvsem MSP iz sektorja nizke ali srednje tehnologijo z malo ali brez 
raziskovalnih zmogljivos ti, pa tudi MSP z ve čjo raziskovalno zmogljivostjo, ki morajo oddati 
raziskave zunanjim sodelavcem, da ti dopolnijo n jihove temeljne raziskoval ne zmogljivosti. Druga 
je namenjena združenjem MSP, ki se ponavadi najbolj spoznajo na skupne tehni čne težave njihovih 
članov in so sposobna delovati v njihovemu imenu ter spodbujajo u činkovito razširjanje in uporabo 
rezultatov. 
Usklajevalni in podporni ukrepi v okvi ru "raziskav v korist MSP" bodo vklju čevali usklajevanje 
nacionalnih/regionalnih programov, ki so namenjen i MSP in podpirajo najbo ljšo prakso, razširjanje 
in izkoriš čanje rezultatov ter omogo čajo dostop MSP do sedmega okvirn ega programa in izvajajo 
oceno vpliva. 
Ukrepi lahko temeljijo tudi na ustreznih nacion alnih raziskovalnih programih, ki dopolnjujejo v 
nadaljevanju navedene  raziskovalne dejavnosti1. 
Poleg teh posebnih ukrepov se bo spodbujala in  lajšala udeležba MSP v celotnem okvirnem 
programu. Raziskovalne potrebe in potencial MSP se upoštevajo pri oblikovanju vsebine tematskih 
področij programa "Sodelovanje", ki se bodo glede na podro čje in temo izvajali s projekti 
različnega obsega in podro čja uporabe. 
Med izvajanjem okvirnega programa Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj se bosta 
dopolnjevanje in sinergij a zagotavljala z ukrepi o kvirnega programa za konkuren čnost in inovacije, 
da bi spodbudili in olajšali udeležbo MSP v okvirnemu programu Skupnosti za raziskave in 
tehnološki razvoj.  
                                                 
1 To bi lahko vklju čevalo morebitno skupno izvajanje prog ramov, namenjenih MSP, ki se 
ukvarjajo z raziskovanjem, na podlagi programa Eureka. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/329 
 Dejavnosti 
Izvajali se bosta naslednji dve posebni shemi za MSP: 
• Raziskave v korist MSP 
Ta shema zagotavlja podporo majhnim skupinam inovativnih MSP za reše vanje splošnih ali 
dodatnih tehnoloških problemov. Razmeroma kratkoro čni projekti se morajo osredoto čiti na 
inovacijske potrebe MSP, ki oddajajo raziskave iz vajalcem RTR, in mora jo pokazati jasne možnosti 
za koriščenje rezultatov raziskav za zadevna MSP. 
• Raziskave v korist združenjem MSP 
Ta shema zagotavlja podporo združenjem MSP za razvoj tehni čnih rešitev problemov, ki so skupni 
večjemu številu MSP v specifi čnih industrijskih sektor jih ali delcih vrednostne verige, s potrebnimi 
raziskavami, na primer za razvoj ali usklad itev evropskih normativov in standardov ter za 
izpolnjevanje zakonskih zahtev na podro čjih, kot so zdravje, varnost in  varstvo okolja. Projekte, ki 
lahko trajajo ve č let, morajo izvajati združenja MSP, ki v korist svojih članov oddajajo raziskave 
izvajalcem RTR, in morajo vklju čevati dolo čeno število posameznih MSP. 
• Skupne lastnosti obeh shem 
– V shemah lahko sodelujejo druga podjetja in kon čni uporabniki, če je to v interesu MSP ali 
združenj MSP. 
L 400/330 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – Projekti naj bi poleg raziskav vklju čevali dejavnosti za s podbujanje uporabe in 
učinkovitega razširjanja rezultat ov raziskav, kot so preskusi, predstavitev, usposabljanje, 
prenos tehnologije, upravljanje znanja in zaš čita pravic intelektua lne lastnine. V okviru 
raziskav v korist združenjem MSP morajo projekti prav tako vklju čevati dejavnosti za 
učinkovito razširjanje rezultatov raziskav članom združenj MSP, po potrebi pa tudi širše. 
– V zvezi z lastništvom in pravicami dostopa za te dve shemi bodo veljala posebna pravila. 
Jasen poudarek bo na podpori raziskovalnim pr ojektom. Poleg tega bo podpora dodeljena 
nacionalnim shemam, ki MSP ali nj ihovim združenjem zagotavljajo finan čna sredstva, z namenom 
oblikovanja predlogov za ukrepe v okviru "Razis kav v korist MSP"; cilj te podpore je spodbujanje 
vzpostavitve novih ali širitve obstoje čih nacionalnih shem. 
3. REGIJE ZNANJA 
Cilji 
Krepitev potenciala raziskav v evropskih reg ijah, zlasti s spodbujanjem in podpiranjem razvoja 
regionalnih, v raziskave usmerjenih grozdov, ki  združujejo univerze, raziskovalna središ ča, podjetja 
in regionalne organe, po vsej Evropi. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/331 
 Pristop 
Regije so vse bolj prepoznavne kot pomembni akterji na podro čju raziskav in razvoja v EU. Dokazi 
istočasno potrjujejo, da naložbe v raziskave in razvoj pove čujejo privla čnost regij ter konkuren čnost 
lokalnih podjetij. Grozdi, ki so mo čno usmerjeni v raziskave in razvoj, se uvrš čajo med najboljše 
gonilne sile takšnih naložbenih deja vnosti, saj vodijo k neposrednim konkuren čnim prednostim na 
lokalni ravni, ki so povezane s pozitivnim u činkom na rast in zaposlova nje. Pilotni ukrep "Regije 
znanja" iz leta 20031 je potrdil pomembnost takšnih groz dov in interes za podporo in spodbujanje 
njihovega razvoja. 
Ta ukrep bo evropskim regijam omogo čil, da okrepijo svoje zmoglji vosti za naložbe v RTR, hkrati 
pa čim bolje izkoristijo možnosti za uspešno vklju čitev zainteresiranih strani iz zadevnih regij v 
evropske raziskovalne projekte in olajšajo oblikovanje grozdov ter tako spodbujajo regionalni 
razvoj v Evropi. Ukrepi bodo omogo čili enostavnejše združevanje  v regionalne grozde, ki 
prispevajo k razvoju Evropskega  raziskovalnega prostora. Pove čana in bolj usmerjena uporaba 
strukturnih skladov za naložbe in dejavnosti na podro čju raziskav in razvoja bo dosežena tudi z 
boljšim medsebojnim dopolnjevanjem med regiona lnimi in raziskovalnim i politikami zlasti z 
oblikovanjem regionalnih razi skovalnih strategij, ki jih  lahko regionalni organi vklju čijo v svojo 
strategijo gospodarskega razvoja. 
Posebna pozornost bo namenjena sodelovanju med sosednimi regijami v razli čnih državah članicah. 
                                                 
1 Pilotni ukrep "Regije zn anja" je bil na pobudo Evropskega parlamenta vklju čen v prora čun 
Skupnosti za leto 2003. Temu je sledil nov razp is za zbiranje predlogov v okviru šestega 
okvirnega programa Skupnosti za raziskave in te hnološki razvoj (2004) , in sicer v okviru 
programa "Skladen razvoj politik". 
L 400/332 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Cilj ukrepa "Regije znanja" je spod bujanje oblikovanja in izvajanja optimalnih politik in strategij za 
razvoj v raziskave in razvoj usmerjenih gr ozdov. Izboljšal bo pre dvsem ustreznost in u činkovitost 
regionalnih razvojnih vsebin z vzajemnim u čenjem, spodbujal in krepil sodelovanje med grozdi ter 
prispeval h krepitvi tr ajnostnega razvoja obstoje čih, v raziskave in razvoj usmerjenih skupin, in 
ustvarjal temelje za nastanek  novih, zlasti v nastajajo čih regijah znanja. Podpora bo na voljo zlasti 
projektom, ki bodo ugodili povpraševan ju ter reševali probleme in ki  pokrivajo posebna tehnološka 
področja ali sektorje1. 
