PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 27. maja 2020

o spremljanju vpliva moratorijev na dolgove ter javnih jamstvenih shem in drugih ukrepov fiskalne narave, sprejetih kot odziv na pandemijo bolezni COVID-19 za zaščito realnega gospodarstva, na finančno stabilnost

(ESRB/2020/8)

(2020/C 249/01)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3(2)(b), (d) in (f) in členov 16 do 18 Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (2) ter zlasti člena 15(3)(e) in členov 18 do 20 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Izbruh pandemije koronavirusne bolezni (COVID-19) ter posledično izvajanje ukrepov za njeno zajezitev predstavljata velik pretres za evropska gospodarstva. Države članice za zaščito nefinančnih družb in gospodinjstev pred posledicami pandemije uvajajo moratorije na dolgove ter javne jamstvene sheme in druge ukrepe fiskalne narave. Čeprav so ti ukrepi usmerjeni v nefinančni sektor, pa vseeno vplivajo na finančno stabilnost.

(2) Učinkovitost teh ukrepov za ohranjanje finančne stabilnosti bo odvisna od njihovega obsega in zasnove. To je treba na nacionalni ravni pozorno spremljati zaradi pravočasnega prilagajanja z uporabo prožnosti, ki jo omogoča začasni okvir Unije za državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu bolezni COVID-19 (3).

(3) Različni ukrepi, ki jih izvaja posamezna država članica, bodo zaradi visoke stopnje povezanosti gospodarstev držav članic in prelivanja pozitivno ali negativno vplivali druge države članice. To prelivanje bi bilo treba upoštevati pri celoviti oceni vpliva ukrepov nacionalnih organov za zaščito realnega gospodarstva v odziv na pandemijo bolezni COVID-19 na finančno stabilnost v vsej Uniji.

(4) Za učinkovitost nacionalnih ukrepov pri zagotavljanju finančne stabilnosti je potrebno natančno spremljanje nacionalnih makrobonitetnih organov in nacionalnih fiskalnih in nadzornih organov v skladu z njihovimi pristojnostmi ter sodelovanje med njimi. Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je 14. maja 2020 nacionalnim fiskalnim organom v Uniji poslal pismo, v katerem spodbuja k okrepljenemu dialogu med ustreznimi organi na nacionalni ravni že v zgodnji fazi (4).

(5) ESRB je pristojen za makrobonitetni nadzor finančnega sistema v Uniji ter prispeva k blažitvi in preprečevanju sistemskih tveganj. Zato namerava ESRB spremljati in redno razpravljati o vplivu nacionalnih ukrepov za zaščito realnega gospodarstva v odziv na pandemijo bolezni COVID-19 na finančno stabilnost v vsej Uniji. ESRB se namerava osredotočiti zlasti na čezmejni in medsektorski vpliv. Tako spremljanje bi moralo trajati samo toliko časa, kolikor traja morebitni vpliv navedenih ukrepov na finančno stabilnost v Uniji.

(6) Zaradi spremljanja vpliva takih ukrepov na finančno stabilnost v vsej Uniji bodo morali nacionalni makrobonitetni organi poročati ustrezne nacionalne informacije. ESRB bi moral, kadar zahteva ustrezne informacije od navedenih organov, upoštevati načelo sorazmernosti in se izogibati podvajanju zahtev za poročanje z osredotočanjem na informacije, ki jih ni mogoče pridobiti iz drugih virov.

(7) ESRB namerava dopolniti in okrepiti spremljanje in ocenjevanje, ki se izvaja na nacionalni ravni. Cilj ESRB je spodbujati izmenjavo izkušenj ter zgodnje prepoznavanje čezmejne in medsektorske problematike. Pozneje bo sprejel tudi usklajeno stališče o pristopih h ukinjanju ukrepov. Zato namerava ESRB vzpostaviti kanal za sporočanje povratnih informacij, da bi omogočil izmenjavo informacij med poročevalskimi organi.

(8) To priporočilo ne ustvarja novih zahtev za poročanje za panogo finančnih storitev. ESRB bi se moral pri pridobivanju informacij opreti na poročanje nacionalnih makrobonitetnih organov o informacijah, ki so jih zbrali zaradi nacionalnega spremljanja, ti pa bi se oprli na poročanje fiskalnih organov in državnih agencij, ki so vključeni v izvajanje ukrepov. ESRB bi se moral opreti tudi na podatke, ki jih zberejo institucije, ki so njegove članice, zlasti Evropski bančni organ, Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine, Evropska centralna banka in Enotni odbor za reševanje.

(9) To priporočilo ne posega v pooblastila centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko.

(10) Priporočila ESRB se objavijo potem, ko so o njih obveščeni naslovniki ter je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da bo izdal priporočilo, in mu dal možnost, da se odzove –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

ODDELEK 1

PRIPOROČILA

Priporočilo A – nacionalno spremljanje vpliva ukrepov, ki so bili v odziv na pandemijo bolezni COVID-19 sprejeti za zaščito realnega gospodarstva, na finančno stabilnost

Nacionalnim makrobonitetnim organom se priporoča, da spremljajo in ocenjujejo, kako na finančno stabilnost vplivajo ukrepi, ki so jih njihove države članice sprejele v povezavi z boleznijo COVID-19 za zaščito realnega gospodarstva, na primer moratoriji na dolgove, javne jamstvene sheme in drugi ukrepi fiskalne narave. Za ta namen se priporoča, da nacionalni makrobonitetni organi spremljajo zasnovo in uporabo teh ukrepov ter morebiten vpliv na finančno stabilnost z uporabo ključnih kazalnikov, kakršni so navedeni v nadaljevanju.

