ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

V posodobljeni različici programa srednjeročni cilj v zvezi s proračunskim stanjem količinsko ni opredeljen. Napovedi programa temeljijo na predpostavki o nespremenjeni politiki in predvidevajo postopno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. V proračunskem letu 2008/2009 naj bi bil delež primanjkljaja glede na BDP malce manjši kot v prejšnjem letu. V istem letu naj bi se strukturni primanjkljaj po ocenah izboljšal za 0,3 odstotne točke. Primarni primanjkljaj naj bi se predvidoma povečal, saj je povečanje primarnih odhodkov le delno izravnano z manjšimi plačili obresti. Program zato napoveduje zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja za 0,5 odstotne točke v proračunskem letu 2009/2010 in za povprečno 0,25 odstotne točke na leto v naslednjih treh proračunskih letih. Primarni saldo naj bi se izboljšal, in sicer s primanjkljaja v višini 0,9 % BDP v proračunskem letu 2008/2009 na uravnoteženo stanje v proračunskem letu 2010/2011. V programskem obdobju naj bi povečanje deleža prihodkov glede na BDP in zmanjšanje deleža odhodkov prispevala približno tri petine oziroma dve petini prilagoditve. Povečanje deleža prihodkov je enakomerno porazdeljeno v celotnem programskem obdobju, pri čemer so osebni dohodki pretirano obdavčeni, v manjši meri pa poleg tega k večjim prihodkom prispevajo tudi že napovedani ukrepi. Kar zadeva odhodke, je iz obsega porabe, kakor je določen v „Comprehensive Spending Review“ (CSR) za leto 2007, v primerjavi z letnim povprečjem v zadnjih 10 letih razvidno znatno zmanjšanje povprečne letne rasti odhodkov med proračunskimi leti 2008/2009 in 2010/2011. Resorji so že dosegli viden napredek v primerjavi s cilji učinkovitosti za obdobje SR04 (ki se izteče 2008/2009) in so objavili povzetek predlaganih prihrankov za obdobje iz CSR. V proračunskem letu 2008/2009 pa naj bi se skupni odhodki vseeno hitreje povečevali kot nominalni BDP, zaradi česar se bo povečal tudi delež primanjkljaja. V primerjavi s prejšnjim programom so v novi posodobljeni različici predvidene slabše proračunske napovedi, zlasti v prvih letih programskega obdobja, čeprav je to deloma posledica ponovne klasifikacije nacionalnih računov, navedene zgoraj. Bruto javni dolg naj bi ostal precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP, čeprav naj bi do proračunskega leta 2010/2011 naraščal.
(5)

Glede na rezultat v letu 2007, ki je bil boljši od pričakovanega, so proračunski cilji, predstavljeni v programu za stabilnost, močno izboljšani v primerjavi z rezultati iz zadnje dopolnitve programa za konvergenco na podlagi na splošno nespremenjenega makroekonomskega ozadja. Program za stabilnost določa ambicioznejši srednjeročni cilj – uravnotežen proračun v strukturnem smislu (tj. ciklično prilagojen ter brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v primerjavi s prejšnjim strukturnim primanjkljajem v višini 0,5 % BDP. Proračunska strategija programa za stabilnost je usmerjena k temu, da se ta novi srednjeročni cilj, ki je bil leta 2007 že presežen, v programskem obdobju ohrani. Javnofinančni presežek iz leta 2007 naj bi se z 1,5 % BDP le rahlo znižal na 0,7 % do leta 2011. Pri primarnem saldu je padec bolj izrazit, s 4,7 % na 2,8 % BDP v letu 2011. Znižanje presežka na splošno odraža padec deleža skupnih prihodkov v BDP za 1,25 odstotne točke, medtem ko naj bi se skupni odhodki zmanjšali le za 0,25 odstotne točke BDP. Zmanjšanje skupnih odhodkov je v glavnem odraz velikih prihrankov pri odhodkih za obresti, če se določi, da se primarni odhodki povečajo za 0,25 odstotne točke, saj se omejitve dohodkov za kompenzacije za zaposlene, subvencije in javne naložbe več kot izravnajo s povečanjem socialnih plačil in drugih odhodkov. Zmanjšanje skupnih prihodkov je usmerjeno na leto 2008 (1,5 odstotne točke BDP), saj ni pričakovati, da bi se polovica izrednih povečanj prihodkov leta 2007, ki so znašala 1,5 % BDP, nadaljevala v letu 2008. Načrtuje se, da bo bruto javni dolg, ocenjen na 60 % BDP v letu 2007, padel za 11,5 odstotnih točk BDP v letu 2008 na 48,5 % BDP. Vzrok temu sta v glavnem visoki primarni presežek in usklajevanje stanj in tokov, ki znatno zmanjšuje dolg; do njiju pride zaradi velikega opuščanja finančnih sredstev, povezanih z amortizacijskimi skladi. Predvideva se, da se bo nato delež dolga v razmerju do BDP v programskem obdobju nadalje znižal za 8 odstotnih točk BDP na 40,5 % do leta 2011.
Uredba Komisije (EGS) št. 308/79