Ta ukrep se bo uporabljal v vseh regijah, vklju čno s konvergen čnimi2. 
Dejavnosti 
Projekti ponavadi vklju čujejo regionalne organe, regionaln e agencije za razvoj, univerze, 
raziskovalna središ ča, industrijo in, kadar je to primerno, prenos tehnologije, organizacije finan čne 
ali civilne družbe. Projekti v okviru Regij znanja bodo vklju čevali naslednje dejavnosti: 
                                                 
1 To po potrebi ne izklju čuje kombinacije razli čnih tehnoloških podro čij. 
2 Konvergen čne regije so regije, dolo čene v členu 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 
11. julija 2006 o splošnih dolo čbah o Evropskem skladu za re gionalni razvoj, Evropskem 
socialnem skladu in Kohezijskem skladu (UL L 239, 1.9. 2006, str. 248). Sem spadajo regije s "konvergen čnim" ciljem, regije, upravi čene do financiranja iz Kohezijskega sklada, in 
najbolj oddaljene regije. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/333 
 • Analizo, razvoj in izvajanje raziskovalnih programov  regionalnih ali čezmejnih grozdov ter 
regionalno sodelovanje med temi grozdi. To bo vklju čevalo analizo in izvajanje na črta, ki se bo 
osredotočil na zmogljivost in prednostne naloge na podro čju raziskav in r azvoja. Projekti bodo 
uporabljali predvidevanje, primerjavo ali druge metode za prikazovanje pri čakovanih koristi, kot 
so krepitev povezav med vklju čenimi grozdi, optimalna vklju čitev v evropske raziskovalne 
projekte in ve čji vpliv na regionaln i razvoj. Lahko vklju čujejo tudi pripravo na medregionalne 
pilotne ukrepe. CIlj teh dejavnosti je zlasti spodbujanje  boljšega usklajevanja med regionalnimi 
skladi Skupnosti ter drugimi skladi  Skupnosti in nacionalnimi skladi. 
• "Mentorstvo"  bolj razvitih regij regijam, ki imajo slabše razvite raziskovalne profile, z 
oblikovanjem grozdov, osredoto čenih na raziskave in razvoj. Nadnacionalni regionalni 
konzorciji bodo zbrali in povezali akterje na podro čju raziskav z univerz, podjetij in vladnih 
služb, da bi skupaj s tehnološko slabše razvitimi regi jami in za te regije oblikovali rešitve. 
• Pobude za izboljšanje vklju čevanja  akterjev in ustanov s podro čja raziskav v regionalno 
gospodarstvo z njihovimi intera kcijami na ravni grozdov. Vklju čevale bodo nadnacionalne 
dejavnosti za izboljšanje povezav me d zainteresiranimi stranmi s podro čja raziskav in lokalnimi 
poslovnimi skupnostmi ter ustrezne dejavnosti med grozdi. Cilj teh dejavnosti je prikaz 
koristnosti povezovanja, zat o bi lahko pomagale opredel iti dopolnilne dejavnosti RTR.  
L 400/334 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Podpora bo zagotovljena tudi dejavn ostim, ki bodo spodbujale sistemati čno vzajemno izmenjavo 
informacij, kot tudi interakcijam med podobnimi pr ojekti in po potrebi z ukr epi drugih ustreznih 
programov Skupnosti (npr. delavnice,  okrogle mize in publikacije za an alizo in sintezo); pri tem bo 
poudarek predvsem na sodelovanju držav ka ndidatk in pridruženih držav ter držav članic, ki so se 
EU pridružile po 1. maju 2004. 
4. RAZISKOVALNI POTENCIAL 
Cilj 
Spodbujanje uresni čevanja celotnega raziskovalnega pot enciala razširjene Unije s sproš čanjem in 
razvijanjem že dosežene ali nastajajo če odličnosti v konvergen čnih in najbolj odda ljenih regijah EU 
in s krepitvijo zmogljivosti nji hovih raziskovalcev, da bodo uspeš no sodelovali v raziskovalnih 
aktivnostih na ravni Skupnosti. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/335 
 Pristop 
Za spodbujanje uresni čevanja polnega raziskovalnega potencial a razširjene Unije  bo poseben ukrep 
omogočil sproščanje potenciala raziskovaln ih skupin, zlasti v konvergen čnih in najbolj oddaljenih 
regijah Evropske unije, ki trenutno svojih možnos ti ne uporabljajo v celoti ali ki potrebujejo novo 
znanje in podporo za izkoriš čanje svojega potenciala. Ukrepi bodo mo čno temeljili na preteklih in 
obstoječih ukrepih, kot sta na primer razvoj evropskih centrov odli čnosti v okviru 5. okvirnega 
programa v tedanjih državah pristopnicah in drža vah kandidatkah ter gostite ljske štipendije Marie 
Curie za spodbujanje prenosa znanja. Dopolnjevali bodo tudi prizadevanja Ev ropskega socialnega 
sklada v okviru nove kohezijske pol itike (2007–2013), ki se osredoto ča na razvoj človeškega 
potenciala za raziskave na naci onalni ravni na primernih podro čjih. 
Z osredoto čenjem na krepitev in širjenje sodelovanja takšnih raziskovalnih skupin z raziskovalnimi 
središči iz drugih držav članic EU ali pridruženih držav se  bo prispeval pomemben delež k 
sproščanju njihovega potenciala in s tem k njihovemu dolgoro čnemu trajnostnemu razvoju. Z 
optimizacijo njihove mednarodne izpostavljenosti in  priznanja, vodstvenega potenciala in kakovosti 
njihovih strokovnjakov se bo pove čala prepoznavnost teh raziskovaln ih skupin ter olajšala njihova 
udeležba v Evropskem r aziskovalnem prostoru. 
L 400/336 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Dejavnosti 
Ukrep bo spodbujal zlasti strateška partnerstva, vklju čno s tesnim sodelovanjem raziskovalnih 
skupin iz javnega in zase bnega sektorja v konvergen čnih ali najbolj oddaljeni h regijah EU, ki so 
izbrane na podlagi kakovosti in velikega potenciala, z mo čno uveljavljenimi raziskovalnimi 
skupinami drugih evropskih reg ij. Poseben poudarek bo na pri čakovanemu dolgoro čnemu učinku 
partnerstva na ravni EU in na re gionalni ravni. Da bi izkoristili njihov polni potencial (tj. okrepili 
njihovo znanje, dosegli dodatno usposobljenost tudi na podro čju raziskovalnega  upravljanja ali 
pridobili prepoznavnost), bo ukrep vklju čeval podporo izbranim raziskovalnim skupinam v 
upravičenih regijah v okviru raziskovalnih programov, razvitih v okviru strateškega partnerstva za: 
• izmenjavo znanja in izkušenj z nadnacionalnimi dvosmernimi izmenjavami raziskovalnega 
osebja med izbranimi središ či v upravi čenih regijah in eno ali ve č partnerskimi organizacijami v 
drugi državi članici EU ali pridruženi držav i s pogojem o obveznem povratku za časno 
premeščenega osebja iz izbranih središ č v upravičenih regijah; 
• najemanje zunanjih izkuše nih raziskovalcev, vklju čno z managerji, s strani izbranih središ č, ki že 
dosegajo ali razvijajo odli čnost, za udeležbo pri prenosu zn anja in/ali pri usposabljanju 
raziskovalcev, zlasti kot sredstvo za spodbujanje vra čanja nacionalnih raziskovalcev, ki so 
zapustili državo; 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/337 
 • pridobivanje in razvoj raziskovalne opreme in razvoj materialnega okol ja v izbranih središ čih, ki 
že dosegajo ali razvijajo odli čnost v podporo raziskovalnim programom, razvitim v okviru 
strateškega partnerstva; 
• organiziranje delavnic in konfer enc za lažji prenos znanja na regionalni, nacionalni in 
mednarodni ravni, pri katerem sodeluje jo raziskovalci iz izbranih središ č in povabljeni 
raziskovalci iz drugih držav v okviru razvoja mednarodnih zmog ljivosti in priznanja izbranih 
središč na podro čju usposabljanja; udeležbo raziskovaln ega osebja v okviru sheme izbranih 
središč na mednarodnih konferencah ali krajših usposabljanjih za širjen je znanja, vzpostavljanje 
omrežja in njihovo izpostavlja nje bolj mednarodnem okolju; 
• razširjanje in promocijske  dejavnosti za zagotovitev ve čje prepoznavnosti izbranih centrov in 
njihovih dejavnosti. 
