SL Uradni list Evropske unije L 228/22

SKLEP KOMISIJE

z dne 23. marca 2011

o državni pomoči C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), ki jo je Nemčija odobrila družbama Glunz AG in OSB Deutschland GmbH

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1764)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/524/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) PDEU (1),

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (2), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I. POSTOPEK

(1) Nemčija je z dopisom z dne 4. avgusta 2000, evidentiranim 7. avgusta 2000, Komisijo uradno obvestila o predvideni pomoči z intenzivnostjo 35 % v korist naložbenega projekta družb Glunz AG in OSB Deutschland GmbH za izgradnjo integriranega centra za obdelavo lesa v Nettgauu (dežela Saška-Anhalt). Predvidena pomoč je bila evidentirana pod številko N 517/2000.

(2) Komisija je 25. julija 2001 na podlagi dodatnih informacij izdala odločbo, s katero ob uporabi večsektorskega okvira za regionalno pomoč, namenjeno večjim naložbenim projektom (3) (v nadaljnjem besedilu: MSR 1998), ni nasprotovala intenzivnosti pomoči 35 %.

(3) Sodišče prve stopnje je to odločbo Komisije s sodbo z dne 1. decembra 2004 v zadevi Kronofrance proti Komisiji, T-27/02 (4), razglasilo za nično.

(4) Zato mora Komisija sedaj na podlagi priglasitve Nemčije z dne 7. avgusta 2000 sprejeti nov sklep.

(5) Komisija je Nemčijo z dopisom z dne 17. decembra 2004 vprašala, ali ji želi v zvezi z razglasitvijo ničnosti odločbe posredovati dodatne podatke o priglasitvi z dne 7. avgusta 2000. Dne 3. marca 2005 je v tej zadevi poslala opomin. Nemčija je odgovorila z dopisom z dne 23. marca 2005, vendar brez dodatnih podatkov.

(6) Nemčija je to pomoč odobrila februarja 2000 s pridržkom, da jo odobri Komisija. Po odločbi Komisije z dne 25. julija 2001, da ne bo ugovarjala, je Nemčija začela izplačevati pomoč.

(7) Ko je Sodišče prve stopnje razglasilo ničnost odločbe z dne 25. julija 2001, je nastal enak pravni položaj, kot če ta odločba ne bi nikoli obstajala, in Nemčija torej ne bi dobila odobritve Komisije za predlagano intenzivnost pomoči (5). Zato je Komisija ta primer vnesla na seznam nezakonitih pomoči pod številko NN 18/05.

(8) Komisija je z dopisom z dne 20. julija 2005 obvestila Nemčijo o odločitvi, da bo na podlagi te pomoči začela postopek iz člena 108(2) PDEU.

(9) Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (6). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe v zvezi s pomočjo.

(10) Komisiji je pripombo predložila samo ena zainteresirana stran. Ta pripomba je bila posredovana Nemčiji, ki je dobila možnost, da izrazi svoje stališče; pripombe Nemčije so bile predložene z dopisoma z dne 24. oktobra 2005 in z dne 24. januarja 2006.

(11) Nemčija je z dopisom z dne 28. februarja 2006 v skladu s tretjim stavkom člena 7(6) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (7) zaprosila za prekinitev formalnega postopka preiskave, ker sta Nemčija in Glunz AG pri Sodišču Evropske unije vložila pritožbo proti sodbi Sodišča prve stopnje v zadevi Kronofrance proti Komisiji (združeni zadevi C-75/05 P in C-80/05 P).

(12) Komisija se je z dopisom z dne 9. marca 2006 strinjala s prekinitvijo postopka do sprejetja sodbe Sodišča prve stopnje v združenih zadevah C-75/05 P in C-80/05 P, Nemčija in drugi proti Kronofrance.

(13) Sodišče je v sodbi z dne 11. septembra 2008 (8) potrdilo sodbo Sodišča prve stopnje. Zato se je formalni postopek preiskave v zadevi C 28/05 začel znova.

(14) Nemčija je z dopisom z dne 4. avgusta 2009 in, v odgovor na zahtevo Komisije za posredovanje podatkov, z dopisom z dne 19. julija 2010 posredovala dodatne podatke.

II. NATANČEN OPIS POMOČI

2.1 UKREP POMOČI

(15) Investicijski zavod dežele Saška-Anhalt je 29. februarja 2000 sklenil, da bo družbama Glunz AG in OSB Deutschland GmbH odobril naložbeno pomoč za izgradnjo centra za obdelavo lesa v Nettgauu (dežela Saška-Anhalt). Celotni znesek pomoči znaša 69 797 988 EUR.

(16) V skladu s priglasitvijo z dne 4. avgusta 2000 je pomoč odobrena v obliki dotacije v višini 46 201 868 EUR na podlagi 28. Okvirnega načrta naloge Skupnosti „Izboljšanje regionalne gospodarske strukture“, ki ga je odobrila Komisija (9). Ta dotacija ustreza 23,17 % bruto upravičenih stroškov.

(17) Na podlagi Zakona o dodatkih za naložbe iz leta 1999 (10) se odobri dodatek za naložbe, ki ga je Komisija odobrila v višini 23 596 120 EUR. Ta dodatek za naložbe ustreza 11,83 % bruto upravičenih stroškov.

(18) Po navedbah Nemčije sta bila znesek v višini […] (11) EUR na podlagi 28. Okvirnega načrta naloge Skupnosti „Izboljšanje regionalne gospodarske strukture“ in znesek v višini […] EUR kot dodatek za naložbe že izplačana. S tem je Nemčija upravičenima družbama že izplačala zneske pomoči v skupni višini […] EUR (od obljubljenega skupnega zneska 69 797 988 EUR).

2.2 UPRAVIČENCI

(19) Upravičenca sta dva.

(20) Prvi upravičenec je družba Glunz AG (v nadaljnjem besedilu: Glunz) s sedežem v Hammu (Severno Porenje-Vestfalija), ki je bila ustanovljena leta 1932 in se je takrat ukvarjala s trgovino z lesom. Družba od 60. let prejšnjega stoletja proizvaja in prodaja izključno iverne plošče, srednje goste vlaknaste plošče (MDF), OSB-plošče (Oriented Strand Board) in vezan les. Ob priglasitvi je imel Tableros De Fibras S.A. (v nadaljnjem besedilu: TAFISA), ki pripada portugalski skupini SONAE, 96,03 % deleža pri Glunzu.

(21) Drugi upravičenec, družba OSB Deutschland GmbH (v nadaljnjem besedilu: OSBD), je v 100-odstotni lasti podjetja TAFISA in je tako sestrsko podjetje družbe Glunz, ker sta obe podjetji hčerinski družbi podjetja TAFISA. Družba OSBD je bila ustanovljena 16. julija 1999 in je po končanem naložbenem projektu v Nettgauu začela proizvajati in prodajati OSB-proizvode.

2.3 NALOŽBENI PROJEKT

(22) Naložba se izvaja v Nettgauu (dežela Saška-Anhalt), na območju, ki prejema pomoč v skladu s členom 107(3)(a) PDEU, v katerem je največja dovoljena intenzivnost pomoči pri spodbujanju novih naložb velikih podjetij ob priglasitvi znašala 35 % bruto.

(23) Družbi Glunz in OSBD sta na zemljišču, ki do tedaj ni bilo uporabljeno v gospodarske namene, zgradili integriran center za obdelavo lesa, ki ga sestavljata dva med seboj povezana obrata. V prvem obratu, ki pripada družbi OSBD, se proizvajajo OSB-proizvodi, v drugem, ki pripada družbi Glunz, pa iverne plošče. Po navedbah Nemčije so proizvodni objekti obeh obratov med seboj povezani s skupno tehnično infrastrukturo. OSB-plošče in iverne plošče se dodatno obdelajo in oplemenitijo v isti brusilni napravi, napravi za prevleke in napravi za izdelavo utorov in vzmeti. Po navedbah Nemčije se poleg tega v sosednjem obratu ivernih plošč uporabljajo fine frakcije, ki nastanejo pri obdelavi OSB-plošč. Oba obrata, skupaj s področji trženja, nabave in prodaje, naj bi vodila osrednja uprava.

(24) Po navedbah Nemčije ponuja integriran center za obdelavo lesa družb Glunz in OSBD zaradi optimalnega projektiranja obrata in skupne tehnične infrastrukture več prednosti, predvsem v zvezi z obdelavo izdelanih lesenih plošč. S tem se omogočajo optimalno izkoriščanje izbire lesa, boljši izkoristek surovin in notranji krog reciklaže.

(25) V skladu s priglasitvijo z dne 7. avgusta 2000 se en del pomoči odobri za obrat OSB-plošč in drugi del za obrat ivernih plošč. Pomoč za obrat OSB-plošč pri upravičenih stroških naložbe 81,8 milijona EUR znaša 28,61 milijona EUR, kar ustreza intenzivnosti 35 % bruto. Pomoč za obrat ivernih plošč pri upravičenih stroških naložbe 117,6 milijona EUR znaša 41,18 milijona EUR, kar tudi ustreza intenzivnosti 35 % bruto.

