SL Uradni list Evropske unije L 22/1

UREDBA SVETA (ES) št. 43/2009

z dne 16 januarja 2009

o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 20 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (2) ter zlasti člena 2 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 811/2004 z dne 21. aprila 2004 o določitvi ukrepov za obnovitev staleža severnega osliča (3) in zlasti člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2166/2005 z dne 20. decembra 2005 o določitvi ukrepov za obnovitev staležev južnega osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka (4) ter zlasti členov 4 in 8 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 388/2006 z dne 23. februarja 2006 o določitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v Biskajskem zalivu (5) in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 509/2007 z dne 7. maja 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu (6) ter zlasti členov 3 in 5 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 676/2007 z dne 11. junija 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za ribištva, ki izkoriščajo staleže morske plošče in morskega lista v Severnem morju (7), ter zlasti členov 6 in 9 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1300/2008 z dne 18. decembra 2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, in ribištvo, ki izkorišča navedeni stalež (8), zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže (9), in zlasti členov 7, 8, 9 in 12 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Člen 4 Uredbe (ES) št. 2371/2002 zahteva, da Svet sprejme ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev dostopa do voda in virov ter trajnostnega opravljanja ribolovnih aktivnosti ob upoštevanju razpoložljivega znanstvenega mnenja ter zlasti poročila, ki ga pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STEFC).

(2) Člen 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 nalaga Svetu, da določi celotne dovoljene ulove (TAC) po ribolovnih območjih ali skupinah ribolovnih območij. Ribolovne možnosti je treba dodeliti državam članicam in tretjim državam v skladu z merili iz člena 20 navedene uredbe.

(3) Zaradi zagotovitve učinkovitega upravljanja TAC in kvot je treba določiti posebne pogoje za ribolovne dejavnosti.

(4) Treba je določiti načela in nekatere postopke upravljanja ribištva na ravni Skupnosti, da bi države članice lahko zagotovile upravljanje plovil, ki plujejo pod njihovimi zastavami.

(5) Člen 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002 določa opredelitve, ki so pomembne za dodelitev ribolovnih možnosti.

(6) Ribolovne možnosti je treba uporabljati v skladu z zadevno zakonodajo Skupnosti, zlasti z Uredbo Komisije (EGS) št. 2807/83 z dne 22. septembra 1983 o podrobnih pravilih za evidentiranje podatkov o ulovu rib držav članic (10), Uredbo Sveta (EGS) št. 2930/86 z dne 22. septembra 1986 o določanju značilnosti ribiških plovil (11), Uredbo Komisije (EGS) št. 1381/87 z dne 20. maja 1987 o določitvi podrobnih pravil za označevanje in dokumentacijo ribiških plovil (12), Uredbo Sveta (EGS) št. 3880/91 z dne 17. decembra 1991 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (13), Uredbo Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (14), Uredbo Sveta (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994 o splošnih določbah v zvezi s posebnimi ribolovnimi kartami (15), Uredbo Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (16), Uredbo Sveta (ES) št. 1434/98 z dne 29. junija 1998 o opredelitvi pogojev, pod katerimi se lahko sled iztovarja za gospodarske namene, ki ne zajemajo neposredne človeške uporabe (17), Uredbo Sveta (ES) št. 2347/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi posebnih pogojev dostopa in z njimi povezanih pravil za ribolov globokomorskih staležev (18), Uredbo Sveta (ES) št. 1954/2003 z dne 4. novembra 2003 o upravljanju ribolovnega napora v zvezi z nekaterimi ribolovnimi območji in viri Skupnosti (19), Uredbo Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil (20), Uredbo Sveta (ES) št. 601/2004 z dne 22. marca 2004 o nekaterih nadzornih ukrepih, ki se uporabljajo za ribolovne aktivnosti na območju Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki (21), Uredbo (ES) št. 811/2004, Uredbo Sveta (ES) št. 2115/2005 z dne 20. decembra 2005 o obnovitvenih načrtih za grenlandsko morsko ploščo v okviru Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (22), Uredbo (ES) št. 2166/2005, Uredbo (ES) št. 388/2006, Uredbo Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju (23), Uredbo (ES) št. 509/2007, Uredbo Sveta (ES) št. 520/2007 z dne 7. maja 2007 o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranitev nekaterih staležev izrazito selivskih vrst (24), Uredbo (ES) št. 676/2007, Uredbo Sveta (ES) št. 1386/2007 z dne 22. oktobra 2007 o ukrepih za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo v območju upravljanja Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (25), Uredbo Sveta (ES) št. 1006/2008 z dne 29. septembra 2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti (26), Uredbo (ES) št. 1300/2008, Uredbo (ES) št. 1342/2008 in Uredbo Sveta (ES) št. 1359/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib za leti 2009 in 2010 (27).

(7) Treba je pojasniti, da se določbe te uredbe uporabljajo, kadar se morski organizmi, ulovljeni med ribolovnimi aktivnostmi, ki so se izvajale zgolj za namen znanstvenih raziskav, prodajo, uskladiščijo, razstavijo ali iz kakršnega koli razloga ponudijo za prodajo.

(8) V skladu z mnenjem Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) je treba še naprej uporabljati sistem za upravljanje omejitev ulova sardona v coni ICES VIII. Komisija določi omejitve ulova za stalež sardona v coni ICES VIII ob upoštevanju znanstvenih podatkov, zbranih v prvi polovici leta 2008, in razprav v okviru večletnega načrta za sardona.

(9) Ob upoštevanju nasveta ICES je treba ohraniti in popraviti sistem za upravljanje ribolovnega napora za pravo peščenko v conah ICES IIIa in IV ter vodah ES cone IIa.

(10) Ta uredba bi morala določiti in razporediti številne nove ribolovne možnosti za skate in raže v območjih VIId, IIIa, VIa-b, VIIa-c, e-k, VIII in XI. Na podlagi objektivnih meril bi bilo treba določiti metodo za dodelitev teh novih ribolovnih možnosti, pri tem pa upoštevati interese vsake zadevne države članice. V ta namen je za vsako vrsto primerno upoštevati seznam zabeleženih iztovarjanj v navedenih območjih, ki jih je izvedla vsaka zadevna država članica v bližnji preteklosti in v zadovoljivem reprezentativnem obdobju.

(11) Kot prehoden ukrep je treba v skladu z najnovejšim znanstvenim mnenjem ICES dodatno zmanjšati ribolovni napor za določene globokomorske vrste.

(12) Člen 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 nalaga Svetu, da določi pogoje glede omejitev ulova in/ali omejitev ribolovnega napora. Znanstveno mnenje kaže, da ulovi, ki znatno presegajo TAC, posegajo v trajnost ribolovnih aktivnosti. Zato je primerno uvesti povezane pogoje, ki bodo omogočili boljše izvajanje dogovorjenih ribolovnih možnosti.

(13) V skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 847/96 je treba določiti, za katere staleže se uporabljajo posamezni ukrepi iz Uredbe.

(14) Skupnost je v skladu s postopkom, predvidenim v sporazumih ali protokolih o odnosih na področju ribištva, opravila posvetovanja o ribolovnih pravicah z Norveško (28), Ferskimi otoki (29) in Grenlandijo (30).

(15) Skupnost je pogodbenica v več ribiških organizacijah in sodeluje v drugih organizacijah kot sodelujoča nepogodbenica. Poleg tega zaradi Akta o pogojih pristopa Republike Poljske k Evropski uniji ribiške sporazume, ki jih je ta država sklenila prej, kot je Konvencije o ohranjanju staležev sajev in gospodarjenju z njimi v osrednjem delu Beringovega morja, od datuma njenega pristopa upravlja Skupnost. Te ribiške organizacije so priporočile uvedbo več ukrepov za leto 2009, vključno z določitvijo omejitev ulova in/ali omejitev napora ter drugih povezanih predpisov za ohranjanje in nadzor nekaterih vrst. Skupnost torej mora izvajati navedena priporočila. Da bi pripomogli k ohranitvi staležev rib in do sprejetja zadevnih aktov Sveta, ki uvajajo te ukrepe v pravni red Skupnosti, jih je potrebno vključiti v to uredbo.

(16) Medameriška komisija za tropske tune (IATTC) na letnem zasedanju leta 2008 ni uspela sprejeti omejitev ulova za rumenoplavutega tuna, veleokega tuna in črtastega tuna in, čeprav Skupnost ni članica IATTC, je treba sprejeti ukrepe za zagotovitev trajnostnega upravljanja virov v pristojnosti IATTC.

(17) Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika (SEAFO) je na svojem letnem zasedanju leta 2008 sprejela omejitve ulova za dva dodatna staleža rib in ohranitveni ukrep za zaščito ranljivih morskih ekosistemov, ki obravnava Resolucijo Generalne skupščine ZN 61/105 o trajnostnem ribolovu na območju konvencije SEAFO. O teh ukrepih se je Skupnost dogovorila na podlagi pogajalskega mandata Sveta in z vložkom držav članic in predstavnikov sektorja, ki so bili na letnem zasedanju. Ti ukrepi so za Skupnost zavezujoči od leta 2009. Te ukrepe je treba uvesti v zakonodajo Skupnosti.

(18) Na tretjem mednarodnem zasedanju za ustanovitev nove regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPFO) maja 2007 so udeleženci sprejeli začasne ukrepe za ureditev pelagičnih ribolovnih aktivnosti in pridnenega ribolova v južnem Tihem oceanu

(19) V letu 2008 so bili pod določenimi pogoji dovoljeni alternativni sistemi za upravljanje napora, temelječi na zgornjih mejah za kilovatne dni, z namenom poznejše uvedbe takšnega sistema kot splošnega pravila. Splošen prehod na upravljanje po zgornjih mejah za kilovatne dni bi se v letu 2009 moral izvedesti za omejitve ribolovnega napora, povezane z dolgoročnim načrtom za stalež trske, medtem ko se bi moral v ostalih ureditvah napora v letu 2009 ohraniti dosedanji sistem, države članice pa bi morale imeti še naprej možnost, da se po lastni presoji odločijo za sistem kilovatnih dni.

(20) Ohraniti je treba nekatere začasne določbe o uporabi podatkov sistema za spremljanje plovil (VMS), da se zagotovi večja uspešnost in učinkovitost pri spremljanju, nadzoru in obvladovanju upravljanja napora.

(21) Za prilagoditev omejitev ribolovnega napora za morskega lista, kot so določene v Uredbi (ES) št. 509/2007, se določijo nadomestni načini za upravljanje ribolovnega napora v skladu s TAC, kot je določeno v členu 5(2) navedene uredbe.

(22) Za prilagoditev omejitev ribolovnega napora za morsko ploščo in morskega lista, kot so določene v Uredbi (ES) št. 676/2007, se določijo nadomestni načini za upravljanje ribolovnega napora v skladu s TAC, kot je določeno v členu 9(2) navedene uredbe.

(23) Za staleže trske v Severnem morju, Skagerraku in zahodnem Rokavskem prelivu, v Irskem morju in na zahodu Škotske ter za staleže osliča in škampa v conah ICES VIIIc in IXa je treba prilagoditi ravni dopustnega napora v okviru programa upravljanja.

(24) Da bi prispevali k ohranjanju staležev rib, je treba v letu 2009 izvesti nekatere dopolnilne ukrepe glede nadzora in tehničnih pogojev za ribolov.

(25) Po nadaljnjih znanstvenih analizah in posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi v letu 2008 je poleg omejitev ulova primerno sprejeti ukrepe za zaščito koncentracije drstenja modrega lenga, z namenom ureditve usmerjenega ribolova in prilova, da se zaščitijo koncentracije drstenja modrega lenga v coni ICES VIa.

(26) Znanstvene preiskave so pokazale, da ribolovne prakse pri ribolovu z zabodnimi mrežami in zapletnimi mrežami v conah ICES VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk, VIII, IX, X in XII pomenijo resno tveganje za globokomorske vrste. Vendar bi bilo treba pod določenimi pogoji izvajati prehodne ukrepe, ki omogočajo takšen ribolov, dokler se ne sprejmejo trajnejši ukrepi.

(27) V skladu s Potrjenim zapisnikom o sklepih med Evropsko skupnostjo in Norveško z dne 10. decembra 2008 bi bilo treba v začetku leta 2009 testirati tehnične ukrepe za povečanje selektivnosti vlečnih orodij z namenom zmanjšanja zavržkov mola v Severnem morju.

(28) Zaradi zagotovitve trajnostnega izkoriščanja staležev osliča in škampa ter zaradi zmanjšanja zavržkov bi morala biti dovoljena uporaba najnovejših dosežkov na področju selektivnih ribolovnih orodij v conah ICES VIIIa, VIIIb in VIIId.

(29) Uporaba orodij, ki ne lovijo norveškega škampa, bi morala biti dovoljena na določenih območjih, ki so namenjena zaščiti vrst, na katerih je ribolov prepovedan.

(30) Po mnenju Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) ni nujno, da prepovedi ribolova na nekaterih drstitvenih območjih sleda zagotavljajo trajnostno izkoriščanje te vrste v coni ICES VIa.

(31) Da bi pripomogli k ohranjanju hobotnice in zaščitili zlasti nedorasle organizme, je treba v letu 2009 ohraniti minimalno velikost hobotnic iz morskih vod pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav in na območju Odbora za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik (CECAF), dokler se ne sprejme uredba, ki bo spremenila Uredbo (ES) št. 850/98.

(32) Glede na mnenje STECF se v letu 2009 pod določenimi pogoji dovoli ribolov z vlečnimi mrežami z gredjo in z uporabo električnega toka v conah ICES IVc in IVb južno.

(33) Za zagotovitev pravilnega evidentiranja ulovov sinjega mola, ki so jih v vodah Skupnosti opravile tretje države, bi bilo treba ohraniti okrepljene določbe o nadzoru v zvezi s takšnimi plovili.

