„PRILOGA

DEL VII PRILOGE C K SPORAZUMU

VII. SPECIFIKACIJE ZA OPREMO ZA PRESLIKOVANJE

Naslednje specifikacije za opremo za preslikovanje se uporabljajo od 1. julija 2009

A. Opredelitev pojmov

Izdelki

1. Kopirni stroj – komercialno dostopen izdelek za preslikovanje, katerega edina funkcija je izdelovanje kopij na papirju iz grafičnih izvirnikov na papirju. Naprava mora biti opremljena za električno napajanje iz vtičnice ali iz podatkovne ali omrežne povezave. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot kopirni stroji ali nadgradljivi digitalni kopirni stroji.

2. Digitalni razmnoževalnik – komercialno dostopen izdelek za preslikovanje, ki se na trgu prodaja kot popolnoma samodejni razmnoževalni sistem z metodo matričnega razmnoževanja s funkcionalnostjo digitalne reprodukcije. Naprava mora biti opremljena za električno napajanje iz vtičnice ali iz podatkovne ali omrežne povezave. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot digitalni razmnoževalniki.

3. Telefaks – komercialno dostopen izdelek za preslikovanje, katerega glavni nalogi sta odčitavanje izvirnikov na papirju za elektronski prenos oddaljeni enoti in sprejemanje podobnih elektronskih prenosov za izdelovanje izhodnega izpisa. Elektronski prenos se izvaja predvsem prek javnega telefonskega sistema, lahko pa tudi prek računalniškega omrežja ali interneta. Izdelek lahko izdeluje tudi kopije na papirju. Naprava mora biti opremljena za električno napajanje iz vtičnice ali iz podatkovne ali omrežne povezave. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot telefaksi.

4. Frankirni stroj – komercialno dostopen izdelek za preslikovanje, ki frankira poštne pošiljke. Naprava mora biti opremljena za električno napajanje iz vtičnice ali iz podatkovne ali omrežne povezave. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot frankirni stroji.

5. Večnamenska naprava – komercialno dostopen izdelek za preslikovanje, ki je fizično združena naprava ali sestav funkcionalno združenih sestavnih delov, ki opravlja dve ali več glavnih funkcij: kopiranje, tiskanje, odčitavanje ali faksiranje. Funkcija kopiranja, kot je opisana v tej opredelitvi, se šteje za različno od priročnega kopiranja posameznih listov, ki ga omogočajo telefaksi. Naprava mora biti opremljena za električno napajanje iz vtičnice ali iz podatkovne ali omrežne povezave. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot večnamenske naprave. Opomba: Če večnamenska naprava ni fizično združena enota, ampak sestav funkcionalno združenih sestavnih delov, mora proizvajalec potrditi, da bo ob pravilni namestitvi pri uporabniku vsota porab energije vseh sestavnih delov večnamenske naprave, ki sestavljajo osnovno enoto, dosegla ravni energije, določene v oddelku C, da lahko večnamenska naprava pridobi oznako ENERGY STAR.

6. Tiskalnik – komercialno dostopen izdelek za preslikovanje, ki služi kot izhodna izpisna enota, ki lahko prejema podatke od računalnika posameznega uporabnika ali računalnikov v omrežju ali drugih vhodnih enot (npr. digitalnih kamer). Naprava mora biti opremljena za električno napajanje iz vtičnice ali iz podatkovne ali omrežne povezave. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot tiskalniki, vključno s tiskalniki, ki se pri uporabniku lahko nadgradijo v večnamenske naprave.

7. Optični bralnik – komercialno dostopen izdelek za preslikovanje, ki deluje kot elektrooptična naprava za pretvorbo informacij v elektronske slike, ki jih je mogoče shraniti, urejati, pretvarjati ali prenašati predvsem v okolju osebnih računalnikov. Naprava mora biti opremljena za električno napajanje iz vtičnice ali iz podatkovne ali omrežne povezave. Ta opredelitev zajema izdelke, ki se tržijo kot optični bralniki.

Tehnologije označevanja

8. Neposredna toplotna (NT) – tehnologija označevanja, ki sliko prenese tako, da med prehodom čez segreto tiskalno glavo na prevlečen medij zapiše pike. Izdelki s to tehnologijo ne uporabljajo trakov.

9. Sublimacija barve (SB) – tehnologija označevanja, kjer se slike tvorijo z nanašanjem (sublimiranjem) barve na tiskalni medij na podlagi količine energije, ki so jo zagotovili grelni elementi.

10. Elektrofotografija (EF) – tehnologija označevanja, za katero je značilna razsvetljava razvijalne enote v vzorcu, ki predstavlja zaželeno kopijo slike na papirju prek svetlobnega vira, razvoj slike z delci tonerja z uporabo skrite podobe na razvijalni enoti za določitev prisotnosti ali odsotnosti tonerja na dani lokaciji, prenos tonerja na končni tiskani dokument in taljenje, zaradi česar postane zaželena kopija na papirju trajna. Vrste EF vključujejo laser, LED in LCD. Barvna EF se od enobarvne EF razlikuje v tem, da so pri določenem izdelku v določenem času na voljo tonerji z vsaj tremi različnimi barvami. Dve vrsti barvne tehnologije EF sta opredeljeni spodaj:

11. Vzporedna barvna EF – tehnologija označevanja, ki za povečevanje največje hitrosti barvnega tiskanja uporablja več svetlobnih virov in več razvijalnih enot.

12. Serijska barvna EF – tehnologija označevanja, ki za večbarvni izhodni izpis uporablja eno samo razvijalno enoto na serijski način in enega ali več svetlobnih virov.

13. Vtis – tehnologija označevanja, za katero je značilno, da se zaželena kopija slike na papirju izdela s prenosom barvila s „traku“ na medij prek postopka vtisa. Dve vrsti tehnologije vtisa sta vtis v obliki pike in vtis v polni obliki.

14. Brizgalno tiskanje (BT) – tehnologija označevanja, kjer se slike oblikujejo z nanašanjem barvila v majhnih kapljicah neposredno na tiskalni medij na matrični način. Barvno brizgalno tiskanje se od enobarvnega razlikuje v tem, da je v določenem času v enem izdelku na voljo več kot eno barvilo. Značilne vrste brizgalnega tiskanja vključujejo piezoelektrično brizgalno tiskanje, BT sublimacijo in toplotno brizgalno tiskanje.

15. Brizgalno tiskanje visoke zmogljivosti – tehnologija označevanja brizgalnega tiskanja v poslovnih aplikacijah visoke zmogljivosti, ki običajno uporabljajo elektrofotografsko tehnologijo označevanja. Brizgalno tiskanje visoke zmogljivosti se od konvencionalnega razlikuje v tem, da ima šobe, ki se raztezajo čez širino strani, in/ali da lahko črnilo na mediju posuši prek dodatnih mehanizmov za sušenje medija.

16. Trdno črnilo (TČ) – tehnologija označevanja, kjer je črnilo pri sobni temperaturi v trdni obliki, ko je segreto na brizgalno temperaturo, pa tekoče. Prenos na medij je lahko neposreden, vendar se najpogosteje najprej izvede na vmesen boben ali trak in se nato ofsetno stiska na medij.

17. Matrica – tehnologija označevanja, ki prenaša slike na tiskalni medij z matrice, ki se nahaja okoli črnilnega valja.

18. Toplotni prenos (TP) – tehnologija označevanja, kjer je zaželena kopija slike na papirju oblikovana tako, da se na tiskalni medij na matrični način neposredno nanašajo majhne kapljice trdnega barvila (običajno obarvanega voska) v stopljenem/tekočem stanju. Toplotni prenos se od brizgalnega tiskanja razlikuje v tem, da je črnilo pri sobni temperaturi v trdnem stanju in ob prisotnosti toplote postane tekoče.

Načini delovanja, dejavnosti in stanja porabe energije

19. Aktivno – stanje porabe energije, ko je izdelek priključen na vir energije in aktivno proizvaja izpise ter opravlja katero izmed drugih glavnih nalog.

20. Samodejni dvostranski izpis – zmožnost kopirnega stroja, telefaksa, večnamenske naprave ali tiskalnika, da slike samodejno kopira na obe strani izhodnega lista papirja, ne da bi bilo kot vmesni korak potrebno ročno upravljanje izhodnega lista papirja. Primera takega kopiranja sta dvostransko kopiranje z enostranskega izvirnika in dvostransko kopiranje z dvostranskega izvirnika. Izdelek se šteje kot opremljen s samodejnim dvostranskim izpisom, če model vključuje ves pribor, potreben za izpolnjevanje zgornjih pogojev.

21. Privzeti zakasnilni čas – čas, ki ga nastavi proizvajalec pred dostavo uporabniku in ki določa, kdaj bo izdelek prešel v način nizke porabe (npr. način mirovanja, način izklopa) po zaključku glavne naloge.

22. Izklop – stanje porabe energije, v katerega izdelek preide, potem ko je bil ročno ali samodejno izklopljen, vendar je še vedno priklopljen in povezan z glavnim električnim omrežjem. Naprava zapusti ta način, ko zazna vnos, na primer ročno stikalo za vklop ali ura, in naprava preide v način pripravljenosti. Kadar je to stanje posledica ročnega posega uporabnika, se pogosto imenuje ročni izklop, kadar pa je stanje posledica samodejnega ali predhodno določenega dražljaja (npr. zakasnilni čas ali ura), se stanje pogosto imenuje samodejni izklop.

23. Pripravljen – stanje, ko izdelek ne opravlja nobene naloge, je dosegel obratovalno stanje, še ni prešel v katerega izmed načinov nizke porabe energije in lahko preide v aktivni način z minimalno zakasnitvijo. V tem načinu je mogoče omogočiti vse funkcije izdelka in izdelek se mora vrniti v aktivni način tako, da se odzove na vse morebitne možnosti vnosa, ki so vgrajene v izdelku. Morebitni vnosi vključujejo zunanje električne dražljaje (npr. dražljaje iz omrežja, klic faksa ali daljinsko upravljanje) in neposredne fizične posege (npr. sprožitev fizičnega stikala ali gumba).

24. Mirovanje – stanje zmanjšane porabe energije, v katerega preide izdelek po obdobju nedejavnosti. Poleg samodejnega prehoda v mirovanje lahko izdelek v ta način preide tudi (1) ob uporabnikovi časovni nastavitvi, (2) nemudoma kot posledica uporabnikovega ročnega posega, ne da bi se dejansko izključil, ali (3) prek drugih, samodejno doseženih načinov, ki so povezani z uporabnikovim ravnanjem. V tem načinu je mogoče omogočiti vse funkcije izdelka in izdelek se mora vrniti v aktivni način tako, da se odzove na vse morebitne možnosti vnosa, ki so vgrajene v izdelku, vendar lahko pride do zakasnitve. Morebitni vnosi vključujejo zunanje električne dražljaje (npr. dražljaje iz omrežja, klic faksa ali daljinsko upravljanje) in neposredne fizične posege (npr. sprožitev fizičnega stikala ali gumba). Izdelek mora biti v načinu mirovanja povezan z omrežjem, iz katerega preide samo, če je to potrebno. Opomba: Ko partnerji poročajo o podatkih in ustreznih izdelkih, ki lahko v način mirovanja preidejo na več načinov, se sklicujejo na raven mirovanja, ki se lahko doseže samodejno. Če je izdelek zmožen samodejno preiti v več zaporednih ravni mirovanja, lahko proizvajalec izbere, katero od teh ravni bo uporabil za kvalifikacijo; vendar mora privzeti zakasnilni čas ustrezati kateri koli ravni, pri kateri se uporablja.

25. Stanje pripravljenosti – način najnižje porabe energije, ki ga uporabnik ne more izklopiti (vplivati nanj) in lahko traja nedoločen čas, ko je izdelek povezan z glavnim virom električne energije in se uporablja v skladu z navodili proizvajalca (1). Stanje pripravljenosti je način najmanjše porabe energije pri izdelku. Opomba: Pri izdelkih opreme za preslikovanje se v skladu s temi specifikacijami raven porabe energije v stanju pripravljenosti ali način najmanjše porabe energije običajno pojavi v načinu izklopa, pojavi pa se lahko tudi v načinu pripravljenosti ali mirovanja. Izdelek ne more zapustiti stanja pripravljenosti in doseči stanja nizke porabe energije, če ni fizično izklopljen iz glavnega električnega omrežja kot posledica ročnega upravljanja.

Formati velikosti izdelka

26. Veliki format – izdelki, opredeljeni kot izdelki za veliki format, vključujejo tiste, ki uporabljajo medije velikosti A2 ali večje, vključno s tistimi, namenjenimi za delo z mediji z nepretrgano obliko pri širini 406 milimetrov (mm) ali več. Izdelki za veliki format so lahko zmožni tiskati tudi na medije standardne velikosti ali majhnega formata.

27. Majhen format – izdelki, opredeljeni kot izdelki za majhen format, vključujejo tiste, ki uporabljajo medije manjših velikosti od standardnih (npr. A6, 4″ × 6″, mikrofilm), vključno s tistimi, namenjenimi za delo z mediji z nepretrgano obliko pri širini, manjši od 210 mm.

28. Standardni – izdelki, opredeljeni kot izdelki za standardni format, vključujejo tiste, ki uporabljajo medije standardne velikosti (npr. pismo, knjiga, A3, A4 in B4), vključno s tistimi, namenjenimi za delo z mediji z nepretrgano obliko pri širini med 210 mm in 406 mm. Izdelki za standardne velikosti so lahko zmožni tiskati tudi na medije majhnega formata.

