L 400/404 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 ODLOČBA SVETA 
z dne 19. decembra 2006 
o posebnem programu za izvajanje 
Sedmega okvirnega programa 
Evropske skupnosti za at omsko energijo (Euratom) 
za dejavnosti na podro čju jedrskih raziskav in  usposabljanja (2007–2011) 
(2006/976/Euratom) 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske s kupnosti za atomsko energijo in zlasti prvega 
odstavka člena 7 Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta1, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora2, 
po posvetovanju z Znanstveno-tehni čnim odborom, 
                                                 
1 Mnenje z dne 30. novembra 2006 (še ni bilo objavljeno v Uradnem listu). 
2 UL C 185, 8.8. 2006, str. 10. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/405 
 ob upoštevanju naslednjega: 
(1) V skladu s Sklepom Sveta 2006/970/Euratom z dne 18. decembra 2006 o Sedmem 
okvirnem programu Evropske skupnosti za atom sko energijo (Euratom) za dejavnosti na 
področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007–2011)1 (v nadaljnjem besedilu "okvirni 
program") se okvirni program izvaja s posebnimi programi, v katerih so dolo čena 
podrobna pravila za njihovo izvajanje in traj anje ter predvidena  potrebna sredstva. 
(2) Okvirni program je sestavljen iz dveh vrst dejavnosti: (i) posrednih ukrepov na podro čju 
raziskav fuzijske energije ter raziskav jedrske cepitve in zaš čite pred sevanjem ter (ii) 
neposrednih ukrepov za dejavnosti S kupnega raziskovalnega središ ča na podro čju jedrske 
energije. Dejavnosti iz to čke (i) se izvajajo v okviru  tega posebnega programa. 
(3) Za ta program bi morala veljati prav ila okvirnega programa za udeležbo podjetij, 
raziskovalnih središ č in univerz ter za razširjanje rezultatov raziskav (v nadaljnjem 
besedilu "pravila za udeležbo in razširjanje"). 
(4) Okvirni program bi moral dopolnjevati dr uge ukrepe EU v zvezi s politiko na podro čju 
raziskav, ki so nujno potrebni  pri splošnih strateških  prizadevanjih za uresni čevanje 
lizbonske strategije, zl asti ukrepe na podro čju izobraževanja, usposabljanja, kulture, 
konkuren čnosti in inovacij, industrije, zdravja, varstva potrošnikov, zapo slovanja, energije, 
prometa in okolja. 
                                                 
1 Glej stran … tega Uradnega lista. 
L 400/406 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 (5) Glede na Sklep Sveta z dne 26. novembra 2004 o spremembi pogajalskih direktiv v zvezi z 
mednarodnim termonuklearnim poskusnim reaktorjem (ITER)1 bo v okviru širšega 
pristopa k fuzijski energiji izgradnja reaktorja ITER v Evropi osrednja zna čilnost 
dejavnosti na podro čju raziskav fuzije, ki se bodo izvajale pod okriljem okvirnega 
programa. 
(6) Dejavnosti EU, s katerimi se prispeva k uresni čevanju projekta ITER, zlasti tiste, ki so 
potrebne za za četek gradnje reaktorja ITER v Cadaracheju ter za raziskave in razvoj na 
področju tehnologije ITER v času trajanja okvirnega programa, usmerja skupno podjetje v 
smislu poglavja 5 naslova II Pogodbe. 
(7) Tudi vidiki raziskav in tehnološkega razvoja na podro čju znanosti in tehnologije jedrske 
cepitve se lahko izvajajo preko skupnih podj etij, ustanovljenih na podlagi poglavja 5 
naslova II Pogodbe. 
(8) Skupnost je v skladu s členom 101 Pogodbe sklenila vrsto mednarodnih sporazumov na 
področju jedrskih raziskav in treba bi si bilo prizadevati za krepitev mednarodnega 
sodelovanja na podro čju raziskav, da bi se  Skupnost še bolj vklju čevala v svetovno 
raziskovalno skupnost. Zato naj v tem posebne m programu sodelujejo države, ki so v ta 
namen sklenile sporazume, na ravni projekta in  na podlagi vzajemnih koristi pa naj v njem 
sodelujejo tudi subjekti iz tretjih drža v in mednarodne organizacije za znanstveno 
sodelovanje. 
                                                 
1 (še ni objavljeno v UL) 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/407 
 (9) Raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo znotraj tega programa, bi morale upoštevati 
temeljna eti čna načela, vključno s tistimi, ki so izražena v Listini o temeljnih pravicah 
Evropske unije. 
(10) Z okvirnim programom bi bilo treba prispevati k spodbuj anju trajnostnega razvoja. 
(11) Pomembno je zagotoviti dobro finan čno upravljanje okvirnega programa, karseda 
učinkovit in uporabnikom prijazen na čin za njegovo izvajanje ter obenem pravno varnost 
in dostopnost programa vsem udeležencem v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki se uporablja za splošni prora čun 
Evropskih skupnosti
1, in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/20022 o določitvi 
podrobnih pravil za izvajanje finan čne uredbe in vsemi prihodnjimi spremembami. 
                                                 
1 UL L 248, 16.9.2002, str.1 
2 UL L 357, 31.12.2002, str. 1, kakor je bila spre menjena z Uredbo Komisije (ES, Euratom) 
št. 1261/2005 (UL L 201, 2.8.2005, str. 3). 
L 400/408 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 (12) Treba je sprejeti ustrezne ukrepe, sorazmerne s finan čnimi interesi Evropskih skupnosti, za 
spremljanje u činkovitosti dodeljene finan čne podpore in u činkovitosti uporabe teh 
sredstev, da bi se prepre čile nepravilnosti in goljufije, storiti pa bi bilo treba tudi vse 
potrebno za povra čilo izgubljenih, nepravilno izpla čanih ali nepravilno porabljenih 
sredstev v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002, Uredbo Sveta (ES, Eu ratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 
o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti
1, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 
2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih 
opravlja Komisija za zaš čito finančnih interesov Evropskih s kupnosti pred goljufijami in 
drugimi nepravilnostmi2, in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta o 
preiskavah, ki jih izvaja Evropski  urad za boj proti goljufijam (OLAF)3. 
