Uredba Komisije (ES) št. 2295/2003

z dne 23. decembra 2003

o uvedbi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 1907/90 o določenih standardih trženja za jajca

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1907/90 z dne 26. junija 1990 o določenih standardih trženja za jajca [1] in zlasti členov 5(3), 6(5), 7(1)(d), 10(3), 11(2), 20(1) in 22(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2092/91 z dne 24. junija 1991 o ekološki pridelavi kmetijskih proizvodov in o označevanju takih kmetijskih proizvodov in živil [2] in zlasti člena 2 Uredbe,

ob upoštevanju Direktive Komisije 2002/4/ES z dne 30. januarja 2002 o registraciji obratov, kjer gojijo kokoši nesnice, vključenih v Direktivo Sveta 1999/74/ES [3], in zlasti točk 2.1 in 2.3 Priloge k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba Sveta (EGS) št. 1907/90 je pred kratkim doživela precej korenitih sprememb. Predpise, določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 1274/91 z dne 15. maja 1991 o uvedbi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 1907/90 o določenih standardih trženja za jajca [4], je treba spremeniti, da se upoštevajo te spremembe. Zaradi jasnosti in pravne varnosti je treba Uredbo (EGS) št. 1274/91 razveljaviti in nadomestiti z novo uredbo.

(2) Tako tehnološki razvoj kot povpraševanje potrošnikov zdaj zahtevajo boljšo sledljivost proizvodov in hitrejšo dostavo, zbiranje, razvrščanje in pakiranje jajc.

(3) Vseeno lahko nekateri proizvajalci za svoja jajca jamčijo, da so shranjena na konstantni temperaturi, zaradi česar jih je mogoče trajno izvzeti iz splošne zahteve po dnevnem zbiranju ali dobavi, ko gre za jajca, ki naj bi jih označevali z datumom znesitve ali kot razred "ekstra", kot je predvideno v členu 12 Uredbe (EGS) št. 1907/90. Torej je treba predpisati končne roke za zbiranje in dobavo, in določiti predpise, ki se uporabljajo v tem primeru.

(4) Da bi jamčili sledljivost jajc in zagotavljali možnost preverjanja porekla in proizvodne metode, je treba vsako jajce označiti tudi z identifikacijsko številko proizvodnega obrata v skladu z Direktivo Komisije 2002/4/ES že na mestu prireje (na kmetiji) ali najkasneje v prvem pakirnem centru, kamor so jajca poslana. Vendar pa mora biti označevanje na mestu prireje obvezno, če bodo jajca zapustila ozemlje države proizvajalke, razen če ima proizvajalec ekskluzivno pogodbo s pakirnim centrom. Vsak zabojnik je obvezno treba označiti z identifikacijsko številko proizvodnega obrata, dnem ali obdobjem znesitve, preden zapusti mesto prireje.

(5) Da bi potrošnikom jamčili, da je kakovostne lastnosti svežih jajc, imenovanih tudi jajca razreda A, mogoče preverjati in se uporabljajo samo za najbolj kakovostna jajca, in da se nekaterim jajcem lahko jamči oznaka "posebno sveža", je treba za vsak kakovostni razred določiti merila visokega standarda; posebno stroga pravila morajo veljati za njihovo zbiranje in dobavljanje, jajca pa je treba razvrstiti in označiti z identifikacijsko številko proizvodnega obrata ter, kjer je primerno, z datumom znesitve.

(6) Samo obratom, ki imajo prostore in tehnično opremo, primerne za obseg svojega delovanja, ki torej omogočajo ustrezno ravnanje z jajci, se lahko dovoli razvrščanje jajc po kakovosti in teži. Da bi se izognili zmedi in olajšali identifikacijo pošiljk jajc, se vsakemu zbiralcu in pakirnemu centru dodeli identifikacijska registrska številka, osnovana na enotnem šifrnem sistemu.

(7) Jajca navadne kakovosti, ki jih zaradi lastnosti ni mogoče uvrstiti v razred "sveža jajca", je treba obravnavati kot jajca drugega kakovostnega razreda in ustrezno razvrstiti. V praksi so ta jajca v veliki meri namenjena neposredni dobavi živilski industriji, vključno s podjetji živilske industrije, ki so odobrena v skladu z Direktivo Sveta 89/437/EGS z dne 20. junija 1989 o higienskih in zdravstvenih problemih, s katerimi sta prizadeta proizvodnja jajčnih proizvodov in njihovo dajanje na trg [5]. Če so pakiranja s temi jajci označena z zgornjim namenom, potem ni potrebna identifikacijska oznaka, ki bi jih sicer uvrščala v jajca razreda B. Tako označevanje bi moralo tudi izključiti vsakršno naključno ali namerno zmedo z označevanjem, predvidenim za jajca, ki niso primerna za prehrano ljudi in jih je mogoče dobaviti samo neživilski industriji.

(8) Poleg obveznega datuma minimalnega roka trajanja za jajca razreda A in datum pakiranja za jajca razreda B, ki se uporabljajo na pakiranjih za jajca, ter datum razvrščanja pri nepakiranih jajcih, se lahko potrošnikom dajo ustrezne dodatne informacije, tako da se na jajcih ali pakiranjih neobvezno navede priporočeni datum prodaje, minimalni rok trajanja in/ali datum znesitve. Najkrajši rok hranjenja je treba povezati z merili kakovosti, ki se uporabljajo za jajca.

(9) Da bi zaščitili potrošnike pred navedbami, do katerih bi sicer lahko prišlo z goljufivim namenom doseganja višjih cen, kot prevladujejo za jajca kokoši, gojenih v baterijski reji ali jajca standardnih razredov, je treba predpisati minimalna merila za rejo, ki jih je treba spoštovati, razen v primeru ekološke reje, ki je zajeta v Uredbi (EGS) št. 2092/91. Posebno stroge postopke registracije, vodenja evidenc in spremljanja je treba določiti zlasti v primeru neobvezne uporabe označevanje glede dneva znesitve, vrste krmnega obroka in porekla.

(10) Po členu 7(1) Uredbe (EGS) št. 1907/90 je treba sestaviti seznam tretjih držav, ki nudijo zadostna jamstva glede enakovrednosti s standardi načinov reje Skupnosti.

(11) Trakovi in nalepke morajo omogočati preprosto identifikacijo pakiranj in njihove vsebine. Posebno pozornost je treba posvetiti na eni strani velikim in malim pakiranjem z industrijskimi jajci in na drugi jajcem razreda "ekstra".

(12) Pakirni centri naj bi imeli možnost prepakiranja jajc, če je pakiranje poškodovano, če želi trgovec prodajati jajca pod lastnim imenom ali če je treba jajca v velikih pakiranjih prepakirati v manjša pakiranja. V takih primerih je treba poreklo in starost jajc navesti v obvestilih, pritrjenih na trakove, nalepke in pakiranja. V teh obvestilih mora biti navedeno ponovno razvrščanje ali pakiranje jajc. Čas, dodatno potreben za prepakiranje jajc, je bistven za prepoved označbe "ekstra" pri prepakiranih jajcih.

(13) Da bi zagotovili enotno uporabo Uredbe (EGS) št. 1907/90 in zlasti določbe glede pregledov, vključno s posebnimi ureditvami za spremljanje uporabe dneva znesitve in označevanja posebnih vrst reje perutnine, uporabljene krme in porekla jajc, je potrebna stalna izmenjava informacij med državami članicami in Komisijo.

(14) Za učinkovit nadzor nad izpolnjevanjem standardov trženja je potrebno pregledovanje zadostnega števila izbranih jajc, tako da nastane reprezentativni vzorec pregledane pošiljke. V skladu z določbami Uredbe (EGS) št. 1907/90 o urejanju in določanju prodaje nepakiranih jajc je treba postavke vzorčenja razširiti tudi na tako prodajo.