Poleg teh podpornih ukrepov in neodvisno od njih  bo ukrep zagotovil mehanizme ocenjevanja, s 
katerimi vsako raziskovalno središ če v upravi čenih regijah, ne glede na  to, ali je zaprosil za 
financiranje ali ne, lahko dobi neodvisno mednarodno strokovno oceno stopnje svoje splošne 
kakovosti raziskovanja in infrastruktur. To oceno bodo izvedli vrhunski neodvisni mednarodni 
strokovnjaki, ki jih bo imenovala Komisija. 
L 400/338 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 5. ZNANOST V DRUŽBI 
Cilj 
Da bi oblikovali odprto, u činkovito in demokrati čno evropsko družbo znanja, je treba spodbujati 
usklajeno vklju čevanje znanstvenih in tehnoloških prizad evanj in s tem povezanih raziskovalnih 
politik v evropsko družbeno mrežo; v evropskem merilu  je treba spodbujati razm išljanja in razprave 
o znanosti in tehnologiji ter njunem odnosu do celotnega družbenega in kulturnega spektra. 
Pristop 
"Znanost v družbi" predstavlja pomembno pove čevanje in podaljšanje pilotnega dela v okviru 
šestega okvirnega progra ma in s tem ustreza ve čji ambicioznosti evropske raziskovalne politike. 
Razvoj evropskih družb je v veliki meri odvisen od njihove spos obnosti razvoja, izkoriš čanja ter 
razširjanja znanja, s pomo čjo katerega morajo nepretrgoma uva jati inovacije. V tem pogledu igra 
znanstveno raziskovanje – kot del "tri kotnika znanja", ki ga sestavlja jo raziskave, izobraževanje in 
inovacije – glavno vlogo in bi moralo še naprej  biti ena od gonilnih sil pri spodbujanju rasti, 
blaginje in trajnostnega razvoja. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/339 
 Da bi dosegli ta cilj, je nujno treba ustvarit i družbeno in kulturno okolje , ki spodbuja uspešno in 
uporabno raziskovanje. To pomeni, da je treba upoštevati upravi čene družbene probleme in potrebe, 
kar bi imelo za posledico boljšo demokrati čno razpravo z bolj angažirano in obveš čeno javnostjo ter 
boljše pogoje za skupne odlo čitve o znanstvenih vprašanjih, organiz acije civilne družbe pa bi lahko 
koristile zunanje izvajanje raziskav v zvezi z zad evnimi problemi. Prav tako je treba ustvariti 
ugodno ozra čje za znanstveno stroko, zagotoviti nov val naložb v raziskave in posledi čno 
razširjanje znanja, na katerem temelji Lizbonska  strategija. Cilj te dejavnosti bo tudi polna 
vključenost žensk v znanstveno skupnost.  
Ta oddelek programa "Zmogljivosti" se bo nato osredoto čil na razvoj niza pogojev, pod katerimi 
postane takšno spodbudno okolje bolj pr avilo kot izjema v Evropi. 
Kot prvo se bo obravnavalo tveganje  znanstvenega razhajanja znot raj naših družb. To razhajanje 
ločuje tiste, ki nimajo dostopa do us treznega znanja, od tistih, ki ga imajo; tiste, ki nimajo možnosti 
vplivanja na oblikovanje raziskovalne politike,  od tistih, ki to možnost imajo. To vodi k 
negotovemu ob čutku, ki so ga izrazili državljani v zv ezi z morebitnimi koristmi znanosti in 
tehnologije ter dejanskim izvajanjem  javnega nadzora nad temi podro čji. Na eni strani se spodbuja 
večja raziskovalna prizadevan ja za obravnavanje pere čih problemov našega časa (bolezni, 
onesnaženost, epidemije, brezposelnost itd.) in  za boljše predvidevanje njihovih možnih u činkov v 
prihodnosti. Na drugi strani pa ni mogo če prikriti nezaupanja v nekate re uporabe znanosti in dvoma 
v primeru morebitnega navzkrižja ne katerih interesov pri postopkih odlo čanja. 
L 400/340 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Med razlogi za velikokrat nezadovolji vo integracijo znanosti v družbo so: 
• nezadostna javna udeležba pri dolo čanju prednostnih nalog in oblikovanju smernic znanstvene 
politike, ki bi omogo čila širšo razpravo o morebitnih s te m povezanih tveganjih in posledicah; 
• vedno večji pridržki glede nekate rih poti razvoja na podro čju znanosti, ob čutek pomanjkanja 
nadzora in odprta vprašanja v zvez i s spoštovanjem temeljnih vrednot; 
• občutek oddaljenosti znanstvene ga sveta od vsakdanje resni čnosti gospodarskega in družbenega 
življenja; 
• dvom v objektivnost znanstvenih dokazov, ki so na voljo javnemu oblikovanju politike, 
• nezadostna kakovost znanstvenih info rmacij, ki so dostopne javnosti. 
Cilji izbranega pristopa so: 
– vzpostaviti obsežnejše in bolj pregledne meha nizme za dostop do strokovnega znanja in 
izkušenj, potrebnih za podporo trdnejšim po litikam, ter za potrditev tega znanja in 
izkušenj, 
– določiti mejnike eti čno dopustnega raziskovalne ga prizadevanja v lu či temeljnih pravic, 
– Evropi dopustiti aktivnejšo vlogo na svetovni ravni pri razpra vah in spodbujanju skupnih 
vrednot, enakih možnosti in družbenega dialoga, 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/341 
 – premostiti vrzel med tistimi, ki imajo znanstveno izobrazbo, in tistimi, ki te nimajo, razviti 
smisel za znanstveno kulturo v neposredni okolici vseh državlja nov (pozivanje mest, regij, 
ustanov, znanstvenih središ č, muzejev, organizacij civilne družbe, itd.), 
– spodbujati družbeni dialog na podro čju raziskovalne politike in spodbujati organizacije 
civilne družbe k ve čjemu vklju čevanju v raziskovalne dejavnosti, 
– raziskati na čine za izboljšanje upravljanja evropske ga raziskovalnega in inovacijskega 
sistema, 
– ustvariti podobo znanosti in raziskovalcev, ki je sprejemljiva za vse, zlasti za mlade, 
– spodbujati napredovanje žensk v znanstvenih pok licih in bolje uporabi ti njihov poklicni in 
znanstveni talent v korist vseh, 
– obnoviti znanstveno komunikacijo, ki podpira  sodobna sredstva, da bi dosegli ve čji učinek 
s tesnim sodelovanjem znanst venikov s strokovnjaki s podro čja javnega obveš čanja. 
Del "Znanost v družbi" se bo izvajal: 
• z ukrepi in raziskavami, povezanimi s politi ko, ki se podpirajo neposredno v okviru tega 
tematskega podro čja; 
L 400/342 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 • s sodelovanjem med državami članicami, z opredelitvijo skupnih ciljev in krepitvijo nacionalnih 
praks v duhu odprte metode usklajevanja; 
• s spodbujanjem, podpiranjem in spremljanjem uporabe in u činka vprašanj v okviru dela "Znanost 
v družbi" v drugih delih okvirnega programa1; s to temo bo zagotovljeno splošno usklajevanje 
vprašanj v zvezi z delom "Znanost v družbi" z notraj okvirnega programa ter v okviru drugih 
zadevnih dejavnosti Skupnosti (npr. v zvezi z izobraževanjem in kulturo). 
