SL Uradni list Evropske unije L 160/11

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. oktobra 2008

o državni pomoči C 44/07 (ex N 460/07) ki jo Francija namerava izvajati za podjetje FagorBrandt

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 5995)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/485/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

(1) Francija je z dopisom z dne 6. avgusta 2007 Komisiji priglasila pomoč za prestrukturiranje za skupino FagorBrandt.

(2) Komisija je z dopisom z dne 10. oktobra 2007 Francijo obvestila o odločitvi, da v zvezi s priglašeno pomočjo sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES.

(3) Odločitev Komisije, da sproži postopek (v nadaljnjem besedilu: odločitev o sprožitvi postopka), je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo pripombe o zadevni pomoči.

(4) Komisija je prejela pripombe treh zainteresiranih strani, in sicer dveh konkurentov in upravičenca do pomoči. Electrolux je predložil pripombe z dopisom z dne 14. decembra 2007. To podjetje je po sestanku s službami Komisije 20. februarja 2008 predložilo dodatne pripombe z dopisoma z dne 26. februarja 2008 in 12. marca 2008. Konkurent, ki želi ostati anonimen, je pripombe predložil z dopisom z dne 17. decembra 2007 (3). Podjetje FagorBrandt je pripombe predložilo z dopisom z dne 17. decembra 2007. Komisija je te pripombe poslala Franciji, in sicer v dopisih z dne 15. januarja 2008 in 13. marca 2008, ter ji dala možnost, da v zvezi z njimi izrazi stališča. Ta je prejela z dopisom z dne 15. februarja 2008 in z dokumentom, predloženim na sestanku 18. marca 2008 (glej spodaj).

(5) Francija je z dopisom z dne 13. novembra 2007 Komisiji sporočila pripombe v zvezi z odločitvijo o sprožitvi postopka. Sestanek med službami Komisije, francoskimi organi in skupino FagorBrandt je bil 18. marca 2008. Francoski organi so po tem sestanku predložili informacije z dopisoma z dne 24. aprila 2008 in 7. maja 2008. Drugi sestanek istih strank je bil 12. junija 2008. Francoski organi so po tem sestanku predložili informacije z dopisom z dne 9. julija 2008. Komisija je 15. julija 2008 zahtevala dodatne informacije, in francoski organi so jih predložili 16. julija 2008.

2. OPIS

(6) Zadevna pomoč je pomoč za prestrukturiranje. Predvideni znesek pomoči je 31 milijonov EUR. Ta sredstva bo zagotovilo francosko ministrstvo za gospodarstvo, finance in zaposlovanje.

(7) Upravičenec do pomoči je FagorBrandt S.A., ki ima več podružnic, v katerih izvajajo dejavnosti proizvodnje in trženja. Ta skupina (v nadaljnjem besedilu: FagorBrandt) je v posredni lasti družbe Fagor Electrodomésticos S. Coop (v nadaljnjem besedilu: Fagor), zadruge, ustanovljene po španskem pravu. Kapital navedene zadruge je porazdeljen med približno 3 500 članov (zaposlenih – družbenikov), od katerih nihče ne more imeti v lasti več kot 25 % kapitala zadruge.

(8) Fagor je tudi v skupini zadrug Mondragón Corporación Cooperativa (v nadaljnjem besedilu: MCC), znotraj katere vsaka zadruga ohranja svojo pravno in finančno neodvisnost. Fagor spada v oddelek „Proizvodi za dom“ sektorske skupine „Industrija“ znotraj skupine MCC.

(9) Promet skupine FagorBrandt je v letu 2007 znašal 903 milijone EUR. Prisotna je v vseh kategorijah bele tehnike, zajema pa tri velike družine izdelkov: za pomivanje in pranje (pomivalni stroji, pralni stroji, sušilni stroji, pralno-sušilni stroji), hlajenje (hladilniki, zamrzovalne skrinje in zamrzovalne omare) in kuhanje (običajne pečice, mikrovalovne pečice, štedilniki, kuhalne plošče, nape).

(10) Komisija je v oddelku 2.1 odločitve o sprožitvi postopka navedla več podatkov o upravičencu in pojasnila razloge za njegove težave.

3. RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

(11) Komisija je imela pomisleke iz naslednjih petih razlogov: (i) nevarnosti izigravanja prepovedi pomoči za prestrukturiranje za nova podjetja; (ii) nevarnosti izigravanja obveznosti vračila nezdružljive pomoči; (iii) dvoma o ponovni vzpostavitvi dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja; (iv) nezadostnosti izravnalnih ukrepov; (v) dvoma o omejitvi pomoči na najmanjšo potrebno in še zlasti o prispevku upravičenca.

3.1 Nevarnost izigravanja prepovedi pomoči za prestrukturiranje za nova podjetja

(12) Ker je bilo podjetje FagorBrandt ustanovljeno januarja 2002, je v smislu odstavka 12 Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu: smernice za prestrukturiranje) (4) veljalo za novo podjetje do januarja 2005, to je do treh let po ustanovitvi. To pomeni, da je bilo podjetje FagorBrandt novo podjetje ob davčni oprostitvi, ki je zanj obveljala na podlagi člena 44f splošnega davčnega zakonika (v nadaljnjem besedilu: pomoč na podlagi člena 44f), pa tudi decembra 2003, ko je Komisija navedeno pomoč razglasila za nezdružljivo in odredila njeno vračilo (5). V skladu z odstavkom 12 smernic za prestrukturiranje torej ni bilo upravičeno do pomoči za prestrukturiranje. Zato bi lahko dejstvo, da je Francija tako dolgo odlašala z izterjavo pomoči, decembra 2003 razglašene za nezdružljivo, da se podjetje ni več štelo za novo podjetje in je bilo tako upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, pomenilo izigravanje prepovedi iz odstavka 12 smernic za prestrukturiranje.

3.2 Nevarnost izigravanja obveznosti vračila nezdružljive pomoči

(13) Z ugotovitvijo, da se zdi, da je večina priglašene pomoči namenjena financiranju vračila pomoči na podlagi člena 44f, je Komisija izrazila sum, da priglašena pomoč pomeni izigravanje obveznosti vračila navedene nezdružljive pomoči, njeni izterjavi pa jemlje bistvo in polni učinek.

3.3 Dvomi o dolgoročni sposobnosti preživetja podjetja

(14) Komisija je imela glede ponovne vzpostavitve dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja dva pomisleka. Po eni strani je ob ugotovitvi, da je bil pričakovani promet za leto 2007 za približno 20 % večji v primerjavi z letom prej, vprašala, na katerih podatkih je temeljila ta napoved. Po drugi strani je Komisija opozorila, da v načrtu prestrukturiranja ni navedeno, kako namerava FagorBrandt vrniti nezdružljivo pomoč, ki jo je prejela njena italijanska podružnica.

3.4 Nezadostnost izravnalnih ukrepov

(15) Komisija je tudi dvomila, ali je sprejemljivo, da se poleg že sprejetih izravnalnih ukrepov na podlagi načrta prestrukturiranja ne izvajajo dodatni izravnalni ukrepi. Komisija je opozorila, da: (i) smernice za prestrukturiranje (odstavki od 38 do 41) nalagajo upravičencem, ki izpolnjujejo merilo za „veliko podjetje“, da morajo uvesti izravnalne ukrepe; (ii) bi po eni strani podjetje FagorBrandt brez pomoči zapustilo trg, po drugi strani pa so njegovi konkurenti večinoma evropska podjetja. Zaradi izginotja podjetja FagorBrandt bi lahko evropski konkurenti bistveno povečali svojo proizvodnjo in prodajo; (iii) se zdi, da vseh že izvedenih ukrepov na podlagi odstavka 40 smernic za prestrukturiranje ni mogoče šteti za izravnalne ukrepe; (iv) je sama ne nazadnje poudarila, da se s smernicami, ki so se uporabljale ob proučitvi primerov Bull (6) in Euromoteurs (7), na katera se sklicuje Francija, niso nalagale obveznosti izvajanja izravnalnih ukrepov. Opozorila je tudi na druge večje razlike med navedenima primeroma in tem primerom.

3.5 Dvomi o prispevku upravičenca

(16) Nazadnje je Komisija izrazila dvome o izpolnitvi pogojev iz členov 43 in 44 smernic za prestrukturiranje. Po eni strani francoski organi vračila pomoči na podlagi člena 44f niso vključili v stroške prestrukturiranja, po drugi strani pa niso pojasnili izvora nekaterih zneskov, ki se štejejo za „lastni strošek upravičenca“.

4. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

4.1 Pripombe podjetja Electrolux

(17) Electrolux navaja, da je za spopadanje z izzivi svetovne konkurence uvedel obsežne in zelo drage načrte prestrukturiranja. Za ohranitev konkurenčnosti je bilo podjetje prisiljeno sprejeti drastične ukrepe, kot je zaprtje osmih tovarn v zahodni Evropi, katerih proizvodnja se je v glavnem preselila v druge že delujoče tovarne po Evropi ter nove tovarne na Poljskem in Madžarskem. Večina podjetij iz sektorja bele tehnike je izvedla podobne operativne ukrepe prestrukturiranja. Zato navedeno podjetje negoduje, ker bi podjetje FagorBrandt lahko prejelo podporo za reševanje iz položaja, ki ga mora preostali sektor urediti brez podobne pomoči. Pomoč naj bi izkrivljala konkurenco v škodo drugih podjetij.

4.2 Pripombe drugega konkurenta

(18) Prvič, ta konkurent, ki želi ostati anonimen, meni, da načrtovana pomoč podjetju ne bo omogočila ponovne vzpostavitve dolgoročne sposobnosti preživetja. Po njegovem mnenju je za zagotovitev preživetja podjetja nujno potrebna obsežna industrijska reorganizacija. Vendar ta konkurent meni, da FagorBrandt nima na voljo sredstev za financiranje potrebnih naložb. Prav tako pomoč podjetju FagorBrandt ne bo pomagala doseči zadostne velikosti, da bi lahko izboljšalo svoj položaj v pogajanjih z velikimi distributerji, ki so bolj naklonjeni dobaviteljem z večjo prisotnostjo v Evropski uniji.

