UREDBA SVETA (EU) 2021/92

z dne 28. januarja 2021

o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2021 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V členu 43(3) Pogodbe je določeno, da Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti.

(2) V Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je določeno, da se ohranitveni ukrepi sprejmejo ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, kar vključuje, če je ustrezno, poročila, ki jih pripravijo Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) in drugi svetovalni organi, ter mnenj svetovalnih svetov.

(3) Svet je zadolžen za sprejemanje ukrepov o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti, po potrebi vključno z nekaterimi pogoji, ki so s tem funkcionalno povezani. Na podlagi člena 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se ribolovne možnosti določijo v skladu s cilji skupne ribiške politike (SRP) iz člena 2(2) navedene uredbe. Na podlagi člena 16(1) navedene uredbe se ribolovne možnosti državam članicam dodelijo tako, da zagotavljajo relativno stabilnost ribolovnih dejavnosti za vsako državo članico za vsak stalež rib ali ribištvo.

(4) Celotne dovoljene ulove (TAC) bi bilo zato v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 treba določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja, ob upoštevanju bioloških in socialno-ekonomskih vidikov ter zagotavljanju poštene obravnave med ribiškimi sektorji in ob upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z deležniki, zlasti na zasedanjih svetovalnih svetov.

(5) Na podlagi člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 obveznost iztovarjanja velja v celoti od 1. januarja 2019, tako da se iztovorijo vse vrste, za katere veljajo omejitve ulova. V členu 16(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 je določeno, da je treba v primeru, ko je za ribji stalež uvedena obveznost iztovarjanja, ribolovne možnosti določiti tako, da se upošteva sprememba pri določanju ribolovnih možnosti, ki ne odražajo več iztovarjanja, temveč ulove. Na podlagi skupnih priporočil, ki jih predložijo države članice, in v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 je Komisija sprejela več delegiranih uredb, v katerih so določene podrobnosti v zvezi z izvajanjem obveznosti iztovarjanja v obliki posebnih načrtov za zavržke.

(6) Pri ribolovnih možnostih za staleže vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja, bi bilo treba upoštevati dejstvo, da zavržki načeloma niso več dovoljeni. Zato bi ribolovne možnosti morale temeljiti na količini celotnega ulova iz mnenja (namesto na količini želenega ulova iz mnenja), ki jo določi Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES). Količine, ki se lahko kot izjema od obveznosti iztovarjanja še naprej zavržejo, bi bilo treba odšteti od navedene količine celotnega ulova iz mnenja.

(7) ICES je za nekatere staleže izdal znanstveno mnenje za nični ulov. Če so TAC za te staleže določeni na ravni, navedeni v znanstvenem mnenju, bi obveznost iztovarjanja celotnega ulova, vključno s prilovom teh staležev, pri mešanem ribolovu privedla do pojava „vrste, ki omejuje ribolov“. Da bi dosegli pravo ravnovesje med nadaljevanjem ribolova zaradi morebitnih resnih socialno-ekonomskih posledic in potrebo po doseganju dobrega biološkega statusa navedenih staležev ter ob upoštevanju, da je vse staleže pri mešanem ribolovu težko loviti hkrati pri največjem trajnostnem donosu (MSY), je primerno določiti posebne TAC za prilov navedenih staležev. Stopnja teh TAC bi morala biti taka, da se zmanjša smrtnost teh staležev ter spodbuja izboljšanje selektivnosti in izogibanja.

(8) Da bi kolikor je mogoče zagotovili uporabo ribolovnih možnosti pri mešanem ribolovu v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013, je ustrezno vzpostaviti skupen fond za izmenjavo kvot za tiste države članice, ki nimajo kvot za kritje svojega neizogibnega prilova.

(9) Da bi se zmanjšal ulov staležev, za katere so določeni prilovni TAC, bi bilo treba ribolovne možnosti za ribolov, pri katerem se ujamejo ribe iz teh staležev, določiti na ravneh, ki pripomorejo k temu, da se biomasa ogroženih staležev obnovi na trajnostno raven. Da bi se preprečili nezakoniti zavržki rib, bi bilo treba prav tako določiti tehnične in nadzorne ukrepe, ki so neločljivo povezani z ribolovnimi možnostmi.

(10) V skladu z večletnim načrtom za zahodne vode, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2019/472 Evropskega parlamenta in Sveta (2) (v nadaljnjem besedilu: večletni načrt za zahodne vode), je bilo treba ciljno ribolovno umrljivost v skladu z razponi FMSY, opredeljenimi v členu 2 navedene uredbe, za staleže iz člena 1(1) navedene uredbe doseči čim prej ter postopoma in z rastočim ritmom do leta 2020, nato pa se ohranja v razponih FMSY v skladu s členom 4 navedene uredbe. Zato bi bilo treba skupno ribolovno umrljivost za brancina (Dicentrarchus labrax) v razdelkih ICES 8a in 8b določiti v skladu z MSY in ob upoštevanju gospodarskega in rekreacijskega ulova ter vključno z zavržki (skupno 3 108 ton v skladu z mnenjem ICES). Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da ribolovna umrljivost zaradi njihovih flot in rekreacijskih ribičev ne preseže točkovne vrednosti FMSY, kot je določeno v členu 4(3) in (4) Uredbe (EU) 2019/472.

(11) Še naprej bi bilo treba izvajati tudi ukrepe za rekreacijski ribolov brancina, saj ima ta ribolov precejšen učinek na staleže te vrste. V mejah znanstvenega mnenja bi bilo treba ohraniti omejitve za vreče. Izključiti bi bilo treba pritrjene mreže, saj niso dovolj selektivne, poleg tega pa bi število ujetih osebkov verjetno preseglo določene omejitve. Ob upoštevanju okoljskih, socialnih in ekonomskih razmer ter zlasti odvisnosti gospodarskih ribičev v obalnih skupnostih od teh staležev, bi se s temi ukrepi za brancina doseglo ustrezno ravnovesje med interesi gospodarskih in rekreacijskih ribičev. Predvsem bi ti ukrepi rekreacijskim ribičem omogočali, da ribolovne dejavnosti izvajajo ob upoštevanju njihovega učinka na te staleže.

(12) ICES je v mnenju za stalež jegulje (Anguilla anguilla) navedel, da bi bilo treba umrljivost zaradi vseh antropogenih dejavnosti, vključno z umrljivostjo zaradi rekreacijskega in gospodarskega ribolova, zmanjšati na nič ali ohranjati čim bliže nič. Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) je poleg tega sprejela Priporočilo GFCM/42/2018/1, v katerem je določila upravljalne ukrepe za jeguljo v Sredozemskem morju. Ustrezno je ohraniti enake konkurenčne pogoje po vsej Uniji ter tako tudi za vode Unije območja ICES in brakične vode, kot so estuariji, obalne lagune in somornice, za tri zaporedne mesece ohraniti obdobje prepovedi vseh vrst ribolova jegulje v vseh življenjskih obdobjih. Ker bi moralo biti obdobje prepovedi ribolova skladno z ohranitvenimi cilji iz Uredbe Sveta (ES) št. 1100/2007 (3) in časovnimi selitvenimi vzorci jegulje, je ustrezno, da se obdobje prepovedi za vode Unije območja ICES določi med 1. avgustom 2021 in 28. februarjem 2022.

(13) Nekateri TAC za staleže morskih psov, skatov in raž so že nekaj let določeni na nič, s tem pa je povezana še določba o obveznem takojšnjem izpustu naključnega ulova. Razloga za to posebno obravnavo sta bila slabo stanje ohranjenosti teh staležev in predpostavka, da zavržki zaradi visoke stopnje preživetja ne bi povečali stopenj ribolovne umrljivosti teh vrst, temveč bi bili koristni za njihovo ohranitev. Vendar je od 1. januarja 2019 ulove teh vrst treba iztovoriti, razen če zanje velja katero od odstopanj od obveznosti iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Taka odstopanja so na podlagi točke (a) člena 15(4) navedene uredbe dovoljena za vrste, ki jih je prepovedano loviti in ki so kot take določene v pravnem aktu Unije, sprejetem na področju SRP. Zato je primerno ribolov teh vrst na zadevnih območjih prepovedati.

(14) Na podlagi člena 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi bilo treba TAC za staleže, za katere veljajo posebni večletni načrti, določiti v skladu s pravili iz teh načrtov.

(15) Večletni načrt za Severno morje je bil določen z Uredbo (EU) 2018/973 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in je začel veljati leta 2018. Večletni načrt za zahodne vode je začel veljati leta 2019. Ribolovne možnosti za staleže iz člena 1 navedenih načrtov bi bilo treba določiti v skladu s cilji (razponi FMSY) in zaščitnimi ukrepi iz navedenih načrtov. Razponi FMSY so določeni v zadevnih mnenjih ICES. Kadar ni na voljo dovolj znanstvenih informacij, bi bilo treba ribolovne možnosti za staleže prilova določiti v skladu s previdnostnim pristopom iz teh večletnih načrtov.

(16) V skladu s členom 8 večletnega načrta za zahodne vode se v primeru, ko je po znanstvenem mnenju biomasa drstitvenega staleža katerega koli staleža iz člena 1(1) navedenega načrta pod mejno referenčno točko (Blim), sprejmejo dodatni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev staleža na ravni, višje od tiste, ki omogoča MSY. Ti popravni ukrepi lahko zlasti vključujejo prekinitev ciljnega ribolova zadevnega staleža in ustrezno zmanjšanje ribolovnih možnosti za navedene staleže ali druge staleže pri ribolovu.

(17) TAC za staleže navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju bi bilo treba določiti v skladu s pravili iz Uredbe (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

(18) ICES je 17. decembra 2018 objavil znanstveno mnenje o prožnosti med območji za šura (Trachurus spp.) med razdelki ICES 8c in 9a. Po mnenju ICES prožnost med območji med tema staležema ne bi smela biti večja od razlike med ulovom, ki ustreza ribolovni umrljivosti Fp.05, in določenim TAC. Prav tako se TAC ne bi smel prenesti na stalež z biomaso drstitvenega staleža pod Blim. Pod pogoji iz navedenega znanstvenega mnenja bi bilo treba prožnost med območji (posebni pogoj) za šura med podobmočjem ICES 9 in razdelkom ICES 8c za leto 2021 določiti na 10 %.

(19) Za staleže, za katere ni zadostnih ali zanesljivih podatkov za oceno njihove velikosti, bi morali biti upravljalni ukrepi in stopnje TAC skladni s previdnostnim pristopom k upravljanju ribištva, kot je opredeljen v točki 8 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, ob upoštevanju dejavnikov, značilnih za posamezne staleže, še posebej razpoložljivih informacij o trendih staležev ter dejavnikih mešanega ribolova.

(20) Z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96 (6) so bili uvedeni dodatni pogoji za vsakoletno upravljanje TAC, vključno z določbami glede prilagodljivosti za previdnostne in analitske TAC iz členov 3 in 4 navedene uredbe. V skladu s členom 2 navedene uredbe Svet pri določanju TAC odloči, za katere staleže se člen 3 ali 4 navedene uredbe ne uporablja, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Leta 2014 je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uveden dodatni mehanizem vsakoletne prilagodljivosti za vse staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja. Da bi se torej izognili prekomerni prilagodljivosti, ki bi omajala načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja morskih bioloških virov, ovirala doseganje ciljev SRP in poslabšala biološki status staležev, bi bilo treba odločiti, da se člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 za analitske TAC uporabljata le, kadar se ne uporablja vsakoletna prilagodljivost iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

(21) Glede na to, da je biomasa staležev na območjih COD/03AS, COD/5BE6A, WHG/56-14, WHG/07A in PLE/7HJK pod Blim ter da sta leta 2021 dovoljena le prilov in znanstveni ribolov, so se Belgija, Danska, Francija, Irska, Nemčija, Nizozemska in Švedska odločile, da v zvezi s temi staleži ne bodo uporabile člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za prenose iz leta 2020 v leto 2021, tako da ulov v letu 2021 ne bo presegel TAC, določenih za te staleže.

(22) Kadar se TAC za določen stalež dodeli le eni državi članici, je ustrezno to državo članico v skladu s členom 2(1) Pogodbe pooblastiti za določitev stopnje takega TAC. Sprejeti bi bilo treba določbe za zagotovitev, da zadevna država članica pri določanju stopnje TAC v celoti upošteva načela in pravila SRP.

(23) Določiti je treba zgornje meje ribolovnega napora za leto 2021 v skladu s členi 5, 6, 7 in 9 Uredbe (EU) 2016/1627 ter Prilogo I k navedeni uredbi.

(24) Da bi zagotovili popolni izkoristek ribolovnih možnosti, je primerno dovoliti prožno ureditev za nekatera območja TAC, če gre za isti biološki stalež.

(25) Pri nekaterih vrstah, kot so nekatere vrste morskega psa, bi lahko celo omejene ribolovne dejavnosti resno ogrozile njihovo ohranitev. Ribolovne možnosti za takšne vrste bi bilo zato treba popolnoma omejiti s splošno prepovedjo ribolova teh vrst.