Predvidene so tri vrste ukrepov. Prva vrsta ukrepov: Bolj dinami čno upravljanje povezave med znanostjo in družbo 
• Krepitev in izboljšanje evropskega sistema znanosti 
Od evropskega sistema znanosti se pri čakuje precejšnja podpora našemu investicijskemu 
potencialu, zato mora družba dobiti boljši vpogle d v sestavne dele, gospodarstvo, predpise in 
navade sistema. Obravnavali se bodo trije vidiki širšega pomena, ki se osredoto čajo na akterje in 
dinamiko Evropskega raziskovalnega prostora: 
– izboljšanje uporabe in spremljanja u činka znanstvenega svetovan ja in strokovnega mnenja 
pri oblikovanju politik e v Evropi (vklju čno z obvladovanjem tveganj) ter razvoj prakti čnih 
orodij in shem (npr. elektronskih omrežij), 
– spodbujanje zaupanja in "samoregul acija" v znanstveni skupnosti, 
                                                
 
1 To vklju čuje izvedbo postopkov za pregled, če predlogi, ki vsebujejo ob čutljive teme in ki 
so bili predloženi v okviru posebnega programa "Sodelovanje", izpolnjujejo eti čna merila. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/343 
 – spodbujanje razprave o razš irjanju informacij, vklju čno z dostopom do znanstvenih 
rezultatov in s prihodnostjo znanstvenih pub likacij, pri čemer se upoštevajo tudi ukrepi za 
izboljšanje dostopa javnosti. 
• Večje angažiranje za predvidevanje in razjasnitev politi čnih, družbenih in eti čnih vprašanj 
Družbene želje in bojazni ter temeljna eti čna načela morajo biti bolje vklju čeni v celoten proces 
raziskav, da bi se oblikovalo varn ejše in ustvarjalnejše okolje za ra ziskovalce in družbo v celoti. Tu 
so prisotni trije vidiki: 
– večje angažiranje pri vprašanjih, povezanih z znanostjo, 
– pogoji za razprave o etiki in znanosti, kjer bi razpolagali s to čnimi informacijami, 
– večji poudarek na razpravah o socialnih vi dikih raziskovanja znotraj raziskovalne 
skupnosti. 
• Boljše razumevanje položaja znan osti in tehnologije v družbi 
Da bi s pomo čjo trdnih politik obravnavali odnos med zn anostjo in družbo, je treba znanje, 
pridobljeno na podro čju zgodovine, zapuš čine znanosti in tehnologije, sociologije in filozofije 
znanosti, pove čati, okrepiti in razširiti na evropsko rave n. V ta namen bi morali strokovnjaki s teh 
področij oblikovati omrežja za strukturir anje raziskav in razprav tako, da  se razkrije dejanski delež 
znanosti pri oblikovanju evropske družbe  in identitete, ob poudarjanju zlasti: 
– povezav med znanostjo, demokracijo in pravom, 
L 400/344 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – raziskav o etiki na podro čju znanosti in tehnologije, 
– vzajemnega vpliva zn anosti in kulture, 
– vloge in podobe znanstvenikov, 
– razumevanja, ki ga ima javnost o zna nosti, in spodbujanja javne razprave. 
• Razvojna vloga univerz 
Cilj bo spodbujati ustrezne reforme, ki bodo univerzam omogo čale v celoti izpolniti njihovo vlogo 
pri razvoju, razširjanju in souporabi znanja skupaj  s podjetji in družbo v ce loti (v skladu s pobudami 
Skupnosti v zvezi z univer zitetnimi raziskavami). Poudarek bo na: 
– opredelitvi boljših okvirnih pogojev za u činkovitejše univerzit etne raziskave,  
– spodbujanju vzpostavitve strukturiranih partne rstev s poslovnim sektorjem, ob upoštevanju 
upravljavskih zmogljivosti univerz na podro čju raziskav, 
– krepitvi izmenjave znanja med univerzami in družbo v celoti. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/345 
 Druga vrsta ukrepov:  Krepitev potenciala, širjenje obzorij 
• Spol in raziskave 
Na podlagi politi čnih usmeritev iz delovnega dokumenta os ebja Komisije in iz sklepov Sveta1 ter na 
podlagi drugih ustreznih politi čnih usmeritev Skupnosti bo izoblikova n okvir za pozitivne ukrepe, 
da bi okrepili vlogo žensk na podro čju znanstvenega raziskovanja in dimenzijo spola na podro čju 
raziskav. Ta okvir bo za gotovil kontekst za politi čno razpravo, spremljanje, usklajevanje in 
podpiranje raziskav. Vklju čeval bo: 
– krepitev vloge žensk v znanstvenih r aziskavah in znanstvenih organih odlo čanja; 
– načelo enakosti spolov na podro čju raziskav, 
– integracijo na čela enakosti spolov v politiko in  programe Skupnosti na podro čju raziskav. 
                                                 
1 "Ženske in znanost: odli čnost in inovativnost – enakost s polov v znanosti" - SEC(2005) 370; 
Sklepi Sveta z dne 18. aprila 2005. 
L 400/346 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 • Mladi in znanost 
Dejavnosti bodo zasnovane tako, da bodo pove čale interes ljudi iz vseh okolij za znanstvene 
poklice, spodbujale povezave med generacijami in pove čale raven znanstvene izobraženosti na 
splošno. Evropske izmenjave in sodelovanje se bodo osredoto čili na učne metode za podajanje 
znanstvenih vsebin, prilagojen e mladim poslušalcem, podporo u čiteljem znanstvenih predmetov 
(koncepti, materiali) in razvoj povezav med šola mi in poklicnim življenjem. Poleg tega se lahko 
podpirajo prireditve širokega ev ropskega obsega, ki povežejo uspešne znanstvenike – kot 
"vzornike" – z ambicioznimi mladimi znanstve niki. Obravnavalo se bo podpiranje raziskav, ob 
upoštevanju družbenega konteksta in kulturnih  vrednot. V ospredju so trije vidiki: 
– spodbujanje formalnega in neformalnega znan stvenega izobraževanja  v šolah ter prek 
izobraževalnih središ č, muzejev in drugih primernih na činov izobraževanja, 
– krepitev povezav med znanstvenim izobraževanjem in znanstvenimi poklici, 
– raziskovalni in usklajevalni ukrepi za nove metode na podro čju znanstvenega 
izobraževanja. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/347 
 Tretja vrsta ukrepov: Komunikacija med znanostjo in družbo  
Dejavnosti bodo spodbujale u činkovite dvosmerne komunikacijske kanale, ki javnosti in 
načrtovalcem politike omogo čajo neposredni stik z znanostjo, znan stvenikom pa neposredni stik z 
javnostjo. Pristop bo naklonjen tesnemu sodel ovanju in izmenjavi najboljših praks med 
znanstveniki in strokovnjaki s podro čja javnega obveš čanja, pa tudi ve čji udeležbi ciljnih skupin, tj. 
otrok in mladih, raziskovalcev, ki približujejo svoja dela javnosti, in specializiranega tiska. 
Poudarek bo na: 
– pravočasnem zagotavljanju znanstvenih in formacij tisku in drugim medijem, 
– ukrepih usposabljanja za premostitev vrzeli med mediji in znanstveno skupnostjo, 
– spodbujanju evropske razsežnosti znanst venih prireditev, namenjenih javnosti, 
– spodbujanju znanosti z avdiovizualnimi sredstvi preko evropskih koprodukcij in 
predvajanja znanstvenih programov, 
– spodbujanju odli čne nadnacionalne komunikacije na podro čju raziskav in znanosti s 
podeljevanjem javno prepoznavnih nagrad, 
– raziskavah za izboljšanje metod in rezultatov medsebojne znanstvene komunikacije, da se 
spodbudi vzajemno razumevanje med znanst veno skupnostjo in širšo javnostjo 
načrtovalcev politike, mediji in splošno javnostjo. 