(a) Zasnova in uporaba ukrepov: zlasti obseg, vrste finančne pomoči (na primer moratoriji na dolgove, jamstva za posojila, subvencionirana posojila ali kapitalske udeležbe), upravičenci in pogoji za upravičenost, trajanje ter informacije o uporabi ukrepa (npr. obseg in število prejetih in odobrenih vlog).

(b) Vpliv na finančno stabilnost: zlasti tok posojil v realno gospodarstvo, likvidnost, solventnost in zadolženost nefinančnega sektorja ter finančna trdnost finančnih institucij, vključno z ugotovljenimi in pričakovanimi trendi v zvezi z nedonosnimi posojili ter sposobnostjo izpolnjevanja likvidnostnih in kapitalskih zahtev.

Priporočilo B – poročanje nacionalnih makrobonitetnih organov ESRB

Nacionalnim makrobonitetnim organom se priporoča, da ESRB redno poročajo informacije, ki jih ESRB potrebuje za spremljanje in ocenjevanje vpliva nacionalnih ukrepov iz priporočila A na finančno stabilnost v Uniji. To bi moralo zajemati informacije, potrebne za spremljanje in ocenjevanje čezmejnih in medsektorskih vplivov, ki jih nacionalni makrobonitetni organi pridobijo v okviru obstoječih ureditev poročanja s finančnimi institucijami, ter vse dodatne informacije, ki jih dajo na voljo fiskalni organi in drugi državni organi ali agencije, ki so vključeni v izvajanje ukrepov.

ODDELEK 2

IZVAJANJE

1. Opredelitev pojmov

V tem priporočilu se uporablja naslednja opredelitev pojma:

(a) „nacionalni makrobonitetni organ“ pomeni nacionalni organ s cilji, ureditvami, nalogami, pooblastili, instrumenti, zahtevami glede odgovornosti in drugimi značilnostmi, ki so določene v Priporočilu ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja (5), ali – če takega organa ni – imenovani organ v skladu s poglavjem 4 naslova VII Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6) ali členom 458(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

2. Merila za izvajanje

1. Za izvajanje priporočil A in B se uporablja naslednje merilo: (a) treba je upoštevati načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine posameznega priporočila.

2. Za izvajanje priporočila B se uporablja naslednje merilo: (a) prvo poročilo je treba predložiti do 31. julija 2020.

3. Obrazci za poročanje

ESRB bo zaradi zagotovitve usklajenega poročanja v skladu s priporočilom B do 30. junija 2020 objavil ustrezne obrazce.

4. Časovni okvir za nadaljnje ukrepanje

V skladu s členom 17(1) Uredbe (EU) št. 1092/2010 morajo naslovniki Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB sporočiti, katere ukrepe so sprejeli na podlagi tega priporočila, ali utemeljiti vsako neukrepanje. Obvestila je treba poslati v skladu z naslednjimi roki.

1. Priporočilo A

Do 31. julija 2020 morajo naslovniki Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB predložiti obrazec iz Priloge o izvajanju priporočila A.

2. Priporočilo B

Do 31. decembra 2020 morajo naslovniki Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in ESRB predložiti obrazec iz Priloge o izvajanju priporočila B.

5. Spremembe priporočila

Splošni odbor odloči, kdaj je treba to priporočilo spremeniti. Spremembe zajemajo zlasti trajanje spremljanja in poročanja iz priporočil A in B.

6. Spremljanje in ocenjevanje

1. Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo naslovniki, ter lahko, kjer je primerno, presodi, da to priporočilo ni bilo upoštevano in naslovnik ni ustrezno utemeljil, zakaj ni ukrepal.

2. Metodologija, določena v priročniku za ocenjevanje skladnosti s priporočili ESRB ( 8 ) , ki opisuje postopek za ocenjevanje skladnosti s priporočili ESRB, se ne uporablja.

V Frankfurtu na Majni, 27. maja 2020 Vodja sekretariata ESRB v imenu splošnega odbora ESRB Francesco MAZZAFERRO

(1) UL L 331, 15.12.2010, str. 1 .

(2) UL C 58, 24.2.2011, str. 4 .

(3) Sporočilo Komisije, Začasni okvir za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19 (2020/C 91 I/01) (UL C 91 I, 20.3.2020, str. 1), ter povezani dokumenti v zvezi s pravili o državnih pomočeh in koronavirusom, ki so dostopni na naslovu https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/covid_19.html.

(4) Glej pismo predsednika ESRB predsedniku in članom Sveta za gospodarske in finančne zadeve z dne 14. maja 2020, dostopno na naslovu:

https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/esrb.letter200514_ESRB_work_on_implications_to_protect_the_real_economy~e67a9f48ca.en.pdf.

(5) Priporočilo ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. decembra 2011 o makrobonitetnem mandatu nacionalnih organov (UL C 41, 14.2.2012, str. 1).

(6) Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

(7) Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

(8) Handbook on the assessment of compliance with ESRB recommendations, april 2016, dostopno na naslovu: https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf.