IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2239

z dne 15. decembra 2021

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih velikih jeklenih vetrnih stolpov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), in zlasti člena 9(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Začetek

(1) Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 21. oktobra 2020 na podlagi člena 5 Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom nekaterih jeklenih vetrnih stolpov (v nadaljnjem besedilu: izdelek v preiskavi) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevna država ali Kitajska ali LRK). Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

(2) Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 9. septembra 2020 vložilo evropsko združenje proizvajalcev vetrnih stolpov (v nadaljnjem besedilu: pritožnik ali združenje EWTA). Pritožba je bila vložena v imenu industrije jeklenih vetrnih stolpov v Uniji v smislu člena 5(4) osnovne uredbe. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi njega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave.

1.2 Zainteresirane strani in pripombe glede začetka preiskave

(3) Komisija je v obvestilu o začetku pozvala zainteresirane strani, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, kitajske organe in znane uporabnike/uvoznike izrecno obvestila o začetku preiskave ter jih povabila k sodelovanju.

(4) Zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo pripombe glede začetka preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Komisija je marca 2021 opravila zaslišanja s tremi uporabniki.

(5) Kitajska industrijska organizacija „China Chamber of Commerce for Import & Export of Machinery & Electronic Products“ (kitajska gospodarska zbornica za uvoz in izvoz strojev in elektronskih izdelkov, v nadaljnjem besedilu: CCCME) je v pripombah o začetku preiskave navedla, da pritožnik ni zagotovil smiselnega povzetka zaupnih informacij, navedenih v pritožbi, zlasti v zvezi s prilogami 2.1 do 2.4 k pritožbi. Navedla je, da stran zaradi čezmerne uporabe zaupnih informacij ni mogla razumeti položaja v obdobju preiskave. Stran je te trditve ponovila v pripombah in na zaslišanju po začasni fazi.

(6) Komisija je ugotovila, da je pritožnik v zadevnih prilogah kot zaupne označil le informacije, specifične za določeno družbo, na primer o prometu, dobičku ter obsegu proizvodnje in prodaje posameznih družb, ki so predložile podatke za pripravo pritožbe. Združeni podatki za posamezne kazalnike so bili predloženi v odprti različici pritožbe. V nasprotju z navedbami CCCME so torej informacije iz odprte različice pritožbe zadostovale in bi CCCME lahko predložila podrobne pripombe v zvezi z izračunom stopnje škode v pritožbi. Kot odziv na pripombe CCCME je združenje EWTA navedlo, da je zagotovitev podrobnih informacij o uspešnosti posameznih proizvajalcev Unije, tudi indeksiranih, v obravnavanem obdobju v nasprotju z njihovim interesom (3). Zato je Komisija trditev zavrnila.

1.3 Vzorčenje

(7) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.3.1 Vzorčenje proizvajalcev Unije

(8) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je vzorec izbrala na podlagi podatkov o proizvodnji in obsegu prodaje v Uniji, ki so jih proizvajalci Unije sporočili v okviru analize ocene procesnega upravičenja pred začetkom preiskave, pri čemer je upoštevala njihovo geografsko lego. Ta vzorec so sestavljali trije proizvajalci Unije v dveh različnih državah članicah, ki so predstavljali približno 38 % ocenjenega obsega prodaje in proizvodnje podobnega izdelka v Uniji v začetni fazi. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Pripomb ni predložila nobena stran.

(9) Začasni vzorec, sestavljen iz treh proizvajalcev Unije, se je zato štel za reprezentativnega za industrijo Unije in je bil potrjen kot končni vzorec.

(10) CCCME in združenje za vetrno energijo v Evropi WindEurope sta pomisleke glede reprezentativnosti pritožnikov izrazili precej po roku za predložitev pripomb glede vzorca proizvajalcev Unije. Pripombe obeh strani niso zadostovale za spremembo odločitve o vzorcu proizvajalcev Unije in so bile zavrnjene.

1.3.2 Vzorčenje uvoznikov

(11) Po začetku je ena stran, ki naj bi bila nepovezan uvoznik, predložila informacije iz obvestila o začetku in se strinjala z vključitvijo v vzorec. Izkazalo se je, da je ta stran del skupine, katere glavni interesi so enaki interesom uporabnika jeklenega vetrnega stolpa. Zato se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. V zvezi s to odločitvijo ni bilo nobenih pripomb.

1.3.3 Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem

(12) Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavništvo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili morda zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali z njimi vzpostavi stik.

(13) Sedem proizvajalcev iz zadevne države je zagotovilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Le šest med njimi je v obdobju preiskave v Unijo izvažalo jeklene vetrne stolpe. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Začasni vzorec je vključeval družbe Chengxi Shipyard Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: Chengxi Shipyard), CS WIND China Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: CS Wind) in Suzhou Titan New Energy Technology Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: Suzhou Titan). V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri vzorca.

(14) En sodelujoči proizvajalec izvoznik je predložil pripombe glede izbora začasnega vzorca. Družba Penglai Dajin Offshore Heavy Industry Co., Ltd. (v nadaljnjem besedilu: Penglai Dajin) je zahtevala vključitev v vzorec in navedla, da začasni vzorec iz več razlogov ni reprezentativen. Prvič, navedla je, da vzorec ni geografsko reprezentativen, saj so bile vse vzorčene družbe iz province Jiangsu. Drugič, družba Penglai Dajin je opozorila, da je ena od vzorčenih družb podjetje v državni lasti, druga pa je hčerinska družba tujega podjetja. Tretjič, družba je navedla, da bi jo bilo za razliko od nekaterih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov z zapleteno strukturo skupine mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Nazadnje je družba Penglai Dajin navedla, da dva vzorčena proizvajalca izvoznika nista reprezentativna za proizvodnjo, saj proizvajata le jeklene stolpe z velikim premerom.

(15) Komisija je navedla, da je začasni vzorec v skladu z določbami člena 17 osnovne uredbe vključeval družbe z največjim reprezentativnim obsegom proizvodnje, prodaje ali prenosa, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Poleg tega družba Penglai Dajin ni navedla nobenih utemeljenih razlogov v zvezi s tem, zakaj bi morala nadomestiti katerega koli od proizvajalcev izvoznikov iz začasnega vzorca. Zato je Komisija zavrnila zahtevo družbe Penglai Dajin in potrdila vzorec.

(16) Kmalu zatem je eden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, tj. družba CS Wind, odstopil od sodelovanja. Komisija je upoštevala to odločitev in družbo obvestila, da namerava kakršne koli morebitne protidampinške dajatve zanjo določiti na podlagi določb člena 18 osnovne uredbe. Poleg tega je Komisija o položaju obvestila predstavništvo Ljudske republike Kitajske.

(17) Komisija je naknadno dopolnila vzorec proizvajalcev izvoznikov, tako da je dodala družbo Penglai Dajin, ki je bila z vidika obsega izvoza naslednja med sodelujočimi družbami in bi jo bilo mogoče ob upoštevanju rokov ustrezno preiskati.

1.4 Posamezna preiskava

(18) Prvotno so štirje proizvajalci izvozniki v LRK, ki so izpolnili obrazec za vzorčenje, zahtevali individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. Komisija je na dan začetka postopka na spletu objavila vprašalnike (4). Ko je Komisija napovedala vzorec, je proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec, obvestila, da morajo izpolniti vprašalnik, če želijo biti obravnavani posamično. Vendar nobena od družb ni predložila izpolnjenega vprašalnika. Zato ni bila odobrena nobena individualna preiskava.

1.5 Izpolnjeni vprašalniki

(19) Komisija je vladi Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada) poslala vprašalnik o obstoju znatnega izkrivljanja v LRK v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe.

(20) Komisija je vprašalnike za proizvajalce Unije, nepovezane uvoznike, uporabnike in proizvajalce izvoznike objavila na spletu (5) na dan začetka preiskave. Zainteresirane strani so bile o lokaciji vprašalnikov obveščene v obvestilu o začetku in ko je Komisija objavila vzorec ali svojo odločitev o opustitvi vzorčenja.

(21) Komisija je izpolnjene vprašalnike prejela od treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, treh vzorčenih proizvajalcev Unije in dveh uporabnikov. Kitajska vlada odgovora ni poslala. Komisija je nato kitajsko vlado obvestila, da namerava v zvezi s kakršnimi koli morebitnimi ugotovitvami obstoja znatnega izkrivljanja uporabiti člen 18 osnovne uredbe.

(22) Zaradi sedanje pandemije COVID-19 in ukrepov omejitve gibanja, sprejetih v različnih državah članicah in različnih tretjih državah, Komisija ni mogla izvesti preveritvenih obiskov v skladu s členom 16 osnovne uredbe. Komisija je namesto tega na daljavo navzkrižno preverila informacije, ki so jih strani poslale v skladu z obvestilom o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (6).

(23) Komisija je zbrala vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za opredelitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. V zvezi s tem je na daljavo izvedla navzkrižna preverjanja naslednjih družb/strani: proizvajalcev Unije in njihovih združenj: — GRI Renewable Industries S.L., Madrid, Španija; — Welcon A/S, Give, Danska; — Windar Renovables S.L, Avilés, Španija; — EWTA, Brussels, Belgija; uporabnikov: — GE Wind Energy GmbH, Salzbergen, Nemčija (v nadaljnjem besedilu: GE); — Vestas Wind Systems A/S, Aarhus N, Danska in povezanih podjetij (v nadaljnjem besedilu: Vestas); proizvajalcev izvoznikov iz LRK: — Chengxi Shipyard Co., Ltd., Jiangyin City in njegovega povezanega domačega proizvajalca CSSC Guangxi Shipbuilding & Offshore Engineering Co., Ltd., Qinzhou; — Penglai Dajin Offshore Heavy Industry Co., Ltd., Penglai in njegovega povezanega domačega proizvajalca Liaoning Dajin Heavy Industry Corporation, Fuxin; — Suzhou Titan New Energy Technology Co., Ltd., Taicang City ter njegovih povezanih domačih proizvajalcev Baotou Titan Wind Power Energy Equipment Co., Ltd., Baotou Rare Earth High-tech Zone in Heze Titan New Energy Equipment Co., Ltd., Heze.

1.6 Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

(24) Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. julija 2019 do 30. junija 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.7 Neuvedba začasnih ukrepov

(25) V skladu s členom 7(1) osnovne uredbe je bil rok za uvedbo začasnih ukrepov 18. junij 2021. Komisija je 21. maja 2021 v skladu s členom 19a(2) osnovne uredbe obvestila zainteresirane strani, da ne namerava uvesti začasnih ukrepov.

(26) Komisija je 18. junija 2021 potrdila svojo odločitev, da ne bo uvedla začasnih ukrepov in zainteresiranim stranem zagotovila možnost, da predložijo dodatne informacije, in/ali možnost zaslišanja. CCCME je zahtevala zaslišanje in predložila pripombe. Pripombe in trditve, ki jih je navedla med zaslišanjem in v svojem prispevku, so ustrezno obravnavane v zadevnih oddelkih te uredbe.

(27) Ker začasni protidampinški ukrepi niso bili uvedeni, uvoz ni bil registriran.

1.8 Naknadni postopek

(28) Komisija je nadaljevala zbiranje in preverjanje vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njene dokončne ugotovitve. Pri dokončnih ugotovitvah je upoštevala pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani.

(29) Komisija je vse zainteresirane strani obvestila o ključnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz jeklenih vetrnih stolpov s poreklom iz Kitajske (v nadaljnjem besedilu: dokončno razkritje). Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe k dokončnemu razkritju.

(30) Stranem, ki so zahtevale zaslišanje, je bila odobrena tudi ta možnost. Zaslišanje z združenjem EWTA je potekalo 23. septembra 2021, zaslišanji s CCCME in družbo Suzhou Titan pa 27. septembra 2021.

(31) Družba CCCME je po končnem razkritju in med navedenim zaslišanjem s službami Komisije ponovila svojo domnevo, povzeto v uvodni izjavi 5, da naj bi združenje EWTA čezmerno uporabljalo zaupne informacije. To se ne nanaša le na informacije, navedene v pritožbi, ampak tudi na informacije, predložene zainteresiranim stranem ob končnem razkritju. V zvezi s temi sta CCCME in družba Suzhou Titan zlasti navedli, da v izračunih nelojalnega nižanja ciljnih cen, razkritih proizvajalcem izvoznikom, ni dovolj podrobno določen izračun ciljne cene. Družba Chengxi Shipyard je po končnem razkritju predložila podobne pripombe. Komisija je pregledala razkrite podatke in čeprav zaradi zaupnosti ni mogla predložiti točnih ciljnih cen industrije Unije za posamezno vrsto izdelka, je trem vzorčenim proizvajalcem izvoznikom isti dan razkrila nadaljnje podatke o izračunih nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen.