(19) Drugič, konkurent meni, da pomoč ni omejena na najmanjšo potrebno, saj bi lahko podjetje FagorBrandt potrebna finančna sredstva za prestrukturiranje dobilo pri svojem delničarju in v zadrugi (to je skupini MCC, katere del je banka Caja Laboral), v katero je slednji vključen.

(20) Tretjič, konkurent meni, da bi pomoč lahko prizadela konkurenco in trgovino med državami članicami. Po eni strani ima večina podjetij iz tega sektorja proizvodnjo v Evropi, zato se lahko štejejo za evropska podjetja. Azijski in turški konkurenti so pomembno prisotni samo pri nekaterih proizvodih. Po drugi strani je FagorBrandt peti akter na evropski ravni in ima močan položaj na francoskem, španskem in poljskem trgu. Zato konkurent meni, da brez izravnalnih ukrepov Komisija pomoči ne more razglasiti za združljivo.

(21) Četrtič, pretekla dodelitev nezakonitih pomoči Francije in Italije vodi do dveh ugotovitev: po eni strani se težave podjetja FagorBrandt ponavljajo, kar postavlja pod vprašaj njegovo sposobnost preživetja; po drugi strani pa se bo priglašena pomoč verjetno uporabila za vračilo nezakonitih pomoči, kar bi pomenilo izigranje obveznosti vračila.

4.3 Pripombe skupine FagorBrandt

(22) Pripombe skupine FagorBrandt so podobne pripombam francoskih organov, ki so povzete v nadaljevanju.

5. STALIŠČA FRANCIJE

5.1 Stališča Francije v zvezi z odločitvijo o sprožitvi postopka

(23) Kar zadeva morebitno izigravanje prepovedi pomoči za prestrukturiranje za nova podjetja, francoski organi ne zanikajo, da je treba FagorBrandt v skladu z odstavkom 12 smernic za prestrukturiranje v prvih treh letih po ustanovitvi šteti za „novo podjetje“. Vendar opozarjajo, da je vprašanje morebitne pomoči za prestrukturiranje za FagorBrandt postalo aktualno šele leta 2006, po težavah, ki so se začele leta 2004, in glede na poslabšanje njegovega finančnega položaja od leta 2005, to je v petem letu po ustanovitvi. Z drugimi besedami, podjetje ni imelo razlogov, da bi zaprosilo za pomoč za prestrukturiranje, preden se je znašlo v položaju, ko je bila ta pomoč upravičena, to je leta 2006. Zato je vprašanje morebitnega izigravanja pravila „treh let“ brezpredmetno.

(24) V zvezi z možnostjo, da priglašena pomoč jemlje polni učinek obveznosti vračila, Francija opozarja, da podjetje ni v težavah samo zaradi vračila pomoči. Finančne težave so se namreč začele leta 2004, položaj pa se je močno poslabšal v letih 2005 in 2006. Kot je Komisija ugotovila v odločitvi o sprožitvi postopka, je to podjetje v težavah v smislu smernic za prestrukturiranje. Francija iz tega sklepa, da je podjetje zato upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, če so izpolnjeni tudi drugi pogoji za tako pomoč. Vprašanje, ali bi se podjetje v letu 2007 ali 2008 lahko rešilo iz težav ali ne, če mu ne bi bilo treba vrniti pomoči, je brezpredmetno, saj je vračilo pomoči obvezno, in sicer že vse od negativne odločbe Komisije iz leta 2003 v zvezi z ureditvijo iz člena 44f. Zahteva za pomoč je torej upravičena prav zaradi nakopičenih finančnih težav, ki izhajajo iz stroškov prestrukturiranja, ki jih podjetje že nosi, nedokončanega prestrukturiranja in vseh drugih stroškov, ki jih mora prevzeti podjetje, vključno z vračilom pomoči.

(25) Francoski organi v zvezi s ponovno vzpostavitvijo dolgoročne sposobnosti preživetja in s tem povezanima dvomoma iz odločitve o sprožitvi postopka opozarjajo na naslednje. Napovedana 20-odstotna rast prometa v letu 2007 glede na leto 2006 temelji predvsem na spremenjenem obsegu dejavnosti skupine FagorBrandt v letu 2006. Glede neupoštevanja vračila nezakonite pomoči, ki jo je prejela italijanska podružnica (pomoč je bila dodeljena na podlagi prevzema dejavnosti proizvodnje električnih gospodinjskih aparatov podjetja Ocean Spa, ki ga je izvedlo podjetje Brandt Italia), francoski organi navajajo, da to vračilo ne bi smelo vplivati na sposobnost preživetja podjetja, glede na to, da bi moral biti končni znesek, ki bo bremenil Brandt Italia, manjši od [< 1 milijona] (8) EUR, saj naj bi preostanek pokril prodajalec zadevnih dejavnosti.

(26) Glede neobstoja izravnalnih ukrepov Francija ponavlja, da je podjetje že leta 2004 prodalo podružnico Brandt Components (obrat v Neversu). Poleg tega je družba zmanjšala proizvodno zmogljivost z ukinitvijo proizvodnje zamrzovalnih skrinj in samostoječih mikrovalovnih pečic. Francoski organi tudi opozarjajo, da je pomoč povzročila zelo majhno izkrivljanje, zaradi česar se zmanjša potreba po izravnalnih ukrepih. FagorBrandt ima namreč [0–5]-odstotni tržni delež na evropski ravni, kar je zelo malo v primerjavi z njegovimi glavnimi konkurenti. Francoski organi poleg tega menijo, da lahko prisotnost podjetja na trgu prepreči oligopolne položaje. Francoski organi so med formalnim postopkom preiskave predlagali uvedbo dodatnih izravnalnih ukrepov.

(27) Kar zadeva dvome Komisije o omejitvi pomoči na najmanjšo potrebno in lastnem prispevku upravičenca, francoski organi opozarjajo na naslednje. V zvezi z neupoštevanjem vračila pomoči pri stroških prestrukturiranja navajajo, da vračila nezdružljive pomoči ni mogoče vnaprej šteti za strošek prestrukturiranja. Glede „lastnega stroška upravičenca“, kot je poimenovan v priglasitvi, francoski organi pojasnjujejo, da so to bančna posojila.

5.2 Stališča Francije do pripomb zainteresiranih strani

(28) Francija v zvezi s stališči podjetja Electrolux poudarja, da ukrepi prestrukturiranja, ki so jih uvedli Electrolux in drugi konkurenti, niso bili namenjeni reševanju iz težkega gospodarskega položaja, temveč krepitvi položaja na trgu bele tehnike. Francija tako meni, da položaj podjetja FagorBrandt ni primerljiv s položajem njegovih konkurentov, ki so imeli zaradi svoje velikosti na voljo tudi veliko večja finančna sredstva.

(29) Francoski organi v zvezi s stališči podjetja, ki je želelo ostati anonimno, glede dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja FagorBrandt poudarjajo, prvič, da je podjetje FagorBrandt sprejelo ukrepe, ki so bili namenjeni predvsem kritju izgub in povečanju varnostne rezerve, da bi lahko v nekaj letih dosegli boljši položaj na trgu, zlasti z razvojem […]. Poleg tega francoski organi menijo, da bo imelo podjetje FagorBrandt še naprej na voljo realne zmogljivosti za raziskave in razvoj, „ki mu omogočajo, da na trg uvede inovativne proizvode z visoko dodano vrednostjo“.

(30) Francoski organi v zvezi s trditvijo, da pomoč ni omejena na najmanjšo, ker bi FagorBrandt lahko financirali njegovi delničarji, poudarjajo, da MCC ni holding, ampak zadružna organizacija. Vsaka zadruga v tej zadružni organizaciji, vključno z družbo Fagor ali banko Caja Laboral, je samostojna in odvisna od odločitev svojih delavcev – zadružnikov, ki so njeni lastniki. FagorBrandt tako lahko računa samo na finančno pomoč družbe Fagor, ki je omejena na svoje trenutne zmogljivosti. Zaradi prevzema podjetja FagorBrandt se je manevrski prostor družbe Fagor pri razpolaganju z likvidnimi sredstvi zmanjšal, in Fagor danes ne more odobriti finančnih sredstev nad določenim pragom.

(31) Tretjič, francoski organi v odgovor na domnevne negativne učinke na konkurenco opozarjajo na protislovja v pripombah zainteresirane strani, ki je želela ostati anonimna. Ta po eni strani trdi, da naj bi pomoč vplivala na pogoje konkurence na evropskem trgu. Po drugi strani pa trdi, da je podjetje FagorBrandt premajhno v primerjavi z največjimi podjetji, kar ogroža njegovo sposobnost preživetja. Francoski organi poleg tega v zvezi z neobstojem izravnalnih ukrepov opozarjajo, da so že izvedli veljavne izravnalne ukrepe in da predlagajo izvedbo novih.

(32) Četrtič, Francija v odgovor na trditve, ki se opirajo na predhodno dodelitev nezakonite pomoči Francije in Italije, opozarja, da ta nezakonita pomoč ni bila namenjena programu prestrukturiranja podjetja, ampak sistemu spodbujanja ohranjanja delovnih mest na ozemlju. Sicer pa Francija na podlagi informacij, ki jih je podjetje FagorBrandt Komisiji predložilo 17. decembra 2007, poudarja, da ni prave povezave med zneskom dodeljene pomoči (približno 20 milijonov EUR neto pomoči po odbitku davkov) in zneskom nezdružljive pomoči (približno [25–30] milijonov EUR po izračunu obresti). Poleg tega se stroški prestrukturiranja ocenjujejo na [50–90] milijonov EUR, torej precej presegajo znesek zaprošene pomoči za prestrukturiranje. In nazadnje, opozarjajo na zamenljivost izdatkov.

(33) Kar zadeva stališča, ki jih je Komisiji predložilo podjetje FagorBrandt, francoski organi navajajo, da se z njegovimi pojasnili lahko samo strinjajo, še toliko bolj, ker dopolnjujejo njihove lastne ugotovitve.

6. OCENA POMOČI

6.1 Obstoj pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES

(34) Komisija je v oddelku 3.1 odločitve o sprožitvi postopka sklenila, da je ukrep pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Tega sklepa ni izpodbijala nobena stran.