(26) Na dvanajsti Konferenci pogodbenic Konvencije o varstvu selitvenih vrst prostoživečih živali, ki je potekala od 23. do 28. oktobra 2017 v Manili, je bilo na sezname zaščitenih vrst iz dodatkov I in II k navedeni konvenciji uvrščenih več vrst. Zato je primerno zagotoviti zaščito teh vrst, kar zadeva ribiška plovila Unije, ki lovijo ribe v vseh vodah, in ribiška plovila, ki ne plujejo pod zastavo Unije in ki lovijo ribe v vodah Unije.

(27) Uporabo ribolovnih možnosti, ki so na voljo ribiškim plovilom Unije in so določene v tej uredbi, ureja Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 (7), zlasti člena 33 in 34 navedene uredbe o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter sporočanju podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti kode, ki jih države članice uporabljajo pri pošiljanju podatkov Komisiji v zvezi z iztovarjanjem staležev, za katere velja ta uredba.

(28) Ob upoštevanju mnenja ICES je primerno ohraniti poseben sistem za upravljanje pravih peščenk in z njimi povezanega prilova v vodah Unije razdelkov ICES 2a in 3a ter podobmočja ICES 4. Ker naj bi bilo znanstveno mnenje ICES znano šele februarja 2021, je do izdaje tega mnenja primerno TAC in kvote za navedeni stalež začasno določiti na vrednost nič.

(29) TAC Unije za grenlandsko morsko ploščo v mednarodnih vodah podobmočij ICES 1 in 2 ne posega v stališče Unije o ustreznem deležu tega ribolova za Unijo.

(30) Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) je na letnem zasedanju leta 2020 sprejela ohranitveni ukrep za dva staleža rdečih okunov v Irmingerjevem morju in sosednjih vodah, s katerim je prepovedala usmerjeni ribolov teh staležev. Prepovedala je tudi ribolovne dejavnosti na območju, kjer se zbirajo rdeči okuni, da bi se čim bolj zmanjšal prilov. Navedeni ukrep NEAFC, ki temelji na mnenju ICES o ničnem ulovu, bi bilo treba izvesti v pravu Unije. NEAFC ni mogla sprejeti priporočila za rdeče okune na podobmočjih ICES 1 in 2. Za navedeni stalež bi bilo treba določiti ustrezni TAC v skladu s stališčem Unije, izraženim v okviru NEAFC.

(31) Zaradi pandemije COVID-19 je bilo letno zasedanje Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT) za leto 2020 nadomeščeno s pisnim postopkom odločanja, ki se je začel oktobra 2020 in bi se moral končati v začetku januarja 2021. Eden glavnih ciljev tega postopka odločanja je bil omogočiti obnovitev obstoječih ukrepov, ki se bodo zaključili leta 2020, po potrebi z manjšimi tehničnimi prilagoditvami.

(32) V priporočilu ICCAT 19-04 za načrt upravljanja za navadnega tuna je TAC določen le za leti 2019 in 2020. Zato mora ICCAT še vedno sprejeti odločitev o stopnji TAC za leto 2021. Glede na postopek odločanja v letu 2020 je bilo predlagano upoštevanje znanstvenega mnenja, v katerem je priporočeno, da se TAC ohrani pri 36 000 tonah. Čeprav se zdi, da obstaja soglasje o stopnji TAC, obstaja tveganje, da ga ICCAT ne bo uradno sprejela pred sprejetjem te uredbe. TAC bi zato bilo treba določiti na navedeni stopnji, a ga čim prej revidirati, če ICCAT sprejme drugačen TAC.

(33) Unija je med postopkom odločanja ICCAT za leto 2020 predlagala celovit načrt, ki vključuje TAC, z namenom takojšnje zaustavitve prelova atlantskega maka v severnem Atlantiku, ter vrsto spremljevalnih ukrepov za nadaljnje zmanjšanje njegove umrljivosti. Ker ICCAT ni dosegla soglasja ter ob upoštevanju zaskrbljujočega stanja tega staleža in dejstva, da je Unija odgovorna za dve tretjini ravni ulova, bi morala Unija za to vrsto določiti enostransko omejitev ulova. Ta omejitev ulova bi ustrezala deležu omejitve za Unijo, kot ga zahteva znanstveni odbor na ravni ICCAT.

(34) V priporočilu ICCAT 17-04 glede pravil o ribolovu severnoatlantskega belega tuna je TAC določen le za obdobje 2018–2020. Zato mora ICCAT še vedno sprejeti odločitev o stopnji TAC za leto 2021. Glede na postopek odločanja v letu 2020 je bilo predlagano upoštevanje znanstvenega mnenja, v katerem je priporočeno, da se novi TAC določi na podlagi sedanjih začasnih pravil o ribolovu in da se sorazmerno povečanje ulova in drugih omejitev izvede samo za eno leto. Čeprav se zdi, da obstaja soglasje o stopnji TAC, obstaja tveganje, da ga ICCAT ne bo uradno sprejela pred sprejetjem te uredbe. TAC bi zato bilo treba določiti na navedeni stopnji, a ga čim prej revidirati, če ICCAT sprejme drugačen TAC.

(35) Glede na postopek odločanja v letu 2020 ICCAT še ni uradno sprejela TAC za veleokega tuna, rumenoplavutega tuna ter sinjo in belo jadrovnico. Čeprav se zdi, da obstaja soglasje o stopnji TAC, obstaja tveganje, da jih ICCAT ne bo uradno sprejela pred sprejetjem te uredbe. TAC bi zato bilo treba določiti na navedeni stopnji, a jih čim prej revidirati, če ICCAT sprejme drugačne TAC.

(36) Pogodbenice Komisije za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR) so na letnem zasedanju leta 2020 sprejele omejitve ulova za ciljne vrste in vrste prilova za obdobje od 1. decembra 2020 do 30. novembra 2021. Pri določanju ribolovnih možnosti za leto 2021 bi bilo treba upoštevati izkoriščenost kvot v letu 2020.

(37) Komisija za tune v Indijskem oceanu (IOTC) je na letnem zasedanju leta 2020 ohranila predhodno sprejete ohranitvene in upravljalne ukrepe. Te ukrepe bilo treba še naprej izvajati v pravu Unije.

(38) Letno zasedanje Regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPRFMO) bo potekalo od 21. januarja do 1. februarja 2021. Trenutne ukrepe na območju Konvencije SPRFMO bi bilo treba do takega letnega zasedanja začasno ohraniti.

(39) Medameriška komisija za tropske tune (IATTC) na letnem zasedanju leta 2020 ni dosegla soglasja o podaljšanju najnovejšega ukrepa za tropskega tuna, ki je prenehal veljati 31. decembra 2020. Zato ribolov tropskega tuna v vzhodnem Tihem oceanu od 1. januarja 2021 ne bo reguliran. Glede na previdnostno načelo SRP je primerno, da Unija še naprej uporablja določbe o tropskem tunu iz Uredbe Sveta (EU) 2020/123 (8), dokler IATTC ne doseže dogovora o novem ukrepu za tropskega tuna.

(40) Komisija za ohranitev južnega navadnega tuna (CCSBT) je na letnem zasedanju leta 2020 potrdila TAC za južnega navadnega tuna za leto 2021, sprejet na letnem zasedanju leta 2016. Te ukrepe bi bilo treba izvesti v pravu Unije.

(41) Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika (SEAFO) se je na letnem zasedanju leta 2020 odločila, da se do naslednjega letnega zasedanja leta 2021 za glavne vrste, ki so v njeni pristojnosti, v letu 2021 uporablja TAC za leto 2020. Te ukrepe bi bilo treba izvesti v pravu Unije.

(42) Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC) je na letnem zasedanju 2020 podaljšala veljavnost ohranitvenih in upravljalnih ukrepov za tropskega tuna. Pojasnila je tudi omejitve ulova, ki se uporabljajo za plovila Unije s parangali, ki lovijo veleokega tuna. Te ukrepe bi bilo treba izvesti v pravu Unije.

(43) Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) je na 42. letnem zasedanju leta 2020 sprejela več ribolovnih možnosti za leto 2021 za nekatere staleže na podobmočjih 1 do 4 območja Konvencije NAFO. Te ukrepe bi bilo treba izvesti v pravu Unije.

(44) Pogodbenice Sporazuma o ribolovu v južnem Indijskem oceanu (SIOFA) so na sedmem zasedanju leta 2020 za staleže, ki spadajo v področje uporabe Sporazuma, ohranile TAC, sprejete v letu 2019. Te ukrepe bi bilo treba izvesti v pravu Unije.

(45) Kar zadeva ribolovne možnosti za snežnega morskega pajka na območju okoli Svalbarda, zagotavlja Pogodba z dne 9. februarja 1920 o Spitsbergnu (Svalbard) (v nadaljnjem besedilu: Pariška pogodba iz leta 1920) vsem svojim pogodbenicam enak in nediskriminatoren dostop do virov, kar velja tudi za ribolov. Stališče Unije glede tega dostopa, kar zadeva ribolov snežnega morskega pajka v epikontinentalnem pasu okoli Svalbarda, je določeno v dveh verbalnih notah Norveški z dne 25. oktobra 2016 in 24. februarja 2017. Da bi bilo izkoriščanje snežnega morskega pajka na območju Svalbarda skladno s takimi nediskriminatornimi pravili upravljanja, kot jih lahko določi Norveška, pod suverenostjo in jurisdikcijo katere je območje znotraj meja iz navedene pogodbe, je primerno določiti število plovil, ki jim je dovoljeno izvajati tak ribolov. Dodelitev takih ribolovnih možnosti državam članicam je omejena na leto 2021. Opozoriti je treba, da so v Uniji za zagotavljanje skladnosti z veljavnim pravom primarno odgovorne države članice zastave.

(46) V skladu z Izjavo, naslovljeno na Bolivarsko republiko Venezuelo, o odobritvi ribolovnih možnosti v vodah EU za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele v izključni ekonomski coni ob obali Francoske Gvajane (9), ki jo je izdala Unija, je treba določiti ribolovne možnosti za hlastača, ki so Venezueli na voljo v vodah Unije.

(47) Ker je treba nekatere določbe neprekinjeno uporabljati in da bi se izognili pravni negotovosti v obdobju od konca leta 2021 do datuma začetka veljavnosti uredbe o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2022, bi se morale določbe iz te uredbe, ki zadevajo prepovedi in zaprte sezone, še naprej uporabljati tudi v začetku leta 2022, dokler ne začne veljati uredba o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2022.

(48) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z dovoljenjem posameznim državam članicam za upravljanje dodelitev ribolovnega napora v skladu s sistemom kilovatnih dni. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

(49) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z dodeljevanjem dodatnega števila dni na morju za dokončno prekinitev ribolovnih dejavnosti in večjo prisotnost znanstvenih opazovalcev ter v zvezi z določitvijo oblik tabel za zbiranje in sporočanje informacij glede prenosa dni na morju med ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo države članice. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011.

(50) Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in ribičem Unije zagotovili preživetje, bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2021, razen določb o omejitvah ribolovnega napora, ki bi jih bilo treba uporabljati od 1. februarja 2021, in nekaterih določb za določene regije, ki bi morale imeti poseben datum začetka uporabe. Zaradi nujnosti bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi.

(51) Ustrezne regionalne organizacije za upravljanje ribištva (RFMO) ob koncu leta sprejmejo nekatere mednarodne ukrepe, ki ustvarjajo ali omejujejo ribolovne možnosti za Unijo in začnejo veljati pred začetkom veljavnosti te uredbe. Zato bi bilo treba določbe, s katerimi se takšni ukrepi izvedejo v pravu Unije, uporabljati retroaktivno. Zlasti ker ribolovna sezona na območju Konvencije CCAMLR traja od 1. decembra do 30. novembra in ker so zato nekatere ribolovne možnosti ali prepovedi na območju Konvencije CCAMLR določene za obdobje, ki se začne 1. decembra 2020, je ustrezno, da se zadevne določbe te uredbe uporabljajo od navedenega datuma. Taka retroaktivna uporaba ne posega v načelo legitimnih pričakovanj, saj je članicam CCAMLR prepovedano loviti brez dovoljenja na območju Konvencije CCAMLR.

(52) Kot posledica izstopa Združenega kraljestva iz Unije številni staleži postajajo deljeni staleži. Komisija bo začela dvostranska posvetovanja z Združenim kraljestvom in Norveško ter tristranska posvetovanja z Združenim kraljestvom in Norveško na podlagi osnutka stališča Unije, ki ga mora potrditi Svet. Ker ta posvetovanja še niso bila opravljena, bi moral Svet na način, ki dosledno spoštuje Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) ter pravice in obveznosti obalnih držav, pa tudi njihove suverenosti in jurisdikcije, določiti začasne TAC, ki se lahko lovijo v vodah Unije in mednarodnih vodah ter vodah tretjih držav, ki so plovilom Unije dovolile dostop do njihovih voda.

