IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/209

z dne 12. februarja 2016

o zahtevi za standardizacijo evropskim organizacijam za standardizacijo v zvezi z inteligentnimi prometnimi sistemi (ITS) na mestnih območjih v podporo Direktivi 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 808)

(Besedilo v angleškem, francoskem in nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti člena 10(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

V skladu s členom 8 Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) lahko Komisija od evropskih organizacij za standardizacijo zahteva, da pripravijo potrebne standarde za zagotavljanje interoperabilnosti, združljivosti in neprekinjenosti za uvajanje in operativno uporabo inteligentnih prometnih sistemov (ITS). Področje uporabe takih standardov določajo člena 2 in 3 ter člen 4(1) in Priloga I k Direktivi 2010/40/EU, in sicer na posebnih prednostnih področjih in prednostnih ukrepih na področju ITS. Priloga I poudarja tudi potrebo po mestnih in medmestnih vmesnikih za izmenjavo podatkov ter interoperabilnosti in združljivosti mestne razsežnosti s krovno evropsko arhitekturo ITS.

Okvir za izvajanje specifikacij, ki so bile že sprejete na podlagi člena 6 Direktive 2010/40/EU (3) , je predvsem vseevropsko prometno omrežje (TEN-T). Vendar Direktiva 2010/40/EU priznava potrebo po mestno-medmestnih vmesnikih, ki bi omogočili interoperabilnost in neprekinjenost storitev med omrežji in prek meja. Mestna območja so opredeljena kot neobvezna „prioritetna območja“ za izvajanje specifikacij za opravljanje storitev zagotavljanja prometnih informacij v realnem času po vsej EU. Večina potovanj se začne in konča na mestnih območjih, ki so zato bistvena za zagotavljanje storitev obveščanja v zvezi z večmodalnimi potovanji po vsej EU, ki prispevajo k nemoteni mobilnosti.

Znotraj okvirnih ciljev ITS, ki jih določa Direktiva 2010/40/EU, akcijski načrt za ITS (2008) (4) in akcijski načrt za mobilnost v mestih (2009) (5) predvidevata posebne potrebe mestne razsežnosti. Leta 2010 je Evropska komisija ustanovila strokovno skupino za ITS v mestih (6) , v kateri sodelujejo predstavniki lokalnih upravnih organov in njihovih glavnih partnerjev s področja raziskav, industrije, organov, pristojnih za promet, izvajalcev prevoza, organov za standardizacijo itd. Ta strokovna skupina za ITS v mestih je pripravila smernice za uvajanje ključnih aplikacij mestnega ITS (tj. informacije o večmodalnosti, pametno izdajanje vozovnic, upravljanje prometa in logistika v mestih), zbrala številne dobre prakse in proučila potrebo po nadaljnji standardizaciji na področju ITS v mestih.

V svojem svežnju o mobilnosti v mestih (7) , sprejetem decembra 2013, je Komisija ponovno poudarila potrebo po izboljšanju učinkovitosti in varnosti mobilnosti v mestih in najavila načrtovane ukrepe in priporočila za države članice na številnih področjih, ki vključujejo logistiko v mestih, predpise o dostopu v mestih in pristojbinami za uporabo cest, usklajeno uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v mestih in prometno varnost v mestih.

Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) od organov javne uprave zahteva objavo geografskih informacij o prometnem omrežju. Ta digitalni prikaz omrežja se lahko izboljša, da se bo lahko uporabljal kot skupni sistem določanja položaja za zanesljive storitve ITS. Ta izboljšava bi morala upoštevati že obstoječe standarde, zlasti datotečni format GDF („Geographic Data File“) (9) .

Komisija v svojem sporočilu „Proti vezanosti na ponudnika: vzpostavitev odprtih sistemov IKT z boljšo uporabo standardov pri javnem naročanju“ (10) ter spremljajočem delovnem dokumentu služb Komisije „Smernice za javno naročanje na področju standardiziranih IKT – elementi dobre prakse“ (11) poudarja koristi uporabe standardov in odprtih specifikacij, da bi se izognili vezanosti tehnoloških rešitev na ponudnika in spodbujali uvajanje stroškovno učinkovitejših rešitev.

