DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/973

z dne 14. marca 2022

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo meril glede agronomske učinkovitosti in varnosti za uporabo stranskih proizvodov v sredstvih za gnojenje EU

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 (1) in zlasti člena 42(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba (EU) 2019/1009 določa pravila o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu. Sredstva za gnojenje EU vsebujejo sestavne materiale ene ali več kategorij iz Priloge II k navedeni uredbi. V skladu s kategorijo sestavnih materialov (KSM) 11 iz navedene priloge lahko sredstva za gnojenje EU vsebujejo stranske proizvode v smislu Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), z nekaterimi izjemami, ki jih je treba registrirati v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

(2) Komisija mora v skladu s členom 42(7) Uredbe (EU) 2019/1009 dopolniti del II, KSM 11, točka 3, Priloge II z določitvijo merila glede agronomske učinkovitosti in varnosti za uporabo stranskih proizvodov v smislu Direktive 2008/98/ES v sredstvih za gnojenje EU. V ta namen je Komisija pooblastila Skupno raziskovalno središče, da pripravi znanstveno mnenje (4).

(3) Stranski proizvodi v smislu Direktive 2008/98/ES tvorijo zelo heterogeno kategorijo snovi. Te snovi imajo drugačne fizikalne in kemične lastnosti in se lahko pridobijo med različnimi proizvodnimi postopki. Za namene te uredbe so stranski proizvodi razdeljeni v dve kategoriji, odvisno od njihove vrste agronomske učinkovitosti. Prva kategorija se nanaša na stranske proizvode, ki zagotavljajo hranila rastlinam ali gobam ali izboljšujejo njihovo hranilno učinkovitost. Druga kategorija se nanaša na stranske proizvode, ki se uporabljajo kot tehnični dodatki v manjših koncentracijah. Čeprav niso neposredno povezani s hranili ali hranilno učinkovitostjo, izboljšujejo kakovost gnojilnega proizvoda ali varnost pri ravnanju z njim.

(4) Za prvo kategorijo je Skupno raziskovalno središče opredelilo stranske proizvode iz različnih proizvodnih postopkov, ki vsebujejo amonijeve soli, sulfatne soli, fosfatne soli, elementarno žveplo, kalcijev karbonat in kalcijev oksid. Da bi zagotovili, da imajo ti stranski proizvodi jasno agronomsko vrednost in nimajo škodljivega vpliva na zdravje ljudi in okolje, bi bilo treba določiti strogo zahtevo glede čistosti.

(5) Za drugo kategorijo je Skupno raziskovalno središče predlagalo, da se dovoli uporaba stranskih proizvodov kot tehničnih dodatkov, kot so sredstva za strjevanje, vezivna sredstva ali polnila ali sredstva proti prašenju za izboljšanje varovanja zdravja uporabnikov. Da bi zagotovili, da uporaba takih stranskih proizvodov ne ogroža splošne agronomske učinkovitosti sredstva za gnojenje EU in nima škodljivega vpliva na zdravje ljudi ali okolje, bi bilo treba določiti najvišjo koncentracijo v končnem sredstvu za gnojenje EU.

(6) Poleg tega je Skupno raziskovalno središče ocenilo najpogosteje uporabljene stranske proizvode v skladu z obstoječimi praksami. Navedeni stranski proizvodi so bili izbrani na podlagi njihovega tržnega potenciala, razpoložljivih podatkov, trenutnega pravnega položaja, zgodovine uporabe in jasne agronomske vrednosti ter na podlagi enostavnosti razvoja varnostnih meril glede na časovne omejitve pri izvajanju ocene. Opredeljeni stranski proizvodi so bili matična lužina iz reakcije 5(β-metil-tioetil)-hidantoina s kalijevim karbonatom v postopku proizvodnje metionina, ostanki pri predelavi in prečiščevanju mineralov in rud, tekočina po destilaciji iz postopka Solvay, karbidno apno iz proizvodnje acetilena, železova žlindra, kovinske soli iz predelave koncentrata rude in površinske obdelave kovin ter huminske in fulvične kisline iz razbarvanja pitne vode. Ti posebni stranski proizvodi bi se morali uporabljati v sredstvih za gnojenje EU brez upoštevanja omejevalne ravni čistosti za prvo kategorijo stranskih proizvodov ali z namenom in najvišjo dovoljeno koncentracijo za drugo kategorijo stranskih proizvodov. To pa zato, ker so takšni stranski proizvodi jasno opredeljeni, kar je Skupnemu raziskovalnemu središču omogočilo, da temeljito oceni njihove agronomske vrednosti in vsa posebna tveganja, do katerih lahko privedejo.