(53) Namen začasnih TAC bi moral biti zagotoviti nadaljevanje trajnostnih ribolovnih dejavnosti Unije, dokler se ta posvetovanja ne zaključijo v skladu s pravnim okvirom Unije in mednarodnimi obveznostmi ali, če jih ne bo mogoče uspešno zaključiti, dokler Svet ne določi enostranskih TAC za Unijo v letu 2021. Te začasne ribolovne možnosti nikakor ne bi smele ovirati določanja dokončnih ribolovnih možnosti v skladu z mednarodnimi sporazumi, zlasti s Sporazumom o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (11), ki se uporablja začasno od 1. januarja 2021 (12), in izidom posvetovanj, pravnim okvirom Unije in znanstvenim mnenjem. Kot splošni pristop bi morale ustrezati 25-odstotnemu deležu ribolovnih možnosti Unije, določenih za leto 2020. Delež teh ribolovnih možnosti, ki pripada Uniji, je bil izračunan v skladu z načelom relativne stabilnosti in haaškimi preferencami. Ta pristop ne posega v pristop, ki se lahko uporabi v prihodnjih mednarodnih sporazumih. V zelo omejenem številu primerov, in sicer kadar se staleži lovijo pretežno na začetku leta ali kadar znanstveno mnenje zahteva znatno zmanjšanje ribolovnih možnosti, bi bilo treba uporabiti drugačen odstotek. Unija se je o pristopu za določitev začasnih TAC posvetovala z zadevnimi tretjimi državami.

(54) Glede na znanstveno mnenje se biomasa drstitvenega staleža brancina v Keltskem morju, Rokavskem prelivu, Irskem morju in južnem Severnem morju (razdelki ICES 4b, 4c, 7a in 7d do 7h) zmanjšuje od leta 2009 ter je trenutno pod MSY Btrigger in le nekoliko nad Blim. Zaradi ukrepov, ki jih je sprejela Unija, se je ribolovna umrljivost zmanjšala in je trenutno pod točkovno vrednostjo FMSY. Vendar je lovni prirast majhen in od leta 2008 niha brez opaznih trendov. Zato bi bilo treba do posvetovanj s tretjimi državami začasno ohraniti omejitve ulova ter hkrati zagotoviti, da ciljna ribolovna umrljivost tega staleža ne preseže MSY. Kolikor se stalež brancina na tem območju deli s tretjimi državami, bi bilo zanj treba določiti začasne ukrepe za prvo četrtletje leta 2021, dokler ne bo znan izid mednarodnih pogajanj in posvetovanj.

(55) V mnenju ICES za leto 2021 je navedeno, da so staleži trske in mola v Keltskem morju pod Blim. Posebni popravni ukrepi za te staleže so bili že sprejeti na podlagi Uredbe (EU) 2020/123. Namen teh ukrepov je bil prispevati k obnovi zadevnih staležev. Cilj ukrepov za trsko je izboljšanje selektivnosti, saj bi predpisali obvezno uporabo orodij z nižjo ravnjo prilova trske na območjih, kjer so ulovi trske znatni, s čimer bi zmanjšali ribolovno umrljivost tega staleža pri mešanem ribolovu. Ukrepi za mola vključujejo tehnične spremembe značilnosti orodja z namenom zmanjšanja prilova mola. V skladu s členom 8 večletnega načrta za zahodne vode se v primeru, ko je po znanstvenem mnenju biomasa drstitvenega staleža katerega koli staleža iz člena 1(1) navedenega načrta pod Blim, sprejme dodatne popravne ukrepe, da se zagotovi hitra vrnitev staleža na ravni, ki so višje od tiste, ki omogoča MSY. Ti popravni ukrepi lahko zlasti vključujejo prekinitev usmerjenega ribolova zadevnega staleža in ustrezno zmanjšanje ribolovnih možnosti za navedene staleže ali druge staleže pri ribolovu, kjer prihaja do prilova trske ali mola.

(56) Ukrepi za zmanjšanje prilova rib iz družine Gadidae so funkcionalno povezani s TAC vrst, ulovljenih pri mešanem ribolovu skupaj z vrstami iz te družine (npr. vahnja, krilati romb, morska spaka in škamp), saj bi bilo treba brez teh ukrepov stopnje TAC ciljnih vrst znižati, da bi se zagotovila obnovitev staležev rib iz družine Gadidae. Zato je predlagano, da se ti ukrepi sprejmejo tudi za leto 2021, ob upoštevanju nadaljnje ocene teh ukrepov in dela držav članic severozahodnih voda.

(57) V skladu s procesom regionalizacije SRP so države članice severozahodnih voda na podlagi popravnih ukrepov, uvedenih leta 2020, predložile skupno priporočilo o širšem naboru posebnih ukrepov za zmanjšanje prilova trske in mola v Keltskem morju in sosednjih območjih. V to skupno priporočilo so vključeni tudi dodatni ukrepi selektivnosti za zmanjšanje prilova rib iz družine Gadidae v Irskem morju in na zahodu Škotske, ki temeljijo na podobnih ukrepih, uvedenih leta 2020.

(58) STECF meni, da so na splošno predlagani ukrepi bolj ali vsaj tako selektivni kot tehnični ukrepi iz Uredbe (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta (13), in Komisija trenutno razmišlja, da bi te ukrepe vključila v delegirani akt, ki temelji na skupnem priporočilu, ki so ga predložile države članice severozahodnih voda, ki imajo neposredni interes za upravljanje v severozahodnih vodah.

(59) Ti ukrepi so bolj celoviti in se bodo uporabljali na bolj stabilni podlagi, zato bi se morali funkcionalno povezani tehnični ukrepi uporabljati le, kadar ni v skladu s členom 15(2) Uredbe (EU) 2019/1241 sprejet noben delegirani akt o spremembi Priloge VI k navedeni uredbi z uvedbo ustreznih tehničnih ukrepov za severozahodne vode.

(60) Ribolovne možnosti bi bilo treba uporabljati ob doslednem spoštovanju prava Unije –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1 Predmet urejanja 1. Ta uredba določa ribolovne možnosti, ki so za nekatere staleže rib in skupine staležev rib na voljo v vodah Unije in ribiškim plovilom Unije v nekaterih vodah zunaj Unije. 2. Ribolovne možnosti iz odstavka 1 vključujejo: (a) omejitve ulova za leto 2021 in, kadar je tako določeno v tej uredbi, za leto 2022; (b) omejitve ribolovnega napora za leto 2021, razen omejitev ribolovnega napora iz Priloge II, ki se bodo uporabljale od 1. februarja 2021 do 31. januarja 2022; (c) ribolovne možnosti za obdobje od 1. decembra 2020 do 30. novembra 2021 za nekatere staleže na območju Konvencije CCAMLR.

Člen 2 Področje uporabe 1. Ta uredba se uporablja za naslednja plovila: (a) ribiška plovila Unije; (b) plovila tretjih držav v vodah Unije. 2. Ta uredba se uporablja tudi za: (a) rekreacijski ribolov, kadar je takšen ribolov izrecno naveden v zadevnih določbah te uredbe, in (b) gospodarski ribolov z obale.

Člen 3 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Poleg tega se uporabljajo še naslednje opredelitve pojmov: (a) „plovilo tretje države“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo tretje države in je v njej registrirano; (b) „rekreacijski ribolov“ pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki morske biološke vire izkoriščajo za rekreacijo, turizem ali šport; (c) „mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali jurisdikcije katere koli države; (d) „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni: (i) za ribolov, za katerega velja izjema od obveznosti iztovarjanja iz člena 15(4) do (7) Uredbe (EU) št. 1380/2013, količino rib iz posameznega staleža, ki se lahko iztovori vsako leto; (ii) za vse druge vrste ribolova količino rib iz posameznega staleža, ki se lahko ulovi vsako leto; (e) „kvota“ pomeni delež TAC, ki je dodeljen Uniji, državi članici ali tretji državi; (f) „analitična ocena“ pomeni količinsko oceno trendov v danem staležu na podlagi podatkov o biologiji in izkoriščanju staleža, ki so bili v znanstvenem pregledu označeni kot dovolj kakovostni za pripravo znanstvenega mnenja o možnostih za prihodnje ulove; (g) „velikost mrežnega očesa“ pomeni velikost mrežnega očesa ribiških mrež, kot je opredeljena v točki 34 člena 6 Uredbe (EU) št. 2019/1241; (h) „register ribiške flote Unije“ pomeni register, ki ga je vzpostavila Komisija v skladu s členom 24(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (i) „ribolovni ladijski dnevnik“ pomeni ladijski dnevnik iz člena 14 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (j) „instrumentna boja“ pomeni bojo, jasno označeno z edinstveno referenčno številko, ki omogoča identifikacijo njenega lastnika, in opremljeno s sistemom za satelitsko sledenje, ki omogoča spremljanje njenega položaja; (k) „operativna boja“ pomeni vsako predhodno aktivirano, vključeno in nameščeno instrumentno bojo na morju na plavajočih napravah za zbiranje rib ali plavajočih objektih, ki oddaja podatke o položaju in druge razpoložljive informacije, kot so na primer približne meritve ultrazvočnega globinomera.

Člen 4 Ribolovna območja V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve območij: (a) območja ICES (Mednarodni svet za raziskovanje morja) so geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (14); (b) „Skagerrak“ pomeni geografsko območje, ki je na zahodu omejeno s črto od svetilnika Hanstholm do svetilnika Lindesnes in na jugu s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna ter od te točke do najbližje točke na švedski obali; (c) „Kattegat“ pomeni geografsko območje, ki je na severu omejeno s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali ter na jugu s črto od Hasenøreja do Gnibens Spidsa, od Korshageja do Spodsbjerga in od Gilbjerg Hoveda do Kullena; (d) „funkcionalna enota 16 podobmočja ICES 7“ pomeni geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: — 53o 30' S 15o 00' Z, — 53o 30' S 11o 00' Z, — 51o 30' S 11o 00' Z, — 51o 30' S 13o 00' Z, — 51o 00' S 13o 00' Z, — 51o 00' S 15o 00' Z; (e) „funkcionalna enota 25 razdelka ICES 8c“ pomeni geografsko morsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: — 43o 00' S 9o 00' Z, — 43o 00' S 10o 00' Z, — 43o 30' S 10o 00' Z, — 43o 30' S 9o 00' Z, — 44o 00' S 9o 00' Z, — 44o 00' S 8o 00' Z, — 43o 30' S 8o 00' Z; (f) „funkcionalna enota 26 razdelka ICES 9a“ pomeni geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: — 43o 00' S 8o 00' Z, — 43o 00' S 10o 00' Z, — 42o 00' S 10o 00' Z, — 42o 00' S 8o 00' Z; (g) „funkcionalna enota 27 razdelka ICES 9a“ pomeni geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: — 42o 00' S 8o 00' Z, — 42o 00' S 10o 00' Z, — 38o 30' S 10o 00' Z, — 38o 30' S 9o 00' Z, — 40o 00' S 9o 00' Z, — 40o 00' S 8o 00' Z; (h) „funkcionalna enota 30 razdelka ICES 9a“ pomeni geografsko območje pod jurisdikcijo Španije v Cadiškem zalivu in v sosednjih vodah razdelka 9a; (i) „funkcionalna enota 31 razdelka ICES 8c“ pomeni geografsko morsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: — 43o 30' S 6o 00' Z, — 44o 00' S 6o 00' Z, — 44o 00' S 2o 00' Z, — 43o 30' S 2o 00' Z; (j) „Cadiški zaliv“ pomeni geografsko območje v razdelku ICES 9a vzhodno od zemljepisne dolžine 7o 23' 48'' Z; (k) „območje Konvencije CCAMLR (Komisija za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki)“ je geografsko območje, opredeljeno v točki (a) člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 601/2004 (15); (l) območja CECAF (Odbor za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik) so geografska območja, določena v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 216/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (16); (m) „območje Konvencije IATTC (Medameriška komisija za tropske tune)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o krepitvi Medameriške komisije za tropske tune, ustanovljene leta 1949 s Konvencijo med Združenimi državami Amerike in Republiko Kostariko (17); (n) „območje Konvencije ICCAT (Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku)“ je geografsko območje, opredeljeno v Mednarodni konvenciji za ohranitev tunov v Atlantiku (18); (o) „območje pristojnosti IOTC (Komisija za tuna v Indijskem oceanu)“ je geografsko območje, opredeljeno v Sporazumu o ustanovitvi Komisije za tuna v Indijskem oceanu (19); (p) območja NAFO (Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika) so geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 217/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (20); (q) „območje Konvencije SEAFO (Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov v jugovzhodnem Atlantiku (21); (r) „območje Sporazuma SIOFA (Sporazum o ribolovu v južnem Indijskem oceanu)“ je geografsko območje, opredeljeno v Sporazumu o ribolovu v južnem Indijskem oceanu (22); (s) „območje Konvencije SPRFMO (Regionalna organizacija za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v južnem Tihem oceanu (23); (t) „območje Konvencije WCPFC (Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana (24); (u) „odprto morje Beringovega morja“ je geografsko območje odprtega morja Beringovega morja več kakor 200 morskih milj od temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnega morja obalnih držav Beringovega morja; (v) „območje prekrivanja med IATTC in WCPFC“ je geografsko območje, ki ga opredeljujejo naslednje meje: — zemljepisna dolžina 150o Z, — zemljepisna dolžina 130o Z, — zemljepisna širina 4o J, — zemljepisna širina 50o J.

