5)

točka 27 se nadomesti z naslednjim: „27. 32003 R 1782: Uredba Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o določitvi skupnih pravil za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o nekaterih shemah podpor za kmete in o spremembi Uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) št. 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št 2529/2001 (UL L 270, 21. 10. 2003, str. 1).“ (a) v členu 1 se za drugo alineo vstavi naslednja alinea: „– prehodno poenostavljeno dohodkovno podporo kmetom v novih državah članicah (v nadaljnjem besedilu ‚shema enotnega plačila na površino‘);“ (b) v členu 2 se doda naslednjo točko (g): „(g) ‚nove države članice‘ pomeni Češko, Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Slovenijo in Slovaško.“ (c) za Naslovom IV se vstavi naslednji Naslov IVa: „NASLOV IVa IZVAJANJE SHEM PODPOR V NOVIH DRŽAVAH ČLANICAH Člen 143a Uvedba shem podpor V novih državah članicah se uvedejo neposredna plačila dodeljena v skladu z naslednjim razporedom povečanj, izraženih kot odstotek ravni takih plačil, ki se takrat uporablja v Skupnosti v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004: — 25 % v letu 2004, — 30 % v letu 2005, — 35 % v letu 2006, — 40 % v letu 2007, — 50 % v letu 2008, — 60 % v letu 2009, — 70 % v letu 2010, — 80 % v letu 2011, — 90 % v letu 2012, — 100 % od leta 2013. Člen 143b Shema enotnega plačila na površino 1. Nove države članice se lahko najkasneje do dne pristopa odločijo, da neposredna plačila med obdobjem uporabe iz odstavka 9 nadomestijo z enotnim plačilom na površino, ki se izračuna v skladu z odstavkom 2. 2. Enotno plačilo na površino se opravi enkrat letno. Izračuna se tako, da se letni finančni okvir, ki je določen v skladu z odstavkom 3, deli s kmetijsko površino vsake nove države članice, določeno v skladu z odstavkom 4. 3. Komisija za vsako novo državo članico določi letni finančni okvir: — kot vsoto sredstev, ki so na razpolago v zadevnem koledarskem letu za dodelitev neposrednih plačil v tej novi državi članici, — v skladu z ustreznimi pravili Skupnosti in na podlagi količinskih parametrov kot npr. na podlagi baznih površin, zgornjih mej za premije in maksimalnih zajamčenih količin, določenih v Aktu o pristopu in naknadni zakonodaji Skupnosti za vsako neposredno plačilo, in — ki se prilagodi z uporabo ustreznega odstotka, določenega v členu 143a za postopno uvedbo neposrednih plačil. 4. Kmetijska površina nove države članice za namene sheme enotnega plačila na površino je tisti del kmetijske površine v uporabi, ki je na dan 30. junija 2003 vzdrževana v dobrem kmetijskem stanju, ne glede na to, ali je na ta dan v obdelavi ali ne, in se, če je to primerno, prilagodi v skladu z objektivnimi merili, ki jih po dovoljenju Komisije določi nova država članica. Kmetijsko zemljišče v obdelavi pomeni skupno površino obdelovalnih zemljišč, trajnih pašnikov, trajnih nasadov in vrtov, kot jih za potrebe svojih statistik določi Komisija (EUROSTAT). 