6.2 Pravna podlaga za oceno

(35) Člen 87(2) in (3) Pogodbe določa odstopanja od splošne nezdružljivosti, določene v odstavku 1 navedenega člena. Odstopanja, določena v členu 87(2) Pogodbe, se v obravnavanem primeru očitno ne uporabljajo.

(36) Komisija v zvezi z odstopanji, določenimi v členu 87(3) Pogodbe, ugotavlja, da se uporablja samo odstopanje iz točke (c) navedenega odstavka, ker cilj pomoči ni regionalen in ker se odstopanje iz točke (b) navedenega odstavka očitno ne uporablja. V njej je predvidena odobritev pomoči za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. V tem primeru ni dvoma, da je bila pomoč dodeljena za ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja v težavah. Komisija je v smernicah za prestrukturiranje pojasnila, kako ocenjuje združljivost takih pomoči. Pravna podlaga za oceno bodo torej navedene smernice. Komisija meni, da v obravnavanem primeru ne bi bilo mogoče uporabiti nobenega drugega okvira Skupnosti. Sicer pa se Francija ni sklicevala na nobeno drugo odstopanje od Pogodbe. Poleg tega nobena od zainteresiranih strani ni nasprotovala izbiri te pravne podlage, ki je bila navedena že v odločitvi o sprožitvi postopka.

6.3 Upravičenost podjetja do pomoči za prestrukturiranje

(37) Podjetje je upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, če se, prvič, lahko šteje za podjetje v težavah, kot je določeno v oddelku 2.1 smernic za prestrukturiranje.

(38) Komisija je v odstavku 24 odločitve o sprožitvi postopka navedla, da gre verjetno za podjetje v težavah v smislu odstavka 11 smernic za prestrukturiranje. V odstavku 27 odločitve o sprožitvi postopka je tudi navedla, da se je v skladu z odstavkom 13 smernic za prestrukturiranje podjetje znašlo v prevelikih težavah, da bi ga lahko financiral njegov španski delničar. V nasprotju s to predhodno oceno pa konkurent, ki je želel ostati anonimen, meni, da bi lahko podjetje FagorBrandt od družbe Fagor in skupine MCC prejelo potrebno finančno pomoč za rešitev iz težav. Treba je torej proučiti, ali je treba spremeniti predhodno oceno iz odločitve o sprožitvi postopka. Komisija ugotavlja, da trditev konkurenta temelji na časopisnem članku (9), v katerem je navedeno, da lahko Fagor verjetno brez težav pridobi sredstva na finančnih trgih. Vendar Komisija opozarja, da je navedeni članek iz aprila 2005 in da se je finančni položaj družbe Fagor pozneje močno poslabšal. Francoski organi v zvezi s tem opozarjajo, da so se finančni dolgovi družbe Fagor (brez konsolidacije dolgov skupine FagorBrandt) v letu 2005 […] (10), zlasti zaradi nakupa delnic podjetja FagorBrandt in velikih industrijskih naložb v Fagor. Poleg tega je družba Fagor v letu 2006 vložila 26,9 milijona EUR kapitala v podjetje FagorBrandt. Vsi ti dejavniki so tako rekoč izčrpali sposobnost zadolževanja zadruge, katere stopnja zadolženosti je močno presegla splošno dovoljene pragove. Komisija torej meni, da ni potrebna ponovna proučitev ocene iz odločitve o sprožitvi postopka glede upravičenosti podjetja na podlagi odstavkov 11 in 13 smernic za prestrukturiranje.

(39) Kar zadeva upravičenost podjetja glede na pogoje iz oddelka 2.1 smernic za prestrukturiranje, je v odločitvi o sprožitvi postopka naveden en sam dvom, in sicer o morebitnem izigravanju prepovedi pomoči za prestrukturiranje za nova podjetja (glej točko 3 zgoraj, „Razlogi za sprožitev postopka“).

(40) Komisija je proučila finančno stanje podjetja, ki je prikazano v spodnji preglednici 1. Jasno je, da podjetje v prvih treh letih po ustanovitvi tudi ob morebitnem vračilu pomoči na podlagi člena 44f ni izpolnjevalo meril iz odstavkov 10 in 11 smernic za prestrukturiranje, da bi se lahko štelo za podjetje v težavah: kar zadeva odstavek 10 smernic za prestrukturiranje, je očitno, da podjetje tudi ob morebitnem vračilu pomoči v višini 22,5 milijona EUR že leta 2004 (to pomeni v prvih mesecih po dokončni negativni odločbi Komisije) še ne bi izgubilo polovice svojega osnovnega kapitala iz leta 2004. Kar zadeva odstavek 11 smernic o prestrukturiranju, bi podjetje tudi ob vračilu pomoči v višini 22,5 milijona EUR že leta 2004 imelo izgube samo v enem letu (2004), kar ne zadostuje, da bi se lahko na podlagi navedenega odstavka štelo za podjetje v težavah. Treba je torej ugotoviti, da so se finančne težave skupine FagorBrandt povečevale od leta 2005, tako da bi se lahko podjetje štelo za podjetje v težavah v smislu smernic za prestrukturiranje (to pomeni podjetje, katerega težave bi „brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj družbe“) brez dvoma od naslednjega leta (glede na obveznost vračila pomoči na podlagi člena 44f), zagotovo pa v letu 2007. Preglednica 1 (v milijonih EUR) 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Promet 847,1 857,6 813,2 743,6 779,7 903,0 Bruto dobiček 205,2 215,1 207,0 […] […] […] Neto rezultat 15,5 13,8 (3,6) […] […] […] Lastna sredstva 69,8 83,4 79,8 […] […] […]

(41) Komisija je tudi navedla, da je skupina Fagor v prvem četrtletju leta 2005 sprejela odločitev o nakupu 90 % delnic podjetja v višini [150–200] milijonov EUR. To dokazuje, da trg ni menil, da je to podjetje v težavah v smislu smernic za prestrukturiranje, torej podjetje, katerega težave bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj družbe.

(42) Komisija na podlagi navedenega meni, da podjetja, ustanovljenega januarja 2002, v prvih treh letih po ustanovitvi ne bi bilo mogoče šteti za podjetje v težavah, tudi če bi takoj vrnilo pomoč na podlagi člena 44f. Zato meni, da odlašanje Francije z izterjavo pomoči na podlagi člena 44f do januarja 2005 – to je do treh let po ustanovitvi podjetja FagorBrandt –, ni pomenilo, da se je podjetje, ki bi v nasprotnem primeru izginilo s trga, umetno ohranjalo pri življenju. Meni tudi, da v tem obdobju podjetje ni imelo razloga, da bi zaprosilo za pomoč za prestrukturiranje. Komisija na podlagi navedenega meni, da odlašanje Francije z izterjavo pomoči na podlagi člena 44f do januarja 2005 ne pomeni izigravanja prepovedi pomoči za prestrukturiranje za nova podjetja v smislu odstavka 12 smernic za prestrukturiranje.

(43) Skratka, dvomi o upravičenosti podjetja so odpravljeni, in Komisija meni, da so izpolnjeni pogoji iz oddelka 2.1 smernic za prestrukturiranje.

6.4 Določbe v zvezi s prejemniki predhodne nezakonite pomoči

(44) S sklicevanjem na odstavek 23 smernic za prestrukturiranje in dejstvo, da je priglašena pomoč očitno namenjena financiranju vračila pomoči na podlagi člena 44f, so v odstavku 30 odločitve o sprožitvi postopka navedeni dvomi, ali priglašena pomoč pomeni izigravanje obveznosti vračila ter ji jemlje bistvo in polni učinek.

(45) Komisija je pri presoji tega vprašanja upoštevala naslednje elemente.

(46) Prvič, v skladu z ustaljeno sodno prakso vračilo nezdružljive pomoči z obrestmi omogoči, da se znova vzpostavi stanje pred dodelitvijo pomoči in se tako odpravi izkrivljanje konkurence, ki ga je taka pomoč povzročila. Zato naj bi se v obravnavanem primeru z vračilom pomoči na podlagi člena 44f z obrestmi – kar je pogoj za izplačilo nove pomoči – znova vzpostavilo stanje pred njeno dodelitvijo.

(47) Drugič, podjetje je upravičeno do pomoči za prestrukturiranje. Prvič, glavni vzrok finančnih težav podjetja namreč ni vračilo nezdružljive pomoči. Vzroki zanje so drugje, povezani pa so z vzrokom za nastale izgube po letu 2004 (glej preglednico 1 zgoraj). Prihodnje vračilo nezdružljive pomoči bo te težave samo še poslabšalo, vse dokler jim podjetje ne bo več kos brez pomoči države. Drugič, uveden je bil načrt prestrukturiranja dejavnosti, katerega stroški znašajo [50–90] milijonov EUR. To dokazuje, da operativno prestrukturiranje, ki je nujno potrebno za ponovno vzpostavitev dobičkonosnosti dejavnosti, povzroča zelo visoke stroške, ki so višji od vračila pomoči na podlagi člena 44f, ki brez obresti znaša 22,5 milijona EUR. Ta dejstva kažejo, da je FagorBrandt podjetje v težavah, katerega obstoj je ogrožen. Kot vsako podjetje v takem položaju je torej upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, če so izpolnjeni drugi pogoji iz smernic za prestrukturiranje.

(48) Tretjič, Komisija je v odločbi iz leta 1991 v zadevi Deggendorf (11) na podlagi ugotovitve, da „bi nezakonito dodeljena pomoč, ki je Deggendorf noče vrniti že od leta 1986, in nova pomoč […] imeli kumulativen učinek, saj bi tej družbi prinesli pretirano in neupravičeno prednost, ki bi spremenila trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“, menila, da je nova pomoč združljiva, vendar „morajo organi […] odložiti izplačilo pomoči za družbo Deggendorf […], dokler ne izterjajo nezdružljive pomoči […]“. Sodišče je v sodbi z dne 15. maja 1997 (12) potrdilo pristop, ki ga je uporabila Komisija. Odtlej je Komisija sprejela več odločb, v katerih je uporabila enak pristop, to je da se nova pomoč šteje za združljivo, če se njeno izplačilo odloži do vračila nezakonite pomoči (13). Komisija ugotavlja, da v obravnavanem primeru ni razloga, če nova pomoč izpolnjuje pogoje iz smernic za prestrukturiranje, da ne bi uporabili pristopa iz zadeve Deggendorf, to je da se nova pomoč šteje za združljivo, če se njeno izplačilo odloži do izterjave pomoči na podlagi člena 44f.

