SL Uradni list Evropske unije L 239/12

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 27. februarja 2008

o državni pomoči C 46/07 (ex NN 59/07) Romunije za podjetje Automobile Craiova (nekdanji Daewoo Romunija)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 700)

(Besedilo v romunskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/717/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

(1) Komisija je 17. januarja 2007 zahtevala informacije o več romunskih javnih podjetjih v postopku privatizacije, vključno s podjetjem SC Automobile Craiova SA (v nadaljnjem besedilu „Automobile Craiova“), nekdanjim Daewoo Romunija (2). Romunija je posredovala informacije z dopisom z dne 15. februarja 2007. Komisija je 8. marca in 22. maja 2007 zaprosila za nadaljnje informacije, ki jih je Romunija posredovala z dopisi z dne 21. marca, 25. maja in 31. maja 2007. Sestanek z romunskimi organi je potekal 3. maja 2007.

(2) Z dopisom z dne 5. julija 2007 je Komisija romunske organe pozvala, naj odpravijo posebne pogoje, vezane na pogodbo o privatizaciji podjetja Automobile Craiova, in hkrati navedla, da bi v primeru, da država članica začasno ne odloži morebitne nezakonite pomoči, Komisija lahko sprejela odločitev o sprožitvi formalnega postopka preiskave na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES in odredbo o začasnem odlogu na podlagi člena 11(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (3).

(3) Z dopisom z dne 18. julija 2007 so romunski organi sporočili Komisiji, da bodo Komisiji priglasili privatizacijo podjetja Automobile Craiova. Z dopisom z dne 20. avgusta 2007 je Komisija opomnila Romunijo, da bi bilo treba privatizacijo podjetja Automobile Craiova priglasiti, še preden je bil sprejet kakršen koli ukrep, zavezujoč za javne organe.

(4) Septembra 2007 je Komisija iz tiska izvedela, da je Romunija 12. septembra 2007 podpisala kupoprodajno pogodbo (SPA) s Fordom kot edinim ponudnikom.

(5) Z dopisom z dne 10. oktobra 2007 je Komisija obvestila Romunijo, da bo sprožila postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES glede nezakonite pomoči in da bo izdala odredbo o začasnem odlogu. Odločitev Komisije, da sproži postopek in izda odredbo o začasnem odlogu, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (4). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe.

(6) Romunija je predložila svoje pripombe z dopisom z dne 24. oktobra 2007. Z dopisom z dne 23. novembra 2007 je Ford predložil svoje pripombe, ki so bile posredovane Romuniji dne 30. novembra 2007. Romunija je posredovala svoje ugotovitve na Fordove pripombe z dopisom z dne 7. decembra 2007.

(7) Komisija je zaprosila za dodatne informacije v dopisih z dne 12. oktobra 2007, 17. oktobra 2007, 19. oktobra 2007, 14. novembra 2007 in 14. januarja 2008. Romunija je posredovala dodatne informacije v dopisih z dne 18. oktobra 2007, 24. oktobra 2007, 6. novembra 2007, 12. novembra 2007, 19. novembra 2007, 23. novembra 2007, 7. decembra 2007, 8. januarja 2008 in 23. januarja 2008.

(8) Komisija se je sestala z romunskimi organi in predstavniki Forda dne 5. oktobra 2007, 12. oktobra 2007, 7. novembra 2007, 15. novembra 2007, 17. decembra 2007 in 24. januarja 2008.

2. OPIS

2.1 Zadevno podjetje

(9) Automobile Craiova je podjetje, ki se ukvarja s trženjem avtomobilskih rezervnih delov. Proizvaja tudi izpušne cevi in PVC pohištvo. Romunska država ima v lasti 72,4 % delnic podjetja prek Romunske privatizacijske agencije, AVAS-a. Preostalih 27,6 % delnic je v lasti zasebnega investicijskega sklada (SIF Oltenia) ter fizičnih in pravnih oseb zasebnega prava. Delnice podjetja kotirajo na borzi v Bukarešti. Podjetje Automobile Craiova je v letu 2005 ustvarilo dobiček v višini 83 479 EUR, v letu 2006 pa 51 125 EUR. Promet podjetja je v letu 2005 znašal 2,15 milijona EUR, v letu 2006 pa 2,14 milijona EUR.