(15) Ker metode, ki se uporabljajo za razvrščanje jajc po kakovosti in teži, niso popolnoma natančne, je treba dovoliti odstopanja. Ker lahko tudi pogoji skladiščenja in prevoza vplivajo na kakovost in maso serije, je treba določiti različna odstopanja glede na fazo trženja. Da bi olajšali trženje in pregledovanje po kakovosti in masi razvrščenih jajc v velikih pakiranjih, je treba določiti najmanjšo neto maso za vsak razred mase.

(16) Kakovost razvrščenih jajc se med skladiščenjem in prevozom zmanjšuje. Nevarnost kvarjenja, vključno z onesnaževanjem z mikrobi, se lahko izrazito zmanjša z uvedbo strogih omejitev pri uporabi nekaterih embalažnih materialov. Torej je treba predpisati stroge zahteve glede pogojev, v katerih se skladiščijo, prevažajo in pakirajo taka jajca.

(17) Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za perutninsko meso in jajca –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

ZBIRANJE JAJC IN CENTRI ZA PAKIRANJE JAJC

Člen 1

Zbiranje jajc

1. Jajca, na katera se označi datum znesenja ali so namenjena prodaji kot razred "ekstra", proizvajalec dostavi izključno pakirnim centrom ali jih pakirni center prevzame pri proizvajalcu na naslednji način:

(a) na dejanski dan znesenja za jajca, ki se označujejo z datumom znesenja po členu 12;

(b) vsak delovni dan za jajca, namenjena prodaji kot "ekstra" po členu 12 Uredbe (EGS) št. 1907/90;

(c) vsak drugi delovni dan za jajca, ki jih hranijo na kmetiji pri temperaturi okolja, umetno vzdrževani pri manj kot 18 °C.

2. Jajca, ki niso zajeta v odstavku 1 tega člena, dostavijo proizvajalci v obrate, navedene v členu 4(1)(a) Uredbe (EGS) št. 1907/90 ali jih obrati prevzamejo pri proizvajalcih na naslednji način:

(a) vsak tretji delovni dan;

(b) enkrat tedensko za jajca, ki jih hranijo na kmetiji pri temperaturi okolja, umetno vzdrževani pri manj kot 18 °C.

3. Vsi zbiralci dostavijo jajca pakirnim centrom najpozneje na delovni dan, ki sledi dnevu prejema.

4. Preden zapusti mesto prireje, se vsak zabojnik označi:

(a) z imenom, naslovom in identifikacijsko številko proizvodnega obrata, kot je predvideno v Direktivi 2002/4/ES, v nadaljevanju "identifikacijska številka proizvajalca";

(b) s številom jajc ali njihovo maso;

(c) z datumom ali obdobjem znesenja;

(d) z datumom odpreme.

Te podatke je treba navesti na zabojniku in na spremnih dokumentih; te dokumente mora pakirni center hraniti najmanj šest mesecev.

Če se pakirni centri oskrbujejo z jajci lastnih proizvodnih enot, ki se nahajajo na isti lokaciji, se identifikacija zabojnikov lahko opravi v pakirnem centru.

CENTRI ZA PAKIRANJE JAJC

Člen 2

Dejavnosti pakirnih centrov

1. Pakirni centri razvrstijo, pakirajo in označijo jajca ter pakiranja najkasneje drugi delovni dan po dnevu prejema jajc.

Vendar pa prvi pododstavek ne velja, če so jajca, prejeta od proizvajalcev, najkasneje en delovni dan po dnevu prejema dostavljena drugim pakirnim centrom.

Pakiranje in označevanje pakiranj pa se lahko opravi v naslednjih treh dneh, če jajca pakira drug pakirni center kot tisti, ki jih je razvrstil in označil. V takih primerih se uporabi člen 1(4).

2. Če naj se datum znesenja označi na jajcih, ki jih oskrbijo proizvodne enote z iste lokacije kot pakirni center, in jajca niso pakirana v zabojnike, potem se razvrstijo in pakirajo na dan znesenja ali, če niso znesena na delovni dan, na prvi naslednji delovni dan.

Člen 3

Zahteve za odobritev

1. Samo obrati in proizvajalci, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavkov 2, 3 in 4 tega člena, se odobrijo kot zbiralci ali pakirni centri v smislu člena 5 Uredbe (EGS) št. 1907/90.

2. Prostori zbiralcev in pakirnih centrov morajo:

(a) imeti površino, ki ustreza obsegu njihovega delovanja;

(b) biti zgrajeni in opremljeni tako, da:

- omogočajo primerno zračenje in svetlobo,

- se lahko pravilno čistijo in razkužujejo,

- so jajca zaščitena pred velikimi nihanji zunanje temperature;

(c) biti rezervirani za rokovanje in skladiščenje jajc; vendar pa se del prostorov lahko uporablja za skladiščenje drugih proizvodov pod pogojem, da se s tem na jajca ne prenašajo tuji vonji.

3. Tehnična oprema pakirnih centrov mora zagotavljati pravilno ravnanje z jajci in zlasti vključevati:

(a) ustrezno opremo za presvetlevanje, ki jo stalno v celoti upravlja delavec, in ki omogoča, da je pregledana kakovost vsakega jajca posebej;

(b) pripomočke za merjenje višine zračnega mehurčka;

(c) opremo za razvrščanje jajc po masi;

(d) eno ali več tehtnic, odobrenih za tehtanje jajc;

(e) opremo za žigosanje jajc, če se uporabljata člena 7 in 8 Uredbe (EGS) št. 1907/90.

Če se uporablja avtomatska naprava za presvetlevanje, kot je navedeno pod (a) v prvem pododstavku, sortiranje in razvrščanje, mora oprema vključevati samostojno luč za presvetlevanje. V primeru takih avtomatskih sistemov lahko pristojni organ države članice opusti zahtevo, da napravo stalno upravlja delavec, pod pogojem, da se vzpostavi nadzor kakovosti na osnovi vzorčenja za jajca namenjena za odpremo.

4. Prostori in tehnična oprema morajo biti čisti, v dobrem stanju in brez tujih vonjev.

Člen 4

Odobritev

1. Vsaka zahteva zbiralca ali pakirnega centra za odobritev se predloži pristojnemu organu države članice, na ozemlju katere ležijo prostori zbiralca ali centra.

2. Pristojni organ dodeli pakirnemu centru identifikacijsko številko z začetno šifro:

BE | Belgija | AT | Avstrija | CZ | Češka republika |

DK | Danska | PT | Portugalska | EE | Estonija |

DE | Nemčija | FI | Finska | CY | Ciper |

GR | Grčija | SE | Švedska | LV | Latvija |

ES | Španija | UK | Združeno kraljestvo | LT | Litva |

FR | Francija | | | HU | Madžarska |

IE | Irska | | | MT | Malta |

IT | Italija | | | PL | Poljska |

LU | Luksemburg | | | SI | Slovenija |

NL | Nizozemska | | | SK | Slovaška |

3. Samo posebej za to odobrenim pakirnim centrom se lahko dovoli, da pakirajo jajca razreda A z oznako "ekstra" ali navajajo datum znesitve v skladu s členom 12.

POGLAVJE II

RAZREDI JAJC

Člen 5

Lastnosti jajc razreda A

1. Jajca razreda A morajo imeti najmanj naslednje lastnosti:

—lupina in povrhnjica: | normalne oblike, čista, nepoškodovana |

—zračni mehurček: | višina ne presega 6 mm, nepremična; za jajca, ki se tržijo kot "ekstra", pa ne sme presegati 4 mm; |

—beljak: | čist, bister, želatinasto čvrst, brez vsakih tujih snovi; |

—rumenjak: | na presvetljevalni napravi viden le kot senca brez razločno vidnega roba, ob vrtenju ni opazen premik iz središča jajca, brez vsakih tujih snovi; |

—zarodna celica: | ne sme biti razvita; |

—vonj: | brez tujih vonjev |

2. Jajc razreda A se pred razvrščanjem niti po njem ne sme prati ali čistiti na kak drug način.

Prav tako se jajca, oprana v skladu s členom 6(4) Uredbe (EGS) št. 1907/90, čeprav izpolnjujejo merila za jajca razreda A, ne smejo tržiti kot jajca razreda A, ampak se označijo kot "oprana jajca".