(49) Na podlagi navedenih ugotovitev so bili dvomi Komisije odpravljeni.

(50) V tem smislu želi Komisija pojasniti naslednje. Z odstavkom 23 smernic za prestrukturiranje se Komisiji nalaga, naj na podlagi proučitve pomoči za prestrukturiranje „upošteva […] najprej kumulativni učinek stare pomoči in nove pomoči in nato dejstvo, da stara pomoč ni bila povrnjena“. Kot je navedeno v ustrezni opombi v smernicah za prestrukturiranje, ta določba temelji na zgoraj navedeni sodbi Deggendorf. V obravnavanem primeru se je Francija zavezala, da bo pred izplačilom nove pomoči izterjala pomoč na podlagi člena 44f. Komisija mora v tej odločbi v skladu z navedeno sodno prakso v zadevi Deggendorf to zavezo spremeniti v pogoj za združljivost priglašene pomoči. Tako bo zagotovila, da se predhodna pomoč ne kumulira z novo pomočjo in da se predhodna pomoč povrne. Tako pri nadaljnji oceni nove pomoči ne bo več treba upoštevati kumulativnega učinka pomoči niti dejstva, da pomoč še ni bila povrnjena.

6.5 Ponovna vzpostavitev sposobnosti preživetja podjetja

6.5.1 Tržne priložnosti in verodostojnost napovedi iz načrta prestrukturiranja

(51) Komisija je v oddelku 2.2 odločitve o sprožitvi postopka opisala glavne ukrepe iz načrta prestrukturiranja (14). V oddelku 3.3.3 odločitve o sprožitvi postopka je menila, da ta načrt očitno izpolnjuje zahteve iz odstavkov od 35 do 37 smernic za prestrukturiranje. Z drugimi besedami, z načrtom prestrukturiranja se očitno omogoča ponovna vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja. Komisija je na podlagi formalnega postopka preiskave, ki se zaključuje s to odločbo, podrobneje proučila elemente, na katerih temelji načrt, da bi lahko to prvotno oceno potrdila ali jo ovrgla.

(52) Komisija je ocenila napovedi, ki izhajajo iz načrta prestrukturiranja, zlasti možnosti za rast. Primerjala jih je z zadnjimi težnjami.

(53) Po navedbah združenja CECED (15) gibanje obsega evropskega trga med letoma 2005 in 2007 kaže zmerno rast v zahodni Evropi (približno 2 % na leto) in hitro rast v vzhodni Evropi (približno 7 % na leto). Vendar je ta zadnja stopnja rasti negotova, saj je pod vplivom gospodarskih nihanj, torej ne bi bilo presenetljivo izmenjevanje dvomestne pozitivne rasti in dvomestne negativne rasti.

(54) Čeprav je dolgoročno mogoče, da se bodo potrošniške navade v vzhodni Evropi približale tistim v zahodni Evropi, pa je zaradi šibke kupne moči v teh državah povpraševanje usmerjeno na osnovne potrebščine (pralne stroje in hladilnike) in najosnovnejše modele. Vendar so prav na te trge vstopili turški in azijski konkurenti.

(55) Mogoči trgi skupine FagorBrandt so torej v zahodni Evropi, saj sta njihova vrednost in obseg večja ter so manj odvisni od izdelkov nižjega cenovnega razreda, ki jim FagorBrandt ne more več konkurirati in ki povzročajo hitro rast v vzhodni Evropi.

(56) Natančneje, referenčni trg skupine FagorBrandt je francoski trg, na katerem skupina ustvari [50–80] % prodaje, uresniči [75–100] % obsega in zaposluje [75–100] % zaposlenih v skupini. Po podatkih združenja GIFAM (16) se je trg bele tehnike v Franciji v letu 2007 povečal za 1 % v primerjavi z letom 2006, in sicer po količini in vrednosti. Natančneje, trg […] aparatov, na katerega se želi usmeriti FagorBrandt, se je povečal za […] % v primerjavi z letom 2006, čeprav se je prodaja […] aparatov zmanjšala za […] %.

(57) Gibanja po vrstah proizvodov kažejo, da so vodilni trgi, ki se razvijajo v Evropi in še zlasti v Franciji, povezani predvsem s proizvodi […]. Izrazita je rast proizvodov […], medtem ko je hladilniška industrija skoraj zastala, kot je razvidno iz naslednje preglednice, povzete iz študije združenja GIFAM: […]

(58) Zato odločitev skupine FagorBrandt, da se po eni strani znova usmeri na […], po drugi strani pa razvije […], očitno sledi gibanju različnih segmentov in proizvodov.

(59) Komisija po proučitvi drugih bistvenih elementov iz načrta prestrukturiranja, ki bi lahko upravičili napovedi v zvezi z operativnim dobičkom skupine FagorBrandt v nekaj letih, meni, da so navedene napovedi realne. Zato bo preostanek analize omejen na dva posebna dvoma o realnosti in zadostnosti načrta prestrukturiranja, ki sta bila navedena v odločitvi o sprožitvi postopka.

(60) Prvič, Komisija je zahtevala pojasnila v zvezi s pričakovanim 20-odstotnim povečanjem prometa v letu 2007. Francoski organi so pojasnili, da se je obseg dejavnosti skupine FagorBrandt v letu 2006 spremenil, saj je družba Fagor na FagorBrandt prenesla distribucijo blagovne znamke Fagor na angleškem in francoskem trgu, nato pa še vse francoske dejavnosti družbe Fagor (17). Promet iz teh dejavnosti je bil ocenjen na [50–100] milijonov EUR za leto 2007 in je bil vključen v promet skupine FagorBrandt za leto 2007. Ob stalnem obsegu predvideno povečanje prometa ni preseglo [5–10] %. Po tistem je Francija Komisiji sporočila dejansko doseženi promet v letu 2007. Ta znaša 903 milijone EUR v primerjavi s 779,7 milijona EUR v letu 2006, kar je 16-odstotno povečanje od enega leta do drugega.

(61) Drugič, Komisija je ugotovila, da v načrtu prestrukturiranja ni navedeno, kako namerava FagorBrandt vrniti nezdružljivo pomoč, ki jo je prejela njegova italijanska podružnica, kar postavlja pod vprašaj ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja podjetja. Francoski organi so pojasnili, da izterjava nezdružljive pomoči italijanskih organov ne bi smela vplivati na finančno stanje skupine. Nakupna cena, ki naj bi jo družba Brandt Italia plačala za dejavnost proizvodnje električnih gospodinjskih aparatov podjetja Ocean Spa, je bila namreč zvišana za ocenjeni znesek pomoči, ki naj bi jo prejela družba Brandt Italia, to je [5–10] milijonov EUR (za dejanski znesek pomoči, ki jo je prejela podružnica Brandt Italia, v višini [5–10 milijonov] EUR). Francoski organi na podlagi tega ugotavljajo, da se je dohodek iz nezakonite pomoči skoraj v celoti prenesel na prodajalca Ocean SpA (s preostankom v višini [< 1 milijona] EUR). Francoski organi dodajajo, da to ugotovitev potrjuje odločba sodišča iz Brescie z dne 5. julija 2004, na katero se je družba Brandt Italia obrnila po negativni odločbi Komisije z dne 30. marca 2004 v zvezi z italijansko shemo pomoči in ki je odredilo zaseg zadnjega obroka plačila nakupne cene, ki jo je plačala družba Brandt Italia, to je [5–10] milijonov EUR. Zato bi moralo biti vračilo italijanske pomoči, naloženo družbi Brandt Italia, po vsej verjetnosti manjše od [< 1 milijona] EUR.

(62) Komisija na podlagi navedenih ugotovitev sklepa, da so odpravljeni dvomi o ponovni vzpostavitvi sposobnosti preživetja, ki so bili navedeni v odločitvi o sprožitvi postopka.

6.5.2 Dvomi, ki jih je o ponovni vzpostavitvi sposobnosti preživetja imela zainteresirana stran

(63) Kot je bilo navedeno, se konkurent, ki je želel ostati anonimen, ne strinja, da bi s prestrukturiranjem lahko znova vzpostavili dolgoročno sposobnost preživetja podjetja. Prvič, meni, da bi moralo podjetje preseliti del svoje proizvodnje na poceni proizvodna območja, na katerih bi lahko izkoristilo ekonomije obsega. Drugič, podjetje ne bo kos potrebnim naložbam za izboljšanje svojih proizvodov v industriji, ki vsako leto zahteva velike naložbe v industrijsko orodje, zasnovo, raziskave in razvoj. Ne nazadnje poudarja, da podjetje ostaja premajhno v primerjavi s svojimi konkurenti. V naslednjih odstavkih bo Komisija preverila, ali so te pripombe konkurenta, ki je želel ostati anonimen, v nasprotju z njenimi ugotovitvami glede ponovne vzpostavitve sposobnosti preživetja.

(64) Kar zadeva potrebno preselitev dela proizvodnje v cenejše države, Komisija ugotavlja, da so francoski organi odgovorili prav na to točko. Kot opozarjajo, se usmerjeni razvoj skupine FagorBrandt (inovativni proizvodi z visoko dodano vrednostjo) in nekaterih njenih strogo evropskih konkurentov ne sklada z razmestitvijo njihove proizvodnje v poceni državah. […] V primeru velikih podjetij postavitev proizvodnih enot v poceni države izhaja tudi iz želje, da bi tam razvila prodajo.

(65) Glede trditev konkurenta, ki je želel ostati anonimen, da FagorBrandt ne bo kos velikim naložbam, ki so potrebne za ohranjanje konkurenčnosti, in da je podjetje premajhno v primerjavi z največjimi podjetji, Komisija ugotavlja, da je že sama v odstavku 8 odločitve o sprožitvi postopka navedla, da so ti dejavniki pripomogli k težavam podjetja. Vendar ugotavlja, da se zdi, da je načrt prestrukturiranja pravi odgovor na te izzive. Podjetje namreč namerava […]. Komisija tudi opozarja, da nekatera podjetja iz sektorja kljub majhnosti v primerjavi z velikimi podjetji in kljub obsežni proizvodnji v zahodni Evropi zmorejo ohranjati konkurenčnost z osredotočanjem na nekatere proizvode in segmente. Komisija še ugotavlja, da tudi vedno večje vključevanje skupine FagorBrandt v družbo Fagor pripomore k reševanju teh težav, povezanih z majhnostjo. Skratka, Komisija priznava, da so vprašanja, na katera je opozoril konkurent, izzivi za FagorBrandt, vendar meni, da bi bil načrt prestrukturiranja lahko odgovor nanje in da je zadosti verjeten, da bo omogočil ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja.

(66) Komisija na podlagi navedenega meni, da pripombe konkurenta, ki je želel ostati anonimen, ne izpodbijajo njene ocene, da načrt prestrukturiranja omogoča ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja FagorBrandt.

6.5.3 Učinek dodatnih izravnalnih ukrepov na ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja

(67) Ne nazadnje, v zvezi s ponovno vzpostavitvijo dolgoročne sposobnosti preživetja mora Komisija, kot je navedeno v zadnjem stavku odstavka 38 smernic za prestrukturiranje, preveriti, ali predvideni izravnalni ukrepi ne ogrožajo sposobnosti preživetja podjetja. Kot bo analizirano v nadaljevanju, so francoski organi po sprožitvi postopka predlagali dodatne izravnalne ukrepe, ki torej niso bili vključeni v finančne napovedi, priložene priglasitvi. Komisija je presodila, da so ti dodatni ukrepi potrebni, zato jih je treba izvesti. Treba se je prepričati, da so ti ukrepi – petletna ustavitev trženja proizvodov hladilne tehnike, kuhalnih aparatov in pomivalnih strojev pod blagovno znamko Vedette –, zaradi katerih bo podjetje doseglo slabše finančne rezultate, sprejemljivi za podjetje.

(68) Po navedbah francoskih organov so v obeh spodnjih preglednicah navedeni finančni rezultati podjetja, ob upoštevanju izvajanja zgoraj opisanih dodatnih izravnalnih ukrepov. V prvi preglednici je opisan optimistični scenarij, v drugi pa pesimistični. (v milijonih EUR) Ustavitev trženja proizvodov hladilne tehnike, kuhalnih aparatov in pomivalnih strojev pod blagovno znamko Vedette Optimistični scenarij 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Promet 903,0 […] […] […] […] […] Bruto dobiček […] […] […] […] […] […] Dobiček iz poslovanja pred odbitkom enkratnih stroškov […] […] […] […] […] […] Dobiček iz poslovanja (EBIT) […] […] […] […] […] […] Dobiček pred obdavčitvijo […] […] […] […] […] […] Neto rezultat […] […] […] […] […] […] Prosti denarni tok […] […] […] […] […] […] Kumulativni prosti denarni tok […] […] […] […] […] […]

(v milijonih EUR) Ustavitev trženja proizvodov hladilne tehnike, kuhalnih aparatov in pomivalnih strojev pod blagovno znamko Vedette Pesimistični scenarij 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Promet 903,0 […] […] […] […] […] Bruto dobiček […] […] […] […] […] […] Dobiček iz poslovanja pred odbitkom enkratnih stroškov […] […] […] […] […] […] Dobiček iz poslovanja (EBIT) […] […] […] […] […] […] Dobiček pred obdavčitvijo […] […] […] […] […] […] Neto rezultat […] […] […] […] […] […] Prosti denarni tok […] […] […] […] […] […] Kumulativni prosti denarni tok […] […] […] […] […] […]

(69) Ti preglednici temeljita na naslednjih predpostavkah v zvezi z izgubami prometa zaradi umika več družin proizvodov, ki se tržijo pod blagovno znamko Vedette. Tak umik lahko povzroči: (a) upad prodaje v družini proizvodov blagovne znamke Vedette, katere trženje se začasno ukinja; (b) upad prodaje v drugih družinah proizvodov, ki se tržijo pod blagovno znamko Vedette (18) (negativni učinek celotne palete na proizvode blagovne znamke Vedette); (c) upad prodaje drugih blagovnih znamk (negativni učinek portfelja na vse blagovne znamke skupine FagorBrandt).

(70) Optimistični scenarij upošteva samo navedena učinka (a) in (b), izguba, povezana z ustavitvijo trženja proizvoda, pa bo obsegala [60–90] % prometa ukinjenega proizvodnega programa […] in [20–30] % prometa drugih proizvodov, ki se tržijo pod blagovno znamko Vedette. Pesimistični scenarij upošteva navedeni dejavnik (c) ob domnevni [110–140]-odstotni stopnji izgube za ukinjeni proizvodni program (izguba lahko prizadene ne samo […] in […]). Francoski organi pojasnjujejo, da je taka pesimistična predpostavka v skladu s preteklo izkušnjo podjetja: leta 2003 se je odločilo, da v Franciji opusti […], da bi se v celoti usmerilo na […], katerega prodaja je bila še posebej intenzivna. Ta ukinitev je imela zelo negativen učinek, saj se je izgubil ne samo celoten ustvarjeni promet […], ampak je izguba dosegla tudi […] (skupna izguba iz teh dveh blagovnih znamk […] aparatov v dveh letih, ki jo je treba navezati na prvotno prodajo […] enot, med njimi […] […], kar je [120–140]-odstotna izguba opuščenega obsega) (19).

(71) Komisija na podlagi proučitve podatkov iz obeh zgornjih preglednic in drugih podatkov, ki so jih predložili francoski organi, ugotavlja, da bodo izbrani izravnalni ukrepi oslabili podjetje, ker bo od leta 2009, ko se bodo navedeni ukrepi začeli izvajati, zaradi njih dosegalo slabše rezultate. Vendar bo podjetje že leta 2010 spet doseglo pozitiven neto rezultat, in ta se bo v naslednjih letih povečeval. Zato Komisija meni, da izravnalni ukrepi ne bodo ovirali ponovne vzpostavitve sposobnosti preživetja podjetja, čeprav ga bodo oslabili.

6.6 Preprečevanje čezmernega izkrivljanja konkurence

6.6.1 Analiza nujnosti izravnalnih ukrepov

(72) Odstavek 38 smernic za prestrukturiranje določa, da lahko Komisija odobri pomoč za prestrukturiranje samo, če se sprejmejo izravnalni ukrepi za zmanjšanje negativnih učinkov pomoči na pogoje trgovanja. V nasprotnem primeru je treba za pomoč šteti, da je „v nasprotju s skupnimi interesi“, in jo razglasiti za nezdružljivo s skupnim trgom. Ta pogoj se pogosto izrazi z omejitvijo prisotnosti, ki jo podjetje lahko ohrani na trgu ali trgih po koncu obdobja prestrukturiranja.

(73) Francija je v priglasitvi trdila, da se izravnalni ukrepi v obravnavanem primeru ne zdijo nujni, zlasti ker naj pomoč ne bi imela učinkov čezmernega izkrivljanja. Komisija v odstavkih 37, 38 in 40 odločitve o sprožitvi postopka na kratko pojasnjuje, zakaj to trditev zavrača.

(74) V naslednjih odstavkih Komisija podrobneje pojasnjuje, zakaj pomoč po njenem mnenju povzroča izkrivljanje in zakaj je izvajanje izravnalnih ukrepov nujno potrebno, v nasprotju s trditvami francoskih organov.

(75) Kot je bilo že navedeno, je podjetje FagorBrandt prisotno v sektorju proizvodnje bele tehnike in njenega trženja pri distributerjih (v nasprotju z distribucijo in prodajo posameznikom). Glede geografske razsežnosti trga bele tehnike je Komisija v preteklosti menila, da zajema najmanj celotno Skupnost, zlasti ker ni vstopnih ovir ter zaradi tehničnega usklajevanja in razmeroma nizkih prevoznih stroškov (20). Podatki, ki so jih predložili FagorBrandt in dva konkurenta, ki sta poslala pripombe, potrjujejo, da ima trg razsežnost Skupnosti.

(76) Komisija meni, da pomoč za prestrukturiranje že sama po sebi pomeni izkrivljanje konkurence, ker upravičencu preprečuje umik s trga in tako zavira razvoj konkurenčnih podjetij. Taka pomoč torej zavira umik najmanj uspešnih podjetij, ki je „običajen del delovanja trga“, kot je navedeno v odstavku 4 smernic za prestrukturiranje. Priglašena pomoč za podjetje FagorBrandt torej povzroča navedeno izkrivljanje konkurence. Vendar Komisija ugotavlja, da naslednji dejavniki omejujejo negativne posledice takega izkrivljanja konkurence. Prvič, FagorBrandt ima na evropskem trgu bele tehnike največ petodstotni tržni delež (21). Drugič, na tem trgu so štirje konkurenti z več kot 10-odstotnim tržnim deležem (Indesit, Whirlpool, BSH in Electrolux) (22). Tudi konkurent, ki je želel ostati anonimen, priznava, da je FagorBrandt razmeroma majhen akter na evropskem trgu (glej zgornje dvome, ki jih je ta konkurent imel o ponovni vzpostavitvi sposobnosti preživetja podjetja in njegovi majhnosti), njegov tržni delež pa se zmanjšuje (23). Tretjič, znesek pomoči je omejen glede na promet, ki ga FagorBrandt ustvarja v Evropi (pomoč pomeni manj kot 4 % prometa iz leta 2007), še bolj pa glede na promet štirih glavnih akterjev na trgu, katerih promet je večji od prometa skupine FagorBrandt (24).

(77) Medtem ko je v prejšnjem odstavku analizirano izkrivljanje konkurence zaradi pomoči, je treba, kot je navedeno v odstavku 38 smernic za prestrukturiranje, v katerem se odraža člen 87(3)(c) Pogodbe, analizirati obseg „škodljivih učinkov na pogoje trgovanja“ med državami članicami. Kot je bilo navedeno že v odstavku 38 odločitve o sprožitvi postopka, pomoč izkrivlja izbiro kraja za opravljanje gospodarskih dejavnosti med državami članicami, posledično pa tudi trgovanje med njimi. FagorBrandt je podjetje, ki ima veliko večino proizvodnih dejavnosti in zaposlenih v Franciji ([75–100] % proizvedene količine podjetje proizvede v Franciji). Brez pomoči francoske države bi se podjetje FagorBrandt hitro umaknilo s trga. Proizvodi, ki prihajajo iz proizvodnih obratov skupine FagorBrandt, v glavnem konkurirajo proizvodom, ki jih konkurenti proizvajajo v drugih državah članicah (25). Zato bi zaradi izginotja podjetja FagorBrandt ti evropski konkurenti lahko precej povečali svojo prodajo, torej tudi proizvodnjo. Zaradi pomoči se bodo v Franciji ohranile proizvodne dejavnosti, ki bi se v nasprotnem primeru preselile v druge države članice. Pomoč ima torej škodljiv učinek na pogoje trgovanja, saj konkurentom s sedežem v drugih državah članicah zmanjšuje možnosti izvoza v Francijo (26). S pomočjo se tudi zmanjšujejo možnosti za prodajo v države, v katere bo podjetje FagorBrandt še naprej izvažalo svoje proizvode. Glede na prodajni obseg skupine FagorBrandt in število s tem povezanih delovnih mest ti škodljivi učinki na pogoje trgovanja niso zanemarljivi.

(78) Komisija na podlagi navedene analize meni, da so potrebni dejanski (to je nezanemarljivi) izravnalni ukrepi, vendar v omejenem obsegu.

6.6.2 Analiza že izvedenih ukrepov

(79) Komisija je v odstavku 39 odločitve o sprožitvi postopka izrazila dvom, da bi se ukrepi, ki so jih priglasili francoski organi, lahko šteli za izravnalne ukrepe, saj je v odstavku 40 smernic za prestrukturiranje navedeno, da „[o]dpis dolgov in opustitev deficitnih dejavnosti, ki bi ju bilo v vsakem primeru treba izvesti zato, da se obnovi sposobnost podjetja za preživetje, ne štejeta za zmanjševanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu z namenom ocene izravnalnih ukrepov“. Bilo naj bi očitno, da se ta izključitev uporablja za vse ukrepe, ki so jih opisali francoski organi. Francija je na podlagi formalnega postopka preiskave ponovila, da so ukinitev proizvodnje zamrzovalnih skrinj in samostoječih mikrovalovnih pečic ter prodaja podružnice Brandt Components trije veljavni izravnalni ukrepi. Zato je Komisija te ukrepe podrobno proučila in ugotovila naslednje.

(80) Francija je v zvezi z zaprtjem tovarne za proizvodnjo zamrzovalnih skrinj leta 2005 (obrat v Lesquinu) v dopisu z dne 6. avgusta 2007 navedla, da je ta obrat, „v katerem so izdelovali zamrzovalne skrinje in vinske vitrine za celotno skupino FagorBrandt, dosegel velikost […], ki mu ni več omogočala kritja variabilnih stroškov niti fiksnih stroškov, in leta 2004 ustvaril [5–10] milijonov EUR izgube iz poslovanja“. Nobenega dvoma torej ni, da gre v obravnavanem primeru za opustitev deficitne dejavnosti, ki je nujna za ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja (27), in da je na podlagi odstavka 40 smernic za prestrukturiranje ni mogoče šteti za izravnalni ukrep.

(81) Tudi pri ukinitvi proizvodnje samostoječih mikrovalovnih pečic v obratu v Aizenayu je šlo za opustitev deficitne dejavnosti, ki je bila nujna za ponovno vzpostavitev sposobnosti preživetja, kar so tudi francoski organi izrecno priznali v predloženih dokumentih (28). Nedobičkonosnost te dejavnosti ni presenetljiva, saj so samostoječe mikrovalovne pečice eden od tržnih segmentov, na katerega so proizvodi iz poceni držav najbolj prodrli (29). Poleg tega je tovarna iz Aizenaya izgubila pomembna naročila za proizvodnjo mikrovalovnih pečic za druge skupine (30). Skratka, na podlagi odstavka 40 smernic za prestrukturiranje tega ukrepa torej ni mogoče šteti za izravnalni ukrep.

(82) Po drugi strani je marca 2004 podjetje za [2–5] milijonov EUR podružnico Brandt Components (obrat v Neversu) prodalo avstrijski skupini ATB. Zato to ni odpis dolgov (31) niti opustitev dejavnosti. Tega ukrepa torej ne izključuje navedena določba iz odstavka 40 smernic za prestrukturiranje. Marca 2004 (32) prodana dejavnost je v letu 2003 ustvarila promet v višini [25–45] milijonov EUR – kar je [2–5] % prometa podjetja v letu 2003 – in štela [250–500] zaposlenih – kar je [5–10] % vseh zaposlenih v podjetju. Vključena je bila v zasnovo, razvoj, proizvodnjo in trženje električnih motorjev za pralne stroje. Zaradi te prodaje se je torej zmanjšala prisotnost podjetja na trgu sestavnih delov za pralne stroje.

(83) Čeprav se Komisija strinja, da je ta ukrep izravnalen, pa meni, da sam po sebi ne more izravnati škodljivih učinkov zgoraj opisane pomoči. Komisija zlasti ugotavlja, da se s tem ukrepom ne zmanjšuje prisotnost podjetja FagorBrandt na trgu bele tehnike (33), to je na največjem trgu, na katerem bo podjetje FagorBrandt še naprej prisotno.

6.6.3 Dodatni izravnalni ukrepi, ki jih predlagajo francoski organi

(84) Da bi odpravili dvome o nezadostnosti priglašenih izravnalnih ukrepov iz odločitve o sprožitvi postopka, francoski organi predlagajo petletno ustavitev trženja proizvodov hladilne tehnike in kuhalnih aparatov Vedette. Poleg tega predlagajo ustavitev trženja pomivalnih strojev Vedette ali prodajo blagovne znamke […].

(85) Kot je bilo navedeno, FagorBrandt ustvari [50–80] % prodaje na francoskem trgu, na katerem je imelo podjetje leta 2006 [10–20]-odstotni tržni delež po vrednosti in [10–20]-odstotni tržni delež po količini. To pomeni, da bi od prodaje dejavnosti podjetja FagorBrandt imeli največjo korist njegovi konkurenti na francoskem trgu, saj bi lahko povečali svojo prodajo. Preživetje podjetja FagorBrandt na podlagi pomoči bi torej najbolj prizadelo ta podjetja. Nasprotno pa je prodaja podjetja FagorBrandt na italijanskem trgu zelo omejena. Komisija je torej kot izravnalnemu ukrepu bolj naklonjena ustavitvi trženja pomivalnih strojev pod blagovno znamko Vedette kot pa prodaji blagovne znamke […], saj se proizvodi blagovne znamke Vedette (34) tržijo izključno na francoskem trgu, medtem ko se proizvodi […] prodajajo v glavnem […].

(86) Treba je torej proučiti obseg teh dodatnih izravnalnih ukrepov in ugotoviti, ali so zadostni.

(87) Prodaja proizvodov hladilne tehnike (hladilnikov in zamrzovalnikov) blagovne znamke Vedette je leta 2007 dosegla [10–20] milijonov EUR, kar je [1–3] % prometa skupine FagorBrandt.

(88) Petletna ustavitev trženja proizvodov hladilne tehnike bo konkurentom na francoskem trgu omogočila, da utrdijo položaj v sektorju hladilne tehnike. Po podatkih iz študije GfK iz leta 2007 so glavni konkurenti skupine FagorBrandt – ki ima […]-odstotni tržni delež po vrednosti – na trgu hladilnikov v Franciji Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) in Electrolux ([…] %). Na trgu zamrzovalnikov so glavni konkurenti skupine FagorBrandt ([…] %) Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) in Electrolux ([…] %).

(89) Prodaja kuhalnih aparatov blagovne znamke Vedette je leta 2007 dosegla [5–10] milijonov EUR, kar je [0,5–1,5] % prometa skupine FagorBrandt.

(90) Zato bo petletna ustavitev trženja kuhalnih aparatov konkurentom omogočila, da utrdijo svoj položaj na trgu štedilnikov. Po podatkih študije GfK iz leta 2007 so glavni konkurenti skupine FagorBrandt (ki ima […]-odstotni tržni delež po vrednosti) na trgu štedilnikov v Franciji Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) in Candy ([…] %).

(91) Prodaja pomivalnih strojev blagovne znamke Vedette je leta 2007 dosegla [5–10] milijonov EUR, kar je [0,5–1,5] % prometa skupine FagorBrandt.

(92) Po podatkih iz študije GfK iz leta 2007 so glavni konkurenti skupine FagorBrandt (ki ima […]-odstotni tržni delež po vrednosti) na trgu pomivalnih strojev v Franciji BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) in Electrolux ([…] %). Zato bo ukinitev trženja pomivalnih strojev pod blagovno znamko Vedette konkurentom omogočila, da povečajo prisotnost na trgu.

(93) Če povzamemo, proizvodi Vedette, katerih trženje se bo ustavilo, obsegajo [3–5] % prometa skupine (35). Francoski organi navajajo, da bo to zahtevalo precej prilagajanja znotraj podjetja […].

6.6.4 Sklep o vseh izravnalnih ukrepih

(94) Izravnalni ukrepi zajemajo petletno ustavitev trženja nekaterih proizvodov (kuhalnih aparatov, hladilne tehnike in pomivalnih strojev) blagovne znamke Vedette (36) in prodajo podružnice Brandt Components. Gre za dejansko (to je nezanemarljivo), vendar omejeno zmanjšanje prisotnosti na trgu. To zmanjšanje je torej sorazmerno z obsegom izkrivljanja konkurence in trgovanja, kot je bilo analizirano zgoraj.

(95) Zato Komisija meni, da se s temi ukrepi lahko prepreči čezmerno izkrivljanje konkurence v smislu odstavkov od 38 do 40 smernic za prestrukturiranje.

6.7 Omejitev pomoči na najmanjšo potrebno: realni prispevek brez pomoči

(96) Da se pomoč lahko odobri, morata biti znesek in intenzivnost pomoči v skladu z odstavki od 43 do 45 smernic za prestrukturiranje strogo omejena na najmanjša potrebna za prestrukturiranje, ob upoštevanju dejanskih finančnih virov podjetja, njegovih delničarjev ali skupine, v katero spada. Upravičenci do pomoči morajo prispevati pomemben delež k načrtu prestrukturiranja iz lastnih virov, tudi s prodajo sredstev, ki niso bistvena za preživetje podjetja, ali iz zunanjega financiranja po tržnih pogojih.

(97) Kot je navedeno v odstavku 43 odločitve o sprožitvi postopka, stroški prestrukturiranja, opisani v priglasitvi francoskih organov, znašajo [50–90] milijonov EUR. Financirajo se tako (37): V milijonih EUR % Stroški prestrukturiranja [50–90] 100 Financirano iz: lastnega stroška upravičenca [0–10] […] delniškega vložka 26,9 […] pomoči države 31 [40–50]

(98) Komisija v odstavku 44 odločitve o sprožitvi postopka navaja dva dvoma v zvezi s temi podatki. Po eni strani Komisija od francoskih organov zahteva, naj utemeljijo, zakaj niso med stroške prestrukturiranja vključili vračila pomoči. Po drugi strani zahteva pojasnilo glede narave „lastnega stroška upravičenca“.

(99) Francoski organi so v odgovor na ta drugi dvom navedli, da „lastni strošek upravičenca“ sestavljajo bančna posojila, ki jih je podjetje FagorBrandt najelo na trgu. Kot pojasnjujejo, je podjetje leta 2006 sklenilo bančna posojila v vrednosti [25–30] milijonov EUR, leta 2007 pa so se povečala na [30–35] milijonov EUR (38). Zavarovana so bila z zalogami končnih proizvodov. Komisija ugotavlja, da je to „zunanje financiranje po tržnih pogojih“, kot je opredeljeno v odstavku 43 smernic za prestrukturiranje, torej veljaven prispevek.

(100) Francoski organi v zvezi s prvim dvomom Komisije navajajo, da se vračilo nezdružljive pomoči ne more vnaprej šteti za strošek prestrukturiranja (niti za lastni strošek podjetja, ki prejema pomoč, v smislu odstavkov 43 in 44 smernic za prestrukturiranje). Zato ga niso šteli med stroške prestrukturiranja. Kljub temu navajajo, da je to vračilo, ocenjeno na približno [25–30] milijonov EUR (z obrestmi), kot kateri koli drug običajen finančni izdatek seveda vključeno v poslovni načrt, priložen priglasitvi. Komisija meni, da je treba vračilo nujno upoštevati v poslovnem načrtu, kar se je v tem primeru zgodilo (39). Glede vprašanja, ali je treba to vračilo formalno šteti za strošek prestrukturiranja v smislu odstavka 43 smernic za prestrukturiranje, Komisija opozarja, da tudi v takem primeru lastni prispevek upravičenca ne bi bil manjši od 50 %, kot se zahteva v odstavku 44 smernic za prestrukturiranje. Tudi če bi bilo vračilo pomoči z obrestmi vključeno med stroške prestrukturiranja – ti bi tako znašali približno [75–100] milijonov EUR –, bi to še zmanjšalo delež stroškov prestrukturiranja, ki se financirajo iz pomoči, in povečalo delež teh stroškov, ki jih financirajo upravičenec (40) in njegovi delničarji. Zato ni nujno, da se Komisija opredeli do tega vprašanja.

(101) Dvomi Komisije v odločitvi o sprožitvi postopka so torej odpravljeni, Komisija pa sklepa, da „lastni strošek upravičenca“ in njegovega delničarja presega 50 % stroškov prestrukturiranja, kot se za velika podjetja zahteva v odstavku 44 smernic za prestrukturiranje.

(102) Na trditev konkurenta, ki je želel ostati anonimen, da pomoč ni omejena na najmanjšo potrebno, ker bi FagorBrandt lahko financirala njegov delničar in skupina, v katero spada, je Komisija že odgovorila v analizi upravičenosti podjetja.

(103) Ne nazadnje je Komisija poleg preverjanja izpolnjevanja formalnega merila glede lastnega prispevka, ki mora biti večji od 50 %, tudi ocenila, ali je pomoč omejena na najmanjšo potrebno, še zlasti na podlagi meril iz odstavka 45 smernic za prestrukturiranje. Komisija meni, da je tako in da znesek pomoči za podjetje ne pomeni „presežka denarnih sredstev, ki bi se lahko uporabil za agresivne, tržno izkrivljajoče ukrepe, ki niso povezani s postopkom prestrukturiranja“. Komisija ugotavlja, da bo skupina po dodelitvi pomoči in končanem prestrukturiranju še vedno precej zadolžena.

6.8 Popolna izvedba načrta

(104) Načrt prestrukturiranja podjetja FagorBrandt je treba izvesti v celoti, vključno z vsemi obveznostmi Francije (41). Komisija zahteva, da se jo obvešča o napredku pri izvajanju načrta in z njim povezanih obveznostih.

7. SKLEPNE UGOTOVITVE

(105) Pomoč se lahko razglasi za združljivo s skupnim trgom, če se izpolnijo vsi določeni pogoji –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Pomoč Francije za FagorBrandt v znesku 31 milijonov EUR je pod pogoji iz člena 2 združljiva s skupnim trgom.

Člen 2

1. Francoski organi morajo začasno odložiti izplačilo pomoči iz člena 1 te odločbe podjetju FagorBrandt, dokler se od njega dejansko ne izterja nezdružljiva pomoč, na katero se nanaša Odločba 2004/343/ES.

2. Načrt prestrukturiranja za FagorBrandt, ki ga je Francija poslala Komisiji 6. avgusta 2006 (42), se izvede v celoti.

3. FagorBrandt ustavi trženje proizvodov hladilne tehnike, kuhalnih aparatov in pomivalnih strojev blagovne znamke Vedette za petletno obdobje, ki se začne najpozneje sedem mesecev po uradnem obvestilu o tej odločbi.

4. Da se zagotovi nadzor nad izvajanjem pogojev iz odstavkov od 1 do 3 tega člena, mora Francija z letnimi poročili obveščati Komisijo o napredku pri prestrukturiranju podjetja FagorBrandt, izterjavi nezdružljive pomoči iz odstavka 1 in izvajanju izravnalnih ukrepov.

Člen 3

Francija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tej odločbi obvesti Komisijo o ukrepih, sprejetih za izvajanje odločbe.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Francosko republiko.

V Bruslju, 21. oktobra 2008 Za Komisijo Neelie KROES Članica Komisije

(1) UL C 275, 16.11.2007, str. 18.

(2) Glej opombo 1.

(3) Zadevna zainteresirana stran je po telefonu in z dopisom z dne 16. decembra 2007 zahtevala enomesečno podaljšanje roka za predložitev pripomb, čemur Komisija ni nasprotovala.

(4) UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

(5) Odločba Komisije 2004/343/ES z dne 16. decembra 2003 o shemi pomoči, ki jo je Francija izvajala za prevzem podjetij v težavah (UL L 108, 16.4.2004, str. 38).

(6) Odločba Komisije 2005/941/ES z dne 1. decembra 2004 o državni pomoči Francije za Bull (UL L 342, 24.12.2005, str. 81, točke od 55 do 63).

(7) Odločba Komisije 2006/747/ES z dne 26. aprila 2006 o državni pomoči, ki jo Francija namerava izvajati za Euromoteurs (C 1/2005 (ex N 426/2004)), (UL L 307, 7.11.2006, str. 213, točke 30 in 31 ter 42).

(8) Podatek je poslovna skrivnost.

(9) Dnevnik La Tribune z dne 14. aprila 2005.

(10) Beri: „precej povečali“.

(11) Odločba Komisije 91/391/EGS z dne 26. marca 1991 o pomoči Nemčije za Deggendorf GmbH, proizvajalca poliamidnih in poliestrskih prej s sedežem v Deggendorfu (Bavarska), (UL L 215, 2.8.1991, str. 16).

(12) Sodba Sodišča z dne 15. maja 1997 v zadevi TWD proti Komisiji, C-355/95 P, Recueil, str. I-2549, točki 25 in 26 (sodba „Deggendorf“). Ta sodba potrjuje utemeljenost sodbe Sodišča prve stopnje z dne 13. septembra 1995 v zadevi TWD proti Komisiji, T-244/93 in T-486/93, Recueil, str. II-2265.

(13) V zvezi s tem je v Obvestilu Komisije „Za učinkovito izvajanje odločb Komisije, ki od držav članic zahtevajo dosego vračila nezakonite in nezdružljive državne pomoči“ (UL C 272, 15.11.2007, str. 4) navedeno, da „je Komisija […] začela bolj sistematično izvajati sodno prakso iz zadeve Deggendorf. Ta sodna praksa Komisiji omogoča, da, če so izpolnjeni nekateri pogoji, od držav članic zahteva prekinitev plačila nove združljive pomoči podjetju, dokler ni to podjetje povrnilo stare nezakonite in nezdružljive pomoči, ki je predmet odločbe o vračilu“.

(14) V načrtu prestrukturiranja je bila v bistvu določena preusmeritev na inovativne proizvode z visoko dodano vrednostjo in njihov usmerjeni razvoj, racionalizacija nabavne politike in politika raziskave nabavnega trga (proizvode za FagorBrandt proizvedejo tretje osebe). FagorBrandt je sprejel tri vrste ukrepov prestrukturiranja: (a) ukinitev dejavnosti in zaprtje obratov; (b) zmanjšanje števila zaposlenih; (c) ukrepe za okrepitev nadaljnjega obstoja podjetja.

(15) CECED: Evropsko združenje proizvajalcev gospodinjskih aparatov, v katero je vključenih 15 proizvajalcev, ki imajo vsaj evropsko razsežnost, in 26 združenj iz tega sektorja, ki delujejo v več evropskih državah (članicah in nečlanicah Evropske unije).

(16) GIFAM: Medpanožno združenje proizvajalcev gospodinjskih aparatov, v katero je vključenih približno 50 podjetij, ki so prisotna na trgih električnih gospodinjskih aparatov.

(17) Komisija je proučila, ali večje vključevanje podjetja FagorBrandt v družbo Fagor izpodbija ugotovitve iz odstavka 27 odločitve o sprožitvi postopka, kar zadeva upravičenost podjetja FagorBrandt. Ugotovila je, da ni tako, ker je velika večina elementov, navedenih v tem odstavku, še naprej tehtnih.

(18) Vzrok za ta upad je vpliv ustavitve trženja prejšnjih proizvodov na prepoznavnost blagovne znamke Vedette pri distributerjih.