(34) Da se ribičem Skupnosti zagotovi možnost preživljanja in da bi se izognili ogrožanju virov ter kakršnim koli možnim težavam zaradi izteka veljavnosti Uredbe Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (31), je nujno, da se ta ribolovna območja odprejo 1. januarja 2009 in da se januarja 2009 ohranijo v veljavi nekateri predpisi navedene uredbe. Glede na nujnost zadeve je treba odobriti izjemo od roka šestih tednov iz člena 3 naslova I Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in pogodbam o ustanovitvi Evropskih skupnosti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE POJMOV

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa ribolovne možnosti za leto 2009 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib ter s tem povezane pogoje, pod katerimi se lahko te ribolovne možnosti uporabljajo.

Določa pa tudi nekatere omejitve napora in s tem povezane pogoje za januar 2010 ter ribolovne možnosti in posebne pogoje za nekatere antarktične staleže za obdobja, določena v Prilogi IE.

Člen 2

Področje uporabe

1. Če ni določeno drugače, se ta uredba uporablja za:

(a) ribiška plovila Skupnosti („plovila Skupnosti“); in

(b) ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so v njih registrirana („ribiška plovila tretjih držav“) v vodah Skupnosti („vode ES“).

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se določbe te uredbe, razen točke 4.2 Priloge III ter opombe 1 Priloge XI, ne uporabljajo za ribolovne dejavnosti, ki se izvajajo zgolj za namen znanstvenih raziskav, ki se izvajajo z dovoljenjem in pod nadzorom države članice, pod zastavo katere plovilo pluje, ter o katerih so vnaprej obveščene Komisija in države članice, v vodah katerih se raziskave izvajajo. Države članice, ki opravljajo ribolovne dejavnosti za namen znanstvenih raziskav, obvestijo Komisijo, države članice, v vodah katerih se izvajajo raziskave, ICES ter STECF o vseh ulovih, ki izvirajo iz takih ribolovnih dejavnosti.

Člen 3

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se poleg opredelitev iz člena 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002 uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino, ki se lahko iz posameznega staleža ulovi in iztovori vsako leto;

(b) „kvota“ pomeni delež TAC, dodeljen Skupnosti, državam članicam ali tretjim državam;

(c) „mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali jurisdikcije katere koli države.

Člen 4

Ribolovne cone

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve con:

(a) cone ICES (Mednarodnega sveta za raziskovanje morja), kakor so opredeljene v Uredbi (EGS) št. 3880/91;

(b) „Skagerrak“ pomeni območje, ki je na zahodu omejeno s črto od svetilnika Hanstholm do svetilnika Lindesnes in na jugu s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali;

(c) „Kattegat“ pomeni območje, ki je na severu omejeno s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali ter na jugu s črto od Hasenøre do Gnibens Spids, od Korshaga do Spodsbjerga in od Gilbjerg Hoveda do Kullena;

(d) „Cadiški zaliv“ pomeni območje v coni ICES IXa vzhodno od zemljepisne dolžine 7o23'48' Z;

(e) cona GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju), kakor je opredeljena v Sklepu Sveta 98/416/ES z dne 16. junija 1998 o pristopu Evropske skupnosti h Generalni komisiji za ribištvo v Sredozemlju (32);

(f) cone CECAF (vzhodni srednji Atlantik ali glavna ribolovna cona FAO 34), kakor so opredeljene v Uredbi Sveta (ES) št. 2597/95 z dne 23. oktobra 1995 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki lovijo na določenih območjih izven Severnega Atlantika (33);

(g) „območje Konvencije NEAFC“ pomeni vode, kakor so opredeljene v členu 1 Konvencije, priložene Sklepu Sveta 81/608/EGS z dne 13. julija 1981 o sklenitvi Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištev severovzhodnega Atlantika (34);

(h) „upravno območje NEAFC“ pomeni vode območja Konvencije NEAFC, ki ležijo zunaj voda pod jurisdikcijo pogodbenic NEAFC;

(i) cone NAFO (Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika), kakor so opredeljene v Uredbi Sveta (EGS) št. 2018/93 z dne 30. junija 1993 o predložitvi statističnih podatkov o ulovu in aktivnosti s strani držav članic, ki izvajajo ribolov v severozahodnem Atlantiku (35);

(j) „upravno območje NAFO“ pomeni del območja Konvencije Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO), ki ne spada pod suverenost ali jurisdikcijo obalnih držav;

(k) cone SEAFO (Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika), kakor so opredeljene v Sklepu Sveta 2002/738/ES z dne 22. julija 2002 o sklenitvi Konvencije o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov v jugovzhodnem Atlantiku s strani Evropske skupnosti (36);

(l) cona ICCAT (Mednarodna komisija za ohranitev atlantskega tuna), kakor je opredeljena v Sklepu Sveta 86/238/EGS z dne 9. junija 1986 o pristopu Skupnosti k Mednarodni konvenciji za ohranitev tunov v Atlantiku, kakor je bila spremenjena s Protokolom, priloženim k Sklepni listini Konference pooblaščencev držav pogodbenic konvencije, ki je bila podpisana 10. julija 1984 v Parizu (37);

(m) cone CCAMLR (Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki), kakor so opredeljene v Uredbi (ES) št. 601/2004;

(n) cona IATTC (Medameriška komisija za tropske tune), kakor je opredeljena v Sklepu Sveta 2006/539/ES z dne 22. maja 2006 o sklenitvi Konvencije o krepitvi Medameriške komisije za tropskega tuna, ustanovljene leta 1949 s konvencijo med Združenimi državami Amerike in Republiko Kostariko, v imenu Evropske Skupnosti (38);

(o) cona IOTC (Komisije za tune v Indijskem oceanu), kakor je opredeljena v Sklepu Sveta 95/399/ES z dne 18. septembra 1995 o pristopu Skupnosti k Sporazumu o ustanovitvi Komisije za tuna v Indijskem oceanu (39);

(p) „območje SPFO (Regionalna organizacija za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu)“ pomeni območje na odprtem morju južno od ekvatorja, severno od območja Konvencije CCAMLR, vzhodno od območja Konvencije SIOFA, kot je opredeljeno v Sklepu Sveta 2006/496/ES z dne 6. julija 2006 o podpisu Sporazuma o ribolovu v južnem Indijskem oceanu v imenu Evropske skupnosti (40), in zahodno od območij pod ribolovno jurisdikcijo držav Južne Amerike;

(q) cona WCPFC (Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika), kakor je opredeljena v Sklepu Sveta 2005/75/ES z dne 26. aprila 2004 o pristopu Skupnosti h Konvenciji o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana (41);

(r) „odprto morje Beringovega morja“ pomeni območje odprtega morja Beringovega morja več kakor 200 morskih milj od temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnega morja obalnih držav Beringovega morja.

POGLAVJE II

RIBOLOVNE MOŽNOSTI IN S TEM POVEZANI POGOJI ZA PLOVILA SKUPNOSTI

Člen 5

Omejitve ulova in dodelitve

1. Omejitve ulova za plovila Skupnosti v vodah Skupnosti ali v nekaterih vodah zunaj Skupnosti in dodelitev teh omejitev ulova državam članicam ter dodatni pogoji v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 847/96 so določeni v Prilogi I.

2. Plovila Skupnosti imajo dovoljenje za ulov v okviru kvot iz Priloge I v vodah, ki spadajo pod ribolovno jurisdikcijo Ferskih otokov, Grenlandije, Islandije, Norveške in ribolovne cone okrog otoka Jan Mayen, ob upoštevanju pogojev iz členov 11, 20 in 21.

3. Komisija določi omejitve ulova za pravo peščenko v conah ICES IIIa in IV ter vodah ES cone ICES IIa v skladu s predpisi iz točke 6 Priloge IID.

4. Komisija določi omejitve ulova za kapelana v grenlandskih vodah con ICES V in XIV, ki so na voljo Skupnosti, v višini 7,7 % deleža TAC za kapelana, takoj ko je TAC določen.

5. Omejitve ulova za stalež norveškega moliča v coni ICES IIIa ter vodah ES con ICES IIa in IV ter za stalež papaline v vodah ES con ICES IIa in IV lahko Komisija ponovno prouči v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002 in ob upoštevanju znanstvenih podatkov, zbranih v prvi polovici leta 2009.

6. Komisija lahko določi omejitve ulova za stalež sardona v coni ICES VIII v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002 ter ob upoštevanju znanstvenih podatkov, zbranih v prvi polovici leta 2009.

7. Zaradi revizije staleža norveškega moliča v skladu z odstavkom 5 lahko omejitve ulova za staleže mola v coni ICES IIIa, coni ICES IV in vodah ES cone ICES IIa ter za staleže vahnje v coni ICES IIIa, vodah ES con ICES IIIb, IIIc in IIId, coni ICES IV in vodah ES con ICES IIa revidira Komisija v skladu postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002, da bi tako upoštevali industrijski prilov norveškega moliča.

Člen 6

Prepovedane vrste

Za plovila Skupnosti se prepove ribolov naslednjih vrst, njihovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje, in sicer v vseh vodah Skupnosti in vodah zunaj Skupnosti:

— morski pes orjak (Cetorhinus maximus),

— beli morski volk (Carcharodon carcharias).

Člen 7

Posebne določbe o dodelitvah

1. Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v Prilogi I, ne posega v:

(a) izmenjave v skladu s členom 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002;

(b) ponovne dodelitve na podlagi členov 21(4), 23(1) in 32(2) Uredbe (EGS) št. 2847/93, člena 23(4) Uredbe (ES) št. 2371/2002 ali člena 10(4) Uredbe (ES) št. 1006/2008;

(c) dodatne iztovore, dovoljene na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96;

(d) zadržane količine v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96;

(e) odbitke na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 847/96.

2. Za namen zadržanja kvot, ki se prenesejo v leto 2010, se z odstopanjem od Uredbe (ES) št. 847/96 uporablja člen 4(2) navedene uredbe za vse staleže, za katere velja analitski TAC.

Člen 8

Omejitve ribolovnega napora in s tem povezani pogoji za upravljanje staležev

1. Od 1. februarja 2009 do 31. januarja 2010 se omejitve ribolovnega napora in s tem povezani pogoji, določeni v:

(a) Prilogi IIA, uporabljajo za upravljanje nekaterih staležev v Kattegatu, Skagerraku in conah ICES IV, VIa, VIIa, VIId ter vodah ES con ICES IIa in Vb;

(b) Prilogi IIB, uporabljajo za upravljanje staležev osliča in škampa v conah ICES VIIIc in IXa z izjemo Cadiškega zaliva;

(c) Prilogi IIC, uporabljajo za upravljanje staleža morskega lista v coni ICES VIIe;

(d) Prilogi IID, uporabljajo za upravljanje staleža prave peščenke v conah ICES IIIa in IV ter vodah ES cone ICES IIa.

2. Od 1. januarja 2009 do 31. januarja 2009 se za staleže, navedene v odstavku 1, še naprej uporabljajo ribolovni napor in z njim povezani pogoji, določeni v prilogah IIA, IIB, IIC in IID k Uredbi (ES) št. 40/2008.

3. Komisija za leto 2009 določi ribolovni napor za ribolov prave peščenke v conah ICES IIIa in IV ter vodah ES cone ICES IIa v skladu s predpisi iz točk 4 in 5 Priloge IID.

4. Države članice zagotovijo, da ravni ribolovnega napora plovil z dovoljenji za globokomorski ribolov, merjene v kilovatnih dnevih odsotnosti iz pristanišča, v letu 2009 ne bodo presegale 65 % povprečnega letnega ribolovnega napora, ki so ga plovila zadevne države članice zabeležila v letu 2003 pri potovanjih na podlagi dovoljenj za globokomorski ribolov in/ali pri ulovu globokomorskih vrst s seznamov v prilogah I in II k Uredbi (ES) št. 2347/2002. Ta odstavek se uporablja samo za ribolovna potovanja, kjer se ujame več kot 100 kilogramov globokomorskih vrst z izjemo velike srebrenke.

Člen 9

Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

1. Ribe iz staležev, za katere so določene omejitve ulova, se smejo obdržati na krovu ali iztovarjati le, če:

(a) so ulov opravila plovila države članice, ki ima kvoto in ta kvota ni izčrpana, ali

(b) je ulov sestavljen iz dela deleža Skupnosti, ki ni bil dodeljen državam članicam s kvotami in ni bil izčrpan.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko naslednje ribe obdržijo na krovu in iztovorijo, tudi če država članica nima kvot ali so kvote ali deleži izčrpani:

(a) vrste, razen sleda ali skuše, kadar (i) so ulovljene pomešano z drugimi vrstami z mrežo z očesom, ki je manjše od 32 mm, v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 850/98, in (ii) ulov ni razvrščen na krovu ali ob iztovarjanju; ali

(b) skuša, kadar (i) je ulovljena pomešano s šurom ali sardelo; (ii) ne presega 10 % skupne mase skuše, šura in sardele na krovu ter (iii) ulov ni razvrščen na krovu ali ob iztovarjanju.

3. Vsa iztovarjanja se vštevajo v kvoto ali, če delež Skupnosti ni dodeljen državam članicam s kvotami, v delež Skupnosti, razen ulovov na podlagi določb odstavka 2.

4. Odstotek prilova in njegova namenska uporaba se določita v skladu s členoma 4 in 11 Uredbe (ES) št. 850/98.

Člen 10

Nerazvrščeno iztovarjanje v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa

1. Člen 2(1) Uredbe (ES) št. 1434/98 o prepovedi obdržanja sleda na krovu pod določenimi pogoji se ne uporablja za sleda, ulovljenega v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa.

2. Kadar so omejitve ulova države članice za sleda v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa izčrpane, plovila, ki plujejo pod zastavo te države članice, so registrirana v Skupnosti in se ukvarjajo z ribolovom, za katerega se uporabljajo ustrezne omejitve ulova, ne smejo iztovarjati ulova, ki ni razvrščen in vsebuje sleda.

3. Države članice zagotovijo ustrezen program vzorčenja, ki omogoča učinkovito spremljanje nerazvrščenega iztovarjanja po posameznih vrstah, ulovljenih v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa.

4. Nerazvrščen ulov v conah ICES IIIa, IV in VIId ter vodah ES cone ICES IIa se iztovarja samo v pristaniščih in na mestih iztovarjanja, ki imajo program razvrščanja iz odstavka 3.