V točkah 2.4.10 (12) in 3.3.8 (13) dveh zaporednih Letnih programov dela Unije za evropsko standardizacijo je navedena namera po zahtevi za skupne evropske standarde in evropske standardizacijske dokumente v podporo Direktivi 2010/40/EU.

Komisija je določila smernice (14) za izvajanje zahtev za standardizacijo in evropske organizacije za standardizacijo so se dogovorile, da bodo navedene smernice uporabljale pri izvajanju zahtev za standardizacijo.

Opravljena so bila posvetovanja z evropskimi organizacijami za standardizacijo, evropskimi organizacijami deležnikov standardizacije, ki prejemajo finančna sredstva Unije, in evropskim odborom za inteligentne prometne sisteme (ITS), vzpostavljenim na podlagi člena 15 Direktive 2010/40/EU.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Zahtevane dejavnosti standardizacije

Evropski odbor za standardizacijo (CEN), Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo (Cenelec) in Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI) (v nadaljnjem besedilu: evropske organizacije za standardizacijo) se poziva, da pripravijo osnutek novih evropskih standardov in evropskih standardizacijskih dokumentov v podporo izvajanju člena 8 Direktive 2010/40/EU za informacije o večmodalnosti, upravljanje prometa in logistiko v mestih na področju ITS v mestih. Zahtevani evropski standardi in evropski standardizacijski dokumenti so navedeni na seznamih v tabelah 1, 2, 3 in 4 Priloge II in izpolnjujejo zahteve iz Priloge I.

Člen 2

Oblikovanje delovnega programa

Evropske organizacije za standardizacijo pripravijo skupni delovni program, ki bo določal vse zahtevane standardizacijske dokumente, pristojne tehnične organe in časovni razpored izvedbe dela v skladu z roki iz Priloge II. Evropske organizacije za standardizacijo do 31. julija 2016 delovni program predložijo Komisiji in ji zagotovijo dostop do splošnega projektnega načrta.

Evropske organizacije za standardizacijo lahko odločijo, koliko evropskih standardov in evropskih standardizacijskih dokumentov je potrebnih za izvajanje zahteve iz člena 1.

Člen 3

Dogovor o delovnem programu

Evropske organizacije za standardizacijo v svojem delovnem programu upoštevajo morebitne prednostne naloge, ki jih za izvajanje zahteve iz člena 1 navede Komisija.

Evropske organizacije za standardizacijo Komisijo obvestijo o kakršnih koli spremembah delovnega programa.

Novi predmeti evropskih standardov in evropskih standardizacijskih dokumentov se lahko dodajo v delovni program, kadar Priloga I vsebuje zahteve za take predmete in se ti predmeti nanašajo na prednostna področja in prednostne ukrepe iz členov 2 in 3 Direktive 2010/40/EU ter Priloge I k navedeni direktivi in ob posvetovanju s Komisijo, ki je o navedenem dodatku obvestila odbor, ustanovljen s členom 22 Uredbe (EU) št. 1025/2012, ter se s takim dodatkom strinja.

Člen 4

Poročanje

Evropske organizacije za standardizacijo Komisiji letno poročajo o izvajanju zahteve iz člena 1. Te organizacije Komisiji prvo letno skupno poročilo predložijo do 30. marca 2017.

Evropske organizacije za standardizacijo Komisiji skupno končno poročilo predložijo do 30. junija 2019. Končno poročilo vsebuje merila za merjenje dosežkov v zvezi s standardizacijo na področjih informacij o večmodalnosti, upravljanju prometa in logistiki v mestih ter raven vključenosti deležnikov v postopku standardizacije, ki jo zahteva člen 1.