z dne 16. februarja 1979

o spremembi Uredbe (EGS) št. 3136/78 o določitvi podrobnih pravil za določanje uvoznega prelevmana za oljčno olje z javnim razpisom

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 136/66/EGS z dne 22. septembra 1966 o vzpostavitvi skupne ureditve trga za olja in masti [1], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1562/78 [2], in zlasti njenega člena 16(6),

ker je Uredba Komisije (EGS) št. 3136/78 [3] določila podrobna pravila za določanje uvoznega prelevmana na oljčno olje z javnim razpisom,

ker mora uvoznik za uvoz oljčnega olja iz držav ne-članic, s katerimi je Skupnost sklenila sporazum, plačati prelevman, ki je naveden v dovoljenju in prilagojena v skladu s pravili Skupnosti, veljavnimi za zadevno državo ne-članico; ker se Uredba (EGS) št. 3136/78 ne nanaša na določbe, veljavne za uvoz oljčnega olja iz Libanona; ker je treba to uredbo dopolniti;

ker so ukrepi iz te Uredbe v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za olja in masti,

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO

Člen 1

Členu 4(2) Uredbe (EGS) št. 3136/78 se doda naslednja alinea:

" (EGS) št. 1620/77 z dne 18. julija 1977 o uvozu oljčnega olja iz Libanona 9,

_________

9 UL L 181, 21.7.1977, str. 4."

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Uporablja se od 1. januarja 1979.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. februarja 1979

Za Komisijo

Finn Gundelach

Podpredsednik

[1] UL 172, 30.9.1966, str. 3025/66.

[2] UL L 185, 7.7.1978, str. 1.

[3] UL L 370, 30.12.1978, str. 72.
8.

Komisiji je treba na standardnem obrazcu za priglasitev iz Priloge I omogočiti dostop do osnutkov ukrepov, ki ne spadajo pod točko 6. Priglašeni osnutki ukrepov morajo, kjer je to ustrezno, vključevati naslednje: (a) upoštevni trg proizvodov ali storitev, zlasti opis proizvodov in storitev, ki jih je treba vključiti in izključiti iz upoštevnega trga na podlagi zamenljivosti na strani povpraševanja in ponudbe; (b) upoštevni geografski trg z obrazloženo analizo konkurenčnih pogojev na podlagi zamenljivosti na strani povpraševanja in ponudbe; (c) glavna podjetja, dejavna na upoštevnem trgu; (d) rezultate analize upoštevnega trga, zlasti ugotovitve o prisotnosti ali odsotnosti učinkovite konkurence in razloge za to. V ta namen morajo osnutki ukrepov vsebovati analizo tržnih deležev različnih podjetij in sklicevanje na druga ustrezna merila kot so ovire za vstop, ekonomija obsega in dosega, vertikalna integracija, nadzor nad infrastrukturo, ki je ni mogoče enostavno podvojiti, tehnološke prednosti ali premoč, pomanjkanje ali majhna izravnalna kupna moč, enostaven ali privilegiran dostop do trgov kapitala/finančnih virov, velikost podjetja, raznovrstnost proizvodov/storitev, visoko razvita distribucijska in prodajna mreža, pomanjkanje potencialne konkurence in ovire za širjenje; (e) po potrebi podjetja, ki bi imela sama ali skupaj z drugimi podjetji pomembno tržno moč v smislu člena 14 Direktive 2002/21/ES, ter utemeljitev, dokaze in druge dejanske informacije, ki to potrjujejo; (f) rezultate predhodne javne razprave, ki jo je opravil nacionalni regulativni organ; (g) mnenje, ki ga je izdal nacionalni organ za konkurenco, kjer to obstaja; (h) dokaz, da so bili v času priglasitve Komisiji sprejeti ustrezni ukrepi za priglasitev osnutkov ukrepov nacionalnim regulativnim organom v vseh drugih državah članicah; (i) v primeru osnutkov ukrepov, ki spadajo v področje uporabe členov 5 ali 8 Direktive 2002/19/ES ali člena 16 Direktive 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), posebne regulativne obveznosti, predlagane za odpravljanje pomanjkanja učinkovite konkurence na zadevnem upoštevnem trgu, ali v primerih, kjer se za upoštevni trg ugotovi, da je učinkovito konkurenčen in da so bile take obveznosti zanj že uvedene, osnutke ukrepov, predlagane za preklic navedenih obveznosti.
24.