Dodatni pojmi

29. Pribor – kos dodatne opreme, ki ni nujen za delovanje osnovne naprave, vendar ga je mogoče dodati pred dobavo ali po njej za dodajanje funkcionalnosti. Pribor se lahko prodaja ločeno pod lastno številko modela ali skupaj z osnovno napravo kot del kompleta ali konfiguracije.

30. Osnovni izdelek – osnovni izdelek je standardni model, ki ga dobavi proizvajalec. Če so modeli izdelkov na voljo v različnih konfiguracijah, je osnovni izdelek najosnovnejša konfiguracija modela, ki ima najmanjše število razpoložljivih funkcionalnih seštevalnikov. Funkcijske komponente ali pribor, ki so na voljo kot dodatna in ne kot standardna oprema, se ne štejejo za del osnovnega izdelka.

31. Nepretrgana oblika – izdelki, ki so opredeljeni kot izdelki z nepretrgano obliko, vključujejo tiste, ki ne uporabljajo rezanih velikosti medija in so namenjeni za uporabo v ključnih aplikacijah, kot so tiskanje črtnih kod, nalepk, računov, tovornih listov, faktur, letalskih vozovnic ali trgovskih oznak.

32. Digitalni čelni strežnik (DFE) – funkcionalno združen strežnik, ki gosti druge računalnike in aplikacije ter deluje kot vmesnik za opremo za preslikovanje. DFE omogoča večjo funkcionalnost izdelka za preslikovanje. DFE je opredeljen kot: DFE vrste 1: DFE, ki črpa svoj enosmerni tok iz svoje napajalne enote za dvosmerni tok (notranje ali zunanje), ločene od napajalne enote, ki napaja opremo za preslikovanje. Ta DFE lahko črpa dvosmerni tok neposredno iz vtičnice ali iz dvosmernega toka, povezanega z notranjo napajalno enoto izdelka za preslikovanje. DFE vrste 2: DFE, ki črpa svoj enosmerni tok iz iste napajalne enote kot oprema za preslikovanje, s katero deluje. DFE vrste 2 morajo imeti matično ploščo ali sestav z ločeno procesno enoto, ki je zmožna sprožiti dejavnost prek omrežja in je lahko fizično odstranjena, izolirana ali onemogočena z uporabo splošnih tehnoloških praks, da se omogočijo meritve porabe energije. DFE nudi tudi vsaj tri izmed naslednjih naprednih funkcij: (a) povezava z omrežjem v različnih okoljih; (b) funkcija poštnega predala; (c) upravljanje vrstice stanja; (d) upravljanje naprave (npr. zbujanje opreme za preslikovanje iz stanja zmanjšane porabe energije); (e) napreden grafični uporabniški vmesnik; (f) zmožnost sprožiti komunikacijo z drugimi strežniškimi centri in računalniki (npr. odčitavanje do e-pošte, iskanje oddaljenih poštnih nabiralnikov za opravila) ali (g) zmožnost naknadne obdelave strani (npr. preureditev strani pred tiskanjem).

33. Funkcionalni seštevalnik – funkcionalni seštevalnik je standardna funkcija izdelka, ki doda funkcionalnost osnovnemu markirnemu stroju izdelka opreme za preslikovanje. Del teh specifikacij, ki se nanašajo na način delovanja, vsebuje dodatne podpore moči za nekatere funkcionalne seštevalnike. Primeri funkcionalnih seštevalnikov vključujejo brezžične vmesnike in zmožnost odčitavanja.

34. Pristop načina delovanja (RD) – metoda preskušanja in primerjanja porabe energije izdelkov opreme za preslikovanje, ki se osredotoča na porabo energije izdelka v različnih načinih nizke porabe. Ključno merilo, ki ga uporablja ta pristop, so porabe v načinih nizke porabe, merjene v vatih (W). Podrobnejše informacije najdete v „Preskusnem postopku načina delovanja opreme za preslikovanje, ki izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR“, ki je na voljo na www.energystar.gov/products

35. Markirni stroj – zelo osnovni stroj izdelka za preslikovanje, ki poganja izdelavo slik tega izdelka. Brez dodatnih funkcijskih komponent markirni stroj ne more pridobiti podatkov za obdelavo in je zato nefunkcionalen. Markirni stroj je pri zmožnosti komunikacije in obdelave slik odvisen od funkcionalnega seštevalnika.

36. Model – izdelek opreme za preslikovanje, ki se prodaja ali trži pod lastno številko modela ali lastnim tržnim imenom. Model je lahko sestavljen iz osnovne naprave ali osnovne naprave in pribora.

37. Hitrost izdelka – sliki na minuto (s/min) za izdelke za standardne velikosti v splošnem ustreza ena stran A4 ali 8,5″ × 11″, ki je tiskana/kopirana/odčitana na eni strani lista papirja v minuti. Če se najvišji navedeni hitrosti pri proizvajanju slik na papirju A4 ali 8,5″ × 11″ razlikujeta, se uporablja večja hitrost. — Pri frankirnih strojih je obdelana poštna pošiljka v minuti enaka poštni pošiljki v minuti (pp/min). — Pri izdelkih za majhne formate je ena tiskana/kopirana/odčitana stran velikosti A6 ali 4″ × 6″ na eni strani lista papirja enaka 0,25 s/min. — Pri izdelkih za veliki format je ena stran A2 enaka 4 s/min, ena stran A0 pa je enaka 16 s/min. — Pri izdelkih za nepretrgano obliko, opredeljenih kot izdelki za majhen format, veliki format ali standardno velikost, se hitrost tiskanja v s/min pridobi iz največje tržene hitrosti preslikovanja v metrih na minuto v skladu s spodaj navedeno pretvorbo: X s/min = 16 x [največja širina medijev (v metrih) × največja hitrost preslikave (dolžina v metrih/minuto)] V vseh primerih se pretvorjena hitrost v s/min zaokroži na najbližje celo število (npr. 14,4 s/min se zaokroži na 14 s/min; 14,5 s/min se zaokroži na 15 s/min). Za dodelitev oznake ENERGY STAR morajo proizvajalci sporočiti hitrost izdelka v skladu z določanjem prednostnih funkcij, navedenih spodaj: — hitrost tiskanja, razen če izdelek ne more izvajati funkcije tiskanja; v tem primeru — hitrost kopiranja, razen če izdelek ne more izvajati funkcije tiskanja ali kopiranja; v tem primeru — hitrost odčitavanja.

38. Pristop tipične porabe električne energije (TPE) – metoda preskušanja in primerjanja porabe energije izdelkov opreme za preslikovanje, ki se osredotoča na električno energijo, ki jo je izdelek porabil med običajnim delovanjem v reprezentativnem časovnem obdobju. Ključno merilo tega pristopa za opremo za preslikovanje je vrednost tipične porabe električne energije v enem tednu, ki se meri v kilovatih na uro (kWh). Podrobnejše informacije najdete v oddelku D.2, Preskusni postopek tipične porabe električne energije.

B. Ustrezni izdelki

Te specifikacije ENERGY STAR zajemajo osebne, poslovne in komercialne izdelke opreme za preslikovanje, ne pa industrijskih izdelkov (npr. izdelkov, ki so neposredno povezani s trifaznim napajanjem). Naprave morajo biti opremljene za električno napajanje iz vtičnice ali iz podatkovne ali omrežne povezave z uporabo mednarodnih standardnih nazivnih napetosti s seznama v oddelku D.4. Za pridobitev oznake ENERGY STAR mora biti izdelek opreme za preslikovanje opredeljen v oddelku A in ustrezati enemu izmed opisov izdelka v spodnjih tabelah 1 ali 2.

Tabela 1

Ustrezni izdelki – pristop tipične porabe električne energije

Izdelek Tehnologije označevanja Velikost formata Barvna zmožnost Tabela TPE Kopirni stroji Neposredna toplotna Standardna Enobarvna TPE 1 Sublimacija barve Standardna Barvna TPE 2 Sublimacija barve Standardna Enobarvna TPE 1 Elektrofotografija Standardna Enobarvna TPE 1 Elektrofotografija Standardna Barvna TPE 2 Trdno črnilo Standardna Barvna TPE 2 Toplotni prenos Standardna Barvna TPE 2 Toplotni prenos Standardna Enobarvna TPE 1 Digitalni razmnoževalniki Matrica Standardna Barvna TPE 2 Matrica Standardna Enobarvna TPE 1 Telefaksi Neposredna toplotna Standardna Enobarvna TPE 1 Sublimacija barve Standardna Enobarvna TPE 1 Elektrofotografija Standardna Enobarvna TPE 1 Elektrofotografija Standardna Barvna TPE 2 Trdno črnilo Standardna Barvna TPE 2 Toplotni prenos Standardna Barvna TPE 2 Toplotni prenos Standardna Enobarvna TPE 1 Večnamenske naprave Brizgalno tiskanje visoke zmogljivosti Standardna Enobarvna TPE 3 Brizgalno tiskanje visoke zmogljivosti Standardna Barvna TPE 4 Neposredna toplotna Standardna Enobarvna TPE 3 Sublimacija barve Standardna Barvna TPE 4 Sublimacija barve Standardna Enobarvna TPE 3 Elektrofotografija Standardna Enobarvna TPE 3 Elektrofotografija Standardna Barvna TPE 4 Trdno črnilo Standardna Barvna TPE 4 Toplotni prenos Standardna Barvna TPE 4 Toplotni prenos Standardna Enobarvna TPE 3 Tiskalniki Brizgalno tiskanje visoke zmogljivosti Standardna Enobarvna TPE 1 Brizgalno tiskanje visoke zmogljivosti Standardna Barvna TPE 2 Neposredna toplotna Standardna Enobarvna TPE 1 Sublimacija barve Standardna Barvna TPE 2 Sublimacija barve Standardna Enobarvna TPE 1 Elektrofotografija Standardna Enobarvna TPE 1 Elektrofotografija Standardna Barvna TPE 2 Trdno črnilo Standardna Barvna TPE 2 Toplotni prenos Standardna Barvna TPE 2 Toplotni prenos Standardna Enobarvna TPE 1





Tabela 2

Ustrezni izdelki – pristop načina delovanja

Izdelek Tehnologije označevanja Velikost formata Barvna zmožnost Tabela RD Kopirni stroji Neposredna toplotna Velika Enobarvna RD 1 Sublimacija barve Velika Barvna in enobarvna RD 1 Elektrofotografija Velika Barvna in enobarvna RD 1 Trdno črnilo Velika Barvna RD 1 Toplotni prenos Velika Barvna in enobarvna RD 1 Telefaksi Brizgalno tiskanje Standardna Barvna in enobarvna RD 2 Frankirni stroji Neposredna toplotna ni podatkov Enobarvna RD 4 Elektrofotografija ni podatkov Enobarvna RD 4 Brizgalno tiskanje ni podatkov Enobarvna RD 4 Toplotni prenos ni podatkov Enobarvna RD 4 Večnamenske naprave Neposredna toplotna Velika Enobarvna RD 1 Sublimacija barve Velika Barvna in enobarvna RD 1 Elektrofotografija Velika Barvna in enobarvna RD 1 Brizgalno tiskanje Standardna Barvna in enobarvna RD 2 Brizgalno tiskanje Velika Barvna in enobarvna RD 3 Trdno črnilo Velika Barvna RD 1 Toplotni prenos Velika Barvna in enobarvna RD 1 Tiskalniki Neposredna toplotna Velika Enobarvna RD 8 Neposredna toplotna Majhna Enobarvna RD 5 Sublimacija barve Velika Barvna in enobarvna RD 8 Sublimacija barve Majhna Barvna in enobarvna RD 5 Elektrofotografija Velika Barvna in enobarvna RD 8 Elektrofotografija Majhna Barvna RD 5 Vtis Velika Barvna in enobarvna RD 8 Vtis Majhna Barvna in enobarvna RD 5 Vtis Standardna Barvna in enobarvna RD 6 Brizgalno tiskanje Velika Barvna in enobarvna RD 3 Brizgalno tiskanje Majhna Barvna in enobarvna RD 5 Brizgalno tiskanje Standardna Barvna in enobarvna RD 2 Trdno črnilo Velika Barvna RD 8 Trdno črnilo Majhna Barvna RD 5 Toplotni prenos Velika Barvna in enobarvna RD 8 Toplotni prenos Majhna Barvna in enobarvna RD 5 Optični bralniki ni podatkov Velika, majhna in standardna ni podatkov RD 7

C. Specifikacije energetske učinkovitosti za ustrezne izdelke

Oznako ENERGY STAR lahko pridobijo samo tisti izdelki iz oddelka B, ki izpolnjujejo naslednja merila. Datumi veljavnosti so navedeni v oddelku F.