3. Jajc razreda A se ne sme tretirati z namenom konzerviranja ali ohlajati v prostorih ali obratih, kjer se temperatura umetno ohranja na manj kot 5 °C. Vendar pa se jajca, ki se hranijo na temperaturi pod 5 °C med prevozom, ki ne traja dlje od 24 ur, ali v prostorih za prodajo na drobno ali njihovih skladiščih, ne štejejo kot ohlajena, pod pogojem, da količina, shranjena v skladiščih prodajaln na drobno, ne presega potreb tridnevne prodaje na drobno v obravnavanih prostorih.

Prav tako se jajca, ohlajena v skladu s členom 6(5) Uredbe (EGS) št. 1907/90, ne smejo tržiti kot jajca razreda A, čeprav izpolnjujejo merila za jajca razreda A. Tržijo se kot "ohlajena jajca".

Člen 6

Jajca razreda B

Jajca razreda B so jajca, ki ne izpolnjujejo zahtev, ki se uporabljajo za jajca razreda A. Lahko se jih pošlje naprej samo podjetjem živilske industrije, ki so odobrena v skladu s členom 6 Direktive 89/437/EGS, ali podjetjem neživilske industrije.

Člen 7

Razvrščanje jajc razreda A

1. Jajca razreda A in "oprana jajca" se razvrščajo po masi kot sledi:

—XL-zelo velika | 73 g in več, |

—L-velika | od 63 g do 73 g, |

—M-srednja | od 53 g do 63 g, |

—S-majhna | pod 53 g. |

2. Na pakiranjih za jajca mora biti razvrstitev po masi označena z ustreznimi črkami ali označbami, kot so opredeljeni v odstavku 1 ali s kombinacijo obeh, kar se lahko dopolni z ustreznimi masnimi intervali. Razredov po masi iz odstavka 1 se ne sme deliti naprej z uporabo različno obarvanih pakiranj, simbolov, blagovnih znamk ali drugih označb.

3. Če so jajca razreda A različnih velikosti pakirana skupaj v istem pakiranju v skladu s členom 13(3) Uredbe (EGS) št. 1907/90, mora biti na pakiranju navedena skupna neto masa jajc v gramih in označba "Jajca različnih velikosti" ali enakovredno besedilo.

4. Če so jajca razreda A dobavljena industriji s tem poimenovanjem, razvrstitev po masi ni obvezna, dobava pa se opravi v skladu s pogoji iz člena 1, odstavek (4).

POGLAVJE III

OZNAČEVANJE JAJC IN PAKIRANJ

ODDELEK 1

Predpisi, ki se uporabljajo za trg Skupnosti

Člen 8

Splošne določbe o označevanju

1. Označbe, predvidene v členu 7 in členu 10(1) in (2)(c) Uredbe (EGS) št. 1907/90, se uporabijo na dan razvrščanja in pakiranja.

Vendar pa lahko oznake z identifikacijsko številko proizvajalca, datumom znesenja, vrste krmnega obroka za kokoši nesnice in regijskim poreklom jajc odtisne proizvajalec.

2. Oznake, odtisnjene na jajcih in uporabljene na pakiranjih, morajo biti jasno vidne in čitljive v skladu s členi 7 do 10 Uredbe (EGS) št. 1907/90.

Proizvod, uporabljen za žigosanje, mora izpolnjevati veljavne predpise, ki urejajo barvila in se lahko uporabljajo za živila, namenjena za prehrano ljudi.

3. Identifikacijske oznake za jajca razreda A in "oprana jajca" so:

(a) identifikacijska oznaka za razred A je krog z najmanj 12 mm premera okoli identifikacijske oznake za razred mase, ki ga predstavlja črka ali črke, visoke vsaj 2 mm, iz člena 7(1) te uredbe;

(b) identifikacijska številka proizvajalca, sestavljena iz šifer in črk, visokih vsaj 2 mm, predvidenih v Direktivi 2002/4/ES;

(c) številka pakirnega centra iz črk in številk, visokih vsaj 2 mm;

(d) datumi, prikazani v črkah in številkah, visokih vsaj 2 mm, v skladu s pogoji iz Priloge I, ki jim sledi dan in mesec, kot je opredeljen v členu 9 te uredbe.

4. Identifikacijska oznaka razreda B je krog z najmanj 12 mm premera okoli črke B, visoke vsaj 5 mm.

Ta oznaka ni obvezna, če se jajca dobavijo neposredno živilski industriji pod pogojem, da je namen jasno označen na pakiranjih, v katerih so jajca.

5. Če proizvajalec dobavi jajca pakirnemu centru v drugi državi članici, se na jajca odtisne identifikacijska številka proizvajalca, preden zapustijo mesto prireje. Če pa sta proizvajalec in pakirni center podpisala ekskluzivno dobavno pogodbo, lahko država članica, na katere ozemlju je mesto prireje, za postopke, za katere so bile v tisti državi članici sklenjene podpogodbe, ki od njiju zahtevajo upoštevanje zgornjih rokov in označevalnih standardov, odobri odstopanje od te zahteve na željo izvajalcev in s predhodnim soglasjem države članice, v kateri leži pakirni center. V takih primerih mora pošiljko spremljati kopija izvirne pogodbe, ki jo potrdijo nosilci dejavnosti. Inšpekcijske organe iz člena 29(2)(e) je treba obvestiti o odobrenem odstopanju.

Člen 9

Navedba datuma minimalnega roka trajanja

1. Datum minimalnega roka trajanja iz člena 10(1)(e) Uredbe (EGS) št. 1907/90 se označi v času pakiranja v skladu s členom 9(2) Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta [6] in obsega enega ali več pogojev, določenih v točki 1 Priloge I.

S tem namenom se datum navede v skladu s členom 9(4) Direktive 2000/13/ES v zaporedju in v skladu s spodaj določenimi pravili:

(a) dan, izražen s števili od 1 do 31,

(b) mesec, izražen v številih od 1 do 12 ali z do štirimi črkami abecede.

2. Minimalni rok trajanja je datum, do katerega bodo jajca razreda A ali oprana jajca ohranila lastnosti, opisane v členu 5(1), če so ustrezno skladiščena. Določi se ga na največ 28 dni od znesitve. Kadar je navedeno obdobje znesitve v skladu s členom 14(1a), se minimalni rok trajanja določi začenši s prvim datumom tega obdobja.

3. Velika pakiranja in majhna pakiranja imajo tudi takrat, ko so del večjih pakiranj, na zunanji površini napis v jasno vidnih in čitljivih črkah z nasvetom potrošnikom, naj po nakupu hranijo jajca ohlajena.

4. V primeru prodaje jajc v razsutem stanju se navedba, enakovredna tisti iz odstavka 2, uporablja tako, da je za potrošnika jasno vidna in nedvoumna.

Člen 10

Navedba datuma pakiranja

Navedba datuma pakiranja iz člena 10(1)(f) Uredbe (EGS) št. 1907/90 vsebuje eno ali več označb iz točke 2 Priloge I k tej uredbi, sledita pa jim dve seriji številk ali črk iz drugega pododstavka člena 9(1) te uredbe.

Člen 11

Priporočeni datum prodaje

1. Poleg datuma minimalnega roka trajanja in/ali datuma pakiranja lahko nosilec dejavnosti ob času pakiranja na jajca ali njihovo embalažo ali na oboje označi priporočeni datum prodaje.

2. Priporočeni datum prodaje ne sme presegati maksimalnega roka 21 dni od znesitve v skladu s členom 3(1) Odločbe Sveta 94/371/ES [7].

V primeru ohlajenih jajc, odpremljenih v francoske prekomorske departmaje in tam namenjenih za prodajo na drobno v skladu s členom 6(5) Uredbe (EGS) št. 1907/90, pa priporočeni datum prodaje ne sme presegati 40 dni.

3. Kadar je navedeno obdobje znesitve v skladu s členom 1(4)(c), se priporočeni datum prodaje določi začenši s prvim dnem tega obdobja.

4. Za označevanje datumov iz tega člena na jajca in pakiranja se uporabljajo ena ali več označb, določenih v Prilogi I.

5. Datume iz tega člena se navede v skladu z drugim pododstavkom člena 9(1).

Člen 12

Navedba datuma znesenja

1. Datum znesenja lahko nosilec dejavnosti označi na pakiranjih ob času pakiranja. V tem primeru se datum znesenja označi tudi na jajcih, ki so v pakiranjih.

Če je naveden datum znesenja, se uporabljajo pravila iz odstavkov 2, 3 in 4 tega člena.

2. Če se jajca dobavijo pakirnemu centru v zabojnikih, se vsa jajca v enem zabojniku, ki jih je treba označiti z datumom znesenja, razvrstijo in pakirajo brez prekinitve. Datum znesenja se odtisne na jajca med razvrščanjem ali takoj po njem.

3. Če dobavlja pakirni center jajca, ki niso v zabojnikih, iz lastnih proizvodnih enot na isti lokaciji, je treba jajca:

- opremiti z datumom znesenja na dan znesenja; vendar pa se jajca znesena na nedelavni dan lahko označi prvi delavni dan, skupaj z jajci znesenimi tisti dan, z navedbo datuma prvega nedelovnega dne,

- razvrstiti in pakirati v skladu s členom 2 ali

- dobaviti drugim pakirnim centrom ali živilski industriji na dan znesitve ali, če dan znesitve ni delovni dan, na prvi naslednji delovni dan.

4. Če se pakirni centri oskrbujejo tudi z jajci zunanjih proizvajalcev, pa zanje ni predvideno navajanje dneva znesenja, se ta jajca skladiščijo in rokujejo ločeno.

Člen 13

Navedba načinov reje perutnine

1. Kjer se jajca in pakiranja za jajca označujejo z:

- načinom reje iz člena 7 in člena 10(1) Uredbe (EGS) št. 1907/90, se ne sme uporabljati nobenih drugih označb razen tistih, ki so določene v Prilogi II, in v vsakem primeru samo, če so izpolnjeni ustrezni pogoji, določeni v Prilogi III,

- ekološkim načinom reje iz Uredbe (EGS) št. 2092/91, se sme uporabljati samo šifra iz točke 2.1 Priloge k Direktivi 2002/4/ES in označbe, določene v členu 2 Uredbe (EGS) št. 2092/91.

Označbe iz Priloge II se lahko dopolnijo z označbami, ki se nanašajo na posebne lastnosti ustreznega postopka reje.

Na jajcih je mogoče te označbe dodati identifikacijski številki proizvajalca.

2. Pri prodaji jajc v razsutem stanju in predpakiranih jajcih je mogoče pomen identifikacijske številke proizvajalca razložiti na zabojniku ali na ločenem obvestilu.

3. Pakiranja z jajci, namenjenimi podjetjem živilske industrije, ki so odobrena v skladu z Direktivo 89/437/EGS, so lahko označena z navedbami iz Priloge II, pod pogojem, da so jajca proizvedena na perutninskih obratih, ki izpolnjujejo ustrezne pogoje, določene v Prilogi III.

4. Odstavek 1 se uporablja brez poseganja v nacionalne tehnične ukrepe, ki presegajo minimalne zahteve, določene v Prilogi III, ki se lahko uporabljajo le za proizvajalce zadevne države članice, pod pogojem, da so skladne z zakonodajo Skupnosti in s skupnimi standardi trženja za jajca.

Člen 14

Označevanje krmnega obroka za kokoši nesnice

1. Če imajo jajca razreda A in "oprana jajca" ter njihova pakiranja označbo o vrsti krmnega obroka za kokoši nesnice, se uporabljajo minimalne zahteve iz Priloge IV.

2. Velika pakiranja jajc ali mala pakiranja, ki imajo označbo o vrsti krmnega obroka, morajo imeti iste označbe. Pri prodaji jajc v razsutem stanju se navedbe lahko uporabljajo samo, če so posamezna jajca označena z ustreznimi oznakami.

3. Odstavek 2 se uporablja brez poseganja v nacionalne tehnične ukrepe, ki presegajo minimalne zahteve iz Priloge IV, ki se uporabljajo le za proizvajalce zadevne države članice, pod pogojem, da so skladne z zakonodajo Skupnosti in s skupnimi standardi trženja za jajca.

Člen 15

Označevanje porekla jajc

1. Na pakiranjih jajc razreda A in "opranih jajc" se lahko navede poreklo jajc ali naslednje besede: "poreklo jajc: glej šifro na jajcu".

2. Da bi navedli poreklo jajc razreda A, opranih jajc ali majhnih pakiranj s takimi jajci v skladu s členom 10(3) Uredbe (EGS) št. 1907/90 se lahko uporabijo označbe ali simboli, ki se nanašajo na državo članico ali na upravno ali drugo regijo, ki jo je določil pristojni organ države članice, v kateri so proizvedena jajca.

Pri prodaji jajc v razsutem stanju se poreklo jajc lahko navede samo, če so posamezna jajca označena z ustreznimi označbami ali simboli.

3. Na velikih pakiranjih, v katerih so jajca ali na majhnih pakiranjih, označenih z označbami ali simboli iz drugega odstavka, morajo biti iste označbe ali simboli.

ODDELEK 2

Označevanje uvoženih jajc

Člen 16

Navedbe na uvoženih jajcih

1. Na jajca razreda A, uvožena iz Litve, Madžarske, Češke republike in Norveške, se v državi porekla odtisne identifikacijsko številko proizvajalca pod pogoji iz člena 8.

2. Na jajcih, uvoženih iz tretjih držav, ki niso navedene v odstavku 1, mora biti jasno in čitljivo odtisnjena država porekla s šifro ISO države porekla in pred njo ležeče besedilo: "ni po standardih ES".

3. Pakiranja z jajci razreda A, uvoženih iz tretjih držav, morajo izpolnjevati zahteve iz člena 15 Uredbe (EGS) št. 1907/90.

Navedba minimalnega roka trajanja in datuma pakiranja iz člena 15 Uredbe (EGS) št. 1907/90 vsebuje eno ali več označb iz točke 2 Priloge I k tej uredbi, sledita pa jim dve seriji številk ali črk iz drugega pododstavka člena 9(1).

4. Na pakiranjih z jajci razreda A, uvoženih iz Litve, Madžarske, Češke republike in Norveške, se navede način reje pod pogoji, predpisani v členu 13 te uredbe za države članice.

Na pakiranjih z jajci razreda A, uvoženih iz tretjih držav, ki niso navedene v prvem pododstavku, se način reje navede kot "način reje ni naveden".

5. Trakovi in nalepke se pritrdijo na pakiranja, jajca pa se ponovno razvrstijo in prepakirajo pod istimi pogoji, kot so predpisani v Poglavju IV te uredbe za države članice.

POGLAVJE IV

TRAKOVI, PONOVNO RAZVRŠČANJE IN PREPAKIRANJE JAJC

Člen 17

Trakovi in nalepke za jajca razreda A

1. Trakovi in nalepke iz člena 11 Uredbe (EGS) št. 1907/90 za jajca razreda A in oprana jajca so bela, navedbe na teh trakovih in nalepkah pa so natisnjene v črni barvi v skladu s členoma 10 in 15 Uredbe (EGS) št. 1907/90.

2. Odstopanje iz člena 11(2) Uredbe (EGS) št. 1907/90 se uporablja v primeru dnevnih količin, manjših od 3600 jajc na dobavo in manj kot 360 jajc na kupca. Na spremnih dokumentih se navedejo ime, naslov in številka pakirnega centra, kot tudi število jajc, kakovost in razredi po masi, minimalni rok trajanja in način reje.

