SL Uradni list Evropske unije L 162/22

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/995

z dne 26. oktobra 2015

o državni pomoči SA.24571 – (2009/C) (ex C 1/09, ex NN 69/08), ki jo je Madžarska odobrila družbi MOL Nyrt.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 7324)

(Besedilo v madžarskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju sklepa Komisije o začetku postopka iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s pomočjo SA.24571 (ex C-1/09, ex NN 69/08) (1),

po pozivu zainteresiranim stranem, naj oddajo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1. OZADJE

1.1 Zadevni ukrepi

(1) Splošna pravila, ki urejajo rudarske dejavnosti na Madžarskem, so določena v Zakonu o rudarstvu iz leta 1993 (2). Ta razlikuje med rudarskimi dejavnostmi, ki se izvajajo na podlagi dveh različnih pravnih instrumentov: (i) koncesije (3) in (ii) dovoljenja (4). V obeh primerih za pridobivanje mineralnih virov velja rudarska pristojbina, ki se plača državi in katere znesek je enak deležu vrednosti pridobljenih rudnin.

(2) Zakon o rudarstvu določa, da se rudarska pravica prekliče, če rudarska družba, ki je pridobila dovoljenje za rudarjenje, rudnin ne začne pridobivati v petih letih od datuma izdaje dovoljenja. Vendar se lahko v skladu z oddelkom 26/A (5) navedenega zakona ta rok podaljša na podlagi pogodbe med organom za rudarstvo in rudarsko družbo. V tem primeru rudarska družba plača pristojbino, ki je višja od pristojbine, plačane v času prvotne uporabe, vendar ni več kot 1,2-krat višja od prvotne stopnje.

(3) Družba Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt. (v nadaljnjem besedilu: MOL) je pridobila več dovoljenj za pridobivanje ogljikovodikov. Ker ogljikovodikov ni začela pridobivati v petih letih od datuma izdaje dovoljenja, je pristojni minister 22. decembra 2005 z družbo MOL sklenil pogodbo o podaljšanju (v nadaljnjem besedilu: pogodba iz leta 2005). Ta je določala pristojbino za podaljšanje, izračunano na letni osnovi za obdobje do leta 2020, pri čemer sta se uporabila 12-odstotna rudarska pristojbina, ki je veljala za prvotno dovoljenje, ter množitelj med 1,020 in 1,050.

(4) S spremembo Zakona o rudarstvu, ki je začela veljati 8. januarja 2008, se je rudarska pristojbina za dovoljenja za pridobivanje ogljikovodikov z 12 % vrednosti pridobljenih rudnin zvišala na 30 % (5) (v nadaljnjem besedilu: sprememba Zakona o rudarstvu iz leta 2008). Višja pristojbina se ni uporabljala za gospodarske subjekte, katerih dovoljenja za rudarjenje so bila predhodno podaljšana.

1.2 Začetek formalnega postopka preiskave

(5) Komisija se je 13. januarja 2009 odločila začeti formalni postopek preiskave iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (6) (v nadaljnjem besedilu: PDEU) v zvezi z ukrepi, ki jih je izvedla Madžarska in naj bi pomenili državno pomoč družbi MOL. Sklep Komisije z dne 13. januarja 2009 o državni pomoči SA.24571 (ex C 1/09; ex NN 69/08) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil 28. marca 2009 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (7).

(6) Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede tega, ali je družba MOL zaradi kombiniranega zaporedja ukrepov, ki jih je izvedla Madžarska, dobila selektivno prednost. Zaporedje ukrepov je vključevalo dva elementa, in sicer pogodbo iz leta 2005 in spremembo Zakona o rudarstvu iz leta 2008. Na podlagi predhodne ocene je Komisija ugotovila, da so madžarski organi družbo MOL obravnavali ugodneje kot njene konkurente, ki delujejo v okviru istega režima izdajanja dovoljenj.