(7) Poleg tega bi bilo treba določiti ustrezna dodatna varnostna merila za uporabo stranskih proizvodov.

(8) Nekateri od navedenih stranskih proizvodov bi morali izpolnjevati varnostna merila za omejitev vsebnosti onesnaževal in drugih problematičnih snovi, ki se uporabljajo poleg tistih iz Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1009 za ustrezno funkcijsko kategorijo sredstev, brez poseganja v Uredbo (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

(9) Za onesnaževala celotni krom, talij in vanadij bi bilo treba določiti dodatne mejne vrednosti. Nekateri stranski proizvodi lahko vsebujejo takšna onesnaževala zaradi posebnosti njihovega proizvodnega postopka. Predlagane mejne vrednosti za navedena onesnaževala bi morale zagotoviti, da uporaba sredstev za gnojenje EU, ki vsebujejo stranske proizvode s takimi onesnaževali, ne privedejo do njihovega kopičenja v tleh. Mejne vrednosti za taka onesnaževala bi bilo treba določiti kot koncentracijo v končnem proizvodu, podobno zahtevam iz Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1009. To utemeljuje dejstvo, da varnostna merila, ki so bila uvedena na podlagi kakršnih koli ugotovljenih posebnih tveganj, praviloma zadevajo končno sredstvo in ne sestavni material. S tem bi se moralo olajšati ugotavljanje skladnosti in nadzor trga takih proizvodov, saj se testi izvajajo samo na končnem proizvodu.

(10) Za ostanke iz predelave ali prečiščevanja sedimentne fosfatne rude je znano, da vsebujejo naravno prisotne radionuklide. Za zagotovitev varne uporabe takih stranskih proizvodov v sredstvih za gnojenje EU je primerno določiti najvišje dovoljene vrednosti koncentracije aktivnosti naravno prisotnih radionuklidov iz serije urana in torija v sredstvih za gnojenje EU, ki vsebujejo take materiale.

(11) Poleg tega bi bilo treba določiti dodatna varnostna merila za omejitev vsebnosti 16 policikličnih aromatskih ogljikovodikov (PAH16) (6) ter polikloriranih dibenzo-p-dioksinov in dibenzofuranov (PCDD/PCDF) (7). Uredba (EU) 2019/1021 določa zmanjšanja sproščanja za PAH16 in PCDD/PCDF kot nenamerno proizvedene snovi med proizvodnimi postopki, vendar v takih primerih ne uvaja mejne vrednosti. Glede na veliko tveganje, ki ga povzroča prisotnost takih onesnaževal v sredstvih za gnojenje, se zdi primerno uvesti strožje zahteve od zahtev iz navedene uredbe. Take mejne vrednosti bi bilo treba določiti na ravni sestavnih materialov in ne kot koncentracijo v končnem proizvodu, da se zagotovi skladnost z Uredbo (EU) 2019/1021.

(12) Mejne vrednosti za onesnaževala, PAH16 in PCDD/PCDF, morda niso ustrezne v vseh primerih. Zato bi morali imeti proizvajalci možnost, da domnevajo skladnost sredstva za gnojenje z določeno zahtevo brez preverjanja, kot je testiranje, kadar skladnost z navedeno zahtevo nedvomno in neizpodbitno izhaja iz narave ali proizvodnega postopka stranskih proizvodov, ki spadajo v KSM 11, ali sredstva za gnojenje EU, ki vsebuje tak stranski proizvod.

(13) Nekateri stranski proizvodi lahko vsebujejo selen, ki je lahko strupen, če je prisoten v visoki koncentraciji. Nekateri lahko vsebujejo tudi klorid, kar lahko vzbuja pomisleke glede slanosti v tleh. Kadar so navedene snovi prisotne v koncentracijah, ki presegajo določeno mejno vrednost, bi bilo treba njihovo vsebnost navesti na oznaki in tako o tem ustrezno obvestiti uporabnike sredstva za gnojenje.

(14) Ker se bo Uredba (EU) 2019/1009 v celoti uporabljala od 16. julija 2022, je treba začetek uporabe te uredbe preložiti na isti datum –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 1. Stranski proizvodi, ki spadajo v kategorijo sestavnih materialov (KSM) 11 iz dela II Priloge II k Uredbi (EU) 2019/1009 in ki zagotavljajo hranila rastlinam ali gobam ali izboljšujejo njihovo hranilno učinkovitost, izpolnjujejo naslednja merila glede agronomske učinkovitosti in varnosti: (a) v suhi snovi vsebujejo vsaj 95 % amonijevih soli, sulfatnih soli, fosfatnih soli, elementarnega žvepla, kalcijevega karbonata ali kalcijevega oksida ali njihovih mešanic; (b) proizvedeni so kot sestavni del proizvodnega postopka, v katerem se kot vhodni materiali uporabljajo snovi in zmesi, ki niso živalski stranski proizvodi ali pridobljeni proizvodi s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (8); (c) vsebnost organskega ogljika (Corg) ne presega 0,5 % suhe snovi stranskega proizvoda; (d) vsebujejo največ 6 mg/kg suhe snovi policikličnih aromatskih ogljikovodikov (PAH16) (9); (e) vsebujejo največ 20 ng ekvivalentov toksičnosti SZO (10)/kg suhe snovi polikloriranih dibenzo-para-dioksinov in dibenzofuranov (PCDD/PCDF) (11). Sredstvo za gnojenje EU, ki vsebuje stranske proizvode ali je iz njih sestavljeno in rastlinam ali gobam zagotavlja hranila ali izboljšuje njihovo hranilno učinkovitost, vsebuje največ: (a) 400 mg/kg suhe snovi celotnega kroma (Cr); (b) 2 mg/kg suhe snovi talija (Tl). 2. Stranski proizvodi, ki spadajo v KSM 11 iz dela II Priloge II k Uredbi (EU) 2019/1009 in se uporabljajo kot tehnični dodatki, izpolnjujejo naslednja merila glede agronomske učinkovitosti in varnosti: (a) imajo vlogo izboljšanja varnosti ali agronomske učinkovitosti sredstva za gnojenje EU; (b) v sredstvu za gnojenje EU so prisotni v skupni koncentraciji, ki ne presega 5 masnih odstotkov; (c) vsebujejo največ 6 mg/kg suhe snovi policikličnih aromatskih ogljikovodikov (PAH16); (d) vsebujejo največ 20 ng ekvivalentov toksičnosti SZO (12)/kg suhe snovi polikloriranih dibenzo-para-dioksinov in dibenzofuranov (PCDD/PCDF).

Člen 2 1. Merila iz člena 1 se ne uporabljajo za stranske proizvode, ki spadajo v KSM 11 iz dela II Priloge II k Uredbi (EU) 2019/1009 in so bodisi: (a) matična lužina iz reakcije 5(β-metil-tioetil)-hidantoina s kalijevim karbonatom v postopku proizvodnje metionina; (b) ostanki pri predelavi in prečiščevanju mineralov in rud, če vsebujejo kalcijeve karbonate, magnezijeve karbonate, kalcijeve sulfate, magnezijev oksid, fosfatne soli in/ali vodotopne soli kalija, magnezija ali natrija, v skupni vsebnosti več kot 60 % suhe snovi ostankov; (c) tekočina po destilaciji iz postopka Solvay; (d) karbidno apno iz proizvodnje acetilena; (e) železova žlindra; (f) snovi, pridobljene s predelavo koncentrata rude in površinsko obdelavo kovin, ki vsebujejo vsaj 2 masna odstotka di- ali trivalentnih prehodnih kovinskih kationov (cinka (Zn), bakra (Cu), železa (Fe), mangana (Mn) ali kobalta (Co)) v raztopini; (g) bodisi huminske in fulvične kisline iz razbarvanja pitne vode. 2. Vrednosti koncentracije aktivnosti naravno prisotnih radionuklidov iz serije U-238 in Th-232 v sredstvu za gnojenje EU, ki vsebuje ostanke iz predelave ali prečiščevanja sedimentne fosfatne rude ali je iz njih sestavljeno v skladu z odstavkom 1, točka (b), ne presegajo 1 kBq/kg sredstva. 3. Sredstvo za gnojenje EU, ki vsebuje stranske proizvode iz točk (e) in (f) prvega odstavka, vsebuje največ: (a) 400 mg/kg suhe snovi celotnega kroma (Cr); (b) 2 mg/kg suhe snovi talija (Tl); (c) 600 mg/kg suhe snovi vanadija (V).

Člen 3 Če skladnost z določeno zahtevo iz člena 1(1), prvi pododstavek, točki (d) in (e), člena 1(1), drugi pododstavek, člena 1(2), točki (c) in (d), ter člena 2(2) in (3) nedvomno in neizpodbitno izhaja iz narave ali proizvodnega postopka stranskega proizvoda ali sredstva za gnojenje EU, ki vsebuje tak stranski proizvod, kot je ustrezno, se ta skladnost lahko domneva v postopku ugotavljanja skladnosti brez preverjanja (kot je testiranje) na odgovornost proizvajalca.