L 400/348 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 6. PODPORA SKLADNEMU RAZVOJ U RAZISKOVALNIH POLITIK 
Cilj 
Pospeševanje u činkovitosti in medsebojne pove zanosti raziskovalnih politik na nacionalni ravni in 
na ravni Skupnosti ter njihovo oblikovanje gled e na druge politike; izboljšanje vpliva javnih 
raziskav in njihove povezave z indust rijo ter krepitev javne podpore in u činek finan čnega vzvoda na 
zasebne naložbe. 
Pristop 
Dejavnosti, sprejete v tem del u, bodo podpirale skladen razvoj ra ziskovalnih politik, dopolnjevale 
usklajevalne dejavnosti v okviru programa "Sodel ovanje" in prispevale k politikam in pobudam 
Skupnosti (npr. zakonodaja, priporo čila in smernice), ki so usmerj ene k izboljšanju skladnosti in 
vpliva politik držav članic. 
Te dejavnosti bodo prispevale k izvajanju Lizbon ske strategije, zlasti k cilju 3 % naložb v 
raziskave, z zagotavljanjem pomo či državam članicam in Skupnosti pri razvoju u činkovitejših 
raziskovalnih in razvojnih politik. Cilj je izboljš ati javne raziskave in njihove povezave z industrijo 
in spodbujati zasebne naložbe v raziskave s krepitvijo javne podpore in njenega u činka finan čnega 
vzvoda na zasebne naložbe. Raziskovalne pol itike morajo zato biti prilagodljive in vklju čevati 
morajo širok spekter instrumentov, prizadevanja je treba čezmejno uskladiti ter vklju čiti tudi druge 
politike, kar bo omogo čilo vzpostavitev boljših raziskovalnih pogojev. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/349 
 Dejavnosti 
Predvideni sta dve vrsti ukrepov1: 
Prva vrsta ukrepov: Spremljanje in analiza javnih po litik in strategij industri jskega sektorja, ki so 
povezane z raziskavami, vklju čno z njihovimi posledicami 
Cilj je zagotoviti informacije, dokaze in analize za podporo oblikovanju, izvajanju, ocenjevanju in 
nadnacionalnemu usklajevanju javnih politik. To bo vklju čevalo: 
• Službo za informiranje in obveš čanje (ERAWATCH)  za podporo pri oblikovanju z dokazi 
podprte raziskovalne politike in oblikovanje Ev ropskega raziskovalnega prostora (ERP) z 
zagotovitvijo boljšega razumevanja narave, sest avnih elementov in razvoja nacionalnih in 
regionalnih politik, pobud in sistemov na podro čju raziskav. To bo vklju čevalo redne, z evropske 
perspektive izvedene analize vprašanj v zvez i z oblikovanjem razis kovalne politike, zlasti: 
dejavnike, ki spodbujajo razvoj raziskovalnih sistemov in njihove posledice za politike in 
upravne strukture, pojavljajo ča se vprašanja/izzive in politi čne možnosti ter na evropski ravni 
pregled napredka držav članic glede ERP in cilja 3 %. 
                                                 
1 Dejavnosti v zvezi s krepitvijo in izboljšan jem evropskega sistema znanosti, kot so 
vprašanja znanstvenega svetovanja in str okovnega mnenja ter prispevanje k "boljši 
ureditvi", se obravnavajo v delu tega posebnega programa z naslovom "Znanost v družbi". 
L 400/350 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 • Spremljanje naložb v razisk ovalne dejavnosti na podro čju industrije  za zagotovitev 
neodvisnega in dopolnilnega vira informacij za pomo č pri usmerjanju ja vne politike in za 
omogočanje primerjave med strategijami za na ložbe v raziskave in razvoj v razli čnih podjetjih, 
med drugim v sektorjih klju čnega interesa za gospodarstvo EU . To bo vklju čevalo 
periodične tabele naložb v raziskave in razvoj na ravni podjetja in sektor ja, ankete o trendih 
zasebnih naložb v raziskave in razvoj , analize dejavnikov, ki vplivajo na odlo čitve v zvezi z 
naložbami v raziskave in razvoj ter na  prakse podjetij, analize ekonomskih u činkov in oceno 
posledic za politiko. 
• Razvoj in analizo kazalnikov o raziskovalni de javnosti in njenem vplivu na gospodarstvo.  
To bo vklju čevalo pripravo in objavo naci onalnih in regionalnih klju čnih številk in tabel s 
področja znanosti in tehnologije  ob uporabi urad nih statisti čnih kazalcev, kadar je primerno, 
oceno prednosti in slabosti sistemov raziskav in razvoja držav članic ter analizo položaja in 
storilnosti EU na podro čju znanstvenih in tehnoloških raziskav. 
Te dejavnosti se bodo izvajale v sodel ovanju s Skupnim raziskovalnim središ čem ter s pomo čjo 
študij in strokovnih skupin. 
Druga vrsta ukrepov: Usklajev anje raziskovalnih politik 
Cilj je okrepiti prostovoljno usklajevanje raziskovalnih politik prek: 
• ukrepov v podporo izvajanju odprte metode usklajevanja (open method of co-ordination – OMC) 
in 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/351 
 • pobud za nadnacionalno sodelovanje pri vprašanjih s kupnega interesa, sprejetimi na nacionalni 
ali regionalni ravni, v ka tere so po potrebi vklju čene druge zainteresirane strani (vklju čno z 
industrijo, evropskimi organizacijami  in organizacijami civilne družbe).  
Te dejavnosti se bodo ukvarjale z vprašanji skupnega  interesa v povezavi z raziskavami in drugimi 
ustreznimi politikami, ki jih je treba uporabiti za oblikovanje ERP in dosego cilja EU, namre č 3 % 
naložb v raziskave. Dejavnosti bodo: prispevale k razvoju u činkovitejših nacionalnih in regionalnih 
politik z vzajemnim u čenjem in strokovnim ocenjevanjem; spodbujale usklajene ali skupne pobude 
med skupinami držav in regijami, ki jih zanimajo podro čja z izrazito nadnaci onalno razsežnostjo ali 
vplivom, in po potrebi opredeljeval e vprašanja, ki zahtevajo dopolnjev alni in sinergijski ukrep na 
ravni Skupnosti in držav članic. 
Pobude, ki jih izvaja ve č držav in regij, lahko vklju čujejo dejavnosti, kot so strokovno ocenjevanje 
nacionalnih in regionalnih polit ik, izmenjava izkušenj in osebja , skupna vrednotenja in presoje 
vplivov ter razvoj in izvajanje skupnih pobud. 
7. MEDNARODNO SODELOVANJE 
Cilj 
Evropska skupnost potrebuje mo čno in skladno mednarodno znanst veno in tehnološko politiko, če 
želi postati konkuren čna in zavzeti vodilno vlogo na svet ovni ravni. Mednarodni  ukrepi v okviru 
različnih programov znotraj okvirnega programa se bodo izvajali v skladu s celovito strategijo 
mednarodnega sodelovanja. 
L 400/352 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Ta mednarodna politika ima tri ci lje, ki so medsebojno odvisni: 
– podpirati evropsko konkuren čnost s strateškimi partnerstvi s tretjimi državami na izbranih 
področjih znanosti in s sodelovanjem z najboljšimi znanstveniki iz tretjih držav, ki bi delali 
v Evropi in z njo, 
– spodbujati stike s partnerji v tr etjih državah ter tako omogo čiti lažji dostop do raziskav, ki 
se izvajajo drugje po svetu, 
– na podlagi vzajemnega interesa in skupnih koristi obravnavati posebne probleme, s 
katerimi se soo čajo tretje države ali imajo globalne zna čilnosti. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/353 
 Pristop 
Za opredelitev in vzpostavitev prednostnih podro čij raziskav vzajemnega interesa in vzajemne 
koristi z dolo čenimi tretjimi državami (države, ki so  partnerice v mednarodnem sodelovanju1) v 
zvezi z ukrepi posebnega mednarodnega sodelova nja v okviru posebnega programa "Sodelovanje" 
se bo krepilo teko če politične dialoge in partnerska omrežja z razli čnimi regijami v teh tretjih 
državah, da bi pripomogli k izvedbi teh ukrepov. Skladnost n acionalnih dejavnosti v zvezi z 
mednarodnim znanstvenim sodelovanjem se bo krep ila s spodbujanjem usklajevanja nacionalnih 
programov (držav članic in pridruženih držav) z ve čstranskim usklajevanjem nacionalnih politik in 
dejavnosti na podro čju raziskav in tehnološkega razvoja.  Sodelovanje s tretjimi državami v 
okvirnem programu bo usmerjeno zl asti na naslednje skupine držav2: 
– države kandidatke3, 
– partnerske sredozemske države (MPC ), države Zahodnega Balkana (WBC)4 ter države 
Vzhodne Evrope, Kavkaza in Srednje Azije5 (EECCA), 
– države v razvoju, z osredoto čenjem na posebne potrebe zadevne države ali regije6, 
– razvijajoča se gospodarstva128. 
                                                 
1 Glej pravila za udeležbo. 
2 V okviru evropske sosedske politike trenutno so deluje 9 sredozemskih partnerskih držav in 
6 držav iz Vzhodne Evrope in Srednje Azije. 
3 Ki niso pridružene države kandidatke. 
4 Ki niso pridružene potencialne države kandidatke. 
5 Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija, Kazahstan, Kirgiška re publika, Moldavija, 
Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukrajina in Uzbekistan. 
6 Ob upoštevanju, da so v Latinski Amer iki tako države v razvoju kot razvijajo ča se 
gospodarstva. 
L 400/354 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Tematsko usmerjeni ukrepi mednarodnega sodelovanja na podro čju raziskav se izvajajo v okviru 
posebnega programa "Sodelovanje" . Mednarodni ukrepi na podro čju človeškega potenciala se 
izvajajo v okviru posebnega programa " Človeški viri". Izvajale se bodo horizontalne podporne 
dejavnosti in ukrepi, ki ne bodo usmerjeni na pos ebna tematska ali interdisciplinarna podro čja iz 
programa "Sodelovanje"; v omejenem številu pr imerov se ti lahko dopolnijo s posebnimi ukrepi 
sodelovanja v skupnem interesu. Splošna uskladit ev ukrepov mednarodnega sodelovanja v raznih 
programih bo okrepljena, da se zagot ovi usklajen pristop in razvijajo če se sinergije z drugimi 
instrumenti Skupnosti (npr. instrumentom za predpristopno pomo č, instrumentom evropske 
sosedske politike, uredbo "ALA" in shemami o razvojni pomo či). Ob upoštevanju izkušenj, 
pridobljenih z dejavnostmi združenja INTAS, in na  podlagi njegovega dela v okviru sodelovanja z 
vzhodnoevropskimi in srednjeazijskimi državam i, se bodo s tem programom ter programoma 
"Sodelovanje" in "Ljudje" izvajale dejavnosti,  s katerimi bo zagotovljena kontinuiteta tega 
sodelovanja.  
Komisija bo zagotovila usklaj enost dejavnosti mednarodnega sode lovanja v celotnem okvirnem 
programu tudi prek politi čnega dialoga s partnerskimi državami,  regijami in mednarodnimi forumi. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/355 
 Dejavnosti 
Glavne dejavnosti za razvoj skupaj dogovorjene po litike mednarodnega znanstvenega sodelovanja 
so: 
• bi-regionalno usklajevanje znanstvene ga in tehnološkega sodelovanja, vklju čno z 
določitvijo prednostnih nalog in opredel itvijo politike tega sodelovanja 
Sodelovanje Skupnosti na podro čju znanosti in tehnologije za dolo čitev prednostnih nalog bo 
temeljilo na iz črpnem politi čnem dialogu s partnerskimi državami in regijami ob priznavanju 
njihovih socialno-kulturnih pogojev in raziskova lnih zmogljivosti. Ta dialog za sodelovanje na 
področju znanosti in tehnologije poteka na ve č ravneh, kot so mednarodni forumi (razli čne 
konvencije ZN), institucionali zirani biregionalni dialogi1, vključno z dialogi med Azijo in Evropo 
(ASEM), Latinsko Ameriko, Karibi in EU (EU-LA C), partnerstvi s sredozemskimi državami in 
državami Zahodnega Balkana, državami EU-AKP (a friške, karibske in pacifiške države) ter 
Vzhodno Evropo in Srednjo Azijo2 kot tudi z dvostranskimi in ve čstranskimi sporazumi ter preko 
neformalnih medregionalnih sre čanj znanstvenikov in drugi h družbenih partnerjev. 
                                                 
1 Biregionalni dialog v tem okviru pomeni dialog med državami članicami, ES in zadevnimi 
tretjimi državami. 
2 Tu sta lahko vklju čena Mednarodni center za znanost in tehnologijo  (ISTC) ter Center za 
znanost in tehnologijo (STCU). 
L 400/356 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Najpomembnejša prednostna naloga bo namenjen a krepitvi biregionalnih /dvostranskih dialogov za 
opredelitev in vzpostavitev okvirja za mednarodno sodelovanje na podro čju znanosti in tehnologije 
ter skupno opredelitev podro čij raziskav vzajemnega interesa  in koristi. Takšen dialog in 
partnerstvo na podro čju znanosti in tehnologije sta naju činkovitejši na čin za dosego vzajemno 
dogovorjenih ciljev na svetovni ra vni ob upoštevanju posebnih potreb na regionalni in nacionalni 
ravni. Mednarodno sodelovanje na podro čju znanosti in tehnologije v okvirnem programu se bo 
zato urejalo na skladen na čin z oblikovanjem integrirane razis kovalne politike, ki izhaja iz teh 
dialogov in sporazumov na podro čju znanosti in tehnologije1. 
Te pobude se bodo izvajale s posebnimi deja vnostmi mednarodnega sodelovanja, ki bodo 
vzpostavile biregionalni dialog ob tesnem posvetovanju z državami članicami, pridruženimi 
državami in državami, ki so partnerice v mednarodnem sodelovanju. 
Ta določitev prednostnih nalog in oprede litev politik sodelovanja na podro čju znanosti in 
tehnologije bosta imeli neposreden in izmerljiv  vpliv na druge dejavnosti, predvidene za 
sodelovanje na podro čju znanosti in tehnologije v okviru pos ebnega programa "Zmogljivosti", in 
sicer na: krepitev in obli kovanje sporazumov na podro čju znanosti in tehnol ogije, partnerstev za 
sodelovanje na podro čju znanosti in tehnologije te r pozitivnega si nergijskega u činka na 
usklajevanje nacionalnih polit ik in dejavnosti v zvezi z mednarodnim sodelovanjem na podro čju 
znanosti in tehnologije. 
V okviru sporazumov na podro čju znanosti in tehnologije ter v sk ladu z opredeljenimi prednostnimi 
nalogami bo imela prednost opredelitev novih, nastajajo čih elementov, za katere so potrebni ukrepi 
in potrditev na politi čni ravni, da se lahko uporab ijo pri izvajanju tem. 