1.3 Konec formalnega postopka preiskave

(7) Komisija je v Sklepu 2011/88/EU (8) o državni pomoči SA.24571 (ex C 1/09; ex NN 69/08), ki jo je Madžarska odobrila družbi MOL (v nadaljnjem besedilu: izpodbijani sklep), ugotovila, da ukrep v korist družbi MOL, tj. kombinacija pogodbe iz leta 2005 in spremembe Zakona o rudarstvu iz leta 2008, pomeni državno pomoč, ki je nezdružljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(1) PDEU. Zahtevala je, naj Madžarska od družbe MOL izterja pomoč, da se ponovno vzpostavi stanje na trgu pred njeno dodelitvijo (9).

1.4 Sodba Splošnega sodišča z dne 12. novembra 2013 v zadevi MOL NYRT. proti Evropski komisiji, T-499/10

(8) Potem ko je družba MOL vložila tožbo, je Splošno sodišče v sodbi z dne 12. novembra 2013 v zadevi T-499/10 (10) izpodbijani sklep razglasilo za ničen, ker selektivnost ukrepa ni bila dokazana.

(9) Splošno sodišče je ugotovilo, da pogodba iz leta 2005 ni bila selektivna. Navedlo je, da obseg proste presoje madžarskim organom omogoča, da se za rudarske družbe v primerljivih položajih ohrani enako obravnavanje. Zato je menilo, da dejstvo, da se pogoji zunaj pogodbe, ki ne vključuje državne pomoči, pozneje spremenijo tako, da je pogodbenica take pogodbe v ugodnejšem položaju v primerjavi z drugimi subjekti, ki niso sklenili podobne pogodbe, ne zadošča za to, da bi se lahko pogodba in poznejše spremembe zunanjih pogojev obravnavale kot državna pomoč.

1.5 Sodba Sodišča z dne 4. junija 2015 v zadevi Evropska komisija proti MOL Nyrt, C-15/14 P

(10) Sodišče je s sodbo z dne 4. junija 2015 v zadevi C-15/14 P (11) potrdilo sodbo Splošnega sodišča, s katero je bil izpodbijani sklep razglašen za ničen.

(11) Sodišče je v navedeni sodbi potrdilo ugotovitev Splošnega sodišča, da selektivnost pogodbe iz leta 2005 ni bila dokazana ter da kombinacije navedene pogodbe in spremembe Zakona o rudarstvu iz leta 2008 ni mogoče opredeliti kot enoten ukrep državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

(12) Sodišče je poudarilo, da obstaja bistvena razlika med presojo selektivnosti splošnih sistemov oprostitev ali olajšav, ki po definiciji dajejo prednost, in presojo selektivnosti fakultativnih določb nacionalnega prava, ki določajo naložitev dodatnih bremen. Kadar nacionalni organi taka bremena naložijo, da bi ohranili enako obravnavanje gospodarskih subjektov, zgolj to, da imajo ti organi določeno polje proste presoje, ki ga določa zakon in ni neomejeno, ne more zadostovati za dokaz o selektivnosti takega sistema.

(13) Po mnenju Sodišča je zaradi navedenega razloga obravnavani primer mogoče razlikovati od primerov, ko je uporaba takega polja povezana z dajanjem prednosti določenemu gospodarskemu subjektu (12).

(14) Poleg tega je Sodišče navedlo, da je mogoče pravni okvir, s katerim nacionalni organi naložijo dodatna bremena, da bi ohranili enako obravnavanje gospodarskih subjektov, šteti za selektivnega le, če bi nacionalni organi pri uporabi polja proste presoje brez objektivnega razloga ugodneje obravnavali določene gospodarske subjekte.

(15) Sodišče je poudarilo, da v obravnavanem primeru ni dokazov, da so madžarski organi pri uporabi proste presoje za zvišanje rudarskih pristojbin v primeru podaljšanja dovoljenja družbo MOL neupravičeno ugodneje obravnavali (13).

(16) Zato je sklenilo, da pravnega okvira, ki ureja sklepanje pogodb o podaljšanju, v obravnavanem primeru ni mogoče šteti za selektivnega.

