SL Uradni list Evropske unije L 139/12

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/865

z dne 4. junija 2015

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst žic in pletenih žičnih vrvi iz nelegiranega jekla za pred- in ponapenjanje (žice in pletene žične vrvi PSC) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

A. POSTOPEK

1. Veljavni ukrepi

(1) Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo Sveta (ES) št. 383/2009 (2), kakor je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 986/2012 (3), uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih vrst žic in pletenih žičnih vrvi iz nelegiranega jekla za pred- in ponapenjanje (žice in pletene žične vrvi PSC) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („Kitajska“).

(2) Ukrepi so bili sprejeti kot 46,2-odstotna stopnja dajatve ad valorem, razen za družbe Kiswire Qingdao, Ltd (0 %) ter Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd in Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd (31,1 % za obe družbi).

2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov

(3) Po objavi obvestila o bližnjem izteku (4) veljavnih protidampinških ukrepov je Komisija 7. februarja 2014 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

(4) Zahtevek je vložila Evropska informacijska služba proizvajalcev izdelkov iz jekla za pred- in ponapenjanje (European Stress Information Service – ESIS) („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje Unije nekaterih vrst žic in pletenih žičnih vrvi PSC.

(5) Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi prenehanja veljavnosti ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno ponovila.

3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepov

(6) Komisija je po posvetovanju s Svetovalnim odborom iz člena 15(1) osnovne uredbe ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov in je 8. maja 2014 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (5) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

4. Ustrezni obdobji, zajeti v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov

(7) Preiskava glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2013 do 31. marca 2014 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).

5. Strani, ki jih zadevata preiskava in vzorčenje

(8) Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov uradno obvestila vložnika, proizvajalce Unije, kitajske proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike Kitajske. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

(9) Komisija je glede na očitno veliko število kitajskih proizvajalcev izvoznikov in nepovezanih uvoznikov v Uniji v obvestilu o začetku navedla, da bo morda v skladu s členom 17 osnovne uredbe za te zainteresirane strani uporabila vzorčenje.

(10) V obvestilu o začetku je sporočila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Pri tem je upoštevala proizvodnjo podobnega izdelka. Vzorec je vključeval pet proizvajalcev Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 64 % celotne proizvodnje industrije Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe o začasnem vzorcu, vendar pripomb ni bilo. Začasni vzorec je bil zato potrjen in se šteje za reprezentativnega za industrijo Unije.

(11) Da bi se Komisija lahko odločila, ali bi bilo vzorčenje kitajskih proizvajalcev izvoznikov in nepovezanih uvoznikov v Uniji potrebno, jih je pozvala, naj se ji javijo in ji zagotovijo informacije iz obvestila o začetku. Ker se nobena od zainteresiranih strani ni javila, vzorčenje proizvajalcev izvoznikov in nepovezanih uvoznikov ni bilo potrebno.

6. Vprašalniki in preveritveni obiski

(12) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode ter za ugotovitev interesa Unije.

(13) V ta namen je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim stranem, ki so to zahtevale v roku iz obvestila o začetku, in sicer znanim kitajskim proizvajalcem izvoznikom, znanim proizvajalcem iz osmih tretjih držav s tržnim gospodarstvom, v katerih naj bi se proizvajal podobni izdelek, vzorčenim proizvajalcem Unije ter znanim uporabnikom v Uniji.

(14) Izpolnjene vprašalnike je prejela od petih vzorčenih proizvajalcev Unije in dvanajstih dodatnih proizvajalcev. Enega je prejela od enega od uporabnikov. Enajst uporabnikov in trije dobavitelji pa so svoja stališča predložili pisno. Na vprašalnik ni odgovoril noben kitajski proizvajalec izvoznik. Tri izpolnjene vprašalnike je prejela od proizvajalcev iz tretjih držav s tržnim gospodarstvom.

(15) Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb: (a) vzorčeni proizvajalci Unije: — CB Trafilati Acciai, Tezze sul Breta, Italija, — D&D Drótáru Ipari és Kereskedelmi, Miskolc, Madžarska, — DWK Drahtwerk GmbH, Köln, Nemčija, — Nedri Spanstaal BV, Venlo, Nizozemska, — Trenzas y Cables de Acero PSC, Santander, Španija. (b) proizvajalec v tretji državi s tržnim gospodarstvom: — Scaw South Africa (Pty) Limited, Germiston, Južna Afrika.

B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1. Zadevni izdelek

(16) Zadevni izdelek so neplatirane ali neprevlečene žice iz nelegiranega jekla, žice iz nelegiranega jekla, platirane ali prevlečene s cinkom, in pletene žične vrvi iz nelegiranega jekla, platirane ali ne ali prevlečene ali ne iz največ 18 žic, z vsebnostjo 0,6 mas. % ali več ogljika, z največjo dimenzijo prečnega prereza več kot 3 mm, trenutno uvrščene pod oznake KN ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 in ex 7312 10 69 in s poreklom s Kitajske. Pocinkane (in ne prevlečene z dodatnimi materiali) žične vrvi, ki so sestavljene iz sedmih žic, pri katerih je premer osrednje žice bodisi enak premeru katere koli od ostalih 6 žic ali za manj kot 3 % večji od njega, niso predmet veljavnih ukrepov in tega pregleda.

