DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1639

z dne 13. julija 2018

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi, ki podrobneje določajo elemente kodeksa ravnanja, ki ga morajo pripraviti upravljavci referenčnih vrednosti, ki temeljijo na prispevanih vhodnih podatkih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU ter Uredbe (EU) št. 596/2014 (1) in zlasti četrtega pododstavka člena 15(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V členu 15 Uredbe (EU) 2016/1011 se zahteva, da upravljavec referenčne vrednosti, ki temelji na vhodnih podatkih prispevajočih oseb, pripravi kodeks ravnanja za vsako referenčno vrednost z jasno navedbo odgovornosti prispevajočih oseb glede prispevka vhodnih podatkov. Če upravljavec pripravi skupino referenčnih vrednosti, ki jo sestavlja več kot ena referenčna vrednost in temelji na vhodnih podatkih prispevajočih oseb, lahko za skupino referenčnih vrednosti pripravi en sam kodeks ravnanja. V odstavku 2 člena 15 navedene uredbe so našteti elementi, ki morajo biti nujno vključeni v vsak kodeks ravnanja, ki se pripravi v skladu z navedenim členom. Kodeks ravnanja ni potreben, če je referenčna vrednost referenčna vrednost reguliranih podatkov, kot je opredeljena v členu 3(1)(24) navedene uredbe.

(2) Za pravilno določitev referenčnega merila je bistveno, da imajo vhodni podatki, ki jih predložijo prispevajoče osebe, vse značilnosti, ki jih zahteva metodologija, in da so popolni. Zato bi morale biti v kodeksu ravnanja te značilnosti dovolj podrobno opisane, prav tako bi moralo biti določeno, katere podatke mora prispevajoča oseba upoštevati, katere podatke lahko izključi ter kako vhodne podatke posreduje upravljavcu.

(3) Ključni dejavnik za zagotovitev celovitosti referenčne vrednosti na podlagi prispevanih vhodnih podatkih, je, da imajo osebe, ki jih imenuje prispevajoča oseba za predložitev vhodnih podatkov, ustrezno znanje, sposobnosti in izkušnje ter so ustrezno usposobljene za opravljanje te vloge. Kodeks ravnanja bi zato moral vsebovati določbo, ki zahteva, da vsaka prispevajoča oseba opravi vrsto preverjanj potencialnih predlagateljev, preden jih odobri za predlagatelje.

(4) Zanesljivost referenčne vrednosti je v veliki meri odvisna od točnosti vhodnih podatkov. Zato je bistveno, da prispevajoče osebe pred predložitvijo podatkov in po njej preverijo, ali so med njimi sumljivi podatki ter ali so podatki v skladu z zahtevami iz kodeksa ravnanja. Kodeks ravnanja bi zato moral vsebovati določbe, ki od prispevajočih oseb zahtevajo, da opravijo preverjanja podatkov, preden se ti prispevajo in za tem.

(5) Tveganje napake ali manipulacije je največje v primerih, ko imajo prispevajoče osebe diskrecijsko pravico pri prispevanju vhodnih podatkov. Zato bi se moralo v kodeksu ravnanja od prispevajočih oseb zahtevati, da pripravijo politike, ki določajo, kdaj, kako in kdo lahko uveljavlja diskrecijsko pravico.

(6) Kodeks ravnanja bi moral vsebovati določbe, ki od prispevajočih oseb zahtevajo, da hranijo evidence podatkov, ki so se upoštevali za vsak prispevek, ter vsako s tem povezano uveljavljanje diskrecijske pravice. Takšne evidence so bistveno orodje za določitev, ali je prispevajoča oseba spoštovala politike iz kodeksa ravnanja, katerih namen je zagotoviti, da so predloženi vsi ustrezni vhodni podatki.

(7) Ustrezno prepoznavanje in upravljanje navzkrižij interesov na ravni prispevajočih oseb sta nujen korak na poti do celovitosti in točnosti referenčne vrednosti. V ta namen bi moral kodeks ravnanja vsebovati določbe, ki zahtevajo, da sistemi in kontrole prispevajoče osebe vključujejo register navzkrižij interesov, v katerem bi morala prispevajoča oseba beležiti ugotovljena navzkrižja interesov in ukrepe, sprejete za njihovo upravljanje.