Izdelki, ki se prodajajo z zunanjo napajalno enoto: Izdelki opreme za preslikovanje, ki so bili izdelani 1. julija 2009 ali po tem datumu in ki uporabljajo enotno napetostno zunanjo napajalno enoto AC-AC ali AC-DC, morajo za pridobitev oznake ENERGY STAR v skladu s sedanjo različico 1.1 specifikacij za opremo za preslikovanje uporabljati zunanjo napajalno enoto, ki izpolnjuje zahteve za ENERGY STAR, ali zunanjo napajalno enoto, ki pri preskušanju s preskusno metodo ENERGY STAR ustreza različici 2.0 zahtev za zunanje napajalne enote ENERGY STAR. Specifikacije in preskusno metodo ENERGY STAR za enotno napetostno zunanjo napajalno enoto AC-AC in AC-DC najdete na www.energystar.gov/products

Izdelki, namenjeni delovanju z DFE vrste 1: Izdelek opreme za preslikovanje, ki je bil izdelan 1. julija 2009 ali po tem datumu in ki se prodaja skupaj z DFE vrste 1, mora za pridobitev oznake ENERGY STAR v skladu s sedanjo različico 1.1 specifikacij za opremo za preslikovanje uporabljati DFE, ki izpolnjuje zahteve za ENERGY STAR glede učinkovitosti napajalne enote za digitalni čelni strežnik opreme za preslikovanje, navedene v oddelku C.3.

Izdelki, namenjeni delovanju z DFE vrste 2: Pri izdelku opreme za preslikovanje, ki je bil izdelan 1. julija 2009 ali po tem datumu in se prodaja skupaj z DFE vrste 2, morajo za pridobitev oznake ENERGY STAR v skladu s sedanjo različico 1.1 specifikacij za opremo za preslikovanje proizvajalci odšteti porabo energije DFE v načinu pripravljenosti za izdelke TPE ali jo izključiti pri merjenju porabe v načinu mirovanja in stanja pripravljenosti za izdelke RD. Oddelek C.1 zagotavlja nadaljnje podrobnosti o prilagoditvi vrednosti TPE za DFE za izdelke TPE, oddelek C.2 pa zagotavlja nadaljnje podrobnosti za izključitev DFE iz ravni načina delovanja mirovanja in stanja pripravljenosti.

Namen EPA in Evropske komisije je, da se energija, povezana z DFE (vrste 1 ali 2), izključi iz energije TPE in meritev porabe energije načina delovanja ali odšteje od njih, kadar koli je to mogoče.

Izdelki, ki se prodajajo z dodatno brezžično slušalko: Za izpolnjevanje zahtev morajo telefaksi ali večnamenske naprave z možnostjo kopiranja, ki so bili izdelani 1. julija 2009 ali po tem datumu in se prodajajo z dodatnimi brezžičnimi slušalkami, uporabljati slušalke, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR, ali pa slušalke, ki pri preskušanju s preskusno metodo ENERGY STAR na dan, ko izdelek za preslikovanje pridobi oznako ENERGY STAR, ustrezajo specifikacijam ENERGY STAR za žično telefonijo. Specifikacije in preskusne metode za ENERGY STAR za izdelke za žično telefonijo najdete na www.energystar.gov/products.www.energystar.gov/products

Dvostranski izpis: Kopirni stroji za standardne velikosti, večnamenske naprave in tiskalniki, ki uporabljajo tehnologije označevanja EF, TČ, in brizgalno tiskanje visoke zmogljivosti, obravnavane v oddelku C.1, pristop TPE, morajo izpolnjevati naslednje zahteve glede dvostranskega izpisa na podlagi hitrosti enobarvnega izdelka:

1. Merila za izpolnjevanje zahtev za oznako ENERGY STAR – TPE

Za pridobitev oznake ENERGY STAR dobljena vrednost TPE za opremo za preslikovanje iz tabele 1 v oddelku B ne sme presegati ustreznih, spodaj navedenih omejitev.

Za izdelke za preslikovanje z DFE vrste 2 je treba izključiti porabo energije DFE, izračunano kot v primeru spodaj, kadar izmerjeno vrednost TPE izdelka primerjamo s spodnjimi omejitvami. DFE ne sme vplivati na zmožnost prehajanja izdelka za preslikovanje v načine nižje porabe energije ali izhoda iz njih. Za izključitev mora DFE ustrezati opredelitvi iz oddelka A.32 in biti ločena procesna enota, ki je zmožna sprožiti dejavnost prek omrežja.

Primer: Končni rezultat TPE tiskalnika je 24,5 kWh/teden in njegov notranji DFE porabi 50 W v načinu pripravljenosti. 50 W × 168 h/teden = 8,4 kWh/teden, ki se nato odšteje od preskušene vrednosti TPE: 24,5 kWh/teden – 8,4 kWh/teden = 16,1 kWh/teden. 16,1 kWh/teden se nato primerja z naslednjimi omejitvami.

Opomba: v vseh naslednjih enačbah je x = hitrosti enobarvnega izdelka (s/min).

Tabela 1 TPE

Izdelek(-i): kopirni stroji, digitalni razmnoževalniki, telefaksi, tiskalniki Format(-i) velikosti: standardna velikost Tehnologije označevanja: NT, enobarvna SB, enobarvna EF, enobarvna matrična, enobarvna TP, BT z visoko zmogljivostjo Hitrost enobarvnega izdelka (s/min) Najvišja TPE (kWh/teden) ≤ 15 1 kWh 15 < x ≤ 40 (0,10 kWh/s/min)x – 0,5 kWh 40 < x ≤ 82 (0,35 kWh/s/min)x – 10,3 kWh > 82 (0,70 kWh/s/min)x – 39 kWh





Tabela 2 TPE

Izdelek(-i): kopirni stroji, digitalni razmnoževalniki, telefaksi, tiskalniki Format(-i) velikosti: standardna velikost Tehnologije označevanja: barvna SB, barvna matrična, barvna TP, barvna EF, TČ, barvno BT z visoko zmogljivostjo Hitrost enobarvnega izdelka (s/min) Najvišja TPE (kWh/teden) ≤ 32 (0,10 kWh/s/min)x + 2,8 kWh 32 < x ≤ 58 (0,35 kWh/s/min)x – 5,2 kWh > 58 (0,70 kWh/s/min)x – 26 kWh





Tabela 3 TPE

Izdelek(-i): večnamenske naprave Format(-i) velikosti: standardna velikost Tehnologije označevanja: DT, mono DS, mono EP, mono TT, mono high performance IJ Hitrost enobarvnega izdelka (s/min) Najvišja TPE (kWh/teden) ≤ 10 1,5 kWh 10 < x ≤ 26 (0,10 kWh/s/min)x + 0,5 kWh 26 < x ≤ 68 (0,35 kWh/s/min)x – 6 kWh > 68 (0,70 kWh/s/min)x – 30 kWh





Tabela 4 TPE

Izdelek(-i): večnamenske naprave Format(-i) velikosti: standardna velikost Tehnologije označevanja: barvna SB, barvna TP, barvna EF, TČ, barvno BT z visoko zmogljivostjo Hitrost enobarvnega izdelka (s/min) Najvišja TPE (kWh/teden) ≤ 26 (0,10 kWh/s/min)x + 3,5 kWh 26 < x ≤ 62 (0,35 kWh/s/min)x – 3 kWh > 62 (0,70 kWh/s/min)x – 25 kWh

2. Merila za izpolnjevanje zahtev za oznako ENERGY STAR – RD

Za pridobitev oznake ENERGY STAR vrednosti porabe energije za opremo za preslikovanje iz tabele 2 v oddelku C ne smejo presegati ustreznih, spodaj navedenih omejitev. Pri izdelkih, ki v načinu pripravljenosti izpolnjujejo zahteve glede porabe energije v načinu mirovanja, za izpolnjevanje omejitev mirovanja niso potrebna nadaljnja samodejna zmanjševanja porabe energije. Dodatna samodejna zmanjševanja porabe energije za pridobitev oznake ENERGY STAR niso potrebna tudi pri izdelkih, ki v načinih pripravljenosti in mirovanja izpolnjujejo zahteve glede porabe energije v načinu stanja pripravljenosti.

Pri izdelkih za preslikovanje s funkcionalno vgrajenim DFE, ki je glede energije odvisen od izdelka za preslikovanje, se poraba energije DFE izključi, ko se izmerjena poraba izdelka v načinu mirovanja primerja s skupnimi omejitvami za markirne stroje in funkcionalne seštevalnike, ki so navedene spodaj, ter ko se izmerjena raven stanja pripravljenosti primerja z omejitvami stanja pripravljenosti spodaj. DFE ne sme vplivati na zmožnost prehajanja izdelka za preslikovanje v načine nižje porabe energije ali izhoda iz njih. Za izključitev mora DFE ustrezati opredelitvi iz oddelka A.32 in biti ločena procesna enota, ki je zmožna sprožiti dejavnost prek omrežja.

Zahteve glede privzetega zakasnilnega časa: Za pridobitev oznake ENERGY STAR morajo izdelki RD ustrezati nastavitvam glede privzetega zakasnilnega časa, ki so navedene v tabelah A do C spodaj za vsako vrsto izdelka in so na voljo ob odpremi izdelka. Poleg tega morajo biti vsi izdelki RD dobavljeni z najvišjim strojnim zakasnilnim časom, ki ne presega štirih ur in ki ga lahko nastavi samo proizvajalec. Na ta najvišji strojni zakasnilni čas uporabnik ne more vplivati in ga ni mogoče spreminjati brez notranjih nastavitev izdelka. Uporabnik lahko prilagaja nastavitve za privzeti zakasnilni čas, ki so navedene v tabelah A do C.

Tabela A

Najvišji privzeti zakasnilni časi za način mirovanja za izdelke RD za majhne formate in standardne velikosti, brez frankirnih strojev (v minutah)

Hitrost enobarvnega izdelka (s/min) Telefaksi Večnamenske naprave Tiskalniki Optični bralniki 0 – 10 5 15 5 15 11 – 20 5 30 15 15 21 – 30 5 60 30 15 31 – 50 5 60 60 15 51 + 5 60 60 15





Tabela B

Najvišji privzeti zakasnilni časi za način mirovanja za izdelke RD za velike formate, brez frankirnih strojev (v minutah)

Hitrost enobarvnega izdelka (s/min) Kopirni stroji Večnamenske naprave Tiskalniki Optični bralniki 0 – 10 30 30 30 15 11 – 20 30 30 30 15 21 – 30 30 30 30 15 31 – 50 60 60 60 15 51 + 60 60 60 15





Tabela C

Najvišji privzeti zakasnilni časi za način mirovanja za frankirne stroje (v minutah)

Hitrost izdelka (pp/min) Frankirni stroji 0 – 50 20 51 – 100 30 101 – 150 40 151 + 60

Zahteve za način stanja pripravljenosti: za pridobitev oznake ENERGY STAR morajo izdelki RD izpolnjevati omejitev za porabo energije v načinu stanja pripravljenosti, navedeno v tabeli D za vsako vrsto izdelka.

Tabela D

Najvišja raven porabe energije v načinu stanja pripravljenosti za izdelke RD (v vatih)

Vrsta izdelka Pripravljenost Vsi izdelki RD 1

Merila za izpolnjevanje zahtev v spodnjih tabelah RD 1 do 8 se nanašajo na markirne stroje izdelka. Ker se pričakuje, da so izdelki dobavljeni z eno ali več funkcij, ki presegajo osnovni markirni stroj, se spodnje ustrezne vrednosti dodajo merilom markirnega stroja za način mirovanja. Celotna vrednost osnovnega izdelka s funkcionalnimi seštevalniki se uporabi za določitev izpolnjevanja zahtev. Proizvajalci lahko pri vsakem modelu izdelka uporabijo največ tri primarne funkcionalne seštevalnike, vendar lahko uporabijo toliko sekundarnih seštevalnikov, kolikor jih je na voljo (primarni seštevalniki, ki presegajo število tri, so vključeni kot sekundarni seštevalniki). Primer tega pristopa je naveden spodaj:

Primer: Za primer vzemimo brizgalni tiskalnik za standardne velikosti s priključkom USB 2.0 in priključkom za pomnilniško kartico. Ob predpostavki, da je priključek USB primarni vmesnik, uporabljen med preskusom, bi tiskalnik prejel vrednost funkcionalnega seštevalnika 0,5 W za USB in 0,1 za bralnik pomnilniške kartice, tj. 0,6 W skupne vrednosti funkcionalnega seštevalnika. Ker tabela RD 2 določa, da je za izpolnitev zahtev ENERGY STAR omejitev markirnega stroja za način mirovanja 1,4 W, proizvajalec sešteje omejitev markirnega stroja za način mirovanja in veljavne vrednosti funkcionalnega seštevalnika za določitev največje dovoljene porabe energije za osnovni izdelek: 1,4 W + 0,6 W. Če je poraba energije tiskalnika v načinu mirovanja enaka ali manjša od 2 W, potem tiskalnik izpolnjuje omejitev za ENERGY STAR glede mirovanja.