(17) Zadevni izdelek se večinoma uporablja v gradbeni industriji za armirani beton, vendar ga je mogoče zaslediti tudi v vzmetnih elementih in napetih mostovih. Izdelan je iz valjanih žic iz mnogoogljičnega jekla, ki so očiščene, vlečene, toplotno obdelane in – v primeru pletenih žičnih vrvi – spiralno ovite skupaj, da se dosežejo posebne lastnosti glede premera, vzdržljivosti in stabilnosti.

2. Podobni izdelek

(18) Preiskava v zvezi s pregledom je potrdila, da imajo žice in pletene žične vrvi PSC, ki jih proizvaja in prodaja industrija Unije v Uniji, tiste, ki so proizvedene in prodane na domači trg v Južni Afriki, ki je bila uporabljena kot primerljiva država, ter tiste, ki so proizvedene na Kitajskem in morebiti prodane Uniji, v bistvu enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter enako osnovno uporabo.

(19) Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

1. Uvodne opombe

(20) Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping s Kitajske zaradi prenehanja veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

(21) Kitajska je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom izvažala zanemarljive količine zadevnega izdelka. Zato se damping iz Kitajske verjetno ne bo nadaljeval. Ocena je bila omejena na verjetnost ponovitve dampinga ob uporabi izvoznih cen za druge tretje države.

(22) Kot je navedeno v uvodni izjavi 14, Komisija ni prejela nobenega odgovora od kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Ker ti niso sodelovali, splošna analiza, vključno z izračunom dampinga, temelji na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Kitajski organi so bili ustrezno obveščeni o nameri Komisije, da uporabi člen 18 osnovne uredbe in svoje ugotovitve utemelji na razpoložljivih dejstvih.

(23) Zato je bila verjetnost ponovitve dampinga ocenjena na podlagi informacij iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov, drugih virov informacij, kot so trgovinska statistika o uvozu in izvozu (Eurostat ter statistični podatki Kitajske in drugih tretjih držav), ter poročil o industriji.

2. Primerljiva država

(24) Kitajska se v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe ne šteje za državo s tržnim gospodarstvom. Da bi se določila normalna vrednost, je bila v prvotni preiskavi kot tretja država s tržnim gospodarstvom uporabljena Turčija („primerljiva država“).

(25) Komisija je v obvestilu o začetku: (i) predvidela, da se kot primerljiva država v pregledu zaradi izteka ukrepov ponovno uporabi Turčija, kot je predlagal vložnik; (ii) določila druge tretje države s tržnim gospodarstvom, ki izvažajo žice in pletene žične vrvi PSC v Unijo, in sicer Brazilijo, Indijo, Rusijo, Južno Afriko, Južno Korejo in Tajsko. Najvišja raven uvoza žic in pletenih žičnih vrvi PSC iz teh držav v Unijo je bila (po podatkih Eurostata) dosežena leta 2013.

(26) Komisija je proučila, ali navedene tretje države s tržnim gospodarstvom, ki naj bi proizvajale žice in pletene žične vrvi PSC, te izdelke tudi dejansko proizvajajo. Stopila je v stik s proizvajalci in njihovimi industrijskimi združenji iz sedmih držav proizvajalk jekla, ki so navedene v obvestilu o začetku, in iz ZDA.

(27) Izpolnjene vprašalnike je prejela od proizvajalcev v Indiji, Južni Afriki in Turčiji. Vložnik je predložil ugovor glede uporabe Indije kot primerljive države, v katerem je trdil, da je indijski domači trg izkrivljen zaradi državnih subvencij, ki koristijo jeklarski industriji. Komisija od drugih zainteresiranih strani ni prejela pripomb.

(28) Zato je sklenila, da je v tem pregledu najprimernejša primerljiva država Južna Afrika, in sicer zaradi: — celotnega kritja vrst izdelkov zadevnega izdelka, — enakih standardov kakovosti za osnovne fizikalne in tehnične lastnosti, kot so na trgu Unije, — kakovosti in celovitosti podatkov v izpolnjenih vprašalnikih, — zadostne ravni konkurence na domačem trgu, — zadostnega obsega domače prodaje sodelujočih proizvajalcev.

3. Verjetna stopnja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

3.1 Določitev normalne vrednosti

(29) Kot podlaga za določitev normalne vrednosti za Kitajsko so se skladno s členom 2(7)(a) osnovne uredbe uporabile informacije, prejete od sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi.

(30) Komisija je najprej proučila, ali je bil celoten obseg domače prodaje sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi reprezentativen. Domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam je predstavljala vsaj 5 % celotnega obsega izvoza žic in pletenih žičnih vrvi PSC v tretje države, ki so bile v obdobju preiskave v zvezi s pregledom upoštevane pri izračunu dampinga. Na podlagi tega je bilo za sodelujočega proizvajalca ugotovljeno, da je bil njegov celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu primerljive države reprezentativen.

(31) Komisija je naknadno ugotovila, katere vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v tretje države, ki so bile upoštevane pri izračunu dampinga.