NASLOV II

RIBOLOVNE MOŽNOSTI ZA RIBIŠKA PLOVILA UNIJE

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 5 TAC in dodelitve 1. TAC za ribiška plovila Unije v vodah Unije ali nekaterih vodah zunaj Unije in dodeljevanje takih TAC državam članicam ter po potrebi pogoji, ki so s tem funkcionalno povezani, so določeni v Prilogi I. 2. Ribiškim plovilom Unije se lahko dovoli ribolov v okviru TAC iz Priloge I k tej uredbi v vodah, ki spadajo pod ribolovno jurisdikcijo Ferskih otokov, Grenlandije in Norveške, ter na ribolovnem območju okrog otoka Jan Mayen, če izpolnjujejo pogoje iz člena 22 te uredbe in dela A Priloge V k tej uredbi ter pogoje iz Uredbe (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta (25) in njenih izvedbenih določb. 3. Ribiškim plovilom Unije se lahko dovoli ribolov v okviru TAC iz Priloge I k tej uredbi v vodah, ki spadajo pod ribolovno jurisdikcijo Združenega kraljestva, če izpolnjujejo pogoje iz člena 22 te uredbe in Uredbe (EU) 2017/2403 in njenih izvedbenih določb.

Člen 6 TAC, ki jih določijo države članice 1. TAC za nekatere staleže rib določi zadevna država članica. Ti staleži so določeni v Prilogi I. 2. TAC, ki jih določi država članica: (a) so skladni z načeli in pravili SRP, zlasti z načelom trajnostnega izkoriščanja staleža, ter (b) zagotovijo: (i) če je analitična ocena na voljo, izkoriščanje staleža, ki je kolikor je mogoče v skladu z MSY, ali (ii) če analitična ocena ni na voljo ali je nepopolna, izkoriščanje staleža v skladu s previdnostnim pristopom k upravljanju ribištva. 3. Vsaka zadevna država članica Komisiji do 15. marca 2021 predloži naslednje informacije: (a) sprejete TAC; (b) podatke, ki jih zbere in oceni zadevna država članica ter na katerih temeljijo sprejeti TAC; (c) podrobnosti o tem, kako sprejeti TAC izpolnjujejo zahteve iz odstavka 2.

Člen 7 Uporaba začasnih TAC 1. Kadar je v tabeli ribolovnih možnosti v Prilogi IA ali Prilogi IB naveden sklic na ta odstavek, so ribolovne možnosti iz navedene tabele začasne in se uporabljajo od 1. januarja do 31. marca 2021. Navedene začasne ribolovne možnosti ne posegajo v določitev dokončnih ribolovnih možnosti za leto 2021 v skladu z izidom mednarodnih pogajanj ali posvetovanj, znanstvenim mnenjem, veljavnimi določbami Uredbe (EU) št. 1380/2013 in zadevnimi večletnimi načrti. 2. Plovila Unije lahko lovijo staleže v skladu z začasnimi ribolovnimi možnostmi iz odstavka 1, v vodah Unije in mednarodnih vodah ter vodah tretjih držav, ki so plovilom Unije dovolile dostop do njihovih voda.

Člen 8 Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova 1. Ulov, za katerega ne velja obveznost iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, se obdrži na krovu ali iztovori le, če: (a) so ulov opravila plovila, ki plujejo pod zastavo države članice, ki ima kvoto, in ta kvota ni izčrpana ali (b) je ulov sestavljen iz deleža kvote Unije, ki državam članicam ni bila dodeljena s kvotami, in ta kvota Unije ni izčrpana. 2. Staleži neciljnih vrst znotraj varnih bioloških mej iz člena 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013 so določeni v Prilogi I k tej uredbi za namene odstopanja od obveznosti vštevanja ulova v zadevne kvote, določene v navedenem členu.

Člen 9 Mehanizem izmenjave kvot za TAC za neizogiben prilov, povezan z obveznostjo iztovarjanja 1. Da bi se upoštevala uvedba obveznosti iztovarjanja in da bi se kvote za nekatere prilove dale na voljo državam članicam, ki nimajo kvot, se za TAC, določene v Prilogi IA, uporablja mehanizem izmenjave kvot iz odstavkov 2 do 5 tega člena. 2. 6 % vsake kvote v okviru začasnih TAC za trsko v Keltskem morju, trsko zahodno od Škotske, mola v Irskem morju in morsko ploščo v razdelkih ICES 7h, 7j in 7k ter 3 % vsake kvote v okviru začasnega TAC za mola zahodno od Škotske, ki se dodelijo vsaki državi članici, se dajo na voljo za skupen fond za izmenjavo kvot, ki se vzpostavi 1. januarja 2021. Države članice brez kvot imajo izključen dostop do skupnega fonda kvot do 31. marca 2021. 3. Količin, vzetih iz skupnega fonda, ni dovoljeno izmenjati ali prenesti v naslednje leto. Vse neporabljene količine se po 31. marcu 2021 vrnejo tistim državam članicam, ki so prvotno prispevale v skupen fond za izmenjavo kvot. 4. Kvote, ki so dane na voljo v zameno, se po možnosti vzamejo s seznama TAC, ki jih določi vsaka država članica, ki prispeva v skupen fond, kot je navedeno v Dodatku k Prilogi IA. 5. Kvote iz odstavka 4 imajo enakovredno tržno vrednost, pri čemer se uporablja tržni menjalni tečaj ali drug za obe strani sprejemljiv menjalni tečaj. Če druge možnosti ni, se uporablja enakovredna tržna vrednost v skladu s povprečjem cen v Uniji v preteklem letu, ki jih sporoči Evropska opazovalnica trgov za proizvode iz ribištva in akvakulture (EUMOFA). 6. Če mehanizem izmenjave kvot iz odstavkov 2 do 5 tega člena državam članicam ne omogoča, da svoje neizogibne prilove krijejo v podobnem obsegu, si države članice prizadevajo, da bi se dogovorile o izmenjavi kvot na podlagi člena 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, pri čemer zagotovijo, da imajo izmenjane kvote enakovredno tržno vrednost.

Člen 10 Omejitve ribolovnega napora v razdelku ICES 7e 1. Tehnični vidiki pravic in obveznosti v povezavi s Prilogo II za upravljanje staleža morskega lista v razdelku ICES 7e so za obdobja iz točke (b) člena 1(2) določeni v Prilogi II. 2. Kadar država članica tako zahteva v skladu s točko 7.4 Priloge II, lahko Komisija z izvedbenimi akti državi članici prosilki dodeli dodatno število dni na morju poleg tistih iz točke 5 navedene priloge, ki ga lahko država članica zastave odobri plovilu za prisotnost v razdelku ICES 7e, če ima na krovu katero od reguliranih orodij. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 58(2). 3. Komisija lahko na podlagi programa okrepljenega znanstvenega opazovanja iz točke 8.1 Priloge II z izvedbenimi akti državi članici prosilki dodeli poleg dni iz točke 5 navedene priloge največ tri dodatne dni med 1. februarjem 2021 in 31. januarjem 2022, ko sme biti plovilo prisotno v razdelku ICES 7e. Taka dodelitev se izvede na podlagi opisa, ki ga predloži ta država članica v skladu s točko 8.3 Priloge II, in po posvetovanju s STECF. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 58(2).

Člen 11 Ukrepi za ribolov brancina 1. Za ribiška plovila Unije in gospodarski ribolov z obale je prepovedano loviti brancina v razdelkih ICES 4b in 4c ter na podobmočju ICES 7. Prav tako je prepovedano obdržati, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati brancina, ulovljenega na navedenih območjih. 2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko ribiška plovila Unije januarja 2021 v razdelkih ICES 4b, 4c, 7d, 7e, 7f in 7h lovijo brancina ter obdržijo, pretovarjajo, premeščajo ali iztovarjajo brancina, ulovljenega na navedenem območju, z naslednjim orodjem in znotraj naslednjih omejitev: (a) z uporabo pridnenih vlečnih mrež (26) količina neizogibnega prilova ne presega 520 kilogramov na dva meseca in 5 % teže celotnega ulova morskih organizmov na krovu plovila na ribolovno potovanje; (b) z uporabo potegalk (27) količina neizogibnega prilova ne presega 520 kilogramov na dva meseca in 5 % teže celotnega ulova morskih organizmov na krovu plovila na ribolovno potovanje; (c) z uporabo trnkov in vrvic (28) količina ne presega 1,43 tone na plovilo; (d) z uporabo zabodnih mrež na kolih (29) količina neizogibnega prilova ne presega 0,35 tone na plovilo. Odstopanja iz prvega pododstavka se uporabljajo za ribiška plovila Unije, ki so zabeležila ulove brancina v obdobju od 1. julija 2015 do 30. septembra 2016: v točki (c) z zabeleženimi ulovi s trnki in vrvicami ter v točki (d) z zabeleženimi ulovi z zabodnimi mrežami na kolih. V primeru zamenjave ribiškega plovila Unije lahko države članice dovolijo, da se odstopanje uporabi za drugo ribiško plovilo, pod pogojem, da se število ribiških plovil Unije, za katera velja to odstopanje, in njihova skupna ribolovna zmogljivost ne povečata. 3. Omejitve ulova iz odstavka 2 niso prenosljive med plovili in, če se uporablja mesečna omejitev, iz enega v drug mesec. Za ribiška plovila Unije, ki uporabljajo več orodij v istem koledarskem mesecu, se uporabi najnižja omejitev ulova iz odstavka 2 za vsako orodje. Države članice Komisiji sporočijo podatke o celotnem ulovu brancina po posameznih vrstah orodja najpozneje v 15 dneh po koncu vsakega meseca. 4. Francija in Španija zagotovita, da ribolovna umrljivost brancina v razdelkih ICES 8a in 8b zaradi njunega gospodarskega in rekreacijskega ribolova ne preseže točkovne vrednosti FMSY, kar znaša 3 108 ton celotnega ulova, kot je določeno v členu 4(3) Uredbe (EU) 2019/472. 5. Pri rekreacijskem ribolovu, tudi z obale, sta v razdelkih ICES 4b, 4c, 6a, 7a do 7k: (a) od 1. januarja do 28. februarja za brancina dovoljena le ribolov z ribiško palico ali ročno ribiško vrvico in izpustitev. V navedenem obdobju je prepovedano obdržati, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati brancina, ulovljenega na navedenem območju; (b) od 1. do 31. marca lahko vsak ribič ulovi in obdrži največ dva osebka brancina na dan; najmanjša velikost obdržanega brancina je 42 cm. Točka (b) prvega pododstavka se ne uporablja za pritrjene mreže, s katerimi se brancin v obdobju iz navedene točke ne sme niti uloviti niti v njih obdržati. 6. Pri rekreacijskem ribolovu, tudi z obale, v razdelkih ICES 8a in 8b lahko vsak ribič ulovi in obdrži največ dva osebka brancina na dan. Ta odstavek se ne uporablja za pritrjene mreže, s katerimi se brancin ne sme niti uloviti niti v njih obdržati. 7. Odstavka 5 in 6 ne posegata v strožje nacionalne ukrepe za rekreacijski ribolov.

Člen 12 Ukrepi za ribolov jegulje v vodah Unije območja ICES Vsak ciljni, naključni in rekreacijski ribolov jegulje v vodah Unije območja ICES in brakičnih vodah, kot so estuarji, obalne lagune in somornice, je prepovedan v obdobju treh zaporednih mesecev, ki ga določi vsaka zadevna država članica med 1. avgustom 2021 in 28. februarjem 2022. Države članice najpozneje 1. junija 2021 Komisiji sporočijo, katero obdobje so določile.

Člen 13 Posebne določbe o dodelitvah ribolovnih možnosti 1. Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v tej uredbi, ne posega v: (a) izmenjave na podlagi člena 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (b) odbitke in ponovne dodelitve na podlagi člena 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (c) ponovne dodelitve v skladu s členoma 12 in 47 Uredbe Sveta (EU) 2017/2403; (d) dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96 in člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (e) količine, ki so bile zadržane v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96 in členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (f) odbitke na podlagi členov 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (g) prenose in izmenjave kvot v skladu s členom 23 te uredbe. 2. Staleži, za katere velja previdnostni ali analitski TAC, so za namene vsakoletnega upravljanja TAC in kvot iz Uredbe (ES) št. 847/96 določeni v Prilogi I k tej uredbi. 3. Razen kadar je drugače določeno v Prilogi I k tej uredbi, se za staleže, za katere velja previdnostni TAC, uporablja člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96, za staleže, za katere velja analitski TAC, pa člen 3(2) in (3) ter člen 4 navedene uredbe. 4. Člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporabljata, kadar država članica uporabi vsakoletno prilagodljivost, določeno v členu 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Člen 14 Zaprte ribolovne sezone za prave peščenke Gospodarski ribolov pravih peščenk s pridneno vlečno mrežo, potegalko ali podobnim vlečnim orodjem z velikostjo mrežnega očesa manj kot 16 mm je v razdelkih ICES 2a in 3a ter na podobmočju ICES 4 prepovedan od 1. januarja do 31. marca 2021.