Tabela 3

Ustrezni izdelki – funkcionalni seštevalniki RD

Vrsta Podrobnosti Vrednosti funkcionalnega seštevalnika (W) primarne sekundarne Vmesniki A. Žični < 20 MHz 0,3 0,2 Vrata za fizično podatkovno ali omrežno povezavo, prisotna v izdelku za preslikovanje, ki je zmožen hitrosti prenosa < 20 MHz. Vključuje USB 1.x, IEEE488, IEEE 1284/Parallel/Centronics, RS232 in/ali telefaks modem. B. Žični ≥ 20 MHz in < 500 MHz 0,5 0,2 Vrata za fizično podatkovno ali omrežno povezavo, prisotna v izdelku za preslikovanje, ki je zmožen hitrosti prenosa ≥ 20 MHz in < 500 MHz. Vključuje USB 2.x, IEEE 1394/FireWIRE/i.LINK in 100 Mb Ethernet. C. Žični ≥ 500 MHz 1,5 0,5 Vrata za fizično podatkovno ali omrežno povezavo, prisotna v izdelku za preslikovanje, ki je zmožen hitrosti prenosa ≥ 500 MHz. Vključuje 1 G Ethernet. D. Brezžični 3 0,7 Vmesnik za podatkovno ali omrežno povezavo, prisoten na izdelku za preslikavo, ki je namenjen prenosu podatkov prek brezžičnih sredstev za radijsko frekvenco. Vključuje Bluetooth in 802.11. E. Žična kartica/kamera/pomnilniška naprava 0,5 0,1 Vrata za fizično ali omrežno povezavo, prisotna v izdelku za preslikovanje, ki je namenjen omogočanju povezave z zunanjo napravo, kot so bralniki kartic z bliskovnim pomnilnikom/pametnih kartic in vmesnikov za kamero (vključno s PictBridge). G. Infrardeči 0,2 0,2 Vmesnik za podatkovno ali omrežno povezavo, prisoten na izdelku za preslikavo, ki je namenjen prenosu podatkov prek infrardeče tehnologije. Vključuje IrDA. Drugo Pomnilniška naprava — 0,2 Notranji pomnilnik, ki je prisoten v izdelku za preslikovanje. Vključuje samo notranje pogone (npr. diskovne pogone, pogone DVD, pogone zip) in se uporablja za vsak posamezen pogon. Ta seštevalnik ne vključuje vmesnikov za zunanje pogone (npr. SCSI) ali notranji pomnilnik. Optični bralniki z žarnicami CCFL ali brez žarnic CCFL — 0,5 Prisotnost optičnega bralnika, ki uporablja tehnologijo CCFL (Cold Cathode Fluorescent Lamp) ali druge tehnologije, kot so LED (svetleče diode), halogen, HCFT (Hot-Cathode Fluorescent Tube), ksenon ali TL (Tubular Fluorescent). Ta seštevalnik se uporabi samo enkrat, ne glede na velikost žarnice ali število žarnic. Sistem na osnovi osebnega računalnika (ne more tiskati/kopirati/odčitavati brez uporabe pomembnih virov PC) — –0,5 Ta seštevalnik se uporablja za izdelke za preslikovanje, ki so glede pomembnih virov, npr. obdelava pomnilnika ali podatkov, odvisni od zunanjega računalnika pri izvajanju osnovnih funkcij, ki jih izdelki za preslikovanje običajno izvajajo neodvisno, npr. pretvorba strani. Ta seštevalnik se ne nanaša na izdelke, ki kot vir ali cilj za slikovne podatke uporabljajo računalnik. Brezžične slušalke — 0,8 Zmožnost izdelka za preslikovanje, da komunicira z brezžičnimi slušalkami. Ta seštevalnik se uporabi samo enkrat, ne glede na število brezžičnih slušalk, za delo s katerimi je izdelek namenjen. Ta seštevalnik se ne nanaša na zahteve glede porabe energije brezžičnih slušalk. Pomnilnik — 1 W na 1 GB Notranja zmožnost izdelka za preslikovanje za shranjevanje podatkov. Ta seštevalnik se uporablja za vse vsebine notranjega pomnilnika in ga je treba temu ustrezno umeriti. Na primer: enota s pomnilnikom 2,5 GB bi dobila vrednost 2,5 W, enota z 0,5 GB pa bi dobila vrednost 0,5 W. Velikost napajalne enote (NE) na podlagi izhodne moči napajalne enote (IM) Opomba: Ta seštevalnik se uporablja SAMO za izdelke, ki spadajo v tabeli RD 2 in 6. — Za PSOR > 10 W, 0,02 × (PSOR – 10 W) Ta seštevalnik se uporablja samo za izdelke preslikovanje, ki spadajo v tabeli RD 2 in 6. Vrednost je izračunana iz nazivne izhodne moči enosmernega toka notranje ali zunanje napajalne enote, kot jo je določil proizvajalec napajalne enote. (To ni izmerjena količina.) Na primer enota, ki naj bi pri 12 V zagotavljala do 3 A, ima PSOR 36 W in bi ji bila dodeljena vrednost 0,02 × (36 – 10) = 0,02 × 26 = 0,52 W vrednosti napajalne enote. Pri napajalnih enotah, ki zagotavljajo več kot eno napetost, se uporabi vsota energije iz vseh napetosti, razen če je po specifikacijah meja nižja od te. Na primer napajalna enota, ki zagotavlja 3 A od 24 V in 1,5 A od 5 V izhodne moči, ima skupen PSOR (3 × 24) + (1,5 × 5) = 79,5 W in vrednost 1,39 W.

Pri vrednostih seštevalnika, navedenih v tabeli 3, se „primarne“ in „sekundarne“ vrste seštevalnikov razlikujejo. Te oznake se nanašajo na stanje, v katerem mora ostati vmesnik, medtem ko je izdelek za preslikovanje v načinu mirovanja. Povezave, ki med preskusnim postopkom RD ostanejo aktivne, medtem ko je izdelek za preslikovanje v načinu mirovanja, so opredeljene kot primarne, povezave, ki so lahko med načinom mirovanja izdelka za preslikovanje neaktivne, pa so opredeljene kot sekundarne. Večina funkcionalnih seštevalnikov je običajno sekundarne vrste.

Proizvajalci upoštevajo samo tiste vrste seštevalnikov, ki so v izdelku na voljo v dostavljeni različici. Možnosti, ki so potrošniku na voljo po dobavi izdelka, ali vmesniki, ki so prisotni na DFE z zunanjim pogonom, se ne upoštevajo pri določanju vrednosti izdelka za preslikovanje.

Pri izdelkih z več vmesniki se ti vmesniki upoštevajo kot samostojni in ločeni. Vmesniki, ki izvajajo več funkcij, se upoštevajo samo enkrat. Na primer, USB priključek, ki deluje kot 1.x in 2.x, se šteje samo enkrat in se mu dodeli samo ena vrednost. Če glede na tabelo 3 posamezen vmesnik spada v več kot eno vrsto vmesnikov, proizvajalec pri določanju ustrezne vrednosti seštevalnika izbere tisto funkcijo vmesnika, ki jo vmesnik primarno izvaja. Na primer, priključek USB na sprednji strani izdelka za preslikovanje, ki se v literaturi o izdelku trži kot PictBridge ali „vmesnik za kamero“, se upošteva kot vmesnik vrste E in ne kot vmesnik vrste B. Podobno se reža bralnika pomnilniške kartice, ki podpira več formatov, upošteva samo enkrat. Sistem, ki podpira več kot eno vrsto 802.11, se lahko upošteva kot samo en brezžični vmesnik.

Tabela 1 RD

Izdelek(-i): kopirni stroji, večnamenske naprave Format(-i) velikosti: veliki format Tehnologije označevanja: barvna SB, barvni TP, NT, enobarvna SB, enobarvna EF, enobarvni TP, barvna EF, TČ Mirovanje (W) Markirni stroj 30





Tabela 2 RD

Izdelek(-i): telefaksi, večnamenske naprave, tiskalniki Format(-i) velikosti: standardna velikost Tehnologiji označevanja: barvno brizgalno tiskanje, enobarvno brizgalno tiskanje Mirovanje (W) Markirni stroj 1,4





Tabela 3 RD

Izdelek(-i): večnamenske naprave, tiskalniki Format(-i) velikosti: veliki format Tehnologiji označevanja: barvno brizgalno tiskanje, enobarvno brizgalno tiskanje Mirovanje (W) Markirni stroj 15





Tabela 4 RD

Izdelek(-i): frankirni stroji Format(-i) velikosti: ni podatkov Tehnologije označevanja: NT, enobarvna EF, enobarvno brizgalno tiskanje, enobarvni TP Mirovanje (W) Markirni stroj 7





Tabela 5 RD

Izdelek(-i): tiskalniki Format(-i) velikosti: majhen format Tehnologije označevanja: barvna SB, NT, barvno brizgalno tiskanje, barvni vtis, barvni TP, enobarvna SB, enobarvna EF, enobarvno brizgalno tiskanje, enobarvni vtis, enobarvni TP, barvna EF, TČ Mirovanje (W) Markirni stroj 9





Tabela 6 RD

Izdelek(-i): tiskalniki Format(-i) velikosti: standardna velikost Tehnologiji označevanja: barvni vtis, enobarvni vtis Mirovanje (W) Markirni stroj 4,6





Tabela 7 RD

Izdelek(-i): optični bralniki Format(-i) velikosti: veliki format, majhen format, standardna velikost Tehnologije označevanja: ni podatkov Mirovanje (W) Optični bralnik 4,3





Tabela 8 RD

Izdelek(-i): tiskalniki Format(-i) velikosti: veliki format Tehnologije označevanja: barvna SB, barvni vtis, barvni TP, NT, enobarvna SB, enobarvna EF, enobarvni vtis, enobarvni TP, barvna EF, TČ Mirovanje (W) Markirni stroj 14

3. Zahteve glede učinkovitosti DFE

Naslednje zahteve glede učinkovitosti veljajo za opremo digitalnega čelnega strežnika, kot je določeno v oddelku A teh specifikacij.

Zahteve glede učinkovitosti napajalne enote

DFE vrste 1, ki uporabljajo notranjo napajalno enoto AC-DC: DFE, ki dobi svoj enosmerni tok iz svojega notranjega vira AC-DC, mora izpolnjevati naslednjo zahtevo glede učinkovitosti napajalne enote: 80-odstotna minimalna učinkovitost ob nazivni izhodni moči v višini 20 %, 50 % in 100 % ter izkoristek > 0,9 pri 100 % nazivni izhodni moči.

DFE vrste 1, ki uporabljajo zunanjo napajalno enoto: DFE, ki dobi svoj enosmerni tok iz svoje zunanje napajalne enote (kot je opredeljeno v različici 2.0 programskih zahtev ENERGY STAR za enotne napetostne zunanje napajalne enote AC-AC in AC-DC), mora izpolnjevati zahteve za ENERGY STAR ali ustrezati stopnjam učinkovitosti za način neobremenitve in način aktivnega delovanja, določenim v različici 2.0 programskih zahtev ENERGY STAR za enotne napetostne zunanje napajalne enote AC-AC in AC-DC. Specifikacija ENERGY STAR in seznam ustreznih izdelkov sta dostopna www.energystar.gov/powersupplies

Preskusni postopki

Proizvajalci morajo opravljati preskuse in sami potrjevati tiste modele izdelkov, ki so skladni s smernicami za oznako ENERGY STAR.

— Pri izvajanju teh preskusov se mora partner strinjati z uporabo preskusnih postopkov iz tabele 4 spodaj.

— Rezultate preskusov za ustrezne izdelke je treba predložiti EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno.

Dodatne zahteve glede preskušanja in poročanja so navedene spodaj.

Modeli, ki so zmožni delovati pri več kombinacijah napetosti in frekvence: proizvajalci morajo preskusiti svoje izdelke na podlagi trga (trgov), na katerem (katerih) se bodo modeli prodajali in oglaševali kot modeli, ki izpolnjujejo zahteve za oznako ENERGY STAR. EPA in njene partnerske države za ENERGY STAR so se za namen preskušanja sporazumele o tabeli s tremi kombinacijami napetosti in frekvence. Podrobnosti glede mednarodnih kombinacij napetosti in frekvence za posamezni trg najdete v oddelku D.4.

Pri izdelkih, ki se pod oznako ENERGY STAR prodajajo na več mednarodnih trgih in imajo zato več nazivnih vhodnih napetosti, mora proizvajalec preskusiti zahtevano porabo energije ali ravni učinkovitosti pri vseh zadevnih kombinacijah napetosti in frekvence ter o njih poročati. Na primer, proizvajalec, ki enak model dobavlja v Združene države in Evropo, mora opraviti meritve, izpolnjevati specifikacije in poročati o vrednostih preskusa pri 115 V/60 Hz in 230 V/50 Hz, da bi model na obeh trgih izpolnjeval zahteve za oznako ENERGY STAR. Če model izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR samo pri eni kombinaciji napetosti in frekvence (npr. pri 115 V/60 Hz), izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR in ga je dovoljeno tržiti kot model z oznako ENERGY STAR samo v tistih regijah, v katerih se preskušana kombinacija napetosti in frekvence uporablja (npr. Severna Amerika in Tajvan).

Tabela 4

Preskusni postopki za DFE vrste 1

Zahteva v specifikaciji Preskusni protokol Vir Učinkovitost napajalne enote Notranja napajalna enota (IPS) IPS: http://efficientpowersupplies.epri.com/ Preskusna metoda ENERGY STAR za zunanjo napajalno enoto (EPS) EPS: www.energystar.gov/powersupplies/

D. Smernice za preskušanje

Posebna navodila za preskušanje energetske učinkovitosti izdelkov opreme za preslikovanje so navedena v treh ločenih oddelkih spodaj:

— preskusni postopek tipične porabe električne energije;

— preskusni postopek načina delovanja; ter

— preskusni pogoji in oprema za izdelke za preslikovanje ENERGY STAR.

Rezultati preskusa s temi postopki se bodo uporabili kot temeljna podlaga za odločitev glede izpolnjevanja zahtev za ENERGY STAR.