Člen 11

Omejitve dostopa

Plovila Skupnosti ne lovijo v Skagerraku znotraj 12 morskih milj od norveških temeljnih črt. Vendar je dovoljeno, da plovila, ki plujejo pod dansko ali švedsko zastavo, lovijo do štiri morske milje od norveških temeljnih črt.

Člen 12

Določitev velikosti mrežnega očesa in debeline vrvice ribiških mrež

Velikost mrežnega očesa in debelina vrvice ribiških mrež iz te uredbe se določita v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 517/2008 z dne 10. junija 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 o določanju velikosti očesa in ocenjevanju debeline vrvice ribiških mrež (42), kadar plovila Skupnosti pregledajo inšpektorji Skupnosti, inšpektorji Komisije in nacionalni inšpektorji.

Člen 13

Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi

Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi za plovila Skupnosti so določeni v Prilogi III.

POGLAVJE III

OMEJITVE ULOVA IN S TEM POVEZANI POGOJI ZA RIBIŠKA PLOVILA TRETJIH DRŽAV

Člen 14

Dovoljenje

Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Venezuele ali Norveške, in ribiška plovila, ki so registrirana na Ferskih otokih, imajo dovoljenje za ribolov v vodah Skupnosti v okviru omejitev ulova iz Priloge I ter ob upoštevanju pogojev iz poglavja III Uredbe (ES) št. 1006/2008 in členov 15 do 18 ter členov 22 do 27 te uredbe.

Člen 15

Prepovedane vrste

Za ribiška plovila tretjih držav se prepove ribolov naslednjih vrst, njihovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje v vseh vodah Skupnosti:

— morski pes orjak (Cetorhinus maximus),

— beli morski volk (Carcharodon carcharias).

Člen 16

Geografske omejitve

1. Ribolov z ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo Norveške ali so registrirana na Ferskih otokih, se omeji na tiste dele cone 200 morskih milj, ki ležijo 12 morskih milj od temeljnih črt držav članic proti odprtemu morju v coni ICES IV, Kattegatu in Atlantskem oceanu severno od 43o00' S, razen območja iz člena 18 Uredbe (ES) št. 2371/2002.

2. Ribolov v Skagerraku z ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo Norveške, se dovoli štiri morske milje od temeljnih črt Danske in Švedske proti odprtemu morju.

3. Ribolov z ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo Venezuele, se omeji na tiste dele cone 200 morskih milj, ki ležijo 12 morskih milj od temeljnih črt Francoske Gvajane proti odprtemu morju.

Člen 17

Tranzit skozi vode Skupnosti

Ribiška plovila tretjih držav, ki opravljajo tranzit skozi vode Skupnosti, v skladu z naslednjima pogojema pospravijo svoje mreže tako, da jih ne morejo takoj uporabiti:

(a) mreže, obtežilniki in podobno orodje morajo biti ločeni od širilk in vrvi za vlečenje;

(b) mreže na palubi ali nad njo morajo biti varno privezane na del zgornje konstrukcije.

Člen 18

Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

Ribe iz staležev, za katere so določene omejitve ulova, se ne smejo obdržati na krovu ali iztovarjati, razen ulovov ribiških plovil tretjih držav, ki imajo kvoto in ta kvota ni izčrpana.

Člen 19

Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi

Prehodni tehnični in nadzorni ukrepi za plovila tretjih držav so določeni v Prilogi III.

POGLAVJE IV

DOVOLJENJA ZA RIBOLOV ZA PLOVILA SKUPNOSTI

Člen 20

Dovoljenja za ribolov in s tem povezani pogoji

1. Naslednja plovila Skupnosti so oproščena obveznosti, da morajo imeti dovoljenje za ribolov iz člena 3 Uredbe (ES) št. 1006/2008, kadar izvajajo ribolovne aktivnosti v norveških vodah v Severnem morju:

(a) plovila s tonažo 200 BT ali manj;

(b) plovila, ki lovijo vrste, ki niso skuša, za prehrano ljudi; ali

(c) plovila, ki plujejo pod zastavo Švedske, v skladu z ustaljeno prakso.

2. Največje število dovoljenj za ribolov in drugi s tem povezani pogoji za plovila Skupnosti, ki lovijo v vodah tretje države, so določeni v delu I Priloge IV.

3. Če ena država članica prenese kvoto na drugo državo članico (zamenjava) na ribolovnih območjih iz dela I Priloge IV na podlagi člena 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002, prenos vključuje ustrezen prenos dovoljenj za ribolov in se sporoči Komisiji. Vendar se ne preseže skupno število dovoljenj za ribolov za posamezno ribolovno območje, določeno v delu I Priloge IV.

4. Plovila Skupnosti ravnajo v skladu z ohranitvenimi in nadzornimi ukrepi ter drugimi določbami, ki veljajo za cono, v kateri lovijo.

Člen 21

Ferski otoki

Plovila Skupnosti z dovoljenjem za izvajanje usmerjenega ribolova ene vrste v vodah Ferskih otokov lahko opravljajo usmerjen ribolov drugih vrst, če o tem predhodno obvestijo organe Ferskih otokov.

POGLAVJE V

DOVOLJENJE ZA RIBOLOV ZA RIBIŠKA PLOVILA TRETJIH DRŽAV

Člen 22

Obveznost imetja dovoljenja za ribolov

1. Ribiška plovila z manj kot 200 BT, ki plujejo pod zastavo Norveške, so oproščena obveznosti, da morajo imeti dovoljenje za ribolov, iz člena 18 Uredbe (ES) št. 1006/2008, kadar izvajajo ribolovne aktivnosti v vodah Skupnosti.

2. Dovoljenje za ribolov, ki je bilo izdano ribiškemu plovilu tretje države, ki izvaja ribolovne aktivnosti v vodah Skupnosti, se hrani na krovu. Vendar so ribiška plovila, registrirana na Ferskih otokih ali Norveškem, oproščena te obveznosti.

Člen 23

Zahtevek za dovoljenje za ribolov

Brez poseganja v člen 19(2) Uredbe (ES) št. 1006/2008 zahtevek za dovoljenje za ribolov, ki ga Komisiji predloži organ tretje države, vsebuje naslednje informacije:

(a) ime plovila;

(b) registrska številka;

(c) zunanje identifikacijske črke in številke;

(d) pristanišče registracije;

(e) ime in naslov lastnika ali zakupnika;

(f) bruto tonaža in skupna dolžina;

(g) moč motorja;

(h) klicni znak in radijska frekvenca;

(i) nameravani način ribolova;

(j) nameravano območje ribolova;

(k) vrste, ki jih plovilo namerava loviti;

(l) obdobje, za katero se zahteva dovoljenje.

Člen 24

Število dovoljenj za ribolov

Največje število dovoljenj za ribolov in drugi s tem povezani pogoji za plovila tretjih držav, ki lovijo v vodah Skupnosti, so določeni v delu II Priloge IV.

Člen 25

Razveljavitev

Brez poseganja v poglavje III Uredbe (ES) št. 1006/2008 se lahko dovoljenja za ribolov razveljavijo z namenom izdaje novih dovoljenj za ribolov. Te razveljavitve začnejo veljati na dan pred datumom, ko Komisija izda nova dovoljenja za ribolov. Nova dovoljenja za ribolov začnejo veljati z dnem izdaje.

Člen 26

Obveznosti imetnika dovoljenja za ribolov

1. Poleg tega, da ravnajo v skladu s kakršno koli zahtevo za prenos podatkov, določeno v skladu s členom 23(1) Uredbe (ES) št. 1006/2008, ribiška plovila tretjih držav vodijo ladijski dnevnik, v katerega vpisujejo informacije, določene v delu I Priloge V.

2. Pri prenosu informacij v skladu s členom 23 Uredbe (ES) št. 1006/2008 ribiška plovila tretjih držav posredujejo Komisiji informacije, določene v Prilogi VI, v skladu s predpisi iz navedene priloge.

3. Odstavek 2 se ne uporablja za plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške in lovijo v coni ICES IIIa.

Člen 27

Posebne določbe v zvezi s Francosko Gvajano

1. Poleg pogojev iz poglavja III Uredbe (ES) št. 1006/2008 se mora za odobritev dovoljenj za ribolov v vodah Francoske Gvajane lastnik zadevnega ribiškega plovila tretje države obvezati, da bo na zahtevo Komisije dovolil, da pride na plovilo opazovalec.

2. Poleg tega, da ravnajo v skladu s kakršno koli zahtevo za prenos podatkov, določeno v skladu s členom 23 Uredbe (ES) št. 1006/2008, ribiška plovila tretjih držav, ki lovijo v vodah Francoske Gvajane, vodijo ladijski dnevnik v skladu z vzorcem iz dela II Priloge V. Podatki o ulovu se na zahtevo pošljejo Komisiji, in sicer preko francoskih organov.

POGLAVJE VI

POSEBNE DOLOČBE ZA RIBOLOV NA OBMOČJU GFCM

ODDELEK 1

Ohranitveni ukrepi

Člen 28

Določitev sezone, v kateri je prepovedan ribolov delfink z uporabo naprav za zbiranje rib (FAD)

1. Zaradi zaščite delfink (Coryphaena hippurus), zlasti majhnih, je ribolov delfink z uporabo naprav za zbiranje rib (FAD) prepovedan od 1. januarja 2009 do 14. avgusta 2009 na vseh geografskih podobmočjih območja iz Sporazuma GFCM, kakor je določeno v Prilogi VII.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko država članica, če lahko dokaže, da zaradi slabega vremena ribiška plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, niso mogla izkoristiti svojih običajnih ribolovnih dni, izgubljene dni prenese na ribolov FAD do 31. januarja naslednjega leta. Države članice, ki želijo koristiti to možnost prenosa, Komisiji pred 1. januarjem 2010 predložijo vlogo za dodatno število dni, ko bo imelo plovilo dovoljenje za ribolov na delfinko z uporabo FAD med obdobjem prepovedi od 1. januarja 2010 do 31. januarja 2010. Tej vlogi se priložijo naslednje informacije:

(a) poročilo, ki vsebuje podrobnosti o ukinitvi zadevnih ribolovnih aktivnosti, vključno z ustreznimi meteorološkimi podatki;

(b) ime plovila;

(c) registracijska številka;

(d) zunanje identifikacijske oznake, kakor so opredeljene v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 26/2004 z dne 30. decembra 2003 o registru ribolovne flote Skupnosti (43).

Komisija podatke, ki jih je dobila od držav članic, posreduje izvršilnemu sekretarju GFCM.

3. Države članice pred 1. novembrom 2009 Komisiji predložijo poročilo za leto 2008 o izvajanju ukrepov iz odstavka 2.

4. Države članice do 15. januarja 2010 poročajo Komisiji o skupnem iztovarjanju in pretovarjanju delfink, ki so ga v letu 2009 izvedla ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, v vseh geografskih podobmočjih območja iz Sporazuma GFCM, kakor je to določeno v Prilogi VII.

Komisija podatke, ki jih je prejela od držav članic, posreduje izvršilnemu sekretarju GFCM.

Člen 29

Vzpostavitev restriktivnih območij za ribolov z namenom zaščite občutljivih globokomorskih habitatov

1. Ribolov z vlečnimi strgačami in pridnenimi vlečnimi mrežami je prepovedan na območjih, omejenih s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

(a) območje omejenega globokomorskega ribolova „morski greben Lophelia pri rtu Santa Maria di Leuca“ — 39o 27,72' S, 18o 10,74' V — 39o 27,80' S, 18o 26,68' V — 39o 11,16' S, 18o 32,58' V — 39o 11,16' S, 18o 04,28' V;

(b) območje omejenega globokomorskega ribolova „hladni ogljikovodikovi izvirki območja delte Nila“ — 31o 30,00' S, 33o 10,00' V — 31o 30,00' S, 34o 00,00' V — 32o 00,00' S, 34o 00,00' V; — 32o 00,00' S, 33o 10,00' V;

(c) območje omejenega globokomorskega ribolova „Eratosthemes Seamount“ — 33o 00,00' S, 32o 00,00' V; — 33o 00,00' S, 33o 00,00' V; — 34o 00,00' S, 33o 00,00' V; — 34o 00,00' S, 32o 00,00' V.

2. Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zaščito občutljivih globokomorskih habitatov na območjih iz odstavka 1, in zlasti zagotovijo zaščito teh območij pred vplivi drugih ribolovnih aktivnosti, ki bi ogrozile ohranitev značilnosti teh habitatov.

Člen 30

Najmanjša velikost mrežnega očesa vlečnih mrež pri nekaterih krajevnih in sezonskih vrstah ribolova s pridnenimi vlečnimi mrežami v Sredozemskem morju

1. Z odstopanjem od členov 8(1)(h) in 9(3)(2) Uredbe (ES) št. 1967/2006 lahko države članice ribiškim plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, še naprej dovoljujejo uporabo vreč z rombastim mrežnim očesom, ki je manjše od 40 mm, za nekatere krajevne in sezonske vrste ribolova s pridnenimi vlečnimi mrežami, ki izkoriščajo staleže rib, ki si jih države članice ne delijo s tretjimi državami.

2. Odstavek 1 se uporablja le za ribolovne aktivnosti, ki so jih države članice uradno odobrile v skladu z nacionalnim pravom, veljavnim na dan 1. januarja 2007, in ne vključujejo kakršnega koli prihodnjega povečanja ribolovnega napora v primerjavi z letom 2006.

3. Države članice pred 15. januarjem 2009 in z uporabo običajnega sistema obdelave podatkov Komisiji predložijo seznam plovil, ki imajo dovoljenje za ribolov v skladu z odstavkom 1.

4. Seznam plovil z dovoljenjem vključuje naslednje podatke:

(a) ime plovila;

(b) številko plovila v registru ribolovne flote Skupnosti (CFR) in zunanjo oznako, kot sta opredeljeni v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 26/2004;

(c) dovoljene vrste ribolova, ki jih opravlja posamezno plovilo, skupaj s ciljnim(-i) staležem(-i), ribolovnim območjem, kakor je opredeljeno v Prilogi VII, in tehnične značilnosti velikosti mrežnega očesa uporabljene ribolovne opreme;

(d) obdobje, v katerem je dovoljen ribolov.