(17) Kar zadeva kombinirano zaporedje ukrepov, ki sestavljajo enoten ukrep državne pomoči, se je Sodišče sklicevalo na sodno prakso in navedlo, da je mogoče kombinacijo posegov šteti za enoten ukrep pomoči, če so z vidika njihovega časovnega zaporedja, namena in položaja podjetja ob teh posegih tako tesno povezani, da jih ni mogoče ločiti (14).

(18) Kljub temu je Sodišče v obravnavanem primeru poudarilo, da je do zvišanja rudarskih pristojbin, ki je začelo veljati leta 2008, prišlo v okviru naraščanja mednarodnih cen surove nafte, torej je država objektivno utemeljeno izvajala svojo zakonodajno pristojnost glede na razvoj trga. Poleg tega ni nič kazalo, da je bila pogodba iz leta 2005 sklenjena v pričakovanju spremembe iz leta 2008 (15).

(19) Zato je Sodišče sklenilo, da pogodbe iz leta 2005 in spremembe Zakona o rudarstvu iz leta 2008 zaradi dejstva, da nista medsebojno časovno in/ali funkcionalno povezani, ni mogoče razlagati tako, da sestavljata enoten ukrep državne pomoči.

2. POSTOPEK

(20) Glede na to, da je Sodišče razglasilo ničnost izpodbijanega sklepa, formalni postopek preiskave ostaja odprt. Niti Splošno sodišče niti Sodišče nista menila, da sklep o začetku postopka v obravnavanem primeru vsebuje kakršno koli napako. Zato mora Komisija sprejeti končni sklep in v njem odpraviti nepravilnosti, ki sta jih ugotovili sodišči EU.

3. OCENA

(21) Člen 107(1) PDEU določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga in prizadene trgovino med državami članicami, nezdružljiva z notranjim trgom. Ti pogoji so kumulativni. Če eden od njih ni izpolnjen, zadevni ukrep ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

(22) V okoliščinah obravnavanega primera je oceno primerno omejiti na pogoj selektivnosti.

3.1 Selektivnost

(23) Da bi se ukrep štel za državno pomoč, mora biti specifičen ali selektiven, tako da daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga.

(24) Kot je navedeno v uvodnih izjavah 12 in 13, oddelek 26/A (5) Zakona o rudarstvu ne pomeni splošnega sistema oprostitev ali olajšav za nekatera podjetja. Ravno nasprotno, madžarskim organom omogoča, da uvedejo višjo pristojbino za podaljšanje dovoljenj za rudarjenje. Za vse gospodarske subjekte v primerljivem dejanskem in pravnem položaju veljajo enaki pogoji.

(25) Kot je navedeno v uvodnih izjavah 14 in 15, ni dokazov, da so madžarski organi družbo MOL neupravičeno obravnavali ugodneje kot druge gospodarske subjekte, ki bi lahko bili v primerljivem položaju. Dejstvo, da imajo madžarski organi pri določanju pristojbine za podaljšanje na voljo določeno polje proste presoje, ki je opredeljeno z zakonom, vendar ni neomejeno, ne more zadostovati za ugotovitev, da je pravni okvir iz oddelka 26/A (5) Zakona o rudarstvu selektiven.

(26) Kar zadeva kombinirane učinke pogodbe iz leta 2005 in spremembe Zakona o rudarstvu iz leta 2008, Komisija ugotavlja, da je lahko enoten ukrep pomoči glede na sodno prakso Sodišča sestavljen iz kombinacije posegov, če so ti z vidika njihovega časovnega zaporedja, namena in položaja podjetja ob teh posegih tako tesno povezani, da jih ni mogoče ločiti (16).

(27) Vendar, kot je navedeno v uvodni izjavi 18, v obravnavanem primeru ni dokazov, da je Madžarska ob podpisu pogodbe iz leta 2005 že nameravala naknadno zvišati rudarsko pristojbino v škodo drugih gospodarskih subjektov, ki so bili na dan podpisa pogodbe že na trgu, ali novih gospodarskih subjektov. Do zvišanja rudarskih pristojbin na podlagi spremembe Zakona o rudarstvu iz leta 2008 je prišlo v okviru zvišanja mednarodnih cen.