(32) Nato je Komisija določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu za vsako vrsto izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

(33) Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne: (a) če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka, in (b) če je tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto.

(34) V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

(35) Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom: (a) če obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka, ali (b) če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto.

(36) Za eno vrsto izdelka, za katero prodaja na domačem trgu primerljive države ni bila ugotovljena, je bila normalna vrednost pridobljena tako, da se je tehtanemu povprečju proizvodnih stroškov za podobni izdelek prištel določen znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške ter za dobiček v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.

(37) Ta znesek je v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe temeljil na dejanskih podatkih o proizvodnji in prodaji podobnega izdelka v okviru običajnega poteka trgovine s strani sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi.

3.2 Določitev verjetne izvozne cene

(38) Ker kitajski proizvajalec izvoznik ni sodeloval, so morale izvozne cene v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljiti na razpoložljivih dejstvih.

(39) Komisija je proučila statistične podatke Eurostata. Količine izdelka, uvoženega s Kitajske, so bile zelo majhne, tako da njihove cene niso štele za reprezentativne.

(40) Komisija je proučila kitajsko trgovinsko statistiko. Po teh statističnih podatkih je zadevni izdelek uvrščen pod oznake HS, ki vključujejo druge izdelke bistveno večje vrednosti, kot so izdelki iz nerjavnega jekla in jeklene žičnate vrvi. Komisija je zato menila, da kitajske trgovinske statistike ni mogoče uporabiti za določitev verjetne izvozne cene zadevnega izdelka.

(41) Komisija je izbrala največje namembne države kitajskega izvoženega blaga pod oznako HS, vključno z zadevnim izdelkom (Brazilija, Japonska, Malezija, Južna Koreja, ZDA in Vietnam). Nadalje je proučila, ali bi bilo mogoče iz statističnih podatkov o uvozu teh držav ugotoviti, ali se žice in pletene žične vrvi PSC uvrščajo v zadevni izdelek in ali so bile uvožene v znatnih količinah. Ker je s tema meriloma skladna trgovinska statistika samo nekaterih od navedenih držav, je bila verjetna izvozna cena določena na podlagi trgovinske statistike o uvozu s Kitajske.

3.3 Primerjava

(42) Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in verjetno izvozno ceno na podlagi FOB na Kitajskem.

(43) Da bi se zagotovila poštena primerjava, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike, ki vplivajo na primerljivost cen. Kjer je bilo primerno, so bile upoštevane razlike v prevoznih stroških, stroških zavarovanja, nevračljivem DDV, izvoznih stroških, rabatih in popustih.

3.4 Verjetna stopnja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

(44) Na podlagi navedenega je verjetna stopnja dampinga v smislu člena 11(2) osnovne uredbe znašala 27,2 %.

4. Razvoj izvoza v primeru razveljavitve ukrepov

4.1 Proizvodna zmogljivost proizvajalcev izvoznikov

(45) Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, so bili uporabljeni naslednji viri: — informacije, ki jih je predložil vložnik, — javno dostopne publikacije, — informacije, pridobljene v prvotni preiskavi.

(46) Kitajska jeklarska industrija je znana kot daleč največja na svetu. Po informacijah, ki jih je zagotovil vložnik, je Kitajska leta 2013 proizvedla med 2,5 do 3 milijone ton žic in pletenih žičnih vrvi PSC, proizvodna zmogljivost pa je bila ocenjena na 4 do 5 milijonov ton. Od tega je med 1 do 1,5 milijona ton teh izdelkov izvozila v tretje države, med 1 do 2 milijona ton pa je prodala na domačem trgu. Uvoz žic in pletenih žičnih vrvi PSC na Kitajsko je bil zanemarljiv. Neizkoriščena proizvodna zmogljivost na Kitajskem (med 1,5 do 2 milijona ton) je vsaj 3-krat večja kot na trgu Unije.

(47) Vložnik je ocenil, da kitajska proizvodna zmogljivost žic in pletenih žičnih vrvi PSC znatno presega 11 milijonov ton letno. Glede na domačo prodajo in izvoz, ki se gibljeta med 6 in 7 milijonov ton letno, celotna neizkoriščena proizvodna zmogljivost presega 4 milijone ton.

(48) Zato se je uvoz s Kitajske pred uvedbo ukrepov v treh letih povečal za sedemkrat in dosegel skoraj 87 000 ton (to je 8,2 % potrošnje v obdobju prvotne preiskave in 17 % potrošnje na trgu Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom).

(49) Če se ukrepi razveljavijo, obstaja precejšnje tveganje, da bodo kitajski proizvajalci izvozniki prodali znatne količine žic in pletenih žičnih vrvi PSC na trg Unije.

4.2 Privlačnost trga Unije

(50) Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih. Ocena tveganja za preusmeritev trgovine na trg Unije, če se ukrepi razveljavijo, temelji na javno dostopnih virih.

(51) Trg Unije je velik in njegova vrednost je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ocenjena na 365 milijonov EUR. Poleg tega je bila v tej preiskavi stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen zaradi kitajskega izvoza v zadevne tretje države iz uvodne izjave 41 v primerjavi s povprečno prodajno ceno industrije Unije določena na 47 %. Te razlike v ceni nedvomno kažejo na privlačnost trga Unije in sposobnost Kitajske, da konkurira s ceno, če bi bili ukrepi razveljavljeni.