(10) Podjetje ima eno hčerinsko družbo, Daewoo Romunija (v nadaljevanju „DWAR“), ki je tudi večinski delničar v Mecatimu. Proizvajalec avtomobilov DWAR je bil ustanovljen 1994 kot skupno podjetje, v katerem je imela Romunija 49 % delnic, Daewoo Motors South Korea pa 51 %. Potem ko je Daewoo Motors bankrotiral, je podjetje DWAR leta 2006 pridobilo 51 % lastnih delnic. V skladu z romunsko trgovinsko zakonodajo je bila novembra 2007 pridobitev 51-odstotnega deleža delnic razveljavljena in tako je podjetje DWAR v celoti prešlo v last podjetja Automobile Craiova.

(11) V letu 2007 je podjetje DWAR zaposlovalo 3 959 oseb. V letu 2006 je podjetje proizvedlo 24 898 avtomobilov, večinoma majhnih modelov. Načrt za leto 2007 je bila proizvodnja približno 19 000 avtomobilov. Januarja 2008 je bila proizvodnja avtomobilov ustavljena. Poleg tega podjetje DWAR proizvaja motorje za razne hčerinske družbe GM Daewoo. Tovarna v Craiovi ima proizvodno zmogljivost 100 000 avtomobilov na leto.

(12) Podjetje DWAR je ustvarilo izgubo v vrednosti približno 350 milijonov EUR v letu 2006 in približno 3,4 milijona do 30. aprila 2007. V letu 2006 je podjetje imelo približno 88 milijonov EUR skupnega dolga, od tega 56 milijonov do javnega proračuna in 25 milijonov do dobaviteljev.

(13) Glede na računovodske izkaze je podjetje imelo v letu 2006 v lasti zemljo in osnovna sredstva v vrednosti 193 milijonov EUR, surovine in druge materiale v vrednosti 55 milijonov EUR, razpoložljivo gotovino v višini 96 milijonov EUR ter denarne terjatve in poravnave v skupni vrednosti 108 milijonov EUR. Kot zaključek, glede na popis stanja ob koncu leta 2006, je imelo podjetje DWAR v letu 2006 419 milijonov EUR čistega premoženja.

(14) Mecatim je hčerinska družba podjetja DWAR, ki ima v lasti 75 % njenih delnic; 20 % delež ima v lasti AVAS, preostalih 5 % pa manjši zasebni delničarji. Podjetje ima sedež v Temišvarju. Glavna dejavnost podjetja je proizvodnja motorjev in rezervnih delov za motorna vozila. Kljub temu je podjetje prenehalo s proizvodnjo in se trenutno ukvarja s trgovanjem z vozili.

(15) Podjetje Automobile Craiova se nahaja v regiji, ki je upravičena do pomoči iz člena 87(3)(a) Pogodbe ES.

2.2 Postopek privatizacije

(16) Dne 19. in 21. maja 2007 je romunska privatizacijska agencija AVAS objavila prodajo svojega 72 % deleža v podjetju Automobile Craiova. Čeprav je več podjetij predhodno posredovalo nezavezujoče ponudbe, sta samo dva potencialna ponudnika, Ford Motor Company („Ford“) in General Motors („GM“), kupila informacijski memorandum (ti. predstavitveni dokument), kar jima je omogočilo dostop do informacij, vsebovanih v podatkovni sobi in da sta končno posredovala končno in zavezujočo ponudbo.