Člen 15 Tehnični ukrepi za trsko in mola v Keltskem morju 1. Za plovila Unije, ki lovijo z vlečnimi mrežami in potegalkami v razdelkih ICES 7f in 7g, delu razdelka ICES 7h, ki leži severno od zemljepisne širine 49o 30' S, in delu razdelka ICES 7j, ki leži severno od zemljepisne širine 49o 30' S in vzhodno od zemljepisne dolžine 11o Z, se uporabljajo naslednji ukrepi: (a) plovila Unije, ki lovijo s pridnenimi vlečnimi mrežami ali potegalkami, uporabljajo orodje z eno od naslednjih velikosti mrežnega očesa: (i) vrečo s 110-milimetrskimi mrežnimi očesi in oknom s 120-milimetrskimi kvadratastimi mrežnimi očesi; (ii) vrečo T90 s 100-milimetrskimi mrežnimi očesi; (iii) vrečo s 120-milimetrskimi mrežnimi očesi; (iv) vrečo s 100-milimetrskimi mrežnimi očesi in oknom s 160-milimetrskimi kvadratastimi mrežnimi očesi; (b) poleg ukrepov iz točke (a) plovila Unije, ki lovijo s pridnenimi vlečnimi mrežami, katerih ulov, merjen pred kakršnimi koli zavržki, zajema najmanj 20 % vahnje, uporabljajo: (i) ribolovno orodje, izdelano z najmanj enometrsko razdaljo med ribiško vrvico in ščitnikom talne vrvi, ali (ii) vsa sredstva, za katera se je v skladu z oceno ICES ali STECF izkazalo, da so vsaj enako selektivna za izogibanje trski, in jih je odobrila Komisija. 2. Države članice lahko iz uporabe točke (b) odstavka 1 izvzamejo plovila, ki lovijo s pridnenimi vlečnimi mrežami in katerih ulov, merjen pred kakršnimi koli zavržki, vsebuje manj kot 1,5 % trske, pod pogojem, da se za ta plovila od 1. julija 2021 postopoma povečuje prisotnost opazovalcev na morju do vsaj 20 % vseh ribolovnih potovanj. 3. Plovilom Unije, ki v razdelkih ICES 7f do 7k in v območju zahodno od zemljepisne dolžine 5o Z v razdelku ICES 7e lovijo s pridnenimi vlečnimi mrežami in potegalkami, je ribolov prepovedan, razen če uporabljajo vrečo z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa vsaj 100 mm. Kljub temu se ta zahteva glede uporabe vreče z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa ne uporablja za plovila, katerih prilov trske pri ribolovu zunaj območij iz odstavka 1 ne presega 1,5 %, v skladu z oceno STECF. 4. Ukrepi iz odstavka 3 se od 1. junija 2021 uporabljajo za plovila Unije, ki v razdelkih ICES 7b in 7c lovijo s pridnenimi vlečnimi mrežami in potegalkami. Plovila Unije, ki lovijo na teh območjih, lahko uporabljajo tudi drugo ribolovno orodje, ki ima v skladu z oceno STECF pri mešanem pridnenem ribolovu enako ali boljšo selektivnost kot orodje z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa vreče najmanj 100 mm in ga odobri Komisija. 5. Z odstopanjem od odstavka 1 plovila, ki v razdelkih ICES 7f in 7g, delu razdelka ICES 7h, ki leži severno od zemljepisne širine 49o 30' S, in delu razdelka ICES 7j, ki leži severno od zemljepisne širine 49o 30' S in vzhodno od zemljepisne dolžine 11o Z: (a) lovijo s pridnenimi vlečnimi mrežami ali potegalkami, katerih ulov predstavlja več kot 30 % škampa, uporabijo eno od naslednjih orodij: (i) okno s kvadratastimi mrežnimi očesi velikosti 300 mm; vendar plovila, katerih skupna dolžina je manj kot 12 metrov, lahko uporabljajo okno s kvadratastimi mrežnimi očesi velikosti 200 mm; (ii) ploskev Seltra; (iii) izločevalno rešetko z razdaljo med prečkami 35 mm iz dela B Priloge VI k Uredbi (EU) 2019/1241 ali podobno selektivno napravo Netgrid; (iv) vrečo z mrežnimi očesi velikosti 100 mm in oknom s kvadratastimi mrežnimi očesi velikosti 100 mm; (v) dvojno vrečo, katere skrajna zgornja vreča je sestavljena iz mreže T90 z mrežnimi očesi velikosti najmanj 90 mm in ki je opremljena z ločevalno ploskvijo z velikostjo mrežnega očesa največ 300 mm; (b) lovijo s pridnenimi vlečnimi mrežami ali potegalkami in pri katerih ulov predstavlja več kot 55 % mola ali 55 % morske spake, osliča ali krilatega romba skupaj, uporabljajo eno od naslednjih orodij: (i) vrečo s 100-milimetrskimi mrežnimi očesi in oknom s 100-milimetrskimi kvadratastimi mrežnimi očesi; (ii) vrečo T90 s 100-milimetrskimi mrežnimi očesi in podaljšek. 6. V skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 in členom 27(2) Uredbe (EU) 2019/1241 se odstotki ulova izračunajo kot delež žive teže vseh morskih bioloških virov, iztovorjenih po vsakem ribolovnem potovanju.

Člen 16 Tehnični ukrepi v Irskem morju Za ribiška plovila Unije, ki v razdelku ICES 7a (Irsko morje) lovijo s pridnenimi vlečnimi mrežami ali potegalkami, se uporabljajo naslednji ukrepi: (a) plovila, ki lovijo s pridnenimi vlečnimi mrežami ali potegalkami z mrežnimi očesi vreče velikosti 70 mm ali več in manj kot 100 mm ter pri katerih več kot 30 % ulova predstavlja škamp, uporabljajo eno od naslednjih orodij: (i) okno s kvadratastimi mrežnimi očesi velikosti 300 mm; vendar plovila, katerih skupna dolžina je manj kot 12 metrov, lahko uporabljajo okno s kvadratastimi mrežnimi očesi velikosti 200 mm; (ii) ploskev Seltra; (iii) izločevalno rešetko z razdaljo med prečkami 35 mm; (iv) mrežo CEFAS (center Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science) Netgrid; (v) vlečno mrežo z izločevalno zaklopnico; (b) plovila skupne dolžine 12 metrov ali več, ki lovijo s pridnenimi vlečnimi mrežami ali potegalkami in katerih ulov predstavlja več kot 10 % vahnje, trske ter raže skupaj, uporabljajo vrečo z mrežnimi očesi 120 mm; (c) plovila skupne dolžine 12 metrov ali več, ki lovijo s pridnenimi vlečnimi mrežami ali potegalkami in katerih ulov predstavlja manj kot 10 % vahnje, trske in raže skupaj, uporabljajo vrečo z mrežnimi očesi velikosti 100 mm in oknom s kvadratastimi mrežnimi očesi velikosti 100 mm. Točka (c) prvega odstavka se ne uporablja za plovila, pri katerih ulov predstavlja več kot 30 % škampa ali več kot 85 % kraljevske pokrovače (Aequipecten opercularis).

Člen 17 Tehnični ukrepi zahodno od Škotske Za ribiška plovila Unije, ki lovijo škampa (Nephrops norvegicus) v razdelkih ICES 6a in 5b, v vodah Unije vzhodno od 12o Z (zahodno od Škotske) s pridnenimi vlečnimi mrežami ali potegalkami, se uporabljajo naslednji ukrepi: (a) plovila uporabljajo okno s kvadratastimi mrežnimi očesi (ohranjen položaj) velikosti najmanj 300 mm za plovila, ki uporabljajo vrečo z velikostjo mrežnega očesa, manjšo od 100 mm; vendar za plovila, katerih skupna dolžina je manj kot 12 metrov, ali katerih moč motorja je največ 200 kW, je lahko skupna dolžina plošče 2 m, sama plošča pa 200 mm; (b) plovila, pri katerih ulov predstavlja več kot 30 % škampa, uporabljajo okno s kvadratastimi mrežnimi očesi (ohranjen položaj) velikosti najmanj 160 mm za plovila, ki uporabljajo vrečo z velikostjo mrežnega očesa 100–119 mm.

Člen 18 Popravni ukrepi za trsko v Severnem morju 1. Območja, zaprta za ribolov, razen s pelagičnim orodjem (zaporne plavarice in vlečne mreže), ter obdobja prepovedi ribolova so določena v Prilogi IV. 2. Plovila, ki lovijo s pridnenimi vlečnimi mrežami in potegalkami z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa vsaj 70 mm v razdelkih ICES 4a in 4b ali vsaj 90 mm v razdelku ICES 3a in parangali (30), ne smejo loviti v vodah Unije razdelka ICES 4a severno od zemljepisne širine 58o 30′ 00″ S in južno od zemljepisne širine 61o 30′ 00 S ter v vodah Unije razdelkov ICES 3a.20 (Skagerrak), 4a in 4b severno od zemljepisne širine 57o 00′ 00″ S in vzhodno od zemljepisne dolžine 5o 00′ 00″ V. 3. Z odstopanjem od odstavka 2 lahko ribiška plovila iz navedenega odstavka lovijo na območjih iz navedenega odstavka, če izpolnjujejo vsaj eno od naslednjih meril: (a) odstotek ulova trske ne presega 5 % celotnega ulova na ribolovno potovanje; za plovila, katerih ulov trske v obdobju 2017–2019 ni presegel 5 % celotnega ulova, se domneva, da izpolnjujejo to merilo, če še naprej uporabljajo enako orodje, kot so ga uporabljala v navedenem obdobju; ta domneva se lahko ovrže; (b) uporablja se regulirana zelo selektivna pridnena vlečna mreža ali potegalka, ki v skladu z znanstveno študijo dosega vsaj 30-odstotno zmanjšanje ulova trske v primerjavi s plovili, ki lovijo z osnovnimi velikostmi mrežnega očesa za vlečno orodje iz točke 1.1 dela B Priloge V k Uredbi (EU) 2019/1241; take študije lahko oceni STECF; v primeru negativne ocene STECF se uporaba tega orodja ne šteje več za veljavno na območjih iz odstavka 2 tega člena; (c) za plovila, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže in potegalke z velikostjo mrežnega očesa 100 mm ali več (TR1), se uporabljajo naslednje vrste zelo selektivnega orodja: (i) vlečne mreže s trebušastim delom (belly trawl), katerih najmanjša velikost mrežnega očesa v tem delu znaša 600 mm; (ii) dvignjena ribiška vrvica (0,6 m); (iii) horizontalna izločevalna mreža z izhodnim oknom z velikimi mrežnimi očesi; (d) za plovila, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže in potegalke z velikostjo mrežnega očesa 70 mm ali več v razdelku ICES 4a in 90 mm ali več v razdelku ICES 3a ter manj kot 100 mm (TR2), se uporabljajo naslednje vrste zelo selektivnega orodja: (i) horizontalna izločevalna rešetka z največjo razdaljo med prečkami 50 mm za ločevanje bokoplut od somernih rib ter prehodno odprtino za somerne ribe; (ii) ploskev Seltra s 300-milimetrskimi kvadratnimi mrežnimi očesi; (iii) izločevalna rešetka z največjo razdaljo med prečkami 35 mm in prehodno odprtino za ribe; (e) za plovila velja nacionalni načrt za izogibanje ulovu trske, da bi se s prostorskimi ali tehničnimi ukrepi ali kombinacijo teh ukrepov ulov trske, skladno z ribolovno umrljivostjo, ohranil na ravni, ki ustreza ribolovnim možnostim, določenim na podlagi znanstvenega mnenja; take načrte bi moral za države članice oceniti STECF, za tretje države pa njihov ustrezni nacionalni znanstveni organ, in sicer najpozneje dva meseca po njihovem začetku izvajanja, ter jih po potrebi nadalje revidirati, če se pri teh ocenah ugotovi, da cilj nacionalnega načrta za izogibanje ulovu trske ne bo dosežen. 4. Države članice okrepijo spremljanje, nadzor in opazovanje plovil iz odstavka 2, da bi se nadzorovalo izpolnjevanje pogojev iz točk (a) do (e) odstavka 3. 5. Ukrepi iz tega člena se ne uporabljajo za ribolovne operacije, ki se izvajajo izključno za namen znanstvenih raziskav, pod pogojem, da je izvajanje teh raziskav v celoti skladno s pogoji iz člena 25 Uredbe (EU) 2019/1241.

Člen 19 Popravni ukrepi za trsko v Kattegatu 1. Plovila Unije, ki v Kattegatu lovijo s pridnenimi vlečnimi mrežami (kode orodij: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX in PTB) z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa 70 mm, uporabljajo eno od naslednjih selektivnih orodij: (a) izločevalno rešetko z največjo razdaljo med prečkami 35 mm in prehodno odprtino za ribe; (b) izločevalno rešetko z največjo razdaljo med prečkami 50 mm za ločevanje bokoplut od somernih rib ter prehodno odprtino za somerne ribe; (c) ploskev Seltra s 300-milimetrskimi kvadratnimi mrežnimi očesi; (d) regulirano zelo selektivno orodje, katerega tehnične lastnosti v skladu z znanstveno študijo, ki jo oceni STECF, zagotavljajo, da se ulovi manj kot 1,5 % trske, če je to edino orodje, ki ga ima zadevno plovilo na krovu. 2. Plovila Unije, ki sodelujejo v projektu zadevne države članice in imajo delujočo opremo za popolno dokumentiran ribolov, lahko uporabljajo orodje v skladu z delom B Priloge V k Uredbi (EU) 2019/1241. Zadevne države članice seznam teh plovil sporočijo Komisiji. 3. Ukrepi iz tega člena se ne uporabljajo za ribolovne operacije, ki se izvajajo izključno za namen znanstvenih raziskav, pod pogojem, da je izvajanje teh raziskav v celoti skladno s pogoji iz člena 25 Uredbe (EU) 2019/1241.