Člen 18

Trakovi in nalepke za jajca, namenjena za živilsko industrijo

1. Jajca namenjena za živilsko industrijo se tržijo v pakiranjih z rumenim trakom ali nalepko, ki je po tem, ko je pakiranje enkrat odprto, ni več mogoče uporabiti:

(a) jajca iz člena 2(2)(b) Uredbe (EGS) št. 1907/90, ki ne spadajo v razred A ali B;

(b) jajca razreda A, ki nimajo več lastnosti tega razreda, vendar niso ponovno razvrščena;

(c) jajca razreda B.

2. Na trakovih in nalepkah iz odstavka 1 mora biti jasno in čitljivo napisano:

(a) ime ali firma in naslov podjetja, ki je odpremilo jajca;

(b) število pakiranih jajc ali njihovo neto maso;

(c) oznako "JAJCA ZA ŽIVILSKO INDUSTRIJO" z 2 cm velikimi črkami v enem ali več jezikih Skupnosti.

Člen 19

Trakovi in nalepke za industrijska jajca

1. Industrijska jajca se v smislu člena 1(2) Uredbe Komisije (EGS) št. 1907/90 tržijo v pakiranjih z rdečim trakom ali nalepko.

2. Trakovi in nalepke iz odstavka 1 morajo imeti navedeno:

(a) ime ali firmo in naslov podjetja, kamor so namenjena jajca;

(b) ime ali firmo in naslov podjetja, ki je odpremilo jajca;

(c) oznako "INDUSTRIJSKA JAJCA" z velikimi 2 cm visokimi črnimi črkami in oznako "ni primerno za prehrano ljudi" s črnimi vsaj 0,8 cm visokimi črkami v enem ali več jezikih Skupnosti.

Člen 20

Jajca, označena kot "ekstra"

1. Trakovi in nalepke iz člena 12 Uredbe (EGS) št. 1907/90 morajo biti natisnjeni ali pritrjeno tako, da ni noben podatek na pakiranju zakrit zaradi namestitve traku ali nalepke.

Označba "ekstra" se natisne na trak ali nalepko z vsaj 1 cm visokimi poševnimi črkami, ki jim sledi beseda "do" in dve seriji številk iz drugega pododstavka člena 9(1) te uredbe, ki navajajo sedmi dan po pakiranju ali deveti dan po znesitvi.

Če je datum pakiranja naveden na pakiranjih, potem navedbo iz drugega pododstavka lahko zamenjajo besede "ekstra do sedmega dne po pakiranju".

Če je datum znesitve naveden na pakiranjih, potem zgornjo navedbo lahko zamenjajo besede "ekstra do devetega dne po znesitvi".

Označbi "ekstra" lahko sledi beseda "sveža".

2. Če traku ali nalepke iz odstavka 1 ni mogoče odstraniti iz pakiranja, je treba pakiranje odstraniti iz prodaje najkasneje sedmi dan po pakiranju ali deveti dan po znesitvi, jajca pa je treba prepakirati.

3. Na velika pakiranja, v katerih so manjša pakiranja z označbo "esktra", se z 2cm visokimi velikimi črkami napiše "PAKIRANJE VSEBUJE MALA EKSTRA POKIRANJA'" v enem ali več jezikih Skupnosti.

Člen 21

Prepakiranje

1. Razen v primeru iz člena 8(2) Uredbe (EGS) št. 1907/90 lahko pakirana jajca razreda A in oprana jajca prepakirajo v druga velika ali majhna pakiranja samo pakirni centri. V vsakem pakiranju so lahko samo jajca iz ene same serije.

2. Trak ali nalepka na velikih pakiranjih mora imeti jasno vidne in v čitljivih črnih črkah navedene vsaj naslednje podatke:

(a) ime ali firmo in naslov podjetja, ki je prepakiralo jajca ali jih dalo prepakirati;

(b) identifikacijsko številko pakirnega centra, ki je prepakiralo jajca;

(c) identifikacijsko številko pakirnega centra, ki je prvo pakiralo jajca ali, če gre za uvožena jajca, državo porekla;

(d) razrede kakovosti in mase;

(e) število pakiranih jajc;

(f) prvotni datum minimalnega roka trajanja, pod njim pa besedi "prepakirana jajca";

(g) način reje;

(h) navedbo o hlajenju, napisano jasno v latinici, če gre za ohlajena jajca za dobavo v francoske prekomorske departmaje.

3. Majhna pakiranja s prepakiranimi jajci imajo jasno vidne in s čitljivimi črkami napisane le podatke iz odstavka 2. Poleg tega je na majhnih pakiranjih lahko blagovna znamka podjetja, ki je prepakiralo jajca ali jih dalo prepakirati. Besede "ekstra" se ne sme uporabiti.

4. Uporabita se člen 2 in člen 8(1).

Člen 22

Ponovno razvrščanje

1. Jajca, ki so bila ponovno razvrščena v skladu s členom 8(2) Uredbe (EGS) št. 1907/90, se lahko tržijo v pakiranjih, v katerih so bila pred ponovnim razvrščanjem. Če so prepakirana, so v vsakem pakiranju lahko samo jajca iz ene serije.

2. Rumeni ali rdeči trak ali nalepka na velikih pakiranjih mora imeti z jasnimi in čitljivimi črnimi črkami napisane vsaj podatke iz členov 18 in 19, skupaj z imenom ali firmo podjetja, ki je ponovno razvrstilo jajca ali jih dalo ponovno razvrstiti.

3. Oznake na majhnih pakiranjih s ponovno razvrščenimi jajci, ki ne veljajo več, se prekrijejo. Poleg tega je na majhnih pakiranjih lahko blagovna znamka podjetja, ki je jajca ponovno razvrstilo ali jih dalo ponovno razvrstiti.

Člen 23

Ponovna uporaba pakiranj pri ponovnem razvrščanju

1. Če se za ponovno razvrščanje in prepakiranje uporabijo prvotna pakiranja, se štejejo za ponovno uporabljena v smislu člena 36(2).

2. Oznake na trakovih ali nalepkah velikih pakiranj, ki se ponovno uporabijo v skladu s členom 36(2), je treba popolnoma prekriti z novimi trakovi ali novimi nalepkami ali narediti nečitljive na kak drug način.

3. Velika pakiranja imajo lahko na trakovih ali nalepkah s katerimi so pritrjeni eno ali več označb. Poleg tega je na velikih pakiranjih lahko blagovna znamka podjetja, ki je prepakiralo jajca ali jih dalo prepakirati.

POGLAVJE V

PREGLEDOVANJE OBRATOV

Člen 24

Pregledovanje obratov

1. Proizvajalce, pakirne centre, zbiralce, veletrgovce in, kjer velja člen 14, proizvajalce in dobavitelje krme za kokoši nesnice, se vsaj enkrat letno inšpekcijsko pregleda, da se zagotovi, da izpolnjujejo standarde.

2. Proizvodne enote in pakirni centri, ki opravljajo označevanje v skladu s členom 12, se inšpekcijsko pregledajo vsaj enkrat na dva meseca.

3. Pregledi navedb glede datuma znesenja, vrste krmnega obroka kokoši nesnic in regionalno poreklo iz členov 12, 14 in 15 se lahko prenesejo na organe, ki jih določi država članica, ti pa zagotavljajo potrebno neodvisnost do zadevnih proizvajalcev in ustrezajo kriterijem, določenim v veljavnem evropskem standardu št. EN/45011.

Pristojni organi zadevne države članice tem organom izdajo dovoljenje in jih nadzorujejo.

Stroške pregledov, ki jih opravijo ti organi, nosi nosilec dejavnosti, ki uporablja zgoraj navedene oznake.

POGLAVJE VI

EVIDENCE

Člen 25

Evidence, ki jih vodijo proizvajalci

1. Proizvajalci morajo voditi:

(a) podatke o načinu reje, s tem, da se za vsak način reje navede:

- datum vselitve, starost pri vselitvi in število kokoši nesnic,

- datum izločanja živali in število izločenih kokoši,

- dnevno proizvodnjo jajc,

- število ali maso dnevno prodanih jajc v skladu s členom 2(3) Uredbe (EGS) št. 1907/90 ali dnevno na drug način dostavljenih in v tem primeru:

- imena in naslove kupcev in številko obrata;

(b) informacije o krmnem obroku za kokoši nesnice, kadar je na jajcih razreda A in njihovih pakiranjih navedeno:

- količina in vrsta krmnega obroka, ki je dobavljena in/ali zmešana na mestu,

- datum dostave,

- ime proizvajalca ali dobavitelja,

- število in starost kokoši nesnic ter število proizvedenih in dostavljenih jajc,

- datum odpreme,

- imena in naslovi kupcev in številka obrata.