(13) Vsako tematsko podro čje bi moralo imeti lastno prora čunsko vrstico v splošnem prora čunu 
Evropskih skupnosti. 
(14) Pri izvajanju tega programa je treba primerno pozornost posvetiti integraciji na čela 
enakosti spolov ter med drugim tudi  delovnim pogojem, preglednosti postopkov 
zaposlovanja in poklicnemu razvoju v zvezi z raziskovalci, zaposlenimi pri projektih in 
programih, ki se financirajo v okviru ukre pov tega programa, za katere nudi referen čni 
okvir Priporo čilo Komisije z dne 11. ma rca 2005 o Evropski listini  za raziskovalce ter o 
Kodeksu ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev4, pri čemer je treba upoštevati njegovo 
prostovoljno naravo -  
                                                 
1 UL L 312, 23.12.1995, str. 1. 
2 UL L 292, 15.11.1996, str. 2. 
3 UL L 136, 31.5.1999, str. 1. 
4 C(2005) 576. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/409 
 SPREJEL NASLEDNJO ODLO ČBO: 
Člen 1 
V okviru Sedmega okvirnega programa Euratoma se za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. 
decembra 2011 sprejme posebni program za jedrske raziskave in usposabljanje na podro čju fuzijske 
energije, jedrske cepitve in zaš čite pred sevanjem, v nadaljnjem besedilu "posebni program". 
Člen 2 
Posebni program podpira vse raziskovalne dejavnosti in usposabljanje na podro čju jedrske energije, 
ki se izvajajo na naslednjih tematskih podro čjih: 
(a) raziskave fuzijske energije; (b) raziskave jedrske cepitve in zaš čite pred sevanjem. 
Cilji in splošne smernice navedenih dejavnosti so dolo čeni v Prilogi I. 
L 400/410 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Člen 3 
V skladu s členom 3 okvirnega programa znaša znesek, potreben za izvajanje posebnega programa, 
2 234 milijonov EUR, od česar je odhodkom za poslovanje Ko misije namenjenih do 15 %. 
Ta znesek se razdeli, kakor sledi: 
Raziskave fuzijske energije1 1947 
Jedrska cepitev in zaš čita pred sevanjem 287 
 
Člen 4 
1. Vse raziskovalne dejavnosti iz posebnega programa se izvajajo v skladu s temeljnimi 
etičnimi načeli. 
Člen 5 
1. Posebni program se izvaja s shemami financiranja, ki so dolo čene v Prilogi II k okvirnemu 
programu. 
2. Za ta posebni program se uporabljaj o pravila za udeležbo in razširjanje. 
                                                 
1 V okviru zneska, predvidenega za raziskave fuzijske energije, se bo najmanj 900 milijonov 
EUR namenilo za dejavnosti, ki niso povezane z gradnjo reaktorja ITER in so naštete v 
Prilogi. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/411 
 Člen 6 
1. Komisija sestavi delovni program za izva janje posebnega programa, v katerem podrobno 
opredeli cilje ter predno stne naloge na podro čju znanosti in tehnologije, dolo čene v Prilogi, 
sheme financiranja, ki se bodo uporabile za tem o, za katero se lahko predloži predloge, ter 
časovni razpored izvajanja. 
2. V delovnem programu se upoštevajo ustrezne raziskovalne dejavnosti , ki jih izvajajo 
države članice, pridružene države te r evropske in mednarodne or ganizacije. Po potrebi se 
program posodablja. 
3. V delovnem programu se dolo čijo merila, v skladu s katerimi se ocenjujejo predlogi za 
posredne ukrepe v okviru shem financiranja  in izbirajo projekti. Merila so odli čnost, 
učinek in izvajanje, v tem okviru pa se v delovnem programu lahko nadalje opredeli ali 
dopolni dodatne zahteve, ponde rje in mejne vrednosti. 
4. V delovnem programu se lahko opredeli: 
(a) organizacije, ki prej emajo prispevke v obliki članarine; 
(b) podporne ukrepe za dejavnos ti nekaterih pravnih oseb. 
L 400/412 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Člen 7 
1. Za izvedbo posebnega programa je odgovorna Komisija. 
2. Komisiji pri izvajanju posebnega programa pomaga posvetovalni odbor. Člani tega odbora 
se lahko menjujejo glede na razli čne točke dnevnega reda odbora. Za vidike, povezane z 
jedrsko cepitvijo, so sestava tega odbora in podr obni operativni predpisi  in postopki, ki se 
za njega uporabljajo, dolo čeni v Sklepu Sveta 84/338/Euratom, ESPJ, EGS z dne 29. 
junija 1984 o strukturah in postopkih za upravljanje in us klajevanje raziskovalnih, 
razvojnih in predstavitv enih dejavnosti v Skupnosti1. Za vidike, povezane s fuzijo, je isto 
določeno v Sklepu Sveta z dne 16. decembra 1980 o ustanovitvi posvetovalnega odbora za 
fuzijski program2. 
3. Komisija odbor redno obveš ča o splošnem napredku pri izvajanju posebnega programa in 
mu pravo časno predloži podatke o vseh dejavnostih RTR,  ki se predlagajo ali financirajo v 
okviru tega programa. 
                                                 
1 UL L 177, 4.7. 1984, str. 25. 
2 Še ni objavljen, vendar n azadnje spremenjen s Sklepom  2005/336/Euratom (UL L 108, 29.4. 