(26) Ob priglasitvi je Nemčija izhajala iz tega, da bi bilo v integriranem centru za obdelavo lesa ustvarjenih 355 stalnih delovnih mest, in sicer 234 v obratu ivernih plošč in 121 v obratu OSB-plošč. Poleg tega naj bi v zadevnih območjih, ki prejemajo pomoč, nastalo 520 posrednih delovnih mest, od katerih naj bi jih 33 izviralo iz zagotavljanja obstoječih mest. Nova naložba v Nettgauu naj bi se izvedla med januarjem 2000 in koncem leta 2002, proizvodnja pa bi se začela med letom 2001. Polno obratovanje naj bi bilo doseženo po dveh letih.

(27) Po navedbah naj bi proizvodna zmogljivost novega obrata OSB-plošč za leto 2002 znašala […] m3. Leta 1999 je zmogljivost skupine TAFISA na področju proizvodnje OSB-proizvodov znašala […] m3.

(28) Leta 1999 je proizvodna zmogljivost ivernih plošč skupine Glunz znašala […] m3. Po navedbah Nemčije se mora celotna proizvodna zmogljivost s […] m3 obrata v Nettgauu povečati na […] m3.

III. RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

(29) Intenzivnost pomoči, dovoljena v okviru MSR 1998, se ugotovi na podlagi izračuna, pri katerem se uporablja vrsta dejavnikov ocenjevanja, zlasti dejavnik, ki ponazarja konkurenco v posamezni gospodarski panogi (dejavnik T); ta dejavnik ima lahko štiri vrednosti: 0,25, 0,5, 0,75 ali 1. S številko 1 ga je mogoče določiti samo, če v gospodarski panogi (opredeljeni na najnižji ravni NACE) ni presežnih zmogljivosti (test presežnih zmogljivosti) in/ali če upoštevni trg (opredeljen kot zadevni izdelek in njegovi nadomestki) ni trg v zatonu (test nazadovanja trga).

(30) Komisija je v sklepu o začetku postopka v skladu s členom 108(2) PDEU izrazila pomisleke glede razmejitve upoštevnega trga, na katerega spadajo OSB-plošče, in zato ni bilo mogoče ugotoviti, ali gre v zvezi z določitvijo dejavnika konkurenčnosti T za trg v zatonu ali ne.

IV. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

(31) Komisija je 22. novembra 2005 prejela skupno stališče (12) konkurentov, ki pripadajo skupini KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG in Kronofrance S.A.).

(32) Podjetja skupine KronoGroup so v svojem stališču navedla, da je treba trg omejiti na OSB-plošče in vezan les iz mehkega lesa. Vezan les iz trdega lesa naj bi bil veliko dražji in naj bi se uporabljal predvsem na področjih (pohištvena industrija in notranja oprema), na katerih se OSB-plošče in vezan les iz mehkega lesa uporabljajo zelo malo ali pa sploh ne. V podporo tej trditvi se zainteresirane strani sklicujejo na študijo Jaakkoja Pöyryja (13) in objavo finskega inštituta Finnish Forest Research Institute.

(33) Skupina KronoGroup je navedla dodatne trditve, ki jih je mogoče povzeti, kot je navedeno v nadaljevanju.

(34) Skupina KronoGroup trdi, da bi morala Komisija za ugotovitev, ali je šlo za trg v zatonu, uporabiti podatke do leta 1999, ker so bili ob prvotni odobritveni odločbi (julij 2001), ki jo je Sodišče prve stopnje pozneje razveljavilo, na voljo samo ti podatki. V obdobju med letoma 1995 in 1999 je imel trg ivernih plošč negativno povprečno stopnjo rasti –4,626 %. Skupina KronoGroup pa se strinja, da je imel trg ivernih plošč med letoma 1994 in 1999 pozitivno povprečno stopnjo rasti 0,456 % (ki je bila vsekakor nižja od stopnje rasti predelovalne industrije v celotnem EGP).

(35) Skupina KronoGroup trdi tudi, da bi morala Komisija pomoč za obrat OSB-plošč in pomoč za obrat ivernih plošč oceniti ločeno, namesto da obračuna skupno intenzivnost za celotni projekt, ker bi bilo mogoče obe naložbi, oba proizvodna objekta in oba trga proizvodov jasno razmejiti. To bi pomenilo, da se vsi dejavniki ocenjevanja za oba obrata obračunajo ločeno.

(36) Skupina KronoGroup poleg tega trdi, da je družba Glunz v času naložbe v Nettgauu zaprla svoj obrat ivernih plošč v Sassenburgu (ki je oddaljen 30 km, vendar je v drugi zvezni deželi, in sicer Spodnja Saška (14)). Pri tem se sklicuje na navedbe iz časopisnega članka, da naj bi novi obrat v Nettgauu prevzel vse zaposlene iz obrata v Sassenburgu. To naj bi bilo v nasprotju s ciljem okvira MSR 1998, da se na območju, ki prejema pomoč, odprejo delovna mesta za ljudi iz kraja samega, tako da se ta delovna mesta pri določitvi dejavnikov „razmerja med kapitalom in delovnimi mesti“ in „regionalnega učinka“ v skladu z okvirom MSR 1998 (oba sta odvisna od števila delovnih mest, ustvarjenih z naložbo) ne bi smela upoštevati.

(37) Ne nazadnje skupina KronoGroup trdi, da bi morala Komisija odrediti začasno vračilo pomoči v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 659/1999 (odredba o vračilu nezakonite pomoči), ker bi Glunz in OSBD z delno izplačanimi pomočmi dobila veliko konkurenčno prednost.

V. PRIPOMBE NEMČIJE

(38) Pripombe, ki jih je posredovala Nemčija, so povzete v nadaljevanju.

5.1 PRIPOMBE O RAZMEJITVI UPOŠTEVNEGA TRGA ZA OSB-PLOŠČE

(39) Po mnenju Nemčije obstaja upoštevni trg za OSB-plošče, in sicer v končni uporabi za pakiranje, ograje, ostrešje, talne obloge ter notranje in stenske opaže iz OSB-plošč in vezanega lesa. Ta trg ni trg v zatonu.

(40) Področja uporabe, na katerih se OSB-plošče uporabljajo kot nadomestek za vezan les, so se močno prekrivala z glavnimi področji uporabe vezanega lesa iz mehkega lesa. Na pomembnih področjih uporabe vezanega lesa iz trdega lesa (pohištvena industrija, gradbeništvo in oprema transportnih vozil) pa OSB-plošč zaradi njihovih tehničnih lastnosti ne bi bilo mogoče uporabiti. Zato vključitev OSB-plošč na skupni trg za vezan les iz mehkega in trdega lesa ne bi ustrezala dejanskim razmeram na zadevnih trgih. To je bilo tudi potrjeno v mnenju z dne 21. oktobra 2005, ki ga je pripravil Jaakko Pöyry.

(41) Jaakko Pöyry je možnost uporabe OSB-plošč kot nadomestka na navedenih področjih ocenil z naslednjimi odstotki: pakiranje 40–60 %; ograje 70–80 %; ostrešje 70–90 %; talne obloge 50–80 %; notranji in stenski opaž 70–90 %.

(42) V pohištveni industriji OSB-plošča zaradi svoje površinske sestave ne bi bila primerna za vidne vložke. OSB-plošče imajo zaradi proizvodnje iz usmerjenih lesenih trakov (oriented strands) hrapavo in neravno površino, zato nimajo lepe zunanjosti. OSB-plošč zaradi tega tudi ni mogoče okrasno premazati. OSB-plošča je primerna zgolj za skrite dele pohištva (npr. podnožje oblazinjenega pohištva). Na področju skritih delov pohištva pa OSB-plošče ne bi mogle predvsem cenovno konkurirati bistveno cenejšim ivernim ploščam, ki se uporabljajo predvsem na tem področju.

(43) Na področju gradbeništva (Formwork) je pri betonski litini odločilna gladka površina uporabljenega materiala za opaž. Zaradi neravnin, ki nastanejo pri proizvodnji, morajo biti OSB-plošče na področju nepokritega betona posebno premazane, da se zagotovi enakomerna površina nepokritega betona. Ta dodatna obdelava je draga in podraži končni izdelek. OSB-plošča je v primerjavi z vezanim lesom konkurenčna samo takrat, če bi jo lahko večkrat uporabili za opaže. To pa iz praktičnih razlogov nikakor ni zagotovljeno. Ker bi bile plošče na gradbišču zelo obremenjene, bi lahko nastale poškodbe na površini. Če bi kljub temu nastale razpoke, obstaja nevarnost, da se OSB-plošča pod vplivom mokrote/vlage skrivi ali kako drugače deformira. Zato večkratna uporaba kakovostnih oplemenitenih OSB-plošč nikakor ni mogoča. Poleg tega so robovi OSB-plošč nestabilni in neodporni proti vlagi. Materiali, ki se uporabljajo kot opaž za beton, morajo imeti zelo visoko pretržno in upogibno trdnost. OSB-plošča glede tega ne izpolnjuje zahtev, ki veljajo v gradbeništvu za opažne materiale. Vezan les iz mehkega lesa pa je, nasprotno, zaradi razmeroma nizke cene in ravne površine zelo primeren za to področje uporabe, kar je mogoče videti tudi po obsegu dejanske uporabe v gradbeništvu.