(32) Ne glede na navedeno sta CCCME in družba Suzhou Titan zahtevali posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v zvezi z (i) njunim mnenjem, da bi morala Komisija bolje preveriti določene podatke industrije Unije (to je obravnavano v uvodni izjavi 307), (ii) njuno zahtevo po mnenju pooblaščenca za zaslišanje glede vira, na podlagi katerega je Komisija določila kitajske uvozne cene jeklenih vetrnih stolpov (obravnavano v uvodnih izjavah 317 in 318), (iii) ugotovljenimi odstopanji pri primerjavi treh prispevkov pritožnika (obravnavano v uvodnih izjavah 306 in 307) ter (iv) znatnimi razlikami med stopnjami dampinga in škode (obravnavano v uvodnih izjavah 292 do 295). Zaslišanje s pooblaščencem za zaslišanje, na katerem je Komisija pojasnila navedena vprašanja, je potekalo 14. oktobra 2021. Pooblaščenec za zaslišanje je sklenil, da pravice do obrambe niso kršene.

(33) Združenje EWTA je po končnem razkritju navedlo, da so postopkovne težave med preiskavo omejile pravice pritožnikov do obrambe ter zmožnost ocene in obravnave prispevkov kitajskih izvoznikov in uporabnikov. Navedlo je, da so kitajski izvozniki in druge zainteresirane strani med celotno preiskavo čezmerno uporabljali zaupne informacije, hkrati pa nikoli niso zagotovili smiselnih povzetkov zaupnih prispevkov. Zaradi tega pritožniki niso mogli oceniti zadevnih podatkov in domnev ter predložiti smiselnih pripomb v zvezi z njimi, kar je kršitev njihove pravice do poštenega sojenja.

(34) Komisija je trditev zavrnila, saj ni bila dodatno utemeljena. Poleg tega je ugotovila, da so bile vse informacije, ki so bile predložene kot zaupne, navedene tudi v odprtem spisu, kadar njihova objava ne bi škodovala interesom strani, ki je predložila informacije, glede zaupnosti.

(35) Pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile obravnavane in po potrebi upoštevane v tej uredbi.

(36) Po končnem razkritju je več strani navedlo, da bi morala Komisija začasno opustiti ukrepe v skladu s členom 14(4) osnovne uredbe. Pritožniki in več proizvajalcev Unije so nasprotovali kakršni koli začasni opustitvi ukrepov. Komisija je potrdila prejem informacij, ki so jih predložile te strani, in jih opozorila, da se lahko, če bi to štela za primerno, odloči za začasno opustitev ukrepov, če bi se tržni pogoji začasno toliko spremenili, da se škoda zaradi začasne opustitve najverjetneje ne bi ponovila, in če bi bilo to v interesu Unije.

2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1 Zadevni izdelek

(37) Po pregledu opisa izdelka v obvestilu o začetku in da bi se preprečilo morebitno napačno razumevanje s strani nacionalnih carinskih organov, je Komisija menila, da je primerno nekoliko spremeniti opis izdelka, kot je bil objavljen v obvestilu o začetku. Obvestila zaradi teh sprememb ni bilo treba spremeniti in spremembe niso vplivale na zainteresirane strani v postopku. Spremembe so v nadaljevanju v ležeči pisavi.

(38) Zadevni izdelek so nekateri veliki vetrni stolpi iz jekla, koničasti ali ne, in njihovi deli (7), sestavljeni ali ne, vključno z vgrajenim temeljnim delom stolpa ali brez njega, spojeni z ohišjem ali lopaticami rotorja ali ne, ki so zasnovani tako, da podpirajo ohišje in lopatice rotorja, in se uporabljajo v vetrnih turbinah z zmogljivostmi za proizvodnjo električne energije, bodisi na kopnem bodisi na morju, v višini najmanj 1,00 megavata (MW) ter katerih višina, merjena od vznožja stolpa do dna ohišja (tj. kjer se stikata vrh stolpa in ohišje), ko so v celoti sestavljeni, znaša najmanj 50 metrov (v nadaljnjem besedilu: jekleni vetrni stolp), s poreklom iz LRK, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7308 20 00 (oznaka TARIC 7308200011) in ex 7308 90 98 (oznaka TARIC 7308909811), kadar so uvoženi kot del vetrne turbine, pa pod oznako KN ex 8502 31 00 (oznaki TARIC 8502310011 in 8502310085) (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).

2.2 Podobni izdelek

(39) Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter enake osnovne namene uporabe: — zadevni izdelek; — izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, ter — izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

(40) Komisija se je odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3 Trditve glede obsega izdelka

(41) Družba Vestas je zahtevala izključitev večjih jeklenih vetrnih stolpov, pri čemer je kot razlog navedla, da ima industrija Unije zmogljivost predvsem za manjše stolpe (8).

(42) Komisija je razlog za zahtevek označila kot neutemeljen, ker ima industrija Unije na splošno proizvodno zmogljivost za vse potrebne velikosti jeklenih vetrnih stolpov, čeprav vsi proizvajalci jeklenih vetrnih stolpov iz Unije ne proizvajajo enakih velikosti. Ugotovila je tudi, da so vsi jekleni vetrni stolpi, ne glede na velikost ali kraj uvoza, z vidika osnovnih fizikalnih in tehničnih lastnosti, končnih uporab in zamenljivosti enaki. Komisija je zato zavrnila zahtevo za izključitev.

(43) CCCME je navedla, da se izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, ter izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, zaradi razlik v obsegu izdelka ne moreta obravnavati kot podobna izdelka. Po razkritju je zahtevala zmanjšanje obsega izdelka zaradi različnih ureditev in subvencij v Uniji za visoke in nizke stolpe ter pričakovanega povečanja višine jeklenih vetrnih stolpov. Predložila ni nobenih dokazov v zvezi s tem, katere modele stolpov ali katere tehnične značilnosti stolpov bi bilo treba po njenem mnenju izključiti.

(44) Zgoraj navedena trditev se zavrne. Komisija je navedla, da so različni modeli in vrste v skupini izdelka običajni. Pri izračunu nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen ter dampinga so ta raznolikost izdelka in morebitne posledične razlike v stroških proizvodnje in cenah v celoti upoštevani v kontrolni številki izdelka. Kot je navedeno v oddelku 2.2, je Komisija ugotovila, da so vsi jekleni vetrni stolpi enaki z vidika osnovnih fizikalnih in tehničnih lastnosti, končnih uporab in zamenljivosti, ki so pomembni dejavniki za določitev zadevnega izdelka.

3. DAMPING

3.1 Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

(45) Glede na zadostne razpoložljive dokaze na začetku preiskave, ki so kazali na obstoj znatnega izkrivljanja v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe v zvezi z LRK, je Komisija menila, da bi bilo primerno začeti preiskavo ob upoštevanju člena 2(6a) osnovne uredbe.

(46) Da bi Komisija zbrala potrebne podatke za morebitno uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je v obvestilu o začetku vse proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj predložijo informacije o vložkih, uporabljenih za proizvodnjo jeklenih vetrnih stolpov. Ustrezne informacije je predložilo pet proizvajalcev izvoznikov.

(47) Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo v zvezi z domnevnim znatnim izkrivljanjem, je poslala vprašalnik kitajski vladi. Poleg tega je v točki 5.3.2 obvestila o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe v 37 dneh od datuma objave obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije. Kitajska vlada ni poslala izpolnjenega vprašalnika v roku. Komisija je nato kitajsko vlado obvestila, da bo pri presoji obstoja znatnega izkrivljanja v LRK uporabila razpoložljiva dejstva v smislu člena 18 osnovne uredbe.

(48) Proizvajalca izvoznika Chengxi Shipyard in Suzhou Titan ter industrijska organizacija CCCME so pripombe o uporabi člena 2(6a) osnovne uredbe navedli v svojih prispevkih v zvezi s prvim obvestilom o virih za določitev normalne vrednosti z dne 1. decembra 2020. Svoje trditve so ponovili v prispevkih v zvezi z drugim obvestilom o virih za določitev normalne vrednosti z dne 8. aprila 2021. Te pripombe so ustrezno obravnavane v oddelku 3.2.1 te uredbe.

(49) Komisija je v obvestilu o začetku navedla tudi, da bo glede na razpoložljive dokaze morda morala izbrati primerno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, da bi lahko določila normalno vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti.

(50) Komisija je 1. decembra 2020 z obvestilom (v nadaljnjem besedilu: prvo obvestilo) (9) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti. V navedenem obvestilu je zagotovila seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so surovine, delo in energija, ki se uporabljajo v proizvodnji zadevnega izdelka. Poleg tega je na podlagi meril, ki služijo kot smernice pri izbiri neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelila več možnih reprezentativnih držav, tj. Mehiko, Južno Afriko in Turčijo. Pripombe v zvezi s prvim obvestilom je prejela od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov Chengxi Shipyard (10) in Suzhou Titan (11), CCCME (12) ter uporabnika Vestas (13). Pripombe so bile obravnavane v drugem obvestilu o virih za določitev normalne vrednosti in so tudi povzete v oddelku 3.2.2 te uredbe.

(51) Komisija je 8. aprila 2021 z nadaljnjim obvestilom (v nadaljnjem besedilu: drugo obvestilo) (14) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti, pri čemer je kot najprimernejšo reprezentativno državo opredelila Mehiko. Zainteresirane strani je obvestila tudi, da bo prodajne, splošne in administrativne stroške (PSA-stroške) ter dobiček določila na podlagi razpoložljivih informacij za družbi Arcosa Industries de México, S. de R.L. de C.V., in Speco Wind Power, S.A. de C.V., tj. proizvajalca v reprezentativni državi. Pripombe v zvezi z drugim obvestilom je prejela od družb Chengxi Shipyard (15) in Suzhou Titan (16) ter CCCME (17). Pripombe so obravnavane v oddelku 3.2.2 te uredbe.

3.2 Normalna vrednost

3.2.1 Obstoj znatnega izkrivljanja

(52) Komisija je v nedavnih preiskavah glede jeklarskega sektorja v LRK (18), pri čemer je jeklo glavni dejavnik proizvodnje vetrnih stolpov, ugotovila, da je bilo prisotno znatno izkrivljanje v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. V tej preiskavi je sklenila, da je na podlagi razpoložljivih dokazov primerna tudi uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe.

(53) Komisija je v navedenih preiskavah ugotovila znatno poseganje države v LRK, kar povzroča izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja sredstev v skladu s tržnimi načeli (19). Sklenila je zlasti, da ne samo, da kitajska vlada v sektorju proizvodnje jekla, ki je glavna surovina za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, ohranja visoko stopnjo lastništva v smislu člena 2(6a), točka (b), prva alinea, osnovne uredbe (20), ampak ji prisotnost države v podjetjih v smislu člena 2(6a), točka (b), druga alinea, osnovne uredbe omogoča tudi, da vpliva na cene in stroške (21). Komisija je nadalje ugotovila, da imajo prisotnost države na finančnih trgih in njeno poseganje vanje ter zagotavljanje surovin in vložkov še dodatni učinek izkrivljanja na trgu. Sistem načrtovanja v LRK na splošno dejansko prispeva k temu, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je kitajska vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (22). Komisija je poleg tega sklenila, da kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne deluje pravilno v smislu člena 2(6a), točka (b), četrta alinea, osnovne uredbe, kar povzroča izkrivljanja zlasti pri ohranjanju plačilno nesposobnih družb in dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK (23). Prav tako je ugotovila izkrivljanje stroškov plač v jeklarskem sektorju v smislu člena 2(6a), točka (b), peta alinea, osnovne uredbe (24) in izkrivljanje na finančnih trgih v smislu člena 2(6a), točka (b), šesta alinea, osnovne uredbe, zlasti glede dostopa družb do kapitala v LRK (25).

(54) Pritožba je vsebovala informacije o izkrivljanju v jeklarskem sektorju in zlasti o 13. petletnem načrtu za jeklo ter o prednostnem obravnavanju podjetij, dejavnih v jeklarstvu. Poleg tega je pritožba vključevala obsežen seznam podjetij v državni lasti, ki proizvajajo jeklene vetrne stolpe, vključno z naslednjimi kitajskimi proizvajalci originalne opreme: China Shipbuilding Industry Corporation, Dongfang Electric Corporation, Xinjiang Goldwind (ni podjetje v državni lasti, vendar ima država velik lastniški delež), Shanghai Electric (kotira na borzi v Hongkongu in Šanghaju, 63 % pa je v lasti države), Dalian Huarui Heavy Industry, Taiyuan Heavy Machinery Group Co Ltd, Guodian United Power Technology Company Limited, XEMC Windpower (večinski delež ima provinca Hunan, ostale delnice pa so naprodaj na šanghajski borzi), China Datang Corporation in insolventna družba Baoding Tianwei Baobian Electric Co. V pritožbi je navedena tudi zasebna družba Envision Energy, ki ji je banka v državni lasti odobrila kreditno linijo v znesku 50 milijonov RMB.