2005, str. 64). 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/413 
 Člen 8 
Komisija v skladu s členom 6 okvirnega programa zagotovi neodvisno spremljanje, oceno in 
pregled izvajanja dejavnosti na podro čjih, zajetih v tem posebnem programu. 
Člen 9 
Ta odločba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Ta odločba je naslovljena na države članice. 
V Bruslju, 19. decembra 2006 
 Za Svet 
 Predsednik 
 J. KORKEAOJA 
 
L 400/414 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 PRILOGA  
ZNANSTVENI IN TEHNOLOŠKI CILJI, 
SPLOŠNE SMERNICE ZA TEME IN DEJAVNOSTI 
1. UVOD 
Jedrska energija trenutno prispeva  tretjino v EU porabljene elektri čne energije in je, glede na to, da 
je najpomembnejši vir elektri čne energije za pokrivanje osnovni h obremenitev, ki med delovanjem 
jedrskih elektrarn ne proizvaja CO 2, pomemben predmet razprave  o sredstvih za boj proti 
podnebnim spremembam in zmanjševanju evropske odvisnosti od uvožene energije. 
Fuzija lahko pomembno prispeva k uresni čitvi trajnostne in varne oskr be EU z energijo, potem ko 
se bodo v naslednjih nekaj desetle tjih na trgu uveljavili komercial ni fuzijski reaktorji, pri čemer je 
ITER velik korak na pot i do tega cilja. Uresni čitev projekta ITER je zato v ospredju sedanje 
strategije EU, čeprav jo mora spremljati mo čan in usmerjen evropski program raziskav in razvoja za 
pripravo na izkoriš čanje reaktorja ITER ter razvoj tehno logij in baze znanja, potrebnih med 
njegovim obratovanjem in tudi pozneje. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/415 
 Po drugi strani je jedrska cepitev uresni čljiva možnost za tiste države članice, ki bi to tehnologijo 
rade izkoristile za uravnoteženo kombinacijo os krbe z energijo. Raziskave in usposabljanje so 
odločilnega pomena pri zagotavljanju visoke ravni sedanje in prihodnj e jedrske varnosti, ohranjanju 
napredka v smeri trajnostnih rešitev gl ede ravnanja z odpadki ter izboljševanju u činkovitosti in 
konkuren čnosti sektorja kot celot e. Raziskave na podro čju zaščite pred sevanjem predstavljajo 
bistven vidik te politike, saj zagotavljajo optimal no varnost javnosti in del ovne sile pri celotni 
uporabi v medicini in industriji. 
Če naj Evropa ostane konkuren čna, je bistvenega pomena ustrezn a raven vlaganja v raziskave na 
vseh podro čjih: da bi dosegli najve čjo možno u činkovitost, to zahteva uskl ajeno delovanje na ravni 
EU s stalnim sodelovanjem med državami članicami in pomembna prizadevanja za ohranitev 
infrastruktur, sposobnosti in znanja. Na splo šno bodo raziskave potrebne tudi za odkrivanje novih 
znanstvenih in tehnoloških možnosti te r za prožen odziv na nove politi čne potrebe, ki nastajajo v 
času trajanja okvirnega programa. 
L 400/416 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 2. Tematska podro čja raziskav 
2.1. Fuzijska energija 
Izgradnja reaktorja ITER v Cadaracheju v Franciji in projekti "širšega pristopa" za pospešitev 
razvoja fuzijske energije se bodo izvajali v okviru mednarodnega sodelovanja. Z mednarodnim 
sporazumom ITER se bo ustanovila Or ganizacija ITER. Izgradnja reakto rja ITER in projekti širšega 
pristopa, pa tudi njihova uporaba sk upaj z drugimi zmogljivostmi na podro čju mednarodnega 
sodelovanja, bosta tako sodelovanj e povzdignili na raven, kakršne do zd aj še ni bilo. To bo Evropi 
prineslo številne koristi, zlasti v smislu u činkovitosti in morebitne de litve stroškov. Evropska 
agencija (Domestic Agency) za ITER bo us tanovljena kot skupno podjetje v okviru Pogodbe 
Euratom. Preko nje bo Euratom izpolnjeval svoje mednarodne obveznosti, ki izhajajo iz Sporazuma 
ITER; poleg tega pa bo zagot avljala, da bo Euratom u činkovito in skladno zagotavljal evropski 
prispevek k projektu ITER in projektom širšega pristopa, vklju čno z dejavnostmi na podro čju 
raziskav in razvoja, ki  podpirajo te projekte. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/417 
 Evropa ima na podro čju raziskav fuzijske energije vodil no vlogo zaradi enotnega in v celoti 
integriranega evropskega fuzijskega programa v sm islu Evropskega raziskovalnega prostora (ERP), 
močne stalne podpore Skupnosti, usklajevanja  s strani Euratoma in razvoja človeškega kapitala v 
Euratomovih združenjih za fuzijo. Združenja za fuzijo so središ ča odličnosti na podro čju raziskav 
fuzije in razpolagajo z obširno mrežo za sodelovanje, ki v veliki meri temelji na njihovih eksperimentalnih zmogljivostih. Izjemni razvoj  tehnologije, ki ga je Euratom prispeval k 
dejavnostim tehni čnega projektiranja reaktorja ITER, in  uspešna uporaba zmogljivosti JET sta 
močno prispevala k nadaljnjemu spodbujanju tesne povezanosti evropskega fuzijskega programa. 
To je Evropi tudi zagotovilo znanje in izkušnje,  potrebne za široko zastavl jeno sodelovanje pri vseh 
vidikih raziskav fuzijske energije, vklju čno z uresni čevanjem projekta ITER in projektov širšega 
pristopa. Na podlagi teh dosežkov bosta organiza cija in upravljanje Sedmega okvirnega programa 
zagotovila u činkovito usklajenost dejavnosti na podro čju raziskav in razvoja za doseganje 
kratkoročnih in dolgoro čnih ciljev programa. 