(52) Po razkritju so zainteresirane strani predložile elemente, ki poleg cen na trgu Unije dokazujejo privlačnost trga Unije. Elementi vključujejo: — pregledni in predvidljivi razpisni postopki, — ugodni plačilni pogoji, — velike stranke, ki porabijo velike količine žic in pletenih žičnih vrvi PSC, — okrevanje gradbenega sektorja v nekaterih državah članicah. Ti elementi kažejo, da cena ni edini razlog, zaradi katerega je Unija privlačen trg za kitajske izvoznike.

(53) Glede na navedeno je Komisija sklenila, da obstaja precejšnje tveganje za preusmeritev trgovine iz manj privlačnih tretjih držav na donosnejši trg Unije, če bi bili ukrepi razveljavljeni.

5. Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga

(54) Glede na razpoložljivo neizkoriščeno zmogljivost na Kitajskem in privlačnost trga Unije je mogoče sklepati, da obstaja tveganje za precejšnje povečanje dampinškega izvoza zadevnega izdelka s Kitajske, če bi bili veljavni ukrepi razveljavljeni.

D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE

(55) Podobni izdelek je v obravnavanem obdobju proizvajalo 21 proizvajalcev Unije. Teh 21 družb torej predstavlja „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

E. RAZMERE NA TRGU UNIJE

1. Potrošnja v Uniji

(56) Komisija je potrošnjo Unije določila tako, da je uvozu s Kitajske in iz drugih tretjih držav dodala prodajo industrije Unije na trgu Unije, pri čemer je uporabila podatke Eurostata o oznakah TARIC (integrirane tarife Evropske unije).

(57) Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala na naslednji način: Preglednica 1 Potrošnja Unije 2010 2011 2012 2013 OPP Celotna potrošnja Unije (v tonah) 564 973 561 342 504 591 508 226 497 708 Indeks 100 99 89 90 88 Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.

(58) Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 %. Povpraševanje se je večinoma zmanjšalo v letih 2011 in 2012 ter izraža splošno gibanje v gradbeni industriji po finančni krizi.

2. Uvoz iz zadevne države

2.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

(59) Obseg in tržni delež uvoza s Kitajske sta bila določena na podlagi podatkov Eurostata.

(60) Obseg uvoza v Unijo iz zadevne države in tržni delež sta se gibala na naslednji način: Preglednica 2 Obseg uvoza in tržni delež Kitajske Država 2010 2011 2012 2013 OPP Kitajska Obseg (v tonah) 676 5 503 76 99 Indeks 100 1 74 11 15 Tržni delež 0,1 % 0,0 % 0,1 % 0,0 % 0,0 % Vir: Eurostat (TARIC).

(61) Z uvedbo protidampinških ukrepov se je kitajski uvoz skoraj ustavil. V obravnavanem obdobju je bil uvoz s Kitajske zelo majhen in se je zmanjšal s 676 ton v letu 2010 (0,1 % trga Unije) na 99 ton v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

2.2 Cene uvoza iz zadevne države

(62) Zaradi majhne prodaje zadevnega izdelka s Kitajske v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni bilo mogoče sprejeti smiselnega sklepa.

(63) Ker kitajske trgovinske statistike o kitajskem izvozu na druge trge ni bilo mogoče uporabiti (glej uvodno izjavo 40), je bila verjetna izvozna cena določena na podlagi trgovinske statistike nekaterih tretjih držav o uvozu žic in pletenih žičnih vrvi PSC s Kitajske (glej uvodno izjavo 41).

(64) Primerjale so se cene podobnega izdelka, ki ga proizvaja in prodaja industrija Unije, in cene žic in pletenih žičnih vrvi PSC, proizvedenih na Kitajskem in prodanih tretjim državam, ki so se prilagodile ceni CIF meja Unije.

(65) Primerjava cen je pokazala zelo verjetno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki je znašala 47 %.

3. Uvoz iz drugih tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo

(66) Obseg, tržni delež in cene uvoza iz drugih tretjih držav so se gibali na naslednji način: Preglednica 3 Obseg uvoza in tržni delež drugih tretjih držav Država 2010 2011 2012 2013 OPP Tajska Obseg (v tonah) 11 454 12 889 11 371 8 061 6 416 Indeks 100 113 99 70 56 Tržni delež 2,0 % 2,3 % 2,3 % 1,6 % 1,3 % Južna Afrika Obseg (v tonah) 1 681 561 1 727 6 682 6 463 Indeks 100 33 103 397 384 Tržni delež 0,3 % 0,1 % 0,3 % 1,3 % 1,3 % Druge Obseg (v tonah) 12 981 15 867 16 690 12 036 10 911 Indeks 100 122 129 93 84 Tržni delež 2,3 % 2,8 % 3,3 % 2,4 % 2,2 % Vse tretje države (razen Kitajske) Obseg (v tonah) 26 112 29 316 29 788 26 779 23 790 Indeks 100 112 114 103 91 Tržni delež 4,6 % 5,2 % 5,9 % 5,3 % 4,8 % Vir: Eurostat (TARIC).