Organi javnega nadzora morajo vsako leto poročati o skupnih rezultatih sistema zagotavljanja kakovosti. Poročilo mora vsebovati podatke o izdanih priporočilih, nadaljnjem spremljanju priporočil, sprejetih disciplinskih ukrepih in naloženih kaznih. Vsebovati mora tudi kvantitativne podatke in druge ključne podatke o uspešnosti glede finančnih sredstev in kadrovske strukture ter učinkovitosti in uspešnosti sistema zagotavljanja kakovosti.
SL Uradni list Evropske unije L 128/49

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 15. maja 2007

o odobritvi sistemov avtomatičnega začasnega odvzema licenc v zvezi s kršitvami, ki so jih razvile Danska, Nemčija in Združeno kraljestvo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 2036)

(Besedila v angleškem, danskem in nemškem jeziku so edina verodostojna)

(2007/337/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (1), in zlasti točke 8(1)(h) Priloge IIA k Uredbi,

ob upoštevanju zahtev Danske, Nemčije in Združenega kraljestva,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu z Uredbo (ES) št. 41/2007 se poveča največje število dni, ko je plovilo v obdobju od 1. februarja 2007 do 31. januarja 2008 lahko prisotno na geografskem območju, opredeljenem v Prilogi IIA k navedeni uredbi, če so države članice razvile sistem avtomatičnega začasnega odvzema licenc v zvezi s kršitvami.

(2) Danska, Nemčija in Združeno kraljestvo so Komisiji predložili podatke o sistemu avtomatičnega začasnega odvzema licenc v zvezi s kršitvami za plovila, ki imajo na krovu ribolovno orodje iz točke 4(1)(a)(v) Priloge IIA k Uredbi (ES) št. 41/2007, in sicer vlečne mreže, danske potegalke in podobno opremo, razen vlečnih mrež z gredjo, z velikostjo mrežnega očesa 120 mm in več.

(3) Glede na navedene podatke je treba sisteme avtomatičnega začasnega odvzema licenc, ki so jih predložile navedene države članice, odobriti za taka plovila –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Sistemi avtomatičnega začasnega odvzema licenc v zvezi s kršitvami, ki so jih razvile Danska, Nemčija in Združeno kraljestvo, se odobrijo za namene točke 8(1)(h) Priloge IIA k Uredbi (ES) št. 41/2007 za plovila, ki imajo na krovu vlečne mreže, danske potegalke in podobno opremo, razen vlečnih mrež z gredjo, z velikostjo mrežnega očesa 120 mm in več.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo in Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 15. maja 2007 Za Komisijo Joe BORG Član Komisije

(1) UL L 15, 20.1.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 444/2007 (UL L 106, 24.4.2007, str. 22).
(4)

Poročilo o oceni so v okviru delovne skupine za ovrednotenje pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter ga 14. decembra 2005 predložili Komisiji v obliki sklepa EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo tiodikarb (4). To poročilo so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter zaključke pripravile 14. julija 2006 v obliki poročila Komisije o pregledu glede tiodikarba.
Sklep Sveta

z dne 22. februarja 1999

o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehničnem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael

(1999/224/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 130m v povezavi s členom 228(2), prvi stavek, ter prvim pododstavkom člena 228(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije [1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],

ker Evropska skupnost in Izrael izvajata posebne raziskovalne programe na področjih skupnega interesa;

ker sta Država Izrael na eni strani in Evropska skupnost in njene države članice na drugi strani podpisali Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi, ki omogoča pogajanja o sporazumu o sodelovanju na področju znanosti in tehnologije;

ker sta Evropska skupnost in Država Izrael sklenili Sporazum o znanstvenem in tehničnem sodelovanju za čas trajanja okvirnega sporazuma za RTR;

ker je Svet s Sklepom z dne 18. maja 1998 Komisijo pooblastil za pogajanja o obnovi Sporazuma o znanstvenem in tehničnem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael za čas trajanja petega okvirnega programa;

ker mora biti Sporazum o znanstvenem in tehničnem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael odobren,

SKLENILA:

Člen 1

Sporazum o znanstvenem in tehničnem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael se odobri v imenu Evropske skupnosti.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma, ki zavezuje Skupnost.