Hiter razvoj fuzije zahteva  tudi obsežno industrijsko b azo, da se zagotovi pravo časna uporaba 
fuzijske energije. Evropska industrija je že ob čutno prispevala k tehni čnemu projektiranju reaktorja 
ITER. V času trajanja Sedmega okvirnega programa bo evropska industrija, vklju čno z MPS, igrala 
osrednjo vlogo pri izgradnji reakto rja ITER, poleg tega pa si bo  prizadevala za polno sodelovanje 
pri razvoju tehnologij fuzijske ener gije za elektrarno DEMO ("predst avitvena" fuzijska elektrarna) 
in prihodnje fuzijske elektrarne. 
L 400/418 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Projekt ITER in evropski program raziskav fuzijs ke energije bosta prispe vala k nekaterim izmed 
nujnih ukrepov, ki so bili v poro čilu skupine na visoki ravni ("Kokovo poro čilo") ozna čeni kot 
bistveni za napredek Lizbonske strate gije. ITER bo postal še posebej privla čen za najboljše 
znanstvenike s podro čja fuzije, inženirje in industrije visoke tehnologije. To bo koristilo tako 
evropskemu fuzijskemu programu kot tudi splošni znanstveni in tehni čni bazi znanja. Spretnosti in 
znanje, ki jih bo evropska industr ija pridobila ob gradnji sistemov in komponent za reaktor ITER, ki 
bodo morali izpolnjevati visoke tehni čne zahteve, bodo pomagali pove čati njeno konkuren čnost. 
Splošni cilj Cilj programa je razviti bazo znanja za izgradnjo pr ototipskih reaktorjev za elektrarne, ki so varne, 
trajnostne, okoljsko odgovorne in gospodar no izvedljive, pomemben korak pri uresni čevanju tega 
cilja je izgradnja reaktorja ITER. 
Dejavnosti 
(i) Izgradnja reaktorja ITER 
To vključuje dejavnosti, potrebne za skupno izgradnjo re aktorja ITER kot mednarodne raziskovalne 
infrastrukture: 
Skupnost bo imela kot gostiteljica projekta pose bno odgovornost znotraj Orga nizacije ITER in 
vodilno vlogo zlasti pri pripravi loka cije, ustanovitvi Organizacije ITER , upravljanju in izbiri kadra, 
pa tudi pri splošni tehni čni in administrativni podpori. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/419 
 Skupnost bo kot pogodbena stran pri projektu ITER pris pevala k izgradnji opreme in objektov, ki so 
znotraj obmo čja reaktorja ITER in so bistvene za njegovo uporabo, ter podpi rala projekt med 
gradnjo. 
Dejavnosti na podro čju raziskav in razvoja v podporo izgr adnji reaktorja I TER bodo potekale v 
okviru združenj za fuzijo in  evropskih industrij. Vklju čevale bodo razvoj in test iranje komponent in 
sistemov. 
(ii) Raziskave in razvoj za pr ipravo obratovanja reaktorja ITER 
Usmerjen fizikalno-tehnološki program bo osredoto čen na konsolidacijo projektnih odlo čitev v 
zvezi z reaktorjem ITER in na priprave na hiter za četek obratovanja reaktorja, pri čemer bo ob čutno 
zmanjšal čas in znižal stroške, potrebne za doseganje osnovnih ciljev projekta. Izvajal se bo preko 
usklajenih eksperimentalnih in teoreti čnih dejavnosti ter modelira nja z uporabo zmogljivosti 
reaktorja JET in drugih naprav ma gnetne konfinacije, in sicer že obstoje čih, prihodnjih ali tistih v 
gradnji (tokamaki, stelaratorji, R FP), ter tudi drugih naprav, s kate rimi razpolagajo združenja, in 
Evropi zagotavljal potrebni vp liv na projekt ITER in pomem bno vlogo pri njegovi uporabi. V 
program bosta vklju čena: 
– ocena posebnih klju čnih tehnologij za obratovan je reaktorja ITER z dokon čanjem in 
uporabo izboljšav na reaktorju JET (prva stena, sistemi ogrevanja, diagnostika); 
– preverjanje scenarijev za obratovanje reak torja ITER z usmerjenimi eksperimenti na 
reaktorju JET in drugih zmogljivosti h ter z usklajenim modeliranjem. 
L 400/420 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 V začetni fazi Sedmega okvirnega programa bo izveden pregled zmogljivosti, vklju čenih v 
program, pri čemer bosta, v povezavi z uporabo reaktorj a ITER, ocenjeni možnost postopnega 
prenehanja uporabe sedanjih zmogljivosti in potreba po novih napravah. Na tem pregledu bo 
temeljila morebitna podpora novim ali nadgrajenim napravam, s čimer naj bi bilo zagotovljeno, da 
bo program za ustrezne raziskave in razvoj  ohranil zadostne zmogljivosti za fuzijo. 