2. Če je naveden datum znesenja, se podatki iz odstavka 1(a) vodijo posebej.

3. Če se v enem obratu uporablja več različnih načinov reje, se podatki iz odstavka 1(a) in (b) razdelijo po hlevih v skladu z Direktivo 2002/4/ES.

4. Proizvajalci hranijo podatke iz (a) in (b) vsaj šest mesecev po prenehanju svoje dejavnosti ali uničenju jate.

Člen 26

Evidence, ki jih vodijo pakirni centri

1. Pakirni centri vodijo ločeno po načinu reje in po dnevu:

(a) količine prejetih jajc, razdeljenih po proizvajalcih, z navedbo imena, naslova in identifikacijske številke proizvajalca ter datumom ali obdobjem znesenja;

(b) količine narazvrščenih jajc, dobavljenih drugim pakirnim centrom, vključno z identifikacijskimi številkami teh centrov in datumom ali obdobjem znesenja;

(c) razvrstitve teh jajc po kakovosti in masi;

(d) količine razvrščenih prejetih jajc, ki prihajajo iz drugih pakirnih centrov, vključno z identifikacijskimi številkami teh centrov, datumom minimalnega roka trajanja in podatki o prodajalcih;

(e) število in/ali maso dostavljenih jajc z navedbo razreda po masi, datuma pakiranja in roka uporabe ter kupca z njegovim imenom in naslovom.

2. Pakirni centri vsak teden posodobijo svoje evidence o zalogah.

2. Če imajo jajca razreda A, oprana jajca in pakiranja navedbo o vrsti krmnega obroka kokoši nesnic, datumu znesenja in/ali regijskem poreklu, morajo pakirni centri, ki uporabljajo take označbe, voditi ločene evidence v skladu s prvim pododstavkom odstavka 1.

3. Vseeno se namesto vodenja evidence o prodaji in dostavah lahko hrani arhiv računov ali dobavnic, označenih tako, kot je navedeno v prvem pododstavku odstavka 1. Take evidence in arhive se hrani najmanj šest mesecev.

Člen 27

Evidence, ki jih vodijo drugi nosilci dejavnosti

1. Za jajca iz členov 13, 14 in 15 morajo zbiralci in trgovci na debelo najmanj šest mesecev hraniti evidence o transakcijah nabave in prodaje ter evidence o zalogah.

Zbiralci morajo za ta jajca imeti:

(a) datume in količine zbiranj;

(b) ime, naslov in identifikacijsko številko proizvajalcev;

(c) datume in količine dobav ustreznim pakirnim centrom.

Veletrgovci (vključno s posredniki, ki se fizično ne ukvarjajo z jajci) morajo za ta jajca imeti:

(a) datume in količine nabav in prodaj,

(b) imena in naslove dobaviteljev/kupcev.

Poleg tega morajo veletrgovci, ki se fizično ukvarjajo z jajci, voditi tedenske evidence zalog.

Namesto posebnih evidenc o nabavah in prodajah lahko zbiralci in veletrgovci vodijo arhiv računov in dobavnic, označenih v skladu s členi 13, 14 in 15.

2. Proizvajalci in dobavitelji krme hranijo evidence svojih dobav proizvajalcem iz člena 25(1)(b), ki navajajo sestavo dobavljene krme.

Te evidence hranijo najmanj šest mesecev po odpremi.

3. Vse evidence iz členov 25, 26 in tega člena so ob prvem pozivu na voljo pristojnim organom.

POGLAVJE VII

ZAUPNOST IN POROČANJE PODATKOV

Člen 28

Zaupnost

1. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotavljanje zaupnosti podatkov, posredovanih po členih 12, 13, 14 in 15, v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta [8], v kolikor zadevajo fizične osebe.

2. Podatki iz registrov, računovodskih in drugih evidenc se lahko uporabljajo samo za namene te uredbe.

Člen 29

Poročanje, posvetovanje in izmenjava podatkov

1. Do 1. aprila vsakega leta vsaka država članica po elektronski poti uradno obvesti Komisijo o povprečnem številu kokoši nesnic [9] na posestvih, za vsak način reje.

2. Do 1. julija 2004 bo vsaka država članica po elektronski poti obvestila Komisijo o ukrepih, sprejetih za izvedbo te uredbe, in zlasti o:

(a) seznamu mest prireje, registriranih v skladu z Direktivo 2002/4/ES, z navedbo imena, naslova in identifikacijske številke vsakega od mest;

(b) seznamu pakirnih centrov, odobrenih v skladu s členom 5 Uredbe (EGS) št. 1907/90 in členom 4(2) ter (3) te uredbe z navedbo imena, naslova in identifikacijske številke za vsakega;

(c) načinu spremljanja izvedbe členov 12, 13, 14, 15 in 16 te uredbe;

(d) nacionalnih tehničnih ukrepih za izvedbo členov 13(4) in 14(3) te uredbe;

(e) seznamu pristojnih organov, odgovornih za izvedbo pregledov, predvidenih v tej uredbi, skupaj z njihovimi imeni, naslovi in drugimi ustreznimi podatki;

(f) imenu, naslovu in ustreznih podatkih o pristojnem organu, odgovornem za izmenjavo podatkov v skladu s to uredbo.

3. Komisija zbere podatke iz odstavkov 1 in 2 in jih da na voljo državam članicam od 1. julija 2005 naprej. Do tega datuma posredujejo države članice svoje podatke vsem drugim državam članicam.

O vsakih spremembah seznamov, načinov spremljanja ali tehničnih ukrepov iz odstavka 2 se na začetku vsakega koledarskega leta po elektronski poti uradno obvesti Komisijo.

4. O pregledih, opravljenih v državi članici, se redno razpravlja v skladu s postopkom iz člena 18 Uredbe Sveta (EGS) št. 2771/75 [10].

5. Kadar koli in na zahtevo Komisije, države članice zagotovijo vse potrebne podatke za oceno skladnosti ukrepov iz odstavka 2(d) tega člena s pravom Skupnosti ter njihove skladnosti s skupnimi standardi trženja za jajca.

Člen 30

Obveščanje glede odločitev o ponovnem razvrščanju

Vsaka država članica, na katere ozemlju se pošiljka jajc iz druge države članice ponovno razvrsti, zagotovi, da se odločitev o ponovnem razvrščanju sporoči pristojnemu organu te države članice v skladu s členom 29(2)(f) v treh delovnih dneh.

POGLAVJE VIII

INŠPEKCIJSKO PREGLEDOVANJE JAJC

Člen 31

Pregledi na osnovi vzorčenja

1. Člen 19(2) Uredbe (EGS) št. 1907/90 se uporabi, če je pregled opravljen v skladu z odstavki 2 do 5 tega člena.