Člen 20 Prepovedane vrste 1. Ribiškim plovilom Unije je prepovedano loviti, obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati naslednje vrste: (a) žarkasta raža (Raja radiata) v vodah Unije razdelkov ICES 2a, 3a in 7d ter podobmočja ICES 4; (b) rdeča sluzoglavka (Beryx splendens) na podobmočju NAFO 6; (c) luskasti globokomorski trnež (Centrophorus squamosus) v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES 1 in 14; (d) portugalski trnež (Centroscymnus coelolepis) v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES 1 in 14; (e) temni morski pes (Dalatias licha) v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES 1 in 14; (f) kljunati morski pes (Deania calcea) v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES 1 in 14; (g) kompleks vrst (Dipturus cf. flossada in Dipturus cf. intermedia) kljunate raže (Dipturus batis) v vodah Unije razdelka ICES 2a ter podobmočij ICES 3, 4, 6, 7, 8, 9 in 10; (h) veliki svetilec (Etmopterus princeps) v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES 1 in 14; (i) pepelasti morski pes (Galeorhinus galeus), ulovljen s parangalom v vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 ter v vodah Unije in mednarodnih vodah podobmočij ICES 1, 5, 6, 7, 8, 12 in 14; (j) atlantski morski pes (Lamna nasus) v vseh vodah; (k) raža trnjevka (Raja clavata) v vodah Unije razdelka ICES 3a; (l) valovito progasta raža (Raja undulata) v vodah Unije podobmočij ICES 6 in 10; (m) orjaški kitovec (Rhincodon typus) v vseh vodah; (n) navadni goslaš (Rhinobatos rhinobatos) v Sredozemskem morju; (o) trnež (Squalus acanthias) v vodah Unije podobmočij ICES 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 in 10, razen v skladu s programi izogibanja prilovu, kot so določeni v Prilogi IA. 2. Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavka 1 ne smejo poškodovati. Osebki se takoj izpustijo.

Člen 21 Prenos podatkov Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi z iztovarjanjem količin ujetih staležev in ribolovnim naporom, pri tem uporabijo kode staležev iz Priloge I k tej uredbi.

POGLAVJE II

DOVOLJENJA ZA RIBOLOV V VODAH TRETJIH DRŽAV

Člen 22 Dovoljenja za ribolov 1. Največje število dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah tretje države je, kjer je ustrezno, določeno v delu A Priloge V. 2. Kadar država članica prenese kvoto na drugo državo članico (v nadaljnjem besedilu: zamenjava) na ribolovnih območjih iz dela A Priloge V k tej uredbi v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, ob tem ustrezno prenese tudi dovoljenja za ribolov, o prenosu pa uradno obvesti Komisijo. Vendar skupno število dovoljenj za ribolov za posamezno ribolovno območje, določeno v delu A Priloge V k tej uredbi, ne sme biti preseženo.

POGLAVJE III

Ribolovne možnosti v vodah regionalnih organizacij za upravljanje ribištva

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 23 Prenosi in izmenjave kvot 1. Kadar so v skladu s pravili regionalnih organizacij za upravljanje ribištva (RFMO) med pogodbenicami RFMO dovoljeni prenosi ali izmenjave kvot, lahko država članica (v nadaljnjem besedilu: zadevna država članica) s pogodbenico RFMO razpravlja in po potrebi določi možen okvir nameravanega prenosa ali izmenjave kvot. 2. Komisija lahko po uradnem obvestilu zadevne države članice odobri okvir nameravanega prenosa ali izmenjave kvot, o katerem je država članica razpravljala z ustrezno pogodbenico RFMO. Nato Komisija brez nepotrebnega odlašanja izrazi soglasje, s katerim se zaveže k takemu prenosu ali izmenjavi kvot z ustrezno pogodbenico RFMO. Komisija o dogovorjenem prenosu ali izmenjavi kvot uradno obvesti sekretariat RFMO v skladu s pravili navedene organizacije. 3. Komisija obvesti države članice o dogovorjenem prenosu ali izmenjavi kvot. 4. Ribolovne možnosti, prejete od ustrezne pogodbenice RFMO ali prenesene nanjo v okviru prenosa ali izmenjave kvot, se štejejo za kvote, dodeljene zadevni državi članici ali odštete od dodelitve za zadevno državo članico, od trenutka, ko prenos ali izmenjava kvot začne učinkovati v skladu s pogoji dogovora, doseženega z ustrezno pogodbenico RFMO, oziroma v skladu s pravili zadevne RFMO, kakor je ustrezno. Taka dodelitev ne spremeni obstoječega razdelitvenega ključa za namen dodelitve ribolovnih možnosti državam članicam v skladu z načelom relativne stabilnosti ribolovnih dejavnosti. 5. Ta člen se uporablja do 31. januarja 2022 za prenose kvot s pogodbenice RFMO na Unijo in nato za njihovo dodeljevanje državam članicam.

Oddelek 2

Območje Konvencije NEAFC

Člen 24 Prepoved ribolova rdečih okunov v Irmingerjevem morju Prepovejo se vse ribolovne dejavnosti na območju, ki ga določajo naslednje koordinate, izmerjene v skladu s sistemom WGS84: Zemljepisna širina Zemljepisna dolžina 63o 00' –30o 00' 61o 30' –27o 35' 60o 45' –28o 45' 62o 00' –31o 35' 63o 00' –30o 00'

Oddelek 3

Območje Konvencije ICCAT

Člen 25 Omejitve ribolovnih zmogljivosti ter zmogljivosti gojenja in pitanja 1. Število plovil Unije za prevoz vabe in plovil, ki lovijo s panulo in imajo dovoljenje za dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v vzhodnem Atlantiku, se omeji v skladu s točko 1 Priloge VI. 2. Število plovil Unije za mali obalni ribolov, ki imajo dovoljenje za dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v Sredozemskem morju, se omeji v skladu s točko 2 Priloge VI. 3. Število ribiških plovil Unije, ki lovijo navadnega tuna v Jadranskem morju za namene gojenja in imajo dovoljenje za dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm, se omeji v skladu s točko 3 Priloge VI. 4. Število ribiških plovil, ki imajo dovoljenje za ribolov, zadržanje na krovu, pretovarjanje, prevoz ali iztovarjanje navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, se omeji v skladu s točko 4 Priloge VI. 5. Število pasti za navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju se omeji v skladu s točko 5 Priloge VI. 6. Skupna zmogljivost gojenja in pitanja navadnega tuna ter največji vnos divjega ulovljenega navadnega tuna, dodeljena ribogojnicam v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, se omejita v skladu s točko 6 Priloge VI. 7. Največje število ribiških plovil Unije, ki imajo dovoljenje za ribolov severnega belega tuna kot ciljne vrste v skladu s členom 12 Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007 (31), se omeji v skladu s točko 7 Priloge VI k tej uredbi. 8. Največje število ribiških plovil Unije z dolžino vsaj 20 metrov, ki lovijo veleokega tuna na območju Konvencije ICCAT, se omeji v skladu s točko 8 Priloge VI.

Člen 26 Rekreacijski ribolov Države članice po potrebi iz svojih dodeljenih kvot, določenih v Prilogi ID, dodelijo poseben delež za rekreacijski ribolov.

Člen 27 Morski psi 1. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa velikooke morske lisice (Alopias superciliosus) je prepovedano pri vseh vrstah ribolova. 2. Usmerjeni ribolov vrst morske lisice iz rodu Alopias je prepovedan. 3. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa kladvenic iz družine Sphyrnidae (razen Sphyrna tiburo) je prepovedano pri ribolovu na območju Konvencije ICCAT. 4. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa oceanskega dolgoplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) je prepovedano pri vseh vrstah ribolova. 5. Obdržanje na krovu svilnatega morskega psa (Carcharhinus falciformis) je prepovedano pri vseh vrstah ribolova.

Oddelek 4

Območje Konvencije CCAMLR

Člen 28 Uradna obvestila o raziskovalnem ribolovu zobatih rib Države članice lahko v letu 2021 sodelujejo pri raziskovalnem ribolovu zobatih rib (Dissostichus spp.) s parangalom na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih FAO 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a zunaj območij nacionalne jurisdikcije. Če namerava država članica sodelovati pri takem raziskovalnem ribolovu, o tem uradno obvesti sekretariat CCAMLR v skladu s členoma 7 in 7a Uredbe (ES) št. 601/2004 najpozneje do 1. junija 2021.

Člen 29 Omejitve raziskovalnega ribolova zobatih rib 1. Ribolov zobatih rib v ribolovni sezoni 2020–2021 je za vrste, TAC in omejitve prilova, določene v tabeli B iz Priloge VII, omejen na države članice, podobmočja in število plovil, določene v tabeli A iz navedene priloge. 2. Neposredni ribolov vrst morskih psov za druge namene kot znanstveno raziskovanje je prepovedan. Vsi morski psi, zlasti mladice in gravidne samice, nenamerno prilovljeni med ribolovom zobatih rib, se živi spustijo. 3. Če je ustrezno, ribolov v kateri koli manjši raziskovalni enoti (MRU) preneha, ko prijavljeni ulov doseže določeni TAC, in se v MRU ustavi do konca sezone. 4. Ribolov se odvija v čim večjem geografskem in globinskem razponu, da bi pridobili informacije, potrebne za določitev ribolovnega potenciala in se izognili preveliki koncentraciji ulova in ribolovnega napora. Vendar pa je ribolov na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih FAO 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a, ki je dovoljen v skladu s členom 28, prepovedan v globini manj kot 550 metrov.

Člen 30 Ribolov krila v ribolovni sezoni 2020–2021 1. Če država članica v ribolovni sezoni 2020–2021 načrtuje ribolov krila (Euphausia superba) na območju Konvencije CCAMLR, o tem najpozneje do 1. maja 2021 uradno obvesti Komisijo, pri čemer uporabi obrazec iz dela B Dodatka k Prilogi VII. Komisija na podlagi informacij držav članic najpozneje do 30. maja 2021 pošlje uradna obvestila sekretariatu CCAMLR. 2. Uradno obvestilo iz odstavka 1 tega člena vključuje tudi informacije iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004 za vsako plovilo, ki mu država članica dovoli ribolov krila. 3. Država članica, ki na območju Konvencije CCAMLR načrtuje ribolov krila, o tem uradno obvesti CCAMLR samo v primeru plovil z dovoljenji, ki v času obveščanja plujejo pod njeno zastavo ali ki plujejo pod zastavo druge članice CCAMLR in se od njih v času ribolova pričakuje, da bodo plula pod zastavo navedene države članice. 4. Države članice lahko sodelovanje pri ribolovu krila dovolijo plovilom, ki niso prijavljena sekretariatu CCAMLR v skladu z odstavki 1, 2 in 3 tega člena, če plovilo z dovoljenjem ne more sodelovati zaradi upravičenih operativnih razlogov ali višje sile. V takih primerih zadevne države članice nemudoma obvestijo sekretariat CCAMLR in Komisijo ter pri tem navedejo: (a) vse podatke o nameravanih nadomestnih plovilih, vključno z informacijami iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004; (b) podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in vsa ustrezna dokazila ali informacije. 5. Države članice plovilu, ki je na katerem koli seznamu ribiških plovil CCAMLR, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov, ne dovolijo sodelovati pri ribolovu krila.

Oddelek 5

Območje pristojnosti IOTC

Člen 31 Omejitev ribolovne zmogljivosti plovil, ki lovijo na območju pristojnosti IOTC 1. Največje število ribiških plovil Unije, ki lovijo tropskega tuna na območju pristojnosti IOTC, in ustrezna zmogljivost v bruto tonaži sta določena v točki 1 Priloge VIII. 2. Največje število ribiških plovil Unije, ki lovijo mečarico (Xiphias gladius) in belega tuna (Thunnus alalunga) na območju pristojnosti IOTC, ter ustrezna zmogljivost v bruto tonaži sta določena v točki 2 Priloge VIII. 3. Države članice lahko plovila, določena za eno od vrst ribolova iz odstavkov 1 in 2, prerazporedijo na drug ribolov, če lahko Komisiji dokažejo, da takšna sprememba ne bo pomenila večjega ribolovnega napora za zadevne staleže rib. 4. Kadar je predlagan prenos zmogljivosti na floto držav članic, slednje zagotovijo, da so plovila, ki se bodo prenesla, na seznamu plovil z dovoljenjem IOTC ali na seznamu plovil drugih RFMO za tuna. Poleg tega ne sme biti preneseno nobeno plovilo, ki je na seznamu plovil, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov, katere koli RFMO. 5. Države članice lahko svoje ribolovne zmogljivosti prek zgornjih meja iz odstavkov 1 in 2 povečajo le v okviru omejitev, določenih v razvojnih načrtih, predloženih IOTC.