(iii) Tehnološke dejavnosti za  pripravo elektrarne DEMO 
V združenjih in industriji se  bodo nadalje razvijale klju čne tehnologije in materiali, potrebni za 
izdajo licence, izgradnjo in obrat ovanje elektrarne DEMO, da se bodo lahko testira li na reaktorju 
ITER in da se bo evropski industriji omogo čila izgradnja elektrarne DE MO in razvoj prihodnjih 
fuzijskih elektrarn. Izvajale  se bodo naslednje dejavnosti: 
– vzpostavitev posebne projektne s kupine in izvajanje dejavnosti tehni čne validacije in 
tehničnega projektiranja (EVEDA) za pripravo na izgradnjo Eksperimentalne obsevalne 
naprave za testiranje fuzijskih materialov in tehnologij (IFMIF), ki se bo uporabljala za 
testiranje materialov za fuzijsko elektrarno – bist veni predpogoj za izdajo  licence elektrarni 
DEMO; 
– razvoj, testiranje materialov s pomo čjo obsevanja in razvoj ma terialov z nizko aktivacijo, 
ki so odporni na sevanje; razvoj klju čnih tehnologij, potrebnih za obratovanje fuzijske 
elektrarne, vklju čno z moduli oblog; na črt zasnove elektrarne  DEMO, ob upoštevanju 
varnostnih in okoljskih vidikov. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/421 
 (iv) Dolgoro čne raziskovalne in razvojne dejavnosti 
Na podlagi dejavnosti projektov ITER in DEMO bo fuzijski program razvijal sposobnosti in 
povečal bazo znanja na podro čjih, ki so strateško pomembna za pr ihodnje fuzijske elektrarne. Te 
raziskovalne dejavnosti bodo izboljšale tehni čno in gospodarsko izvedljivost fuzijske energije. V 
okviru Sedmega okvirnega programa je v ta namen predvideno: 
– preučevanje možnosti izboljšave sistemov magnetne konfinacije  pri konceptih, ki imajo 
velik potencial za upora bo na reaktorjih, vklju čno s stelaratorji; delo bo osredoto čeno na 
dokončanje izgradnje steleratorja W7-X; uporaba obstoje čih naprav za pove čanje 
eksperimentalnih podatkovnih baz; in ocen a prihodnjih perspek tiv teh konfiguracij; 
– izvedba eksperimentalnega programa s podro čja fizike fuzije, katerega cilj bo zagotoviti 
celovito razumevanje fuzijske plazme, da bi  optimalizirali projektiranje elektrarne; 
– nadaljevanje teoreti čnega dela in modeliranja s kon čnim ciljem celovitega razumevanja 
fuzijske plazme za uporabo v reaktorjih 
– izvajanje študij družbenih in gospodarskih vidi kov pridobivanja energi je z jedrsko fuzijo 
ter ukrepi za spodbujanje osveš čanja in izobraževanja javnosti v zvezi s fuzijo; 
Nadaljevanje sedanjih dejavnosti na podro čju raziskav fuzijske energije preko inercialne 
konfinacije, s katerimi se bodo še naprej nadz orovale civilne razis kovalne dejavnosti držav članic 
na področju inercialne konfinacije. 
L 400/422 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 (v) Človeški viri, izobraževanje in usposabljanje 
Primerni človeški viri in visoka ra ven sodelovanja v okviru pr ograma za takojšnje in za 
srednjeročne potrebe projekta ITER te r za nadaljnji razvoj fuzije se bodo zagotovili z naslednjimi 
ukrepi: 
– podpora mobilnosti raziskovalcev med organi zacijami, ki sodelujejo pri programu, za 
izboljšanje sodelovanja in integracije  programa ter za spodbujanje mednarodnega 
sodelovanja; 
– visoka raven usposabljanja za inženirje in  raziskovalce na podiplomski in podoktorski 
ravni, vklju čno z uporabo zmogljivosti programa kot u čne platforme ter posebnimi 
seminarji in delavnicami. Sprejeti bodo ukrep i za spodbujanje sodel ovanja med udeleženci 
programa na podro čju visokega šolstva, kar lahko zajema magistrske in doktorske 
programe na podro čju fizike in fuzijskega inženiringa; 
– spodbujanje inovacij in izmenjave znanja z ustr eznimi univerzami, raziskovalnimi inštituti 
in industrijo; 
– spodbujanje pridobi vanja patentov. 
(vi) Infrastrukture 
Izvedba projekta ITER v Evropi v medna rodnem okviru Organizacije ITER bo del novih 
raziskovalnih infrastruktur z mo čno evropsko razsežnostjo. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/423 
 (vii) Postopki prenosa tehnologije 
ITER bo zahteval novo in bolj prilagodlji vo organizacijsko strukturo, ki bo omogo čila hiter prenos 
postopka inovacij in ustvarjenega te hnološkega napredka na industrijo, s čimer se bodo lahko 
izpolnile zahteve, da evropska  industrija postane bolj konkuren čna. 
(viii) Odziv na nastajajo če in nepredvidene potrebe politike 
"Hitri program" za razvoj fuzijske energije bi lahko fuzijsko energi jo hitreje pripeljal na trg v 
okviru širše zastavljene politike za reševanje vprašanj zagotavljanja ne prekinjene oskrbe z energijo 
v Evropi, podnebnih sprememb in trajnostnega razvoj a. Glavni cilj in pomemben mejnik "hitrega 
programa" bi bila pred časna izgradnja elektrarne DEMO. V okviru Sedmega okvirnega programa bi 
to pomenilo dejavnosti in projekte, ki so del mednarodne ga širšega pristopa k fu zijski energiji, ki ga 
izvaja Euratom v sodelovanju s partnerji ITER. 
2.2. Jedrska cepitev in zaš čita pred sevanjem 
Posredni ukrepi se bodo izvaja li na petih glavnih podro čjih dejavnosti, ki so opisana spodaj. Splošni 
cilj je predvsem spodbujanje varnej še, z vidika virov in stroškovno u činkovite jedrske cepitve ter 
drugih uporab sevanja v industriji in medicini. Vendar pa v okviru  programa obstajajo pomembne 
medsektorske povezave, tako da je treba us trezno prilagoditi interakcije med razli čnimi 
dejavnostmi. V tem pogledu so bistvene podpora uspos abljanju in raziskovalne infrastrukture. 
Ključni vidik vseh projektov v tem sektorju, ki jih financira Skupnost, morajo biti potrebe po 
usposabljanju, ki bodo skupaj s podporo infrastruktu ram bistvenega pomena pri reševanju vprašanja 
sposobnosti na podro čju jedrske energije. 