Proizvajalci morajo opravljati preskuse in sami potrjevati tiste modele izdelkov, ki so skladni s smernicami za oznako ENERGY STAR. Družine modelov opreme za preslikovanje, ki so narejeni na enakem ogrodju in so identični v vseh pogledih, razen v ohišju in barvi, lahko pridobijo oznako ENERGY STAR na podlagi predložitve podatkov o preskusih za reprezentativni model. Podobno lahko nespremenjeni modeli ali modeli, ki se od tistih, prodanih v prejšnjem letu, razlikujejo le po obliki, še naprej izpolnjujejo zahteve za oznako ENERGY STAR brez predložitve novih podatkov o preskusih, ob predvidevanju, da specifikacija ostane nespremenjena.

Če se model izdelka na trgu prodaja v več konfiguracijah kot družina izdelkov ali serija, lahko partner preskusi najnovejšo konfiguracijo, ki je na voljo v družini, in o njej poroča, ne pa vsakega posameznega modela. Ko dajo proizvajalci družine izdelkov na trg, so še naprej odgovorni za vse reklamacije glede učinkovitosti njihovih izdelkov za preslikovanje, vključno s tistimi, ki niso bili preskušeni in za katere niso sporočili podatkov.

Primer: modela A in B sta identična, pri čemer je model A dobavljen z žičnim vmesnikom > 500 MHz, model B pa z žičnim vmesnikom < 500 MHz. Če se model A preskusi in ustreza specifikacijam za ENERGY STAR, partner sporoči samo podatke o preskusu za model A, ki veljajo za oba modela.

Če je vir električne energije izdelka glavno električno omrežje, USB, IEEE1394, Power Over Ethernet, telefonski sistem ali katero koli drugo sredstvo ali kombinacija sredstev, je neto električna energija dvosmernega toka, ki jo izdelek porabi (ob upoštevanju izgub ob pretvorbi iz dvosmernega v enosmerni tok, kot je določeno v preskusnem postopku RD), tista, ki se uporabi za kvalifikacijo.

1. Dodatne zahteve glede preskušanja in poročanja so navedene spodaj.

Število enot, potrebnih za preskus

Preskušanje bo izvedel proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik na eni enoti modela.

(a) Pri izdelkih, navedenih v tabeli 1 iz oddelka B teh specifikacij, je v primeru, da rezultati preskusa TPE prve preskušane enote ustrezajo merilom za izpolnjevanje zahtev, vendar spadajo v okvir 10 % omejitve, treba preskusiti še eno enoto istega modela. Proizvajalci morajo sporočiti vrednosti obeh enot. Za pridobitev oznake ENERGY STAR morata obe enoti ustrezati specifikaciji za ENERGY STAR.

(b) Pri izdelkih, navedenih v tabeli 2 iz oddelka B teh specifikacij, je v primeru, da rezultati preskusa RD prve preskušane enote ustrezajo merilom za izpolnjevanje zahtev, vendar spadajo v okvir 15 % omejitve v katerem koli izmed določenih načinov delovanja te vrste izdelka, treba preskusiti še dve enoti istega modela. Za pridobitev oznake ENERGY STAR morajo vse tri enote ustrezati specifikaciji za ENERGY STAR.

Predložitev podatkov o ustreznem izdelku EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno.

Partnerji morajo sami potrjevati tiste modele izdelkov, ki so skladni s smernicami za oznako ENERGY STAR, in podatke sporočiti EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno. Podatki, ki jih je glede izdelkov treba sporočiti, se bodo navedli kmalu po objavi končnih specifikacij. Poleg tega morajo partnerji EPA ali Evropski komisiji predložiti, kot je ustrezno, izvlečke iz literature o izdelku, ki potrošnikom pojasnjujejo priporočene privzete zakasnilne čase za nastavitve upravljanja energije. Namen te zahteve je pokazati, da se preskušajo izdelki, kot so dobavljeni in priporočeni za uporabo.

Modeli, ki so zmožni delovati pri več kombinacijah napetosti in frekvence.

Proizvajalci morajo preskusiti svoje izdelke na podlagi trga (trgov), na katerem (katerih) se bodo modeli prodajali in oglaševali kot modeli, ki izpolnjujejo zahteve za oznako ENERGY STAR. EPA, Evropska komisija in njune partnerske države za ENERGY STAR so se za namen preskušanja sporazumeli glede tabele s tremi kombinacijami napetosti in frekvence. Podrobnosti glede mednarodnih kombinacij napetosti in frekvence ter velikosti papirja za vsak trg najdete v preskusnih pogojih za opremo za preslikovanje.

Pri izdelkih, ki se pod oznako ENERGY STAR prodajajo na več mednarodnih trgih in imajo zato več nazivnih vhodnih napetosti, mora proizvajalec preskusiti zahtevano porabo energije ali ravni učinkovitosti pri vseh zadevnih kombinacijah napetosti in frekvence ter o njih poročati. Na primer, proizvajalec, ki enak model dobavlja v Združene države in Evropo, mora opraviti meritve, izpolnjevati specifikacije in poročati o vrednostih preskusa pri 115 V/60 Hz in 230 V/50 Hz, da bi model na obeh trgih izpolnjeval zahteve za oznako ENERGY STAR. Če model izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR samo pri eni kombinaciji napetosti in frekvence (npr. pri 115 V/60 Hz), izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR in ga je dovoljeno tržiti kot model z oznako ENERGY STAR samo v tistih regijah, v katerih se preskušana kombinacija napetosti in frekvence uporablja (npr. Severna Amerika in Tajvan).

2. Preskusni postopek tipične porabe električne energije (TPE)

(a) Vrste zajetih izdelkov: preskusni postopek TPE za merjenje izdelkov za standardne velikosti, kot je določeno v tabeli 1 iz oddelka B.

(b) Preskusni parametri

Ta oddelek opisuje preskusne parametre, ki se uporabljajo pri merjenju izdelka po preskusnem postopku TPE. Ta oddelek ne zajema preskusnih pogojev, navedenih v oddelku D.4 spodaj.

Preskušanje v simpleksnem načinu

Izdelki se bodo preskušali v simpleksnem načinu. Izvirniki pri kopiranju morajo biti simpleksne slike.

Preskusna slika

Preskusna slika je preskusni vzorec A standarda ISO/IEC 10561:1999. Slika mora biti v 10-točkovni velikosti pisave in pisavi Courier (ali najbližji ustrezni); znakov, značilnih za nemščino, ni treba reproducirati, če izdelek tega ni zmožen. Slika mora biti prikazana na strani velikosti A4 ali 8,5″ × 11″, kot je ustrezno za ciljni trg. Pri tiskalnikih in večnamenskih napravah, ki so zmožni razumevanja PDL (page description language) (npr. PCL, Postscript), se morajo izdelku slike poslati v PDL.

Preskušanje v enobarvnem načinu

Izdelki, ki delujejo z več barvami, se morajo preskušati z enobarvnimi slikami, razen če tega niso zmožni.

Samodejni izklop in omogočanje omrežne povezave

Izdelek mora biti konfiguriran kot ob dobavi in v skladu s priporočili za uporabo, zlasti za glavne parametre, kot so privzeti zakasnilni časi upravljanja porabe energije in ločljivost (razen, kot je določeno spodaj). Vse informacije proizvajalca o priporočenih zakasnilnih časih morajo biti skladne s konfiguracijo ob dobavi, vključno z informacijami v priročniku za uporabo, na spletnih straneh in informacijami, ki jih uporabnik dobi od inštalaterjev. Če ima tiskalnik, digitalni razmnoževalnik ali večnamenska naprava z možnostjo tiskanja ali telefaks možnost samodejnega izklopa in je ta ob dobavi omogočena, mora biti ta funkcija pred izvajanjem preskusa onemogočena. Tiskalniki in večnamenske naprave, ki so ob dobavi opremljeni za omrežno povezavo (2), se morajo priključiti na omrežje. Vrsto omrežne povezave (ali drugo podatkovno povezavo, če izdelka ni mogoče povezati z omrežjem) določi proizvajalec in jo mora sporočiti. Opravila tiskanja za preskušanje se lahko pošljejo preko neomrežnih povezav (npr. USB), celo na tistih enotah, ki so povezane z omrežjem.

Konfiguracija izdelka

Vir papirja in strojna oprema za končno obdelavo morata biti prisotna in konfigurirana kot ob dobavi in v skladu s priporočili za uporabo, vendar o njuni uporabi med preskušanjem odloča proizvajalec (npr. uporabiti je mogoče kateri koli vir papirja). Razvlažilne funkcije se lahko izključijo, če jih nadzira uporabnik. Vsaka strojna oprema, ki je del izdelka in ki jo lahko uporabnik namesti ali priključi (npr. funkcija za papir), se mora namestiti pred izvajanjem preskusa.

Digitalni razmnoževalniki

Digitalni razmnoževalniki se namestijo in uporabljajo v skladu z njihovo zasnovo in zmožnostmi. Vsako opravilo npr. vključuje samo eno izvirno sliko. Digitalni razmnoževalniki se morajo preskušati pri najvišji nazivni hitrosti, to hitrost pa se uporabi tudi pri določanju obsega opravila za izvajanje preskusa. Ne uporabi se privzeta hitrost ob dobavi, če je ta drugačna. Digitalni razmnoževalniki se bodo obravnavali kot tiskalniki, kopirni stroji ali večnamenske naprave, odvisno od njihovih zmožnosti ob dobavi.

(c) Sestava opravila

Ta oddelek opisuje, kako se določi število slik na opravilo, ki se uporabi pri merjenju izdelka po preskusnem postopku TPE, in število opravil na dan za izračun TPE.

Za namene tega preskusnega postopka je hitrost izdelka, ki se uporablja za določitev obsega opravila za preskus, največja nazivna simpleksna hitrost za izdelavo enobarvnih slik na papirju standardne velikosti (8,5″ × 11″ ali A4), ki jo je sporočil proizvajalec. Hitrost je zaokrožena na najbližje celo število. Ta hitrost se uporablja tudi za namene poročanja kot hitrost izdelka za model. Privzeta izhodna hitrost izdelka, ki se uporabi pri dejanskem preskusu, se ne izmeri in se lahko razlikuje od največje nazivne hitrosti zaradi različnih dejavnikov, kot so nastavitve za ločljivost, kakovost slike, načini tiskanja, čas odčitavanja dokumenta, obseg in sestava opravila, velikost papirja in njegova teža.

Telefakse se mora vedno preskušati z eno sliko na opravilo. Število slik na opravilo, ki se uporabi za vse ostale izdelke opreme za preslikovanje, se izračuna v skladu z naslednjimi tremi koraki. Zaradi lažjega razumevanja so v tabeli 8 navedeni izračuni slik na opravilo za vsako integralno hitrost izdelka vse do 100 slik na minuto (s/min).

(i) Izračunajte število opravil na dan. Število opravil na dan se razlikuje glede na hitrost izdelka: — pri napravah s hitrostjo 8 s/min ali manj uporabite osem opravil na dan, — pri napravah s hitrostjo med 8 in 32 s/min je število opravil na dan enako hitrosti. Na primer, naprava s 14 s/min uporabi 14 opravil na dan, — pri napravah s hitrostjo 32 s/min in več uporabite 32 opravil na dan.

(ii) Iz tabele 5 izračunajte nominalni znesek slik na dan (3). Na primer, naprava s 14 s/min uporabi 0,50 × 142 ali 98 slik na dan. Tabela 5 Tabela opravil opreme za preslikovanje Vrsta izdelkov Hitrost, ki se uporabi Formula (slik na dan) Enobarvni (razen telefaksa) Enobarvna hitrost 0,50 × s/min2 Barvni (razen telefaksa) Enobarvna hitrost 0,50 × s/min2

(iii) Izračunajte število slik na opravilo tako, da število slik na dan delite s številom opravil na dan. Zaokrožite navzdol na najbližje celo število. Na primer, številko 15,8 je treba poročati kot 15 slik na opravilo in ne, zaokroženo navzgor, 16 slik na opravilo. Pri kopirnih strojih z manj kot 20 s/min mora biti en izvirnik na zahtevano sliko. Pri opravilih z velikim številom slik, kot npr. tista za stroje z več kot 20 s/min, morda ne bo mogoče uskladiti števila zahtevanih slik, zlasti z omejitvami zmogljivosti podajalnikov dokumentov. Zato lahko kopirni stroj z 20 s/min in več naredi več kopij vsakega izvirnika, dokler je število izvirnikov najmanj deset. Posledično lahko nastane več slik, kot je bilo zahtevano. Na primer, pri enoti s 50 s/min, ki zahteva 39 slik na opravilo, se lahko preskus izvede s štirimi kopijami desetih izvirnikov ali tremi kopijami 13 izvirnikov.

(d) Postopki merjenja

Za merjenje časa zadostuje običajna štoparica in občutljivost ene sekunde. Vsi rezultati glede porabe energije se beležijo v vatnih urah (Wh). Čas se beleži v sekundah in minutah. Reference „ničnega merilnika“ se nanašajo na odčitke vatnih ur merilnika. Tabeli 6 in 7 navajata vse korake postopka TPE.

Načini servisiranja/vzdrževanja (vključno z umerjanjem barve) se na splošno ne vključijo v meritve TPE. Takšne načine, ki se pojavijo med preskusom, je treba zabeležiti. Če se način servisiranja pojavi med opravilom, razen prvim, se to opravilo opusti in preskusu se doda nadomestno opravilo. Če je potrebno nadomestno opravilo, ne beležite vrednosti porabe energije za opuščeno opravilo in takoj po opravilu 4 dodajte nadomestno opravilo. Ves čas je treba ohranjati 15-minutni interval opravila, vključno za opravilo, ki je bilo opuščeno.

