5.

vstavijo se naslednji členi: „Člen 4a Posebna pravila o zgornjih mejah sankcij, ki jih ECB nalaga pri izvajanju svojih nadzorniških nalog 1. Z odstopanjem od člena 2(1), v primeru kršitev, povezanih s sklepi in uredbami, ki jih sprejme ECB pri izvajanju svojih nadzorniških nalog, so meje, v katerih lahko ECB nalaga globe in periodične denarne kazni, naslednje: (a) za globe: zgornja meja je dvakratnik pridobljenega dobička ali nenastale izgube zaradi kršitve, kadar se ta dobiček oziroma izguba lahko določita, ali 10 % skupnega letnega prometa podjetja. (b) za periodične denarne kazni: zgornja meja je 5 % povprečnega dnevnega prometa na dan kršitve. Periodične denarni kazni se lahko naložijo največ za obdobje šestih mesecev od datuma, določenega v odločitvi o naložitvi periodične denarne kazni. 2. Za namene odstavka 1: (a) ‚letni promet‘ pomeni letni promet zadevnega podjetja v preteklem poslovnem letu, kot je opredeljen v zadevni zakonodaji Unije, kadar pa ta ni na voljo, v skladu z najnovejšimi razpoložljivimi letnimi finančnimi računi take osebe. Kadar je zadevno podjetje podrejena družba nadrejenega podjetja, se upošteva skupni letni promet, ki izhaja iz najnovejših razpoložljivih konsolidiranih letnih finančnih računov v preteklem poslovnem letu, kadar pa ta ni na voljo, v skladu z najnovejšimi razpoložljivimi letnimi finančnimi računi take osebe; (b) ‚povprečni dnevni promet‘ pomeni letni promet, kot je opredeljen v točki (a), deljeno s 365. Člen 4b Posebna postopkovna pravila za sankcije, ki jih ECB nalaga pri izvajanju svojih nadzorniških nalog 1. Z odstopanjem od člena 3(1) do (8) te uredbe se uporabljajo pravila iz tega člena za kršitve v zvezi s sklepi in uredbami, ki jih sprejme ECB pri izvajanju svojih nadzorniških nalog. 2. Če ECB pri izvajanju svojih nalog v skladu z Uredbo (EU) št. 1024/2013 meni, da obstaja razlog za sum, da je podjetje, ki ima sedež v državi članici euroobmočja enkrat ali večkrat kršilo uredbo ali sklep ECB, kot je določeno v členu 18(7) Uredbe (EU) št. 1024/2013, ECB opravi ustrezne preiskave v skladu z naslednjimi določbami. 3. Po zaključku preiskave in preden se predlog za dokončen osnutek odločitve pripravi in predloži Nadzornemu odboru, ECB v okviru svojih pristojnosti za preiskavo kršitev na področju nadzora pisno uradno obvesti zadevno podjetje o ugotovitvah opravljene preiskave in kakršnih koli ugovorih zoper te ugotovitve. V uradnem obvestilu iz prvega pododstavka ECB v okviru svojih pristojnosti za preiskavo kršitev na področju nadzora obvesti zadevno podjetje o njegovi pravici, da ECB predloži pisna stališča o dejanskih izidih in ugovorih zoper subjekt, ki so navedeni v tem uradnem obvestilu, vključno s posameznimi določbami, ki so bile domnevno kršene, in določi razumni rok za predložitev teh stališč. ECB ni treba upoštevati pisnih stališč, ki jih je prejela v okviru svojih pristojnosti za preiskavo kršitev na področju nadzora po določenem roku. ECB lahko v okviru svojih pristojnosti za preiskavo kršitev na področju nadzora potem, ko pošlje uradno obvestilo v skladu s prvim pododstavkom, zadevno podjetje povabi na ustno obravnavo. Stranke, udeležene v preiskavi, lahko na obravnavi zastopajo in/ali jim pomagajo odvetniki ali druge usposobljene osebe. Ustne obravnave niso javne. Zadevnemu podjetju, na katerega se nanaša preiskava, je treba zagotoviti pravico dostopa do spisa. To ne velja za zaupne informacije. 4. Nadzorni odbor predlaga Svetu ECB dokončen osnutek odločitve, v katerem navede, ali je zadevni nadzorovani subjekt storil kršitev, in določi kazni, ki se naložijo, po postopku iz člena 26(8) Uredbe (EU) št. 1024/2013. 5. Zadevno podjetje ima pravico zahtevati, da odločitev, ki jo sprejme Svet ECB na podlagi odstavka 4, pregleda Upravni odbor za pregled v skladu s postopkom, določenim v členu 24 Uredbe (EU) št. 1024/2013. Člen 4c Posebna postopkovna pravila za sankcije, ki jih ECB nalaga pri izvajanju svojih nadzorniških nalog 1. Z odstopanjem od člena 4 pravica do sprejetja odločitve o naložitvi upravne kazni glede kršitev v zvezi z zadevno zakonodajo Unije, ki se neposredno uporablja, ter s sklepi in uredbami, ki jih sprejme ECB pri izvajanju svojih nadzorniških nalog, preneha pet let po tem, ko je prišlo do kršitve, v primeru trajajoče kršitve pa pet let po prenehanju kršitve. 2. Kakršno koli dejanje, ki ga opravi ECB zaradi preiskave ali postopkov glede kršitve, pretrga rok, določen v odstavku 1. Pretrganje zastaralnega roka učinkuje od datuma, na katerega je zadevni nadzorovani subjekt uradno obveščen o dejanju. Po vsakem pretrganju začne rok teči znova. Rok pa ne sme biti daljši kot deset let po tem, ko je prišlo do kršitve, v primeru trajajoče kršitve pa deset let po prenehanju kršitve. 3. Roki, navedeni v predhodnih odstavkih, se lahko podaljšajo v naslednjih primerih: (a) odločitev Sveta ECB je predmet pregleda pred Upravnim odborom za pregled ali postopka pritožbe pred Sodiščem Evropske unije; ali (b) zoper zadevno podjetje tečejo kazenski postopki v zvezi z istimi dejstvi. V takem primeru se roki, navedeni v predhodnih odstavkih, podaljšajo za obdobje, ki ga Upravni odbor za pregled ali Sodišče potrebuje za pregled odločitve ali dokler se kazenski postopki zoper zadevno podjetje ne zaključijo. 4. Pravica ECB do izvršitve odločitve o naložitvi sankcije preneha pet let po sprejetju take odločitve. Kakršno koli dejanje ECB, namenjeno uveljavitvi plačila ali plačilnih pogojev na podlagi naložene sankcije, pretrga zastaralni rok za izvršitev kazni. 5. Zastaralni rok za izvršitev sankcij se zadrži: (a) dokler ne poteče rok za plačilo naložene sankcije; (b) če se uveljavitev plačila naložene sankcije zadrži po odločitvi Sveta ECB ali Sodišča.“