L 400/424 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Za krepitev Evropskega razis kovalnega prostora je potreben skupni evropski pogled na klju čne 
probleme in pristope. Vzpostavljene bodo povezave med nacionalnimi programi, poleg tega pa se 
bo spodbujalo povezovanje v mreže z mednarodnimi or ganizacijami in tretjimi državami, vklju čno 
z ZDA, NND, Kanado in Japonsko. Če je jasno razviden interes Skupnosti, mora Euratom igrati 
aktivno vlogo v obstoje čih forumih pri usklajevanju dejavnosti na podro čju raziskav in 
tehnološkega razvoja RTR na medn arodni ravni. Po potrebi se bo us klajevanje zagotovilo tudi s 
programom neposrednih ukre pov, ki jih na tem podro čju izvaja JRC, pa tudi s posrednimi ukrepi v 
okviru raziskav fuzijske energije. 
Prav tako je pomembna vzpostavitev povezav z raziskovalnimi dejavnostmi okvirnega programa 
ES, zlasti pri dejavnostih na podro čju evropskih standardov, izobr aževanja in usposabljanja, 
varovanja okolja, raziskav  materialov, upravljanja, skupnih infras truktur, varnosti, varnostne kulture 
in energetike. Na mnogih tematskih podro čjih bo glavna zna čilnost dejavnosti mednarodno 
sodelovanje. 
(i) Ravnanje z radioaktivnimi odpadki 
Cilji 
Z raziskavami in tehnološkim razvojem, usmerjenim i v izvajanje, naj bi se vzpostavila trdna 
znanstvena in tehni čna podlaga za predstavitev tehnologij ter varnosti odlag anja izrabljenega goriva 
in dolgoživih radioaktivnih odpa dkov v geološke formacije, podpr l razvoj skupnega evropskega 
pogleda na glavna vprašanja v zvezi z ravnanjem  z odpadki in njihovim odl aganjem in raziskale 
možnosti za zmanjšanje koli čine in/ali nevarnosti odpadkov z lo čevanjem in pretvorbo ali na druge 
načine. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/425 
 Dejavnosti 
Odlaganje v geološka odlagališ ča: raziskave in tehnološki razvoj na podro čju odlaganja visoko 
radioaktivnih in/ali dolgoživi h odpadkov v geološka odlagališ ča, ki vklju čujejo tehni čne študije in 
predstavitev zasnove odlagališ č, opredelitev okolnih kamnin odlagališ ča v podzemnih raziskovalnih 
laboratorijih (tako splošno kot tudi glede na zna čilnosti lokacije), razi skave okolja odlagališ ča, 
študije pomembnih procesov v bližnjem (oblika odpa dkov in umetne pregrade) in oddaljenem polju 
(skalna podlaga in možnosti za širjenje v biosfero ), razvoj trdnih metodologij za oceno uspešnosti in 
varnosti ter preu čevanje upravljanja in družbenih vpraš anj, povezanih z odobravanjem javnosti. 
Ločevanje in pretvorba:  raziskave in tehnološki razvoj na vseh tehni čnih podro čjih ločevanja in 
pretvorbe, ki bi lahko predstavljali osnovo za razv oj pilotskih zmogljivosti in predstavitvenih 
sistemov za najbolj napredne procese lo čevanja in sisteme pretvorbe, ki vklju čujejo podkriti čne in 
kritične sisteme, da bi zmanjšali koli čino in nevarnost visoko radi oaktivnih dolgoživ ih odpadkov, ki 
nastanejo pri obdelavi izrabljenega jedrskega gori va. Raziskoval se bo tudi  potencial konceptov, ki 
omogočajo zmanjšanje koli čine odpadkov pri pridobivanj u jedrske energije, vklju čno z bolj 
učinkovito uporabo ceplj ivih snovi v obstoje čih reaktorjih. 
(ii) Reaktorski sistemi 
Cilji 
Cilj teh ukrepov je zagotoviti neprekinjeno in va rno delovanje vseh zadevnih vrst obstoje čih naprav 
in, kot prispevek k spodbujanju raznolikosti in varnosti oskr be z energijo ter prispevek k 
preprečevanju globalnega segr evanja, raziskati potencial na prednejših tehnologij v zvezi z 
omogočanjem še varnejšega, z vidika virov u činkovitejšega in bolj konkuren čnega izkoriš čanja 
jedrske energije. 
L 400/426 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Dejavnosti 
Varnost jedrskih naprav:  raziskave in tehnološki razvoj na podro čju obratovalne varnosti sedanjih in 
prihodnjih jedrskih naprav, zlasti v zvezi z nasle dnjimi vidiki: ocena življe njske dobe elektrarn in 
njihovo upravljanje, varnostna kul tura (zmanjšanje tveganja človeške ali organizacijske napake na 
najmanjšo možno stopnjo), napredne metodolog ije za oceno varnosti, orodja za numeri čno 
simulacijo, instrumentacija in nadzor ter prepre čevanje in ublažitev hujših nesre č, s spremljajo čimi 
dejavnostmi za optimizacijo upravljanj a znanja in ohranjanje sposobnosti. 
Napredni jedrski sistemi:  raziskave in tehnološki razvoj za izboljšanje u činkovitosti sedanjih 
sistemov in goriv in, v okviru me dnarodnih prizadevanj na tem podro čju, na primer mednarodnega 
foruma za raziskave IV. generac ije, za raziskovanje vidikov dolo čenih naprednih reaktorskih 
sistemov, da bi ocenili njihov potencial, sposobnost prepre čevanja širjenja in posledice za 
dolgoročno trajnost, vklju čno s predhodnimi raziskovalnimi dejavnostmi1 (zlasti raziskav 
materialov) in raziskav gori vnih ciklusov, inovativnih goriv in vidikov ravnanja z odpadki.  
(iii) Zaš čita pred sevanjem 
Cilji 
Varna uporaba sevanja v medicini in  industriji temelji na zanesljivi politiki varstva pred sevanjem 
in njenem u činkovitem izvajanju in ostaja prednostna nal oga programa. Ohranjanje in izboljševanje 
standardov zaš čite je skupni cilj vseh dejavnosti programa, pri tem igrajo raziskave klju čno vlogo. 
