PRILOGA

GLOSAR

Avtomatično vzajemno priznavanje kvalifikacije: pravica imetnikov kvalifikacije na določeni ravni, ki jo je podelila ena država članica, da imajo pravico dostopa do visokošolskega izobraževanja na naslednji ravni v kateri koli drugi državi članici, ne da bi morali skozi ločen postopek priznavanja. To ne posega v pravico visokošolske institucije ali pristojnega organa, da za določen program določi posebna ocenjevalna in vstopna merila. To ne posega v pravico do preverjanja, ali je kvalifikacija pristna in, v primeru kvalifikacije višjega sekundarnega izobraževanja in usposabljanja, ali kvalifikacija resnično omogoča dostop do visokošolskega izobraževanja v državi članici izdajateljici, ali – v utemeljenih primerih – ali podeljena kvalifikacija izpolnjuje zahteve za dostop do določenega visokošolskega programa v državi članici prejemnici.

Avtomatično vzajemno priznavanje izidov iz učnega obdobja v tujini: na visokošolski ravni – pravica do priznanja učnih izidov iz učnega obdobja: kot je bilo predhodno dogovorjeno v učnem dogovoru in potrjeno v prepisu ocen, v skladu z evropskim sistemom prenašanja in zbiranja kreditnih točk (ECTS). Konkretno to pomeni uporabo naslednjega pravila iz Priročnika ECTS (2015): vse kreditne točke, pridobljene v času študija v tujini ali v obdobju virtualne mobilnosti – kot je bilo predhodno dogovorjeno v učnem dogovoru in potrjeno v prepisu ocen – se nemudoma prenesejo in upoštevajo pri diplomi študentov brez dodatnega dela ali ocene študenta. Na višji sekundarni ravni – pravica, da se učni izidi iz učnega obdobja v tujini v eni od držav članic priznajo v matični državi, če so učni izidi na splošno skladni s tistimi iz nacionalnih učnih načrtov matične države. To ne posega v pravico institucije za izobraževanje in usposabljanje, da pred začetkom obdobja učne mobilnosti določi posebne zahteve ali da ob koncu obdobja učne mobilnosti preveri, da so bile te zahteve tudi izpolnjene.

Blokovna veriga: način, ki omogoča, da se informacije shranjujejo in so dostopne skupnosti. Vsak član skupnosti ohrani svojo kopijo informacij. Zapisi so trajni, pregledni in se po njih lahko išče. Vsaka posodobitev je nov „blok“, ki se doda na konec „verige“.

Priloga k spričevalu: dokument, priložen spričevalu poklicnega izobraževanja in usposabljanja ali poklicnemu spričevalu, ki ga izdajo pristojni organi ali telesa, da bi se tretjim osebam – zlasti v drugi državi – olajšalo razumevanje učnih izidov, ki jih je pridobil imetnik kvalifikacije, pa tudi narave, stopnje, okvira, vsebine in statusa končanega izobraževanja in usposabljanja ter pridobljenih znanj in spretnosti.

Katalog programov: po Priročniku ECTS (2015) katalog programov vsebuje podrobne, uporabniku prijazne in posodobljene informacije o učnem okolju institucije (splošne informacije o instituciji, njenih virih in službah ter akademske informacije o njenih programih in posameznih učnih enotah), ki bi morale biti študentom na voljo pred začetkom študija in skozi ves študij, da bi ti lahko sprejeli pravilne odločitve in čim učinkoviteje izrabili svoj čas. Katalog programov bi moral biti objavljen na spletnem mestu institucije, pri čemer morajo biti naslovi programov/predmetov v nacionalnem (ali po potrebi regionalnem) jeziku in v angleščini, tako da bo katalog enostavno dostopen vsem zainteresiranim stranem. Institucija lahko sama določi obliko kataloga in vrstni red informacij. Katalog bi moral biti objavljen dovolj zgodaj, da lahko bodoči študenti sprejmejo potrebne odločitve.