Člen 3

Predsednik Sveta da v imenu Skupnosti uradno obvestilo, predvideno v členu 13 Sporazuma.

V Luxembourgu, 22. februarja 1999

Za Svet

Predsednik

H.-F. von Ploetz

[1] UL C 283, 12.9.1998, str. 5.

[2] Mnenje je bilo podano 11. februarja 1999 (še neobjavljeno v Uradnem listu).

--------------------------------------------------
Uredba Sveta (EGS) št. 2215/78

z dne 26. septembra 1978

o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 238 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],

ker je treba skleniti Sporazum o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo, podpisan v Bruslju 18. januarja 1977,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

S to uredbo se v imenu Skupnosti odobri Sporazum o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo.

Besedili Sporazuma in Sklepne listine sta priloženi k tej uredbi.

Člen 2

Predsednik Sveta Evropskih skupnosti da uradno obvestilo, predvideno v členu 48 Sporazuma [2].

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. septembra 1978

Za Svet

Predsednik

J. Ertl

[1] UL C 133, 6.6.1977, str. 52.

[2] Datum začetka veljavnosti tega sporazuma bo v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavil Generalni sekretariat Sveta.

--------------------------------------------------
Uredba Sveta (EGS) št. 2216/78

z dne 26. septembra 1978

o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Arabsko republiko Sirijo

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 238 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],

ker je treba skleniti Sporazum o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Arabsko republiko Sirijo, podpisan v Bruslju 18. januarja 1977,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

S to uredbo se v imenu Skupnosti odobri Sporazum o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Arabsko republiko Sirijo.

Besedilo Sporazuma je priloženo tej uredbi.

Člen 2

Predsednik Sveta Evropskih skupnosti da uradno obvestilo, predvideno v členu 49 Sporazuma [2].

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. septembra 1978

Za Svet

Predsednik

J. Ertl

[1] UL C 133, 6.6.1977, str. 52.

[2] Datum začetka veljavnosti tega sporazuma bo v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavil Generalni sekretariat Sveta.

--------------------------------------------------
Uredba Komisije (EGS) št. 2971/76

z dne 7. decembra 1976

o spremembi uredb (EGS) št. 315/68 in (EGS) št. 537/70 glede standardov kakovosti za čebulice Iris danfordiae in Iris reticulata

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št 234/68 [1] z dne 27. februarja 1968 o skupni ureditvi trga za živo drevje in druge rastline, čebulice, korenine in podobno, rezano cvetje in okrasno listje, in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 315/68 [2] z dne 12. marca 1968 o določitvi standardov kakovosti za cvetoče čebulice ter stebelne in koreninske gomolje, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 949/75 [3], in zlasti člena 2(2) Uredbe,

ker so bili v Uredbi (EGS) št. 315/68 določeni standardi kakovosti za cvetoče čebulice ter stebelne in koreninske gomolje; ker izkušnje kažejo, da je ob upoštevanju metod gojenja, ki se zdaj uporabljajo, ter kultivarjev in križancev Iris reticulata (mrežasta perunika), ki so v prodaji, treba prilagoditi najmanjše velikosti čebulic Iris danfordiae in Iris reticulata;

ker Uredba Komisije (EGS) št. 537/70 z dne 23. marca 1970 [4] državam članicam dovoljuje, da za izvoz cvetočih čebulic ter koreninskih in stebelnih gomoljev v tretje države sprejmejo ukrepe, ki odstopajo od nekaterih zahtev standardov kakovosti; ker so pri Iris reticulata trgovske zahteve nekaterih držav nečlanic postale enake zahtevam, ki veljajo v Skupnosti; ker je zato treba preklicati možnost odstopanja, ki so jo v zvezi s temi proizvodi imele države članice;

ker so ukrepi, predvideni s to uredbo, v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žive rastline,

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V tabeli iz poglavja III Priloge k Uredbi (EGS) št. 315/68 se:

- v vrstici, ki se nanaša na Iris danfordiae:

- v stolpcu, ki se nanaša na najmanjšo velikost se vrednost "4,5 cm" nadomesti s "5,0 cm",

- velikostni razred "4,5 do 5,5" in več nadomesti z "niso določene";

- v vrstici za Iris reticulata (mrežasta perunika) se v stolpcu "Botanično ime proizvoda" v vrstici za Iris reticulata (mrežasta perunika) dodajo besede "njeni kultivarji in križanci".

Člen 2

1. V členu 1 Uredbe (EGS) št. 537/70 se črtata besedi "Iris reticulata (mrežasta perunika)".

2. V Prilogi k Uredbi (EGS) št. 537/70 se črtajo določbe, ki se nanašajo na Iris reticulata.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 1. julija 1977.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. decembra 1976

Za Komisijo

P. J. Lardinois

Član Komisije

[1] UL L 55, 2.3.1968, str. 1.