(8) V skladu z načelom sorazmernosti se ta uredba izogiba prekomerni upravni obremenitvi upravljavcev in prispevajočih oseb v zvezi s pomembnimi in nepomembnimi referenčnimi vrednostmi, in sicer tako da upravljavcem pomembnih in nepomembnih referenčnih vrednosti dovoli pripravo kodeksov ravnanja, ki so manj podrobni kot kodeksi ravnanja za ključne referenčne vrednosti.

(9) Upravljavci bi morali imeti na voljo dovolj časa za pripravo kodeksa ravnanja, da lahko izpolnijo zahteve te uredbe. Ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati dva meseca po njenem začetku veljavnosti.

(10) Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Evropski organ za vrednostne papirje in trge predložil Komisiji.

(11) Evropski organ za vrednostne papirje in trge je o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, izvedel odprta javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Opis vhodnih podatkov Kodeks ravnanja, ki ga upravljavec pripravi na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) 2016/1011 (v nadaljnjem besedilu: kodeks ravnanja), vključuje jasen opis vsaj naslednjih zadev v zvezi z vhodnimi podatki, ki jih je treba predložiti, ter zahtev v zvezi z njimi: (a) vrste ali vrst vhodnih podatkov, ki jih je treba predložiti; (b) zahtevanih standardov glede kakovosti in točnosti vhodnih podatkov, ki morajo biti izpolnjeni; (c) minimalne količine vhodnih podatkov, ki jih je treba predložiti; (d) morebitnega prednostnega vrstnega reda za prispevanje različnih vrst vhodnih podatkov; (e) oblike, v kateri morajo biti vhodni podatki predloženi; (f) pogostosti predložitve vhodnih podatkov; (g) časovnega razporeda predložitve vhodnih podatkov; (h) morebitnih postopkov, ki jih mora imeti vsaka prispevajoča oseba, za prilagoditve vhodnih podatkov in njihovo standardizacijo.

Člen 2 Predlagatelji 1. Kodeks ravnanja vključuje določbo, ki zagotavlja, da lahko oseba deluje kot predlagatelj vhodnih podatkov v imenu prispevajoče osebe le, če se prispevajoča oseba prepriča, da ima oseba potrebne sposobnosti, znanje in izkušnje ter je ustrezno usposobljena za to vlogo. 2. V kodeksu ravnanja je opisan postopek skrbnega pregleda, ki ga mora izvesti prispevajoča oseba, da se prepriča, da ima oseba potrebne sposobnosti, znanje in izkušnje ter je ustrezno usposobljena za predložitev vhodnih podatkov v njenem imenu. Opis tega postopka vključuje zahtevo za izvedbo preverjanj za potrditev: (a) identitete osebe; (b) kvalifikacij osebe ter (c) ugleda osebe, vključno s tem, ali je bila oseba v preteklosti izključena iz predložitve vhodnih podatkov za referenčno vrednost zaradi neustreznega ravnanja. 3. V kodeksu ravnanja so določeni postopek in sredstva za komuniciranje, ki jih prispevajoča oseba uporablja za obveščanje upravljavca o identiteti vseh oseb, ki predložijo vhodne podatke v njenem imenu, da lahko upravljavec preveri, ali je predlagatelj pooblaščen za predložitev podatkov v imenu prispevajoče osebe.

Člen 3 Politike za zagotovitev, da prispevajoča oseba predloži vse zadevne vhodne podatke Kodeks ravnanja vključuje določbe, ki zahtevajo, da prispevajoče osebe imajo in izvajajo vsaj naslednje politike: (a) politiko vhodnih podatkov, ki vključuje vsaj opis: (i) podatkov, ki jih je treba upoštevati pri določitvi prispevka vhodnih podatkov, ter (ii) podatkov, ki jih prispevajoča oseba lahko izključi iz prispevka vhodnih podatkov, skupaj z razlogom ali razlogi za izključitev podatkov; (b) politiko prenosa podatkov upravljavcu, ki vključuje vsaj: (i) opis postopka, ki se uporablja za varen prenos podatkov; ter (ii) načrte ravnanja v nepredvidljivih razmerah za predložitev vhodnih podatkov v primeru tehničnih ali operativnih težav, začasne odsotnosti predlagatelja ali nerazpoložljivosti vhodnih podatkov, ki jih zahteva metodologija.