(44) Tudi na področju transportnih vozil je pomembna enakomerna površina, ker je treba plošče, ki so vstavljene v vozilih, pogosto premazati. Premazovanje OSB-plošč iz različnih razlogov nikakor ni mogoče. Celo če se ploščam doda obloga, na primer iz melaminskega papirja, zaradi neenakomerne strukture površine OSB-plošč obstaja nevarnost, da bo razpokala. Pri natovarjanju z vozičkom je prisoten točkovni pritisk na površino. Zato obstaja nevarnost, da v vlažnem ali mokrem okolju v takšnem primeru voda prodre v ploščo, zaradi česar bi se lahko ta deformirala ali skrivila. Stabilen premaz površine se lahko zagotovi samo z dragim postopkom dodatne obdelave. Površina OSB-plošče – v nasprotju z vezanim lesom iz trdega lesa, ki je zaradi posebne trdote površine relativno neobčutljiv za praske, otiščance itd., – tudi sicer ni dovolj odporna, da bi vzdržala obremenitve in pritiske med prevozom.

(45) Pri ocenjevanju možnosti za zamenjavo OSB-plošče z vezanim lesom iz mehkega lesa po eni strani in vezanim lesom iz trdega lesa po drugi strani so zelo pomembne tehnične lastnosti in možnosti uporabe OSB-plošč ter razlika v ceni v primerjavi z vezanim lesom iz trdega lesa. Medtem ko je vezan les iz trdega lesa po vseh tehničnih lastnostih boljši od vezanega lesa iz mehkega lesa in OSB-plošč, je vezan les iz trdega lesa manj konkurenčen na področjih, na katerih se pretežno uporabljajo OSB-plošče in vezan les iz mehkega lesa, kar je posledica razlike v ceni med vezanim lesom iz trdega lesa na eni strani ter OSB-ploščami in vezanim lesom iz mehkega lesa na drugi strani. Zato bi bilo napačno predpostavljati možnost zamenjave med OSB-ploščami in vsemi vrstami vezanega lesa, vključno z vezanim lesom iz trdega lesa.

(46) Trg za OSB-plošče in trg vezanega lesa v končni uporabi za pakiranje, ograje, ostrešje, talne obloge ter notranje in stenske opaže na eni strani ter trg za OSB-plošče in trg za vezan les iz mehkega lesa na drugi strani se močno prekrivajo. Razlike med obema opredelitvama trga so le na področju gradbeništva (Formwork). Za to področje OSB-plošča ni primerna, medtem ko je vezan les iz mehkega lesa na tem področju povsem uporaben in se dejansko tudi uporablja. Skupno sporočilo je, da se vezan les iz trdega lesa nikakor ne more vključiti na trg za OSB-plošče.

5.2 PRIPOMBE O RAZVOJU TRGA ZA IVERNE PLOŠČE

(47) Nemčija meni, da je treba dejavnik konkurenčnosti v zvezi s trgom za iverne plošče določiti na 1. Ta trg se ne bi smel šteti za trg v zatonu, ker kaže močan trend navzgor v smislu točke 7.8 iz okvira MSR 1998.

(48) Nemčija je v podkrepitev te trditve predložila mnenje profesorja Stefana Collignona (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), po katerem je trg ivernih plošč v obdobju med letoma 1972 in 2003 dolgoročno za 36 % hitreje rastel kot celotna predelovalna industrija. Nemčija meni, da trga ivernih plošč zaradi tega dolgoročnega močnega trenda rasti v skladu s točko 7.8 iz okvira MSR 1998 ni mogoče šteti za trg v zatonu.

5.3 PRIPOMBE O PORAZDELITVI INTENZIVNOSTI POMOČI NA DELE PROJEKTA

(49) Če bi Komisija vendarle menila, da dejavnik konkurenčnosti T za trg ivernih plošč znaša 0,75, medtem ko je za OSB-plošče 1, je treba po mnenju Nemčije ugotoviti skupno intenzivnost pomoči za skupni projekt v Nettgauu na podlagi bruto marž obeh proizvodnih objektov, tj. za proizvodnjo OSB-plošč in proizvodnjo ivernih plošč.

(50) Bruto marža je znesek, ki ga izdelek prinaša za kritje fiksnih stroškov in doseganje čistega dobička podjetja. Bruto marža se določi kot razlika med prihodki in spremenljivimi stroški, ki jih neposredno prinaša proizvod.

(51) Na podlagi bruto marže se porazdeli intenzivnost pomoči glede na dejanski prispevek OSB-proizvodov in ivernih plošč k poslovnemu izidu na posamezne dele naložbenega projekta v Nettgauu.

5.4 PRIPOMBE O PREOSTALIH TRDITVAH SKUPINE KRONOGROUP

(52) Po mnenju Nemčije bi morala pravna ocena temeljiti na dejstvih, ki so bila znana ob priglasitvi dne 7. avgusta 2000.

(53) Nemčija meni, da je to razvidno iz razlage okvira MSR 1998. Pri tem se sklicuje na točko 3.1 okvira MSR 1998, v kateri je določeno, da se dovoljena intenzivnost pomoči ugotovi na podlagi zgornje meje za regionalne pomoči ob priglasitvi. Poleg tega je treba v skladu s točko 3.6 okvira MSR 1998 tržni delež oceniti pred predložitvijo vloge za pomoč. V prilogi k okviru MSR 1998 je v poglavju „Naknadna preveritev“ poleg tega predvidena možnost, da Komisija naknadno preveri pravilnost podatkov, predloženih v okviru priglasitve.

(54) Nemčija meni, da ob priglasitvi še ni bilo podatkov o vidni porabi za leto 1999. Za ugotovitev povprečne letne stopnje rasti vidne porabe v skladu s točko 7.8 okvira MSR 1998 v zadnjih petih letih so v vsakem primeru potrebni podatki o vidni porabi za šest let, ne pa za pet let, kot trdi skupina KronoGroup. To se razloži z dejstvom, da se stopnja rasti za določeno leto izračuna s primerjavo porabe v dveh zaporednih letih.

(55) Nemčija v zvezi z navedenim prenosom delovnih mest potrjuje, da je obrat v Sassenburgu zaprt. Nemčija navaja, da je bil obrat v Sassenburgu v najstarejšem poslopju družbe Glunz in da je proizvodnja ustvarjala velike izgube. Zato ni bilo več možnosti za preživetje in bi bilo treba obrat zapreti ne glede na novo naložbo v Nettgauu. […] delavcev, ki so bili prej zaposleni v Sassenburgu, je dobilo delovno mesto v Nettgauu ([…] % tamkajšnjih delavcev).

(56) Nemčija v mnenju o pripombah skupine KronoGroup dodaja, da okvir MSR 1998 v vsakem primeru zgolj zahteva, da bi bilo treba na zadevnem območju, ki prejema pomoč, ustvariti nova delovna mesta, ne pa, da je treba delovna mesta zapolniti z osebami z območja, ki prejema pomoč. Glavni namen je spodbujanje razvoja posameznega območja, ki prejema pomoč.

(57) Po navedbah Nemčije je bil tudi del strojev prenesen iz Sassenburga v Nettgau; ti stroji pa niso bili vključeni v upravičene stroške projekta, tako da prenos tudi ni bil pomemben za prejem pomoči. S knjigovodsko vrednostjo približno […] EUR so ti stroji v vsakem primeru pomenili zelo majhen delež v celotnem naložbenem projektu.

VI. PRAVNA OCENA

(58) Ocena temelji na dejstvih, podatkih in dejanskem stanju, kot so bili poznani ob priglasitvi dne 7. avgusta 2000. Ker je med prvotno priglasitvijo in predloženim sklepom preteklo nekaj časa, ni mogoče izključiti, da so se okoliščine spremenile, da se je trg razvil in da so dejstva, povezana s projektom, drugačna, kot je bilo prvotno načrtovano. Tega pa Komisija pri oceni ne more upoštevati. Načeloma mora Komisija sklep sprejeti pred dejansko izvedbo naložbe na podlagi domnev o prihodnjem razvoju in podatkov o trgu. Če se nekaj let pozneje ugotovi, da so se na primer trgi razvijali drugače, se kljub temu intenzivnost pomoči ne prilagodi naknadno. Čeprav je Komisija sklep sprejela sedaj že več kot 10 let po prvotni priglasitvi, mora svojo oceno opirati na dejstva in dejanska stanja, kot so bila znana ob priglasitvi, in ne na poznejše podatke.

6.1 OBSTOJ POMOČI V SKLADU S ČLENOM 107(1) PDEU

(59) Obravnavano pomoč je odobrila država članica iz državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU (glej poglavje 2.1 tega sklepa). Pomoč koristi družbama Glunz in OSBD, saj bi morali sicer celotno naložbo kriti sami. Ker se velike količine zadevnih lesenih plošč prevažajo čez mednarodne meje, v zadevni panogi lesne industrije poteka trgovina med državami članicami. Obema družbama odobrene finančne ugodnosti bi torej lahko izkrivljale konkurenco na način, ki bi lahko oviral trgovino med državami članicami. Zato Komisija meni, da priglašeni ukrep pomeni državno pomoč za družbi Glunz AG in OSBD v smislu člena 107(1) Pogodbe.