(67) Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav razen s Kitajske je bil v obravnavanem obdobju sorazmerno stabilen in se je gibal med 4,6 % in 5,9 %. Več kot polovica uvoza je bila s Tajske in iz Južne Afrike. Druge države izvoznice so bile Indija, Rusija in Ukrajina.

4. Gospodarski položaj industrije Unije

(68) Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na položaj industrije Unije.

4.1 Makroekonomski kazalniki

4.1.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

(69) Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način: Preglednica 4 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti 2010 2011 2012 2013 OPP Obseg proizvodnje (v tonah) 687 576 657 933 609 099 615 466 602 692 Indeks 100 96 89 90 88 Proizvodna zmogljivost 1 047 810 1 043 810 922 270 934 170 858 170 Indeks 100 100 88 89 82 Izkoriščenost zmogljivosti 66 % 63 % 66 % 66 % 70 % Indeks 100 96 101 100 107 Vir: Izpolnjeni vprašalniki (vseh proizvajalcev).

(70) Proizvodnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 %. Zaradi stabilnega tržnega deleža industrije Unije se je proizvodnja zadevnega izdelka gibala zelo podobno kot njegova potrošnja na trgu Unije.

(71) Industrija Unije se je na zmanjšanje obsega proizvodnje odzvala tako, da si je močno prizadevala za prestrukturiranje. Zaradi tega se je proizvodna zmogljivost v obravnavanem obdobju zmanjšala za 18 %, kar je preseglo zmanjšanje povpraševanja.

(72) Posledično se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju povečala s 66 % na 70 %. Kljub temu je ostala pod optimalno ravnjo, kar kaže na presežno zmogljivost industrije Unije.

4.1.2 Obseg prodaje in tržni delež

(73) Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v Uniji v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način: Preglednica 5 Obseg prodaje in tržni delež 2010 2011 2012 2013 OPP Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah) 538 185 532 021 474 300 481 370 473 819 Indeks 100 99 88 89 88 Tržni delež 95,3 % 94,8 % 94,0 % 94,7 % 95,2 % Indeks 100 99 99 99 100 Vir: Izpolnjeni vprašalniki (vseh proizvajalcev).

(74) Obseg prodaje podobnega izdelka s strani industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 % skladno z gibanjem potrošnje v Uniji.

(75) Tržni delež industrije Unije je bil v obravnavanem obdobju razmeroma stabilen. Povprečna cena industrije Unije je bila v zadnjih treh letih obdobja preiskave v zvezi s pregledom 10 % nižja od povprečne cene uvoza iz tretjih držav in približno enaka pred tem obdobjem.

4.1.3 Rast

(76) Obseg prodaje industrije Unije in njena potrošnja sta se zmanjšala v enakem razmerju, kar se je izražalo v stabilnem tržnem deležu, ki je znašal 95,2 %.

4.1.4 Zaposlenost in produktivnost

(77) Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 6 Zaposlenost in produktivnost 2010 2011 2012 2013 OPP Število zaposlenih 1 580 1 544 1 435 1 405 1 267 Indeks 100 98 91 89 80 Produktivnost (ton/zaposlenega) 435 426 424 438 476 Indeks 100 98 98 101 109 Vir: Izpolnjeni vprašalniki (vseh proizvajalcev).

(78) Zaradi prestrukturiranja industrije se je zaposlenost v industriji Unije v obravnavanem obdobju zelo zmanjšala, in sicer s 1 580 zaposlenih v letu 2010 na 1 267 zaposlenih v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

(79) Produktivnost se je v obravnavanem obdobju povečala za 9 %. To je bila posledica hitrejšega zmanjšanja zaposlenosti kot pa proizvodnje Unije.

4.2 Mikroekonomski kazalniki

4.2.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

(80) Povprečna prodajna cena industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način: Preglednica 7 Povprečna prodajna cena v Uniji 2010 2011 2012 2013 OPP Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (EUR/tono) 767 822 782 741 726 Indeks 100 107 102 97 95 Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono) 784 834 789 741 726 Indeks 100 106 101 95 93 Vir: Izpolnjeni vprašalniki (vzorčenih proizvajalcev).

(81) Povprečna prodajna cena industrije Unije na enoto, zaračunana nepovezanim strankam v Uniji, se je v obravnavanem obdobju znižala za 5 %. Zvišanje med letoma 2010 in 2011 in naknadno znižanje v naslednjem letu je zlasti odražalo povečanje stroškov surovin. Znižanje cene, ki je temu sledilo, je bolj povezano s pritiskom na cene, ki je bil posledica kombiniranega učinka zmanjšanja potrošnje Unije in presežne zmogljivosti industrije Unije.

(82) Proizvodni stroški na enoto so se v obravnavanem obdobju zmanjšali za 7 %. Kot navedeno, je bilo zvišanje v prvih dveh letih posledica povečanja stroškov surovin. Industrija je zaradi velikega prizadevanja za prestrukturiranje ter izboljšanje izkoriščenosti zmogljivosti in produktivnosti v obdobju preiskave v zvezi s pregledom uspela uskladiti stroške proizvodnje in povprečno prodajno ceno.