2. Če so jajca v velikih pakiranjih, v katerih ni manjših pakiranj, se kot vzorce pregleda naslednje število jajc:

Število jajc v vsaki pošiljki | Število jajc, ki jih je treba pregledati |

% pošiljke | Minimalno število jajc |

do 180 | 100 | - |

181 do 1800 | 15 | 180 |

1801 do 3600 | 10 | 270 |

3601 do 10800 | 5 | 360 |

10801 do 18000 | 4 | 540 |

18001 do 36000 | 3 | 720 |

36001 do 360000 | 1,5 | 1080 |

več kot 360000 | 0,5 | 5400 |

3. Če so jajca v majhnih pakiranjih, ne glede na to, ali so znotraj večjih pakiranj ali ne, se kot vzorce pregleda vsaj naslednje število majhnih pakiranj in jajc:

Število jajc v vsaki pošiljki | Odstotek pregledanih malih pakiranj | Število jajc, ki jih je treba pregledati v pakiranju, ki se pregleduje (%) |

do 180 | 100 | 100 |

181 do 1800 | 15 | 100 |

1801 do 3600 | 10 | 100 |

3601 do 10800 | 5 | 100 |

10801 do 18000 | 4 | 100 |

18001 do 36000 | 3 | 100 |

36001 do 360000 | 1,5 | 100 |

več kot 360000 | 0,5 | 100 |

4. Za serije, ki ne presegajo 18000 jajc, se jajca, ki jih je treba pregledati, izbere iz vsaj 20 % velikih pakiranj.

Za serije, ki presegajo 18000 jajc, se jajca, ki jih je treba pregledati, izbere iz vsaj 10 % velikih pakiranj in vsaj desetih velikih pakiranj.

5. V primeru nepakiranih jajc, postavljenih ali ponujenih naprodaj v prodaji na drobno, se kot vzorce pregleda 100 % jajc pri količini do 180 jajc in 15 % jajc pri večjih količinah z minimumom 180 jajc.

Člen 32

Kontrolni trakovi

1. Po pregledu in po vseh potrebnih popravkih pošiljke, da ustreza Uredbi (EGS) št. 1907/90, lahko inšpektor na zahtevo lastnika pošiljke na pakiranje pritrdi trak z uradnim žigom in naslednjimi podatki:

(a) "Pregledano (datum) (kraj);"

(b) identifikacija inšpektorja.

2. Kontrolni trak je bel z rdečim tiskom. Če je bilo pakiranje pred pregledom zapečateno, se ponovno zapečati s kontrolnim trakom, ki se ga lahko, če je primerno, namesti preko prvotnega traku ali nalepke.

3. Po pregledu malih pakiranj z označbo "ekstra" morajo biti na kontrolnem traku podatki iz odstavka 1, poševno izpisana beseda "ekstra" pa visoka 1 cm.

Člen 33

Odstopanja zaradi pomanjkljivosti v kakovosti

1. Pri pregledih pošiljk jajc razreda A in opranih jajc se dovolijo naslednja odstopanja:

(a) v pakirnem centru tik pred odpremo: 5 % jajc s napakami v kakovosti,

(b) na drugih stopnjah trženja: 7 % jajc s napakami v kakovosti.

Vendar pa se pri pregledu jajc, ki se tržijo kot "ekstra", ne dovolijo odstopanja glede višine zračnega mehurčka v času pakiranja ali uvoza.

2. Če je v pregledani pošiljki manj kot 180 jajc, se odstotki iz odstavka 1 podvojijo.

Člen 34

Odstopanje pri masi

Razen v primeru iz člena 13(3) Uredbe (EGS) št. 1907/90 se pri pregledu pošiljk jajc razreda A in opranih jajc dovoli odstopanje pri masi posameznega jajca. V takih serijah sme biti največ 10 % jajc z razredi po masi, ki mejijo na razred, označen na pakiranju, vendar ne več kot 5 % jajc naslednjega nižjega razreda po masi.

Če je v pregledani pošiljki manj kot 180 jajc, se zgornji odstotki podvojijo.

POGLAVJE IX

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

ODDELEK 1

Splošne določbe na pakiranjih in skladiščenje jajc

Člen 35

Minimalna neto masa jajc v posameznem velikem pakiranju

Velika pakiranja jajc razreda A in oprana jajca, razvrščena po masi, morajo imeti naslednje minimalne neto mase:

—XL-zelo velika: | 7,3 kg/100 jajc, |

—L-velika: | 6,4 kg/100 jajc, |

—M-srednja: | 5,4 kg/100 jajc, |

—S-majhna: | 4,5 kg/100 jajc. |

Člen 36

Kakovost pakiranj

1. Pakiranja, vključno z notranjim pakirnim materialom, morajo biti odporna na udarce, suha, čista in v dobrem stanju ter narejena iz materialov, ki ščitijo jajca pred tujim vonjem in nevarnostjo kvarjenja.

2. Velika pakiranja, ki se uporabljajo za prevoz in odpremo jajc, vključno z notranjim pakirnim materialom, se ne smejo ponovno uporabiti, razen če so kakor nova in izpolnjujejo tehnične in higienske zahteve odstavka 1. Na ponovno uporabljenih velikih pakiranjih ne sme biti nobenih predhodnih označb, ki bi lahko privedle do zmede.

3. Majhna pakiranja se ne smejo ponovno uporabiti.

Člen 37

Skladiščenje in pogoji prevoza

1. Med skladiščenjem v proizvajalčevih prostorih in med prevozom od proizvajalca do zbiralca ali pakirnega centa, se jajca hranijo na najprimernejši temperaturi, ki zagotavlja optimalno ohranjanje njihove kakovosti.

2. Jajca je treba hraniti v čistih suhih prostorih brez tujih vonjev.

3. Med prevozom in skladiščenjem je treba hraniti čista in suha jajca v prostorih brez tujih vonjev in jih učinkovito ščititi pred udarci, učinki svetlobe in pretiranim nihanjem temperature.

ODDELEK 2

Razveljavitev in končna določba

Člen 38

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 1274/91 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se razumejo kot sklicevanja na to uredbo v skladu s tabelo usklajevanja iz Priloge V.

Člen 39

Začetek veljavnosti in uporaba

1. Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2. Uporablja se od 1. januarja 2004. Vendar pa se člen 4(2) začne uporabljati s 1. majem 2004, kar zadeva začetne šifre CZ, EE, CY, LV, LT, HU, MT, PL, SI in SK, pod pogojem ratifikacije Pristopne pogodbe.

3. Vendar se identifikacijske številke pakirnih centrov, odobrene pred 31. decembrom 2003, lahko uporabljajo še do 31. decembra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2003

Za Komisijo

Franz Fischler

Član Komisije

[1] UL L 173, 6.7.1990, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2052/2003 (UL L 305, 22.11.2003, str. 1).

[2] UL L 198, 22.7.1991, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

[3] UL L 30, 31.1.2002, str. 44.

[4] UL L 121, 16.5.1991, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 326/2003 (UL L 47, 21.2.2003, str. 31).

[5] UL L 212, 22.7.1989, str. 87. Direktiva, kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

[6] UL L 109, 6.5.2000, str. 29.

[7] UL L 168, 2.7.1994, str. 34.

[8] UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

[9] Povprečno število prisotnih kokoši nesnic = (število kokoši × število tednov nesenja): 52.

[10] UL L 282, 1.11.1975, str. 49.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

1. Datum minimalnega roka trajanja

Na jajcih | Na pakiranjih |

cons. pref. | Consúmase preferentemente antes del … |

Mindst holdbar til or M.H. | Mindst holdbar til … |

Mind. haltbar or M.H.D. | Mindestens haltbar bis … |

Ανάλωση πριν από | Ανάλωση κατά προτίµηση πριν από … |

Best before or B.B. | Best before … |

à cons. de préf. av. or DCR | À consommer de préférence avant le … |

entro | da consumarsi preferibilmente entro … |

Tenm. houdb. tot or THT | Tenminste houdbaar tot … |

Cons. pref | A consumir de prefêrencia antes de … |

parasta ennen | parasta ennen… |

bäst före | Bäst före … |

2. Datum pakiranja:

Na jajcih | Na pakiranjih |

emb. | Embalado el: … |

Pakket | Pakket den: … |

Verp. | Verpackt am: … |

Συσκευασία | Ηµεροµηνία συσκευασίας: … |

Packed or pkd | Packing date: … |

Emb. le | Emballé le: … |

Imb. | Data d'imballaggio: … |

Verp. | Verpakt op: … |

Emb. | Embalado em: … |

Pakattu | Pakattu: … |

förp. Den | Förpackat den: … |

3. Priporočeni datum prodaje

vender antes

Sidste salgsdato

Verkauf bis

Πώληση

Sell by

à vend. préf. av. ali DVR [2]

racc

Uiterste verkoopdatum ali Uit. verk. dat

Vend. de pref. antes de

viimeinen myyntipäivä

sista försäljningsdag

4. Datum znesitve

Puesta

Læggedato

Gelegt am

Ωοτοκία

Laid

Pondu le

Dep.