6.2 OBVEZNOST PRIJAVE

(60) Države članice morajo v skladu s členom 108(3) PDEU priglasiti vse ukrepe pomoči pred njeno izvedbo. Predvidena pomoč se dodeli v zvezi z dvema regionalnima shemama pomoči, ki ju je Komisija že odobrila.

(61) V skladu z okvirom MSR 1998 pa je intenzivnost pomoči večjega naložbenega projekta izključena s področja uporabe odobrenih shem, če ustrezna pomoč preseže določene vrednostne pragove.

(62) Predlagana pomoč bo znašala skupno 69 797 988 EUR. Če se izhaja iz tega, da se pomoč nanaša na en sam naložbeni projekt, je priglasitev v skladu s točko 2.1(ii) okvira MSR 1998 obvezna, saj celotna pomoč znaša več kot 50 milijonov EUR.

(63) Kot je navedeno v poglavju 2.3 tega sklepa, je Nemčija v svoji priglasitvi podrobno razložila, da se ta pomoč dodeljuje za en sam naložbeni projekt.

(64) Naložbeni projekt se v skladu z drugim pododstavkom točke 7.2 okvira MSR 1998 ne sme umetno ločiti na podprojekte, da bi se izognilo obveznosti prijave. Tega v tem primeru ni. Celo če bi izhajali iz dveh ločenih naložbenih projektov, bi bilo treba naložbeni pomoči za obrat Glunz in obrat OSBD kljub temu prijaviti.

(65) Zato je Komisija sklenila, da je treba pomoč prijaviti in presoditi v skladu z okvirom MSR 1998.

6.3 TRI MERILA OCENJEVANJA IZ OKVIRA MSR 1998

(66) Za določitev največje dovoljene intenzivnosti pomoči za sheme pomoči mora Komisija v skladu z okvirom MSR 1998 določiti največjo intenzivnost pomoči (zgornja meja regionalnih pomoči), ki bi jo lahko podjetje na zadevnem območju, ki prejema pomoč, prejelo v okviru regionalne sheme pomoči, ki bi bila veljavna ob priglasitvi.

(67) Ker je bila priglasitev izvedena 7. avgusta 2000, se uporablja karta regionalnih pomoči za obdobje med letoma 2000 in 2006 (16). Nettgau (Saška-Anhalt) leži na območju, ki prejema pomoč v skladu s členom 107(3)(a) PDEU do zgornje meje, izražene v bruto ekvivalentu dotacije (BED), ki je ob priglasitvi znašala 35 %. Komisija ugotavlja, da predvidena intenzivnost pomoči 35 % bruto ne presega veljavne zgornje meje regionalne pomoči.

(68) V skladu z okvirom MSR 1998 mora Komisija uporabiti tri dejavnike prilagoditve na odstotek 35 %, da se določi največja dovoljena intenzivnost pomoči za zadevni projekt: dejavnik konkurenčnosti (T), dejavnik „razmerja med kapitalom in delovnimi mesti“ (I) in dejavnik „regionalnega učinka“ (M).

(69) Kot je bilo navedeno, skupina KronoGroup še trdi, da bi morala Komisija pomoč za obrat OSB-plošč in pomoč za obrat ivernih plošč oceniti ločeno, namesto da obračuna skupno intenzivnost za celotni projekt, saj bi bilo mogoče obe naložbi in oba trga proizvodov jasno razmejiti enega od drugega.

(70) Komisija pri tem ugotavlja, da je pojem „naložbeni projekt“ v točki 7.2 okvira MSR 1998 opredeljen kot naložba v opremo podjetja, ki služi za izgradnjo ali razširitev obrata ali za opravljanje dejavnosti, ki vodi do popolnoma novega proizvoda ali temeljne spremembe proizvodnega procesa v obstoječem obratu.

(71) Nemčija navaja podrobne trditve v zvezi s povezavami med obratoma, ki sta ju izgradili dve sestrski družbi v istem kraju. Proizvodni objekti obeh obratov so med seboj povezani s skupno tehnično infrastrukturo. OSB-plošče in iverne plošče so dodatno obdelane in oplemenitene v isti brusilni napravi, napravi za prevleke ter napravi za izdelavo utorov in vzmeti. Poleg tega bi se fine frakcije, ki nastanejo pri predelavi OSB-plošč, uporabljale v sosednjem obratu ivernih plošč. Poleg tega oba obrata, skupaj s področji trženja, nabave in prodaje, vodi osrednja uprava.

(72) Na podlagi tesne tehnične, funkcionalne in upravne povezave med obratoma, zgrajenima na isti lokaciji, so naložbe v obrat OSB-plošč in obrat ivernih plošč en sam naložbeni projekt, tj. naložba za izgradnjo obrata. Zato se izračuna največja dovoljena intenzivnost pomoči za ta celotni naložbeni projekt.

6.3.1 DEJAVNIK KONKURENČNOSTI (T)

6.3.1.1 Veljavne določbe

(73) V skladu s točko 3.2 okvira MSR 1998 bi lahko odobritev pomoči podjetjem v sektorjih s strukturnimi presežnimi zmogljivostmi posebno negativno vplivala na izkrivljanje konkurence. Vsako povečanje zmogljivosti, ki ni izravnano z zmanjšanjem zmogljivosti na drugem mestu, zaostruje težave zaradi strukturne presežne zmogljivosti. Komisija ugotavlja, da s priglašenim projektom nastanejo dodatne zmogljivosti na notranjem trgu. Za določitev dejavnika konkurenčnosti je treba tako raziskati, ali se bo projekt izvajal v sektorju/podsektorju s strukturnimi presežnimi zmogljivostmi.

(74) Če je na voljo dovolj podatkov o izkoriščenosti zmogljivosti, mora Komisija v skladu s točko 3.3 okvira MSR 1998 svojo analizo za določitev dejavnika konkurenčnosti omejiti na morebiten obstoj strukturnih/visokih presežnih zmogljivosti v zadevnem sektorju/podsektorju.

(75) Samo če manjkajo podatki o izkoriščenosti zmogljivosti, Komisija v skladu s točko 3.4 okvira MSR ugotovi, ali naložba poteka na trgu v zatonu. V skladu s sodbo Sodišča prve stopnje T-27/02, Kronofrance proti Komisiji, je treba točki 3.4 in 3.10 okvira MSR 1998 vendarle razumeti tako, da mora Komisija, če na podlagi podatkov o izkoriščenosti zmogljivosti zadevnega sektorja ne more ugotoviti, ali obstajajo strukturne presežne zmogljivosti, preveriti, ali obravnavani trg upada. S sodbo Nemčija in drugi proti Kronofrance je Sodišče potrdilo sodbo Sodišča prve stopnje.

(76) Zato bo Komisija najprej preverila, ali ima na voljo dovolj podatkov o izkoriščenosti zmogljivosti. Če nima na voljo dovolj podatkov ali če iz teh podatkov izhaja, da ni strukturnih presežnih zmogljivosti, Komisija na podlagi podatkov o vidni porabi preveri, ali gre za trg v zatonu. V skladu s točko 3.6 okvira MSR mora Komisija pri tem tudi ugotoviti, ali so imeli upravičenci pred predložitvijo vloge za pomoč že 40-odstotni tržni delež.

(77) Tržni podatki o izkoriščenosti zmogljivosti morajo biti določeni v skladu z najnižjo ravnjo klasifikacije NACE. Poleg tega mora Komisija, da bi lahko določila, ali gre za trg v zatonu in ali je zgornja meja tržnega deleža presežena, razmejiti upoštevni trg proizvodov, na katere se nanaša naložbeni projekt.

6.3.1.2 Zadevni proizvodi

(78) Naložbeni projekt se nanaša na proizvodnjo OSB-plošč (Oriented Strand Board) in ivernih plošč.

(79) Iverne plošče se izdelujejo tako, da se zdrobljeni ostružki hlodov in/ali ponovno uporabljeni ostružki zlepijo z organskimi vezivi. Uporabljajo se pretežno v pohištveni industriji in pri notranjih delih v gradbeništvu.

(80) OSB-plošče se izdelujejo tako, da se ostružki bora zlepijo v tri sloje. OSB-plošče se uporabljajo predvsem pri gradnji montažnih hiš, v industriji embalaže in pri obnovi že obstoječih stavb. OSB-plošča je bila razvita v petdesetih letih prejšnjega stoletja v Severni Ameriki. V osemdesetih in devetdesetih letih se je uveljavila na trgu lesnih plošč in se od takrat pogosto uporablja kot nadomestek za drag vezan les (iz mehkega lesa).

6.3.1.3 Upoštevni trg

(81) Upoštevni proizvodni trg v skladu s točko 7.6 okvira MSR 1998 obsega proizvode naložbenega projekta in proizvode, ki jih potrošnik (zaradi posebnih lastnosti proizvodov, njihove cene in predvidene uporabe) ali proizvajalec (na podlagi prožnosti proizvodnih objektov) šteje za njihove nadomestke. Geografski upoštevni trg načeloma vključuje EGP ali v nasprotnem primeru njegov velik del, če se konkurenčne razmere na tem območju močno razlikujejo od razmer na drugih območjih EGP.