Člen 32 Plavajoče naprave za zbiranje rib in oskrbovalna plovila 1. Plavajoče naprave za zbiranje rib morajo biti opremljene z instrumentnimi bojami. Uporaba vseh drugih boj, kot so radijske boje, je prepovedana. 2. Plovilo z zaporno plavarico nikoli ne sme slediti več kot 300 operativnim bojam. 3. Največjo število instrumentnih boj, ki se lahko letno pridobijo za vsako plovilo z zaporno plavarico, je 500. Nobeno plovilo z zaporno plavarico nikoli ne sme imeti več kot 500 instrumentnih boj (boj na zalogi in operativnih boj). 4. Največjo število oskrbovalnih plovil je dve oskrbovalni plovili v podporo vsaj petim plovilom z zaporno plavarico, ki vsa plujejo pod zastavo države članice. Ta določba se ne uporablja za države članice, ki uporabljajo le eno oskrbovalno plovilo. 5. Posameznemu plovilu z zaporno plavarico kadar koli pomaga največ eno posamezno oskrbovalno plovilo, ki pluje pod zastavo države članice. 6. Unija na seznam plovil z dovoljenjem IOTC ne bo dodala nobenih novih ali dodatnih oskrbovalnih plovil.

Člen 33 Morski psi 1. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa morskih lisic vseh vrst iz družine Alopiidae je prepovedano pri vseh vrstah ribolova. 2. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa oceanskega dolgoplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) je prepovedano pri vseh vrstah ribolova, razen za plovila, krajša od 24 metrov skupne dolžine, ki opravljajo izključno ribolovne dejavnosti v izključni ekonomski coni (IEC) države članice, pod katere zastavo plujejo, in pod pogojem, da je njihov ulov namenjen izključno za lokalno porabo. 3. Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavkov 1 in 2 ne smejo poškodovati. Osebki se takoj izpustijo.

Člen 34 Raže iz družine Mobulidae 1. Ribiškim plovilom Unije je prepovedano loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, iztovarjati, shranjevati, ponujati za prodajo ali prodajati kateri koli del trupa ali celoten trup raž iz družine Mobulidae (družina Mobulidae, ki vključuje roda Manta in Mobula), razen ribiškim plovilom, katerih ribištvo je samooskrbno (tj, ujete ribe neposredno porabijo družine ribičev). Z odstopanjem od prvega pododstavka je mogoče raže družine Mobulidae, ki so nenamerno ujete med malim ribolovom (ribolov, ki ni ribolov s parangalom ali površinski ribolov, tj. ribolov z zaporno plavarico, ribiško palico, zabodno mrežo, plovila z ročno ribiško vrvico in plovila s panulo, ki so prijavljena v registru plovil z dovoljenjem IOTC), iztovoriti za namene izključno lokalne porabe. 2. Vsa ribiška plovila, ki ne opravljajo samooskrbnega ribolova, takoj ko v mreži, na trnku ali na krovu opazijo raže iz družine Mobulidae, če je le mogoče, te ribe nemudoma izpustijo žive in nepoškodovane ter na način, ki najmanj škodi ujetim osebkom.

Oddelek 6

Območje Konvencije SPRFMO

Člen 35 Pelagični ribolov 1. Samo tiste države članice, ki so aktivno izvajale dejavnosti pelagičnega ribolova na območju Konvencije SPRFMO v letu 2007, 2008 ali 2009, lahko lovijo pelagične staleže na tem območju v skladu s TAC, določenimi v Prilogi IH. 2. Države članice iz odstavka 1 omejijo skupno raven bruto tonaže plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in v letu 2021 lovijo pelagične staleže, na skupno raven Unije v višini 78 600 bruto tonaže na navedenem območju. 3. Ribolovne možnosti iz Priloge IH se lahko uporabijo samo pod pogojem, da države članice seznam plovil, ki aktivno lovijo ali so udeležena pri pretovarjanju na območju Konvencije SPRFMO, zapise sistemov za spremljanje plovil, mesečna poročila o ulovu in, kjer so na voljo, poročila o postankih v pristanišču najpozneje do petega dne v naslednjem mesecu pošljejo Komisiji z namenom, da se te informacije prepošljejo sekretariatu SPRFMO.

Člen 36 Pridneni ribolov 1. Države članice svoj ulov ali napor pri pridnenem ribolovu v letu 2021 na območju Konvencije SPRFMO omejijo na tiste dele območja navedene konvencije, na katerih je v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006 potekal pridneni ribolov, in na raven, ki v navedenem obdobju ne presega povprečnih letnih ravni ulova ali napora. Nad zabeleženim ulovom lahko lovijo le, če SPRFMO odobri njihov načrt za ribolov nad zabeleženimi količinami. 2. Države članice, ki v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006 nimajo zabeleženega ulova ali ribolovnega napora pri pridnenem ribolovu na območju Konvencije SPRFMO, ne izvajajo ribolova, razen če SPRFMO odobri njihov načrt za ribolov brez zabeleženega ulova.

Člen 37 Raziskovalni ribolov 1. Države članice lahko v letu 2021 sodelujejo pri raziskovalnem ribolovu zobatih rib (Dissostichus spp.) s parangalom na območju Konvencije SPRFMO samo, če je SPRFMO odobrila njihov zahtevek za takšen ribolov, ki vsebuje načrt ribolovnih operacij in zavezo glede izvajanja načrta zbiranja podatkov. 2. Ribolov se izvaja samo v raziskovalnih blokih, ki jih določi SPRFMO. Ribolov v globini manj kot 750 metrov in več kot 2 000 metrov je prepovedan. 3. TAC je naveden v Prilogi IH. Ribolov je omejen na eno potovanje, ki traja največ 21 zaporednih dni, in na največ 5 000 trnkov na namestitev, z največ 20 namestitvami za posamezen raziskovalni blok. Ribolov se preneha, ko se v celoti izčrpa TAC ali ko je bilo nameščenih in izvlečenih 100 namestitev, kar nastopi prej.

Oddelek 7

Območje Konvencije IATTC

Člen 38 Ribolov z zaporno plavarico 1. Ribolov rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares), veleokega tuna (Thunnus obesus) in črtastega tuna (Katsuwonus pelamis) s plovili z zaporno plavarico je prepovedan: (a) od 00:00 29. julija 2021 do 24:00 8. oktobra 2021 ali od 00:00 9. novembra 2021 do 24:00 19. januarja 2022 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje: — tihooceanska obala Amerik, — zemljepisna dolžina 150o Z, — zemljepisna širina 40o S, — zemljepisna širina 40o J; (b) od 00:00 9. oktobra 2021 do 24:00 8. novembra 2021 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje: — zemljepisna dolžina 96o Z, — zemljepisna dolžina 110o Z, — zemljepisna širina 4o S, — zemljepisna širina 3o J. 2. Zadevne države članice Komisijo pred 1. aprilom 2021 za vsako od svojih plovil uradno obvestijo o izbranem obdobju prepovedi iz točke (a) odstavka 1. Vsa plovila z zaporno plavarico zadevnih držav članic na območjih, opredeljenih v odstavku 1, v izbranem obdobju ustavijo ribolov z zaporno plavarico. 3. Plovila z zaporno plavarico, ki lovijo tuna na območju Konvencije IATTC, obdržijo na krovu in nato iztovorijo ali pretovorijo celotni ulov rumenoplavutega, veleokega in črtastega tuna. 4. Odstavek 3 se ne uporablja v naslednjih primerih: (a) kadar ribe veljajo za neprimerne za prehrano ljudi iz razlogov, ki niso povezani z velikostjo, ali (b) med končnim delom ribolovnega potovanja, če plovilo nima dovolj prostora za shranitev celotne količine tuna, ujetega na tem delu potovanja.

Člen 39 Plavajoče naprave za zbiranje rib 1. Ko se plovilo z zaporno plavarico nahaja na območju Konvencije IATTC, nima več kot 450 aktivnih naprav za zbiranje rib naenkrat. Za napravo za zbiranje rib se šteje, da je aktivna, kadar je nameščena na morju, začenja oddajati informacije o svoji lokaciji ter ji sledi plovilo, njegov lastnik ali upravljavec. Naprava za zbiranje rib se aktivira le na krovu plovila z zaporno plavarico. 2. Plovilo z zaporno plavarico v obdobju 15 dni pred začetkom izbranega obdobja prepovedi iz točke (a) člena 38(1) ne sme nameščati naprav za zbiranje rib in mora pobrati enako število naprav za zbiranje rib, kot jih je bilo prvotno nameščenih v obdobju 15 dni pred začetkom obdobja prepovedi. 3. Države članice Komisiji vsak mesec sporočajo dnevne informacije o vseh aktivnih napravah za zbiranje rib, kot zahteva IATTC. Poročila se predložijo z najmanj 60-dnevnim zamikom, vendar ne več kot s 75-dnevnim zamikom. Komisija te informacije brez odlašanja posreduje sekretariatu IATTC.

Člen 40 Omejitve ulova za veleokega tuna pri ribolovu s parangalom Celotni letni ulov veleokega tuna s plovili s parangali posameznih držav članic na območju Konvencije IATTC je določen v Prilogi IL.

Člen 41 Prepoved ribolova oceanskega dolgoplavutega morskega psa 1. Na območju Konvencije IATTC je prepovedano loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, iztovarjati, shranjevati, ponujati za prodajo ali prodajati kateri koli del trupa ali celoten trup oceanskega dolgoplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus), ujetega na tem območju. 2. Ob nenamernem ulovu se vrsta iz odstavka 1 ne sme poškodovati. Osebke upravljavci plovil nemudoma izpustijo. 3. Upravljavci plovil: (a) zabeležijo število izpustov z navedbo stanja (mrtev ali živ osebek); (b) informacije iz točke (a) sporočijo državi članici, katere državljani so. Države članice do 31. januarja pošljejo Komisiji informacije, zbrane v preteklem letu.

Člen 42 Prepoved ribolova raž iz družine Mobulidae Za ribiška plovila Unije je na območju Konvencije IATTC prepovedano loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, iztovarjati, shranjevati, ponujati za prodajo ali prodajati kateri koli del trupa ali celoten trup raž iz družine Mobulidae (družina Mobulidae, ki vključuje rodova Manta in Mobula). Ribiška plovila Unije takoj, ko opazijo, da so bile ulovljene raže iz družine Mobulidae, če je le mogoče, te ribe nemudoma izpustijo žive in nepoškodovane.

Oddelek 8

Območje Konvencije SEAFO

Člen 43 Prepoved ribolova globokomorskih morskih psov Prepovedan je usmerjeni ribolov naslednjih globokomorskih morskih psov na območju Konvencije SEAFO: (a) fantomska morska mačka (Apristurus manis); (b) bigelowov svetilec (Etmopterus bigelowi); (c) kratkorepi svetilec (Etmopterus brachyurus); (d) veliki svetilec (Etmopterus princeps); (e) gladki svetilec (Etmopterus pusillus); (f) raže (Rajidae); (g) žametasti trnež (Scymnodon squamulosus); (h) globokomorski morski psi nadreda Selachimorpha; (i) trnež (Squalus acanthias).

Oddelek 9

Območje Konvencije WCPFC

Člen 44 Pogoji za ribolov veleokega tuna, rumenoplavutega tuna, črtastega tuna in južnopacifiškega belega tuna 1. Države članice zagotovijo, da število ribolovnih dni, dodeljenih plovilom z zaporno plavarico, ki lovijo veleokega tuna (Thunnus obesus), rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares) in črtastega tuna (Katsuwonus pelamis) na delu območja Konvencije WCPFC na odprtem morju, ki leži med 20o S in 20o J, ne presega 403 dni. 2. Ribiška plovila Unije ne lovijo južnopacifiškega belega tuna (Thunnus alalunga) na območju Konvencije WCPFC, južno od 20o J. 3. Države članice zagotovijo, da ulov veleokega tuna (Thunnus obesus) s plovili s parangalom v letu 2021 ne preseže omejitev iz tabele v Prilogi IG.

Člen 45 Upravljanje ribolova z napravami za zbiranje rib 1. Na delu območja Konvencije WCPFC, ki leži med 20o S in 20o J, je med 00:00 1. julija 2021 in 24:00 30. septembra 2021 plovilom z zapornimi plavaricami prepovedano nameščati, servisirati ali nastavljati naprave za zbiranje rib. 2. Poleg prepovedi iz odstavka 1 je prepovedano nastavljati naprave za zbiranje rib na odprtem morju območja Konvencije WCPFC med 20o S in 20o J še dodatna dva meseca: bodisi od 00:00 1. aprila 2021 do 24:00 31. maja 2021 bodisi od 00:00 1. novembra 2021 do 24:00 31. decembra 2021. 3. Odstavek 2 se ne uporablja v naslednjih primerih: (a) med končnim delom ribolovnega potovanja, če plovilo nima dovolj prostora za shranitev vseh rib; (b) kadar so ribe neprimerne za prehrano ljudi iz razlogov, ki niso povezani z velikostjo, ali (c) v primeru resne okvare zamrzovalne opreme. 4. Države članice zagotovijo, da nobeno od njihovih plovil z zaporno plavarico ne uporablja naenkrat več kot 350 naprav za zbiranje rib z aktiviranimi bojami, opremljenimi z instrumenti. Boje se aktivirajo izključno na krovu plovila. 5. Vsa plovila z zaporno plavarico, ki lovijo na delu območja Konvencije WCPFC iz odstavka 1, obdržijo na krovu, pretovorijo in iztovorijo celoten ulov veleokega, rumenoplavutega in črtastega tuna.