5. Kadar seznam pooblaščenih plovil iz odstavka 4 ne vsebuje sprememb glede na to, kar je bilo sporočeno v letu 2008, države članice do 15. januarja 2009 obvestijo Komisijo, da ni bilo sprememb.

6. Komisija informacije, ki jih je dobila od držav članic, posreduje izvršilnemu sekretarju GFCM.

ODDELEK 2

Poročanje o statističnih matrikah

Člen 31

Prenos podatkov

1. Države članice izvršilnemu sekretarju GFCM do 30. junija 2009 predložijo podatke naloge 1.1 in naloge 1.2 statistične matrike GFCM, kot je določeno v Prilogi X.

2. Države članice izvršilnemu sekretarju GFCM do 30. junija 2009 v največji možni meri predložijo podatke nalog 1.3, 1.4 in 1.5 statistične matrike GFCM, kot je določeno v Prilogi X.

3. Države članice za prenos podatkov iz odstavkov 1 in 2 uporabijo sistem GFCM za vnos podatkov, ki je na voljo na spletni strani GFCM (44).

4. Države članice obvestijo Komisijo o podatkih, ki so jih predložile na podlagi tega člena.

POGLAVJE VII

POSEBNE DOLOČBE ZA PLOVILA SKUPNOSTI, KI LOVIJO NA UPRAVNEM OBMOČJU NAFO

Člen 32

Poročila o ulovu

1. Poveljnik plovila z dovoljenjem za ribolov grenlandske morske plošče pošlje pristojnim organom države članice zastave v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2115/2005 poročilo o ulovu v elektronski obliki, v katerem je navedena količina grenlandske morske plošče, ki jo je ujelo njegovo plovilo, vključno z ničelnim ulovom.

2. Poročilo iz odstavka 1 se prvič pošlje najpozneje ob koncu desetega dneva po datumu vstopa plovila na upravno območje NAFO ali po začetku ribolovnega potovanja. Poročilo se pošlje vsakih pet dni. Kadar se šteje, da so ulovi grenlandske morske plošče, ki so sporočeni v skladu z odstavkom 1, izčrpali 75 % dodeljene kvote države članice zastave, poveljnik plovila pošlje poročilo vsak tretji dan.

3. Vsaka država članica po prejemu poročil o ulovu ta posreduje Komisiji. Komisija te informacije nemudoma posreduje sekretariatu NAFO.

Člen 33

Dodatni nadzorni ukrepi

1. Plovila z dovoljenjem za ribolov grenlandske morske plošče v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2115/2005 lahko vstopijo na upravno območje NAFO, da bi lovila grenlandsko morsko ploščo, le, če imajo na krovu manj kot 50 ton kakršnega koli ulova ali če je dostop dovoljen v skladu z odstavki 2, 3 in 4 tega člena.

2. Kadar ima plovilo z dovoljenjem za ribolov grenlandske morske plošče v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2115/2005 na krovu ulov z območij zunaj upravnega območja NAFO, ki obsega 50 ton ali več, sekretariatu NAFO preko elektronske pošte ali telefaksa najpozneje 72 ur pred vstopom (ENT) na upravno območje NAFO sporoči količino ulova, obdržanega na krovu, položaj (zemljepisna dolžina/širina), kadar poveljnik plovila oceni, da bo plovilo začelo z ribolovom, in predvideni čas prihoda na položaj.

3. Če inšpekcijsko plovilo po obvestilu iz odstavka 2 naznani, da namerava izvesti inšpekcijski pregled, ribiškemu plovilu sporoči koordinate kontrolne točke, kjer se bo inšpekcijski pregled izvedel. Kontrolna točka ne leži več kot 60 morskih milj od položaja, kjer poveljnik plovila ocenjuje, da bo plovilo začelo loviti.

4. Če ribiško plovilo z dovoljenjem za ribolov grenlandske morske plošče v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2115/2005 pred vstopom na upravno območje NAFO od sekretariata NAFO ali inšpekcijskega plovila ne prejme sporočila, da namerava inšpekcijsko plovilo izvesti inšpekcijski pregled v skladu z odstavkom 3, lahko začne z ribolovom. Ribiško plovilo lahko začne z ribolovnimi aktivnostmi tudi brez predhodnega inšpekcijskega pregleda, če inšpekcijsko plovilo ne začne z inšpekcijskim pregledom v treh urah po prihodu ribolovnega plovila na kontrolno točko.

POGLAVJE VIII

POSEBNE DOLOČBE ZA IZTOVARJANJE ALI PRETOVARJANJE ZAMRZNJENIH RIB, KI SO JIH ULOVILA PLOVILA TRETJIH DRŽAV NA OBMOČJU KONVENCIJE NEAFC

Člen 34

Pomorska inšpekcija

Brez poseganja v Uredbo (EGS) št. 2847/93 in Uredbo Sveta (ES) št. 1093/94 z dne 6. maja 1994 o določitvi pogojev, pod katerimi lahko ribiška plovila tretje države neposredno iztovarjajo in prodajajo svoj ulov v pristaniščih Skupnosti (45), se postopki, določeni v tem poglavju, uporabljajo za iztovarjanje ali pretovarjanje zamrznjenih rib, ki so jih ulovila ribiška plovila tretjih držav na območju Konvencije NEAFC, v pristaniščih držav članic.

Člen 35

Določena pristanišča

Iztovarjanje in pretovarjanje v vodah Skupnosti sta dovoljena le v določenih pristaniščih.

Države članice določijo kraj za iztovarjanje ali kraj v bližini obale (določena pristanišča), kjer je dovoljeno iztovarjanje ali pretovarjanje rib iz člena 48. Države članice obvestijo Komisijo o vseh spremembah v seznamu določenih pristanišč za leto 2007 najmanj petnajst dni pred začetkom veljavnosti spremembe.

Komisija objavi seznam določenih pristanišč in z njimi povezanih sprememb v seriji „C“Uradnega lista Evropske unije ter ga da na voljo na svoji spletni strani.

Člen 36

Predhodno obvestilo o prihodu v pristanišče

1. Z odstopanjem od člena 28e(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 poveljniki vseh ribiških plovil ali njihovi zastopniki, ki prevažajo ribe iz člena 34 te uredbe in se nameravajo zasidrati v pristanišču zaradi iztovarjanja ali pretovarjanja, o nameravani uporabi pristanišča obvestijo pristojne organe države članice najmanj tri delovne dni pred pričakovanim časom prihoda.

2. Obvestilu iz odstavka 1 je priložen obrazec iz dela I Priloge IX, pri čemer je del A pravilno izpolnjen, kot sledi:

(a) obrazec PSC 1 se uporabi, če ribiško plovilo iztovarja lastni ulov;

(b) obrazec PSC 2 se uporabi, če ribiško plovilo izvaja dejavnosti pretovarjanja. V takšnih primerih se uporabi ločen obrazec za vsako plovilo dajalca.

3. Poveljniki plovil ali njihovi predstavniki lahko prekličejo predhodno obvestilo tako, da obvestijo pristojne organe v pristanišču, ki ga želijo uporabiti, najmanj 24 ur pred sporočenim predvidenim časom prihoda v pristanišče. Obvestilu mora biti priložena kopija originalnega obrazca PSC 1 ali 2, pri čemer je treba čez del B napisati besedo „PREKLICANO“.

4. Pristojni organi države članice pristanišča nemudoma posredujejo kopijo obrazca iz odstavkov 2 in 3 državi zastave ribiškega plovila in državi(-am) plovil dajalca, kadar so plovila pričela z dejavnostmi pretovarjanja, ter sekretarju NEAFC.

Člen 37

Dovoljenje za iztovarjanje ali pretovarjanje

1. Iztovarjanje ali pretovarjanje lahko pristojni organi države članice pristanišča dovolijo le, če so država zastave ribiškega plovila, ki namerava iztovarjati ali pretovarjati, ali, če je plovilo pričelo z dejavnostmi pretovarjanja zunaj pristanišča, država ali države zastave plovila dajalca z vrnitvijo kopije poslanega obrazca v skladu s členom 36(3) s pravilno izpolnjenim delom B, potrdile da:

(a) so ribiška plovila, ki so navedla, da so ulovila ribe, imela za prijavljene vrste zadostno kvoto;

(b) so bile količine rib na krovu pravilno sporočene in upoštevane pri izračunu vseh omejitev ulova ali napora, ki se uporabljajo;

(c) so ribiška plovila, ki so navedla, da so ulovila ribe, imela dovoljenje za ribolov na prijavljenih območjih;

(d) je bila prisotnost plovila na sporočenem območju ulova potrjena v skladu s podatki VMS.

Dejavnosti iztovarjanja ali pretovarjanja se lahko začnejo šele po tem, ko so dovoljenje izdali pristojni organi države članice pristanišča.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organi države članice pristanišča dovolijo celotno ali delno iztovarjanje brez potrditve iz odstavka 1, vendar v tem primeru zadevne ribe obdržijo v skladišču pod svojim nadzorom. Ribe je dovoljeno prodati, prevzeti ali pretovoriti šele po prejemu potrditve iz odstavka 1. Če potrditev ni prejeta v 14 dneh po iztovarjanju, lahko pristojni organi države članice pristanišča ribe zasežejo in jih prodajo v skladu z nacionalnimi predpisi.

3. Pristojni organi države članice pristanišča Komisiji in sekretarju NEAFC nemudoma sporočijo svojo odločitev glede dovoljenja za iztovarjanje ali pretovarjanje s predložitvijo kopije obrazca iz dela I Priloge IX s pravilno izpolnjenim delom C, če so bile ribe, ki se iztovarjajo ali pretovarjajo, ujete na območju Konvencije NEAFC.

Člen 38

Inšpekcijski pregledi

1. Pristojni organi držav članic v svojih pristaniščih vsako leto izvedejo inšpekcijske preglede najmanj 15 % iztovarjanj ali pretovarjanj ribiških plovil tretjih držav iz člena 34.

2. Inšpekcijski pregledi zajemajo spremljanje celotnega raztovarjanja ali pretovarjanja in vključujejo navzkrižno primerjavo količin vrst rib, ki so bile sporočene pred iztovarjanjem, in količin vrst rib, ki so bile iztovorjene ali pretovorjene.

3. Inšpektorji si po najboljših močeh prizadevajo preprečiti neupravičeno zadrževanje ribiških plovil in zagotoviti, da je ribiško plovilo izpostavljeno najmanjšim možnim motnjam in težavam, ter se izogniti poslabšanju kakovosti rib.

Člen 39

Poročila o inšpekcijskih pregledih

1. Vsak inšpekcijski pregled je dokumentiran tako, da se izpolni poročilo o inšpekcijskem pregledu, kot je določeno v delu II Priloge IX.

2. Kopija vsakega poročila o inšpekcijskem pregledu se nemudoma pošlje državi zastave pregledanega ribiškega plovila in državi ali državam zastave plovil dajalcev, če je ribiško plovilo pričelo z dejavnostmi pretovarjanja, ter Komisiji in sekretariatu NEAFC, če so bile ribe, ki se iztovarjajo ali pretovarjajo, ujete na območju Konvencije NEAFC.

3. Izvirnik ali overjena kopija vsakega poročila o inšpekcijskem pregledu se na zahtevo posreduje državi zastave pregledanega ribiškega plovila.

POGLAVJE IX

POSEBNE DOLOČBE ZA PLOVILA SKUPNOSTI, KI LOVIJO NA OBMOČJU KONVENCIJE CCAMLR

ODDELEK 1

Omejitve in zahteve po informacijah o plovilu

Člen 40

Prepovedi in omejitve ulova

1. Neposredni ribolov vrst iz Priloge X je prepovedan v conah in obdobjih, določenih v navedeni prilogi.

2. Za nov in raziskovalni ribolov se omejitve ulova in prilova, določene v Prilogi XI, uporabljajo v podobmočjih iz navedene priloge.

ODDELEK 2

Raziskovalni ribolov

Člen 41

Pravila ravnanja za raziskovalni ribolov

Brez poseganja v člen 4 Uredbe (ES) št. 601/2004 države članice zagotovijo, da so vsa plovila Skupnosti opremljena z:

(a) ustrezno komunikacijsko opremo (vključno z radiem MF/HF in vsaj eno 406 MHz radijsko napravo za samodejni klic v sili (EPIRB)), usposobljenim osebjem na krovu in, če je mogoče, z vgrajenim sistemom GMDSS;

(b) zadostno število potopljivih oblek za preživetje za vse osebe na krovu;

(c) ustrezne postopke za obravnavanje nujnih zdravstvenih primerov, ki bi lahko nastali med potovanjem;

(d) zaloge hrane, sveže vode, goriva in rezervnih delov za ključno opremo za primere nepredvidenih zamud in zajetij;

(e) potrjen načrt nujnih ukrepov ob onesnaženju ladje z nafto (SOPEP), ki vsebuje dogovore o omilitvah onesnaževanja morja (vključno z zavarovanjem), če bi prišlo do izlitja goriva ali odpadkov.

Člen 42

Sodelovanje v raziskovalnem ribolovu

1. Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo države članice in so bila tam registrirana ter je bila o njih CCAMLR obveščena v skladu z določbami člena 7 in člena 7a Uredbe (ES) št. 601/2004, lahko sodelujejo v raziskovalnem ribolovu s parangalom na Dissostichus spp. na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3(b) zunaj območij nacionalne jurisdikcije.

2. V razdelku 58.4.3(b) sme loviti ribe le eno ribiško plovilo naenkrat.

3. Kar zadeva podobmočji FAO 88.1 in 88.2 ter razdelka 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3(b), so skupne omejitve ulova in prilova po podobmočjih in razdelkih ter njihova razporeditev med manjše raziskovalne enote (MRE) v vsakem izmed njih navedene v Prilogi XII. Z ribolovom v kateri koli manjši raziskovalni enoti se preneha, ko sporočeni ulov doseže določeno omejitev ulova, in navedena manjša raziskovalna enota preneha z ribolovom do konca sezone.