(55) Poleg omenjenih proizvajalcev originalne opreme so bili v pritožbi navedeni tudi naslednji kitajski proizvajalci vetrnih stolpov: Chengxi Shipyard Co., Ltd., tj. hčerinska družba družb China State Shipbuilding Corporation in China CSSC Holdings Limited (obe podjetji v državni lasti); Beijing JINGCHENG New Energy Co., Ltd., tj. hčerinska družba podjetja v državni lasti Beijing JINGCHENG Machinery Electric Holding Co., Ltd.; Zhonghang Hongbo Windpower Equipment Co., Ltd., eden od strateških partnerjev družbe AVIC, ki je največje kitajsko podjetje v državni lasti za vesolje in obrambo; China Gezhouba Group Corporation (podjetje v državni lasti); Harbin Hongguang Boiler Group Co., Ltd. (visokotehnološko podjetje na ravni države); Jiangsu Baolong Electromechanical Manufacturing Co., Ltd., eno od ključnih vodilnih podjetij družbe Liyang, ki je nastala z združitvijo dveh nekdanjih podjetij v državni lasti; ter HuaDian Heavy Industries Co., Ltd., katere večinski delež je v lasti kitajske komisije za nadzor in upravljanje premoženja v državni lasti.

(56) V pritožbi je navedena tudi preiskava, ki jo je ministrstvo ZDA za trgovino opravilo v zvezi z dvema kitajskima družbama (CS Wind in Titan Wind) (26) in pri kateri je bilo ugotovljeno, da imajo neposredne koristi od sektorja proizvodnje vsaj naslednje javne politike: politika posojil industriji obnovljivih virov energije, izvozni krediti za kupce, program „dve leti brez, tri leta polovica“ za podjetja s tujimi naložbami, ugodnosti v zvezi z davkom od dohodkov za podjetja s tujimi naložbami na podlagi geografske lokacije, zakon o davku od dohodkov podjetij, program za raziskave in razvoj, oprostitve uvoznih tarif in DDV za uporabo uvožene opreme, zagotavljanje vroče valjanega jekla, zagotavljanje električne energije za plačilo, nižje od primernega, podporna sredstva za izgradnjo projektne infrastrukture, ki jih zagotavlja komisija za upravljanje gospodarske in tehnološke razvojne cone Lianyungang, nagrada za uspešno plačevanje davkov, nagrada mestu Taicang za zagotavljanje podpore javni kotaciji podjetij, nagrade mestu Taicang za spodbujanje razvoja industrijskega gospodarstva v triletnem obdobju 2010–2012, posebna sredstva za razvoj znanosti in tehnologije ter nagrada družbi Titan Baotou za odlične gradbene projekte na industrijskem razvojnem območju za visoke in nove tehnologije za redke zemljine.

(57) Komisija je v tej preiskavi proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstaja znatno izkrivljanje v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v spisu, vključno z dokazi v poročilu o LRK (v nadaljnjem besedilu: poročilo) (27), ki temeljijo na javno dostopnih virih. Ta analiza je zajemala pregled znatnih poseganj države v gospodarstvo LRK na splošno ter posebne razmere na trgu v zadevnem sektorju, vključno z zadevnim izdelkom. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, relevantnih za potrditev obstoja znatnega izkrivljanja v LRK.

(58) Kar zadeva stopnjo lastništva kitajske vlade v smislu člena 2(6a), točka (b), prva alinea, osnovne uredbe, ni podatkov o točnem deležu podjetij v državni lasti in proizvajalcev vetrnih stolpov v zasebni lasti; so pa nekateri veliki kitajski proizvajalci vetrnih stolpov, vključno z družbama Chengxi Shipyard in Fuchuan Yifan, podjetja v državni lasti.

(59) V jeklarskem sektorju, iz katerega izhaja glavni dejavnik proizvodnje vetrnih stolpov, kitajska vlada ohranja znatno stopnjo lastništva. Medtem ko je nominalno število podjetij v državni lasti in zasebnih podjetij skoraj enako, so med petimi kitajskimi proizvajalci jekla, ki so uvrščeni med 10 vodilnih proizvajalcev jekla na svetu, štiri podjetja v državni lasti (28). Čeprav je deset vodilnih proizvajalcev leta 2016 predstavljalo samo okrog 36 % celotne industrijske proizvodnje, je kitajska vlada istega leta določila cilj, da do leta 2025 konsolidira 60–70 % proizvodnje jekla v približno desetih velikih podjetjih (29). To namero je ponovila aprila 2019, ko je napovedala objavo smernic o konsolidaciji jeklarske industrije (30). Posledica take konsolidacije so lahko prisilne združitve dobičkonosnih zasebnih družb z neuspešnimi podjetji v državni lasti (31).

(60) Poleg tega je veliko največjih proizvajalcev v jeklarskem sektorju izrecno navedenih v načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020. Na primer, kitajsko podjetje v državni lasti Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (v nadaljnjem besedilu: TISCO) na svojem spletišču navaja, da je „velikan na področju železa in jekla“, ki se je „razvil v izjemno obsežen kompleks železa in jekla, ki je povezan z rudarjenjem železa ter proizvodnjo, predelavo, dobavo in trgovanjem železa in jekla“ (32). Baosteel je še eno pomembno kitajsko podjetje v državni lasti, ki se ukvarja s proizvodnjo jekla in je del nedavno konsolidirane družbe China Baowu Steel Group Co. Ltd. (prej Baosteel Group in Wuhan Iron & Steel) (33).

(61) Določena raven poseganja države v industrijo vetrnih stolpov in visok delež podjetij v državni lasti v sektorju vetrnih stolpov in jekla tudi zasebnim proizvajalcem preprečuje, da bi delovali v skladu s tržnimi razmerami. Za javne in zasebne družbe v sektorju vetrnih stolpov dejansko veljajo tudi politični nadzor in smernice, kot je navedeno v uvodnih izjavah 67–74.

(62) Kar zadeva to, da lahko kitajska vlada zaradi svoje prisotnosti v podjetjih vpliva na cene in stroške v smislu člena 2(6a), točka (b), druga alinea, osnovne uredbe, primeri v nadaljevanju prikazujejo navedeni trend vse višje ravni poseganja kitajske vlade na podlagi prisotnosti države v gospodarskih subjektih v sektorju vetrnih stolpov. Številni proizvajalci vetrnih stolpov na svojih spletiščih izrecno poudarjajo dejavnosti za krepitev partije, imajo v svojih upravah člane partije in poudarjajo svojo povezanost s KKP. Preiskava je razkrila dejavnosti za krepitev partije pri več proizvajalcih vetrnih stolpov, med drugim pri vzorčenem proizvajalcu izvozniku Chengxi Shipyard. Glede na statut družbe China CSSC Holdings Limited, ki ima v lasti 100 % delnic družbe Chengxi Shipyard, je vloga partijskega odbora naslednja: „nadzira in zagotavlja učinkovito izvajanje partijskih in državnih politik v podjetju […], ob upoštevanju načela kadrov, ki jih upravlja partija, skupaj z načelom operativnega upravljanja članov upravnega odbora, izbranih v skladu z zakonodajo, in načelom operativnih upravljavcev, ki uporabljajo človekove pravice v skladu z zakonodajo, partijska organizacija zagotovi predhodne dogovore ter upravnemu odboru ali generalnemu direktorju predloži mnenja in predloge glede kandidatov, ali pa po opravljeni celoviti preiskavi predloži mnenja in predloge upravnemu odboru in generalnemu direktorju o obstoječih kandidatih, […], raziskuje zadeve v zvezi z reformo, razvojem in stabilnostjo podjetja in v zvezi z glavnimi dejavnostmi in upravljanjem ter razpravlja o njih […]“ (34).

(63) Poleg tega je bilo v preiskavi v zvezi z družbo CS Wind ugotovljeno, da so si prizadevali povečati število članov partije v njej: „Družba CS Wind Power Equipment (Lianyungang) Co., Ltd., v katero je vložen tuji kapital, ima več kot 150 zaposlenih in je včasih imela le 5 članov partije. Zaradi ‚povezovanja stranke in ljudstva‘ je zdaj v družbi več kot 70 članov partije.“ (35)

(64) Po opisu družbe Fuchuan Yifan je vloga partijskega odbora naslednja: „Člani partije in ključno osebje različnih oddelkov tesno sodelujejo, v celoti zagotavljajo funkcijo pionirskega vzora, aktivno utrjujejo dejanske zmožnosti posameznega oddelka, spodbujajo osebje k doseganju vodilne vloge in odličnosti, obravnavajo prebojne projekte kot izhodišča, se osredotočajo na kohezijo, odpravljajo težave, predstavljajo talente ter znanje in spretnosti, da bi zagotovili dejavno vlogo v zvezi z znižanjem stroškov in povečanjem učinkovitosti družbe, povišanjem njenih dohodkov in zbiranjem sredstev itd., pa tudi zagotovili, da je vsak projekt ustrezno dokončan s kvalitativnega in kvantitativnega vidika.“ (36)

(65) Poleg tega so bile dejavnosti za okrepitev stranke ugotovljene pri vzorčenih proizvajalcih izvoznikih Penglai Dajin in Shanghai Taisheng Wind Power Equipment.

(66) Komisija je med preiskavo ugotovila tudi obstoj osebnih povezav med proizvajalci vetrnih stolpov in KKP. Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da so člani KKP med višjim vodstvom v številnih družbah, ki proizvajajo vetrne stolpe, vključno z družbami Chengxi Shipyard (predsednik upravnega odbora in generalni direktor sta člana KKP ter zasedata tudi položaja sekretarja oziroma namestnika sekretarja partijskega odbora), Suzhou Titan (vsaj en član upravnega odbora je član KKP), Fuchuan Yifan (predsednik in podpredsednik upravnega odbora sta člana KKP ter zasedata tudi položaja sekretarja oziroma namestnika sekretarja partijskega odbora) in Shanghai Taisheng Wind Power Equipment (predsednik nadzornega odbora je član KKP).

(67) Poleg tega so v sektorju vetrnih stolpov uvedene politike, ki diskriminirajo v korist domačih proizvajalcev ali kako drugače vplivajo na trg v smislu člena 2(6a), točka (b), tretja alinea, osnovne uredbe.

(68) Kitajska vlada obravnava jeklarstvo, iz katere izhaja glavna sestavina vetrnih stolpov, kot ključno industrijo (37). To je potrjeno v številnih načrtih, smernicah in drugih dokumentih, osredotočenih na jeklo, ki se izdajajo na nacionalni, regionalni in občinski ravni, na primer v načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020. V njem je navedeno, da je jeklarstvo „pomemben, temeljni sektor kitajskega gospodarstva, nacionalni temelj“ (38). Glavne naloge in cilji, določeni v tem načrtu, zajemajo vse vidike razvoja industrije (39).

(69) 13. petletni načrt za gospodarski in družbeni razvoj (40) predvideva podporo za družbe, ki proizvajajo vrhunske vrste jeklenih izdelkov (41). Osredotočen je tudi na doseganje kakovosti, vzdržljivosti in zanesljivosti izdelkov s podporo družbam, ki uporabljajo tehnologije, povezane s proizvodnjo čistega jekla, natančnim valjanjem in izboljšanjem kakovosti (42).

(70) V katalogu s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013) (43) (v nadaljnjem besedilu: katalog) je jeklarstvo navedeno kot spodbujana industrija.

(71) Kitajska vlada nadalje usmerja razvoj sektorja v skladu z raznovrstnimi orodji in smernicami politike, ki so med drugim povezani s sestavo in prestrukturiranjem trga, surovinami, naložbami, zmanjšanjem zmogljivosti, obsegom izdelkov, premestitvijo, nadgradnjo itd. S temi in drugimi sredstvi kitajska vlada usmerja in nadzira skoraj vse vidike razvoja in delovanja sektorja (44). Sedanja težava presežne zmogljivosti je verjetno najbolj jasen prikaz posledic politik kitajske vlade in izkrivljanja, ki izhaja iz tega.

(72) Vetrna energija prejema podporo tudi na ravni provinc in občin, na primer v 13. petletnem načrtu občine Lianyungang za pomorski gospodarski razvoj je izrecno naveden razvoj te industrije. V načrtu so predvideni „izgradnja industrijske verige opreme za proizvodnjo vetrne energije, spodbujanje in usmerjanje preoblikovanja in nadgradnje številnih vodilnih družb na področju vetrne energije, kot so Guodian Power, Zhongfu Lianzhong, Tianshun Tower in CSWind Power, postopna nadgradnja njihovih tehnologij za razvoj, konstrukcijo in proizvodnjo ter spodbujanje projektov megavatnih lopatic“ (45).

(73) Kot je razvidno iz navedenega, kitajska vlada dodatno usmerja razvoj sektorja v skladu z raznovrstnimi povezanimi orodji in smernicami politike. Kitajska vlada tako in na druge načine vodi in nadzoruje skoraj vse vidike razvoja in delovanja sektorja.

(74) Skratka, kitajska vlada je sprejela ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte spodbuja k izpolnjevanju ciljev javne politike v podporo spodbujanim industrijam, vključno s proizvodnjo jekla kot glavne surovine za proizvodnjo vetrnih stolpov. Taki ukrepi preprečujejo nemoteno delovanje tržnih sil.

(75) Ta preiskava ni razkrila nobenih dokazov, da diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje zakonodaje o stečaju in lastnini v skladu s členom 2(6a), točka (b), četrta alinea, osnovne uredbe v sektorju vetrnih stolpov, kot je navedeno zgoraj v uvodni izjavi 53, ne bi vplivala na proizvajalce jeklenih vetrnih stolpov.

(76) Na sektor vetrnih stolpov vpliva tudi izkrivljanje stroškov plač v smislu člena 2(6a), točka (b), peta alinea, osnovne uredbe, kot je prav tako navedeno zgoraj v uvodni izjavi 53. Navedena izkrivljanja prizadenejo sektor neposredno (pri proizvodnji jeklenih vetrnih stolpov ali glavnih vložkov) in posredno (pri dostopu do kapitala ali vložkov družb, za katere velja isti sistem delovnega prava v LRK) (46).

(77) Poleg tega v tej preiskavi ni bil predložen noben dokaz, da poseganje države v finančni sistem v smislu člena 2(6a), točka (b), šesta alinea, osnovne uredbe ne vpliva na sektor vetrnih stolpov, kot je navedeno v uvodni izjavi 53. Zato so zaradi znatnega poseganja države v finančni sistem tržne razmere na vseh ravneh močno prizadete.

(78) Komisija nazadnje opozarja, da je za proizvodnjo vetrnih stolpov potrebnih več vložkov. Glede na dokaze v spisu so vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki veliko večino svojih vložkov nabavili v LRK. Poleg tega je LRK eden od glavnih proizvajalcev jekla – ključne surovine v proizvodnem procesu vetrnih stolpov. Ko proizvajalci vetrnih stolpov kupijo/naročijo te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so evidentirane kot njihovi stroški), očitno izpostavljene istim sistemskim izkrivljanjem, kot so navedena zgoraj. Dobavitelji vložkov na primer zaposlujejo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanju. Morda si izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju / pri dodeljevanju kapitala. Poleg tega zanje velja planski sistem, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih.

(79) Posledica tega je, da domače prodajne cene vetrnih stolpov niso primerne za uporabo v smislu člena 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, zaznamovani pa so tudi vsi stroški vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delo itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje njihovih cen, kot je opisano v delih A in B poročila. Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je bil sam po sebi proizveden v LRK, z združevanjem številnih proizvodnih dejavnikov izpostavljen znatnemu izkrivljanju. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje. Kitajska vlada ali proizvajalci izvozniki v tej preiskavi niso predložili nobenih nasprotnih dokazov ali protiargumentov.

(80) Kot je navedeno v uvodnih izjavah 21 in 47, kitajska vlada ni predložila pripomb ali dokazov, ki bi podpirali ali izpodbijali obstoječe dokaze iz spisa zadeve, vključno s poročilom in dodatnimi dokazi o obstoju znatnih izkrivljanj in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavani zadevi, ki jih je predložil pritožnik. V zvezi s pripombami kitajske vlade po končnem razkritju glej uvodne izjave 116 do 123.

(81) Pripombe glede uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe je na začetku predložila CCCME. Naknadno so pripombe v odziv na prvo obvestilo predložile CCCME ter družbi Suzhou Titan in Chengxi Shipyard, ki so predložile pripombe tudi v odziv na drugo obvestilo.

(82) CCCME je v pripombah glede začetka preiskave najprej predložila naslednje navedbe o določitvi normalne vrednosti v pritožbi: (a) pritožnik je predložil nedosledne informacije o deležu jeklenih plošč v stroških proizvodnje jeklenih vetrnih stolpov. V več delih pritožbe je navedel, da jeklene plošče znašajo več kot 40 % stroškov proizvodnje, pri dejanskem izračunu normalne vrednosti pa je pritožnik navedel približno 60 % stroškov proizvodnje; (b) pritožnik je v izračunu normalne vrednosti uporabil neizkrivljene stroške za jeklene plošče v znesku 869 EUR/tono, čeprav so njegovi stroški za to surovino v povprečju znašali le 625 EUR/tono; (c) stopnja dobička v višini 14 %, uporabljena v izračunu normalne vrednosti, na konkurenčnem trgu ni bila mogoča, zato bi bilo treba namesto nje uporabiti razumno stopnjo dobička v višini 6 %; (d) popraviti bi bilo treba tudi stroške na enoto drugih surovin, saj so bili v nekaterih primerih do trikrat višji od stroškov pritožnika. CCCME v zvezi s tem ni predložila nobenih podrobnih informacij in ni pojasnila, na katere surovine se to nanaša.

(83) Poleg tega je CCCME predlagala, da bi bilo treba glede na pomanjkljivosti izračuna normalne vrednosti, navedene v uvodni izjavi 82, uporabiti alternativno metodologijo izračuna. Navedla je, da bi bilo treba kot osnovo uporabiti ciljno ceno industrije Unije. Stroške dela, na podlagi katerih je določena ciljna cena, bi bilo treba nadomestiti s stroški dela v Turčiji, tj. reprezentativna država, ki jo je predlagal pritožnik, saj so ti stroški dela več kot desetkrat nižji od stroškov dela industrije Unije. Za določitev alternativne normalne vrednosti bi bilo treba dodati ciljni dobiček v višini 10 %, ki ga je pritožnik uporabil pri določitvi ciljne cene. CCCME je opozorila, da bi ta normalna vrednost zagotovila veliko nižjo stopnjo dampinga, kot je povprečna 55-odstotna stopnja, ki jo je izračunal pritožnik, ne da bi predložil dejanski izračun.

(84) CCCME je pripombe in trditve iz uvodnih izjav 82 in 83 ponovila tudi na zaslišanju in v prispevku po začasni fazi.

(85) Kar zadeva domnevne pomanjkljivosti iz uvodne izjave 82, je Komisija navedla, da je CCCME očitno napačno razumela podatke v pritožbi in metodologijo za izračun normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe: (a) navedba pritožnika, da so jeklene plošče predstavljale več kot 40 % stroškov proizvodnje jeklenih vetrnih stolpov, se nanaša na stroške jeklenih vetrnih stolpov, sestavljenih z vsemi notranjimi deli. Glede na pritožbo so ti deli predstavljali 17 % stroškov proizvodnje jeklenih vetrnih stolpov (47). V pritožbi je izračun stopnje dampinga temeljil na belih stolpih, tj. stolpih brez notranjih delov, in je torej izključeval tudi stroške dela, povezane s sestavljanjem. Zato Komisija meni, da je večji delež jeklenih plošč v stroških proizvodnje pri izračunu normalne vrednosti mogoče razumno pojasniti; (b) stroški industrije Unije, povezani s surovinami, kot taki niso odločilni za izračun normalne vrednosti. V skladu s prakso Komisije so pomembni stroški, ki jih ima proizvajalec izvoznik, ali stroški reprezentativne države, kadar je normalna vrednost izračunana v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe. Komisija meni, da je pritožnik predložil zadostne dokaze (tj. posnetke zaslona uradnih turških statističnih podatkov o uvozu (48)) v zvezi s ceno jeklenih plošč na enoto, uporabljeno v izračunu normalne vrednosti; (c) pritožnik je stopnjo dobička, ki jo je uporabil v izračunu normalne vrednosti, določil na podlagi finančnih informacij treh proizvajalcev jeklenih vetrnih stolpov v Turčiji (49). Zato je Komisija ugotovila, da je bil dobiček, ki ga je uporabil pritožnik, zadostno utemeljen; (d) CCCME je predlagala, naj se popravijo referenčne vrednosti, ki so bile precej višje od stroškov proizvajalcev Unije. Kot je pojasnjeno v točki (b) te uvodne izjave, metodologija v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe temelji na določitvi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti in izračunani stroški niso nujno enaki stroškom proizvajalcev Unije.

(86) Kar zadeva alternativno metodologijo, ki jo je predlagala CCCME, kot je opisano v uvodni izjavi 83, je Komisija ugotovila, da tak izračun normalne vrednosti ne bi bil v skladu z določbami člena 2(6a) osnovne uredbe. Poleg tega se zdi, da je pristop CCCME nedosleden. Kadar so bili stroški nekaterih materialov v Turčiji višji od stroškov industrije Unije, je CCCME predlagala, da se kot referenčna vrednost uporabijo nižji stroški industrije Unije. Kadar pa so bili stroški v Turčiji nižji, zlasti stroški dela, je CCCME predlagala, da se kot referenčno merilo uporabijo stroški v Turčiji. Poleg tega je pritožnik v izračunu normalne vrednosti pravilno uporabil stroške v reprezentativni državi, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 85.

(87) Na podlagi razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 85 in 86, je Komisija zavrnila trditve CCCME iz uvodnih izjav 82, 83 in 84.

(88) Kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze in zaradi nesodelovanja kitajske vlade uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna.

(89) CCCME je v pripombah glede začetka preiskave nadalje trdila, da se pritožba močno opira na poročilo, ki je bilo po navedbah CCCME napisano z namenom, da se evropski industriji olajša vložitev pritožb. Zaradi tega namena poročilo ni moglo biti objektivno napisano. CCCME je dodala, da poročilo zaradi tega namena ne izpolnjuje standardov nepristranskih in objektivnih dokazov ter dokazov zadostne dokazne vrednosti. Navedla je tudi, da so v poročilu namerno izpuščene dejanske okoliščine, elementi in sklepne ugotovitve ter da poročilo ni objektivno.

(90) Poleg tega je CCCME navedla, da je bilo poročilo objavljeno leta 2017, vključno z vsebino in sklici iz leta 2016 in predhodnih let. Sedanja preiskava pa se je začela 21. oktobra 2020, pri čemer je obdobje preiskave v zvezi z dampingom zajemalo obdobje od julija 2019 do junija 2020. Zato poročilo po navedbah CCCME ne izraža morebitnega izkrivljanja med OP. CCCME je zlasti trdila, da se je poglavje poročila o jeklu nanašalo na obdobje do leta 2017, v pritožbi pa ni bilo prikazano, da je bilo to izkrivljanje še vedno prisotno v poznejših letih, vključno z OP.

(91) Komisija je navedla, da je poročilo celovit dokument, ki temelji na obsežnih objektivnih dokazih, vključno z zakonodajo, predpisi in drugimi uradnimi dokumenti o politiki, ki jih je objavila kitajska vlada, poročilih tretjih strani, ki so jih pripravile mednarodne organizacije, akademskih študijah in člankih strokovnjakov ter drugih zanesljivih neodvisnih virih. Ker je bilo objavljeno decembra 2017, so imele vse zainteresirane strani dovolj možnosti za ovrženje, dopolnitev ali predložitev pripomb v zvezi s poročilom in dokazi, na katerih temelji. Do zdaj ni nobena stran predložila dokazov o tem, da poročilo temelji na napačnih virih.

(92) Kar zadeva OP, je Komisija ugotovila, da čeprav je bilo poročilo objavljeno leta 2017, se je večinoma opiralo na kitajske 13. petletne načrte, ki so se uporabljali od leta 2016 do leta 2020 in so torej zajemali OP.

(93) CCCME je tudi navedla, da je koncept znatnega izkrivljanja v nasprotju s pravom STO, saj v skladu s členom 2.2 protidampinškega sporazuma STO ne obstaja. V skladu s členom 2.2 protidampinškega sporazuma STO se normalna vrednost lahko izračuna le, če „prodaje ni v okviru običajnega poteka trgovanja na domačem trgu države izvoznice“, ali „zaradi določenih tržnih razmer ali majhnega obsega prodaje na domačem trgu države izvoznice“. Znatno izkrivljanje v členu 2.2 protidampinškega sporazuma STO ni navedeno. Poleg tega je CCCME navedla, da člen 2.2 protidampinškega sporazuma STO ne omogoča izračuna normalne vrednosti na podlagi referenčnih vrednosti reprezentativne države ali mednarodnih referenčnih vrednosti, kot je predvideno v členu 2(6a) osnovne uredbe, saj pri izračunu normalne vrednosti dovoljuje le uporabo „stroškov proizvodnje v državi porekla in razumnih zneskov za administrativne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“.

(94) Komisija meni, da so določbe iz člena 2(6a) v celoti skladne z zavezami Unije v okviru STO. Kot je izrecno pojasnil pritožbeni organ STO v zadevi DS473 Evropska unija – protidampinški ukrepi za biodizel iz Argentine, pravo STO dovoljuje uporabo podatkov iz tretje države, ki so ustrezno prilagojeni, če je taka prilagoditev potrebna in utemeljena. Zaradi obstoja znatnega izkrivljanja stroški in cene v državi izvoznici niso primerni za izračun normalne vrednosti. V teh okoliščinah ta določba predvideva konstruiranje stroškov proizvodnje in prodaje na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, vključno s tistimi v primerni reprezentativni državi s stopnjo razvitosti, ki je podobna stopnji v državi izvoznici. Zato je Komisija to trditev zavrnila.