                                                 
1 Sporazumi so se glede na interese Skupnosti sk lepali z vsemi glavnimi industrializiranimi ali 
nastajajočimi gospodarskimi partnerji ter s sk oraj vsemi državami, ki so vklju čene v 
evropsko sosedsko politiko. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/357 
 Poleg tega bo udeležba znanstvenikov v nacionalnih raziskovalnih programih tretjih držav 
omogočila v celoti izkoristiti mo žnosti sporazumov na podro čju znanosti in tehnologije ter 
znanstvenikom na vzajemen na čin pridobiti znanje razi skovalnih sistemov in kulture tretjih držav. 
V ta namen bo okvirni program kril stroške raziskovalne udeležbe znanstvenikov držav članic in 
pridruženih držav v nacionalnih raziskovalnih program ih tretjih držav v primeru, da za to obstajata 
vzajemni interes in korist. Takšno sode lovanje bo potekalo na osnovi konkurence. 
Skupni projekti, razviti v okviru zgoraj nave denih dialogov in sporazumov o sodelovanju na 
področju znanosti in tehnologije, bodo temeljili na  potrebah in bodo izredno pomembni glede na 
partnerstva, sposobnosti in fina nciranje, imeli pa bodo tudi po memben družbeno-ekonomski u činek. 
Projekti bodo zlasti usmerjeni na pr ednostne naloge, opredeljene s politi čnim dialogom sodelovanja 
na področju znanosti in tehnologije v okviru regiona lnih forumov, poleg tega pa bodo objavljeni 
tudi posebni razpisi za zbiranje predlogov, namenjeni regi ji ali skupinam držav, ki so partnerice v 
mednarodnem sodelovanju. Rezultati teh dialogov bodo prispevali k opredelitvi prednostnih nalog 
in potreb za posebne ukrepe mednarodne ga sodelovanja v zvezi z razli čnimi temami v posebnem 
programu "Sodelovanje". 
• Dvostransko usklajevanje za krepitev  in razvoj partnerstev na podro čju znanosti in 
tehnologije 
Uresničevanje opredeljenih pr ednostnih nalog bo nadalje opredeljeno in izvedeno z vzpostavitvijo 
uravnoteženih partnerste v za sodelovanje na podro čju znanosti in tehnologije, ki bodo združevali 
številne zainteresirane strani (partnerje s podro čja raziskav, iz podjetij, vladnih služb in civilne 
družbe) za vzpostavitev raziskovalni h zmogljivosti in raziskovalnih deja vnosti. Ta so se izkazala za 
najprimernejši mehanizem za združevanje mo či teh partnerjev z medsebojnim dopolnjevanjem. Ta 
partnerstva bodo zahtevala multidisciplin arne pristope za pokrivanje razli čnih potreb na svetovni, 
regionalni in/ali n acionalni ravni. 
L 400/358 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Razvoj partnerstev na podro čju znanosti in tehnologije bo temeljil na biregionalnemu vodstvu in 
usklajevanju politi čnih pobud na dolo čenih prednostnih podro čjih. Operativne naloge teh 
partnerstev bodo prevzele usmerjevalne skupine, sestavljene iz omejenega števila predstavnikov 
vsake posamezne regije in dostopne vsem partnerj em v zadevnih regijah, ob upoštevanju njihovih 
interesov in raziskovalnih zmogljivosti. Ta  partnerstva bodo spodbujal a skupne raziskovalne 
dejavnosti in stalni politi čni dialog o uspešnosti in u činkovitosti sodelovanj a ter o opredelitvi 
prihodnjih potreb. 
• Spodbujanje usklajevanja nacionalni h politik in dejavnosti držav članic in pridruženih 
držav v zvezi z mednarodnim sodelovanjem na podro čju znanosti in tehnologije 
Za spodbujanje/podpiranje uspešne in u činkovite strategije Skupnosti za mednarodno znanstveno 
sodelovanje na ravni EU je bistveno stalno uskl ajevanje nacionalnih politik, da bi izpolnili 
obveznosti, prevzete v okviru biregiona lnih in dvostranskih dialogov na podro čju znanosti in 
tehnologije. 
To usklajevanje bo okrepilo u činkovitost in vpliv trenutnih po bud dvostranskega sodelovanja na 
področju znanosti in tehnologije med državami članicami in državami, ki so partnerice v 
mednarodnem sodelovanju, ter okrepilo pozitivne sinergije med njimi. Prav tako bo okrepilo dopolnjevanje med dejavnostmi sodelovanja Skupnosti in držav članic na podro čju znanosti in 
tehnologije. 
Nadalje bo spodbujalo uresni čevanje "skupne vizije" s poenostav itvijo inovativnih programskih 
pristopov in tesnejšim sodelovanjem med in z državami članicami pri razvoju in uresni čevanju 
skladnega sodelovanja EU na podro čju znanosti in tehnologije. 
 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/359 
 PRILOGA II  
OKVIRNA PORAZDELITEV ZN ESKA (v milijonih EUR) 
Raziskovalne infrastrukture1 1 715 
Raziskave v korist MSP  1 336 
Regije znanja  126 Raziskovalni potencial  340 Znanost v družbi  330 Skladen razvoj razis kovalnih politik  70 
Mednarodno sodelovanje  180   
SKUPAJ 4 097 
 
                                                 
1 Vklju čno s prispevkom v višini do 200 milijonov EUR Evropski investicijski banki za njen 
Sklad za financiranje na osnovi delitve tv eganja iz Priloge III. Za obdobje 2007–2010 bo v 
letnih obrokih dodeljen znesek v višini približno 100 milijonov EUR. 
L 400/360 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 PRILOGA III  
Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja 
V skladu s Prilogo II bo Skupnost zagot ovila prispevek (usklajevalni in podporni ukrep) Evropski 
investicijski banki (EIB), ki bo pa rtner pri delitvi tvegan ja v okviru Sklada za financiranje na osnovi 
delitve tveganja (RSFF). RSFF, ki ga bosta sofina ncirali Skupnost in EIB, je namenjen spodbujanju 
zasebnih naložb po vsej Evropi v raziskave, tehnološki razvoj in  predstavitve (RTR ) ter inovacije. 
Prispevek Skupnosti bo pove čal zmogljivost banke, da zman jša tveganje, in ji tako omogo čil (i) 
višja posojila in jamstva EIB za dolo čeno stopnjo tveganja ter (ii) financiranje bolj tveganih 
evropskih ukrepov RTR, ki jih ne bi bilo mogo če izvajati brez podpore Skupnosti; tako bo lažje 
premagovala pomanjkljivosti trga. Namen prispevka bo: 
• dodati vrednost na podro čjih, kjer trg ne more zagotoviti potrebnih finan čnih sredstev in 
• zagotoviti spodbujevalni u činek pri krepitvi vpliva zasebnega vlaganja. 
Prispevek Skupnosti bo dodeljen RSFF v skladu z dolo čbami iz Priloge II. 
EIB bo posojala denarna sredstva , zbrana na mednarodnih finan čnih trgih, in svojim finan čnim 
partnerjem zagotavljala jamstva v skladu s svojim i splošnimi pravili, pr edpisi in postopki. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/361 
 Ta prispevek bo po na čelu "kdor prvi pride, pr vi melje" uporabila za re zervacije in dodelitev 
kapitala v okviru banke za kritje  dela tveganj, ki nastanejo v zvezi z njenimi dejavnostmi podpore 
za upravičene evropske ukrepe RTR. 
EIB bo na osnovi lastne finan čne presoje ocenila stopnjo finan čnega tveganja in dolo čila znesek za 
rezervacije in dodelitev kapitala. 
Ocena in klasifikacija tveganja ter iz tega izhajajo če odločitve v zvezi z rezervacijami in dodelitvijo 
kapitala bodo v skladu s splošnimi postopki ba nke – v okviru njenega sklada za strukturno 
financiranje –, ki jih odobrijo  ter nadzirajo njeni delni čarji in ki se ob časno posodabljajo in 
spreminjajo. Zaradi prispevka Skupnosti ne bodo spremenjeni. 