4. Ribolov se odvija na čim večjem geografskem in globinskem obsegu, da bi dobili informacije, potrebne za določitev ribolovnega potenciala, ter se izognili preveliki koncentraciji ulova in ribolovnega napora. Vendar je ribolov v podobmočjih FAO 88.1, 88.2 in razdelkih 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3(b) prepovedan v globinah, manjših od 550 m.

Člen 43

Sistemi poročanja

Za ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu iz člena 42, veljajo naslednji sistemi poročanja o ulovu in naporu:

(a) petdnevni sistem poročanja o ulovu in naporu, določen v členu 12 Uredbe (ES) št. 601/2004, z izjemo, da države članice Komisiji predložijo poročila o ulovu in naporu najpozneje dva delovna dneva po vsakem obdobju poročanja, da se poročila takoj posredujejo CCAMLR. V podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3(b) poročajo manjše raziskovalne enote;

(b) mesečni podrobni sistem poročanja o ulovu in naporu, določen v členu 13 Uredbe (ES) št. 601/2004;

(c) sporočata se skupno število in masa zavrženih Dissostichus eleginoides in Dissostichus mawsoni, vključno s tistimi v „želatinastem“ stanju.

Člen 44

Opredelitev izvlekov

1. V tem oddelku izvlek zajema namestitev enega ali več parangalov na isti lokaciji. Natančen geografski položaj izvleka se določi po središčni točki parangala ali parangalov, zabeleženi v poročilih o ulovu in naporu.

2. Da izvlek velja za raziskovalnega:

(a) je vsak raziskovalni izvlek ločen najmanj pet morskih milj od katerega koli drugega raziskovalnega izvleka, razdalja se izmeri od geografske sredine vsakega raziskovalnega izvleka;

(b) vključuje vsak izvlek najmanj 3 500 trnkov in največ 5 000 trnkov; to lahko vključuje več ločenih parangalov, postavljenih na isti lokaciji;

(c) je čas nastavljanja pri vsakem izvleku parangala najmanj šest ur, merjeno od konca postopka namestitve do začetka postopka izvleka.

Člen 45

Raziskovalni načrti

Ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu iz člena 42, izvajajo raziskovalne načrte v vsaki od manjših raziskovalnih enot, na katere so razdelejeni razdelki 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3(b). Raziskovalni načrt se izvaja na naslednji način:

(a) ob prvem vstopu v manjšo raziskovalno enoto se prvih 10 izvlekov, imenovanih „prva serija“, določi za „raziskovalne izvleke“ in ti morajo izpolnjevati merila iz člena 44(2); raziskovalni izvleki se opravljajo na položajih, ki jih določi sekretariat CCAMLR na podlagi stratificiranega slučajnega načrta na določenih območjih v okviru navedene manjše raziskovalne enote, ali v bližini teh položajev;

(b) naslednjih 10 izvlekov ali 10 ton ulova – kateri koli od sprožitvenih pragov je prej dosežen – se imenuje „druga serija“. Izvleki v drugi seriji se lahko po presoji poveljnika opravijo kot del običajnega raziskovalnega ribolova. Vendar se lahko ti izvleki, če izpolnjujejo zahteve člena 44(2), štejejo tudi za raziskovalne izvleke;

(c) po končani prvi in drugi seriji izvlekov plovilo izvede „tretjo serijo“, če želi poveljnik nadaljevati z ribolovom v manjši raziskovalni enoti, tako da je v vseh treh serijah skupaj opravljenih 20 raziskovalnih izvlekov. Tretja serija izvlekov se tako kot prva in druga konča med istim obiskom manjše raziskovalne enote;

(d) po končanih 10 raziskovalnih izvlekih po tretji seriji lahko plovilo nadaljuje z ribolovom v manjši raziskovalni enoti.

Člen 46

Načrti zbiranja podatkov

1. Ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribolovu iz člena 42, izvajajo načrte zbiranja podatkov v vsaki od manjših raziskovalnih enot, na katere so razdeljeni podobmočji FAO 88.1 in 88.2 ter razdelkih 58.4.1, 58.4.2. in 58.4.3(b). Načrt zbiranja podatkov vsebuje naslednje podatke:

(a) položaj in morsko globino na koncu vsakega parangala v izvleku;

(b) čas namestitve, nastavljanja in izvleka;

(c) število in vrste rib, izgubljenih na površini;

(d) število nastavljenih trnkov;

(e) vrsto vabe;

(f) uspeh natikanja vab (%);

(g) vrsto trnka.

2. Vsi podatki iz odstavka 1 se zberejo za vsak raziskovalni izvlek; zlasti se izmerijo vse ribe v raziskovalnem izvleku do 100 rib, pri bioloških študijah pa se vzame vzorec vsaj 30 rib. Kadar se ujame več kakor 100 rib, se uporabi metoda naključnega podvzorčenja rib.

Člen 47

Program označevanja

1. Brez poseganja v člen 7b Uredbe (ES) št. 601/2004 vsa plovila s parangalom označijo in izpustijo Dissostichus spp. in to neprekinjeno med ribolovom in po stopnjah, določenih v ohranitvenem ukrepu za navedeni ribolov v skladu s Protokolom označevanja CCAMLR.

2. Od datuma začetka veljavnosti te uredbe do konca ribolovne sezone 2008/2009 vsa plovila s parangalom označijo in izpustijo raže in to neprekinjeno med ribolovom in po stopnjah, določenih v ohranitvenem ukrepu za navedeni ribolov v skladu s Protokolom označevanja CCAMLR. Vse označene raže morajo biti dvojno označene in žive izpuščene.

3. Vse oznake za zobate ribe in raže za uporabo v raziskovalnem ribolovu izhajajo iz sekretariata CCAMLR.

Člen 48

Znanstveni opazovalci

1. Vsako ribiško plovilo, ki sodeluje v raziskovalnem ribolovu iz člena 42, ima na krovu ves čas ribolovnih aktivnosti v ribolovnem obdobju najmanj dva znanstvena opazovalca, eden od njiju pa je opazovalec, imenovan v skladu s programom mednarodnega znanstvenega opazovanja CCAMLR.

2. Vsaka država članica ob upoštevanju ter v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi, vključno s predpisi, ki urejajo dopustnost dokazov pred domačimi sodišči, prouči in sprejme ukrepe glede poročil inšpektorjev pogodbenice CCAMLR v skladu s tem programom, enako kot glede poročil lastnih inšpektorjev, tako država članica kot zadevna pogodbenica CCAMLR pa sodelujeta z namenom pospeševanja sodnih ali drugih postopkov, ki izhajajo iz takšnega poročila.

Člen 49

Obvestila o nameri sodelovanja pri ribolovu krila za ribolovno sezono 2009/2010

1. Le tiste države članice, ki so članice Komisije CCAMLR lahko v ribolovni sezoni 2009/2010 na območju Konvencije CCAMLR lovijo kril. Z odstopanjem od člena 5a Uredbe (ES) št. 601/2004 te države članice, če nameravajo na območju Konvencije CCAMLR loviti kril, o svoji nameri obvestijo sekretariat CCAMLR in Komisijo, in sicer najpozneje 1. junija 2009 ter neposredno pred sezono, v kateri nameravajo loviti, pri čemer uporabijo obrazec iz Priloge XII k tej uredbi, da bi tako zagotovile ustrezen pregled s strani Komisije CCAMLR še preden plovila začnejo z ribolovom ter obliko konfiguracij mrež z uporabo formata iz priloge XIII.

2. Obvestilo iz odstavka 1 vključuje tudi informacije iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004 za vsako plovilo, kateremu država članica dovoli ribolov krila.

3. Države članice, ki nameravajo na območju Konvencije CCAMLR loviti kril, o tem obvestijo samo plovila, ki v času obveščanja plujejo pod njihovo zastavo.

4. Z odstopanjem od odstavka 3 lahko države članice dovolijo sodelovanje pri ribolovu krila plovilom, ki niso plovila, o katerih je bila obveščena CCAMLR v skladu z odstavki 1 do 3, če sporočeno plovilo ne more sodelovati zaradi operativnih razlogov ali višje sile. V takšnih primerih zadevna država članica takoj obvesti sekretariat CCAMLR in Komisijo ter pri tem navede:

(i) vse podatke o nameravanem nadomestnem(-ih) plovilu(-ih) iz odstavka 2;

(ii) podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in katera koli ustrezna dokazila ali sklicevanja.

5. Z odstopanjem od odstavkov 3 in 4 države članice plovilom, ki so navedena na enem od seznamov plovil IUU CCAMLR, ne dovolijo sodelovanja pri ribolovu krila.

Člen 50

Previdnostne omejitve pri ribolovu krila za določena podobmočja

1. Skupni kombinirani ulov krila v statističnih podobmočjih 48.1, 48.2, 48.3 in 48.4 je omejen na 3,47 milijona ton v kateri koli ribolovni sezoni. Skupni ulov krila v statističnem razdelku 58.4.2 je omejen na 2,645 milijona ton v kateri koli ribolovni sezoni.

2. Dokler se ne določi dodelitve skupne omejitve ribolova med manjše upravne enote, ki temelji na priporočilu znanstvenega odbora, je skupni kombinirani ulov v statističnih podobmočjih 48.1, 48.2, 48.3 in 48.4 nadalje omejen na 620 000 ton v kateri koli ribolovni sezoni. Skupni ulov v razdelku 58.4.2 je omejen na 260 000 ton zahodno od 55o V in 192 000 ton vzhodno od 55o V v kateri koli ribolovni sezoni.

3. Ribolovna sezona se začne 1. decembra in konča 30. novembra naslednjega leta.

4. Vsako plovilo, ki sodeluje pri ribolovu krila v razdelku 58.4.2, ima v skladu s programom mednarodnega znanstvenega opazovanja CCAMLR na krovu najmanj enega znanstvenega opazovalca ali domačega znanstvenega opazovalca, ki izpolnjuje zahteve iz tega programa, in po možnosti dodatnega znanstvenega opazovalca, in sicer pri vseh ribolovnih aktivnostih v ribolovnem obdobju.

Člen 51

Sistem za sporočanje podatkov za ribolov krila

1. Ulov krila se sporoča v skladu s členi 11, 13 in 14 Uredbe (ES) št. 601/2004.

2. Opravljanje tega ribolova se izvede v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 600/2004 z dne 22. marca 2004 o nekaterih tehničnih ukrepih, ki se uporabljajo za ribolovne aktivnosti na območju, zajetem v Konvenciji o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki (46).

3. Plovila na vlečnih mrežah uporabljajo naprave za izključevanje morskih sesalcev.

4. Kadar je skupni prijavljeni ulov v kateri koli ribolovni sezoni večji ali enak 80 % sprožitvenega praga 620 000 ton v podobmočjih 48.1, 48.2, 48.3 in 48.4 ter 260 000 ton zahodno od 55o V in 192 000 ton vzhodno od 55o V v podobmočju 58.4.2, se ulov sporoči v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 601/2004.

5. V ribolovni sezoni, ki sledi tisti, v kateri je bil skupni ulov večji ali enak 80 % sprožitvenega praga, določenega v odstavku 2, se ulovi sporočajo v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 601/2004, kadar je skupni ulov večji ali enak 50 % navedenega sprožitvenega praga.

6. Države članice poročajo izvršilnemu sekretarju CCAMLR in v vednost Komisiji o skupni masi svežega ulova za ulovljenega in izgubljenega krila.

7. Na koncu vsake ribolovne sezone države članice od vsakega svojega plovila pridobijo podatke o ulovu, ki so potrebni za izpolnitev obrazca o ulovu in ribolovnem naporu CCAMLR. Te podatke na obrazcu C1 CCAMLR za ribolov z vlečno mrežo sporočijo najkasneje do 1. aprila naslednjega leta izvršilnemu sekretarju CCAMLR in Komisiji.

Člen 52

Začasna prepoved globokomorskega ribolova z zabodnimi mrežami

1. V tem členu se uporablja naslednja opredelitev:

Zabodne mreže so navpični nizi enojnih, dvojnih ali trojnih mrežnih sten, v katerih se blizu gladine, v srednji globini ali pri morskem dnu ribe zabodejo, zapletejo ali omrežijo. Zabodne mreže imajo plovce na zgornjem robu (glavni vrvi) in, na splošno, uteži na spodnjem robu (vzpenjalni vrvi). Zabodne mreže so sestavljene iz enojne ali – redkeje – dvojne ali trojne mreže (t. i. „tislojna mreža“), nameščene na iste okvirne vrvi. Več vrst mrež se lahko sestavi v eno orodje (na primer trislojna mreža skupaj z zabodno mrežo). Te mreže se lahko uporabljajo samostojno ali, kar je bolj običajno, v večji skupini mrež, povezanih v vrsto („lote“ mrež). Orodje se lahko namesti oz. zasidra na dno (t. i. „stoječe mreže“) ali se jih pusti viseti, prosto ali povezano s plovilom (t. i. „viseče mreže“).

2. Uporaba zabodnih mrež je na območju Konvencije CCAMLR za namene, ki niso znanstvene narave, prepovedana, dokler znanstveni odbor ne razišče možnega vpliva tega orodja in o njem ne poroča ter dokler se Komisija na podlagi mnenja znanstvenega odbora ne strinja, da je na območju Konvencije CCAMLR dovoljeno uporabljati takšno metodo.

3. Predlog uporabe zabodnih mrež za znanstvene raziskave v vodah, globljih od 100 metrov, se vnaprej sporoči znanstvenemu odboru in Komisija jo odobri pred začetkom takšne raziskave.

4. Vsako plovilo, ki namerava opraviti tranzit čez območje Konvencije CCAMLR z zabodnimi mrežami na krovu, mora to namero vnaprej sporočiti sekretariatu CCAMLR, vključno s pričakovanimi datumi prehoda območja Konvencije CCAMLR. Za vsako plovilo, ki ima na območju Konvencije CCAMLR na krovu zabodne mreže in tega ni vnaprej sporočilo, se šteje, da krši te določbe.

Člen 53

Zmanjšanje naključne smrtnosti morskih ptic

1. Brez poseganja v člen 8 Uredbe (ES) št. 601/2004 plovila, ki izključno uporabljajo španski način ribolova s parangali, spustijo uteži, preden se parangal napne.