(17) Predstavitveni dokument je vseboval posebne pogoje, ki so določali minimalno raven proizvodnje, število zaposlenih in znesek naložb. Točkovna mreža je pokazala, da je ponujena cena predstavljala le 35 % celotne ocenjene vrednosti, pri čemer je bil delež skupnih naložb 25 %, da je doseganje 60 % stopnje integracije proizvodnje v četrtem letu znašala 20 % in da je zaveza za ohranitev obsega proizvodnje 200 000 avtomobilov v četrtem letu znašala 20 %. Če bi bila ponujena raven integracije pod 60 % in/ali bi bila ta raven dosežena šele po štirih letih, bi vlagatelj dobil 0 točk. Enako velja za obseg proizvodnje, kjer bi, če bi bil ponujen obseg proizvodnje manj kot 200 000 avtomobilov v četrtem letu in/ali bi bilo za doseganje tega obsega proizvodnje treba podaljšati obdobje, bi vlagatelj prav tako dobil 0 točk.

(18) Rok za posredovanje dokončnih ponudb se je iztekel 5. julija 2007. Ker je bil Ford edina stranka, ki je posredovala zavezujočo ponudbo, je bil na razpisu izbran. Na začetku je ponudil ceno v višini 55 milijonov EUR in pozneje, po naknadnih pogajanjih, novo ponudbo v višini 57 milijonov EUR.

(19) V fazi pogajanj, ki je sledila postopku ponudbe, sta se stranki sporazumeli, da bo Ford kot kupec skozi reorganizacijo obdržal lastnino na industrijskih sredstvih podjetij Automobile Craiova, DWAR in Mecatim, medtem ko se manj pomembna sredstva (večinoma nepremičnine in presežna neto gotovina) izločijo in ostanejo v državni lasti. Poleg tega se je država obvezala, da bo naredila vse, kar je v njeni moči, da odkupi še preostalih 28 % delnic od zasebnih delničarjev, in da jih proda Fordu.

(20) Kupoprodajna pogodba je bila podpisana 12. septembra 2007.

3. ODLOČBA O ZAČETKU FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE IN O IZDAJI ODREDBE O ZAČASNEM ODLOGU

(21) Formalni postopek preiskave se je začel zaradi sumov, da je proces privatizacije vključeval državno pomoč.

(22) Prvič, Komisija je izrazila dvome o tem, da je bil razpis odprt, pregleden in nediskriminatoren. Na podlagi tedaj razpoložljivih informacij, ki so v glavnem temeljile na časopisnih člankih, je Komisija utemeljeno predpostavljala, da so bili nekateri potencialni vlagatelji v začetni fazi postavljeni v neugodni položaj in odvrnjeni od predložitve ponudbe.

(23) Drugič, Komisija je dvomila, da pogoji, povezani s privatizacijo, niso povzročili znižanja prodajne cene, s čimer so ponudili prednost podjetju, ki se privatizira. Na podlagi informacij, ki so bile na voljo ob sprejetju odločbe o začetku postopka, je AVAS priložil štiri pogoje, ki naj bi zmanjšali prodajno ceno in bi lahko odvrnili druge potencialno zainteresirane strani od predložitve ponudbe. Ponujena cena je znašala samo 35 % skupnega števila točk.

(24) Nadalje je Komisijo zanimalo, ali so romunski organi privatizacijo povezali z jamstvom zaposlovanja. Na podlagi predstavitvenega dokumenta so potencialni ponudniki morali predstaviti poslovni načrt, vključno z zavezo, da bodo ohranili trenutno število zaposlenih. Poleg tega je v osnutku SPA, priloženem k predstavitvenemu dokumentu določena obveznost, da mora kupec v naslednjih petih letih ohraniti trenutno število zaposlenih; v primeru, da kupec prekrši svojo obveznost, bo SPA de jure postal ničen in neveljaven, brez kakršne koli priglasitve ali dodatne formalnosti. Končno so romunski organi pred objavo napovedi o privatizaciji potencialne kupce obvestili, da je bil eden glavnih ciljev privatizacije ohraniti trenutno število zaposlenih.