Gelegd op

Postura

munintapäivä

värpta den

[2] Če se uporablja okrajšana označba, mora biti njen pomen jasno predstavljen na pakiranju.

--------------------------------------------------

PRILOGA II

Označbe iz člena 13 za navedbo načina proizvodnje jajc: (a) na pakiranjih; (b) na jajcih

Kode | 1 | 2 | 3 |

| |

ES | a) | Huevos de gallinas camperas | Huevos de gallinas criadas en el suelo | Huevos de gallinas criadas en jaulas |

b) | Camperas | Suelo | Jaula |

DA | a) | Frilandsæg | Skrabeæg | Buræg |

b) | Frilandsæg | Skrabeæg | Buræg |

DE | a) | Eier aus Freilandhaltung | Eier aus Bodenhaltung | Eier aus Käfighaltung |

b) | Freiland | Boden | Käfig |

EN | a) | Free range eggs | Barn eggs | Eggs from caged hens |

b) | Free range o F/range | Barn | Cage |

FR | a) | Œufs de poules élevées en plein air | Œufs de poules élevées au sol | Œufs de poules élevées en cage |

b) | Plein air | Sol | Cage |

GR | α) | Αυγά ελεύθερης βοσκής | Αυγά αχυρώνα | Αυγά κλωβοστοιχίας |

β) | Ελεύθερης βοσκής | Αχυρώνα | Κλωβοστοιχία |

IT | a) | Uova da allevamento all'aperto | Uova da allevamento a terra | Uova da allevamento in gabbie |

b) | Aperto | A terra | Gabbia |

NL | a) | Eieren van hennen met vrije uitloop | Scharreleieren | Kooieieren |

b) | Vrije uitloop | Scharrel | Kooi |

PT | a) | Ovos de galinhas criadas ao ar livre | Ovos de galinhas criadas no solo | Ovos de galinhas criadas em gaiolas |

b) | Ar livre | Solo | Gaiola |

FIN | a) | Ulkokanojen munia | Lattiakanojen munia | Häkkikanojen munia |

b) | Ulkokanan | Lattiakanan | Häkkikanan |

SV | a) | Ägg från utehöns | Ägg från frigående höns inomhus | Ägg från burhöns |

b) | Frigående (alt. Frig.) ute | Frigående (alt. Frig.) inne | Burägg |

--------------------------------------------------

PRILOGA III

Minimalne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati perutninski obrati za različne načine prireje jajc

1. (a) "Jajca iz proste reje" morajo biti proizvedena v obratih, ki izpolnjujejo najmanj pogoje, določene v členu 4 Direktive 1999/74/ES [1], z začetkom veljavnosti od datumov iz navedenega člena in kjer:

- imajo kokoši čez dan stalen dostop do izpustov na prostem, razen v primeru začasnih omejitev, ki jih naložijo veterinarski organi,

- so izpusti na prostem, do katerih imajo kokoši dostop, v glavnem pokriti z vegetacijo in se ne uporabljajo za druge namene razen za sadovnjake, gozdove in pašnike za rejne živali, če slednje dovolijo pristojni organi,

- morajo izpusti izpolnjevati vsaj pogoje iz člena 4(1)(3)b)(ii) Direktive Sveta 1999/74/ES, kjer največja obremenitev nikoli ne presega 2500 kokoši na hektar zemljišča, ki je na voljo kokošim, ali ene kokoši na 4 m2; vendar pa mora tam, kjer je na kokoš na voljo vsaj 10 m2 in se izvaja rotiranje, kokoši pa imajo v času življenja jate dostop do celotnega območja, vsaka uporabljena ograda v vsakem času zagotavljati najmanj 2,5 m2 na kokoš,

- izpusti na prosto ne segajo preko polmera 150 m od najbližje izpustne odprtine v zgradbi; vendar pa je podaljšanje na 350 m dovoljeno pod pogojem, da je zadostno število pokritih prostorov in korit za pitje v smislu te določbe enakomerno razporejenih po celotnem izpustu na prosto, z najmanj štirimi pokritimi prostori na hektar.

(b) "Jajca iz hlevske reje" morajo biti proizvedena v obratih, ki izpolnjujejo najmanj pogoje iz člena 4 Direktive 1999/74/ES, z začetkom veljavnosti od datumov iz navedenega člena.

(c) "Jajca iz baterijske reje" morajo biti proizvedena v perutninskih obratih, ki izpolnjujejo najmanj:

- pogoje iz člena 5 Direktive 1999/74/ES do 31. decembra 2011, ali

- pogoje iz člena 6 Direktive 1999/74/ES.

2. Do datumov iz člena 4 Direktive 1999/74/ES, kot je določeno v točki 1(a) in (b), se minimalne zahteve iz Priloge II(c) in (d) k Uredbi (EGS) št. 1274/91, ki so se uporabljale, preden je začela veljati Uredba Komisije (ES) št. 1651/2001 [2], še naprej uporabljajo v primeru, če proizvodni sistemi, razen na novo zgrajenih ali prenovljenih, še niso usklajeni s tem členom.

3. Države članice lahko za obrate z manj kot 350 kokoši nesnic ali tiste, ki gojijo plemenske kokoši nesnice, v povezavi s točko 1(a) in (b) dovolijo odstopanja glede obveznosti iz drugega stavka točke 1(d) in točk 2, 3(a)(i) in (b)(i) člena 4(1) Direktive 1999/74/ES.

[1] UL L 203, 3.8.1999, str. 53.

[2] UL L 220, 15.8.2001, str. 24.

--------------------------------------------------

PRILOGA IV

Minimalne zahteve glede navajanja, kako so kokoši nesnice krmljene

Žita se lahko navedejo kot sestavina krmnega obroka samo, če ta znašajo najmanj 60 % teže dane krmne mešanice, ki lahko vključuje največ 15 % stranskih proizvodov mlevske industrije.

Če pa so navedena določena žita, mora vsako predstavljati najmanj 30 % uporabljenega krmne mešanice v primeru, da je navedeno eno žito, in najmanj 5 %, kadar je navedenih več žit.

--------------------------------------------------

PRILOGA V

Tabela usklajevanja

Uredba (ES) št. 1274/91 | Ta uredba |

člen 1 | člen 1 |

člen 2 | člen 37(1) |

člen 3 | člen 3(4)(a) |

člen 4 | člen 4 |

člen 5 | člen 5 |

člen 6 | člen 6 |

člen 7 | — |

člen 8 | člen 7 |

člen 9 | člen 8 |

člen 10 | člen 8 |

člen 11 | člen 8 |

člen 12(1) (2) in (3) | — |

prva alinea člena 12(4) | člen 17(2) |

člen 13 | — |

člen 14 | člen 9 |

člen 15 | člen 10 |

člen 16 | člen 11 |

člen 17 | člen 12 |

člen 18 | člen 13 |

člen 18a | člen 28 |

člen 18b | — |

člen 18c | člen 14 |

člen 19 | člen 15 |

člen 20 | člen 29 |

člen 21 | člen 17 |

člen 22 | člen 18 |

člen 23 | člen 19 |

člen 24 | člen 20 |

člen 25 | člen 22 |

člen 26 | člen 21 |

člen 27 | člen 23 |

člen 28 | — |

člen 29 | člen 31 |

člen 30 | člen 32 |

člen 31 | člen 33 |

člen 32 | člen 34 |

člen 33 | člen 35 |

člen 34 | člen 30 |

člen 35 | člen 29(2) |

člen 36 | člen 38 |

člen 37 | člen 39 |

člen 38 | — |

Priloga I | Priloga I |

Priloga II | Priloga II |

Priloga III | Priloga III |

Priloga IV | Priloga IV |

--------------------------------------------------