Člen 5

Veljavnost

Če zahteve iz člena 1 v enem mesecu po njenem prejemu ne sprejme katera koli od evropskih organizacij za standardizacijo, navedena zahteva ne more biti podlaga za pripravo osnutka evropskih standardov in evropskih standardizacijskih dokumentov.

Člen 6

Zahteve glede interoperabilnosti

Zahtevani evropski standardi in evropski standardizacijski dokumenti se pripravijo tako, da bodo skladni in usklajeni z zahtevami iz delegiranih aktov, ki jih Komisija sprejme na podlagi Direktive 2010/40/EU, zlasti s specifikacijami za opravljanje storitev zagotavljanja prometnih informacij v realnem času po vsej EU, sprejetimi 18. decembra 2014 (15), in specifikacijami za zagotavljanje storitev obveščanja v zvezi z večmodalnimi potovanji po vsej EU (16).

Člen 7

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na Evropski odbor za standardizacijo, Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo in Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde.

(1) UL L 316, 14.11.2012, str. 12.

(2) Direktiva 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (UL L 207, 6.8.2010, str. 1).

(3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 305/2013 (UL L 91, 3.4.2013, str. 1), (EU) št. 885/2013 (UL L 247, 18.9.2013, str. 1), (EU) št. 886/2013 (UL L 247, 18.9.2013, str. 6), in (EU) 2015/962 (UL L 157, 23.6.2015, str. 21).

(4) COM(2008) 886 final.

(5) COM(2009) 490 final.

(6) http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2520

(7) http://ec.europa.eu/transport/themes/urban/urban_mobility/ump_en.htm

(8) Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

(9) Standard ISO 14825:2004 opisuje zlasti cestno infrastrukturo za potrebe ITS in vključuje celovit skupni sistem določanja položaja.

(10) COM(2013) 455 final.

(11) SWD(2013) 224 final.

(12) COM(2013) 561 final.

(13) COM(2014) 500 final.

(14) SWD(2015) 205 final z dne 27. oktobra 2015, „Priročnik evropske standardizacije v podporo zakonodaji in politikam Unije“ („Vademecum on European standardisation in support of Union legislation and policies“), DEL III „Smernice za izvajanje zahtev za standardizacijo“ („Guidelines for the execution of standardisation requests“).

(15) C(2014) 9672 final.

(16) Tekoče delo. Specifikacije, predvidene za konec leta 2015/začetek leta 2016.

PRILOGA I

ZAHTEVE ZA EVROPSKE STANDARDE IN EVROPSKE STANDARDIZACIJSKE DOKUMENTE

1. SPLOŠNE ZAHTEVE

1.1 Splošne zahteve za oblikovanje delovnega programa

Strokovna skupina za ITS v mestih (1) je priporočila boljšo integracijo mestne razsežnosti v evropske dejavnosti standardizacije in osredotočanje prizadevanj za standardizacijo na posamezne teme, da bi se zagotovila vzpostavitev potrebnih mestno-medmestnih vmesnikov.

Strokovna skupina je predlagala tudi vključevanje lokalnih upravnih organov in strokovnjakov s posebnim urbanističnim znanjem v postopek standardizacije ITS.

Zato se na podlagi te zahteve pripravi delovni program:

Osredotočal se bo predvsem na tri področja v zvezi z ITS v mestih, tj. storitve zagotavljanja informacij o večmodalnosti, upravljanje prometa, vključno z urejanjem dostopa, in logistiko v mestih, vključno z upravljanjem parkirišč. Da bi omogočile povezljivost ITS (in se s tem izognile „silosom“ ali vezanosti na ponudnika), evropske organizacije za standardizacijo prikažejo, kako so navedena tri področja povezana v okviru širše arhitekture ITS v mestih, ter njihova razmerja in vmesnike prilagodijo drugim povezanim aplikacijam ITS (ki niso neposredno na področju uporabe te zahteve).