(28) Kot je navedeno v uvodni izjavi 19, zato pogodbe iz leta 2005 in spremembe Zakona o rudarstvu iz leta 2008 ni mogoče razlagati tako, da sestavljata enoten ukrep pomoči, saj nista medsebojno časovno in/ali funkcionalno povezani.

3.2 Sklepna ugotovitev o oceni

(29) Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da zaporedje ukrepov, ki jih je sprejela Madžarska, tj. pogodba o podaljšanju iz leta 2005 in poznejša sprememba Zakona o rudarstvu, ni bilo selektivno v korist družbe MOL.

(30) Glede na to, da zaporedje ukrepov, ki vključuje pogodbo iz leta 2005 in poznejšo spremembo Zakona o rudarstvu, ni selektivno, ni treba oceniti, ali so izpolnjeni drugi pogoji za državno pomoč iz člena 107(1) PDEU.

4. SKLEPNA UGOTOVITEV

(31) Glede na zgoraj navedeno je na podlagi ponovne ocene domnevne pomoči, ki je bila predmet sklepa o začetku postopka, mogoče ugotoviti, da obravnavani ukrep v korist družbe MOL, tj. kombinacija pogodbe iz leta 2005 in spremembe Zakona o rudarstvu iz leta 2008, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Kombinacija fiksne rudarske pristojbine iz pogodbe o podaljšanju, sklenjene 22. decembra 2005 med Republiko Madžarsko in družbo MOL Nyrt., ter poznejših sprememb Zakona št. XLVIII o rudarstvu iz leta 1993 ne pomeni državne pomoči družbi MOL Nyrt. v smislu člena 107(1) PDEU.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Madžarsko.

V Bruslju, 26. oktobra 2015 Za Komisijo Margrethe VESTAGER Članica Komisije

(1) UL C 74, 28.3.2009, str. 63.

(2) 1993. évi XLVIII. Törvény a bányászatról (Zakon o rudarstvu št. XLVIII iz leta 1993).

(3) Koncesije se uporabljajo za tako imenovana zaprta območja, za katera velja, da so bogata z rudninami in zelo dragocena. Pristojni nacionalni organ jih odobri uspešnim ponudnikom na podlagi odprtega razpisnega postopka.

(4) Dovoljenja se uporabljajo za tako imenovana odprta območja, za katera velja, da so manj bogata z rudninami in manj dragocena. Pristojni nacionalni organ ne more zavrniti izdaje dovoljenja, če prosilec izpolnjuje pogoje, določene z zakonom.

(5) To zvišanje se je nanašalo na polja, ki so se začela izkoriščati med 1. januarjem 1998 in 1. januarjem 2008.

(6) UL C 115, 9.5.2008, str. 92.

(7) Glej opombo 1.

(8) Sklep Komisije 2011/88/EU z dne 9. junija 2010 o državni pomoči C 1/09 (ex NN 69/08), ki jo je Madžarska odobrila družbi MOL (UL L 34, 9.2.2011, str. 55).

(9) Znesek, ki bi ga bilo treba vrniti, je za leto 2008 znašal 28 444,7 milijona HUF, za leto 2009 pa 1 942,1 milijona HUF. Za leto 2010 bi morala Madžarska znesek, ki ga je bilo treba vrniti v zvezi z že plačanimi rudarskimi pristojbinami, izračunati na enak način kot za leti 2008 in 2009, in sicer za obdobje do odprave ukrepa.

(10) Zadeva MOL proti Komisiji, T-499/10, EU:T:2013:592.

(11) Zadeva Komisija proti MOL, C-15/14 P, EU:C:2015:362.

(12) Sodba C-15/14 P; glej opombo 11; točke 64, 65 in 69.

(13) Sodba C-15/14 P; glej opombo 11; točki 66 in 69.

(14) Sodba C-15/14 P; glej opombo 11; točka 92.

(15) Sodba C-15/14 P; glej opombo 11; točki 96 in 98.

(16) Združeni zadevi Bouygues in Bouygues Télécom proti Komisiji in drugim, C-399/10 P in C-401/10 P, EU:C:2013:175, točki 103 in 104.