(25) Nazadnje je Komisija tudi sumila, da so ponovna pogajanja o nekaterih pogojih v fazi pogajanja po razpisu ponudila prednost podjetju Ford, to je kupcu. Na podlagi informacij, ki so bile na voljo v tisti fazi postopka, je kazalo, da je romunska država sklenila izterjati dejanske in potencialne terjatve do podjetja Automobile Craiova, vključno s carinsko terjatvijo 800 milijonov EUR. Poleg tega sta se med naknadnimi pogajanji država in podjetje Ford sporazumela, da bosta družbo reorganizirala tako, da bo osrednja dejavnost (proizvodnja avtomobilov) ločena od stranskih sredstev, zlasti nepremičnin. Po tej reorganizaciji bi podjetje Ford pridobilo in plačalo samo za industrijsko dejavnost, država pa bi obdržala lastništvo na zemljišču.

(26) Ker je Romunija šla še naprej in kljub večkratnim opozorilom podpisala pogodbo o privatizaciji, je Komisija hkrati izdala odredbo o začasnem odlogu.

4. PRIPOMBE ROMUNIJE

(27) Kot prvo Romunija poudarja, da je bil razpisni postopek odprt, pregleden, nediskriminatoren in brezpogojen. Prva napoved o nameri za privatizacijo podjetja DWAR, objavljena 5. decembra 2006, in napoved, objavljena 9./12. marca 2007, ne vsebujeta meril za predhodno ugotavljanje sposobnosti ali izbire, še manj pogoje, ki naj bi jih ponudniki morali izpolnjevati. Poleg tega napoved o privatizaciji, objavljena 18./21. maja 2007, ni vsebovala kakšnih obvezujočih pogojev, ampak preprosto merila za dodelitev, ki bi naj omogočila točkovanje različnih ponudb. Poleg tega Romunija trdi, da povečan obseg zaposlovanja nikoli ni bil merilo razpisnega postopka. Vsi potencialni ponudniki so torej imeli dostop do vseh razpoložljivih informacij, zato je bil celoten postopek privatizacije pregleden. Torej noben potencialni ponudnik ni bil odvrnjen od predložitve ponudbe.

(28) Drugič, Romunija trdi, da niti predstavitveni dokument niti osnutek SPA nista vsiljevala zavezujočih pogojev, ne da bi se potencialni ponudniki imeli možnost o njih pogajati. To razloži, zakaj je AVAS prvotno nameraval DWAR privatizirati v celoti, vendar se je med procesom privatizacije odločil potencialnim ponudnikom ponuditi izbiro, da dajo ponudbo samo za industrijska sredstva (tj. razen nepremičnin). Poudarja, da so se potencialni ponudniki od samega začetka zavedali, da nepremičnine niso bile vključene v ponudbo za privatizacijo, ampak da se bodo prodale ločeno.

(29) Tretjič, Romunija poudarja, da merila v predstavitvenem dokumentu niso vplivala na ponudnike, zlasti zato, ker so vse potencialne zainteresirane strani avtomobilska podjetja. Dodaja, da ta merila niso vplivala na nakupno ceno, ki jo je ponudil Ford, saj so bila skladna z njegovim poslovnim načrtom. Po mnenju Romunije je treba obseg proizvodnje 200 000 avtomobilov letno, kot ga zahteva AVAS v predstavitvenem dokumentu, uresničiti iz ekonomskih razlogov: glede na obseg in zmogljivost tovarne avtomobilov, ki je opremljena za proizvodnjo majhnih modelov, proizvodnja manj kot 200 000 avtomobilov letno ne bi bila dobičkonosna.