2. Uporabljajo se lahko naslednje uteži:

(a) tradicionalne uteži iz kamna ali betona, katerih masa znaša vsaj 8,5 kg, in se nahajajo v razmakih, ki ne presegajo 40 m;

(b) tradicionalne uteži iz kamna ali betona, katerih masa znaša vsaj 6 kg, in se nahajajo v razmakih, ki ne presegajo 20 m; ali

(c) čvrste jeklene uteži, ki niso narejene iz členkov verige, katerih masa znaša vsaj 5 kg, in se nahajajo v razmakih, ki ne presegajo 40 m.

3. Plovila, ki uporabljajo izključno metodo s panulo, uporabljajo uteži le na distalnem koncu droperjev v panuli. Uteži so tradicionalne uteži, katerih masa znaša vsaj 6 kg ali čvrste jeklene uteži, katerih masa znaša vsaj 5 kg.

4. Plovila, ki uporabljajo tako špansko metodo iz odstavka 1 in metodo s panulo iz odstavka 3, uporabijo:

(i) za špansko metodo: obteževanje roba v skladu z določbami iz odstavka 1;

(ii) za metodo s panulo: obteževanje roba, ki je sestavljeno bodisi iz 8,5 kg tradicionalnih uteži ali 5 kg jeklenih uteži, pritrjenih na kavlej vseh droperjev v panuli na razdaljah največ 80 m.

Člen 54

Prenehanje vsega ribolova

1. Države članice po prejetju obvestila sekretariata CCAMLR o prenehanju ribolova zagotovijo, da vsa plovila, ki plujejo pod njihovimi zastavami in lovijo na območju, upravnem območju, podobmočju, razdelku, manjši raziskovalni enoti ali drugi upravni enoti ter jih obvestilo o prenehanju zadeva, do datuma in ure prenehanja iz vode odstranijo vse svoje ribolovno orodje.

2. Ko plovilo prejme tako obvestilo, se v 24 urah po datumu in uri prejetja parangali ne nastavljajo več. Če je navedeno obvestilo prejeto manj kot 24 ur pred datumom in uro prenehanja, se takoj po prejetju obvestila parangali ne nastavljajo več.

3. Ob prenehanju ribolova vsa plovila zapustijo ribolovno območje, takoj ko iz vode odstranijo vse ribolovno orodje.

4. Če plovilo do obveščenega datuma in ure prenehanja iz vode ne more odstraniti vsega ribolovnega orodja in to zaradi razlogov, ki se nanašajo na:

(i) varnost plovila in posadke;

(ii) omejitve, ki nastanejo zaradi neugodnih vremenskih pogojev;

(iii) zaledenelo morje; ali

(iv) potrebo po zaščiti morskega okolja Antarktike,

plovilo o razmerah obvesti zadevno državo članico. Država članica o tem takoj obvesti sekretariat CCAMLR in Komisijo. Plovilo si vseeno prizadeva, da čim prej iz vode odstrani vse ribolovno orodje.

5. Če se uporabi odstavek 4, države članice izvedejo preiskavo o delovanju plovila ter v skladu s svojimi notranjimi postopki sekretariatu CCAMLR in Komisiji poročajo o svojih dognanjih ter vseh pomembnih zadevah in to najkasneje do naslednjega zasedanja CCAMLR. V končnem poročilo je ocenjeno, ali si je plovilo ustrezno prizadevalo za odstranitev vsega ribolovnega orodja iz vode, in sicer:

(i) do sporočenega datuma in ure prenehanja ter

(ii) kakor hitro je mogoče po obvestilu iz odstavka 4.

6. Če plovilo po odstranitvi vsega ribolovnega orodja iz vode ne zapusti zaprtega območja, mora država članica zastave ali plovilo o tem obvestiti sekretariat CCAMLR in Komisijo.

POGLAVJE X

POSEBNE DOLOČBE ZA PLOVILA SKUPNOSTI, KI LOVIJO NA OBMOČJU SEAFO

ODDELEK 1

Pooblastitev plovil

Člen 55

Pooblastitev plovil

1. Države članice Komisiji, kadar je to mogoče, v elektronski obliki do 1. junija 2009 predložijo seznam svojih plovil, ki so na podlagi izdanega dovoljenja za ribolov pooblaščena za delovanje na območju Konvencije SEAFO.

2. Lastniki plovil, vključenih na seznam iz odstavka 1, so državljani ali pravne osebe Skupnosti.

3. Ribiška plovila so lahko pooblaščena za ribolov na območju Konvencije SEAFO le, če lahko izpolnjujejo zahteve in obveznosti na podlagi Konvencije SEAFO ter njene ohranitvene in upravljalne ukrepe.

4. Plovilom, ki so v preteklosti izvajala nezakonite, neprijavljene in neregulirane (IUU) ribolovne aktivnosti, se dovoljenje za ribolov ne izda, razen če so novi lastniki predložili zadostne dokaze, da prejšnji lastniki in upravljavci nimajo več zakonskega ali finančnega interesa ali koristi in nadzora nad plovili, ali da se ob upoštevanju ustreznih dejstev plovila ne ukvarjajo z ribolovom IUU niti pri njem ne sodelujejo.

5. Seznam iz odstavka 1 vključuje naslednje podatke:

(a) ime plovila, registracijsko številko, prejšnja imena (če so znana) in pristanišče registracije;

(b) prejšnjo zastavo (če obstaja);

(c) mednarodni radijski klicni znak (če obstaja);

(d) ime in naslov lastnika ali lastnikov;

(e) vrsto plovila;

(f) dolžino;

(g) ime in naslov upravljavca (upravitelja) ali upravljavcev (upraviteljev) (če obstajajo);

(h) bruto registrsko tonažo; ter

(i) moč glavnega motorja ali motorjev.

6. Države članice po sestavi prvotnega seznama pooblaščenih plovil Komisijo nemudoma obvestijo o kakršnih koli dodatkih, izbrisih in/ali spremembah, in sicer takoj, ko se ti zgodijo.

Člen 56

Obveznosti za pooblaščena plovila

1. Plovila spoštujejo vse pomembne ohranitvene in upravljalne ukrepe SEAFO.

2. Pooblaščena plovila hranijo na krovu veljavna dokazila o registraciji plovila in veljavno dovoljenje za ribolov in/ali pretovarjanje.

Člen 57

Nepooblaščena plovila

1. Države članice sprejmejo ukrepe za prepoved ribolova, obdržanja na krovu, pretovarjanja in iztovarjanja vrst rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO, in sicer za plovila, ki niso na seznamu pooblaščenih plovil SEAFO.

2. Države članice Komisijo obvestijo o vseh dejanskih informacijah, iz katerih so razvidni razumni razlogi za sum, da se plovila, ki niso na seznamu pooblaščenih plovil SEAFO, ukvarjajo z ribolovom in/ali pretovarjanjem vrst, ki so zajete v Konvenciji SEAFO, na območju Konvencije SEAFO.

3. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se lastniki plovil, ki so na seznamu pooblaščenih plovil SEAFO, na območju Konvencije SEAFO ne ukvarjajo z ribolovnimi aktivnostmi, ki jih izvajajo plovila, ki niso na seznamu pooblaščenih plovil, in s temi aktivnostmi niso povezani.

ODDELEK 2

Pretovarjanje

Člen 58

Prepoved pretovarjanja na morju

Vsaka država članica prepove pretovarjanje na morju za plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, na območju Konvencije SEAFO za vrste, ki so zajete v Konvenciji SEAFO.

Člen 59

Pretovarjanje v pristaniščih

1. Plovila Skupnosti, ki ujamejo vrste rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO, na območju Konvencije SEAFO, ribe pretovarjajo v pristanišču pogodbenice SEAFO le, če imajo predhodno dovoljenje pogodbenice, v katere pristanišču bo pretovarjanje potekalo. Plovilom Skupnosti je dovoljeno pretovarjati le, če so takšno predhodno dovoljenje za pretovarjanje prejela od države članice zastave in države pristanišča.

2. Vsaka država članica zagotovi, da ribiška plovila, ki jih je pooblastila, dobijo predhodno dovoljenje za pretovarjanje v pristaniščih. Države članice prav tako zagotovijo, da je pretovarjanje skladno s sporočeno količino ulova vsakega plovila, in zahtevajo poročila o pretovarjanju.

3. Poveljnik ribiškega plovila Skupnosti, ki na drugo plovilo, v nadaljnjem besedilu: prejemno plovilo, pretovarja kakršno koli količino ulova vrst rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO in so bile ulovljene na območju Konvencije SEAFO, v času pretovarjanja obvesti državo zastave plovila prejemnika o vrstah rib in njihovih količinah, o datumu pretovarjanja in o lokaciji ulova ter svoji državi članici zastave predloži deklaracijo o pretovarjanju SEAFO v skladu z obrazcem iz dela I Priloge XIV.

4. Poveljnik ribiškega plovila Skupnosti najmanj 24 ur vnaprej pogodbenici SEAFO, v katere pristanišču bo potekalo pretovarjanje, sporoči naslednje informacije:

— imena ribiških plovil, iz katerih bo potekalo pretovarjanje,

— imena prejemnih plovil,

— tonažo po vrstah ulova, ki se bodo pretovorile,

— dan in pristanišče pretovarjanja.

5. Najpozneje 24 ur pred začetkom in na koncu pretovarjanja, če to poteka v pristanišču pogodbenice SEAFO, poveljnik prejemnega plovila Skupnosti pristojnim organom države pristanišča sporoči količine ulova vrst rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO in jih ima na krovu svojega plovila, ter v 24 urah tem pristojnim organom pošlje deklaracijo o pretovarjanju SEAFO.

6. Poveljnik prejemnega plovila Skupnosti 48 ur pred iztovarjanjem pristojnim organom države pristanišča, kjer bo iztovarjanje potekalo, predloži deklaracijo o pretovarjanju SEAFO.

7. Vsaka država članica sprejme ustrezne ukrepe za preverjanje točnosti prejetih informacij in sodeluje z državo zastave, da bi zagotovila, da je iztovarjanje skladno s sporočeno količino ulova vsakega plovila.

8. Vsaka država članica, katere plovila imajo dovoljenje za ribolov na območju Konvencije SEAFO za vrste rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO, do 1. junija 2009 Komisiji sporoči podrobnosti o pretovarjanju svojih plovil.

ODDELEK 3

Ohranjevalni ukrepi za upravljanje ranljivih globokomorskih habitatov in ekosistemov

Člen 60

Zaprta območja

Vse ribolovne aktivnosti za vrste rib, ki so zajete v Konvenciji SEAFO, so za plovila Skupnosti prepovedane na območjih, ki so opredeljena v nadaljevanju:

(a) Podrazdelek A1 (i) Dampier Seamount 10o00' J 02o00' Z 10o00' J 00o00' V 12o00' J 02o00' Z 12o00' J 00o00' V; (ii) Malahit Guyot Seamount 11o00' J 02o00' Z 11o00' J 04o00' Z 13o00' J 02o00' Z 13o00' J 04o00' Z;

(b) Podrazdelek B1 Molloy Seamount 27o00' J 08o00' V 27o00' J 10o00' V 29o00' J 08o00' V 29o00' J 10o00' V;

(c) Razdelek C (i) Schmidt-Ott Seamount in Erica Seamount 37o00' J 13o00' V 37o00' J 17o00' V 40o00' J 13o00' V 40o00' J 17o00' V; (ii) Africana seamount 37o00' J 28o00' V 37o00' J 30o00' V 38o00' J 28o00' V 38o00' J 30o00' V; (iii) Panzarini Seamount 39o00' J 11o00' V 39o00' J 13o00' V 41o00' J 11o00' V 41o00' J 13o00' V;

(d) Podrazdelek C1 (i) Vema Seamount 31o00' J 08o00' V 31o00' J 09o00' V 32o00' J 08o00' V 32o00' J 09o00' V; (ii) Wust Seamount 33o00' J 06o00' V 33o00' J 08o00' V 34o00' J 06o00' V 34o00' J 08o00' V;

(e) Razdelek D (i) Discovery, Junoy, Shannon Seamounts 41o00' J 06o00' Z 41o00' J 03o00' V 44o00' J 06o00' Z 44o00' J 03o00' V; (ii) Schwabenland in Herdman Seamounts 44o00' J 01o00' Z 44o00' J 02o00' V 47o00' J 01o00' Z 47o00' J 02o00' V.

Člen 61

Ponovno izvajanje ribolova na zaprtem območju

1. Na zaprtih ribolovnih območjih iz člena 60 se ribolov ne izvaja, dokler država zastave ne določi lokacije in ne kartografira ranljivih morskih ekosistemov na teh območjih, vključno s podvodnimi gorami, hidrotermalnimi vrelci in hladnovodnimi koralami, in ne presodi vpliva ponovnega izvajanja ribolova na te ranljive morske ekosisteme.

2. Država zastave predloži izsledke določitve navedenih ekosistemov in njihovega kartografiranja ter presoje vpliva, ki se izvedejo v skladu z odstavkom 1, Komisiji, ki jih posreduje na letnem zasedanju znanstvenega odbora SEAFO.

3. Države članice lahko Komisiji predložijo načrte raziskovalnega ribolova v presojo vpliva ribolova na trajnost ribolovnih virov in ranljive morske habitate.

ODDELEK 4

Ukrepi za zmanjševanje nenamernega prilova morskih ptic

Člen 62

Informacije o medsebojnem vplivanju z morskimi pticami

Države članice zbirajo in Komisiji do 1. junija 2009 predložijo vse razpoložljive informacije o interakcijah z morskimi pticami, vključno z naključnim ulovom njihovih ribiških plovil, ki lovijo vrste, zajete v Konvenciji SEAFO.

Člen 63

Ukrepi za ublažitev

1. Vsa plovila Skupnosti, ki lovijo južno od 30. vzporednika južne zemljepisne širine, imajo na krovu vrvi za plašenje ptic (drogove za plašilne vrvi) in jih uporabljajo:

(a) drogovi za plašilne vrvi so v skladu z dogovorjenimi smernicami za obliko in uporabo plašilnih vrvi, kot so določene v delu II Priloge XIV;

(b) južno od 30. vzporednika južne zemljepisne širine se drogovi za plašilne vrvi uporabijo vedno, preden se parangali spustijo v vodo;

(c) kadar je to izvedljivo, plovila uporabijo še en drog za plašilne vrvi in plašilno vrv, ko je ptic veliko in so zelo dejavne;

(d) vsa plovila imajo na krovu pomožne drogove za plašilne vrvi, ki se jih lahko takoj uporabi.