Za vse namene tega preskusnega postopka se večnamenske naprave brez možnosti tiskanja obravnavajo kot tiskalniki.

(i) Postopek za tiskalnike, digitalne razmnoževalnike in večnamenske naprave z možnostjo tiskanja ter telefakse

Tabela 6

Preskusni postopek TPE – tiskalniki, digitalni razmnoževalniki in večnamenske naprave z možnostjo tiskanja ter telefaksi

Korak Začetno stanje Dejanje Zapis (na koncu koraka) Merjena morebitna stanja 1 Izklop Napravo priključite na merilnik. Merilnik nastavite na ničlo; počakajte do konca preskusnega obdobja (pet minut ali več). Energija v izklopu Izklop Čas preskusnega intervala 2 Izklop Vključite napravo. Počakajte, da naprava prikaže, da je v načinu pripravljenosti. — — 3 Pripravljen Natisnite opravilo z najmanj eno izhodno sliko, vendar ne več kot eno opravilo na tabelo opravil. Zabeležite čas, ki poteče do takrat, ko prvi list papirja zapusti napravo. Počakajte, da merilnik pokaže, da je naprava prešla v končni način mirovanja. Aktivni čas 0 — 4 Mirovanje Nastavite merilnik na ničlo; počakajte eno uro. Poraba energije v mirovanju Mirovanje 5 Mirovanje Merilnik in štoparico nastavite na ničlo. Natisnite eno opravilo na tabelo opravil. Zabeležite čas, ki poteče do takrat, ko prvi list papirja zapusti napravo. Počakajte, da štoparica pokaže, da je preteklo 15 minut. Energija opravila 1 Obnovitev, aktiven, pripravljen, mirovanje Aktivni čas 1 6 Pripravljen Ponovite korak 5 Energija opravila 2 Enako kot zgoraj Aktivni čas 2 7 Pripravljen Ponovite korak 5 (brez meritev aktivnega časa) Energija opravila 3 Enako kot zgoraj 8 Pripravljen Ponovite korak 5 (brez meritev aktivnega časa) Energija opravila 4 Enako kot zgoraj 9 Pripravljen Merilnik in štoparico nastavite na ničlo. Počakajte, da merilnik in/ali naprava pokažeta, da je naprava prešla v končni način mirovanja. Končni čas Pripravljen, mirovanje Končna energija — — Preden začnete s preskusom, preverite privzete zakasnilne čase upravljanja porabe energije in se prepričajte, ali so nastavljeni kot ob dobavi in ali je v napravi dovolj papirja. — Ukaz „ničnega merilnika“ lahko izvedete tako, da zabeležite skupno porabo energije v določenem času, namesto da bi merilnik dobesedno nastavili na ničlo. — Korak 1 – čas meritve v načinu izklopa je lahko daljši, če želite zmanjšati napake pri merjenju. Upoštevajte, da se energija v izklopu ne uporablja pri izračunih. — Korak 2 – če naprava nima kazalnika za pripravljenost, uporabite čas, ko se raven porabe energije stabilizira na raven pripravljenosti. — Korak 3 – potem ko ste zabeležili aktivni čas 0, lahko preostanek tega opravila prekličete. — Korak 5 – obdobje 15 minut začne teči od začetka opravila. Naprava mora pokazati povečano porabo energije v petih sekundah po nastavitvi merilnika in štoparice na ničlo; morda bo za zagotovitev tega potrebno začeti s tiskanjem, preden se napravi nastavita na ničlo. — Korak 6 – pri napravi, ki ima ob dobavi nastavljene kratke privzete zakasnilne čase, se lahko koraki 6 do 8 začnejo iz načina mirovanja. — Korak 9 – naprava ima lahko več načinov mirovanja, zato se v končno obdobje vključijo vsi načini mirovanja, razen zadnjega.

Vsako sliko se pošlje ločeno; vse slike so lahko del istega dokumenta, vendar se v dokumentu ne določijo kot večkratne kopije ene izvirne slike (razen če je izdelek digitalni razmnoževalnik, kot je določeno v oddelku D.2(b)).

Pri telefaksih, ki na opravilo uporabijo le eno sliko, se stran vloži v podajalnik dokumentov naprave za priročno kopiranje. Vloži se jo lahko že pred začetkom preskusa. Ni nujno, da je enota povezana s telefonsko linijo, razen če je telefonska linija nujna za izvedbo preskusa. Če telefaks na primer nima možnosti priročnega kopiranja, je treba opravilo iz koraka 2 poslati po telefonski liniji. Pri telefaksih, ki nimajo podajalnika dokumentov, se stran vstavi na za to namenjeno mesto.

(ii) Postopek za kopirne stroje, digitalne razmnoževalnike in večnamenske naprave brez možnosti tiskanja

Tabela 7

Preskusni postopek TPE – kopirni stroji, digitalni razmnoževalniki in večnamenske naprave brez možnosti tiskanja

Korak Začetno stanje Dejanje Zapis (na koncu koraka) Merjena morebitna stanja 1 Izklop Napravo priključite na merilnik. Merilnik nastavite na ničlo; počakajte do konca preskusnega obdobja (pet minut ali več). Energija v izklopu Izklop Čas preskusnega intervala 2 Izklop Vključite napravo. Počakajte, da naprava prikaže, da je v načinu pripravljenosti. — — 3 Pripravljen Skopirajte opravilo z najmanj eno sliko, vendar ne več kot eno opravilo na tabelo opravil. Zabeležite čas, ki poteče do takrat, ko prvi list papirja zapusti napravo. Počakajte, da merilnik pokaže, da je naprava prešla v končni način mirovanja. Aktivni čas 0 — 4 Mirovanje Nastavite merilnik na ničlo; počakajte eno uro. Če se naprava izklopi v manj kot eni uri, zabeležite čas in porabo energije v načinu mirovanja, vendar počakajte polno uro preden preidete na korak 5. Poraba energije v mirovanju Mirovanje Čas preskusnega intervala 5 Mirovanje Merilnik in štoparico nastavite na ničlo. Skopirajte eno opravilo na tabelo opravil. Zabeležite čas, ki poteče do takrat, ko prvi list papirja zapusti napravo. Počakajte, da štoparica pokaže, da je preteklo 15 minut. Energija opravila 1 Obnovitev, aktiven, pripravljen, mirovanje, samodejni izklop Aktivni čas 1 6 Pripravljen Ponovite korak 5 Energija opravila 2 Enako kot zgoraj Aktivni čas 2 7 Pripravljen Ponovite korak 5 (brez meritev aktivnega časa) Energija opravila 3 Enako kot zgoraj 8 Pripravljen Ponovite korak 5 (brez meritev aktivnega časa) Energija opravila 4 Enako kot zgoraj 9 Pripravljen Merilnik in štoparico nastavite na ničlo. Počakajte, da merilnik in/ali naprava pokažeta, da je naprava prešla v način samodejnega izklopa. Končna energija Pripravljen, mirovanje Končni čas 10 Samodejni izklop Merilnik nastavite na ničlo; počakajte do konca preskusnega obdobja (pet minut ali več). Energija v samodejnem izklopu Samodejni izklop — Preden začnete s preskusom, preverite privzete zakasnilne čase upravljanja porabe energije in se prepričajte, ali so nastavljeni kot ob dobavi in ali je v napravi dovolj papirja. — Ukaz „ničnega merilnika“ lahko izvedete tako, da zabeležite skupno porabo energije v določenem času, namesto da bi merilnik dobesedno nastavili na ničlo. — Korak 1 – čas meritve v načinu izklopa je lahko daljši, če želite zmanjšati napake pri merjenju. Upoštevajte, da se energija v izklopu ne uporablja pri izračunih. — Korak 2 – če naprava nima kazalnika za pripravljenost, uporabite čas, ko se raven porabe energije stabilizira na raven pripravljenosti. — Korak 3 – potem ko ste zabeležili aktivni čas 0, lahko preostanek tega opravila prekličete. — Korak 4 – če se naprava v tej uri izklopi, zabeležite porabo energije v načinu mirovanja in čas na tej točki, vendar počakajte, da od začetka končnega načina mirovanja preteče polna ura, preden preidete na korak 5. Upoštevajte, da se meritev porabe energije v načinu mirovanja ne uporablja pri izračunu ter da lahko naprava v času polne ure preide v samodejni izklop. — Korak 5 – obdobje 15 minut začne teči od začetka opravila. Da je izdelek mogoče oceniti s tem preskusnim postopkom, mora biti zmožen dokončati zahtevano opravilo na tabelo opravila v 15-minutnem intervalu opravila. — Korak 6 – pri napravi, ki ima ob dobavi nastavljene kratke privzete zakasnilne čase, se koraki 6 do 8 lahko začnejo iz načina mirovanja ali načina samodejnega izklopa. — Korak 9 – če je naprava pred začetkom koraka 9 že prešla v samodejni izklop, sta vrednosti za končno energijo in končni čas nični. — Korak 10 – za večjo natančnost je lahko preskusni interval samodejnega izklopa daljši.

Izvirnike lahko vložite v podajalnik dokumentov pred začetkom preskusa. Izdelki, ki niso opremljeni s podajalnikom dokumentov, lahko naredijo vse slike z enega izvirnika, ki se ga položi na za to namenjeno mesto.

(iii) Dodatne meritve za izdelke z digitalnim čelnim strežnikom (DFE)

Ta korak velja le za izdelke z DFE, kot je določeno v oddelku A.32.

Če ima DFE ločen kabel za priključitev na glavno električno omrežje, se ne glede na to, ali sta kabel in krmilnik znotraj ali zunaj izdelka za preslikovanje, izvede petminutna meritev porabe energije DFE, ko je glavna naprava v načinu pripravljenosti. Naprava mora biti povezana z omrežjem, če je ob dobavi opremljena za povezavo z omrežjem.

Če DFE nima ločenega kabla za priključitev na glavno električno omrežje, mora proizvajalec dokumentirati dvosmerni tok, ki je potreben za DFE, ko je naprava kot celota v načinu pripravljenosti. To se običajno doseže tako, da se upošteva meritev trenutne moči vhodnega enosmernega toka za DFE in poveča to raven moči z namenom nadomestiti izgube v napajalni enoti.

(e) Metode izračunavanja

Vrednost TPE odraža predvidevanja glede tega, koliko ur na dan je izdelek v splošni uporabi, vzorec uporabe med tem časom in privzete zakasnilne čase, ki jih izdelek uporabi za prehod v načine nizke porabe. Pri vseh meritvah električne energije se upošteva nakopičena energija v tem času, nato pa se jih pretvori v moč tako, da se jih deli z dolžino časovnega obdobja.

Izračuni temeljijo na opravilih slikovne obdelave, ki vsak dan potekajo v dveh delih, med katerima naprava preide v način najnižje porabe energije (kot med odmorom za kosilo), kot je prikazano na sliki 2 spodaj. Predvideva se, da se izdelki v soboto in nedeljo ne uporabljajo in da naprava ni ročno izklopljena.

Končni čas je časovno obdobje od začetka zadnjega opravila do prehoda v način najnižje porabe energije (samodejni izklop za kopirne stroje, digitalne razmnoževalnike in večnamenske naprave brez možnosti tiskanja; način mirovanja za tiskalnike, digitalne razmnoževalnike in večnamenske naprave z možnostjo tiskanja ter telefakse) minus 15-minutni interval opravila.

Za vse vrste izdelkov se uporabljata naslednji dve enačbi:

(opravilo 2 + opravilo 3 + opravilo 4)/3

Dnevna energija opravila = (opravilo 1 × 2) + [(opravila na dan – 2) × povprečna energija opravila)]

Pri metodi izračunavanja za tiskalnike, digitalne razmnoževalnike in večnamenske naprave z možnostjo tiskanja ter telefakse se uporabljajo naslednje tri enačbe:

Energija dnevnega načina mirovanja = [24 ur – ((opravila na dan/4) + (končni čas × 2))] × poraba energije v načinu mirovanja

Dnevna poraba energije = dnevna energija opravila + (2 × končna energija) + energija dnevnega načina mirovanja

TPE = (dnevna poraba energije × 5) + (poraba energije v načinu mirovanja × 48)

Pri metodi izračunavanja za kopirne stroje, digitalne razmnoževalnike in večnamenske naprave brez možnosti tiskanja se uporabljajo tudi naslednje tri enačbe:

Dnevna energija samodejnega izklopa = [24 ur – ((opravila na dan/4) + (končni čas × 2))] × poraba energije v načinu samodejnega izklopa

Dnevna poraba energije = dnevna energija opravila + (2 × končna energija) + dnevna energija samodejnega izklopa

TPE = (dnevna poraba energije × 5) + (poraba energije v načinu samodejnega izklopa × 48)

Sporočiti je treba specifikacije merilne opreme in merilno območje za vsako meritev. Meritve je treba izvesti za potrditev, da celotna možna napaka vrednosti TPE ne preseže ali je enaka 5 %. Natančnosti meritev ni treba sporočati za primere, kjer je možna napaka manjša od 5 %. Če je možna potencialna napaka meritve blizu 5 %, proizvajalec izvede ukrepe za potrditev, da je v skladu z mejo 5 %.

(f) Reference

ISO/IEC 10561:1999. Informacijska tehnologija – Pisarniška oprema – Naprave za tiskanje – Metoda za merjenje produktivnosti – Tiskalniki razredov 1 in 2.