Člen 4 1. Kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje stranske proizvode iz člena 1(1), prvi pododstavek, in člena 2, prvi odstavek, točke (b) do (f), ali je iz njih sestavljeno ter vsebnost selena (Se) presega 10 mg/kg suhe snovi, se vsebnost selena navede. 2. Kadar sredstvo za gnojenje EU vsebuje stranske proizvode iz člena 1(1), prvi pododstavek, ter člena 2, prvi odstavek, točke (b), (c) in (g), ali je iz njih sestavljeno, ter vsebnost klorida (Cl-) presega 30 g/kg suhe snovi, se vsebnost klorida navede, razen če se sredstvo za gnojenje EU proizvaja s proizvodnim postopkom, v katerem je bil klorid, ki vsebuje snovi ali zmesi, uporabljen z namenom proizvajanja soli alkalijskih kovin ali soli zemljoalkalijskih kovin, informacije o teh soleh pa so v skladu s Prilogo III. 3. Kadar je vsebnost selena ali klorida navedena v skladu z odstavkoma 1 in 2, se jasno loči od navedbe hranil in se lahko izrazi kot razpon vrednosti. 4. Kadar dejstvo, da tako sredstvo za gnojenje EU vsebuje selen ali klorid pod mejnimi vrednostmi iz odstavkov 1 in 2, nedvomno in neizpodbitno izhaja iz narave ali proizvodnega postopka stranskega proizvoda ali sredstva za gnojenje EU, ki vsebuje tak stranski proizvod, kot je ustrezno, etiketa ne sme vsebovati informacij o teh parametrih brez preverjanja (kot je testiranje) na odgovornost proizvajalca.

Člen 5 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba se uporablja od 16. julija 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 14. marca 2022 Za Komisijo predsednica Ursula VON DER LEYEN

(1) UL L 170, 25.6.2019, str. 1.

(2) Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

(3) Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

(4) Huygens D, Saveyn HGM, Technical proposals for by-products and high purity materials as component materials for EU Fertilising Products (Tehnični predlogi za stranske proizvode in materiale visoke čistosti kot sestavne materiale sredstev za gnojenje EU), JRC128459, Urad za publikacije Evropske unije, Luksemburg, 2022.

(5) Uredba (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 169, 25.6.2019, str. 45).

(6) Vsota naftalena, acenaftilena, acenaftena, fluorena, fenantrena, antracena, fluorantena, pirena, benzo[a]antracena, krizena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena, dibenzo[a,h]antracena in benzo[ghi]perilena.

(7) Vsota 2,3,7,8-TCDD, 1,2,3,7,8-PeCDD, 1,2,3,4,7,8-HxCDD, 1,2,3,6,7,8-HxCDD, 1,2,3,7,8,9-HxCDD, 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD, OCDD, 2,3,7,8-TCDF, 1,2,3,7,8-PeCDF, 2,3,4,7,8-PeCDF, 1,2,3,4,7,8-HxCDF, 1,2,3,6,7,8-HxCDF, 1,2,3,7,8,9-HxCDF, 2,3,4,6,7,8-HxCDF, 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF, 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF in OCDF.

(8) Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih), (UL L 300, 14.11.2009, str. 1).

(9) Vsota naftalena, acenaftilena, acenaftena, fluorena, fenantrena, antracena, fluorantena, pirena, benzo[a]antracena, krizena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena, dibenzo[a,h]antracena in benzo[ghi]perilena.

(10) Van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland in drugi, 2006. Ponovna ocena faktorjev toksične ekvivalentnosti za dioksine in dioksinom podobne spojine pri ljudeh in sesalcih, Svetovna zdravstvena organizacija, 2005 (The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds). Toxicological sciences: uradno glasilo organizacije Society of Toxicology, 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055.

(11) Vsota 2,3,7,8-TCDD, 1,2,3,7,8-PeCDD, 1,2,3,4,7,8-HxCDD, 1,2,3,6,7,8-HxCDD, 1,2,3,7,8,9-HxCDD, 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD, OCDD, 2,3,7,8-TCDF, 1,2,3,7,8-PeCDF, 2,3,4,7,8-PeCDF, 1,2,3,4,7,8-HxCDF, 1,2,3,6,7,8-HxCDF, 1,2,3,7,8,9-HxCDF, 2,3,4,6,7,8-HxCDF, 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF, 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF in OCDF.

(12) Van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland in drugi, 2006. Ponovna ocena faktorjev toksične ekvivalentnosti za dioksine in dioksinom podobne spojine pri ljudeh in sesalcih, Svetovna zdravstvena organizacija, 2005 (The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds). Toxicological sciences: uradno glasilo organizacije Society of Toxicology, 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055.