2. Parangali se nastavljajo samo ponoči (tj. v času teme med navtičnima polmrakoma (47). Med nočnim ribolovom s parangali se uporablja le najmanjša količina svetlobe, ki je potrebna zaradi varnosti.

3. Odmetavanje drobovine je prepovedano med nastavljanjem orodja. Med vlečenjem orodja se je treba odmetavanju drobovine izogibati. Drobovina se, če je to mogoče, vedno izpusti v morje na nasprotni strani plovila od tiste, na kateri se vleče orodje. Pri plovilih ali ribolovu, za katere ne velja zahteva po obdržanju drobovine na krovu, se izvaja sistem odstranjevanja trnkov iz drobovine in glav rib, preden se odvržejo. Mreže se očistijo, preden se nastavijo, da se odstranijo vsi predmeti, ki bi lahko privabili morske ptice.

4. Plovila Skupnosti sprejmejo postopke nastavljanja in vlečenja mreže, ki zmanjšujejo čas, ko mreža leži na površju z ohlapnimi mrežnimi očesi. Vzdrževanje mreže se, kolikor je to mogoče, ne izvaja, ko je mreža v vodi.

5. Plovila Skupnosti razvijejo konfiguracije orodja, s katerim se zmanjša možnost, da bi ptice naletele na del mreže, ki je zanje najbolj nevaren. To lahko vključuje povečano obteževanje ali zmanjševanje vzgona mreže, tako da ta hitreje potone, ali nameščanje obarvane strašilne vrvi ali druge naprave na določene dele mreže, ki je za ptice še posebej nevaren zaradi velikosti mrežnega očesa.

6. Plovila Skupnosti, ki so konfigurirana tako, da na krovu nimajo predelovalnih naprav ali zadostnih kapacitet za obdržanje drobovine na krovu ali drobovine ne morejo odvreči na nasprotni strani plovila od tiste, na kateri se vleče orodje, ne smejo loviti na območju Konvencije SEAFO.

7. Stori se vse za zagotovitev, da se ptice, ki se ujamejo žive med ribolovnimi dejavnostmi, tudi izpustijo žive ter da se trnki, kadar je to možno, odstranijo brez ogrožanja življenja zadevne ptice.

ODDELEK 5

Tehnični ukrepi

Člen 64

Ukrepi za zaščito globokomorskega morskega psa

Usmerjeni ribolov globokomorskega morskega psa na območju Konvencije SEAFO je prepovedan.

ODDELEK 6

Nadzor

Člen 65

Posebne določbe za patagonsko zobato ribo (Dissostichus eleginoides)

1. Poveljnik plovila, ki ima dovoljenje za ribolov patagonske zobate ribe na območju Konvencije SEAFO v skladu s členom 55, pošlje pristojnim organom države članice zastave in sekretariatu SEAFO poročilo o ulovu v elektronski obliki, v katerem je navedena količina patagonske zobate ribe, ki jo je ujelo njegovo plovilo, vključno z ničelnim ulovom. Poročilo se pošlje vsakih pet dni ribolovnega potovanja. Vsaka država članica te podatke nemudoma posreduje Komisiji.

2. Države članice s plovili, ki imajo dovoljenje za ribolov patagonske zobate ribe na območju Konvencije SEAFO, Komisiji in sekretariatu SEAFO predložijo podrobne podatke o ulovu in naporu najpozneje 30. junija 2009.

Člen 66

Posebne določbe za rdeče rakovice (Chaceon spp)

1. Poveljnik plovila, ki ima dovoljenje za ribolov rdečih rakovic na območju Konvencije SEAFO v skladu s členom 55, pošlje pristojnim organom države članice zastave in sekretariatu SEAFO poročilo o ulovu v elektronski obliki, v katerem je navedena količina rdečih rakovic, ki jih je ujelo njegovo plovilo, vključno z ničelnim ulovom. Poročilo se pošlje vsakih pet dni ribolovnega potovanja. Vsaka država članica te podatke nemudoma posreduje Komisiji.

2. Države članice s plovili, ki imajo dovoljenje za ribolov rdečih rakovic na območju Konvencije SEAFO, Komisiji in sekretariatu SEAFO predložijo podrobne podatke o ulovu in naporu najpozneje 30. junija 2009.

Člen 67

Posebne določbe za sluzoglavko (Beryx spp)

1. Poveljnik plovila, ki ima dovoljenje za ribolov sluzoglavke na območju Konvencije SEAFO v skladu s členom 55, pošlje pristojnim organom države članice zastave in sekretariatu SEAFO poročilo o ulovu v elektronski obliki, v katerem je navedena količina sluzoglavke, ki jo je ujelo njegovo plovilo, vključno z ničelnim ulovom. Poročilo se pošlje vsakih pet dni ribolovnega potovanja. Vsaka država članica te podatke nemudoma posreduje Komisiji.

2. Države članice s plovili, ki imajo dovoljenje za ribolov sluzoglavke na območju Konvencije SEAFO, Komisiji in sekretariatu SEAFO predložijo podrobne podatke o ulovu in naporu najpozneje 30. junija 2009.

Člen 68

Posebne določbe za oranžno sluzoglavko (Hoplostethus atlanticus)

1. Poveljnik plovila, ki ima dovoljenje za ribolov oranžne sluzoglavke na območju Konvencije SEAFO v skladu s členom 55, pošlje pristojnim organom države članice zastave in sekretariatu SEAFO poročilo o ulovu v elektronski obliki, v katerem je navedena količina oranžne sluzoglavke, ki jo je ujelo njegovo plovilo, vključno z ničelnim ulovom. Poročilo se pošlje vsakih pet dni ribolovnega potovanja. Vsaka država članica te podatke nemudoma posreduje Komisiji.

2. Države članice s plovili, ki imajo dovoljenje za ribolov oranžne sluzoglavke na območju Konvencije SEAFO, Komisiji in sekretariatu SEAFO predložijo podrobne podatke o ulovu in naporu najpozneje 30. junija 2009.

Člen 69

Sporočanje premikov plovil in ulovov

1. Ribiška plovila in ribiška raziskovalna plovila, ki imajo dovoljenje za ribolov na območju Konvencije SEAFO in izvajajo ribolov, organom države članice zastave pošljejo poročilo o vstopu, ulovu in izhodu po sistemu za spremljanje plovil (VMS) ali z drugimi primernimi sredstvi, ter, če to zahteva država članica zastave, tudi izvršilnemu sekretarju SEAFO.

2. Poročilo o vstopu se sestavi največ 12 ur in najmanj 6 ur pred vsakim vstopom na območje Konvencije SEAFO ter vključuje datum in uro vstopa, zemljepisni položaj plovila ter količino rib na krovu po vrstah (črkovna koda FAO 3) in živi teži (v kg).

3. Poročilo o ulovu se sestavi po vrstah (črkovna koda FAO 3) in živi teži (v kg) na koncu vsakega koledarskega meseca.

4. Poročilo o izhodu se sestavi največ 12 ur in najmanj 6 ur pred vsakih izhodom z območja Konvencije SEAFO. Vključuje datum in uro izhoda, zemljepisni položaj plovila, število ribolovnih dni ter ulov po vrstah (črkovna koda FAO 3) in živi teži (v kg) na območju Konvencije SEAFO od začetka ribolova na območju Konvencije SEAFO ali od zadnjega poročila o ulovu.

Člen 70

Znanstveno opazovanje in zbiranje informacij v pomoč pri oceni staležev

1. Vsaka država članica zagotovi, da so na krovu ribiških plovil, ki na območju Konvencije SEAFO lovijo ribe, zajete v Konvenciji SEAFO, usposobljeni znanstveni opazovalci.

2. Vsaka država članica zahteva, da se informacije, ki so jih opazovalci zbrali v zvezi s plovili, ki plujejo pod njeno zastavo, predložijo v 30 dneh po izhodu z območja Konvencije SEAFO. Podatki se predložijo v obliki, ki jo določi znanstveni odbor SEAFO. Država članica Komisiji čim prej pošlje kopijo informacij, pri tem pa upošteva varovanje zaupnih neagregatnih podatkov. Država članica lahko pošlje kopijo informacij tudi izvršilnemu sekretarju SEAFO.

3. Informacije iz tega člena, kolikor je to mogoče, zberejo in preverijo imenovani opazovalci do 30. junija 2009.

Člen 71

Opažanja plovil držav, ki niso pogodbenice

1. Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo države članice, svoji državi članici zastave sporočijo informacije o vseh možnih ribolovnih aktivnostih plovil, ki plujejo pod zastavo države, ki ni pogodbenica Konvencije SEAFO, na območju Konvencije. Te informacije med drugim vsebujejo:

(a) ime plovila;

(b) registracijsko številko plovila;

(c) državo zastave plovila;

(d) vse druge ustrezne informacije v zvezi z opaženim plovilom.

2. Vsaka država članica informacije iz odstavka 1 čim prej predloži Komisiji. Komisija te informacije posreduje v vednost izvršilnemu sekretarju SEAFO.

ODDELEK 7

Zaščita ranljivih morskih ekosistemov

Člen 72

Uporaba pojmov

Za namen tega oddelka se uporabljajo naslednje opredelitve:

(1) „aktivnosti pridnenega ribolova“ pomeni ribolovne aktivnosti, kjer se ribolovno orodje pri običajnem ribolovu po vsej verjetnosti dotakne morskega dna;

(2) „obstoječa območja pridnenega ribolova“ pomeni območja, kjer podatki sistema za spremljanje plovil in/ali drugi razpoložljivi geo-referenčni podatki navajajo, da so se dejavnosti pridnenega ribolova izvajale v referenčnem obdobju med 1987 in 2007;

(3) „nova območja pridnenega ribolova“ pomeni območja v okviru upravnega območja SEAFO, razen obstoječih območij pridnenega ribolova;

(4) „raziskovalni ribolov“ pomeni ribolov v novih območjih pridnenega ribolova;

(5) „morski ekosistem“ pomeni dinamično celoto rastlinskih, živalskih združb in združb mikroorganizmov ter njihovega neživega okolja, ki vzajemno delujejo kot funkcionalna enota;

(6) „ranljivi morski ekosistemi“ pomeni vsak morski ekosistem, čigar celovitost (npr. struktura ali funkcija ekosistema) je, v skladu z najboljšimi razpoložljivimi znanstvenimi informacijami in previdnostnim načelom, ogrožena zaradi večjega škodljivega vpliva, ki izhaja iz fizičnega stika s pridnenim orodjem pri običajnem poteku ribolovnih aktivnosti, vključno z morskimi grebeni, podvodnimi gorami, hidrotermalnimi vrelci in hladnovodnimi koralami ali morskim dnom s spužvami. Najbolj ranljivi ekosistemi so tisti, ki se jih zlahka zmoti in se zelo počasi obnovijo ali se celo nikdar ne obnovijo;

(7) „večji škodljivi vpliv“ pomeni vplive (ki se posamično ocenjujejo, v povezavi ali skupaj), ki ogrožajo celovitost ekosistema na način, ki ovira zmožnost prizadetih populacij, da se nadomestijo in ki poslabšuje dolgoročno naravno produktivnost, ali na več kot začasni podlagi povzroči večjo izgubo raznolikosti vrst, habitatov ali vrst združb;

(8) „pridnena orodja“ pomeni orodja, ki pri običajnem poteku ribolovnih dejavnosti pridejo v stik z morskim dnom, vključno z pridnenimi vlečnimi mrežami, strgačami, pridnenimi zabodnimi mrežami, pridnenimi parangali, vršami in pastmi;

(9) „srečanje z ranljivim morskim ekosistemom“ pomeni srečanje plovila z organizmi, ki kažejo na ranljiv morski ekosistem, ki se zgodi nad vrednostjo praga ulova na skupino več kot 100 kg živih koral in/ali 1 000 kg živih spužv;

(10) „organizmi, ki kažejo na ranljiv morski ekosistem“ pomeni korale in spužve;

(11) „signalne vrste koral“ pomeni črne korale, gorgonije, polja morskih vetrnic, lophelije ali polja morskih peresnikov.

Člen 73

Določitev obstoječih območij pridnenega ribolova

Države članice s plovili, ki so izvajale pridnene ribolovne dejavnosti v obdobju 1987–2007 na območju konvencije SEAFO, Komisiji predložijo izčrpne zemljevide obstoječih ribolovnih področij do 1. aprila 2009. Komisija te zemljevide nemudoma posreduje izvršilnemu sekretarju SEAFO. Zemljevidi temeljijo na podatkih sistema za spremljanje plovil in/ali drugih razpoložljivih geo-referenčnih podatkih in so izraženi v čim bolj natančni prostorski in časovni resoluciji.

Člen 74

Dejavnosti pridnenega ribolova v novih območjih pridnenega ribolova

1. Od 1. novembra 2009 se ves raziskovalni ribolov ali vse ribolovne dejavnosti s pridnenim orodjem, ki se prej ni uporabljalo na obstoječem zadevnem ribolovnem območju, opravlja v skladu z zahtevami iz Protokola o raziskovalnem pridnenem ribolovu.

2. Protokol o raziskovalnem pridnenem ribolovu iz odstavka 1 razvije vsaka zadevna država članica, vključuje pa:

(a) načrt ribolova, ki navaja ciljne vrste, datume in območja. Preučila se bo omejitev območij in naporov, da se zagotovi, da se ribolov izvaja postopoma in v omejenem geografskem območju;

(b) kjer je mogoče, začetna ocena znanih in predvidenih vplivov svojih dejavnosti pridnenega ribolova na ranljive morske ekosisteme;

(c) načrt omilitve, vključno z ukrepi za preprečitev večjih škodljivih učinkov na ranljive morske ekosisteme, ki se lahko pojavijo med ribarjenjem;

(d) načrt spremljanja ulova, ki vključuje evidenco/poročanje vseh ulovljenih vrst. evidenca/poročanje ulova je dovolj podrobna, da se po potrebi opravi ocena dejavnosti;

(e) načrt zbiranja podatkov za omogočanje določanja ranljivih morskih ekosistemov/vrst na ribilovnem območju.