(82) Projekt se nanaša na proizvodnjo OSB-plošč in ivernih plošč. Nemčija navaja, da v proizvodnih objektih ni mogoče izdelovati več različnih proizvodov, ampak zgolj predelave istega proizvoda z različno kakovostnimi površinami. Posledično je mogoče z vidika proizvodnje izključiti zamenjavo na podlagi prožnosti proizvodnih naprav.

(83) Na strani povpraševanja so iverne plošče in OSB-plošče do določene stopnje vendarle medsebojno zamenljive, zlasti pri gradnji montažnih hiš. Ta zamenjava pa obsega manj kot 10 % velikosti trga in jo je treba zato obravnavati kot omejeno (17), kar je mogoče očitno pojasniti z različnimi načini končne uporabe in veliko razliko v ceni (OSB-plošče stanejo 285 EUR/m3 in iverne plošče 117 EUR/m3). Po mnenju Komisije je možnost zamenjave tako premajhna, da bi bila upravičena uvrstitev OSB-plošč in ivernih plošč na isti trg.

(84) V svojem sklepu za začetek postopka v skladu s členom 108(2) PDEU je Komisija trdila, da iverne plošče oblikujejo ločen proizvodni trg. Ker ni o tem mnenju nihče izrazil dvoma, Komisija ugotavlja, da se iverne plošče za namene te ocene štejejo za samostojni upoštevni proizvodni trg.

(85) V zvezi z OSB-ploščami je bilo s sklepom o začetku postopka v skladu s členom 108(2) PDEU ugotovljeno, da je mogoče v EGP med seboj zamenjati OSB-plošče in (določene vrste/kategorije) vezanega lesa.

(86) Vezan les je lesni polimerni sestavljen proizvod, ki ga je mogoče uporabljati na različne načine. V bistvu je sestavljen iz lihega števila tankih lesenih plasti, ki so s sintetičnimi ali naravnimi lepili povezane v posamezne plasti. Obstaja vezan les iz mehkega in trdega lesa. Mehek les imajo (pretežno) vedno zeleni iglavci (pojem se ne nanaša na trdoto lesa), kot so jelka, smreka in bor, trd les pa drevesa s širokimi listi, ki imajo plodove ali oreške in pozimi večinoma ne rastejo.

(87) Da bi razjasnila stopnjo možnosti za zamenjavo OSB-plošč z različnimi vrstami/kategorijami vezanega lesa, je Komisija zainteresirane strani zaprosila, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z razmejitvijo trga, na katerega spadajo OSB-plošče.

(88) Na podlagi predloženih pripomb Nemčije in skupine KronoGroup, enega najpomembnejših konkurentov upravičenca, je mogoče ugotoviti, da upoštevni trg obsega OSB-plošče in iverne plošče v končni uporabi za pakiranje, ograje, ostrešje, talne obloge ter notranje in stenske opaže. Samo pri tovrstni končni uporabi znaša možnost za zamenljivost OSB-plošč z vezanim lesom več kot 50 %. Po drugi strani pa je zaradi različnih lastnosti materiala potencial zamenljivosti pri transportnih vozilih (razmerje med močjo in težo) in v pohištveni industriji (optična kakovost) zelo majhen (manj kot 20 %). Te trditve in stopnja zamenljivosti glede na končno uporabo so bile potrjene s študijami Jaakkoja Pöyryja (18).

(89) Končne uporabe, navedene v točki 88, so skoraj enake končnim uporabam vezanega lesa iz mehkega lesa (edina razlika v primerjavi z OSB-ploščami je v tem, da se vezan les iz mehkega lesa uporablja tudi v gradbeništvu). Zamenljivost OSB-plošč z vezanim lesom iz trdega lesa ni dovolj velika, da bi upravičila uvrstitev na isti upoštevni trg.

(90) Zato Komisija opredeljuje upoštevni trg, na katerega spadajo OSB-plošče, kot trg za OSB-plošče in vezan les v končni uporabi za pakiranje, ograje, ostrešje, talne obloge ter notranji in stenski opaž, ki se močno prekriva s trgom za OSB-plošče in vezan les iz mehkega lesa.

(91) Lesene plošče se v velikih količinah prevažajo čez mejo, vendar gre za nepraktičen in težak proizvod. Ker je tako prevoz na dolge razdalje praviloma predrag, je polmer prevoza omejen na približno 800 km. Posamezna območja dobave je mogoče opisati kot več prekrivajočih se krogov s posameznim proizvodnim obratom kot središčem. Ker so posamezni proizvodni obrati razkropljeni in se naravna območja dobave v različnem obsegu prekrivajo, se učinki deloma prenašajo iz enega kroga v drugega, torej je treba izhajati iz tega, da EGP za oba zadevna proizvoda oblikuje upoštevni geografski trg (19).

6.3.1.4 Podatki o izkoriščenosti zmogljivosti

(92) V skladu s točko 7.7 okvira MSR 1998 velja, da lahko govorimo o strukturnih presežnih zmogljivostih, če je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti posameznega (pod)sektorja v povprečju zadnjih pet let za več kot dve odstotni točki pod povprečjem celotne predelovalne industrije. O velikih strukturnih presežnih zmogljivostih pa govorimo, če je razlika v primerjavi s povprečjem predelovalne industrije več kot pet odstotnih točk.

(93) V skladu z opombo 13 okvira MSR 1998 morajo biti tržni podatki o izkoriščenosti zmogljivosti določeni na najnižji ravni klasifikacije NACE. Komisija meni, da proizvodnja OSB-plošč in ivernih plošč družb Glunz in OSBD ustreza razredu NACE 20.20 (proizvodnja furnirskih plošč, vezanih plošč, lesenih vlaknenih plošč in lesenih ivernih plošč), ker v Evropi 81 % celotne proizvodnje lesenih plošč odpade na iverne plošče, vezani les in OSB-plošče (20). Zato je po mnenju Komisije primerno, da se pri ovrednotenju izkoriščenosti zmogljivosti uporabi razred NACE 20.20.

(94) Nemčija je predložila podatke o povprečni stopnji izkoriščenosti iz obdobja 1994–1998 (za teh pet let so ob priglasitvi obstajali podatki) v EGP za razred NACE 20.20 v zvezi s proizvodnjo lesenih plošč. Ti podatki, ki izvirajo iz študije neodvisnega strokovnjaka (21), izpolnjujejo zahteve iz točke 7.7 okvira MSR, ker ustrezajo sektorju na najnižji ravni klasifikacije NACE.

(95) Strokovnjak je kot podlago za izračun letne zmogljivosti opredelil dnevno zmogljivost (23 ur) enega proizvodnega objekta več kot 300 dni na leto. To podlago za izračun letne zmogljivosti je določil na podlagi podatkov panoge in lastne baze podatkov (Wood-Based Panel Mill Databank), ki vsebujejo podatke o zmogljivosti posameznih obratov in stiskalnic. V določenem podatku o zmogljivosti (23 ur/300 dni) so upoštevane razlike med stroji glede na vrsto oziroma starost in konfiguracija obratov.

(96) S študijo je bilo ugotovljeno, da je letna stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v obdobju med letoma 1994 in 1998 (za teh pet let so ob priglasitvi obstajali podatki) v EGP pri ivernih ploščah znašala 88,8 %, pri OSB-ploščah 80,4 %, pri ivernih ploščah in OSB-ploščah skupaj 88,8 % in pri lesenih ploščah skupno (NACE 20.20) 85 %.

(97) Celotna izkoriščenost industrije lesenih plošč (NACE 20.20) v EGP je navedena v spodnji tabeli: 1994 1995 1996 1997 1998 Celotna proizvodnja (v 1 000 m3) 30,673 32,412 32,566 35,178 36,481 Celotna zmogljivost (v 1 000 m3) 36,776 37,148 40,034 40,545 41,787 Kvota izkoriščenosti 83 % 87 % 81 % 87 % 87 %

(98) Komisija je upoštevala tudi drugo študijo (22), ki je bila narejena po njenem naročilu. V tej študiji je bila ob upoštevanju zmogljivosti 22 ur na dan in 345 dni na leto za leta od 1995 do 1997 ugotovljena povprečna izkoriščenost 81,8 %. Ta študija očitno temelji samo na povprečni letni zmogljivosti sodobnih naprav; poleg tega manjkajo podatki o preostalih letih iz obdobja med letoma 1994 in 1998.

(99) Komisija za oceno verjetnih posledic za konkurenco na upoštevnem trgu v skladu s točko 3.1 okvira MSR 1998 po potrebi uporablja podatke iz neodvisnih zunanjih virov. Če je težko priti do takšnih podatkov, Komisija upošteva vse ustrezne podatke držav članic. Komisija meni, da je študija, ki jo je posredovala Nemčija, dovolj zanesljiva. Poleg tega bi druga študija, v kateri ni popolnih podatkov, privedla do istega rezultata.

(100) V obdobju med letoma 1994 in 1998 je letna povprečna kvota izkoriščenosti zmogljivosti za celotno predelovalno dejavnost v Uniji znašala 81,72 %.

(101) Komisija na podlagi zgoraj navedenega ugotavlja, da se bodo z naložbenim projektom povečale zmogljivosti v sektorju, v katerem ni presežnih zmogljivosti. V skladu s sodbo Sodišča prve stopnje Kronofrance proti Komisiji pa mora Komisija, če je kot v obravnavanem primeru ugotovila, da ni strukturnih presežnih zmogljivosti, obravnavati vprašanje, ali gre za trg v zatonu.

6.3.1.5 Podatki o vidni porabi

(102) Da bi Komisija ugotovila, ali gre za trg v zatonu, v skladu s točko 3.4 okvira MSR 1998 primerja razvoj vidne porabe zadevnih proizvodov (tj. proizvodnja plus uvoz minus izvoz) s stopnjo rasti celotne predelovalne industrije v EGP.

(103) V skladu s točko 7.8 okvira MSR 1998 velja zadevni proizvodni trg za trg v zatonu, če je bila povprečna letna stopnja rasti vidne porabe zadevnega proizvoda v zadnjih petih letih občutno (vsaj 10 %) manjša od letnega povprečja celotne predelovalne dejavnosti v EGP, razen če se opaža močan vzpon pri relativni stopnji rasti za proizvod. Trg v popolnem zatonu je trg, na katerem je bila povprečna letna stopnja rasti vidne porabe v zadnjih petih letih negativna.

(104) Povprečna letna stopnja rasti predelovalne dejavnosti v EGP je v letih med 1993 in 1998 (23) skupno znašala 5,78 %.

(105) V študiji neodvisnega strokovnjaka (24) s podatki o vrednosti vidne porabe ivernih plošč (v milijardah EUR) so za obdobje 1993–1998 (ob priglasitvi so podatki za teh šest let obstajali) navedeni naslednji podatki: V milijardah EUR. 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Letna rast Iverne plošče 4,61 4,78 5,91 4,98 5,71 5,65 4,15 %

(106) Komisija ugotavlja, da razlika v rasti (5,78 % v primerjavi s 4,15 %) znaša več kot 10 %. Tako je tudi, če se namesto tega uporabljajo podatki do leta 1999 (tj. iz obdobja med letoma 1994 in 1999), kot trdi skupina KronoGroup.

(107) Nemčija se v pripombah sklicuje na točko 7.8 MSR 1998, po kateri trg (celo takrat, ko je letna stopnja rasti manjša od letnega povprečja celotne predelovalne dejavnosti v EGP) ne velja za trg v relativnem zatonu, če je mogoče opaziti močan vzpon pri relativni stopnji rasti za proizvod. Nemčija se pri tem sklicuje na raziskavo, iz katere izhaja, da se je vidna poraba ivernih plošč v obdobju med letoma 1973 in 2003 za 36 % hitreje povečala kot dodana vrednost v predelovalni dejavnosti.

(108) Komisija meni, da ta okoliščina ni zadosten dokaz za močan vzpon pri relativni stopnji rasti povpraševanja po ivernih ploščah. Ta pogoj okvira MSR 1998 se nanaša na primer, ko je bila sicer povprečna letna stopnja rasti upoštevnega trga v preteklih petih letih nizka, vendar je bilo v zadnjih letih opaziti vidno povečevanje rasti, ki bi se lahko obdržala v prihajajočih letih, tj. kratkoročno, če bo naložba, ki se ji dodeli pomoč, učinkovita. Tako naj bi zagotovili, da izkrivljanje konkurence zaradi pomoči ostane majhno.

(109) Raziskava se po drugi strani opira na zelo dolgoročne podatke, ki ne omogočajo napovedi za bližnjo prihodnost, ki je zelo pomembna za oceno vplivov. Poleg tega vsebuje podatke do leta 2003, ki ob prvotni priglasitvi leta 2000 niso bili na voljo.

(110) Zato Komisija izhaja iz tega, da trg ivernih plošč v skladu s točko 7.8 okvira MSR 1998 relativno upada in je treba dejavnik konkurenčnosti T za ta proizvod določiti na 0,75.

(111) Povprečna letna stopnja rasti predelovalne dejavnosti v EGP je med letoma 1993 in 1998 znašala 5,78 %.

(112) Nemčija se v priglasitvi sklicuje na raziskavo neodvisnega svetovalca (25), v kateri so naslednji podatki o vrednosti vidne porabe OSB-plošč in vezanega lesa v končni uporabi za pakiranje, ograje, ostrešje, talne obloge in notranji opaž v EGP v obdobju med letoma 1993 in 1998 (v milijardah EUR): 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Letna rast OSB-plošča 0,05 0,06 0,08 0,10 0,13 0,18 31,321 % Kategorije vezanega lesa 0,46 0,55 0,55 0,48 0,50 0,49 1,175 % OSB-plošče in kategorije vezanega lesa (26) 0,51 0,61 0,63 0,58 0,63 0,67 5,765 %

(113) Pri upoštevnem trgu, na katerega spadajo OSB-plošče in kategorije vezanega lesa v končni uporabi za pakiranje, ograje, ostrešje, talne obloge in notranji opaž, razlika v rasti (5,765 % v primerjavi s 5,78 %) ni večja od 10 %. V skladu s točko 7.8 okvira MSR 1998 pri upoštevnem trgu torej ne gre za trg v zatonu, tako da je treba za trg OSB-plošč uporabiti dejavnik konkurenčnosti T vrednosti 1.

6.3.1.6 Deleži na upoštevnem trgu

(114) Pri določanju dejavnika konkurenčnosti mora Komisija v skladu s točko 3.6 okvira MSR 1998 tudi preveriti, ali delež skupine, ki ji pripadata Glunz in OSBD, na upoštevnem trgu znaša 40 % ali več, tako da bi lahko obstajala nevarnost, da odobritev največje dovoljene pomoči, ki je običajna za zadevno regijo, vpliva na neprimerno izkrivljanje konkurence.

(115) Nemčija je predložila naslednje podatke o tržnih deležih skupine SONAE, matične družbe podjetja TAFISA, h kateremu spadata družbi Glunz in OSBD, na ravni EGP (27) v letih 1999 (pred naložbo) in 2002 (po naložbi): Proizvodni trgi 1999 (pred naložbo) 2002 (po naložbi) Iverne plošče […] […] OSB-plošče in kategorije vezanega lesa (28) […] […]

(116) Predloženi podatki kažejo, da delež skupine SONAE na upoštevnih trgih ob priglasitvi ni presegal vrednosti 40 %. Zato določenih dejavnikov konkurenčnosti ni treba zmanjšati.

6.3.2 DEJAVNIK „RAZMERJE MED KAPITALOM IN DELOVNIMI MESTI“

(117) Skupina KronoGroup je v svojih pripombah trdila, da se delovna mesta, ki so bila prenesena zaradi zaprtja obrata ivernih plošč družbe Glunz v Sassenbergu, ne bi smela upoštevati pri določitvi dejavnikov „razmerje med kapitalom in delovnimi mesti“ in „regionalni učinek“ (oba sta odvisna od števila delovnih mest, ustvarjenih z naložbo). Upoštevanje teh delovnih mest bi bilo namreč po mnenju skupine KronoGroup v nasprotju z razglašenim ciljem okvira MSR 1998, da se na zadevnem območju ustvarijo delovna mesta za ljudi iz samega kraja.

(118) Pojem „ustvarjanje delovnih mest“ v smislu okvira MSR 1998 je treba razumeti v povezavi z območjem, ki prejema pomoč, ker projekt z ustvarjanjem delovnih mest na tem območju podpira regionalni razvoj. Zato se zdi, da je treba delovna mesta, ki so nova za zadevno območje, obravnavati kot „ustvarjena delovna mesta“. Poleg tega ustvarjanje delovnih mest na območju, ki prejema pomoč, na podlagi učinkov prelivanja (spill-over effects) temu območju nedvomno koristi celo takrat, ko delovna mesta zasedejo delavci, ki se vozijo iz sosednjega območja (v obravnavanem primeru gre za območje, ki ne prejema pomoči v isti državi članici), in torej izpolnjuje glavni cilj regionalnih pomoči.

(119) Zato bo Komisija ta delovna mesta upoštevala pri določitvi dejavnikov „razmerje med kapitalom in delovnimi mesti“ in „regionalni učinek“ naložbenega projekta.

(120) Okvir MSR 1998 vsebuje dejavnik „razmerje med kapitalom in delovnimi mesti“, s katerim je treba prilagoditi največjo dovoljeno intenzivnost pomoči, da bi se dala prednost projektom, ki lahko z ustvarjanjem relativno višjega števila novih neposrednih delovnih mest učinkovito prispevajo k zmanjšanju brezposelnosti.

(121) Različni dejavniki za „razmerje med kapitalom in delovnimi mesti“ so navedeni pod številko 3.10 točke 2 okvira MSR 1998. V obravnavanem primeru se s skupnimi naložbami v višini 199 400 000 EUR ustvari 355 delovnih mest. Tako dobimo razmerje 561 700 EUR na delovno mesto, torej dejavnik I za prilagoditev največje dovoljene intenzivnosti pomoči znaša 0,8.

6.3.3 DEJAVNIK „REGIONALNI UČINEK“ (M)

(122) Pri dejavniku „regionalni učinek“ se upoštevajo pozitivni učinki odobrene nove naložbe na gospodarstvo zadevnega območja, ki prejema pomoč. Ustvarjanje delovnih mest se lahko uporabi kot merilo za prispevek projekta za razvoj zadevnega območja. S kapitalsko intenzivno naložbo je mogoče ustvariti veliko posrednih delovnih mest na zadevnem območju, ki prejema pomoč, in na nekaterih sosednjih območjih, ki prejemajo pomoč. Pod ustvarjanjem delovnih mest je treba v tej zvezi razumeti delovna mesta, ki se ustvarijo s projektom neposredno, in pa delovna mesta, ki jih odprejo neposredni dobavitelji in neposredni kupci zaradi odobrene naložbe.