Upoštevale se bodo različne potrebe uporabnikov (od potrošnikov do izvajalcev in ponudnikov), razpon okolij (vključno z mestno-medmestnimi vmesniki) ter različne vrste vozil, vrste prevoza ali storitve na področju mobilnosti (vključno s tistimi za gibalno ovirane osebe) v povezavi z navedenimi tremi področji. V ta namen so evropske organizacije za standardizacijo pozvane, da se povežejo z organi, pristojnimi za mobilnost v mestih, in zainteresiranimi subjekti v zvezi z ITS v mestih, kot so usklajevalne skupine in organizacije za standardizacijo, lokalni okviri za standardizacijo, strokovnjaki in platforme deležnikov, združenja mest in regij, združenja uporabnikov, izvajalci prevozov in predstavniki ponudnikov storitev. Take deležnike lahko povabijo, naj sodelujejo v njihovih dejavnostih in prispevajo k njihovim rezultatom. Prikazati morajo, kako se lahko skozi celotni postopek vključi ustrezne strokovnjake (za mesta) in deležnike (načrtovanje, pripravljanje standardov, uvedba). Treba bi bilo upoštevati raznolikost lokalnih razmer in politik. Zlasti bi se med izvrševanjem te zahteve lahko predvideli preskusi v prostovoljnih pilotnih mestih, kadar je to mogoče.

Vzpostavljanje potrebne organizacijske ureditve v podporo učinkovitemu sodelovanju in dobrem usklajevanju v pobudah in delovnih skupinah za standardizacijo ITS.

1.2 Splošne zahteve za zahtevane dokumente

1.2.1 Skladnost

Zahtevani evropski standardi in evropski standardizacijski dokumenti se pripravijo tako, da bodo skladni z:

— načeli iz Priloge II k Direktivi 2010/40/EU,

— načeli uredbe o varstvu osebnih podatkov (Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (2) ter predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (3)),

— načeli e-dostopnosti in spletne dostopnosti (sporočilo „Za dostopno informacijsko družbo“ (4)).

1.2.2 Usklajevanje

Strokovna skupina za ITS v mestih je poudarila, da bi morala prizadevanja za standardizacijo zapolniti obstoječe vrzeli in nadgraditi ter dopolniti obstoječe standarde.

Zato bi bilo treba zahtevane evropske standarde in evropske standardizacijske dokumente v čim večji meri ponovno uporabiti, uskladiti in povezati z naslednjimi obstoječimi standardi, specifikacijami in projekti: projekti CIVITAS (5), svetovalna skupina za ITS v okviru CAPITAL CIVITAS (6), projekt spodbujanja odprtih specifikacij in standardov v Evropi (POSSE) (7), projekt OPTICITIES (8), projekt FREILOT, usklajevalna skupina za pametna mesta in skupnosti, zahteva za standardizacijo M/453 o kooperativnih sistemih (9), strateška in tehnična skupina DATEX II v okviru platforme C-ITS (10), program nadzora upravljanja prometa v mestih (UTMC) (11), združenje za odprte sisteme prometa v mestih (OCA) (12) in odprti komunikacijski vmesnik za sisteme za nadzor cestnega prometa (OCIT) (13), projekt FRAME (14), projekt Co-Cities (15), projekt evropskega digitalnega omrežja prometne infrastrukture za inteligentne prometne sisteme (EDITS) (16), projekt evropskega avtobusnega sistema prihodnosti (EBSF) (17), besednjak kataloga metapodatkov (DCAT) (18), „standardizirani“ prostorski podatki in geografska standardizacija, ter obstoječi nacionalni standardi (19).

Glede na navedeno bi morali zahtevani evropski standardi in evropski standardizacijski dokumenti za spodbujanje interoperabilnosti, doslednosti in neprekinjenosti storitev upoštevati ponovno uporabo, uskladitev in povezavo z obstoječimi modeli referenčnih podatkov, skupnih podatkovnih slovarjev in zahtev glede strukture metapodatkov.