(30) Četrtič, Romunija trdi, da je delovala kot tržni subjekt pri prodaji svojega deleža v podjetju Automobile Craiova. Izjavlja, da dosežena cena predstavlja tržno vrednost in to utemeljuje z naslednjimi razlogi: DWAR je leta 2006 kupil 51 % delnic od nekdanje matične družbe Daewoo Motors Ltd. za prodajno ceno 50 milijonov USD. Torej je bila tedaj skupna vrednost vseh delnic 78 milijonov EUR. Ford je ponudil 57 milijonov EUR za 72,4 % delnic v podjetju Automobile Craiova, kar pomeni, da so skupno vredne 78 milijonov EUR. Če upoštevamo vrednost posamezne delnice, ki kotira na borzi, je bila vrednost vseh delnic v podjetju Automobile Craiova 16. marca 2007 okoli 59 milijonov EUR. Zato je nakupna cena 57 milijonov EUR, ki jo je Ford poravnal za 72 % delnic, višja od tržne cene. Poleg tega bo AVAS med procesom prestrukturiranja ostal lastnik stranskega (pomožnega) kapitala. Končno pa na podlagi vrednotenja, ki ga je DWAR naročil pri neodvisni ekspertni firmi KPMG po bankrotu matične družbe, je bila družba v letu 2004 ocenjena na 18 do 81 milijonov USD, odvisno od uporabljene metode.

(31) Petič, kar zadeva domnevno odškodnino, je Romunija predložila podrobne informacije o sporazumu glede dolga, ki je vključen v poseben predpis o privatizaciji podjetja Automobile Craiova. Trdi, da na podlagi običajne poslovne prakse AVAS prevzema samo dolgove, ki niso predvidljivi in jih ni mogoče količinsko opredeliti. Poudarja, da podjetji Automobile Craiova in DWAR nimata neporavnanih dolgov do države, razen tistih, ki izvirajo iz običajnega poslovanja. Poleg tega so bili v letu 2006 matični družbi izplačani zneski v višini 10 milijonov USD (5), zato DWAR nima neporavnanih dolgov do nekdanjih hčerinskih družb podjetja Daewoo.

(32) Šestič, kar zadeva carinsko terjatev 800 milijonov EUR, je Romunija pojasnila njihov izvor. V skladu z Zakonom 71/1994 o pridobivanju tujih vlagateljev so bile romunske družbe izvzete plačila carinskih dajatev in davka na dobiček, če so izpolnjevala štiri pogoje: tuji vpisani kapital mora znašati najmanj 50 milijonov USD; najmanj 50 % proizvodnje mora biti namenjena izvozu; doseči je treba najmanj 60 % integracijske ravni in delniški kapital se v obdobju 14 let od datuma tujega vpisa ne sme zmanjšati tako, da bi tuja udeležba padla pod 50 milijonov USD.

(33) Lokalni carinski organ je izračunal integracijsko raven družbe v letu 2005 in prišel do zaključka, da 60 % zgornja meja ni bila dosežena. Zato je terjal povračilo davčnih oprostitev v višini 800 milijonov EUR. DWAR se je na odločitev pritožil pri nacionalni Carinski upravi. Ker je prvostopenjsko sodišče potrdilo odločitev o vračilu sredstev, je DWAR vložil ponovno pritožbo. Drugostopenjsko sodišče je v razsodbi z dne 27. junija 2007 odločitev o vračilu razveljavilo.

(34) V zaključku Romunija poudarja, da DWAR ni imel koristi zaradi odpovedi dolgu.

(35) Sedmič, romunski organi trdijo, da ohranitev trenutnega števila zaposlenih nikoli ni bil pogoj za privatizacijo, ker to ni bilo merilo za dodelitev na razpisu. Poleg tega je osnutek SPA, priložen k predstavitvenemu dokumentu, zgolj indikativen, zato so potencialni ponudniki lahko razumeli, da so posamezni pogoji v pogodbi lahko predmet dvostranskih pogajanj. Zato bi potencialni ponudniki, ki niso nameravali ohraniti trenutno število zaposlenih, kljub temu lahko predložili ponudbo z drugačnim poslovnim načrtom.

(36) Zadnjič, kar zadeva poznejša pogajanja o drugih pogodbenih pogojih, je Romunija trdila, da so bili del običajnega pogajalskega procesa pred sklenitvijo SPA.