Pristojni organ: posameznik ali organizacija, ki ima pravno preneseno ali podeljeno pooblastilo, sposobnost ali pristojnost za izvajanje določene funkcije.

Ocenjevalec kvalifikacij: oseba, ki ocenjuje kvalifikacije ali odloča o njihovem priznanju.

Priloga k diplomi: dokument, priložen visokošolski diplomi, ki ga izdajo pristojni organi ali telesa, da bi se tretjim osebam – zlasti v drugi državi – olajšalo razumevanje učnih izidov, ki jih je pridobil imetnik kvalifikacije, pa tudi narave, stopnje, okvira, vsebine in statusa končanega izobraževanja in usposabljanja ter pridobljenih znanj in spretnosti.

Evropski pristop k zagotavljanju kakovosti skupnih programov: pristop, ki so ga ministri za izobraževanje evropskega visokošolskega prostora potrdili leta 2015. Njegov cilj je izboljšati zagotavljanje kakovosti skupnih programov, in sicer z določitvijo standardov ter odpravljanjem ovir za njihovo priznanje.

Evropski sistem kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET): tehnični okvir za prenašanje, priznavanje in, kadar je ustrezno, zbiranje učnih izidov posameznikov, da bi dosegli kvalifikacijo. Evropski sistem kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju temelji na opisu kvalifikacij z enotami učnih izidov, na postopkih prenosa, priznavanja in zbiranja ter na vrsti dopolnilnih dokumentov, kot so memorandumi o soglasju in učni dogovori.

Evropski sistem prenašanja in zbiranja kreditnih točk (ECTS): v Priročniku ECTS (2015) je opisan kot sistem zbiranja in prenašanja kreditnih točk, ki je usmerjen v študenta in temelji na načelu preglednosti postopkov učenja, poučevanja in ocenjevanja. Njegov namen je olajšati načrtovanje, izvajanje in ocenjevanje študijskih programov in mobilnosti študentov s priznavanjem učnih dosežkov, kvalifikacij in učnih obdobij.

Ogrodje kvalifikacij za evropski visokošolski prostor (EHEA QF): splošno ogrodje kvalifikacij v evropskem visokošolskem prostoru, v katerem sodeluje 48 držav. Ogrodje zajema štiri stopnje (kratki cikel, prvo stopnjo (Bachelor), drugo stopnjo (Master) in doktorske študije), vključno z vmesnimi kvalifikacijami na nacionalni ravni, generične deskriptorje za vsako stopnjo, ki temeljijo na učnih izidih in kompetencah, ter razpon kreditnih točk na prvi in drugi stopnji.

Evropski register za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu (EQAR): register agencij za zagotavljanje kakovosti, ki so dokazale, da v veliki meri izpolnjujejo skupna načela za zagotavljanje kakovosti v Evropi. Ta načela so določena v standardih in smernicah za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru (ESG).

Evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET): izkustvena skupnost, ki združuje države članice, socialne partnerje in Evropsko komisijo z namenom razvoja in boljšega zagotavljanja kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

Evropsko ogrodje kvalifikacij (EOK): orodje za pretvorbo, ki olajšuje povezovanje in primerjavo sistemov kvalifikacij v Evropi. Vsebuje osem skupnih evropskih referenčnih ravni, ki so opisane glede na učne izide: znanje, spretnosti, odgovornost in samostojnost. Tako je mogoče vse nacionalne sisteme kvalifikacij, nacionalna ogrodja kvalifikacij in kvalifikacije v Evropi povezati z ravnmi evropskega ogrodja kvalifikacij. Učenci, diplomanti, izvajalci in delodajalci lahko te ravni uporabijo za razumevanje in primerjavo kvalifikacij, podeljenih v različnih državah in različnih sistemih izobraževanja in usposabljanja.