[2] UL L 71, 21.3.1968, str. 1.

[3] UL L 91, 12.4.1975, str. 14.

[4] UL L 67, 24.3.1970, str. 10.

--------------------------------------------------
Uredba Sveta (EGS) št. 2300/76

z dne 20. septembra 1976

o sklenitvi Okvirnega sporazuma o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in Kanado

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, zlasti njenih členov 113 in 235,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],

ker je s strani Evropske gospodarske skupnosti sklenitev Okvirnega sporazuma o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in Kanado, podpisanega v Ottawi 6. julija 1976, potrebna za dosego ciljev Skupnosti na področju zunanjih gospodarskih odnosov; ker nekatere oblike gospodarskega sodelovanja, določene v Sporazumu, presegajo pooblastila za delovanje na področju skupne trgovinske politike,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V imenu Skupnosti se s to uredbo sklene Okvirni sporazum o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in Kanado.

Besedilo Sporazuma je priloženo tej uredbi.

Člen 2

Na podlagi člena VIII Sporazuma predsednik Sveta opravi notifikacijo, da je Evropska gospodarska skupnost zaključila postopke, potrebne za začetek veljavnosti Sporazuma [2].

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. septembra 1976

Za Svet

Predsednik

M. van der Stoel

[1] Mnenje z dne 14. septembra 1976 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

[2] Dan začetka veljavnosti Sporazuma se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

--------------------------------------------------
8.

Ukrep dopolnjuje sestavljen prag pomembnosti, ki ustrezne organe, ki zagotavljajo vzajemnost, usmerja pri morebitni uporabi načela de minimis in ga sestavljajo: (a) prag v višini 2 milijard EUR za skupne originalne izpostavljenosti GSPI in DSPI, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici, na najvišji ravni bančne bonitetne konsolidacije do francoskega sektorja nefinančnih družb; (b) prag v višini 300 milijonov EUR, ki se uporablja za GSPI in DSPI, ki so pridobile dovoljenje v matični državi članici in dosegajo ali presegajo prag iz točke (a), za: (i) posamezno originalno izpostavljenost do nefinančne družbe s sedežem v Franciji; (ii) vsoto originalnih izpostavljenosti do skupine povezanih nefinančnih družb, ki ima na najvišji ravni konsolidacije sedež v Franciji, izračunano v skladu z odstavkom 3(a); (iii) vsoto originalnih izpostavljenosti do nefinančnih družb s sedežem v Franciji, ki so del skupine povezanih nefinančnih družb, ki ima na najvišji ravni konsolidacije sedež zunaj Francije, kakor se poroča na podlagi predlog C 28.00 in C 29.00 iz Priloge VIII k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014; (c) prag v višini 5 odstotkov sprejemljivega kapitala GSPI ali DSPI na najvišji ravni konsolidacije za izpostavljenosti, opredeljene v točki (b), po upoštevanju učinka tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja in izvzetij v skladu s členi 399 do 403 Uredbe (EU) št. 575/2013. Pragova iz odstavkov (b) in (c) se uporabljata ne glede na to, ali je ustrezni subjekt ali nefinančna družba visoko zadolžena ali ne. Vrednost originalne izpostavljenosti iz odstavkov (a) in (b) se izračuna v skladu s členoma 389 in 390 Uredbe (EU) št. 575/2013 pred upoštevanjem učinka tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja in izvzetij, določenih v členih 399 do 403 Uredbe (EU) št. 575/2013, kakor se poroča v skladu s členom 9 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014.
(1)

V oddelkih 2.3.1 do 2.3.3 Priporočila ESRB/2014/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) je določeno, da naslovniki navedenega priporočila vsaka tri leta poročajo Evropskemu odboru za sistemska tveganja (ESRB), Svetu in Komisiji o ukrepih, ki so jih sprejeli za uskladitev z navedenim priporočilom, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje. Prva poročila so morali naslovniki poslati do 30. junija 2016. ESRB je na podlagi prejetega sklopa prvih poročil izvedel prvo oceno skladnosti glede izvajanja Priporočila ESRB/2014/1. Splošni odbor ESRB je 1. februarja 2019 potrdil zaključke ocene, maja 2019 pa je bilo na spletni strani ESRB objavljeno zbirno poročilo o skladnosti, ki vsebuje oceno stopnje izvajanja Priporočila ESRB/2014/1 s strani njegovih naslovnikov.