(123) Nemčija je ob priglasitvi z dne 7. avgusta 2000 navedla skupno 520 posrednih delovnih mest, ki bi se odprla zaradi naložbe po izgradnji centra za obdelavo lesa, in jih razdelila v skladu s potrebo posameznih proizvodnih področij na: Proizvodnja OSB-plošč; posredna delovna mesta Proizvodnja OSB-plošč; dodatni delavci Proizvodnja ivernih plošč; posredna delovna mesta Proizvodnja ivernih plošč; dodatni delavci Skupaj Obdelava lesa 61 11 70 12 154 Prevoz lesa do obrata 42 8 77 14 141 Prevoz lepila do obrata 5 8 13 Prevoz goriva do obrata 2 3 5 Prevoz melaninskega papirja 1 1 Prevoz od obrata do kupca 50 9 76 14 149 Storitve (vzdrževanje, popravilo naprav) 17 3 17 3 40 Čiščenje, ki ga opravljajo tretje osebe 5 5 10 Nastanitev, potrošne dobrine za zaposlene 2 5 7 Skupaj 184 31 262 43 520

(124) Pričakovano število na novo nastalih delovnih mest je bilo izračunano, kot je opisano v nadaljevanju.

(125) Po navedbah Nemčije je dobava materiala obratom in končnih proizvodov kupcem s 309 delovnimi mesti najpomembnejši vir delovnih mest, ki jih posredno ustvarita obe proizvodni področji.

(126) Načrtovana proizvodnja približno […] m3 OSB-proizvodov naj bi dosegla prodajo približno […] m3. Za proizvodnjo kubičnega metra končnega proizvoda je potrebno približno […] m3 lesa, kar pomeni, da letna potreba po lesu znaša približno […] m3. Letna potreba po lepilu in kemikalijah po ocenah znaša […] t, letna potreba po gorivu pa […] t.

(127) Za surovine OSB-proizvodov se v celoti uporablja les, ki se seka v polmeru približno 100 km okrog obrata. Dnevna potreba obratov se ocenjuje na […] m3, ki se dostavijo s tovornjaki z zmogljivostjo […] m3. Pri dveh dnevnih vožnjah in zmogljivosti […] m3 uporaba 39 tovornjakov z 39 vozniki, 8 dodatnimi delavci in 3 mehaniki pomeni 50 posredno nastalih delovnih mest. Vendar Komisija meni, da mesta dodatnih delavcev ne ustrezajo opredelitvi delovnih mest v skladu s točkama 3.7 in 7.5 okvira MSR 1998 (29). Zato lahko prizna samo 42 posredno nastalih delovnih mest za prevoz materiala do obratov.

(128) Domnevna prodaja […] m3 bi pri 251 delovnih dneh obsegala […] m3 OSB-proizvodov na dan, ki bi jih prepeljali s tovornjaki zmogljivosti […] m3. Za 46 voženj na dan je potrebnih 46 voznikov, 9 dodatnih delavcev in 4 mehaniki, s čimer bi posredno ustvarili 59 novih delovnih mest. Brez dodatnih delavcev bi tako bilo 50 posredno ustvarjenih delovnih mest za prevoz končnih proizvodov kupcem.

(129) Proizvodna zmogljivost obrata ivernih plošč se ocenjuje na približno […] m3 surovih ivernih plošč in […] m3 prevlečenih plošč. Prodaja naj bi dosegla obseg […] m3 surovih ivernih plošč in […] m3 prevlečenih plošč. Razlika med domnevnimi zmogljivostmi in napovedano prodajo nastane iz tega, da ima večji del ivernih plošč prevleko. Celotno povpraševanje po lesu je izraženo s […] m3 na leto. Letna potreba po lepilu in kemikalijah po ocenah znaša […] t, letna potreba po gorivu pa […] t.

(130) Tudi pri ivernih ploščah se les obratu dobavlja iz okolice približno 100 km. Dnevna potreba je […] m3 hlodov, […] m3 lesa za embalažo in […] m3 ostružkov. Transportna zmogljivost za hlode po ocenah znaša […] m3, za embalažo in ostružke pa […] m3. To pomeni 72 dnevnih voženj, za katere je potrebnih 72 voznikov in 14 dodatnih delavcev ter 5 mehanikov, s čimer bi skupaj posredno ustvarili 91 delovnih mest. Če izvzamemo dodatne delavce, je tako na področju dobave materiala obratu ivernih plošč odprtih 77 delovnih mest.

(131) Domnevna prodaja […] m3 na leto bi pri 251 delovnih dneh obsegala […] m3 ivernih plošč na dan, ki bi jih prepeljali s tovornjaki z zmogljivostjo […] m3. Če od vključenih 71 voznikov, 14 dodatnih delavcev in 5 mehanikov odštejemo dodatne delavce, je mogoče za prevoz končnega proizvoda kupcem priznati 76 posredno ustvarjenih delovnih mest.

(132) Nemčija ni navedla 19 posrednih delovnih mest, ki se ustvarijo na področju prevoza lepila, goriva in melaminskega papirja obema obratoma. Vendar Komisija meni, da je to število realno.

(133) Tako Komisija izhaja iz tega, da je mogoče na področju prevoza posredno ustvariti skupno 264 delovnih mest.

(134) Obdelava lesa je drugi pomemben vir posredno ustvarjenih delovnih mest za 251 dni na leto.

(135) Za proizvodnjo OSB-plošč je dnevno potrebnih […] m3 lesa, od katerega se 95 % obdela mehansko in 5 % ročno. Mehanska obdelava […] m3 zahteva 25 skupin po 2 strojnika in 2 obdelovalca lesa ter dodatnega delavca za vsakih 6 skupin; vsaka skupina dosega dnevno zmogljivost […] m3, tako da nastane 54 delovnih mest. Ročna obdelava […] m3 zahteva 13 gozdarjev z dnevno zmogljivostjo po […] m3. Po navedbah Nemčije poleg 67 posredno ustvarjenih delovnih mest nastane 13 delovnih mest za dodatne delavce, kar pomeni skupno 80 delovnih mest. Od 67 posredno ustvarjenih delovnih mest pa jih je samo 61 na območju, ki prejema pomoč, oziroma na sosednjih območjih, ki prejemajo pomoč, tako da je treba upoštevati samo ta delovna mesta.

(136) Proizvodnja ivernih plošč zahteva dnevno […] m3 lesa, od katerega se 95 % obdela mehansko in 5 % ročno. Na podlagi istih izračunov kot za gozdarske dejavnosti za proizvodnjo OSB-plošč je Nemčija izračunala 41 posredno ustvarjenih delovnih mest, vključno s petimi mesti za dodatne delavce. Od 41 posredno ustvarjenih delovnih mest pa jih nastane samo 32 na območju, ki prejema pomoč, oziroma na sosednjih območjih, ki prejemajo pomoč, tako da je treba upoštevati samo ta delovna mesta.

(137) Nemčija pri dnevni količini […] m3 lesa za embalažo izhaja iz tega, da nastane posredno 36 delovnih mest pri sečnji lesa, prevozu in razvrščanju po velikosti, 7 delovnih mest za dodatne delavce in 7 delovnih mest pri nakupu materiala, v logistiki itd. Od 43 posredno ustvarjenih delovnih mest pa jih nastane samo 38 na območju, ki prejema pomoč, oziroma na sosednjih območjih, ki prejemajo pomoč.

(138) Komisija meni, da je pri gozdarskih dejavnostih posredno ustvarjenih skupno 131 delovnih mest.

(139) Nemčija ni navedla nobenih podatkov o ustvarjanju 51 delovnih mest in 6 delovnih mest za dodatne delavce v storitvenem sektorju ter za nastanitev in potrošne dobrine. Ker je mogoče nekatera od teh delovnih mest ločiti od obeh obratov, Komisija meni, da je le 45 posredno ustvarjenih delovnih mest realno število.

(140) Na podlagi zgoraj navedenega skupno število delovnih mest, posredno ustvarjenih na območju, ki prejema pomoč, oziroma na sosednjih območjih, ki prejemajo pomoč, znaša 440. Brez upoštevanja posrednih delovnih mest, ki le omogočajo nadaljevanje opravljanja dejavnosti, bi skupno število posredno nastalih delovnih mest znašalo 407. V primerjavi s 355 neposredno ustvarjenimi delovnimi mesti je razmerje v obeh primerih (440 oziroma 407) preseženo za 100 %, tako da dobimo dejavnik „regionalnega učinka“ (M) vrednosti 1,5.

6.3.4 NAJVEČJA DOVOLJENA INTENZIVNOST POMOČI ZA NALOŽBENI PROJEKT

(141) Največja dovoljena intenzivnost pomoči se v skladu s točko 3.10 okvira MSR 1998 izračuna s formulo R × T × I × M (30).