Pomembna cilja raziskav sta tudi podpora politikam Skupno sti in njihovo u činkovito izvajanje ter 
hiter in učinkovit odziv na nastajajo če potrebe. 
                                                 
1 Treba je opozoriti, da v posebnem programu ES "Zamisli" ERC podpira pionirske raziskave 
na vseh podro čjih osnovnih znanstvenih in tehnoloških raziskav. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/427 
 Ključni cilj teh raziskav bo po magati razjasniti sporno vpraš anje nevarnosti dolgotrajne 
izpostavljenosti nizkemu sevanju. Razrešitev tega zn anstvenega in normativnega vprašanja bi lahko 
imela pomembne posledice za stro ške in/ali zdravje v zvezi z uporabo sevanja v medicini in 
industriji. 
Dejavnosti 
– Količinska opredelitev nevarnosti dolgotra jne izpostavljenosti nizkemu sevanju : boljša 
količinska opredelitev nevarnosti za zdravj e pri dolgotrajni iz postavljenosti nizkemu 
sevanju ob upoštevanju indi vidualnih razlik s pomo čjo epidemioloških študij in boljšega 
razumevanja mehanizmov na podlagi raziskav na podro čju celične in molekularne 
biologije.  
– Uporaba sevanja v medicini : izboljšanje varnosti in u činkovitosti uporabe sevanja v 
medicini pri diagnostiki  in zdravljenju (vklju čno z jedrsko medicino) s pomo čjo 
najnovejšega tehnološkega razvoja in dosegan je pravega razmerja med koristmi in 
nevarnostjo takih uporab. 
– Ukrepanje v primeru izrednih dogodkov in rehabilitacija : izboljšanje skladnosti in 
integracije ukrepov v primeru izrednih dogodkov (vklju čno z opisom kontaminacije in 
rehabilitacijo ozemelj, ki so bila kontaminirana v nesre či) v Evropi s pomo čjo razvoja 
skupnih orodij in strategij ter prikaz njihove u činkovitosti v operativnih okoljih. 
L 400/428 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – Zlonamerna uporaba sevanja ali radioaktivnih snovi : razvoj trdnih in iz vedljivih pristopov 
k zmanjševanju posledic ob zlonamerni uporabi (vklju čno z zlorabo) sevanja ali 
radioaktivnih snovi z ozirom na njene mo rebitne neposredne in posredne posledice za 
zdravje in kontaminacijo okolja, zlasti naseljenih obmo čij ter zalog vode in hrane. 
S temo "Varnost", ki je del posebnega programa "Sodelovanje"1 in za katero se lahko 
uporabijo vsa ustrezna strokovna mnenja, pr idobljena iz predhodnih dejavnosti Euratoma, 
se bo zagotovilo dopolnjevanje in se izognilo podvajanju. 
– Druge teme: nacionalne raziskovalne dejavnosti  na drugih podro čjih (npr. naravno sevanje, 
radioekologija, varstvo o kolja, dozimetrija, poklicna izpostavljenost, obvladovanje 
tveganja itd.) se bodo bolj u činkovito integrirale.  
                                                 
1 Del Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/429 
 (iv) Infrastrukture 
Cilji 
Raziskovalne infrastrukture – od zelo velikih in dragih mrež elektrarn in  laboratorijev do veliko 
manjših zmogljivosti, kot so podatkovne baze, orodja za numeri čno simulacijo in tkivne banke – so 
bistven del raziskav in te hnološkega razvoja na podro čju jedrske znanosti in tehnologije ter 
radioloških znanosti. Cilji pr ograma so zagotoviti podporo klju čnim infrastrukturam, ki imajo za 
jasno izraženo evropsko dodano vrednos t, zlasti za zagotavljanje kriti čne mase in za zamenjavo 
starih zmogljivosti, na primer raziskovalnih reak torjev. To bo utrdilo uspeh prejšnjih programov 
Skupnosti, ki so lajšali nadnacionalni dostop do teh infrastruktur in sodelovanje med njimi, ter 
prispevalo k ohranjanju visokih standardov tehni čnih dosežkov, inovacij in varnosti na jedrskem 
področju v Evropi. 
Infrastrukture so zelo pomembne tudi za usposabljanje znanstvenikov in inženirjev. 
Dejavnosti 
– Podpora infrastrukturam:  podpora zasnovi, prenovi, izgradnj i in/ali obratovanju klju čnih 
raziskovalnih infrastruktur, potrebnih pr i vseh zgoraj navedenih tematskih podro čjih; na 
primer: podzemni laboratoriji za raziskave od laganja radioaktivnih odpadkov v geološka 
odlagališča, pilotne/testne zmogljivosti za naprave za lo čevanje in pretvorbo, komponente 
in podsistemi reaktorjev, vro če celice, zmogljivosti za test iranje pri težjih nesre čah in 
termohidravli čne poizkuse, naprave za testiran je materialov, orodja za numeri čno 
simulacijo in radiobiološke zmogljivosti, podatkovne baze in tkivne banke za uporabo pri raziskavah varstva pred sevanjem. 
L 400/430 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – Dostop do infrastruktur: olajša ti mednarodni dostop do obstoje čih in prihodnjih 
infrastruktur za posamezne raziskovalne delavce in raziskovalne skupine. 