1.2.3 Izvedljivost

Strokovna skupina za ITS v mestih je poleg standardov predlagala proučitev, kako bi podprli prožnejše in manj omejujoče standardizacijske dokumente, da bi bilo hitro razvijajoče tehnološko okolje ITS bolje obravnavano.

Zato bi morali zahtevani evropski standardi in evropski standardizacijski dokumenti ustrezati potrebam različnih uporabnikov in raznolikosti mest ter biti enostavni za izvajanje.

To bi moralo v največji možni meri vključevati naslednje vidike:

1. obstoječe sisteme in obstoječe protokole, stroškovno učinkovite načrte prehoda, poslovne modele in smernice za naročnike,

2. posebne potrebe potrošnikov, podjetij in izvajalcev, vključno z malimi in srednjimi podjetji,

3. izvršljive in prosto dostopne smernice, sezname kod, nabore podatkov, orodja in postopke za olajšanje operativnega izvajanja in preskuse skladnosti,

4. razpoložljivost podatkov, dostop, kakovost, zanesljivost in točnost.

2. ZAHTEVE ZA OKREPITEV ZDRUŽLJIVOSTI IN USKLAJENOSTI Z OBSTOJEČIMI STANDARDI IN TEHNIČNIMI SPECIFIKACIJAMI

Usklajenost obstoječih evropskih, mednarodnih ali drugih splošno priznanih standardov se preveri (tj. ob upoštevanju dela ne le CEN, Cenelec in ETSI, temveč tudi DATEX II, UTMC, OTS, ISO, IEC, ITU itd.), morebitne vrzeli se ocenijo in predlagajo se združljive ali odprte rešitve, bodisi z namenom zagotavljanja uskladitve in izboljšanja obstoječih standardov ali priprava novih interoperabilnih standardov ter po potrebi drugih specifikacij. Priprava novih standardov in specifikacij mora temeljiti na obstoječih ter mora opredeliti zahteve v zvezi z arhitekturo ali povezljivostjo.

Na področju javnega prevoza, zlasti v zvezi z informacijami o večmodalnosti in pametnim izdajanjem vozovnic, bo taka potreba po usklajenosti zadevala širok nabor standardov in tehničnih specifikacij, zlasti: Transmodel (20), IFOPT (21), SIRI (22), NETEX (23), IOPTA (24), ISO (25).

Vsi novi standardi in specifikacije na področju vozil na alternativno gorivo in infrastrukture za alternativna goriva bi morali biti združljivi z ETSI TS 101 556-3 (26) in ta standard dopolnjevati.

Treba je upoštevati tudi prilagodljivost splošnih standardov na mestno okolje in jo morda še bolj razviti. To zlasti velja za DATEX II (27), ki določa izmenjavo podatkov o prometu, opisano s posebnimi profili. Kaže, da je predpogoj za vzpostavitev interoperabilnosti in neprekinjenosti storitev med mestnim in medmestnim okoljem in mrežami. Take naloge se najbolje opravljajo z zagotavljanjem tesnega sodelovanje s strateško in tehnično skupino DATEX II.

Delo, opravljeno na podlagi tega mandata, mora predvideti prihodnjo uvajanje kooperativnih sistemov na mestnih območjih. Povezano bo s prejšnjimi prizadevanji za standardizacijo na področju komunikacije med vozili ter med vozili in infrastrukturo v okviru zahteve za standardizacijo M/453, s katero skupaj upravljata CEN in ETSI, ter rezultati tekočega dela strokovnjakov platforme C-ITS, ki jo je Komisija ustanovila novembra 2014 (zlasti njene delovne skupine na področju standardizacije in poslovnih praks) (28).