(142) Ker se dejavnik konkurenčnosti T pri obeh zadevnih proizvodih razlikuje (pri OSB-ploščah znaša 1 in pri ivernih ploščah 0,75), je treba določiti, kako je treba izračunati kombinirani dejavnik konkurenčnosti za celotni projekt. V okviru MSR 1998 v zvezi s tem ni nobenega pojasnila.

(143) V podobnem primeru, ki prav tako spada v okvir MSR 1998 in se je nanašal na dva proizvoda z različnimi dejavniki konkurenčnosti (državna pomoč C 15/06 – Pilkington) (31) je Komisija ugotovila, da bi bilo ponderiranje obeh dejavnikov konkurenčnosti na podlagi posameznega deleža naložb za oba proizvoda umetno, ker se je zadevni projekt nanašal na povsem integrirano proizvodno lokacijo. Zato je Komisija za ponderiranje uporabila razmerje ustvarjenih zmogljivosti za oba proizvoda.

(144) Obravnavani projekt se nanaša, kot je navedeno v poglavju 2.3 tega sklepa, na dva med seboj povezana obrata (obrat OSB-plošč in obrat ivernih plošč), ki sta med seboj povezana s skupno tehnično infrastrukturo in skupno upravo. Upravičene stroške je mogoče razčleniti po obeh obratih. Zato je mogoče v tem primeru, v nasprotju z odločbo Pilkington, na podlagi razmerij upravičenih stroškov naložbe za oba proizvoda izračunati kombiniran dejavnik konkurenčnosti.

(145) Nemčija v svoji pripombi k odločitvi o začetku postopka kot tretjo možnost za oceno različnih dejavnikov konkurenčnosti obeh proizvodov predlaga, da se za to uporabijo bruto marže (32) obeh proizvodnih obratov. Po navedbah Nemčije bi bilo s tem zagotovljeno, da se upošteva prispevek obeh zadevnih proizvodov k poslovnemu izidu.

(146) Glede na vsakič uporabljen pristop bi kombinirani dejavnik konkurenčnosti za celoten naložbeni projekt znašal 0,86 (izračun na podlagi razmerja zmogljivosti (33)), 0,85 (izračun na podlagi razmerja stroškov naložbe (34)) ali 0,92 (izračun na podlagi razmerja bruto marž (35)).

(147) Ker preostala dejavnika, ki sta potrebna za izračun največje dovoljene intenzivnosti pomoči, znašata 0,8 („razmerje med kapitalom in delovnimi mesti“, I) in 1,5 („regionalni učinek“, M), iz tega v skladu s točko 3.10 okvira MSR 1998 na podlagi formule R × T × I × M končno dobimo največjo dovoljeno intenzivnost pomoči v višini 36,12 %, 35,70 % oziroma 38,64 %. Posledično je 35-odstotna intenzivnost pomoči, ki jo je prijavila Nemčija, vsekakor združljiva z okvirom MSR 1998.

(148) Zato ni treba ugotavljati, po katerem pristopu je treba izračunati kombinirani dejavnik konkurenčnosti. Pristop, ki ga je predlagala Nemčija (ki pripelje do najugodnejšega rezultata), pa je treba tako vsekakor zavrniti, ker temelji na podatkih iz leta 2004, ki ob priglasitvi niso bili na voljo.

6.3.5 ODREDBA O VRAČILU NI PRIMERNA

(149) Treba je opozoriti na dejstvo, da je Nemčija pomoč v skupni višini […] EUR upravičencema že izplačala (od odobrenega skupnega zneska 69 797 988 EUR).

(150) V svojih pripombah je skupina KronoGroup menila, da bi morala Komisija odrediti začasno vračilo pomoči v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 659/1999.

(151) Odredba o vračilu je izreden ukrep, ki ga sme Komisija sprejeti samo, če so izpolnjeni specifični pogoji, navedeni v členu 11 Uredbe št. 659/1999. Skupina KronoGroup ni predložila prepričljivih trditev, da so ti pogoji izpolnjeni; vsekakor odredba o vračilu v obravnavanem primeru ne bi bila primerna.

VII. SKLEPNA UGOTOVITEV

(152) Komisija ugotavlja, da je Nemčija z dodelitvijo sporne pomoči kršila člen 108(3) PDEU. Intenzivnost pomoči v višini 35 %, ki jo je uporabila Nemčija, pa je združljiva z okvirom MSR 1998. Posledično je treba zadevno pomoč šteti za združljivo z notranjim trgom –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč Nemčije v korist družb Glunz AG in OSB Deutschland GmbH v višini 69 797 988 EUR je v skladu s členom 107(3)(a) PDEU združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 23. marca 2011 Za Komisijo Joaquín ALMUNIA Podpredsednik

(1) Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člen 107 oziroma člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Člena 87 in 88 Pogodbe ES sta v bistvu enaka členoma 107 in 108 PDEU. V tem sklepu je treba sklicevanje na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanje na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno.

(2) UL C 263,. 22.10.2005, str. 7.

(3) UL C 107, 7.4.1998, str. 7.

(4) ZOdl. 2004, II-4177.

(5) Glej zadevo C-199/06 (CELF), ZOdl. 2008, str. I-469, točke 60–64.

(6) Glej opombo 2.

(7) UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

(8) ZOdl. 2008, str. I-6619.

(9) Državna pomoč N 209/99 – dopis Komisije D/105751 z dne 2.8.2000.

(10) Državna pomoč N 702/97 – dopis Komisije D/12438 z dne 30.12.1999.

(11) Velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.

(12) Podatke je v imenu podjetja KronoGroup posredovala odvetniška pisarna Luther, Willma, Buchholz, Baierlein in Nierer.

(13) „Structural Panel Supply and Demand in Europe“, 10. december 2003.

(14) Glede na karto regionalnih pomoči za Nemčijo, ki je veljala v obdobju med letoma 2000 in 2006, ta regija ni bila na območju, ki prejema pomoč.

(15) Prof. Collignon je član nadzornega sveta družbe Glunz AG.

(16) UL C 340, 27.11.1999, str. 8.

(17) Jaako Pöyry Consulting: „The Development of Wood-Based Panel Industry – Capacity Utilisation Rate and Substitution between OSB and Particle board in the European Economic Area 1993–1998“, 20. junij 2000.

(18) „Expert Opinion on OSB Substitution Potential of Plywood and Mill Capacity Calculations“. Jaakko Pöyry, 15. september 2000. „Substitution between OSB and Plywood in the European Economic Area“. Jaakko Pöyry, 13. februar 2001.

(19) Glej tudi zadevo IV/M.599, Noranda Forest proti Glunz (UL C 298, 11.11.1995).

(20) Michel Vernois, Centre Technique du Bois et de l’Ameublement, Pariz, Gutachterbericht „Market Structure and Competition in the European Wood Industry“, 2001.

(21) Jaako Pöyry Consulting: „The Development of Particle board and OSB Consumption and Capacity Utilisation Rate in the EEA 1993–1998“, 14. april 2000.

(22) Glej opombo 19.

(23) Za izračun povprečne letne stopnje rasti v obdobju petih let morajo biti podatki o vidni porabi iz obdobja šestih let.

(24) Jaakko Pöyry: „The development of wood-based panels consumption in the EEA 1993–1999“.

(25) Poročilo Jaakkoja Pöyryja: „The development of OSB and Plywood Consumption in the European Economic Area 1993–1998“.

(26) V končni uporabi za pakiranje, ograje, ostrešje, talne obloge in notranji opaž.

(27) V sestavi ob prvotni priglasitvi leta 2000.

(28) V končni uporabi za pakiranje, ograje, ostrešje, talne obloge in notranji opaž.

(29) Delovna mesta za nedoločen čas s polnim delovnim časom v neposredni povezavi s projektom.

(30) Pri tem R pomeni največjo dovoljeno intenzivnost pomoči za velika podjetja na zadevnem območju, ki prejema pomoč, T konkurenco, I razmerje med kapitalskim vložkom in delovnimi mesti ter M regionalni učinek.

(31) UL L 49, 20.2.2009, str. 18.

(32) Bruto marža je razlika med prihodki in spremenljivimi stroški, ki so neposredno povezani s proizvodom. Bruto maržo je mogoče obravnavati kot tisti prispevek, ki ga proizvod prispeva h kritju fiksnih stroškov. Povedano drugače, bruto marža nakazuje višino dobička na prodano enoto.

(33) V priglasitvi se uporablja proizvodna zmogljivost novega obrata OSB-plošč s […] m3 (42 %) in proizvodna zmogljivost novega obrata ivernih plošč s […] m3 (58 %). Iz tega dobimo kombiniran dejavnik konkurenčnosti 0,42 × 1 + 0,58 × 0,75 = 0,86.

(34) Upravičeni stroški za obrat OSB-plošč znašajo 81,8 milijona EUR (41 %), upravičeni stroški obrata ivernih plošč pa 117,6 milijona EUR (59 %). Iz tega dobimo kombiniran dejavnik konkurenčnosti 0,41 × 1 + 0,59 × 0,75 = 0,85.

(35) Po navedbah Nemčije je leta 2004 relativna bruto marža obrata OSB-plošč znašala 68,5 %, obrata ivernih plošč pa 31,5 %. Iz tega dobimo kombiniran dejavnik konkurenčnosti 0,685 × 1 + 0,315 × 0,75 = 0,92.