4.2.2 Stroški dela

(83) Povprečni stroški dela v industriji Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 8 Povprečni stroški dela na zaposlenega 2010 2011 2012 2013 OPP Povprečna plača na zaposlenega (v EUR) 41 351 43 035 44 440 43 429 43 942 Indeks 100 104 107 105 106 Vir: Izpolnjeni vprašalniki (vzorčenih proizvajalcev).

(84) Povprečni stroški dela na zaposlenega so se povečali za 6 %. Če se izvzame vpliv inflacije, to pretežno kaže na koncentracijo izgube zaposlitve v državah z majhnimi stroški za plače in na prizadevanja za izboljšanje produktivnosti.

4.2.3 Zaloge

(85) Ravni zalog industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način: Preglednica 9 Zaloge 2010 2011 2012 2013 OPP Končne zaloge (v tonah) 16 885 15 314 17 596 16 073 17 352 Indeks 100 91 115 91 108 Končne zaloge kot delež proizvodnje 2,5 % 2,3 % 2,9 % 2,6 % 2,9 % Indeks 100 95 118 106 117 Vir: Izpolnjeni vprašalniki (vzorčenih proizvajalcev).

(86) Končne zaloge so se v obravnavanem obdobju na splošno povečale za 8 %. Vendar je odstotek zalog kot delež proizvodnje ostal stabilen in nizek.

4.2.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

(87) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 10 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb 2010 2011 2012 2013 OPP Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje) – 3,2 % – 2,7 % – 1,5 % – 0,8 % – 0,5 % Indeks 100 116 153 174 183 Denarni tok (v EUR) – 3,1 % – 1,3 % 0,3 % 1,5 % 0,6 % Indeks 100 158 211 248 221 Naložbe (v EUR) 3 204 173 1 851 350 1 300 200 1 464 117 1 673 643 Indeks 100 58 41 46 52 Donosnost naložb – 13 % – 16 % – 9 % – 8 % – 6 % Indeks 100 82 130 141 153 Vir: Izpolnjeni vprašalniki (vzorčenih proizvajalcev).

(88) Komisija je dobičkonosnost industrije Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Na splošno se je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev v obravnavanem obdobju izboljšala in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom z zelo nizke ravni – 3,2 % dosegla mejo rentabilnosti.

(89) Neto denarni tok je sposobnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti. Neto denarni tok se je gibal enako kot dobičkonosnost, in sicer se je v obravnavanem obdobju stalno izboljševal in se v zadnjih treh obdobjih do obdobja preiskave v zvezi s pregledom izrazito izboljšal.

(90) Naložbe so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za 48 %. To so bile večinoma naložbe, potrebne za vzdrževanje.

(91) Kar zadeva druge finančne kazalnike, je bila donosnost naložb od proizvodnje in prodaje podobnega izdelka negativna, vendar se je od leta 2011 izboljšala. Razlika v primerjavi z drugimi finančnimi kazalniki, ki je izražena v odstotkih, se kaže v nizki intenzivnosti kapitala industrije Unije in zmanjšanju neto sredstev zaradi omejenega obsega naložb.

(92) Sposobnost industrije Unije za pridobivanje novega kapitala je bila zelo omejena zaradi gospodarskih razmer, ki jih je zaznamoval omejen dostop do financiranja, zlasti za industrije, povezane z gradbeništvom, in zaradi finančnega položaja Unije.

4.2.5 Višina stopnje dampinga

(93) V okviru preiskave je bila ugotovljena verjetnost, da se bo damping ponovil v visoki stopnji. Zato te stopnje ni mogoče šteti za zanemarljivo.

4.2.6 Okrevanje od preteklega dampinga

(94) Zgoraj proučeni makrokazalniki kažejo, da se je s protidampinškimi ukrepi sicer delno dosegla želena odprava škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, vendar je industrija še vedno nestabilna in ranljiva. Dejansko se je obseg proizvodnje v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %, obseg prodaje nepovezanim strankam v EU se je zmanjšal za 12 %, zaposlenost pa se je zmanjšala za 20 %. V celotnem obravnavanem obdobju je industrija Unije proizvajala izgubo. Zato popolnega okrevanja od preteklega dampinga ni bilo mogoče ugotoviti, Komisija pa meni, da industrija Unije ostaja zelo ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije.

5. Sklep o škodi

(95) Glavni kazalniki škode so pokazali negativno gibanje, povezano z učinki krize, ki jo je utrpela gradbena industrija. Zato so se v obravnavanem obdobju potrošnja, obseg proizvodnje in prodaja zmanjšali za 12 %.

(96) Kljub temu so bili ukrepi za industrijo Unije učinkoviti, saj so ji pomagali prebroditi krizo in izvesti obsežno prestrukturiranje, tako da je zmanjšala proizvodno zmogljivost in delovno silo.

(97) Do izboljšanja je prišlo v zadnjih letih obravnavanega obdobja, v katerih je mogoče opaziti povečanje produktivnosti in izkoriščenost zmogljivosti. Poleg tega so se stroški proizvodnje približali povprečni prodajni ceni.