3. POSEBNE ZAHTEVE ZA ZAHTEVANE DOKUMENTE

3.1 Opredelitev raznolikosti relevantnih primerov uporabe znotraj arhitekture ITS v mestih in podpora izvajanju standardov in drugih specifikacij

Da bi razvili pragmatičen pristop, dejavnosti na podlagi te zahteve temeljijo na primerih uporabe na visoki ravni, ki obravnavajo storitve zagotavljanja informacij o večmodalnosti, upravljanju prometa, vključno z urejanjem dostopa, in logistiko v mestih, vključno z upravljanjem parkirišč. Opredelitev ali izbor teh primerov uporabe bodo morale uravnovesiti potrebe uporabnikov, trende mobilnosti v mestih, tehnološki razvoj, finančno vzdržnost in politične prednostne naloge (npr. prometno varnost). Tudi prednostna obravnava teh primerov uporabe in njihova morebitna soodvisnost se pojasnita z delovnim programom.

Primeri uporabe bodo vključeni v arhitekturo ITS v mestih (logična struktura in povezave med standardi in specifikacijami ter njihovimi deležniki) in bodo zajemali celotno informacijsko verigo za vsako od navedenih treh področij ter bodo skladni s splošno evropsko arhitekturo ITS. Zato bo taka arhitektura za ITS v mestih skladna z modelom e-FRAME (29).

Ta celovit in sistemski pregled bo podpiral sodelovanje deležnikov in razvoj ali izboljšave medsebojno skladnih in dopolnjujočih se standardov in drugih specifikacij ter tako omogočal povezljivost ITS.

Dokument o strategiji uvajanja določa, kako se spodbuja enostavno uvajanje takih standardov in drugih specifikacij z uvajanjem storitev zagotavljanja informacij o večmodalnosti, ukrepov za upravljanje prometa in dejavnosti logistike v mestih. Zato bodo bistveni nauki iz primerov uporabe, vključevanje pravih deležnikov in zagotavljanje realističnih smernic za izvajanje.

3.2 Obravnava storitev zagotavljanja informacij o večmodalnosti, ki prispevajo k nemoteni mobilnosti

Dandanes so med glavnimi vprašanji razdrobljenost storitev zagotavljanja prometnih in potovalnih informacij, pomanjkanje interoperabilnih informacij o večmodalnosti ter storitve načrtovanja široke vseevropske pokritosti, ki bi vključevala začetek in konec potovanja v povezavi z etapo na dolge razdalje potovanja od točke A do točke B. Treba je razširiti nabor razpoložljivih podatkov o storitvah za mobilnost, ki morajo biti na voljo v standardizirani obliki, da se omogoči njihova uvedba v inovativne storitve zagotavljanja prometnih in potovalnih informacij. Samo celovite storitve zagotavljanja informacij o večmodalnosti bi uporabniku omogočile dostop do popolnega nabora možnosti potovanja in različnih poti, kar bi prispevalo k sprejemanju najboljših odločitev glede mobilnosti ter spodbujalo trajnostne potovalne navade in cel prevozni sistem naredilo učinkovitejšega in dostopnejšega vsem uporabnikom.

Zagotovijo se (tj. se po potrebi pripravijo) združljive oblike zapisa podatkov, odprti in dokumentirani vmesniki ter protokoli za prenos relevantnih podatkov in njihova vključitev v večmodalne nabore podatkov in (obstoječe) storitve zagotavljanja informacij o večmodalnosti in načrtovanja (vključno z integriranim izdajanjem vozovnic). Bistveno je, da obstoječi in novi standardi in druge specifikacije omogočajo, po potrebi z dodatnimi vmesniki in protokoli, učinkovito integracijo ali povezavo različnih vidikov ali blokov storitev zagotavljanja informacij o večmodalnosti in načrtovanja.

3.3 Obravnava upravljanja prometa, vključno z urejanjem dostopa

Sistemi upravljanja prometa se neprestano razvijajo; medtem ko so bili v preteklosti večinoma osredotočeni na povezavo med nadzornimi centri, postajajo bolj kooperativni med sistemi (vključno s terenskimi napravami), omrežji in izvajalci. Zato se razvijejo ustrezni standardi, vmesniki in/ali protokoli, da se podprejo rešitve kooperativnega nadzora in upravljanja prometa na različnih geografskih ravneh ali med različnimi upravnimi mejami v mestu (npr. od majhnih rešitev na ravni soseske za umirjanje prometa in upravljanja primestnega prelivanja prometa do učinkovite integracije mestnih vozlišč v medmestne koridorje).