Tabela 8

Izračunana tabela opravil

Hitrost Opravila/dan Začasne slike/dan Začasne slike/opravilo Slike/opravilo Slike/dan 1 8 1 0,06 1 8 2 8 2 0,25 1 8 3 8 5 0,56 1 8 4 8 8 1,00 1 8 5 8 13 1,56 1 8 6 8 18 2,25 2 16 7 8 25 3,06 3 24 8 8 32 4,00 4 32 9 9 41 4,50 4 36 10 10 50 5,00 5 50 11 11 61 5,50 5 55 12 12 72 6,00 6 72 13 13 85 6,50 6 78 14 14 98 7,00 7 98 15 15 113 7,50 7 105 16 16 128 8,00 8 128 17 17 145 8,50 8 136 18 18 162 9,00 9 162 19 19 181 9,50 9 171 20 20 200 10,00 10 200 21 21 221 10,50 10 210 22 22 242 11,00 11 242 23 23 265 11,50 11 253 24 24 288 12,00 12 288 25 25 313 12,50 12 300 26 26 338 13,00 13 338 27 27 365 13,50 13 351 28 28 392 14,00 14 392 29 29 421 14,50 14 406 30 30 450 15,00 15 450 31 31 481 15,50 15 465 32 32 512 16,00 16 512 33 32 545 17,02 17 544 34 32 578 18,06 18 576 35 32 613 19,14 19 608 36 32 648 20,25 20 640 37 32 685 21,39 21 672 38 32 722 22,56 22 704 39 32 761 23,77 23 736 40 32 800 25,00 25 800 41 32 841 26,27 26 832 42 32 882 27,56 27 864 43 32 925 28,89 28 896 44 32 968 30,25 30 960 45 32 1 013 31,64 31 992 46 32 1 058 33,06 33 1 056 47 32 1 105 34,52 34 1 088 48 32 1 152 36,00 36 1 152 49 32 1 201 37,52 37 1 184 50 32 1 250 39,06 39 1 248 51 32 1 301 40,64 40 1 280 52 32 1 352 42,25 42 1 344 53 32 1 405 43,89 43 1 376 54 32 1 458 45,56 45 1 440 55 32 1 513 47,27 47 1 504 56 32 1 568 49,00 49 1 568 57 32 1 625 50,77 50 1 600 58 32 1 682 52,56 52 1 664 59 32 1 741 54,39 54 1 728 60 32 1 800 56,25 56 1 792 61 32 1 861 58,14 58 1 856 62 32 1 922 60,06 60 1 920 63 32 1 985 62,02 62 1 984 64 32 2 048 64,00 64 2 048 65 32 2 113 66,02 66 2 112 66 32 2 178 68,06 68 2 176 67 32 2 245 70,14 70 2 240 68 32 2 312 72,25 72 2 304 69 32 2 381 74,39 74 2 368 70 32 2 450 76,56 76 2 432 71 32 2 521 78,77 78 2 496 72 32 2 592 81,00 81 2 592 73 32 2 665 83,27 83 2 656 74 32 2 738 85,56 85 2 720 75 32 2 813 87,89 87 2 784 76 32 2 888 90,25 90 2 880 77 32 2 965 92,64 92 2 944 78 32 3 042 95,06 95 3 040 79 32 3 121 97,52 97 3 104 80 32 3 200 100,00 100 3 200 81 32 3 281 102,52 102 3 264 82 32 3 362 105,06 105 3 360 83 32 3 445 107,64 107 3 424 84 32 3 528 110,25 110 3 520 85 32 3 613 112,89 112 3 584 86 32 3 698 115,56 115 3 680 87 32 3 785 118,27 118 3 776 88 32 3 872 121,00 121 3 872 89 32 3 961 123,77 123 3 936 90 32 4 050 126,56 126 4 032 91 32 4 141 129,39 129 4 128 92 32 4 232 132,25 132 4 224 93 32 4 325 135,14 135 4 320 94 32 4 418 138,06 138 4 416 95 32 4 513 141,02 141 4 512 96 32 4 608 144,00 144 4 608 97 32 4 705 147,02 157 4 704 98 32 4 802 150,06 150 4 800 99 32 4 901 153,14 153 4 896 100 32 5 000 156,25 156 4 992

Slika 2

Postopek za merjenje TPE

Slika 2 prikazuje postopek za merjenje v grafični obliki. Upoštevajte, da lahko izdelki s kratkimi privzetimi zakasnilnimi časi vključujejo obdobja načina mirovanja v okviru štirih meritev opravil ali samodejni izklop v okviru meritve načina mirovanja pri koraku 4. Poleg tega izdelki z možnostjo tiskanja, ki imajo samo en način mirovanja, nimajo načina mirovanja v končnem obdobju. Korak 10 velja samo za kopirne stroje, digitalne razmnoževalnike in večnamenske naprave brez možnosti tiskanja.

Slika 3

Tipičen dan

Slika 3 prikazuje shematični primer kopirnega stroja z osem s/min, ki izvaja štiri opravila zjutraj in štiri opravila popoldne, ima dve „končni“ obdobji in način samodejnega izklopa za preostanek delovnega dne ter soboto in nedeljo. Predvideni „odmor za kosilo“ je upoštevan, vendar ni določen. Slika ne odraža pravih razmerij. Kot je prikazano, je med opravili vedno 15-minutni razmak, opravila se izvajajo v dveh delih. Vedno obstajata dve polni „končni“ obdobji, ne glede na dolžino teh obdobij. Tiskalniki, digitalni razmnoževalniki in večnamenske naprave z možnostjo tiskanja ter telefaksi uporabljajo kot osnovni način način mirovanja in ne način samodejnega izklopa, vendar se obravnavajo enako kot kopirni stroji.

3. Preskusni postopek za način delovanja (RD)

(a) Vrste zajetih izdelkov: preskusni postopek RD velja za merjenje izdelkov, opredeljenih v tabeli 2 iz oddelka B.

(b) Preskusni parametri

Ta oddelek opisuje preskusne parametre, ki se uporabljajo pri merjenju porabe energije izdelka po preskusnem postopku RD.

Povezava z omrežjem

Izdelki, ki imajo ob dobavi možnost povezave z omrežjem (4) morajo biti med preskusnim postopkom povezani z vsaj enim omrežjem. Proizvajalec določi vrsto aktivne omrežne povezave, pri čemer je treba sporočiti uporabljeno vrsto.

Izdelki delovne moči ne smejo črpati prek omrežne povezave (npr. prek Power Over Ethernet, USB, USB PlusPower ali IEEE 1394), razen če je to edini vir energije izdelka (tj. ni dvosmernega toka).

Konfiguracija izdelka

Izdelek mora biti konfiguriran kot ob dobavi in v skladu s priporočili za uporabo, zlasti za glavne parametre, kot so privzeti zakasnilni časi upravljanja porabe energije, kakovost tiskanja in ločljivost. Poleg tega:

morata biti vir papirja in strojna oprema za končno obdelavo prisotna in konfigurirana kot ob dobavi, o njuni uporabi med preskušanjem pa odloča proizvajalec (npr. uporabiti je mogoče kateri koli vir papirja). Vsaka strojna oprema, ki je del izdelka in ki jo lahko uporabnik namesti ali priključi (npr. funkcija za papir), se mora namestiti pred izvajanjem preskusa.

Razvlažilne funkcije se lahko izključijo, če jih nadzira uporabnik.

Pri telefaksih je treba stran vložiti v podajalnik dokumentov naprave za priročno kopiranje. Vloži se jo lahko že pred začetkom preskusa. Ni nujno, da je enota povezana s telefonsko linijo, razen če je telefonska linija nujna za izvedbo preskusa. Če telefaks na primer nima možnosti priročnega kopiranja, je treba opravilo iz koraka 2 poslati po telefonski liniji. Pri telefaksih, ki nimajo podajalnika dokumentov, se stran vstavi na za to namenjeno mesto.

Če ima izdelek ob dobavi omogočen način samodejnega izklopa, se mora ta omogočiti pred izvajanjem preskusa.

Hitrost

Med izvajanjem meritev porabe energije po tem preskusnem postopku mora izdelek izdelovati slike pri hitrosti, ki je nastavljena ob dobavi. Vendar se mora za namene poročanja uporabiti največja nazivna simpleksna hitrost za izdelavo enobarvnih slik na papirju standardne velikosti, ki jo je navedel proizvajalec.

(c) Metoda merjenja moči

Vse meritve moči se izvedejo v skladu z IEC 62301 z naslednjimi izjemami.

Za določitev kombinacij napetosti/frekvence, ki se uporabijo med preskušanjem, glej Preskusni pogoji in oprema za izdelke za preslikovanje ENERGY STAR v oddelku D.4.

Zahteva glede harmonik, ki se uporabljajo med preskušanjem, je strožja od tiste, ki jo predpisuje IEC 62301.

Zahtevana natančnost za ta preskusni postopek RD je 2 % za vse meritve, razen za moč v načinu pripravljenosti. Zahtevana natančnost za merjenje moči v načinu pripravljenosti je 5 %, kot je določeno v oddelku D.4. Vrednost 2 % je skladna z IEC 62301, čeprav jo standard IEC označuje kot stopnjo zaupanja.

Pri izdelkih, ki uporabljajo baterije, medtem ko niso priključeni na glavno električno omrežje, se baterija za preskus ne odstrani; vendar meritev ne sme odražati aktivnega polnjenja baterije, ki je daljše od normalnega polnjenja (npr. baterijo je treba pred začetkom preskusa popolnoma napolniti).

Izdelki z zunanjimi napajalnimi enotami se preskusijo tako, da je izdelek povezan z zunanjo napajalno enoto.

Izdelki, ki energijo črpajo iz napajalne enote s standardno nizko napetostjo enosmernega toka (npr. USB, USB PlusPower, IEEE 1394 in Power Over Ethernet), morajo uporabiti primeren z dvosmernim tokom napajan vir za enosmerni tok. Poraba energije tega z dvosmernim tokom napajanega vira se izmeri in sporoči za preskušan izdelek opreme za preslikovanje. Pri opremi za preslikovanje, ki je napajana z USB, se uporablja vozlišče, ki služi samo preskušanju opreme za preslikovanje. Pri opremi za preslikovanje, ki je napajana s Power Over Ethernet ali USB PlusPower, lahko izmerite napravo za prenos moči z in brez priključenega izdelka za preslikovanje, to razliko pa uporabite kot porabo izdelka za preslikovanje. Proizvajalec potrdi, da to razumno odraža porabo enosmernega toka enote ter nekatere vrednosti za napajalno enoto in neučinkovitost prenosa.

(d) Postopek merjenja

Za merjenje časa zadostuje običajna štoparica in občutljivost ene sekunde. Vsi rezultati se beležijo v vatih (W). V tabeli 9 so navedeni koraki preskusnega postopka RD.

Načini servisiranja/vzdrževanja (vključno z umerjanjem barve) se na splošno ne vključijo v meritve. Zabeležiti je treba vse prilagoditve postopka, potrebne za izključitev teh načinov, ki se pojavijo med preskusom.

Kot je navedeno zgoraj, se vse meritve porabe energije izvajajo v skladu z IEC 62301. IEC 62301 glede na vrsto načina predvideva meritve trenutne porabe energije, meritve energije, nakopičene v petih minutah, ali meritve energije, nakopičene v obdobjih, ki so dovolj dolga za pravilno oceno vzorcev ciklične porabe. Ne glede na metodo se sporočajo samo vrednosti porabe energije.

Tabela 9

Preskusni postopek RD

Korak Začetno stanje Dejanje Zapis 1 Izklop Napravo priključite na merilnik. Vključite napravo. Počakajte, da naprava prikaže, da je v načinu pripravljenosti. — 2 Pripravljen Natisnite, skopirajte ali odčitajte eno sliko. — 3 Pripravljen Izmerite energijo v načinu pripravljenosti. Energija v načinu pripravljenosti 4 Pripravljen Počakajte, da naprava po privzetem zakasnilnem času preide v način mirovanja Privzet zakasnilni čas za način mirovanja 5 Mirovanje Izmerite energijo v načinu mirovanja. Energija v načinu mirovanja 6 Mirovanje Počakajte, da naprava po privzetem zakasnilnem času preide v način samodejnega izklopa. Privzet zakasnilni čas za samodejni izklop 7 Samodejni izklop Izmerite energijo v načinu samodejnega izklopa. Energija v načinu samodejnega izklopa 8 Izklop Napravo ročno izklopite. Počakajte, da se naprava izklopi. — 9 Izklop Izmerite energijo v načinu izklopa. Energija v načinu izklopa. — Preden začnete s preskusom, preverite privzete zakasnilne čase za upravljanje porabe energije za zagotovitev, da so nastavljeni kot ob dobavi. — Preden začnete s preskusom, preverite privzete zakasnilne čase za upravljanje porabe energije za zagotovitev, da so nastavljeni kot ob dobavi. — Koraka 4 in 5 – pri izdelkih, ki imajo več kot eno raven mirovanja, ta koraka ponovite tolikokrat, kot je potrebno za vključitev vseh zaporednih ravni mirovanja, ter te podatke sporočite. Dve ravni mirovanja sta značilni za kopirne stroje za velike formate in večnamenske naprave, ki uporabljajo tehnologijo označevanja z visokimi temperaturami. Pri izdelkih, ki nimajo tega načina, ne upoštevajte korakov 4 in 5. — Koraka 4 in 6 – meritve privzetega zakasnilnega časa se izvajajo vzporedno in kumulativno od začetka koraka 4. Na primer, izdelek, ki je nastavljen tako, da v prvo raven mirovanja preide po 15 minutah in v drugo raven mirovanja v 30 minutah po prehodu v prvo raven mirovanja, ima 15-minutni privzeti zakasnilni čas do prve ravni in 45-minutni privzeti zakasnilni čas do druge ravni mirovanja. — Koraka 6 in 7 – večina izdelkov RD nima posebnega načina samodejnega izklopa. Pri izdelkih, ki nimajo tega načina, ne upoštevajte korakov 6 in 7. — Korak 8 – če naprava ni opremljena z ročnim stikalom, počakajte, da preide v način najnižje porabe in zabeležite to podrobnost, ko sporočate podatke o preskusu izdelka.