(98) Položaj industrije Unije je kljub temu nestabilen. Čeprav se je večina finančnih kazalnikov izboljšala, ni dosegla trajnostne ravni. Potrošnja in cene ostajajo nizke, Unija pa še vedno kaže znake presežne zmogljivosti.

(99) Protidampinški ukrepi so delno dosegli svoj cilj, saj so odpravili del škode, ki jo je utrpela industrija Unije zaradi dampinškega uvoza s Kitajske. Finančni kazalniki, kot sta dobičkonosnost in donosnost naložb, kljub izboljšanju v obravnavanem obdobju ostajajo negativni. Izboljšal se je tudi denarni tok, ki je nekoliko pozitiven. Zato je očitno, da si industrija Unije še ni v celoti opomogla od učinkov preteklega dampinga in je še vedno šibka ter tako zelo občutljiva na kakršno koli ponovitev dampinškega uvoza.

(100) Čeprav je bil občutljivi položaj industrije Unije opredeljen kot znatna škoda, ga ni mogoče pripisati uvozu s Kitajske, ki ima na trgu Unije manj kot 1 % tržnega deleža. Industriji Unije je brez pritiska na cene s Kitajske uspelo ohraniti svoj tržni delež in zmanjšati izgube.

F. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

1. Uvodna opomba

(101) Položaj industrije Unije se je izboljšal, vendar ostaja nestabilen. V celotnem obravnavanem obdobju je bil kitajski uvoz zanemarljiv. Hkrati, kot je poudarjeno v uvodnih izjavah 20 do 54, je preiskava tudi pokazala, da obstaja verjetnost ponovitve dampinga po izteku ukrepov.

2. Učinek predvidenega obsega uvoza s Kitajske in cen v primeru razveljavitve ukrepov

(102) Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ocenila verjetnost ponovitve škode v primeru prenehanja veljavnosti trenutno veljavnih ukrepov, in sicer morebitni vpliv kitajskega uvoza na trg in industrijo Unije.

(103) Analiza je bila osredotočena na neizkoriščeno zmogljivost kitajskih proizvajalcev izvoznikov in obnašanje njihovih cen pri izvozu v druge države.

(104) Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 46, je bila skupna neizkoriščena zmogljivost za proizvodnjo žic in pletenih žičnih vrvi PSC na Kitajskem v letu 2013 ocenjena na približno 1,7 milijona ton. Ta znesek je v istem obdobju znatno presegel skupno potrošnjo v Uniji.

(105) Zato je mogoče razumno sklepati, da se bo neizkoriščena zmogljivost najverjetneje vsaj deloma preusmerila na trg Unije, če se ukrepi razveljavijo.

(106) Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 48, se je uvoz s Kitajske pred uvedbo trenutno veljavnih ukrepov v treh letih povečal za sedemkrat in dosegel skoraj 87 000 ton, to pa je 8,2 % potrošnje v obdobju prvotne preiskave ali 17 % sedanje potrošnje na trgu Unije. To kaže, da lahko kitajski uvoz v odsotnosti ukrepov hitro prodre na trg Unije.

(107) Kot je navedeno v uvodni izjavi 65, bi kitajske uvozne cene brez protidampinških dajatev znatno nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije (47 %). Zaradi tako zelo visoke verjetne stopnje nelojalnega znižanja, ki temelji na primerjavi kitajskih izvoznih cen s cenami tretjih držav in industrije Unije, je trg Unije privlačnejši za kitajski izvoz kot trg drugih tretjih držav. Po izteku ukrepov bi kitajski proizvajalci izvozniki lahko izvažali v Unijo po višjih cenah kot v tretje države, pri čemer bi še vedno nelojalno nižali prodajne cene industrije Unije.

(108) Na podlagi tega je Komisija sklenila, da bodo brez ukrepov kitajski proizvajalci izvozniki verjetno povečali pritisk na cene in tržni delež na trgu Unije in s tem povzročili znatno škodo industriji Unije.

3. Sklep

(109) Glede na ugotovitve preiskave, in sicer v zvezi z ocenjeno neizkoriščeno zmogljivostjo kitajskih proizvajalcev izvoznikov in s pričakovanimi ravnmi cen kitajskega uvoza, se šteje, da bi se ob razveljavitvi ukrepov zaradi verjetnega povečanja kitajskega uvoza po dampinških cenah, ki nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije, škoda po vsej verjetnosti ponovila, nestabilen položaj industrije Unije pa bi se dodatno poslabšal.

G. INTERES UNIJE

(110) Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov zoper Kitajsko v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov, dobaviteljev in uporabnikov.

(111) V skladu s členom 21(2) osnovne uredbe so imele vse zainteresirane strani možnost, da izrazijo svoja stališča.

(112) Na podlagi tega je Komisija proučila, ali so kljub sklepom o verjetnosti ponovitve dampinga in škode obstajali nujni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da ohranitev obstoječih ukrepov ni v interesu Unije.

1. Interes industrije Unije

(113) V preiskavi je bilo ugotovljeno, da bi se znatna škoda po prenehanju veljavnosti ukrepov zoper kitajski uvoz verjetno ponovila.