Člen 4 Sistemi in kontrole 1. V kodeks ravnanja se vključijo določbe, ki zagotavljajo, da sistemi in kontrole iz člena 15(2)(d) Uredbe (EU) 2016/1011 vključujejo med drugim naslednje elemente: (a) preverjanje pred prispevanjem za odkritje morebitnih sumljivih vhodnih podatkov, vključno s preverjanji v obliki pregleda podatkov, ki ga opravi druga oseba; (b) preverjanje po prispevanju podatkov za potrditev, da so bili vhodni podatki prispevani v skladu z zahtevami kodeksa ravnanja, ter za odkritje morebitnih sumljivih vhodnih podatkov; (c) spremljanje prenosa vhodnih podatkov upravljavcu v skladu z veljavnimi politikami. 2. V kodeksu ravnanja se lahko prispevajoči osebi dovoli uporaba avtomatiziranega sistema za prispevanje vhodnih podatkov, pri katerem fizične osebe ne morejo spremeniti prispevka vhodnih podatkov, razen če je to dovoljeno v kodeksu ravnanja pod naslednjimi pogoji: (a) prispevajoča oseba lahko neprekinjeno spremlja ustrezno delovanje avtomatiziranega sistema; ter (b) prispevajoča oseba preveri avtomatiziran sistem po vsaki posodobitvi ali spremembi njegove programske opreme, preden se prispevajo novi vhodni podatki. V takšnih primerih v kodeksu ravnanja ni potrebno od prispevajoče osebe zahtevati, da izvaja preverjanja iz odstavka 1. 3. V kodeksu ravnanja se opredelijo postopki, ki jih mora vzpostaviti prispevajoča oseba za obravnavo morebitnih napak pri prispevanih vhodnih podatkih. 4. V kodeksu ravnanja se od prispevajoče osebe zahteva, da redno in v vsakem primeru vsaj enkrat na leto pregleduje sisteme in kontrole, ki jih ima v zvezi s prispevanjem vhodnih podatkov.

Člen 5 Politike o uporabi diskrecijske pravice pri prispevanju vhodnih podatkov Če je v kodeksu ravnanja določeno, da prispevajoča oseba uporablja diskrecijsko pravico pri prispevanju vhodnih podatkov, se od prispevajoče osebe zahteva, da pripravi politike glede uporabe diskrecijske pravice, v katerih je določeno vsaj naslednje: (a) okoliščine, v katerih lahko prispevajoča oseba uveljavlja diskrecijsko pravico; (b) posamezniki v organizaciji prispevajoče osebe, ki lahko uveljavljajo diskrecijsko pravico; (c) notranje kontrole, ki regulirajo uveljavljanje diskrecijske pravice prispevajoče osebe v skladu z njenimi politikami; (d) posamezniki znotraj organizacije prispevajoče osebe, ki imajo pooblastilo za izvajanje naknadne ocene uveljavljanja diskrecijske pravice.

Člen 6 Politike glede vodenja evidenc 1. Kodeks ravnanja vključuje določbe, ki od prispevajočih oseb zahtevajo, da vzpostavijo politike glede vodenja evidenc, ki zagotavljajo, da prispevajoča oseba hrani evidenco vseh zadevnih informacij, ki so potrebne za preverjanje, ali prispevajoča oseba upošteva kodeks ravnanja, vključno z evidenco vsaj naslednjih informacij: (a) politik in postopkov prispevajoče osebe, ki urejajo prispevanje vhodnih podatkov, ter bistvene spremembe teh politik in postopkov; (b) registra navzkrižij interesov iz člena 8(1)(b) te uredbe; (c) vseh disciplinskih ukrepov, sprejetih zoper zaposlene prispevajoče osebe v zvezi z dejavnostmi, povezanimi z referenčnimi vrednostmi; (d) seznama predlagateljev in oseb, ki opravljajo preverjanja v zvezi s prispevki, vključno z njihovimi imeni in vlogami v organizaciji prispevajoče osebe ter datumi, ko so bili pooblaščeni za opravljanje nalog v zvezi s predlaganjem podatkov ter, po potrebi, datumi, ko je to pooblastilo prenehalo veljati; (e) za vsak prispevek vhodnih podatkov: (i) prispevanih vhodnih podatkov; (ii) podatkov, ki se upoštevajo pri določitvi prispevka vhodnih podatkov, ter vseh podatkov, ki so iz tega izključeni; (iii) vsakega uveljavljanja diskrecijske pravice; (iv) vseh opravljenih preverjanj vhodnih podatkov; (v) vse komunikacije v zvezi s prispevanjem vhodnih podatkov med predlagateljem in vsemi v organizaciji prispevajoče osebe, ki opravlja preverjanja v zvezi s prispevki. 2. V kodeksu ravnanja se zahteva, da politike glede vodenja evidenc zagotavljajo, da se informacije hranijo vsaj pet let ali tri leta v primeru evidenc telefonskih pogovorov ali elektronskih komunikacij, ter se hranijo na nosilcu, ki dopušča, da so informacije dostopne za poznejšo uporabo. 3. Upravljavec se lahko odloči za opustitev zahteve iz točke (iv) odstavka 1(e), če prispevajoča oseba prispeva vhodne podatke za pomembno referenčno vrednost. 4. Upravljavec se lahko odloči za opustitev ene ali obeh zahtev iz točk (iv) in (v) odstavka 1(e), če prispevajoča oseba prispeva vhodne podatke za nepomembno referenčno vrednost.