(v) Človeški viri, mobilnost in usposabljanje 
Cilji 
Zaradi skrbi za ohranitev zahtevane vi soke ravni strokovnega znanja in človeških virov v vseh 
sektorjih jedrske cepitve in zaš čite pred sevanjem ter posledic, ki jih to lahko ima zlasti za 
sposobnost ohraniti sedanje visoke ravni jedrske varnosti, bo program usme rjen v podporo širjenju 
znanstvenih sposobnosti in znanja po vsem sektorju s pomo čjo cele vrste ukrepov. Cilj teh ukrepov 
je zagotoviti čim hitrejšo razpoložljivost ustrezno us posobljenih raziskovalcev, inženirjev in 
tehnikov ter zagotoviti enakovrednost kvalifikacij v vseh državah članicah, na primer s skupnimi 
dejavnostmi usposabljanja in izbol jšanim usklajevanjem med izobraževanimi ustanovami v EU, ali 
spodbujanjem usposabljanja in mobilnosti študentov in znanstvenikov. Samo resni čno evropski 
pristop lahko zagotovi zahtevane sp odbude in usklajeno raven visoke izobrazbe in usposabljanja ter 
tako spodbuja mobilnost nove generacije znanst venikov in upošteva potrebe inženirjev, soo čenih s 
prihodnjimi znanstvenimi in tehni čnimi izzivi v vse bolj integr iranem jedrskem sektorju, po 
usposabljanju skozi celotno delovno dobo. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/431 
 Dejavnosti 
– Usposabljanje:  uskladitev nacionalnih programov in  izpolnjevanje splošnih potreb po 
usposabljanju na podro čju jedrske znanosti in tehnologije s pomo čjo cele vrste 
instrumentov, vklju čno s konkuren čnimi, kot del splošne podpore človeškim virom na vseh 
tematskih podro čjih. Vklju čuje podporo te čajem in mrežam usposab ljanja ter ukrepe, s 
katerimi lahko sektor postane bolj privla čen za mlade znanstvenike in inženirje. 
– Mobilnost raziskovalnih  delavcev: podpora pove čanju mobilnosti znanstvenikov in 
inženirjev med razli čnimi univerzami in inštituti v državah članicah, pa tu di v državah 
izven EU, zlasti s pomo čjo štipendij. V primeru razis kovalnih delavcev iz NND je mogo ča 
posebna pomo č. 
L 400/432 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 3. Eti čni vidiki 
Med izvajanjem tega programa in raziskovalnih dejavnos ti, ki izhajajo iz njega, je treba spoštovati 
temeljna eti čna načela. Sem sodijo med drugim na čela iz Listine EU o temeljnih pravicah, vklju čno 
z naslednjimi: varstvo človekovega dostojanstva in življe nja, varstvo osebnih podatkov in 
zasebnosti, kakor tudi živali in okolja v skla du s pravom Skupnosti in najnovejšimi razli čicami 
ustreznih mednarodnih konvencij, smernic in kode ksov ravnanja, npr. Helsinške deklaracije, 
Konvencije Sveta Evrope o človekovih pravicah in biomedicini, podpisane v Oviedu dne 4. aprila 
1997, in njenih dodatnih protokolov,  Konvencije ZN o otrokovih prav icah, Splošne deklaracije o 
človeškem genomu in človekovih pravicah, ki jo je sprejel Unesco, Konvencije ZN o biološkem in 
toksičnem orožju (BTWC), Mednarodne pogodbe o rast linskih genskih virih za kmetijstvo in 
prehrano ter ustreznih resolucij Sveto vne zdravstvene organizacije (WHO). 
Prav tako se bodo upoštevala mnenja Evr opske skupine svetovalcev glede eti čnih posledic 
biotehnologije (1991–1997) in mnenja Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologij 
(od 1998). 
V skladu z na čelom subsidiarnosti in zaradi raznolikosti v Evropi obstoje čih pristopov morajo 
udeleženci v raziskovalnih projektih spošt ovati trenutno zakonodajo, predpise ter eti čna merila v 
državah, kjer potekajo raziskave. V vsakem primer u se uporabljajo nacionalni predpisi in nobena 
raziskava, ki je prepovedana v kateri koli posamezni državi članici ali drugi državi, se ne bo 
podpirala s financiranjem Skupnosti, ki se bo izvajalo v tej državi članici ali državi. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/433 
 Po potrebi morajo izvajalci ra ziskovalnih projektov pridobiti odobr itev ustreznih nacionalnih ali 
lokalnih odborov za etiko še pred za četkom izvajanja dejavnosti RTR. Komisija bo sistemati čno 
izvedla tudi pregled izpolnjevanja eti čnih meril pri predlogih, ki obravnavajo eti čno občutljiva 
vprašanja, ali kadar eti čni vidiki niso bili ustrezno obravnavani. V posebnih primerih se lahko 
pregled izpolnjevana eti čnih meril izvede med izvajanjem projekta. 
Protokol o zaš čiti in dobrem po čutju živali, ki je priložen Pogodbi, zahteva, da Skupnost pri 
oblikovanju in izvajanju svojih politik, vklju čno z raziskavami, v celoti upošteva zahteve po 
dobrem po čutju živali. Direktiva Sveta 86/609/EGS  z dne 24. novembra 1086 o približevanju 
zakonov in drugih predpisov držav članic o varstvu živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge 
znanstvene namene1, zahteva, da morajo biti vsi poskusi na črtovani tako, da se izognemo 
povzročanju stisk in nepotrebnih bole čin ter trpljenja poskusnim živalim, z uporabo najmanjšega 
števila živali, uporabo živali z najnižjo mero nevrofiziološke ob čutljivosti ter povzro čanjem 
najmanjše možne bole čine, trpljenja, stiske  ali trajnih poškodb. Spre minjanje genske dediš čine 
živali in kloniranje živali je dovolje no zgolj v primerih, ko so cilji eti čno utemeljeni, pogoji 
zagotavljajo dobro po čutje živali in se spoštujejo na čela biološke raznolikosti.  Med izvajanjem tega 
programa bo Komisija redno spremljala najnove jša znanstvena dognanja ter nacionalne in 
mednarodne predpise, tako da bo lahko upoštevala kakršen koli razvoj dogodkov. 
 
                                                 
1 UL L 358, 18.12. 1986, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/65/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 230, 16.9. 2003, str. 32).