5. Do dodelitve plačil po shemi enotnega plačila na površino so upravičene vse kmetijske parcele, ki ustrezajo merilom iz odstavka 4. Najmanjša velikost upravičene površine na gospodarstvo, za katero se lahko zahteva plačilo, je 0,3 ha. Vsaka nova članica pa lahko na podlagi objektivnih meril in po dovoljenju Komisije določi, da bo najmanjšo velikost določila na višji ravni, ki pa ne presega 1 ha. 6. Ni obveze proizvajati ali uporabljati proizvodna sredstva. Kmetje lahko zemljišča iz odstavka 4 uporabljajo za katerikoli kmetijski namen. V primeru pridelave konoplje, ki spada pod oznako KN 5302 10 00, se uporabita člen 5a(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 (16) in člen 7b Uredbe Komisije (ES) št. 2316/1999 (17), kakor tudi člen 52(1) te uredbe. Vsa zemljišča, ki prejemajo plačila po shemi enotnega plačila na površino, so vzdrževana v dobrem kmetijskem stanju, ki je združljivo z varstvom okolja. Od 1. januarja 2005 je uporaba členov 3, 4, 6, 7 in 9 za nove države članice fakultativna, v kolikor se te določbe nanašajo na predpisane zahteve glede upravljanja. 7. Če bi v določenem letu enotna plačila na površino v novi državi članici presegla letni finančni okvir, se nacionalni znesek na hektar, ki se uporablja v tej novi državi članici, sorazmerno zmanjša z uporabo redukcijskega koeficienta. 8. Pravila skupnosti o integriranem sistemu iz Uredbe Sveta (EGS) št. 3508/92 (18), predvsem iz njenega člena 2, in iz Poglavja 4 Naslova II te uredbe, predvsem iz člena 18, se v potrebnem obsegu uporabljajo za shemo enotnega plačila na površino. Skladno s tem vsaka nova država članica, ki se odloči za to shemo: — pripravi in obdela letne vloge kmetov za dodelitev pomoči. Te vloge vsebujejo podatke o vlagatelju in o prijavljenih kmetijskih parcelah (identifikacijska številka in površina); — vzpostavi identifikacijski sistem parcel, ki zagotavlja, da je parcele, za katere so bile vložene vloge za dodelitev pomoči, možno opredeliti in določiti njihovo površino, da so parcele kmetijska zemljišča ter da glede njih ni vložena druga vloga; — razpolaga z vzpostavljeno računalniško bazo kmetijskih gospodarstev, parcel in vlog za dodelitev pomoči; — preverja vloge za dodelitev pomoči za leto 2004 v skladu z členoma 7 in 8 Uredbe (EGS) št. 3508/92 in za leta od leta 2005 dalje v skladu s členom 23 te uredbe. Uporaba sheme enotnega plačila na površino v ničemer ne vpliva na obveznost vsake nove države članice glede izvajanja pravil Skupnosti o identifikaciji in registraciji živali, kot to določata Direktiva Sveta 92/102/EGS (19) in Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (20). 9. Za vsako novo državo članico je shema enotnega plačila na površino na voljo za obdobje uporabe do konca leta 2006; na zahtevo nove države članice se lahko to obdobje dvakrat podaljša za eno leto. Ob upoštevanju določb odstavka 11 se lahko vsaka nova država članica ob koncu prvega ali drugega leta obdobja uporabe odloči, da bo shemo prenehala uporabljati, da bi začela uporabljati shemo enotnega plačila. Nove države članice o svoji nameri o prenehanju uporabe uradno obvestijo Komisijo do konca 1. avgusta zadnjega leta uporabe. 10. Pred koncem obdobja uporabe sheme enotnega plačila na površino Komisija oceni stanje pripravljenosti novih držav članic, da v celoti uporabljajo neposredna plačila. Predvsem nova država članica do konca obdobja uporabe sheme enotnega plačila na površino stori vse potrebno za vzpostavitev integriranega sistema iz člena 18, da se zagotovi pravilno delovanje neposrednih plačil v obliki, ki se takrat uporablja. 11. Komisija na podlagi svoje ocene: (a) ugotovi, da lahko nova država članica pristopi k sistemu neposrednih plačil, ki se uporablja v državah članicah Skupnosti v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004, ali (b) odloči o podaljšanju uporabe sheme enotnega plačila na površino s strani nove države članice za obdobje, ki ga oceni kot potrebnega, da se zagotovi popolna vzpostavitev in ustrezno delovanje potrebnih postopkov upravljanja in nadzora. Pred koncem podaljšanega obdobja uporabe iz točke (b) se uporablja odstavek 10. Do konca petletnega obdobja uporabe sheme enotnega plačila na površino (tj. 2008) se uporablja odstotek določen v členu 143a. Če se uporabo sheme enotnega plačila na površino v skladu z odločitvijo, ki se sprejme v skladu s točko (b), podaljša preko tega datuma, se odstotek, določen v členu 143a za leto 2008, uporablja do konca zadnjega leta uporabe sheme enotnega plačila na površino. 12. Po koncu obdobja uporabe sheme enotnega plačila na površino se neposredna plačila uporabljajo skladno z ustreznimi pravili Skupnosti in na podlagi količinskih parametrov, kot npr. na podlagi bazne površine, zgornjih mej za premije in maksimalnih zajamčenih količin, določenih za vsako neposredno plačilo v Aktu o pristopu (21) in v naknadni zakonodaji Skupnosti. Od takrat dalje se uporabljajo odstotki, določeni v členu 143a za ustrezno leto. 13. Nove države članice podrobno obveščajo Komisijo o ukrepih, ki se sprejmejo za izvajanje tega člena in še posebno o ukrepih, ki se sprejmejo skladno z odstavkom 7. Člen 143c Dopolnilna nacionalna neposredna plačila in neposredna plačila 1. V tem členu: ‚SKP primerljiva nacionalna shema‘ pomeni vsako nacionalno shemo neposrednih plačil, ki je v uporabi pred dnem pristopa novih držav članic, v skladu s katero se je dodeljevala pomoč kmetom za proizvodnjo, ki je zajeta z enim od neposrednih plačil. 2. Po dovoljenju Komisije imajo nove države članice možnost dopolnjevati katera koli neposredna plačila do: (a) glede vseh neposrednih plačil, 55 % ravni neposrednih plačil v Skupnosti v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004, 60 % v letu 2005 in 65 % v letu 2006 ter od leta 2007 do 30 odstotnih točk več od ravni iz člena 143a, ki se uporablja za zadevno leto. Vendar lahko Češka v sektorju krompirjevega škroba doplačuje do 100 % ravni neposrednih plačil v Skupnosti v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004. ali (b) (i) glede neposrednih plačil, razen sheme enotnega plačila, za 10 odstotnih točk povečane skupne ravni neposrednih plačil, do katere bi bil kmet v novi državi članici v koledarskem letu 2003 upravičen po posameznih proizvodih v skladu s SKP primerljivo nacionalno shemo. Vendar je referenčno leto za Litvo leto 2002, za Slovenijo pa je povečanje v letu 2004 10 odstotnih točk, v letu 2005 15 odstotnih točk, v letu 2006 20 odstotnih točk in od leta 2007 25 odstotnih točk. (ii) glede sheme enotnega plačila, skupnega zneska dopolnilnih nacionalnih neposrednih pomoči, ki jih nove države članice lahko dodelijo v določenem letu in je omejen s posebnim finančnim okvirjem. Ta okvir je enak razliki med: — skupnim zneskom neposredne s SKP primerljive nacionalne podpore, ki je na razpolago v zadevni novi državi članici za leto 2003 ali v primeru Litve za leto 2002, vsakokrat povečan za 10 odstotnih točk. Vendar pa velja za Slovenijo povečanje 10 odstotnih točk v letu 2004, 15 odstotnih točk v letu 2005, 20 odstotnih točk v letu 2006 in 25 odstotnih točk od leta 2007 in — nacionalno zgornjo mejo te nove države članice, navedeno v Prilogi VIIIa in prilagojeno, če je to primerno, v skladu s členoma 64(2) in 70(2). Za namene izračunavanja skupnega zneska iz prve alinee zgoraj se vključijo nacionalna neposredna plačila in/ali njihovi sestavni deli, ki ustrezajo neposrednim plačilom Skupnosti in/ali njihovim sestavnim delom, upoštevana pri izračunavanju dejanske zgornje meje zadevne nove države članice v skladu s členi 64(2), 70(2) in 71c. Za vsako zadevno neposredno plačilo lahko nova država članica izbere bodisi možnost (a) ali (b) zgoraj. Skupna neposredna podpora, ki se po pristopu lahko dodeli kmetom iz nove države članice v skladu z ustreznim neposrednim plačilom, vključno z vsemi dopolnilnimi nacionalnimi neposrednimi plačili, ne preseže ravni neposredne podpore, do katere bi bil upravičen kmet v skladu z ustreznim neposrednim plačilom, ki se takrat uporablja za države članice Skupnosti v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004. 3. Ciper lahko dopolnjuje neposredne pomoči, izplačane kmetom v skladu s katerim koli neposrednim plačilom, naštetim v Prilogi I, do skupne ravni podpore, do katere bi bil kmet upravičen na Cipru v letu 2001. Ciprski organi zagotovijo, da skupna neposredna podpora, dodeljena kmetom na Cipru po pristopu v skladu z ustreznim neposrednim plačilom, skupaj z vsemi dopolnilnimi nacionalnimi neposrednimi plačili v nobenem primeru ne presega ravni neposredne podpore, do katere bi bil kmet upravičen v skladu s tem neposrednim plačilom v ustreznem letu v Skupnosti v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004. Skupni zneski dopolnilnih nacionalnih pomoči, ki se bodo dodelile, so določeni v Prilogi XII. Dopolnilne nacionalne pomoči, ki se bodo dodelile, so podrejene prilagoditvam, ki bi se izkazale za potrebne zaradi razvoja skupne kmetijske politike. Odstavka 2 in 5 se ne uporabljata za Ciper. 4. Če se nova država članica odloči, da uporablja shemo enotnega plačila na površino, lahko dodeljuje dopolnilno nacionalno neposredno pomoč v skladu s pogoji iz odstavkov 5 in 8. 5. Za leto 2004 je skupni znesek dopolnilnih nacionalnih pomoči po (pod)sektorju, ki se dodelijo v tem letu ob uporabi sheme enotnega plačila na površino, omejen s posebnim finančnim okvirjem za vsak (pod)sektor. Ta okvir je enak razliki med: — skupnim zneskom podpor posameznim (pod)sektorjem, ki izvira iz uporabe točk (a) oziroma (b) odstavka 2 in — skupnim zneskom neposredne podpore, ki bi bila za isti (pod)sektor v ustreznem letu na voljo v zadevni državi članici v skladu s shemo enotnega plačila na površino. Za leta po letu 2005 se omejevanje s pomočjo sektorsko opredeljenih finančnih okvirjev, omenjeno zgoraj, ne uporablja. Vendar nove države članice ohranijo pravico do uporabe posebnih (pod)sektorskih finančnih okvirjev, pod pogojem, da se tak poseben (pod)sektorski finančni okvir nanaša le na: — neposredna plačila, združena v shemo enotnega plačila, in/ali — eno ali več neposrednih plačil, ki so izključena ali se lahko izključijo iz sheme enotnega plačila v skladu s členom 70(2) ali so lahko predmet delnega izvajanja iz člena 64(2). 6. Nova država članica lahko na podlagi objektivnih meril in po dovoljenju Komisije določi zneske dopolnilnih nacionalnih pomoči, ki se dodelijo. 7. Dovoljenje Komisije: — opredeli ustrezne s SKP primerljive nacionalne sheme neposrednih plačil, če se uporablja točka (b) odstavka 2, — določi raven, do katere se lahko izplačajo dopolnilne nacionalne pomoči, stopnjo dopolnilne nacionalne pomoči in, kjer je to primerno, pogoje za njeno podelitev, — se podeli ob upoštevanju prilagoditev, ki bi se izkazale za potrebne zaradi razvoja skupne kmetijske politike. 8. Dopolnilnih nacionalnih plačil ali pomoči se ne podeljuje za kmetijske dejavnosti, za katere v Skupnosti v njeni sestavi na dan 30. aprila 2004 niso predvidena neposredna plačila. 9. Ciper lahko do konca leta 2010 poleg dopolnilnih nacionalnih neposrednih plačil podeljuje degresivne prehodne nacionalne pomoči. Takšne državne pomoči se podelijo v podobni obliki kot pomoči Skupnosti, npr. v obliki proizvodno nevezanih plačil. Ob upoštevanju narave in zneska nacionalnih podpor podeljenih v letu 2001 lahko Ciper do zneskov, določenih v Prilogi XIII, podeli državne pomoči (pod)sektorjem, ki so našteti v tej prilogi. Državne pomoči se lahko prilagodijo, če se to izkaže za potrebno zaradi razvoja skupne kmetijske politike. Če se te prilagoditve izkažejo za potrebne, se zneski pomoči ali pogoji za njihovo dodelitev spremenijo na podlagi odločbe Komisije. Ciper Komisiji predloži letno poročilo o izvajanju ukrepov državnih pomoči, v katerem navede oblike pomoči in zneske po (pod)sektorjih. 10. Latvija lahko do konca leta 2008 poleg dopolnilnih nacionalnih neposrednih plačil podeljuje degresivne prehodne nacionalne pomoči. Takšne državne pomoči se podelijo v podobni obliki kot pomoči Skupnosti, npr. v obliki proizvodno nevezanih plačil. Latvija lahko podeli državne pomoči (pod)sektorjem, naštetim v Prilogi XIV, do zneskov, določenih v tej prilogi. Državne pomoči se lahko prilagodijo, če se to izkaže za potrebno zaradi razvoja skupne kmetijske politike. Če se te prilagoditve izkažejo za potrebne, se zneski pomoči ali pogoji za njihovo dodelitev spremenijo na podlagi odločbe Komisije. Latvija Komisiji predloži letno poročilo o izvajanju ukrepov državnih pomoči, v katerem navede oblike pomoči in zneske po (pod)sektorjih. (d) v členu 145 se za točko (d) vstavi naslednja točka: „(d)a) podrobna pravila za izvajanje določb iz Naslova IVa,“ (e) v členu 153(4) se doda naslednji stavek: „Poenostavljena shema iz člena 2a te uredbe se ne uporablja za nove države članice.“ (f) v Prilogi I se za vrstico „enotno plačilo“ vstavi naslednja vrstica: „Enotno plačilo na površino Člen 143b iz Naslova IVa te uredbe Proizvodno nevezana plačila, ki nadomečajo vsa neposredna plačila iz te priloge“ (g) dodajo se naslednje priloge: „ PRILOGA XII Tabela 1: Ciper: Dopolnilna nacionalna neposredna plačila, kjer se uporabljajo navadne sheme za neposredna plačila Razpored povečanj 25 % 30 % 35 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 % 90 % Sektor 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Poljščine (razen trde pšenice) 7 913 822 7 386 234 6 858 646 6 331 058 75 881 4 220 705 3 165 529 2 110 353 1 055 176 Trda pšenica 2 256 331 2 059 743 1 888 505 1 743 235 1 452 696 1 162 157 871 618 581 078 290 539 Zrnate stročnice 30 228 28 273 26 318 24 363 20 363 16 362 12 272 8 181 4 091 Mleko in mlečni izdelki 887 535 1 759 243 2 311 366 2 133 569 1 777 974 1 422 379 1 066 784 711 190 355 595 Goveje meso 3 456 709 3 226 262 2 995 814 