(114) Če se bodo ukrepi ohranili, se od industrije Unije pričakuje, da se bo prestrukturirala v celoti in sčasoma izboljšala dobičkonosnost.

(115) Zato je Komisija sklenila, da bi bila ohranitev veljavnih ukrepov zoper Kitajsko v interesu industrije Unije.

2. Interes uvoznikov/trgovcev

(116) Po objavi obvestila o začetku se ni javil noben uvoznik/trgovec.

(117) Čeprav ni mogoče izključiti, da je uvedba ukrepov negativno vplivala na njihovo dejavnost, uvozniki niso odvisni od Kitajske ter lahko žice in pletene žične vrvi PSC nabavljajo pri drugih državah dobaviteljicah, kot sta Tajska in Južna Afrika.

3. Interes dobaviteljev

(118) Trije dobavitelji so ukrepe podprli. Dva od teh sta bila proizvajalca valjane žice in sta bila povezana z vložnikom. Tretja družba je industriji Unije dobavljala mazivo za vlečenje in kemikalije.

(119) Valjana žica, ki se prodaja industriji Unije, predstavlja majhen delež prihodkov od prodaje tega sektorja, zato se ne pričakuje, da bi razveljavitev ukrepov bistveno vplivala na dobavitelje. Kljub temu je v interesu proizvajalcev valjane žice, da se ukrepi ohranijo.

4. Interes uporabnikov

(120) V tej preiskavi se je javilo dvanajst uporabnikov, vključno z družbo z velikim obsegom nabave podobnega izdelka, ki so ukrepe podprli.

(121) Noben uporabnik ni izpolnil vprašalnika v celoti. Kljub temu je bilo v začetni preiskavi ugotovljeno, da žice in pletene žične vrvi PSC predstavljajo 5 % njihovih stroškov proizvodnje in manj kot 1 % stroškov proizvodnje njihovih končnih strank.

(122) Uporabniki imajo ob odsotnosti ukrepov zoper druge države, razen Kitajske, dostop do alternativnih virov oskrbe. Poleg tega imajo največji proizvajalci Unije podoben tržni delež, kar ohranja visoko raven notranje konkurence.

(123) Uporabniki, ki so se javili, so izrazili pomisleke glede razveljavitve ukrepov, saj bi se s tem porušilo ravnovesje industrije Unije, kar bi vplivalo na zanesljivost njihove oskrbovalne verige. Večjo vrednost so pripisali varnosti oskrbe kot možnemu zmanjševanju stroškov.

5. Sklep o interesu Unije

(124) Glede na navedeno je Komisija sklenila, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov proti ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov zoper Kitajsko.

H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI

(125) Iz navedenega sledi, da je treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, uvedene z Uredbo (ES) št. 383/2009, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih vrst žic in pletenih žičnih vrvi iz nelegiranega jekla za pred- in ponapenjanje (žice in pletene žične vrvi PSC) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

(126) Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe se v skladu s to uredbo uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedene pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

(127) Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (6). Vsebovati mora vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena.

(128) Ta uredba je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenim s členom 15(1) osnovne uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Dokončna protidampinška dajatev se uvede na uvoz neplatirane ali neprevlečene žice iz nelegiranega jekla, žice iz nelegiranega jekla, platirane ali prevlečene s cinkom, in pletene žične vrvi iz nelegiranega jekla, platirane ali ne ali prevlečene ali ne iz največ 18 žic, z vsebnostjo 0,6 mas. % ali več ogljika, z največjo dimenzijo prečnega prereza več kot 3 mm, trenutno uvrščene pod oznake KN ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 in ex 7312 10 69 (oznake TARIC 7217109010, 7217209010, 7312106111, 7312106191, 7312106511, 7312106591, 7312106911 in 7312106991) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Pocinkane (in ne prevlečene z dodatnimi materiali) žične vrvi, ki so sestavljene iz sedmih žic, pri katerih je premer osrednje žice bodisi enak premeru katere koli izmed ostalih 6 žic ali za manj kot 3 % večji od njega, niso vključene v dokončno protidampinško dajatev.

2. Stopnja protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:

Družba Protidampinška dajatev Dodatna oznaka TARIC Kiswire Qingdao, Ltd, Čingdao 0 % A899 Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, in Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujiang 31,1 % A952 Vse druge družbe 46,2 % A999

3. Uporaba individualne stopnje dajatve, določene za družbe iz odstavka 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge. Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za vse druge družbe.

4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 4. junija 2015 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

(2) Uredba Sveta (ES) št. 383/2009 z dne 5. maja 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih vrst žic in pletenih žičnih vrvi iz nelegiranega jekla za pred- in ponapenjanje (žice in pletene žične vrvi PSC) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 118, 13.5.2009, str. 1).

(3) Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 986/2012 z dne 22. oktobra 2012 o razjasnitvi področja uporabe protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo (ES) št. 383/2009 na uvoz nekaterih žic in pletenih žičnih vrvi PSC s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 297, 26.10.2012, str. 1).

(4) UL C 270, 19.9.2013, str. 12.

(5) UL C 138, 8.5.2014, str. 33.

(6) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussel, Belgium.