(95) CCCME je dodala, da je videti, da člen 2(6a) osnovne uredbe krši člen 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO, saj lahko Komisija v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe zanemari stroške proizvodnje in prodaje v državi izvoznici in neposredno uporabi take podatke v tretji državi. To je v nasprotju z določbami člena 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO, v katerem je določeno, da: „se stroški običajno računajo na osnovi knjigovodstva, ki ga vodi izvoznik ali proizvajalec, ki je v preiskavi, pod pogojem, da je to knjigovodstvo v skladu s splošno veljavnimi knjigovodskimi načeli v državi izvoza in na razumen način izraža stroške v zvezi s proizvodnjo in prodajo proizvoda, ki je predmet obravnave“. CCCME je svojo trditev podprla s sklicevanjem na sodno prakso STO, zlasti na zadevo DS473 Evropska unija – protidampinški ukrepi za biodizel iz Argentine (v nadaljnjem besedilu: DS473), v kateri je določeno, da morajo preiskovalni organi v izračunu konstruiranih normalnih vrednosti uporabiti stroške izdelka, ki so jih proizvajalci ali izvozniki dejansko imeli, in poročilo odbora DS494 Evropska unija – metodologija prilagajanja stroškov II (Rusija) (v nadaljnjem besedilu: DS494).

(96) Komisija je opozorila, da se nobena od navedenih zadev STO ne nanaša na člen 2(6a) osnovne uredbe in na pogoje za njegovo uporabo. Dejanske razmere se poleg tega v teh zadevah razlikujejo od razmer in meril, na podlagi katerih je bila uporabljena metodologija v skladu s to določbo osnovne uredbe. Kar zadeva spor STO v zvezi z EU – metodologija prilagajanja stroškov II, je Komisija opozorila, da sta se EU in Rusija pritožili na ugotovitve odbora, ki zato niso dokončne in v skladu s stalno prakso STO nimajo pravnega statusa, saj jih članice STO niso potrdile. V poročilu odbora je v vsakem primeru izrecno navedeno, da določbe člena 2(6a) osnovne uredbe ne spadajo v okvir spora. Odbor je ugotovil, da imajo te določbe drugačen pomen in imajo drugačne pravne posledice kot določbe člena 2(5) osnovne uredbe, ki so bile predmet tega spora, določbe člena 2(6a) pa niso nadomestile določb člena 2(5) (50). Te ugotovitve zato niso pomembne za presojo, ali je člen 2(6a) osnovne uredbe združljiv z zadevnimi pravili STO. Iz teh razlogov je bila ta zahteva zavrnjena.

(97) CCCME je navedene trditve ponovila v pripombah glede prvega obvestila. Tudi družba Suzhou Titan je v svojih pripombah glede prvega obvestila potrdila vse navedene pripombe CCCME.

(98) Poleg tega je CCCME v pripombah glede prvega obvestila navedla, da je industrija vetrnih stolpov tržno usmerjena, saj je večina proizvajalcev v zasebni lasti, številne surovine se uvažajo iz tujine, nakupne cene notranjih elementov (51) pa so določene na podlagi neposrednih pogajanj z evropskimi proizvajalci originalne opreme.

(99) Komisija je opozorila, da se po ugotovitvi, da zaradi obstoja znatnega izkrivljanja v državi izvoznici v skladu s členom 2(6a), točka (b), osnovne uredbe ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici, normalna vrednost v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe za vsakega proizvajalca izvoznika računsko določi glede na neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti v primerni reprezentativni državi. Ista določba osnovne uredbe omogoča tudi uporabo domačih stroškov, če se zanesljivo ugotovi, da niso izkrivljeni. Zato so imeli proizvajalci izvozniki možnost predložiti dokaze, da njihovi individualni upravni/operativni stroški in/ali drugi stroški vložkov dejansko niso bili izkrivljeni. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 52 do 79, je Komisija ugotovila obstoj izkrivljanja v industriji vetrnih stolpov, poleg tega pa ni bilo nobenega dokaza, da proizvodni dejavniki posameznih proizvajalcev izvoznikov niso bili izkrivljeni. Zato so bile te trditve zavrnjene.

(100) Poleg tega je CCCME v pripombah glede drugega obvestila navedla, da mora Komisija v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe za vsakega proizvajalca izvoznika opraviti individualno preiskavo izkrivljanja. Po navedbah CCCME mora Komisija analizirati vsak primer posebej in ugotoviti, (a) ali se domnevno znatno izkrivljanje uporablja za vsakega vzorčenega izvoznika, (b) ali so posamezni vložki in dejavniki proizvodnje, ki jih je sporočil zadevni izvoznik, „izkrivljeni“ in bi jih zato bilo treba nadomestiti s podatki iz drugega vira, in (c) pojasniti, zakaj Komisija podatke iz drugega vira v zvezi s posameznimi vložki ali dejavniki proizvodnje obravnava kot „neizkrivljene.

(101) Družba Suzhou Titan je navedene trditve ponovila v pripombah glede drugega obvestila.

(102) Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 99, se določbe člena 2(6a), če je ugotovljen obstoj znatnega izkrivljanja, a priori uporabljajo za vse proizvajalce izvoznike iz LRK in nanašajo na vse stroške v zvezi z njihovimi proizvodnimi dejavniki. Ta določba hkrati omogoča uporabo domačih stroškov, za katere se zanesljivo ugotovi, da znatno izkrivljanje ne vpliva nanje.

(103) Kar zadeva trditev, da bi morala Komisija dokazati neizkrivljenost stroškov v reprezentativni državi, Komisija v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe uporablja le stroške, na katere ne vpliva izkrivljanje v primerni reprezentativni državi. Komisija je objavila dve obvestili za dokumentacijo o proizvodnih dejavnikih ter tako dala stranem veliko priložnosti za pripombe, vključno z izpostavljanjem morebitnih nenormalnosti ali drugih pomislekov, ki morebiti vplivajo na dejavnike proizvodnje v reprezentativni državi ali državah. V tem okviru zainteresirane strani niso imele pomislekov glede ravni različnih dejavnikov proizvodnje v primerni reprezentativni državi, določenih v prvem in drugem obvestilu. Zato so bile te trditve zavrnjene.

(104) Po prvem obvestilu je družba Chengxi Shipyard predložila tudi sklop pripomb glede znatnega izkrivljanja. Ta družba je navedla, da člen 2(6a) osnovne uredbe ni združljiv s pravom STO in je v nasprotju z odločbami Organa STO za reševanje sporov. Družba Chengxi Shipyard je trdila, da oddelek 15 Protokola o pristopu Kitajske k STO članicam STO uvoznicam izjemoma omogoča uporabo metodologije, ki ne temelji na strogi primerjavi z domačimi cenami ali stroški industrije v preiskavi na Kitajskem, vendar je to odstopanje prenehalo veljati 15 let po datumu pristopa, in sicer 11. decembra 2016. Od tega datuma mora Komisija za določitev normalne vrednosti proizvajalcev države izvoznice uporabljati standardno metodologijo, tj. uporabiti le domače cene in stroške države izvoznice, razen če druge določbe sporazumov STO, vključno s protidampinškim sporazumom STO, ne dovoljujejo drugače.

(105) Družba Chengxi Shipyard je še dodala, da pravo STO ne vsebuje določb, ki bi v primeru Kitajske dopuščale, da se standardna metodologija ne uporabi. Dodala je, da pogoji člena 2 protidampinškega sporazuma STO, zlasti člen 2.2.1 sporazuma, niso združljivi s pogoji člena 2(6a) osnovne uredbe. Pojasnila je, da metodologija, določena v členu 2 protidampinškega sporazuma STO, za določitev normalne vrednosti ne dovoljuje uporabe informacij, razen tistih iz države izvoznice. Če je treba v izjemnih okoliščinah normalno vrednost računsko določiti, je treba podatke v zvezi s proizvodnimi stroški in PSA-stroški in dobički pridobiti od virov v državi izvoznici. V podporo navedenim trditvam se je družba Chengxi Shipyard sklicevala na odločbo v sporu STO EU – biodizel (Argentina), po kateri mora Komisija uporabiti stroške, sporočene v evidencah proizvajalca/izvoznika v skladu s členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO.

(106) Ta trditev je bila že obravnavana v uvodnih izjavah 94 do 96. Kar zadeva trditev glede protokola o pristopu Kitajske, je Komisija opozorila, da se v protidampinških postopkih v zvezi z izdelki iz Kitajske deli oddelka 15 protokola o pristopu Kitajske k STO, ki se niso iztekli, še naprej uporabljajo pri določanju normalne vrednosti glede na standard tržnega gospodarstva in v zvezi z uporabo metodologije, ki ne temelji na strogi primerjavi s kitajskimi cenami ali stroški. Te trditve so bile zato zavrnjene.

(107) Poleg tega je družba Chengxi Shipyard navedla, da zadevno izkrivljanje ni zadostno podprto z dokazi in da tudi, če obstaja, ne vpliva na vse vidike stroškov družbe Chengxi Shipyard. Zato ni potrebno, da se celotni stroški prilagodijo ali določijo na drugi osnovi. Družba Chengxi Shipyard je navedla, da je poročilo glavni dokaz, na katerem temelji pritožba, ker pa ne vključuje posebnega poglavja o vetrnih stolpih, njegovih ugotovitev ni mogoče samodejno obravnavati kot veljavnih za industrijo vetrnih stolpov.

(108) V zvezi s trditvijo, da poročilo ne vključuje posebnega poglavja o vetrnih stolpih, je Komisija ugotovila, da obstoj znatnega izkrivljanja, na podlagi katerega se uporablja člen 2(6a) osnovne uredbe, ni povezan z obstojem posebnega sektorskega poglavja, ki bi zajemalo izdelek v preiskavi. Poročilo opisuje različne vrste izkrivljanj v LRK, ki so medsektorske narave in vplivajo na celotno kitajsko gospodarstvo ter zato tudi na cene in/ali surovine in stroške proizvodnje izdelka v preiskavi. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 58 do 79, se v industriji vetrnih stolpov uporabljajo številni vladni ukrepi, opisani v poročilu (izkrivljanja, zajeta v petletnih načrtih in drugih dokumentih, izkrivljanja surovin, finančna izkrivljanja itd.), ki so izrecno našteti v tej uredbi in na katere se ta sklicuje. Poročilo poleg tega ni edini vir dokazov, ki ga je Komisija uporabila pri določitvi, saj se za ta namen uporabljajo tudi dodatni dokazni elementi. V uvodnih izjavah 58 do 74 so poleg znatnih izkrivljanj, ki so že opisana v poročilu, opisana tudi številna izkrivljanja, ki so prisotna v sektorju vetrnih stolpov in/ali vplivajo na surovine in vložke. Tržne razmere ter z njimi povezane politike in načrti, ki povzročajo znatno izkrivljanje, so v sektorju vetrnih stolpov in na področju njihovih stroškov proizvodnje še vedno prisotni. Nobena stran ni predložila dokazov o nasprotnem. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

(109) Družba Chengxi Shipyard je poleg tega v zvezi s šestimi merili, potrebnimi za dokazovanje obstoja znatnega izkrivljanja, navedla, da v pritožbi niso bila omenjena ali se niso nanašala na družbo Chengxi Shipyard. Med merili iz člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe, merila iz prve, četrte, pete in šeste alinee v pritožbi niso bila omenjena in podprta z dokazi. Kar zadeva drugo alineo, je družba Chengxi Shipyard vsakega posebej analizirala kitajske proizvajalce (originalne opreme) vetrnih stolpov, kot jih je navedel pritožnik (glej uvodno izjavo 54), in sklenila, da informacije niso ustrezno utemeljene ali so zastarele. Dodala je, da tudi če so vse navedene informacije pravilne, ni mogoče določiti točnega razmerja med proizvajalci vetrnih stolpov v državni lasti in zasebnimi podjetji. Ugotovila je, da so vsi največji proizvajalci vetrnih stolpov, vključno z družbami Titan Wind, Shanghai Taisheng, Dajin Heavy Industry, Tianneng Heavy Industries in CS Wind, v zasebni lasti.

(110) V zvezi z elementom iz člena 2(6a), točka (b), tretja alinea, je družba Chengxi Shipyard navedla, da je bila pri preiskavi ZDA o velikih vetrnih stolpih, med drugimi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ugotovljeno subvencioniranje dveh specifičnih družb, ki ga ni mogoče ekstrapolirati na druge proizvajalce vetrnih stolpov. Tudi če Komisija ugotovi, da je pri nekaterih vidikih stroškov družbe Chengxi Shipyard prisotno znatno izkrivljanje, bi bilo treba pri izračunu normalne vrednosti kljub temu uporabiti druge vidike stroškov, za katere znatno izkrivljanje ni bilo dokazano. Ker po navedbah družbe Chengxi Shipyard zgoraj navedenih šest elementov v pritožbi ni bilo ustrezno utemeljenih, ni dokazov o izkrivljanjih na trgu jeklenih vetrnih stolpov.

(111) Nazadnje je družba Chengxi Shipyard navedla, da tudi če Komisija ugotovi, da je pri nekaterih vidikih stroškov družbe Chengxi Shipyard prisotno znatno izkrivljanje, bi bilo treba pri izračunu normalne vrednosti kljub temu uporabiti druge vidike stroškov, za katere znatno izkrivljanje ni bilo dokazano.

(112) V odgovor na trditve glede zadostnih dokazov v začetni fazi Komisija opozarja, da se je oddelek 3 obvestila o začetku nanašal na številne elemente na kitajskem trgu vetrnih stolpov, da bi se dokazalo, da je nanj vplivalo izkrivljanje v vrednostni verigi vetrnih stolpov v LRK. Komisija je menila, da je seznam dokazov iz obvestila o začetku zadostoval, da se je preiskava na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe upravičeno začela. Ugotavljanje dejanskega obstoja znatnega izkrivljanja in posledična uporaba metodologije iz člena 2(6a), točka (a), osnovne uredbe potekata šele v času začasnega in/ali končnega razkritja. Čeprav je bilo v zvezi z nekaterimi informacijami o izkrivljanju, ki jih je predložil pritožnik, ugotovljeno, da so zastarele, je Komisija v tem primeru dokaze, ki jih je pritožnik predložil o znatnem izkrivljanju, štela za zadostne za začetek preiskave na tej podlagi. V obvestilu o začetku je to v skladu z obveznostjo, navedeno v členu 2(6a), točka (e), osnovne uredbe, jasno navedeno v oddelku 3. Zato je bila trditev družbe Chengxi Shipyard zavrnjena.

(113) Nazadnje je družba Chengxi Shipyard opozorila, da je v členu 2(6a), točka (b), osnovne uredbe določeno: „Znatno izkrivljanje je izkrivljanje, do katerega pride, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin in energije, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države“ (poudarek dodan). Družba Chengxi Shipyard je trdila, da poseganje države v industrijo vetrnih stolpov na Kitajskem ni znatno, saj je namen poseganja izgradnja zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v LRK in tudi drugje v svetu. Družba predlaga, da se kot znatno opredeli poseganje države, ki je samovoljno. Ko je cilj poseganja odpraviti nedelovanje trga, se ne bi smelo obravnavati kot znatno. Po navedbah družbe Chengxi Shipyard je onesnaženje zaradi energije iz neobnovljivih virov negativen zunanji dejavnik in tretje strani tega onesnaženja nikakor ne morejo zaustaviti ali zmanjšati prek trga, saj ni „trga za onesnaženje“, na katerem bi zadevne tretje strani lahko plačale tovarni, da zmanjša onesnaževanje. V taki situaciji je potrebno posredovanje države, da bi se z obdavčitvijo onesnaževanja ali subvencioniranjem energije iz obnovljivih virov z namenom zmanjšanja stroškov in zagotovitve, da se v družbah uporablja čista energija iz obnovljivih virov, odpravilo nedelovanje trga. Po navedbah družbe Chengxi Shipyard subvencioniranje proizvodnje obnovljivih virov energije zato ni znatno poseganje, saj služi višjemu namenu, in sicer omejitvi onesnaževanja na svetovni ravni. Zato ne pomeni znatnega izkrivljanja v skladu s členom 2(6a), točka (c), osnovne uredbe.

(114) Kar zadeva pripombo družbe Chengxi Shipyard o konceptu znatnega poseganja države, je Komisija navedla, da za ugotavljanje obstoja znatnega izkrivljanja ni pomembno, ali je cilj subvencij prispevati k pozitivnemu družbenemu, okoljskemu ali gospodarskemu rezultatu, saj bi bilo to samovoljno. Namesto tega se pomembnost subvencij izmeri glede na to, ali so znatne, tj. ali je njihova vrednost velika. Izraz „znaten“ bi bilo treba v tem kontekstu razlagati v skladu s standardno opredelitvijo, ki je „velik glede na obseg, vrednost ali pomembnost“. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

(115) Več zainteresiranih strani je po končnem razkritju predložilo pripombe o uporabi člena 2(6a) osnovne uredbe.

(116) Prvič, kitajska vlada je navedla, da je poročilo pomanjkljivo, odločitve, sprejete na njegovi podlagi, pa nimajo dejanske in pravne podlage. Natančneje, kitajska vlada je navedla, da dvomi o tem, da bi se poročilo lahko obravnavalo kot uradno stališče Komisije. Kar zadeva dejansko podlago, je poročilo po navedbah kitajske vlade zavajajoče, enostransko in popolnoma neusklajeno z dejanskim stanjem. Poleg tega dejstvo, da je Komisija objavila poročila o državi za nekaj izbranih držav, vzbuja pomisleke glede obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi. Kitajska vlada tudi meni, da opiranje Komisije na dokaze v poročilu ni v skladu z duhom poštene in pravične zakonodaje, saj dejansko pomeni obravnavanje zadeve pred sojenjem.

(117) Drugič, kitajska vlada je trdila, da izračun normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe ni v skladu s protidampinškim sporazumom STO, zlasti s členom 2.2 sporazuma, ki določa izčrpen seznam primerov, v katerih se lahko določi normalna vrednost, pri čemer ti primeri ne vključujejo znatnega izkrivljanja. Poleg tega uporaba podatkov iz primerne reprezentativne države po navedbah kitajske vlade ni v skladu s členom 6.1, točka (b), GATT in členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO, ki določata, da se pri izračunu normalne vrednosti uporabijo stroški proizvodnje v državi porekla.

(118) Tretjič, kitajska vlada je navedla, da preiskovalne prakse Komisije iz člena 2(6a) osnovne uredbe niso v skladu s pravili STO, če Komisija v nasprotju s členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO ni upoštevala evidenc kitajskega proizvajalca, ne da bi določila, ali so te evidence v skladu s splošno veljavnimi knjigovodskimi načeli na Kitajskem. V zvezi s tem je kitajska vlada opozorila, da sta pritožbeni organ v zadevi DS473 in odbor v zadevi DS494 trdila, da se v skladu s členom 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO, kadar se evidence izvoznika ali proizvajalca v preiskavi v sprejemljivih mejah natančno in zanesljivo ujemajo z vsemi dejanskimi stroški določenega proizvajalca ali izvoznika za obravnavani izdelek, za te evidence lahko šteje, da „razumno odražajo stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo obravnavanega izdelka“, preiskovalni organ pa bi moral uporabiti take evidence za določitev stroškov proizvodnje proizvajalcev v preiskavi.

(119) Četrtič, kitajska vlada je navedla, da bi Komisija morala biti dosledna in v celoti proučiti, ali v reprezentativni državi obstaja tako imenovano izkrivljanje trga. Če je pripravljena sprejeti podatke reprezentativne države brez take presoje, to pomeni „dvojne standarde“. Kitajska vlada meni, da velja enako za ocenjevanje cen in stroškov industrije EU.

(120) V zvezi s prvo točko o statusu poročila v skladu z zakonodajo EU je Komisija opozorila, da člen 2(6a), točka (c), osnovne uredbe ne predpisuje določene oblike poročil o znatnem izkrivljanju niti ne opredeljuje načina njihove objav. Spomnila je, da je poročilo tehnični dokument, ki temelji na dejstvih in se uporablja samo v okviru preiskav o trgovinski zaščiti. Zato je bilo primerno izdano kot delovni dokument služb Komisije, saj je zgolj opisne narave in ne izraža političnih stališč, preferenc ali sodb. To ne vpliva na njegovo vsebino, in sicer objektivne vire informacij o obstoju znatnega izkrivljanja v kitajskem gospodarstvu, pomembnega za uporabo člena 2(6a), točka (c), osnovne uredbe. Pripombe o tem, da poročilo temelji na pomanjkljivih dejstvih in je enostransko, so bile obravnavane v uvodni izjavi 91. V odgovor na trditev kitajske vlade v zvezi s kršitvijo klavzule največjih ugodnosti je Komisija opozorila, da se poročilo o državi, kot določa člen 2(6a), točka (c), osnovne uredbe, lahko pripravi za katero koli državo le, kadar ima Komisija utemeljene informacije glede morebitnega obstoja znatnega izkrivljanja v posamezni državi ali posameznem sektorju v tej državi. Decembra 2017, ko so začele veljati nove določbe člena 2(6a) osnovne uredbe, je Komisija imela take informacije glede znatnega izkrivljanja za Kitajsko. Komisija je oktobra 2020 (52) objavila tudi poročilo o izkrivljanju v Rusiji, ki mu bodo lahko po potrebi sledila še druga poročila. Poleg tega je opozorila, da poročila niso obvezna za uporabo člena 2(6a). V členu 2(6a), točka (c), so opisani pogoji, pod katerimi Komisija objavi poročila o državi, in v skladu s členom 2(6a), točka (d), pritožnikom ni treba uporabiti poročila, niti ni v skladu s členom 2(6a), točka (e), obstoj poročila o državi pogoj za začetek preiskave na podlagi člena 2(6a). V skladu s členom 2(6a), točka (e), za začetek preiskave na navedeni podlagi zadoščajo že zadostni dokazi glede znatnega izkrivljanja v kateri koli državi, ki jih predložijo pritožniki ob izpolnitvi pogojev iz člena 2(6a), točka (b). Pravila glede znatnih izkrivljanj v posameznih državah se torej uporabljajo za vse države brez kakršnih koli razlik in ne glede na obstoj poročila o državi. Ta pravila sama po sebi zato ne kršijo obravnave po načelu največjih ugodnosti.

(121) Druga in tretja trditev o domnevni nezdružljivosti člena 2(6a) osnovne uredbe s pravom STO, zlasti določbami člena 2.2 in člena 2.2.1.1. protidampinškega sporazuma STO ter ugotovitvami v zadevah DS473 in DS494, sta bili že obravnavani v uvodnih izjavah 94 in 96.

(122) V zvezi s četrto točko, ki od Komisije zahteva zagotovitev, da na podatke tretjih držav, uporabljene v postopkih Komisije, ne vpliva izkrivljanje na trgu, je Komisija opozorila, da v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe normalno vrednost računsko določi na podlagi izbranih podatkov, ki niso domače cene in stroški v državi izvoznici, le, če ugotovi, da taki podatki čim bolje odražajo neizkrivljene cene in stroške. V tem postopku mora Komisija uporabiti le neizkrivljene podatke. V tem smislu so zainteresirane strani pozvane, da v zgodnjih fazah preiskave predložijo pripombe o predlaganih virih za določitev normalne vrednosti. Pri končni odločitvi Komisije o tem, kateri neizkrivljeni podatki bi se morali uporabiti za računsko določitev normalne vrednosti, se navedene pripombe v celoti upoštevajo. Kar zadeva zahtevo kitajske vlade, naj Komisija oceni morebitno izkrivljanje na notranjem trgu EU, Komisija ni razumela pomembnosti te točke v kontekstu ocene obstoja znatnega izkrivljanja v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe.

(123) Komisija je zato zavrnila trditve kitajske vlade.

(124) CCCME je poudarila svoje trditve o poročilu iz uvodnih izjav 89 in 90 ter je utemeljitve Komisije iz uvodne izjave 91 označila kot krožne. Ni pa predložila nobenih dodatnih dokazov v zvezi s poročilom, razen navedbe, da so petletni načrti Kitajske le smernice, v katerih so izražena politična stališča za prihodnost. Kot taki ti načrti po njenem mnenju niso zavezujoči, tudi glede na to, da niso sprejeti enako kot zakoni in odloki. Poleg tega je CCCME opozorila, da podobni dokumenti obstajajo tudi v Evropi, tudi med političnimi dokumenti Komisije.

(125) Kar zadeva združljivost člena 2(6a) osnovne uredbe s pravom STO, je CCCME navedla, da se koncept znatnega izkrivljanja iz člena 2(6a) osnovne uredbe ne pojavi v nobenem pravilu iz protidampinškega sporazuma STO ali GATT iz leta 1994. Koncept znatnega izkrivljanja zlasti ne spada v nobeno kategorijo iz člena 2.2 protidampinškega sporazuma STO. V zvezi z uporabo podatkov iz tretje države je CCCME navedla, da čeprav glede na pritožbeni organ v zadevi DS473 uporaba podatkov iz vira zunaj države izvoznice ni prepovedana, Komisija očitno ne upošteva dejstva, da je pritožbeni organ poudaril tudi, da „to ne pomeni, da lahko preiskovalni organ s stroški zunaj države porekla preprosto nadomesti stroške proizvodnje v državi porekla“, ter da „mora preiskovalni organ pri določitvi ‚stroškov proizvodnje v državi porekla‘ v skladu s členom 2.2 protidampinškega sporazuma na podlagi katerih koli informacij, pridobljenih zunaj države, zagotoviti, da se te informacije uporabijo za določitev ‚stroškov proizvodnje v državi porekla‘ in da bo preiskovalni organ zato morda moral te informacije prilagoditi“. Zato CCCME meni, da se ta pristop Komisije zdi neskladen z obveznostjo EU v skladu s členom 2.2 protidampinškega sporazuma STO.

(126) Poleg tega je CCCME trdila, da se zdi, da člen 2(6a) osnovne uredbe krši tudi člen 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO, če bo Komisija ponovila enake napake kot v zadevi DS473, saj se njene ugotovitve in utemeljitve v tej preiskavi zdijo zelo podobne kot v zadevi o biodizlu. Komisija je ugotovila, da so cene jekla, ki je glavna surovina v proizvodnji vetrnih stolpov, na Kitajskem izkrivljene, cene jekla, ki jih plačujejo proizvajalci vetrnih stolpov, pa so izpostavljene sistemskim izkrivljanjem. Zato CCCME meni, da Komisija glede na ugotovitev pritožbenega organa v zadevi EU – Biodiesel (Argentina) morda krši tudi člen 2.2.1.1 protidampinškega sporazuma STO.

(127) CCCME je prav tako opozorila, da je v tretjem pododstavku člena 2(6a)(a) osnovne uredbe jasno določeno, da se ocena vprašanja o znatnem izkrivljanju opravi ločeno za vsakega izvoznika in proizvajalca, pri čemer je edina izjema uporaba vzorčenja. Zato se ni strinjala z izjavo Komisije v uvodni izjavi 102, da „ko je ugotovljen obstoj znatnega izkrivljanja, se določbe člena 2(6a) a priori uporabljajo za vse proizvajalce izvoznike iz Kitajske in nanašajo na vse stroške v zvezi z njihovimi proizvodnimi dejavniki“, ter je od Komisije zahtevala, naj v zvezi s tem izboljša svojo prakso.

(128) Kar zadeva trditev CCCME glede nezavezujočega značaja kitajskih načrtov, je Komisija opozorila, da kitajski sistem načrtovanja opredeljuje prednostne naloge in predpisuje cilje, na katere se morata osredotočiti centralna in lokalna država. Ustrezni načrti so na voljo na vseh ravneh upravljanja in zajemajo skoraj vse gospodarske sektorje, organi na vsaki ravni upravljanja pa spremljajo izvajanje načrtov na ustrezni nižji ravni upravljanja. Kot je podrobno opisano v poročilu, so cilji, določeni z instrumenti načrtovanja, dejansko zavezujoči, pri čemer so na podlagi sistema načrtovanja viri dodeljeni sektorjem, ki jih vlada določi kot strateške ali drugače politično pomembne, in ne v skladu s tržnimi silami. (53)

(129) Trditve CCCME glede združljivosti člena 2(6a) osnovne uredbe s protidampinškim sporazumom STO in ugotovitvami Organa za reševanje sporov so bile že obravnavane v uvodnih izjavah 94 in 96, vključno s pojasnilom, da se zadeva DS473 ni nanašala na uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe. Kar zadeva trditev, da se koncept znatnega izkrivljanja iz člena 2(6a) osnovne uredbe ne pojavi v nobenem pravilu protidampinškega sporazuma STO ali GATT iz leta 1994, je Komisija opozorila, da je osnovna uredba, vključno s členom 2(6a), akt sekundarnega prava EU, kot določa člen 288 Pogodbe o delovanju Evropske unije. V pravu EU ni določeno, da morajo njegovi viri, vključno s sekundarnim pravom, kot so uredbe, temeljiti na mednarodnem pravu ali biti povezani z obveznostmi, ki izhajajo iz mednarodnega prava, kot sta protidampinški sporazum STO ali protokol o pristopu Kitajske k STO.

(130) Kar zadeva trditev glede individualne ocene znatnega izkrivljanja za posamezne izvoznike, je CCCME le izrazila nestrinjanje s stališčem Komisije, ne da bi predložila nove argumente. Komisija je zato potrdila svoje stališče iz izjav 99 in 102.

(131) Družba Chengxi Shipyard je ponovila svoje trditve glede nezdružljivosti člena 2(6a) osnovne uredbe s pravom STO, opisane v uvodni izjavi 104, pri čemer je opozorila, da je odgovor Komisije v uvodnih izjavah 94 in 96 zelo splošen ter ne pojasni izrecno pravne podlage sporazumov STO v podporo uporabi člena 2(6a) osnovne uredbe ter tako odstopa od splošne določbe, jasno določene v sporazumu STO in odločbi organa za reševanje sporov v zadevi DS473. Zato je družba na podlagi izjave Komisije sklepala, da združljivost člena 2(6a) s sporazumi STO utemeljuje na podlagi preostalega dela oddelka 15 protokola o pristopu Kitajske k STO, pri čemer je opozorila, da razkritje Komisije ne izpolnjuje pravnih standardov ustrezne utemeljitve razlogov za uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, ker Komisija ni jasno obrazložila svojega stališča.

(132) Poleg tega je družba Chengxi Shipyard trdila, da ni bilo dokazano, da nanjo vpliva znatno izkrivljanje, zlasti iz treh razlogov: (i) KKP ne vpliva neposredno na poslovne odločitve družbe, kar velja, čeprav sta predsednik upravnega odbora in generalni direktor družbe Chengxi Shipyard člana KKP ter zasedata položaja sekretarja in namestnika sekretarja partijskega odbora na ravni družbe, (ii) državni delež ali državni predstavniki v upravnem odboru ne pomenijo, da poslovne odločitve družbe ne upoštevajo odzivanja trga na ponudbo in povpraševanje ali da njene operacije niso tržno usmerjene, (iii) obstoj poseganja države ni enakovreden znatnemu izkrivljanju in Komisija ni dokazala, da domnevna medsektorska poseganja kitajske vlade povzročajo znatno izkrivljanje proizvodnih dejavnikov ter posledično vplivajo na stroške in ceno operacij družbe Chengxi Shipyard.

(133) Komisija v zvezi s trditvami družbe Chengxi Shipyard glede združljivosti člena 2(6a) osnovne uredbe s pravom STO poudarja svoje stališče, da so določbe člena 2(6a) v celoti skladne z obveznostmi Unije v okviru STO. Razlogi za stališče Komisije so jasno navedeni v uvodni izjavi 94. Podobno je Komisija že v uvodni izjavi 106 navedla, da se v protidampinških postopkih v zvezi z izdelki iz Kitajske deli oddelka 15 protokola o pristopu Kitajske k STO, ki se niso iztekli, še naprej uporabljajo pri določanju normalne vrednosti glede na standard tržnega gospodarstva in v zvezi z uporabo metodologije, ki ne temelji na strogi primerjavi s kitajskimi cenami ali stroški. Zdi se, da je družba Chengxi Shipyard obveznost, da se navedejo razlogi za vsebinsko uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, zamenjala z domnevno obveznostjo, da se pojasni pravna podlaga STO v podporo uporabi člena 2(6a) osnovne uredbe, ki ni samo nepomembna, ampak tudi napačna (glej tudi uvodno izjavo 129). Trditev družbe Chengxi Shipyard, da razkritje Komisije ne izpolnjuje pravnih standardov ustrezne utemeljitve razlogov, je bila zato zavrnjena.

(134) Trditve družbe Chengxi Shipyard glede pomanjkanja dokazov, da na družbo vpliva znatno izkrivljanje, so bile podrobno obravnavane že v uvodni izjavi 108. Poleg tega je Komisija opozorila, da obstoj znatnega izkrivljanja, zaradi katerega bi bilo treba uporabiti člen 2(6a) osnovne uredbe, ni povezan z obstojem enega specifičnega dejanskega elementa ali specifičnih informacij o specifičnem trgu, ki zajema zadevni izdelek. Kot je dokazano v uvodnih izjavah 52 do 79, je Komisija v zvezi s tem v tej preiskavi ugotovila obstoj znatnega izkrivljanja v industriji vetrnih stolpov in v povezanih sektorjih vložkov. Člen 2(6a), točka (a), osnovne uredbe dovoljuje uporabo domačih stroškov pri računskem določanju normalne vrednosti le, če je med preiskavo zanesljivo ugotovljeno, da niso izkrivljeni. V tem smislu pa družba Chengxi Shipyard ni predložila nobenih zanesljivih dokazov v zvezi s tem, da njeni proizvodni dejavniki niso izkrivljeni. Trditev družbe Chengxi Shipyard je bila zato zavrnjena.

(135) Ob upoštevanju navedenega so razpoložljivi dokazi pokazali, da cene ali stroški zadevnega izdelka, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso bili rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe, kot kaže dejanski ali možni učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena. Na podlagi navedenega in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija sklenila, da v tem primeru ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti. Komisija je zato normalno vrednost računsko določila izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih stroškov proizvodnje in prodaje v ustrezni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, kot je obravnavano v naslednjem oddelku.

3.2.2 Reprezentativna država

3.2.2.1 Splošne pripombe

(136) Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe: — stopnji gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo podoben bruto nacionalni dohodek na prebivalca kot LRK glede na podatkovno zbirko Svetovne banke o razvrstitvi držav (54); — proizvodnji zadevnega izdelka v navedeni državi; — razpoložljivosti ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi; — če je več možnih reprezentativnih držav, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno.

(137) Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 50 in 51, je Komisija izdala dve obvestili za spis o virih za določitev normalne vrednosti. V teh obvestilih so bili opisani dejstva in dokazi, na katerih temeljijo ustrezna merila, ter obravnavane pripombe, prejete od zainteresiranih strani, o teh elementih in ustreznih virih. V drugem obvestilu je Komisija zainteresirane strani obvestila, da namerava razmisliti o uporabi Mehike kot primerne reprezentativne države v tem primeru, če bo potrjen obstoj znatnega izkrivljanja na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe.

3.2.2.2 Stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK

(138) Komisija je v prvem obvestilu opredelila Brazilijo, Malezijo, Mehiko, Turčijo in Južno Afriko kot države s stopnjo gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK, ter države, za katere je znano, da proizvajajo zadevni izdelek. Svetovna banka je vse te države na podlagi bruto nacionalnega dohodka (BND) uvrstila med države z višjim srednjim dohodkom, podobno kot LRK.

(139) Družba Chengxi Shipyard je v pripombah glede prvega obvestila navedla, da BND na prebivalca ni ustrezen kazalnik za oceno stopnje gospodarskega razvoja države. Namesto tega bi morala Komisija svoje ugotovitve oblikovati na podlagi bruto domačega proizvoda (BDP) na prebivalca glede na pariteto kupne moči. V tem kontekstu je družba navedla, da bi bila Indija primernejša reprezentativna država, saj je z vidika BDP na prebivalca glede na pariteto kupne moči leta 2019 bolj podobna LRK kot Turčija, ki jo je predlagal pritožnik. Poleg tega je Indija bolj podobna LRK, kadar se primerja BDP na prebivalca glede na pariteto kupne moči na zaposlenega, pri čemer se upošteva produktivnost v vseh treh državah. Družba Vestas je tudi navedla, da je Indija primerna reprezentativna država z enako stopnjo razvoja kot LRK.

(140) V drugem obvestilu je Komisija v zvezi s tem ugotovila, da osnovna uredba določa, da mora imeti reprezentativna država podobno stopnjo razvoja kot država izvoznica. Ne vsebuje pa nobene dodatne zahteve za izbiro primerne reprezentativne države. Komisija se je odločila, da je ustrezni vir teh informacij podatkovna zbirka Svetovne banke. Ta zbirka podatkov je Komisiji zagotovila zadostno število potencialno primernih reprezentativnih držav, ki imajo podobno stopnjo razvoja, da se izbere najprimernejši vir neizkrivljenih stroškov in cen. Poleg tega je to razvrstitev, ki temelji na objektivnem merilu in se dosledno uporablja v vseh protidampinških zadevah, ko določitev normalne vrednosti temelji na določbah člena 2(6a) osnovne uredbe, to pa zagotavlja enotnost in enako obravnavanje v različnih postopkih.

(141) Poleg tega Svetovna banka uporablja BND pri razvrščanju gospodarstev v skupine po prihodku, ker upošteva metodologijo za operativno posojilno politiko Svetovne banke. Ker upošteva vse dohodke, ki prihajajo v nacionalno gospodarstvo, ne glede na njihov izvor, ustrezno odraža celotno gospodarsko dejavnost v državi. Družba Chengxi Shipyard v vsakem primeru ni pojasnila, kako in zakaj bi BDP na prebivalca glede na pariteto kupne moči in ne BND na prebivalca ustrezneje izražal podobno stopnjo razvoja kot vir, ki ga je uporabila Komisija, ter svoje trditve ni drugače utemeljila ali dokazala.

(142) Ker Indija med obdobjem preiskave ni bila vključena v isto kategorijo razvrstitve Svetovne banke, ni bilo mogoče šteti, da izpolnjuje merilo iz člena 2(6a), točka (a), prva alinea, osnovne uredbe. Zato je Komisija trditev zavrnila.

(143) Družba Chengxi Shipyard je v pripombah glede drugega obvestila ponovila svoje stališče, da BND na prebivalca ni ustrezen kazalnik gospodarskega razvoja. Prvič, družba je trdila, da je BND vključeval prihodke od dejavnosti v tujini, ki niso bili pomembni za oceno gospodarskega razvoja. Drugič, družba je navedla, da kazalnik, bodisi BND bodisi BDP, izražen v USD za namen primerjave različnih držav, ni ustrezen za oceno gospodarskega razvoja. Ta ocena bi bila izkrivljena zaradi ravni cen v državah s sicer podobnim obsegom proizvodnje in zaradi nihanja menjalnih tečajev. Družba je tudi priznala, da je učinke sprememb ravni cen (inflacija) in nihanja menjalnih tečajev delno ublažila metoda Atlas, ki jo Svetovna banka uporablja pri razvrščanju držav v skupine (Country and Lending Groups). Nazadnje je družba navedla, da je ob upoštevanju navedenih pripomb z vidika gospodarskega razvoja Indija bolj podobna LRK kot Turčija.