Dodatne meritve za izdelke z digitalnim čelnim strežnikom (DFE)

Ta korak velja le za izdelke z DFE, kot je določeno v oddelku A.32.

Če ima DFE ločen kabel za priključitev na glavno električno omrežje, se ne glede na to, ali sta kabel in krmilnik znotraj ali zunaj izdelka za preslikovanje, izvede petminutna meritev porabe energije DFE, ko je glavna naprava v načinu pripravljenosti. Naprava mora biti povezana z omrežjem, če je ob dobavi opremljena za povezavo z omrežjem.

Če DFE nima ločenega kabla za priključitev na glavno električno omrežje, mora proizvajalec dokumentirati dvosmerni tok, ki je potreben za DFE, ko je naprava kot celota v načinu pripravljenosti. To se običajno doseže tako, da se upošteva meritev trenutne moči vhodnega enosmernega toka za DFE in poveča to raven moči z namenom nadomestiti izgube v napajalni enoti.

(e) Reference

IEC 62301:2005. Električni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti.

4. Preskusni pogoji in oprema za izdelke opreme za preslikovanje ENERGY STAR

Naslednji preskusni pogoji se uporabljajo pri preskusnih postopkih RD in TPE. Ti zajemajo kopirne stroje, digitalne razmnoževalnike, telefakse, frankirne stroje, večnamenske naprave, tiskalnike in optične bralnike.

Spodaj so navedeni poskusni pogoji okolja, ki jih je treba vzpostaviti pri izvajanju meritev porabe energije in meritev moči. Ti so nujni za zagotovitev, da spremembe pogojev okolja ne vplivajo na rezultate preskusa in da je rezultate preskusa mogoče ponoviti. Specifikacije za preskusno opremo so navedene za preskusnimi pogoji.

(a) Preskusni pogoji

Splošna merila:

Napetost napajanja (5): Severna Amerika/Tajvan: 115 (± 1 %) voltov dvosmerne napetosti, 60 Hz (± 1 %) Evropa/Avstralija/Nova Zelandija: 230 (± 1 %) voltov dvosmerne napetosti, 50 Hz (± 1 %) Japonska: 100 (± 1 %) voltov dvosmerne napetosti, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %) Opomba:: pri izdelkih z največjo nazivno močjo > 1,5 kW je območje napetosti ± 4 % Celotno harmonsko popačenje (THD) (napetost): < 2 % THD (< 5 % za izdelke, katerih največja nazivna moč je > 1,5 kW) Temperatura zunanjega okolja: 23 °C ± 5 °C Relativna vlažnost: 10 – 80 % (Glej IEC 62301: Električni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti, oddelka 3.2, 3.3)

Specifikacije papirja:

Pri vseh preskusih TPE in preskusih RD, ki zahtevajo uporabo papirja, morata biti velikost papirja in teža podlage prilagojena ciljnemu trgu po naslednji tabeli.

Velikost in teža papirja Trg Velikost Teža podlage Severna Amerika/Tajvan: 8,5″ × 11″ 75 g/m2 Evropa/Avstralija/Nova Zelandija: A4 80 g/m2 Japonska: A4 64 g/m2

(b) Preskusna oprema

Cilj preskusnih postopkov je natančno izmeriti porabo DELOVNE moči (6) izdelka. Zato je treba uporabiti točen merilnik delovne moči ali energije. Na voljo je veliko takšnih merilnikov, proizvajalci pa morajo biti previdni pri izbiri primernega modela. Pri izbiri merilnika in izvajanju preskusa je treba upoštevati naslednje dejavnike.

Frekvenčni odziv: elektronska oprema s stikalnimi napajalniki povzroča harmonike (lihe harmonike navadno do reda 21). Če te harmonike pri merjenju moči niso upoštevane, bo rezultat nenatančen. EPA proizvajalcem priporoča uporabo merilnikov s frekvenčnim odzivom najmanj 3 kHz; tak merilnik upošteva višje harmonike do reda 50 in ga priporoča tudi IEC 555.

Ločljivost: za neposredne meritve moči mora biti ločljivost merilne opreme skladna z naslednjimi zahtevami IEC 62301:

„Orodje za merjenje moči ima ločljivost:

— 0,01 W ali boljšo za merjenje moči 10 W ali manj,

— 0,1 W ali boljšo za merjenje moči v vrednosti nad 10 W in do 100 W,

— 1 W ali boljšo za merjenje moči nad 100 W.“

7

Poleg tega mora imeti orodje za merjenje ločljivost 10 W ali boljšo za merjenje moči 1,5 kW ali več. Meritve nakopičene energije morajo imeti ločljivosti, ki so v splošnem skladne s temi vrednostmi, ko so pretvorjene v povprečno moč. Pri meritvah nakopičene energije je merilo kakovosti za določitev potrebne natančnosti najvišja vrednost moči med obdobjem merjenja, ne pa povprečna, ker je največja vrednost tista, ki določa merilno opremo in nastavitev.

Natančnost

Meritve, izvedene s temi postopki, morajo imeti v vseh primerih petodstotno natančnost ali večjo, čeprav bodo proizvajalci običajno dosegli večjo natančnost. Preskusni postopki lahko za nekatere meritve določijo več kot petodstotno natančnost. S poznavanjem ravni moči trenutnih izdelkov za preslikovanje in razpoložljivih merilnikov lahko proizvajalci izračunajo najvišjo napako na podlagi odčitavanja in obsega, ki se uporablja za odčitavanje. Pri meritvah 0,50 W ali manj je zahtevana natančnost 0,02 W.

Umerjanje

Za zagotovitev natančnosti merjenja je treba merilnike umerjati vsako leto.

E. Uporabniški vmesnik

Proizvajalcem se toplo priporoča, da načrtujejo izdelke v skladu s IEEE 1621: standard za elemente uporabniškega vmesnika pri nadzoru porabe elektronskih naprav, ki se uporabljajo za poslovno in domačo uporabo. Ta standard je bil razvit za bolj dosleden in neposreden nadzor porabe pri vseh elektronskih napravah. Podrobnosti glede razvoja tega standarda najdete na spletnem naslovu http://eetd.lbl.gov/controls.

F. Datum začetka veljavnosti

Datum, ko lahko proizvajalci izdelke opredelijo, da izpolnjujejo zahteve za oznako ENERGY STAR po sedanji različici 1.1 specifikacij, bo določen kot datum začetka veljavnosti sporazuma. Vsi prejšnji sporazumi glede opreme za preslikovanje, ki izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR, bodo prenehali veljati s 30. junijem 2009.

Ustrezni in označeni izdelki po tej različici 1.1: različica 1.1 specifikacij bo začela veljati 1. julija 2009. Vsi izdelki, vključno z modeli, ki so bili prvotno opredeljeni kot ustrezni v skladu s prejšnjimi specifikacijami za opremo za preslikovanje, z datumom proizvodnje 1. julija 2009 ali po tem datumu, morajo ustrezati novim zahtevam različice 1.1 za pridobitev oznake ENERGY STAR (vključno z dodatnimi proizvodnimi postopki modelov, ki so bili prvotno opredeljeni kot ustrezni v skladu s prejšnjimi specifikacijami). Datum proizvodnje se razlikuje za vsako napravo in pomeni datum (npr. mesec in leto), ko se naprava šteje za v celoti sestavljeno.

Odprava dedovanja: EPA in Evropska komisija pri sedanji različici 1.1 specifikacij za ENERGY STAR ne bosta dovolili dedovanja. Oznaka ENERGY STAR, dodeljena v skladu s prejšnjimi različicami, se ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela izdelka. Vsak izdelek, ki ga proizvodni partner proda, trži ali označi kot izdelek ENERGY STAR, mora zato izpolnjevati specifikacije, ki veljajo v času proizvodnje izdelka.

G. Prihodnje spremembe specifikacije

EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do spremembe specifikacij, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe vplivale na njihovo uporabnost za potrošnike, industrijo ali okolje. V skladu s sedanjo politiko se o popravkih specifikacij dogovorijo zainteresirane strani, pri čemer se pričakuje, da se bodo pojavile približno 2 do 3 leta od začetka veljavnosti različice 1.1. EPA in Evropska komisija bosta redno ocenjevali trg v zvezi z energetsko učinkovitostjo in novimi tehnologijami. Kot vedno bodo imele zainteresirane strani priložnost, da predstavijo svoje podatke, predložijo predloge in izrazijo svoje skrbi. EPA in Evropska komisija si bosta prizadevali zagotoviti, da specifikacije prepoznajo najbolj energetsko učinkovite modele na trgu in nagradijo tiste proizvajalce, ki si prizadevajo izboljšati energetsko učinkovitost. Nekatera vprašanja, ki bi jih bilo morda treba obravnavati v naslednjih specifikacijah, vključujejo:

(a) Preskušanje barve: na podlagi predloženih podatkov o preskusih, prihodnjih preferenc potrošnikov in tehnološkega napredka lahko EPA in Evropska komisija v prihodnosti spremenita specifikacije tako, da v preskusno metodo vključita barvno preslikovanje.

(b) Čas obnovitve delovanja: EPA in Evropska komisija bosta podrobno spremljali posamezne in absolutne čase obnovitve delovanja, ki jih sporočijo partnerji, ki so preskusili metodo TPE, ter dokumentacijo glede priporočenih nastavitev zakasnilnih časov, ki so jo predložili partnerji. EPA in Evropska komisija bosta obravnavali spremembo specifikacij glede časa obnovitve delovanja, če postane jasno, da postopki proizvajalcev onemogočajo uporabo načinov upravljanja energije.

(c) Obravnavanje izdelkov RD po pristopu TPE: EPA in Evropska komisija lahko v prihodnosti na podlagi predloženih podatkov o preskusih, možnosti za večje prihranke energije in tehnološkega napredka spremenita specifikacije z namenom obravnavanja izdelkov, ki so zdaj v okviru pristopa RD obravnavani po pristopu TPE, vključno z izdelki za velike in majhne formate ter izdelki, ki uporabljajo tehnologijo brizgalnega tiskanja.

(d) Dodatni vplivi energije: EPA in Evropska komisija želita potrošnikom zagotoviti možnosti, ki v primerjavi z drugimi običajnimi možnostmi znatno zmanjšujejo emisije toplogrednih plinov. EPA in Evropska komisija si bosta prizadevali za prispevke zainteresiranih strani o metodah za dokumentiranje in količinsko opredelitev vplivov na okolje, v okviru katerih se lahko s proizvodnjo, prevozom in zasnovo izdelkov ali uporabo potrošnega blaga doseže izdelek z enakim ali celo boljšim celotnim vplivom na toplogredne pline, kot ga imajo izdelki, ki izpolnjujejo zahteve za oznako ENERGY STAR le na podlagi emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe energije. Raziskujemo načine za učinkovito reševanje teh vprašanj in lahko na podlagi zadostnih podpornih informacij po potrebi spremenimo te specifikacije. EPA in Evropska komisija bosta tesno sodelovali z zainteresiranimi stranmi v zvezi s kakršnimi koli spremembami ter bosta zagotovili, da bodo spremembe v skladu z vodilnimi načeli programa ENERGY STAR.

(e) Sporočanje podatkov pri 230 V: EPA in Evropska komisija lahko menita, da je treba za tiste izdelke, ki se tržijo na različnih trgih, med katerimi je tudi tisti, ki uporablja napetost 230 V, podatke o preskušanju pri napetosti 230 V sprejeti kot zadostne za več trgov. Ta predlog temelji na ugotovitvi, da bo izdelek, ki je v skladu s specifikacijami za 230 V, izpolnjeval standarde pri nižjih ravneh napetosti.

(f) Razširitev zahtev glede dvostranskega izpisa: EPA in Evropska komisija lahko ponovno ocenita prisotnost možnosti dvostranskega izpisa pri sedanji paleti izdelkov in preučita, kako se lahko poostrijo neobvezne zahteve. S ponovnim pregledom zahtev glede dvostranskega izpisa za zagotovitev večje prisotnosti možnosti dvostranskega izpisa se lahko doseže manjša poraba papirja, za katero je bilo ugotovljeno, da najbolj vpliva na življenjsko dobo tiskalnika.

(g) Revizija preskusnega postopka TPE: EPA in Evropska komisija lahko ponovno pregledata metodologijo preskušanja TPE, da bo uporaba preglednejša in da se specifikaciji dodajo zahteve, da je treba meriti porabo energije in o njej poročati na neke jasne načine, kar bi omogočilo vrednosti, ustrezne vzorcem dejanske uporabe.