2 765 367 2 304 473 1 843 578 1 382 684 921 789 460 895 Ovce in koze 8 267 087 7 715 948 7 164 809 6 613 669 5 511 391 4 409 113 3 306 835 2 204 556 1 102 278 Olivno olje 5 951 250 5 554 500 5 157 750 4 761 000 3 967 500 3 174 000 2 380 500 1 587 000 793 500 Tobak 782 513 730 345 678 178 626 010 521 675 417 340 313 005 208 670 104 335 Banane 3 290 625 3 071 250 2 851 875 2 632 500 2 193 750 1 755 000 1 316 250 877 500 0 Rozine 104 393 86 562 68 732 50 901 15 241 0 0 0 0 Mandlji 49 594 30 878 12 161 0 0 0 0 0 0 Skupaj 32 990 086 31 649 237 30 014 153 27 681 672 23 040 943 18 420 634 13 815 476 9 210 317 4 166 409 Dopolnila nacionalna neposredna plačila na podlagi sheme enotnega plačila: Skupni znesek dopolnilnih nacionalnih neposrednih plačil, ki se smejo dodeljevati na podlagi sheme enotnega plačila, je enak vsoti sektorskih zgornjih meja iz te tabele v zvezi s sektorji, ki jih ureja shema enotnega plačila, v kolikor je podpora v teh sektorjih proizvodno nevezana. Tabela 2: Ciper: Dopolnilna nacionalna neposredna plačila, kjer se za neposredna plačila uporablja shema enotnih plačil na površino Shema enotnega plačila na površino Sektor 2004 2005 2006 2007 2008 Poljščine (razen trde pšenice) 6 182 503 3 997 873 2 687 095 1 303 496 0 Trda pšenica 2 654 980 2 469 490 2 358 196 2 240 719 2 018 131 Zrnate stročnice 27 346 20 566 16 498 12 204 4 068 Mleko in mlečni izdelki 1 153 380 2 323 212 3 501 948 3 492 448 3 474 448 Goveje meso 4 608 945 4 608 945 4 608 945 4 608 945 4 608 945 Ovce in koze 10 932 782 10 887 782 10 860 782 10 832 282 10 778 282 Olivno olje 7 215 000 6 855 000 6 639 000 6 411 000 5 979 000 Rozine 182 325 176 715 173 349 169 796 163 064 Banane 4 368 300 4 358 700 4 352 940 4 346 860 4 335 340 Tobak 1 049 000 1 046 750 1 045 400 1 043 975 1 041 275 Skupaj 38 374 562 36 745 034 36 244 154 34 461 726 32 402 554 Priloga XIII Državne pomoči – Ciper Sektor 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Žita (razen trde pšenice) 7 920 562 6 789 053 5 657 544 4 526 035 3 394 527 2 263 018 1 131 509 Mleko in mlečni izdelki 5 405 996 3 161 383 1 405 471 1 124 377 843 283 562 189 281 094 Goveje meso 227 103 194 660 162 216 129 773 97 330 64 887 0 Ovce in koze 3 597 708 3 083 750 2 569 791 2 055 833 1 541 875 1 027 917 513 958 Prašiči 9 564 120 8 197 817 6 831 514 5 465 211 4 098 909 2 732 606 1 366 303 Perutnina in jajca 3 998 310 3 427 123 2 855 936 2 284 749 1 713 561 1 142 374 571 187 Vino 15 077 963 12 923 969 10 769 974 8 615 979 6 461 984 4 307 990 2 153 995 Olivno olje 7 311 000 6 266 571 5 222 143 4 177 714 3 133 286 2 088 857 1 044 429 Namizno grozdje 3 706 139 3 176 691 2 647 242 2 117 794 1 588 345 1 058 897 529 448 Predelan paradižnik 411 102 352 373 293 644 234 915 176 187 117 458 58 729 Banane 445 500 381 857 318 214 254 571 190 929 127 286 63 643 Sadje listopadnih dreves, vključno s koščičastim sadjem 9 709 806 8 322 691 6 935 576 5 548 461 4 161 346 2 774 230 1 387 115 Skupaj 67 375 310 56 277 938 45 669 267 36 535 414 27 401 560 18 267 707 9 101 410 PRILOGA XIV Državne pomoči – Latvija DRŽAVNA POMOČ Sektor 2004 2005 2006 2007 2008 Lan 654 000 523 200 392 400 261 600 130 800 Prašiči 204 000 163 200 122 400 81 600 40 800 Ovce in koze 107 000 85 600 64 200 42 800 21 400 Semena 109 387 87 510 66 110 44 710 23 310 Skupaj 1 074 387 859 510 645 110 430 710 216 310