Upravljanje prometa na učinkovit in inovativen način ponuja različne načine upravljanja cestnega omrežja in reševanja prometnih zastojev in motenj (npr. načrtovanih/nenačrtovanih prireditev, nesreč, poplav, požarov itd.). Številna mesta so na primer uvedla različne vrste ukrepov za preusmerjanje in prednostno razvrščanje prometa ter urejanje dostopa, vključno z upravljanjem križišč, ki zadevajo vsa vozila ali podvrsto vozil (npr. obvozi, prednostni vozni pasovi, zeleni valovi, pristojbine za uporabo cest ali cestnine, območja z nizkimi emisijami, območja z nizkimi hitrostmi, območja za pešce itd.). Žal se ti ukrepi ne upravljajo vedno celovito in usklajeno ter se pogosto ne upoštevajo pravilno v sistemih obveščanja uporabnikov o prometu (npr. navigacijske naprave). Zato bi tako priprava doslednih specifikacij, združljivih standardov in praktičnih vmesnikov v podporo interoperabilnosti podatkov, potrebni za najnovejša obvestila o prometu, kot tudi optimiranje različnih ukrepov upravljanja in prednostnega razvrščanja prometa, ki bi jih pravilno dopolnjevale standardizirane tehnološke rešitve za identifikacijo vozil (tj. v zvezi s kategorizacijo vozil, emisijskim razredom, vrsto izrednih razmer, faktorjem obremenitve), prispevala k splošni učinkovitosti prometnih informacij in upravljanja prometa v mestnih območjih, vključno z upravljanjem in izvrševanjem ureditve dostopa.

Zagotovijo se (tj. po potrebi se pripravijo) združljive oblike zapisa, odprti in dokumentirani vmesniki in protokoli za prenos relevantnih podatkov ne glede na njihov vir (npr. senzorji, podatki premikajočih se vozil, središča za nadzor prometa) in njihova integracija v obstoječe in prihodnje sisteme obveščanja o prometu ter dejavnostih upravljanja prometa za različna cestna omrežja, vključno z mestno-medmestnimi povezavami.

3.4 Obravnava logistike v mestih, vključno z upravljanjem parkirišč

Ocenjuje se, da v mestnem okolju iskanje parkirnih mest in dostava tovora povečujeta prometne zamaške. Zato bi zagotavljanje informacij o razpoložljivosti parkirnih možnosti v realnem času in enostavne možnosti rezervacije prispevale k reševanju tega problema. Določeni bi morali biti različni pristopi za posebne logistične sektorje in potrebe tovornih vozil in natovarjanja (npr. alternativna goriva, ohlajeni izdelki, povratna logistika ali odpadki, nevarno blago).

Zagotovijo se (tj. se po potrebi pripravijo) združljive oblike zapisa, odprti in dokumentirani vmesniki in protokoli za prenos relevantnih podatkov ne glede na njihov vir in njihova integracija v obstoječe in prihodnje sisteme obveščanja o prometu ter dejavnosti upravljanja prometa za različna cestna omrežja, vključno z mestno-medmestnimi povezavami.

4. ZAHTEVE V ZVEZI Z NAKNADNIMI PREGLEDI ZAHTEVANIH DOKUMENTOV

Po sprejetju zahtevanih evropskih standardov in evropskih standardizacijskih dokumentov evropske organizacije za standardizacijo sezname sintaks in povezanih vzporejanj v navedenih dokumentih pregledajo vsaj enkrat na dve leti, da se zagotovi, da odražajo najnovejši tehnološki razvoj in vključujejo najboljše sintakse. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti namestitvi ali migraciji s prevzetih sistemov ter zagotoviti povratno združljivost za izvajanje.