Člen 46 Omejitve števila ribiških plovil Unije z dovoljenjem za ribolov mečarice Največje število ribiških plovil Unije, ki imajo dovoljenje za ribolov mečarice (Xiphias gladius) na območjih južno od 20° J območja Konvencije WCPFC, je navedeno v Prilogi IX.

Člen 47 Omejitve ulova za mečarico pri ribolovu s parangalom južno od 20° J Države članice zagotovijo, da ulov mečarice (Xiphias gladius) južno od 20o J s plovili s parangalom v letu 2021 ne preseže omejitev iz Priloge IG. Države članice zagotovijo tudi, da se ribolovni napor za mečarico zaradi tega ukrepa ne prenese na območje severno od 20° J.

Člen 48 Svilnati morski pes in oceanski dolgoplavuti morski pes 1. Prepovedano je zadržanje na krovu, pretovarjanje, iztovarjanje ali skladiščenje katerega koli dela ali celotnega trupa naslednjih vrst na območju Konvencije WCPFC: (a) svilnati morski pes (Carcharhinus falciformis); (b) oceanski dolgoplavuti morski pes (Carcharhinus longimanus). 2. Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavka 1 ne smejo poškodovati. Osebki se takoj izpustijo.

Člen 49 Območje prekrivanja med IATTC in WCPFC 1. Plovila, navedena izključno v registru WCPFC, uporabljajo ukrepe iz tega oddelka, ko lovijo na območju prekrivanja med IATTC in WCPFC. 2. Plovila, navedena tako v registru WCPFC kot v registru IATTC, ter plovila, navedena izključno v registru IATTC, uporabljajo ukrepe iz točke (a) člena 38(1), člena 38(2), (3) in (4) ter členov 39, 40 in 41, ko lovijo na območju prekrivanja med IATTC in WCPFC.

Oddelek 10

Beringovo morje

Člen 50 Prepoved ribolova na odprtem morju Beringovega morja Ribolov aljaške trske (Gadus chalcogrammus) na odprtem morju Beringovega morja je prepovedan.

Oddelek 11

Območje Sporazuma SIOFA

Člen 51 Omejitve pridnenega ribolova Države članice zagotovijo, da plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo in lovijo na območju Sporazuma SIOFA: (a) omejijo svoj letni ribolovni napor in ulov pri pridnenem ribolovu na svojo povprečno letno raven za leta, ko so bila njihova plovila aktivna na območju Sporazuma SIOFA v reprezentativnem obdobju, za katerega obstajajo podatki, prijavljeni Komisiji; (b) ne razširijo prostorske porazdelitve ribolovnega napora pri pridnenem ribolovu, razen metod s parangalom in pastmi, prek območij, na katerih so lovila v zadnjih letih; (c) nimajo dovoljenja za ribolov na začasnih zavarovanih območjih Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What, Walter’s Shoal, kot so opredeljena v Prilogi IK, razen z metodami s parangalom in pastmi ter pod pogojem, da je med ribolovom na navedenih območjih na krovu ves čas prisoten znanstveni opazovalec.

NASLOV III

RIBOLOVNE MOŽNOSTI ZA PLOVILA TRETJIH DRŽAV V VODAH UNIJE

Člen 52 Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške, in ribiška plovila, ki so registrirana na Ferskih otokih Ribiškim plovilom, ki plujejo pod zastavo Norveške, in ribiškim plovilom, ki so registrirana na Ferskih otokih, se lahko dovoli ribolov v vodah Unije v okviru TAC iz Priloge I k tej uredbi ter zanje veljajo pogoji iz te uredbe in naslova III Uredbe (EU) 2017/2403.

Člen 53 Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva, so registrirana v Združenem kraljestvu in imajo dovoljenje za ribolov, ki ga izda pristojni organ Združenega kraljestva za ribištvo Ribiškim plovilom, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva, so registrirana v Združenem kraljestvu in imajo dovoljenje za ribolov, ki ga izda pristojni organ Združenega kraljestva za ribištvo, se lahko dovoli ribolov v vodah Unije v okviru TAC iz Priloge I k tej uredbi ter zanje veljajo pogoji iz te uredbe in Uredbe (EU) 2017/2403.

Člen 54 Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Venezuele Za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Venezuele, veljajo pogoji iz te uredbe in naslova III Uredbe (EU) 2017/2403.

Člen 55 Dovoljenja za ribolov Največje število dovoljenj za ribolov za plovila tretjih držav, ki lovijo v vodah Unije, je določeno v delu B Priloge V.

Člen 56 Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova Pogoji iz člena 8 se uporabljajo za ulov in prilov plovil tretje države, ki lovijo ribe na podlagi dovoljenj iz člena 55.

Člen 57 Prepovedane vrste 1. Plovilom tretjih držav so prepovedani ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje naslednjih vrst, če so iz voda Unije: (a) žarkasta raža (Raja radiata) v vodah Unije razdelkov ICES 2a, 3a in 7d ter podobmočja ICES 4; (b) kompleks vrst (Dipturus cf. flossada in Dipturus cf. intermedia) kljunate raže (Dipturus batis) v vodah Unije razdelka ICES 2a ter podobmočij ICES 3, 4, 6, 7, 8, 9 in 10; (c) pepelasti morski pes (Galeorhinus galeus), ulovljen s parangalom v vodah Unije razdelka ICES 2a ter podobmočij ICES 1, 4, 5, 6, 7, 8, 12 in 14; (d) temni morski pes (Dalatias licha), kljunati morski pes (Deania calcea), luskasti globokomorski trnež (Centrophorus squamosus), veliki svetilec (Etmopterus princeps) in portugalski trnež (Centroscymnus coelolepis) v vodah Unije razdelka ICES 2a ter podobmočij ICES 1, 4 in 14; (e) atlantski morski pes (Lamna nasus) v vodah Unije; (f) raža trnjevka (Raja clavata) v vodah Unije razdelka ICES 3a; (g) valovito progasta raža (Raja undulata) v vodah Unije podobmočij ICES 6, 9 in 10; (h) navadni goslaš (Rhinobatos rhinobatos) v Sredozemskem morju; (i) orjaški kitovec (Rhincodon typus) v vseh vodah; (j) trnež (Squalus acanthias) v vodah Unije podobmočij ICES 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 in 10. 2. Ob nenamernem ulovu se vrsta iz odstavka 1 ne sme poškodovati. Osebki se takoj izpustijo.

NASLOV IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 58 Postopek v odboru 1. Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1380/2013. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 59 Prehodna določba Členi11, 19, 20, 27, 33, 34, 41, 42, 43, 48, 50 in 57 se v letu 2022 še naprej smiselno uporabljajo do začetka veljavnosti uredbe o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2022. Členi 15, 16 in 17 se uporabljajo do datuma začetka uporabe delegiranega akta o spremembi Priloge VI k Uredbi (EU) 2019/1241 z uvedbo ustreznih tehničnih ukrepov za severozahodne vode, sprejetega v skladu s členom 15(2) navedene uredbe.

Člen 60 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2021. Vendar se člen 11(1), (2), (3) in (5) ter člena 14 in 18 uporabljajo od 1. januarja do 31. marca 2021. Določbe o ribolovnih možnostih iz členov 28, 29 in 30 ter Priloge VII za staleže iz navedene priloge na območju Konvencije CCAMLR se uporabljajo od 1. decembra 2020. Določbe o omejitvah ribolovnega napora iz Priloge II se uporabljajo od 1. februarja 2021 do 31. januarja 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 28. januarja 2021 Za Svet Predsednica A. P. ZACARIAS

(1) Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

(2) Uredba (EU) 2019/472 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže, ki se lovijo v zahodnih vodah in sosednjih vodah, ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, spremembi uredb (EU) 2016/1139 in (EU) 2018/973 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008 (UL L 83, 25.3.2019, str. 1).

(3) Uredba Sveta (ES) št. 1100/2007 z dne 18. septembra 2007 o ukrepih za obnovo staleža evropske jegulje (UL L 248, 22.9.2007, str. 17).

(4) Uredba (EU) 2018/973 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2018 o vzpostavitvi večletnega načrta za pridnene staleže v Severnem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, določitvi podrobnosti izvajanja obveznosti iztovarjanja v Severnem morju ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 676/2007 in (ES) št. 1342/2008 (UL L 179, 16.7.2018, str. 1).

(5) Uredba (EU) 2016/1627 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 302/2009 (UL L 252, 16.9.2016, str. 1).

(6) Uredba Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (UL L 115, 9.5.1996, str. 3).

(7) Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

(8) Uredba Sveta (EU) 2020/123 z dne 27. januarja 2020 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2020 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 25, 30.1.2020, str. 1).

(9) Sklep Sveta (EU) 2015/1565 z dne 14. septembra 2015 o odobritvi, v imenu Evropske unije, Izjave o odobritvi ribolovnih možnosti v vodah EU za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele v izključni ekonomski coni ob obali Francoske Gvajane (UL L 244, 19.9.2015, str. 55).

(10) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(11) UL L 444, 31.12.2020, str. 14.

(12) Sklep Sveta (EU) 2020/2252 z dne 29. decembra 2020 o podpisu, v imenu Unije, in začasni uporabi Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani in Sporazuma med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov (UL L 444, 31.12.2020, str. 2).

(13) Uredba (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, o spremembi uredb Sveta (ES) št. 2019/2006, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 in (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 (UL L 198, 25.7.2019, str. 105).

(14) Uredba (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (UL L 87, 31.3.2009, str. 70).

(15) Uredba Sveta (ES) št. 601/2004 z dne 22. marca 2004 o nekaterih nadzornih ukrepih, ki se uporabljajo za ribolovne aktivnosti na območju Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki ter o razveljavitvi uredb (EGS) št. 3943/90, (ES) št. 66/98 in (ES) št. 1721/1999 (UL L 97, 1.4.2004, str. 16).

(16) Uredba (ES) št. 216/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki lovijo na določenih območjih izven severnega Atlantika (UL L 87, 31.3.2009, str. 1).

(17) Sklenjena s Sklepom Sveta 2006/539/ES z dne 22. maja 2006 o sklenitvi Konvencije o krepitvi Medameriške komisije za tropskega tuna, ustanovljene leta 1949 s konvencijo med Združenimi državami Amerike in Republiko Kostariko, v imenu Evropske skupnosti (UL L 224, 16.8.2006, str. 22).

(18) Unija je pristopila k navedeni Konvenciji s Sklepom Sveta 86/238/EGS z dne 9. junija 1986 o pristopu Skupnosti k Mednarodni konvenciji za ohranitev tunov v Atlantiku, kakor je bila spremenjena s Protokolom, priloženim k Sklepni listini Konference pooblaščencev držav pogodbenic konvencije, ki je bila podpisana 10. julija 1984 v Parizu (UL L 162, 18.6.1986, str. 33).

(19) Unija je pristopila k navedeni Konvenciji s Sklepom Sveta 95/399/ES z dne 18. septembra 1995 o pristopu Skupnosti k Sporazumu o ustanovitvi Komisije za tuna v Indijskem oceanu (UL L 236, 5.10.1995, str. 24).

(20) Uredba (ES) št. 217/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o ulovu in aktivnosti s strani držav članic, ki izvajajo ribolov v severozahodnem Atlantiku (UL L 87, 31.3.2009, str. 42).

(21) Sklenjena s Sklepom Sveta 2002/738/ES z dne 22. julija 2002 o sklenitvi Konvencije o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov v jugovzhodnem Atlantiku s strani Evropske skupnosti (UL L 234, 31.8.2002, str. 39).

(22) Unija je pristopila k navedeni Konvenciji s Sklepom Sveta 2008/780/ES z dne 29. septembra 2008 o sklenitvi, v imenu Evropske skupnosti, Sporazuma o ribolovu za južni Indijski ocean (UL L 268, 9.10.2008, str. 27).

(23) Unija je pristopila k navedeni Konvenciji s Sklepom Sveta 2012/130/EU z dne 3. oktobra 2011 o sklenitvi Konvencije o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov odprtega morja v južnem Tihem oceanu v imenu Evropske unije (UL L 67, 6.3.2012, str. 1).

(24) Unija je pristopila k navedeni Konvenciji s Sklepom Sveta 2005/75/ES z dne 26. aprila 2004 o pristopu Skupnosti h Konvenciji o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana (UL L 32, 4.2.2005, str. 1).

(25) Uredba (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 (UL L 347, 28.12.2017, str. 81).

(26) Vse vrste pridnenih vlečnih mrež (OTB, OTT, PTB, TBB, TBN, TBS in TB).

(27) Vse vrste potegalk (SSC, SDN, SPR, SV, SB in SX).

(28) Ves ribolov s parangali in ribiškimi palicami (LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX in LLS).

(29) Vse zabodne mreže na kolih in pasti (GTR, GNS, GNC, FYK, FPN in FIX).

(30) Kode orodij: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX, PTB, SDN, SSC, SX, LL in LLS.

(31) Uredba Sveta (ES) št. 520/2007 z dne 7. maja 2007 o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranitev nekaterih staležev izrazito selivskih vrst in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 973/2001 (UL L 123, 12.5.2007, str. 3).