Tveganje za prora čun Skupnosti je omejeno na zneske, ki so že bili ali še bodo izpla čani. To ne bo 
predstavljalo nobene pogojne obveznosti za prora čun Skupnosti, saj morebitn a dodatna tveganja 
prevzame EIB. 
Prispevek Skupnosti bo izpla čan letno na podlagi ve čletnega na črta in ob upoštevanju razvoja 
povpraševanja. Letni znesek bo dolo čen v delovnih programih na podlagi letnega poro čila o 
dejavnosti in napovedi, ki jih bo predložila EIB. 
L 400/362 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 V sporazumu, ki bo po tesnih posvetovanjih z državami članicami sklenjen z EIB, se bodo dolo čili 
pogoji, pod katerimi se sredstva Skupnosti lahko upor abijo kot rezervacije in  za dodelitev kapitala. 
Med drugim bo vklju čeval naslednje pogoje: 
• Upravičenost ukrepov Skupnosti na podro čju RTR. Razvoj raziskovalnih infrastruktur, ki ga 
financira Skupnost v okviru tega posebnega programa, je avtomati čno upravi čen. Upravi čeni so 
tudi pravni subjekti s sedežem v tretjih državah, ki niso pridružene države, če sodelujejo pri 
posrednih ukrepih Sedmega okvirnega progr ama, in njihovi stroški so upravi čeni do financiranja 
Skupnosti. Druge raziskovalne infrastrukture v evropskem interesu se prav tako lahko 
upoštevajo.  RSFF bo na voljo v vseh državah članicah in pridruženih država h, da bodo vsi pravni subjekti 
(vključno z MSP in raziskovalnimi organizacija mi, tudi univerzami) v vseh državah članicah, ne 
glede na njihovo velikost, iz tega sklada lahko črpali sredstva za financiranje svojih dejavnosti v 
okviru upravi čenih ukrepov. 
 Inovacijske dejavnosti komerc ialne narave so upravi čene do sredstev iz RSFF samo prek 
uporabe lastnega prispevka EIB. 
• V skladu z uredbo o pravilih za udeležbo in  razširjanje, sprejeto v skladu s členom 167 Pogodbe, 
bodo v sporazumu dolo čeni tudi postopki, po katerih la hko Skupnost v ustrezno utemeljenih 
primerih nasprotuje uporabi pr ispevka Skupnosti s strani EIB. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/363 
 • Pravila za opredelitev deleža finan čnega tveganja, ki se bo kril s prispevkom Skupnosti, in mejne 
vrednosti tveganja, do katere EIB lahko uporab i prispevek Skupnosti, ter delitev prihodka, 
nastalega na podlagi tega prispevka. Stopnja prispevka Skupnosti za vsako transakcijo bo odvisna od ocene finan čnega tveganja, ki jo 
izvede EIB. Skupna stopnja rezerv acij in dodelitve kapitala za ve čino transakcij RSFF bo 
predvidoma v višini med 15 % in 25 % nominal ne vrednosti teh transakcij. Skupna raven 
zneskov Skupnosti za rezervacije in dodelitve kapitala v nobenem primeru ne preseže 50 % 
nominalnega zneska posojila al i vrednosti jamstva. Vse transa kcije bodo izvedene na osnovi 
delitve tveganja. 
• Pravila, s katerimi bo Skupnost spremljala dode ljevanje posojil in jamstev EIB, povezanih s 
podporo Skupnosti, vklju čno z dodeljevanjem prek finan čnih partnerjev EIB. 
EIB lahko prispevek Skupnosti uporabi samo za transakcije, odobrene med datumom za četka 
veljavnosti tega posebnega pr ograma in 31. decembrom 2013. 
Obresti in prihodke, nastale na  podlagi prispevka Skupnosti v tem obdobju, EIB vsako leto sporo či 
Komisiji, ki o tem obvesti Evropski  parlament in Svet. V skladu s členom 18(2) finan čne uredbe se 
ti štejejo za namenske prejemke RSFF in se vklju čijo v prora čun. 
L 400/364 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Pri sprejemanju delovnega programa se lahko Komisija odlo či, da bo za namene katerega koli 
drugega posrednega ukrepa "Razi skovalnih infrastruktur" v okvi ru tega posebnega programa 
prerazporedila zneske, ki niso bili porabljeni v ok viru RSFF, in so bili zato lahko izterjani od EIB; 
to lahko stori po opravljeni vmesni oceni iz Priloge II okvirnega programa. Vmesna ocena bo 
vključevala zunanjo presojo vplivov RSFF. 
Komisija bo pozorno spremljala u činkovito porabo prispe vka Skupnosti – to vklju čuje naknadne 
ocene uspešnih elementov ukrepa – in redno poro čala odboru za program. Poleg tega bo Komisija 
glavne ugotovitve v zvezi s tem vklju čila v letno poro čilo o raziskovalnih in  tehnološkorazvojnih 
dejavnostih, ki ga bo v skladu s členom 173 Pogodbe poslala Evropskemu parlamentu in Svetu. 
 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/365 
 PRILOGA IV  
Skupno izvajanje raziskovalnih programov izven okvira Skupnosti 
Ena pobuda za skupno izvajanje nacionalnih raziskovalnih programov je okvirno dolo čena v 
nadaljevanju in bi lahko bila predmet posebne odlo čbe na podlagi člena 169 Pogodbe. Nadaljnje 
pobude se lahko dolo čijo in predlagajo med izvajanj em Sedmega okvirnega programa. 
V primeru takšne odlo čitve bi bila vzpostavljena izvedbena  struktura skupaj z organizacijsko 
strukturo in ustreznimi organi upravljanja, potr ebnimi za izvajanje ukrepa. Skupnost lahko v skladu 
s Prilogo II zagotovi finan čno podporo pobudi, in sicer do višine zneska iz Priloge II, in z 
najprimernejšimi sredstvi za ukrep  aktivno sodeluje  pri izvajanju. 
Pobuda na podro čju MSP, ki se ukvarjajo z raziskavami, v skladu s členom 169 Pogodbe ES 
Cilj bo vzpostaviti in izvajati skupni program razisk av in razvoja v korist MSP, ki se ukvarjajo z 
raziskavami37, da bi se pove čala njihova raziskovalna in inov acijska zmogljivost. Ta pobuda bo ob 
oblikovanju programa EUREKA sp odbujala in podpirala nadnaci onalne projekte na podro čju 
raziskav in razvoja, ki jih vodijo takšna MSP. Na ta na čin pobuda dopolnjuje druge ukrepe, 
namenjene MSP, ki se izvajajo v okviru Sedmega okvirnega programa. 
Skupnost bo zagotovila finan čno podporo pobudi in bo sodelovala pr i izvajanju z najprimernejšimi 
sredstvi za ukrep. 
 
L 400/366 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 PRILOGA V  
Informacije, ki jih mora Komisija priskrbeti v skladu s členom 8(5)  
1. Informacije o ukrepih; z njimi se omogo či spremljanje vsakega predloga od za četka do 
konca, kar zajema predvsem: 
– predložene predloge, 
– rezultate ocenjevanja posameznih predlogov, 
– sporazume o donacijah, 
– zaključene ukrepe. 
2. Informacije o izidu posameznih razpisov in izvajanju ukrepov, kar zajema predvsem: 
– rezultate posameznih razpisov, 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/367 
 – izid pogajanj o sporazumih o donacijah, 
– izvajanje ukrepov, vklju čno s podatki o pla čilih in z rezultati ukrepov. 
3. Informacije o izvajanju programa, vklju čno z informacijami, pomembnimi na ravni 
okvirnega programa, posebnega programa in posameznih dejavnosti. 
Te informacije (zlasti o predlogih, njihovem o cenjevanju in sporazumih o donacijah) je treba 
priskrbeti v enotno zasn ovani obliki, ki omogo ča elektronsko branje in ob delovanje ter je dostopna 
preko sistema obveš čanja in poro čanja, ki temelji na IT in ki omogo ča neposredno analizo 
podatkov.