(144) Družba Chengxi Shipyard je v pripombah o končnem razkritju ponovila svoje stališče, da bi bil BDP na prebivalca glede na pariteto kupne moči primeren kazalnik za oceno gospodarske primerljivosti med državami z vidika stopnje gospodarskega razvoja in da bi Indija torej lahko bila primerna reprezentativna država.

(145) Komisija je pojasnila, da čeprav bi morala biti stopnja razvoja reprezentativne države podobna stopnji države izvoznice, ni bilo obvezno izbrati reprezentativno državo, ki je državi izvoznici čim bolj podobna z vidika gospodarskega razvoja, merjenega v BND na prebivalca ali v BDP na prebivalca glede na pariteto kupne moči. Poleg tega je Komisija navedla, da so BND na prebivalca in BDP na prebivalca glede na pariteto kupne moči ter več drugih priznani kazalniki za merjenje gospodarskega razvoja držav. V zvezi s tem je poudarila, da je razvrstitev držav, ki jo je določila Svetovna banka, zagotovila skupino potencialnih reprezentativnih držav, ki se je redno posodabljala ter je bila oblikovana na podlagi objektivnih meril in usklajene metodologije. Nazadnje je Komisija ponovila, da je razvrstitev držav Svetovne banke ustrezen vir informacij, ki zagotavlja enotnost in enako obravnavo v različnih postopkih. Ker Indija v obdobju preiskave ni bila razvrščena med države z višjim srednjim dohodkom in na podlagi navedenih premislekov je Komisija zavrnila trditev družbe Chengxi Shipyard.

(146) V pripombah glede drugega obvestila sta CCCME in družba Suzhou Titan navedli, da bi bilo treba Indijo obravnavati kot potencialno reprezentativno državo, čeprav je Svetovna banka ni razvrstila med države z višjim srednjim dohodkom. V zvezi s tem so se strani sklicevale na pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov, uvedenih na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz LRK, pri katerem je Komisija uporabila Indijo kot reprezentativno državo. CCCME je te trditve ponovila v pripombah in na zaslišanju po začasni fazi.

(147) Komisija je navedla, da je bilo pri preiskavi v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa ugotovljeno, da se sulfanilna kislina proizvaja le v štirih gospodarstvih po vsem svetu (v Indiji, LRK, Uniji in Združenih državah Amerike). Ker se sulfanilna kislina ni proizvajala v nobeni državi z višjim srednjim dohodkom, se je Komisija odločila, da bo Indijo uporabila kot vir ustreznih neizkrivljenih cen in referenčnih vrednosti v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe. Situacija v obravnavanem primeru je drugačna. Komisija je lahko opredelila dovolj proizvajalcev v državah s podobno stopnjo gospodarskega razvoja kot LRK. Informacij o neizkrivljenih cenah ali referenčnih vrednostih torej ni bilo treba iskati zunaj skupine držav z višjim srednjim dohodkom. Zato je Komisija trditev zavrnila.

3.2.2.3 Proizvodnja izdelka v preiskavi

(148) V pritožbi je pritožnik navedel, da se izdelek v preiskavi proizvaja v Turčiji.

(149) Komisija je analizirala druge države z isto stopnjo razvoja kot LRK ter opredelila proizvajalce jeklenih vetrnih stolpov v še štirih državah, in sicer v Braziliji, Maleziji, Mehiki in Južni Afriki.

(150) Komisija je v prvem obvestilu sporočila te ugotovitve zainteresiranim stranem.

(151) Družba Chengxi Shipyard je v pripombah glede prvega obvestila navedla pet proizvajalcev jeklenih vetrnih stolpov v Indiji. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 140 do 142 in 145, je bilo ugotovljeno, da stopnja razvoja Indije ni enaka stopnji LRK, zato Indija ni primerna reprezentativna država. Komisija zato ni analizirala niti dejavnosti domnevnih proizvajalcev jeklenih vetrnih stolpov v Indiji niti razpoložljivosti in kakovosti njihovih finančnih informacij.

3.2.2.4 Razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi

(152) Komisija je proučila razpoložljivost in kakovost ustreznost javnih podatkov v petih potencialnih reprezentativnih državah, kjer je bila ugotovljena proizvodnja izdelka v preiskavi. Ta analiza je bila usmerjena predvsem v razpoložljivost in kakovost finančnih informacij ter razpoložljivost in kakovost podatkov o proizvodnih dejavnikih.

(153) Komisija je v zvezi s finančnimi informacijami, na podlagi katerih so se določili PSA-stroški in dobiček za izračun normalne vrednosti, analizirala razpoložljive informacije. Proučila je zlasti, ali so se finančne informacije nanašale na zadnje obdobje, ali so bile revidirane ali ne, ali so bile na voljo v individualni ali konsolidirani obliki in ali so bile družbe dobičkonosne.

(154) V zvezi s podatki o proizvodnih dejavnikih je Komisija proučila razpoložljivost podatkov o uvozu, delež uvoza s poreklom iz LRK in držav, ki niso članice STO, ter obstoj izkrivljanja, ki bi lahko vplivalo na ceno proizvodnih dejavnikov. Analiza je bila osredotočena na najpomembnejše proizvodne dejavnike.

(a) Finančne informacije

(155) Komisija je v prvem obvestilu navedla, da so bile potencialno primerne finančne informacije o proizvajalcih jeklenih vetrnih stolpov javno dostopne le v Mehiki, Južni Afriki in Turčiji. Nadalje je navedla, da finančne informacije vseh opredeljenih proizvajalcev jeklenih vetrnih stolpov v Braziliji in Maleziji ter nekaterih proizvajalcev jeklenih vetrnih stolpov v Turčiji niso bile na voljo za obdobje preiskave, tj. bile so zastarele, ali pa so družbe ustvarjale izgubo. Glede na to je Komisija nadalje analizirala razpoložljivost in kakovost finančnih informacij proizvajalcev jeklenih vetrnih stolpov v Mehiki, Južni Afriki in Turčiji ob upoštevanju pripomb zainteresiranih strani v zvezi s prvim obvestilom iz uvodne izjave 50.

(156) CCCME in Suzhou Titan sta v pripombah glede prvega obvestila navedli, da Komisija ne bi smela izključiti podatkov družbe, ki ustvarja izgubo, če je ta položaj razumen in neizkrivljen. Namesto tega bi morala v reprezentativni državi, kjer so bili na voljo računovodski izkazi več družb, pri določitvi povprečnih PSA-stroškov in dobička upoštevati dobičkonosne družbe in družbe, ki ustvarjajo izgubo.

(157) Komisija je ugotovila, da so zastareli tudi finančni podatki vseh proizvajalcev, ki ustvarjajo izgubo in so bili v prvem obvestilu opredeljeni v potencialnih reprezentativnih državah. Komisija je zato navedla, da je ta trditev postala brezpredmetna. V vsakem primeru je navedla, da družbe, ki so ustvarjale izgubo, niso kazale razumne stopnje dobička v skladu s členom 2(6a), točka (a), zadnji pododstavek, osnovne uredbe. Zato je bila ta trditev zavrnjena tudi na materialni podlagi.

(158) Družba Chengxi Shipyard je v pripombah glede prvega obvestila navedla, da finančni podatki mehiškega proizvajalca Arcosa Industries de México, S. de R.L. de C.V., in južnoafriškega proizvajalca GRI Wind Steel South Africa (Pty.) Ltd. niso primerni za določitev PSA-stroškov in dobička, ker so bili podatki na voljo le v konsolidiranih računovodskih izkazih. Po navedbah družbe Chengxi Shipyard to vprašanje ni zadevalo proizvajalcev v Turčiji in Indiji.

(159) Komisija je najprej navedla, da Indija ni bila opredeljena kot primerna potencialna reprezentativna država. Poleg tega dejstvo, da so bili finančni podatki nekaterih proizvajalcev na voljo v konsolidirani obliki, ni samo po sebi pomenilo, da se ti podatki ne bi smeli uporabiti kot vir neizkrivljenih PSA-stroškov in dobička. Ravno nasprotno, razpoložljive računovodske izkaze je treba analizirati vsakega posebej.

(160) V zvezi s tem je Komisija v drugem obvestilu pojasnila, da je opredelila dva proizvajalca vetrnih stolpov v Mehiki. Individualne lokalne finančne informacije družbe Speco Wind Power, S.A. de C.V. (v nadaljnjem besedilu: družba Speco), so bile pridobljene v publikaciji Global Financials, ki jo objavlja družba Dun & Bradstreet (v nadaljnjem besedilu: družba D&B) (55), in zagotovljene zainteresiranim stranem v Prilogi III k prvemu obvestilu. Družba je proizvajala le vetrne stolpe in je bila leta 2019 dobičkonosna. Na podlagi lokalnih finančnih informacij je bilo mogoče določiti PSA-stroške, pa tudi finančne in druge odhodke ter prihodke. Konsolidirani finančni izkazi družbe Arcosa Industries de México, S. de R.L. de C.V. (v nadaljnjem besedilu: družba Arcosa) so bili vzeti s spleta (56). Konsolidirana skupina je bila dejavna na treh poslovnih področjih: gradbeništvo, energetska oprema in prevoz. Pod okriljem družbe Energy Equipment Group (v nadaljnjem besedilu: družba EEG) je konsolidirana skupina proizvajala in prodajala vetrne stolpe, z njimi povezane konstrukcije ter rezervoarje za skladiščenje in distribucijo (57). Družba EEG je zaposlovala 55 % zaposlenih v skupini (58) ter ustvarjala 48 % konsolidiranih prihodkov in stroškov skupine (59). Prihodki od prodaje vetrnih stolpov in z njimi povezanih konstrukcij znašajo 75 % prihodkov družbe EEG (60). PSA-stroški (vključno z amortizacijo), ki jih je imela družba EEG in ki so bili ustvarjeni na konsolidirani ravni leta 2019, so znašali približno 13 % (izraženo kot odstotek stroškov prodaje) (61). Družba EEG in konsolidirana skupina sta obe ustvarili dobiček na ravni približno 10 % (62). Navedena analiza je pokazala, da je odsek, ki zajema predvsem proizvodnjo in prodajo jeklenih vetrnih stolpov, precej prispeval k vsem dejavnostim družbe in dosegel uspešnost, ki je bila podobna uspešnosti celotne družbe. Ti zneski so se zato šteli za razumne v smislu člena 2(6a), točka (a), zadnji pododstavek, osnovne uredbe.

(161) V drugem obvestilu je Komisija nadalje navedla, da je v Južni Afriki opredelila enega proizvajalca vetrnih stolpov, tj. družbo GRI Wind Steel South Africa (Pty.) Ltd. Računovodski izkazi te družbe so bili na voljo v konsolidirani in združeni obliki na ravni njenega delničarja Hulisani (63). V letnem celovitem poročilu pa niso bile predložene zadostne podrobnosti o proizvajalcu vetrnih stolpov v okviru skupine. Navedeno je bilo le, da je bil proizvajalec jeklenih vetrnih stolpov dobičkonosen v finančnem letu od marca 2019 do februarja 2020 (64). Komisija torej ni mogla oceniti njegove uspešnosti in prispevka h konsolidiranim finančnim rezultatom. Zato je ugotovila, da konsolidirani računovodski izkazi družbe Hulisani niso primerni za določitev PSA-stroškov in dobička v tej preiskavi.

(162) Ne nazadnje je Komisija v drugem obvestilu analizirala šest proizvajalcev jeklenih vetrnih stolpov, opredeljenih v Turčiji. Javno dostopni so bili le finančni podatki dveh proizvajalcev. Posamezni lokalni računovodski izkazi družbe ATES Çelik Insaat Taahhut Proje Muhendislik Sanayi ve Ticaret A.Ş. so bili na voljo v publikaciji Global Financials, ki jo objavlja družba D&B, in zagotovljeni zainteresiranim stranem v Prilogi III k prvemu obvestilu. Družba je bila leta 2019 dobičkonosna. Na podlagi lokalnih izkazov je bilo mogoče določiti PSA-stroške, pa tudi finančne prihodke in odhodke. Posamezni lokalni računovodski izkazi družbe Çimtaş Çelik İmalat Montaj ve Tesisat A.Ş. (v nadaljnjem besedilu: družba Çimtaş Çelik), ki so bili na voljo v publikaciji Global Financials, ki jo objavlja družba D&B, so bili zastareli. Vendar pa so bili konsolidirani računovodski izkazi na ravni delničarja ENKA na voljo na spletu (65) v revidirani in/ali nerevidirani obliki za vsa četrtletja v obdobju preiskave. Kljub temu je bilo ugotovljeno, da konsolidirani računovodski izkazi niso zagotovili dovolj podrobnosti o uspešnosti proizvajalca jeklenih vetrnih stolpov ali njegovem prispevku k uspešnosti konsolidirane skupine. Družba Çimtaş Çelik je spadala v odsek gradbeništva (66). Čeprav je odsek gradbeništva k skupnim konsolidiranim prihodkom prispeval skoraj 60 % (67), ni bilo jasno, kako je uspešnost tega odseka izražala uspešnost proizvajalca jeklenih vetrnih stolpov. Računovodski izkazi niso vključevali nobenih podrobnosti o sestavi odseka. Narava dejavnosti v tem odseku je bila lahko precej raznolika. Proizvajalec