Učni dogovor: v visokošolskem izobraževanju – v Priročniku ECTS (2015) je opredeljen kot formaliziran dogovor treh strani, vključenih v mobilnost, tj. študenta, institucije pošiljateljice in institucije gostiteljice ali organizacije/podjetja, za lažjo organizacijo in priznanje kreditnih točk, pridobljenih med mobilnostjo. Dogovor morajo vse tri strani podpisati pred začetkom obdobja mobilnosti, njegov namen pa je študentu zagotoviti, da bodo kreditne točke, ki jih bo pridobil v obdobju mobilnosti, tudi priznane. V višjem sekundarnem izobraževanju in usposabljanju – dogovor treh strani, vključenih v mobilnost, tj. učenca/vajenca ali njegove družine, institucije pošiljateljice in institucije gostiteljice ali organizacije/podjetja, za lažjo organizacijo in priznanje kreditnih točk, pridobljenih med mobilnostjo. Vse tri strani, ki podpišejo učni dogovor, se zavežejo, da bodo upoštevale vse dogovore in tako zagotovile, da se bodo učencu/vajencu brez dodatnih zahtev priznali učno obdobje ali učni izidi.

Učni izidi: trditve o tem, kaj učenec ali študent zna, razume in je sposoben opraviti ob zaključku učnega procesa. Opredeljeni so v smislu znanja, spretnosti in kompetenc.

Nacionalno ogrodje kvalifikacij: orodje za razvrščanje kvalifikacij glede na sklop meril za dosežene posamezne ravni učenja, katerega cilj je povezati in uskladiti nacionalne podsisteme kvalifikacij ter izboljšati preglednost, dostopnost, napredek in kakovost kvalifikacij glede na trg dela in civilno družbo.

Visokošolska institucija: katera koli vrsta visokošolske institucije, ki v skladu z nacionalnim pravom ali prakso ponuja priznane diplome ali druge priznane kvalifikacije na terciarni ravni, ne glede na to, kako se imenuje, ter katera koli druga vrsta visokošolske institucije, ki jo nacionalni organi priznavajo kot del visokošolskega sistema.

Kvalifikacija: formalni rezultat postopka ocenjevanja in vrednotenja, ki se pridobi, kadar pristojni organ ali telo določi, da je posameznik dosegel učne izide glede na dane standarde.

Priznavanje predhodnega učenja: priznavanje učnih izidov tako formalnega izobraževanja in usposabljanja kot tudi neformalnega ali priložnostnega učenja, ki so bili pridobljeni pred vložitvijo zahtevka za priznanje (1).

Standardi in smernice za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru (ESG): sklop standardov in smernic za notranje in zunanje zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu, pripravljenih v okviru bolonjskega procesa. Gre za usmeritve na področjih, ki so ključnega pomena za kakovosten študij in učna okolja v visokem šolstvu. Standarde in smernice za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru je treba obravnavati v širšem kontekstu, vključno z ogrodji kvalifikacij, evropskim sistemom prenašanja in zbiranja kreditnih točk in prilogo k diplomi, ki v celoti prispeva k spodbujanju preglednosti in vzajemnega zaupanja v evropskem visokošolskem prostoru.

Potrdilo o opravljenih obveznostih: v Priročniku ECTS (2015) je opredeljeno kot posodobljena evidenca napredka študentov pri študiju: učne enote, ki so jih opravili, število pridobljenih kreditnih točk v okviru evropskega sistema prenašanja in zbiranja kreditnih točk in prejete ocene. Je ključni dokument za beleženje napredka in priznavanje učnih dosežkov, tudi za študijsko mobilnost. Večina institucij potrdilo o opravljenih obveznostih pripravi na podlagi lastnih podatkovnih zbirk.

(1) Priporočilo Sveta z dne 20. decembra 2012 o priznavanju neformalnega in priložnostnega učenja (UL C 398, 22.12.2012, str. 1).