(1) http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2520&Lang=SL

(2) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995 str. 31).

(3) COM(2012) 11 final – 2012/0011.

(4) COM(2008) 804 final.

(5) http://www.civitas.eu/display-all-projects

(6) http://www.civitas.eu/

(7) www.posse-openits.eu

(8) http://www.opticities.com/

(9) http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/files/standardisation_mandate_sl.pdf

(10) www.datex2.eu

(11) http://www.utmc.eu/

(12) www.oca-ev.info

(13) www.ocit.org/

(14) http://www.frame-online.net/

(15) www.co-cities.eu

(16) www.cei.int

(17) http://www.ebsf.eu/

(18) http://www.w3.org/TR/vocab-dcat/

(19) Npr. „Intermodal verkehrsgraph graphenintegrationsplattform (GIP)“ http://www.fsv.at/shop/produktdetail.aspx?IDProdukt=837823b7-8697-45e8-9dc6-063924066176

(20) Transmodel, evropski referenčni podatkovni model za javni prevoz, EN 12896:2006 (Transmodel 5.1) in EN 12896:2014 (Transmodel V6: deli 1–3).

(21) IFOPT, (EN 28701) evropski standard, ki opredeljuje podatkovni model za identifikacijo stalnih predmetov v javnem prevozu (npr. točke zaustavitve, območij zaustavitve, postaj, navigacijskih poti pešcev, vstopov itd.) – trenutno vključen v EN 12896: 2014.

(22) SIRI (FprEN 15531-1 do 3 in CEN/TS 15531-4 ter 5) evropski standard, ki opredeljuje storitveni vmesnik za informacije v zvezi z obratovanjem javnega prevoza v realnem času.

(23) NeTEX temelji na Transmodelu 5.1, ki je bil razširjen z dodatnimi koncepti iz IFOPT in SIRI, in razdeljen na tri dele: del 1 – Prometno omrežje; del 2 – Vozni redi in del 3 – Prevoznine:

— CEN/TS 16614-1; Izmenjave mreže in voznih redov – del 1: Omrežna topologija (NeTEx),

— CEN/TS 16614-2, Izmenjave mreže in voznih redov – del 2: Časovni razpored (NeTEx),

— WI 00278330 (prCEN/TS 16614-3), Izmenjave mreže in voznih redov – del 3: Podatki o prevozninah (NeTEx).

(24) IOPTA, aplikacije za interoperabilnost javnega prevoza, EN 15320 v kombinaciji z EN 1545 o sistemih identifikacijskih priponk – aplikacije za kopenski prevoz.

(25) EN ISO 24014-1:2007, Javni prevoz – interoperabilni sistem za upravljanje prevoznin – del 1: Arhitektura,

— CEN ISO/TR 24014-2:2013 Javni prevoz – interoperabilni sistem za upravljanje prevoznin – del 2: Poslovne prakse (ISO/TR 24014-2:2013),

— ISO/IEC 14443 Brezkontaktne pametne kartice – približevalne kartice, deli 1–4,

— ISO/IEC 18092 Komunikacija s sosednjim poljem.

(26) ETSI TS 101 556-3 V1.1.1 (2014-10); Inteligentni prometni sistemi (ITS); Komunikacija med infrastrukturo in vozili; del 1: „Specifikacije obveščanja o polnilnih postajah za električna vozila“ in del 3: „Komunikacijski sistem za načrtovanje in rezervacijo oskrbe električnih vozil z energijo prek brezžičnih omrežij“.

(27) CEN/TS 16157 deli 1–6: Inteligentni prometni sistemi – specifikacije za izmenjavo podatkov za upravljanje prometa in informacijah o prometu DATEX II.

(28) http://ec.europa.eu/transport/themes/its/news/c-its-deployment-platform_en.htm

(29) http://www.frame-online.net/?q=e-frame-project.html