3. Od datuma, navedenega v odstavku 1, se raziskovalni ribolov ali ribolovne dejavnosti s pridnenim orodjem, ki se prej ni uporabljalo v obstoječem ribolovnem območju, ne začnejo dokler države članice izvršilnemu sekretarju SEAFO prek Komisije ne zagotovijo informacij iz odstavka 2.

4. Države članice pripravijo poročilo o rezultatih pridnenega ribolova in ga prek Komisije posredujejo izvršilnemu sekretarju SEAFO.

Člen 75

Ocena pridnenega ribolova v novih in obstoječih območjih

1. Države članice, katerih plovila izvajajo ali nameravajo izvajati pridnene ribolovne dejavnosti v upravnem območju SEAFO opravijo oceno znanih in predvidenih vplivov navedenih dejavnosti na ranljive morske ekosisteme. Namen take ocene je ugotavljanje ali bi take dejavnosti, ob upoštevanju zgodovine pridnenih ribolovnih dejavnosti na upravnem območju SEAF, imele večje škodljive vplive na ranljive morske ekosisteme.

2. Za izvedbo ocene iz odstavka 1 se države članice oprejo na najboljše razpoložljive znanstvene in tehnične informacije glede lokacije ranljivih morskih ekosistemov na območjih, kjer njihova ribiška plovila nameravajo delovati. Navedene informacije, kjer so na razpolago, vsebujejo znanstvene podatke, na podlagi katerih se lahko predvidi verjetnost pojava takih ekosistemov.

3. Države članice predložijo svoje ocene iz odstavkov 1 in 2 Komisiji in sekretariatu SEAFO čim prej, a najpozneje do 1. septembra 2009. Vsebujejo tudi opis omilitvenih ukrepov, katerih namen je preprečitev večjih škodljivih vplivov na ranljive morske ekosisteme in ki se izvajajo v skladu z razpoložljivimi smernicami, ki jih je razvil znanstveni odbor SEAFO.

Člen 76

Znanstveni opazovalci

1. Poleg zahtev iz člena 70 države članice zagotovijo, da imajo plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo in izvajajo raziskovalno ribištvo v skladu s členom 74, na krovu znanstvenega opazovalca. Opazovalci zbirajo podatke v skladu s Protokolom o zbiranju podatkov o ranljivih morskih ekosistemih.

2. Opazovalci, ki zbirajo podatke v skladu s Protokolom o zbiranju podatkov o ranljivih morskih ekosistemih iz odstavka 1:

(a) spremljajo vse nize glede dokazov o ranljivih morskih ekosistemih in prisotnosti ranljivih morskih vrst;

(b) beležijo naslednje informacije za ugotavljanje ranljivih morskih ekosistemov: ime plovila, tip orodja, datum, položaj (zem. širina/dolžina), globina, koda vrste, številka potovanja, številka niza in ime opazovalca na tehnični specifikaciji;

(c) zbirajo reprezentativne biološke vzorce iz celotnega ulova. Biološki vzorci se zberejo in zamrznejo, kadar jih zahtevajo znanstveni organi v državi zastave ali Komisija;

(d) ob koncu ribolovnega potovanja vzorce posredujejo znanstvenemu organu države članice zastave.

Člen 77

Srečanje z ranljivim morskim ekosistemom

1. Plovila, ki plujejo pod zastavo Skupnosti in opravljajo pridnene ribolovne dejavnosti v okviru upravnega območja SEAFO izpolnjujejo naslednje:

(a) kjer se predvideva srečanje z ranljivim morskim ekosistemom na podlagi razpoložljivih informacij, zlasti kjer so v ulovu prisotne zadostne količine organizmov, ki kažejo na ranljivi morski ekosistem, plovila količinsko opredelijo ulov navedenih organizmov. Opazovalci, nameščeni v skladu s členom 74, opredelijo korale, spužve in vse druge organizme, ki kažejo na ranljivi morski ekosistem, na najnižji možni taksonomski ravni in uporabijo Protokol o raziskovalnem pridnenem ribolovu iz člena 74(2) in obrazce SEAFO za vzorčenje ulova. Opazovalci SEAFO predložijo poročila o potovanju državam članicam zastave, ki te informacije prek Komisije nemudoma posredujejo sekretariatu SEAFO.

(b) kjer se potrdi srečanje z ranljivim morskim ekosistemom, na podlagi ukrepov iz točke (a), poveljnik plovila: (i) poroča o dogodku državi članici zastave, ki informacije nemudoma posreduje Komisiji in izvršilnemu sekretarju SEAFO. Komisija nemudoma zahteva od držav članic, da alarmirajo vsa plovila Skupnosti, ki imajo dovoljenje za delovanje na upravnem območju SEAFO; (ii) preneha z ribolovom, izvleče orodje in se umakne stran vsaj 2 navtični milji od končne točke vleke/niza v smer, kjer bo najmanj verjetno prišlo do nadaljnjih srečanj, na podlagi vseh razpoložljivih virov informacij. Vse nadaljnje vleke ali nizi so vzporedno vleki/nizu, ko je prišlo do srečanja.

2. Komisija v primeru, da pride do potrjenega srečanja z ranljivim morskim ekosistemom v novih ribolovnih območjih, potem ko jo je izvršilni sekretar SEAFO o tem obvestil, izvede začasno zaprtje v premeru dveh milj okrog sporočenega položaja iz odstavka 1(b). Sporočeni položaj je položaj, ki ga je sporočilo plovilo, bodisi končna točka vleke/niza ali drug položaj, ki je po podatkih, ki so na voljo, najbližje natančnemu položaju srečanja. To začasno zaprtje velja do takrat, ko sekretariat SEAFO določi, da se območje lahko odpre.

POGLAVJE XI

POSEBNE DOLOČBE ZA PLOVILA SKUPNOSTI, KI LOVIJO NA OBMOČJU IOTC

Člen 78

Zmanjšanje prilova morskih ptic

1. Države članice zberejo in IOTC predložijo vse razpoložljive podatke o interakcijah z morskimi pticami, vključno z naključnim ulovom s strani njihovih ribiških plovil, kopijo pa pošljejo tudi Komisiji.

2. Države članice skušajo zmanjšati prilov morskih ptic na vseh ribolovnih območjih, v vseh sezonah in pri vseh vrstah ribolova z izvajanjem učinkovitih omilitvenih ukrepov.

3. Plovila Skupnosti, ki lovijo južno od 30o J imajo na krovu vrvi za plašenje ptic (drogove za plašilne vrvi) in jih uporabljajo v skladu z naslednjimi tehničnimi določbami:

(a) drogovi za plašilne vrvi so v skladu z dogovorjenimi smernicami za obliko in uporabo plašilnih vrvi, ki jih je sprejel IOTC;

(b) južno od 30o J se drogovi za plašilne vrvi uporabijo vedno, preden se parangali spustijo v vodo;

(c) kadar je to izvedljivo, plovila uporabijo še en drog za plašilne vrvi in plašilno vrv, ko je ptic veliko in so zelo dejavne;

(d) vsa plovila imajo na krovu pomožne drogove za plašilne vrvi, ki se jih lahko takoj uporabi.

4. Zahteve iz odstavka 3 ne veljajo za plovila Skupnosti s površinskim parangalom, ko lovijo mečarico ter pri tem uporabljajo „sistem ameriških parangalov“ in so opremljena z napravo za metanje vrvi.

Člen 79

Omejitve ribolovnih zmogljivosti plovil, ki lovijo tropske tune

1. Največje število plovil Skupnosti, ki lovijo tropske tune na območju IOTC, in ustrezna zmogljivost v bruto tonah (BT) sta:

Država članica Največje število plovil Zmogljivost (BT) Španija 22 61 400 Francija 21 31 467 Italija 1 2 137

2. Države članice lahko ne glede na odstavek 1 spremenijo število plovil po vrsti orodja, če Komisiji lahko dokažejo, da ta sprememba ne bo pomenila večjega ribolovnega napora za zadevne staleže rib.

3. Kadar je predlagan prenos zmogljivosti na floto držav članic, slednje zagotovijo, da so plovila, ki naj bi se prenesla, na seznamu plovil IOTC ali na seznamu plovil drugih regionalnih ribiških organizacij za tuna. Plovila, ki so na seznamu plovil IUU katere koli regionalne organizacije za upravljanje ribištva, se ne smejo prenesti.

4. Plovilom Skupnosti iz odstavka 1 se dovoli ribolov mečarice in belega tuna na območju IOTC.

5. Da se upošteva izvajanje razvojnih načrtov, predloženih IOTC, se lahko omejitev ribolovnih zmogljivosti, navedenih v tem členu, poveča v okviru omejitev, določenih v navedenih razvojnih načrtih.

Člen 80

Omejitve ribolovnih zmogljivosti plovil, ki lovijo mečarico in belega tuna

1. Največje število plovil Skupnosti, ki lovijo mečarico in belega tuna na območju IOTC, in ustrezna zmogljivost v BT sta:

Država članica Največje število plovil Zmogljivost (BT) Španija 27 11 600 Francija 25 1 940 Portugalska 26 10 100 Združeno kraljestvo 4 1 400

2. Države članice lahko ne glede na odstavek 1 spremenijo število plovil po vrsti orodja, če Komisiji lahko dokažejo, da ta sprememba ne bo pomenila večjega ribolovnega napora za zadevne staleže rib.

3. Kadar je predlagan prenos zmogljivosti na floto držav članic, slednje zagotovijo, da so plovila, ki naj bi se prenesla, na seznamu plovil IOTC ali na seznamu plovil drugih regionalnih ribiških organizacij za tuna. Plovila, ki so na seznamu plovil IUU katere koli regionalne organizacije za upravljanje ribištva, se ne smejo prenesti.

4. Plovilom Skupnosti iz odstavka 1 se dovoli ribolov tropskega tuna v območju IOTC.

5. Da se upošteva izvajanje razvojnih načrtov, predloženih IOTC, se lahko omejitev ribolovnih zmogljivosti, navedenih v tem členu poveča v okviru omejitev, določenih v navedenih razvojnih načrtih.

POGLAVJE XII

POSEBNE DOLOČBE ZA PLOVILA SKUPNOSTI, KI LOVIJO NA OBMOČJU SPFO

Člen 81

Pelagični ribolov – omejitev zmogljivosti

1. Države članice, ki so leta 2007 aktivno izvajale ribolovne dejavnosti, omejijo skupno raven BT plovil, ki pluje pod njihovo zastavo in ki bodo leta 2009 lovila pelagične staleže, na raven skupno 63 000 BT na območju SPFO, na način da se zagotovi trajnostna uporaba pelagičnih ribolovnih virov v Južnem Pacifiku.

2. Države članice, ki so že izvajale pelagični ribolov v južnem Tihem oceanu, vendar leta 2007 niso opravljale svojih ribolovnih aktivnosti, lahko leta 2009 lovijo na območju SPFO, če prostovoljno omejijo ribolovni napor.

3. Te države članice Komisijo vsak mesec obvestijo o imenih in značilnostih svojih plovil, ki se ukvarjajo z ribolovom na območju SPFO, vključno z njihovo bruto tonažo.

4. Države članice vsak mesec obvestijo Komisijo o dejanski prisotnosti svojih plovil na območju SPFO v letu 2009. Podatki VMS ter poročila o ulovu in, kjer so na voljo, postanki v pristaniščih so sredstva obveščanja.

5. Države članice začasni znanstveni delovni skupini SPFO predložijo v pregled vse ocene staležev in raziskave v zvezi s pelagičnimi staleži na območju SPFO ter spodbujajo svoje znanstvene raziskovalce k dejavnemu sodelovanju pri znanstvenih delih SPFO v zvezi s pelagičnimi vrstami.

6. Države članice na ribiških plovilih, ki plujejo pod njihovo zastavo, zagotovijo ustrezno prisotnost opazovalcev za opazovanje pelagičnega ribolova v južnem Tihem oceanu in zbiranje ustreznih znanstvenih podatkov.

Člen 82

Pridneni ribolov

1. Države članice omejijo napor ali ulov pri pridnenem ribolovu na območju SPFO na povprečne letne ravni v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006 glede na število ribiških plovil in drugih parametrov, ki kažejo raven ulova, ribolovni napor in ribolovne zmogljivosti.

2. Države članice aktivnosti pridnenega ribolova ne razširijo na nove regije območja SPFO, kjer se ta vrsta ribolova zdaj ne izvaja.

3. Plovila Skupnosti ne izvajajo pridnenega ribolova znotraj območja pet morskih milj od vseh mest na območju SPFO, kjer med ribolovno dejavnostjo naletijo na dokaze o obstoju ranljivih morskih ekosistemov. Plovila Skupnosti o takšnem odkritju, vključno z lokacijo, in vrsti zadevnega ekosistema poročajo organom države zastave, Komisiji in začasnemu sekretariatu SPFO, da se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi v zvezi z zadevnim mestom.

4. Države članice določijo opazovalce za vsako plovilo, ki pluje pod njihovo zastavo in se ukvarja ali se namerava ukvarjati z aktivnostmi ribolova s pridneno vlečno mrežo na območju SPFO, in zagotovijo ustrezno raven prisotnosti opazovalcev na plovilih, ki plujejo pod njihovo zastavo in se ukvarjajo z drugimi aktivnostmi pridnenega ribolova v območju SPFO.

Člen 83

Zbiranje in izmenjava podatkov

Države članice zbirajo, preverjajo in zagotavljajo podatke v skladu s postopki, določenimi s standardi SPFO za zbiranje, poročanje, preverjanje in izmenjavo podatkov.

POGLAVJE XIII

POSEBNE DOLOČBE ZA PLOVILA SKUPNOSTI, KI LOVIJO NA OBMOČJU WCPFC

Člen 84

Omejitve ribolovnega napora

Države članice zagotovijo, da je skupni ribolovni napor