Člen 7 Poročanje sumljivih vhodnih podatkov 1. V kodeksu ravnanja se od prispevajoče osebe zahteva, da ima dokumentirane notranje postopke, ki zagotavljajo, da njeno osebje poroča vse sumljive vhodne podatke službi za zagotavljanje skladnosti prispevajoče osebe, če ta obstaja, in višjemu vodstvu prispevajoče osebe. 2. V kodeksu ravnanja se določijo pogoji, pod katerimi mora prispevajoča oseba poročati sumljive vhodne podatke upravljavcu, ter postopek in sredstva za komuniciranje, ki jih prispevajoča oseba uporablja za kontaktiranje upravljavca.

Člen 8 Navzkrižje interesov 1. V kodeksu ravnanja se od prispevajoče osebe zahteva, da ima sisteme in kontrole za upravljanje navzkrižij interesov, ki vključujejo vsaj naslednje elemente: (a) pripravo politike glede navzkrižja interesov, ki obravnava: (i) postopek prepoznavanja in upravljanja navzkrižij interesov, vključno z morebitnim notranjim stopnjevanjem navzkrižij interesov; (ii) korake za preprečevanje navzkrižij interesov ali minimalizacijo tveganja zanje v postopku najemanja predlagateljev; (iii) korake za preprečevanje navzkrižij interesov ali minimalizacijo tveganja zanje v politikah glede plačil zaposlenih pri prispevajoči osebi; (iv) korake za preprečevanje navzkrižij interesov ali minimalizacijo tveganja zanje, ki izhajajo iz upravne strukture prispevajoče osebe; (v) zahteve v zvezi s komunikacijami med predlagatelji in drugimi zaposlenimi v organizaciji prispevajoče osebe; (vi) vsako fizično ali organizacijsko ločitev med predlagatelji in drugimi zaposlenimi pri prispevajoči osebi, ki je potrebna za preprečitev navzkrižja interesov ali minimalizacijo tveganja zanje; (vii) pravila in ukrepe za obravnavo morebitne finančne izpostavljenosti prispevajoče osebe do finančnega instrumenta ali finančne pogodbe, ki se sklicuje na referenčno vrednost, za katero prispevajoča oseba prispeva vhodne podatke. (b) pripravo registra navzkrižij interesov, ki se uporablja za beleženje vseh ugotovljenih navzkrižij interesov in vseh ukrepov, sprejetih za njihovo upravljanje, skupaj z zahtevami za posodabljanje registra ter omogočanje dostopa do registra notranjim ali zunanjim revizorjem. 2. V kodeksu ravnanja se zahteva, da je osebje prispevajoče osebe, ki sodeluje v postopku prispevanja podatkov, usposobljeno glede vseh politik, postopkov in kontrol v zvezi z odkrivanjem, preprečevanjem in upravljanjem navzkrižij interesov. 3. Upravljavec se lahko odloči za opustitev ene ali več zahtev iz točk (iii), (v), (vi) in (vii) odstavka 1(a), če prispevajoča oseba prispeva vhodne podatke za nepomembno referenčno vrednost.

Člen 9 Začetek veljavnosti in uporaba Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 25. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 13. julija 2018 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 171, 29.6.2016, str. 1.

(2) Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).