(19) Komisija na podlagi informacij, ki so jih predložili francoski organi, meni, da je malo verjetnosti za uresničitev pesimističnega scenarija. Francoski organi so ga namreč oprli na izkušnje z mikrovalovnimi pečicami Vedette. Vendar kot bo pokazano, je to proizvod, na trgu katerega podjetje FagorBrandt ni bilo več konkurenčno (razlog, da se je odločilo za ukinitev notranje proizvodnje) in za katerega je značilen močan prodor proizvajalcev iz poceni držav. Trditev, ki so jo zagovarjali francoski organi, to je da je treba celotni upad prodaje mikrovalovnih pečic, evidentiran v navedenih dveh letih, pripisati izključno odločitvi za ukinitev trženja mikrovalovnih pečic pod blagovno znamko Vedette, se torej zdi pretirana.

(20) V Odločbi Komisije z dne 21. junija 1994, ki koncentracijo razglaša za združljivo s skupnim trgom (Primer IV/M.458 – ELECTROLUX/AEG) v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 4064/89 (UL C 187, 9.7.1994), je ugotovljeno, da geografski obseg trgov bele tehnike zajema zahodno Evropo. V Odločbi Komisije 2000/475/ES z dne 24. januarja 1999 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES in člena 53 Sporazuma EGP, ki se nanaša na Primer IV.F.1/36.718. CECED (UL L 187, 26.7.2000, str. 47), je ugotovljeno, da geografska razsežnost zajema EGP. V zadnjem primeru je šlo za sektor pralnih strojev.

(21) Skupni tržni delež podjetij FagorBrandt in Fagor Electrodomésticos je največ osemodstotni.

(22) Komisija ne more sprejeti trditve Francije, da ima nadaljnja prisotnost podjetja FagorBrandt na trgu pozitiven učinek, ker preprečuje oligopolni položaj. Francoski organi trditve niso natančno utemeljili. Poleg tega je ta trditev nasprotna njihovi priglasitvi, v kateri je opisan zelo konkurenčen trg z raznovrstno konkurenco, ki jo ustvarjajo zlasti distribucijske blagovne znamke. Ne nazadnje je v odstavku 39 smernic za prestrukturiranje navedeno, da se upošteva „monopolen ali hud oligopolen“ položaj, kar v tem primeru ne velja, saj so na trgu že zdaj štirje konkurenti, če upoštevamo samo največja podjetja.

(23) […]

(24) Na podlagi analize na svetovni ravni je razlika še večja, saj imajo skupine, kot sta Electrolux in Whirlpool, zelo obsežne dejavnosti zunaj Evrope. Na primer, leta 2005 je skupni promet podjetij FagorBrandt in Fagor Electrodomésticos znašal manj kot 2 milijardi EUR, medtem ko je svetovni promet podjetij Whirlpool, Electrolux, BSH in Indesit z belo tehniko v EUR znašal 11,8 milijarde, 10,8 milijarde, 7,3 milijarde oziroma 3,1 milijarde.

(25) […]

(26) FagorBrandt namreč [50–80] % prodaje ustvari na francoskem trgu. V zvezi s tem je Sodišče večkrat navedlo, da „kadar država članica dodeli pomoč podjetju, se domača proizvodnja zato lahko ohrani ali poveča, tako da imajo podjetja s sedežem v drugih državah članicah manj možnosti za izvoz svojih izdelkov na trg te države članice“. Sodbe z dne 13. julija 1988 v zadevi Francija proti Komisiji (C-102/87, Recueil, str. 04067, prim. točka 19); z dne 14. septembra 1994 v zadevi Španija proti Komisiji (C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Recueil, str. I-4103, prim. točka 40); z dne 7. marca 2002 v zadevi Italija proti Komisiji (C-310/99, Recueil, str. I-2289, prim. točke od 84 do 86); z dne 11. julija 2002 v zadevi HAMSA proti Komisiji (T-152/99, Recueil, str. II-3049, prim. točki 220 in 221).

(27) V francoskem tisku je nedobičkonosnost dejavnosti proizvodnje zamrzovalnikov močno odmevala. V članku v dnevniku Ouest France z dne 8. julija 2004 je bilo na primer navedeno: „ElcoBrandt, francoski proizvajalec električnih gospodinjskih aparatov, bo leta 2005 zaradi ‚izgube dobičkonosnosti‘ zaprl tovarno v Lesquinu (Nord), specializirano za proizvodnjo zamrzovalnikov. Elco je obrat pred dvema letoma prevzel od družbe Brandt. 600 zaposlenih je sprejelo socialni načrt, ki je predvideval ohranitev 150 delovnih mest, ki bodo odslej ukinjena.“ Natančneje, odgovorni iz podjetja Brandt so v dnevniku „Les Echos“ v članku, ki je bil objavljen 7. julija 2004, navedli, da „nas je kljub velikim prizadevanjem, da bi z nakupom 35 % sestavnih delov na Kitajskem ali izboljšanjem kakovosti in produktivnosti ohranili konkurenčnost, prehitel padec stroškov na trgu“ in da „ohranitev dejavnosti proizvodnje zamrzovalnih skrinj znotraj skupine ElcoBrandt ni več ekonomsko smiselna. Z vsakim prodanim izdelkom namreč ustvarimo 25-odstotno izgubo.“

(28) Francoski organi v priglasitvi navajajo, da je eden od ciljev prestrukturiranja „racionalizacija proizvodnje z opustitvijo nekaterih segmentov najosnovnejših modelov proizvodov, ki so strukturno deficitarni, da bi omejili izgube, povezane s tržnimi deleži, ki so jih pridobili proizvajalci iz poceni držav (samostoječe mikrovalovne pečice, zamrzovalniki in mali zamrzovalniki)“. Francoski organi so v dopisu z dne 15. februarja 2008, v katerem odgovarjajo na pripombe zainteresiranih strani, navedli: „Francoski organi navajajo, da […] je glavni namen različnih že sprejetih ukrepov preprečiti izgube (zaprtje deficitarnega proizvodnega obrata v Lesquinu in opustitev nekaterih nedobičkonosnih proizvodenj, to je samostoječih mikrovalovnih pečic“. S tema dvema odlomkoma se potrjujejo tudi predhodne ugotovitve v zvezi z zaprtjem tovarne v Lesquinu.

(29) Na to dejstvo so opozorili francoski organi, med drugim v Prilogi 7 k priglasitvi.

(30) Glej na primer članek „Brandt: potrjena odpoved pogodbe za Miele. Po umiku Electroluxa nov hud udarec za Aizenay“, ki je bil 3. marca 2005 objavljen v dnevniku Ouest France.

(31) In to še toliko manj, ker je podjetje ustvarilo kapitalski dobiček v višini [0–1] milijona EUR.

(32) Kot je navedeno v oddelku 2.2 odločitve o sprožitvi postopka, se je prestrukturiranje skupine FagorBrandt začelo leta 2004, ko so se ob pomanjkanju konkurenčnosti pojavile prve finančne težave. Komisija torej meni, da je ta prodaja „del istega prestrukturiranja“, kot se zahteva v odstavku 40 smernic za prestrukturiranje.

(33) Francoski organi navajajo, da bi dejavnost podružnice Brandt Components podjetju pomagala izkoristiti močno vključevanje proizvodnje vrhunskih pralnih strojev, ki je že vseskozi eden od stebrov skupine FagorBrandt. Po navedbah francoskih organov je ta vrsta vključevanja še zlasti primerna za inovativne proizvode ali proizvode, ki zahtevajo posebno znanje, izvajajo pa jo glavni akterji v sektorju (na primer BSH ali Miele). Vendar Komisija ugotavlja, da francoski organi razen zgornjih trditev niso navedli nobenih drugih elementov, na podlagi katerih bi lahko nesporno ugotovila – še manj pa ta učinek količinsko opredelila –, da bo prodaja podružnice Brandt Components zmanjšala možnosti podjetja FagorBrandt za razvoj konkurenčnih pralnih strojev in tako zmanjšala njegovo prisotnost na trgu pralnih strojev. Komisija tako ne more ugotoviti, da prodaja podružnice Brandt Components dejansko vpliva na trg bele tehnike.

(34) Vedette je blagovna znamka, ki se na francoskem trgu uvršča v zgornji drugi kvartil in tretji kvartil na trgu samostoječih proizvodov. Predlagani ukrepi torej ne zmanjšujejo prisotnosti podjetja FagorBrandt na trgu vgradnih aparatov. Vendar ima velika večina skupin, ki so konkurentke skupine FagorBrandt pri vgradnih aparatih, v lasti tudi blagovne znamke, ki znamki Vedette konkurirajo na trgu samostoječih proizvodov. Te bodo torej imele korist od umika zgoraj opisanih proizvodov Vedette.

(35) Ti so leta 2007 obsegali [30–40] % prometa blagovne znamke Vedette in [4–6] % prodaje skupine FagorBrandt na francoskem trgu bele tehnike.

(36) Cilj tega ukrepa je umik zadevnih proizvodov Vedette s trga. Jasno je torej, da bi se učinek ukrepa izničil, če bi podjetje FagorBrandt drugemu podjetju podelilo licenco za proizvodnjo in/ali trženje teh proizvodov pod blagovno znamko Vedette.

(37) V odločitvi o sprožitvi postopka je bilo napačno navedeno, da „lastni strošek upravičenca“ znaša 4,6 %, medtem ko je bilo v priglasitvi jasno navedeno, da je ta 4,6 milijona EUR.

(38) Dopis francoskih organov z dne 15. februarja 2008.

(39) Komisija je v Odločbi 2006/747/ES menila, da dejstvo, da predloženi načrt prestrukturiranja ne upošteva vračila nezdružljive pomoči, ki jo je prejelo podjetje, potrjuje sklep, da ta načrt ne omogoča ponovne vzpostavitve dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja.

(40) Vsa navedena bančna posojila v višini [30–35] milijonov EUR bi se torej štela za lastni prispevek.

(41) Kot je bilo že navedeno, se je načrt prestrukturiranja začel leta 2004, večina ukrepov prestrukturiranja pa je bila že izvedena.

(42) Vsebinska napaka: namesto „2006“ bi moralo pisati „2007“.