5. PRIPOMBE TRETJIH OSEB

(37) Podjetje Ford je kot zainteresirana stranka z dopisom z dne 23. novembra 2007 posredoval v postopku, ki ga je sprožila Komisija.

(38) Prvič, Ford trdi, da je bil privatizacijski proces odprt, pregleden, nediskriminatoren in brezpogojen. Celotno dopisovanje med Fordom in AVAS-om med privatizacijskim procesom je bilo razkrito v podatkovni sobi.

(39) Drugič, merila za dodelitev niso bila obvezni pogoji, ki bi lahko odvrnili morebitne ponudnike. Nasprotno, Ford je izjavil, da je razumel, da obstaja možnost pogajanja glede meril. Nadalje, točkovna merila niso imela vpliva na Fordovo ponudbo, saj je Fordov poslovni načrt zlahka presegel zahteve, določene v predstavitvenem dokumentu.

(40) Tretjič, odkupna cena, ki jo je Ford plačal AVAS-u, predstavlja tržno vrednost delnic, zajetih v razpisnem postopku. Ford je izjavil, da je najvišja odkupna cena, ki jo je imel namen plačati, 100 milijonov USD (tj. 71,4 milijona EUR) za vse delnice, kar bi ustrezalo ceni 51,7 milijonov EUR za 72,4 % (6). Ni imel namena ponuditi višje cene, tudi če ne bi bilo meril za dodelitev. Najprej je Ford ponudil odkupno ceno 55 milijonov EUR, po pogajanjih z romunskimi organi pa ceno 57 milijonov EUR. Nadalje, Ford je bil edini ponudnik, tako da njegova ponudba predstavlja tržno vrednost.

(41) Nazadnje Ford trdi, da so odškodnine, vsebovane v SPA, običajna poslovna praksa pri prevzemih podjetij in torej v skladu s trgom in niso vodile v prodajo po nižji ceni kot je najvišja ponudba. Ford poudarja, da so takšne odškodnine povezane le s tveganji zunaj običajne poslovne dejavnosti in jih nov vlagatelj ob prevzemu podjetja ne more oceniti. Ford je prevzel vse dolgove in obveznosti podjetja Automobile Craiova, vključno z DWAR, ki so se pojavili v običajnem poslovanju, in ki so bili količinsko določeni in razkriti v Podatkovni sobi. Vendar Ford ni želel prevzeti morebitnih tveganj, ki jih s potrebno skrbnostjo ni mogel oceniti in količinsko določiti.

6. OCENA

6.1 Obstoj državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES

(42) Člen 87(1) Pogodbe ES določa, da razen če ni drugače določeno v pogodbi, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

6.1.1 Državna sredstva in dajanje prednosti

(43) Pogoje, ki se nanašajo na privatizacijsko pogodbo, je dodala romunska javna privatizacijska agencija, AVAS. Z dodajanjem takih pogojev, ki bi lahko vodili v padec prodajne cene, kot je prikazano spodaj, je Romunija sprejela, da ne bo dosegla najvišje možne cene. Nižja prodajna cena za delež 72,4 % je tako plačana s prihodki, ki se jim država odpove, zato ukrepi vključujejo državna sredstva.

(44) Poleg tega Komisija upošteva dejstvo, da se dejanja javne privatizacijske agencije, AVAS, pripisujejo državi. Romunski organi tega ne zanikajo.

(45) Danega ukrepa ni mogoče šteti za pomoč, če ne prinaša ugodnosti (7). V skladu s tem mora Komisija določiti, ali ta ukrep prinaša ugodnosti.

(46) Podjetje ima korist od ugodnosti, če od države dobi nekaj pozitivnega, česar ne bi dobilo pod običajnimi tržnimi pogoji. V ta namen je treba najprej oceniti, ali je država ravnala kot tržni subjekt ali kot državni organ, ki je prodal podjetje pod pogoji, ki ne ustrezajo običajnim tržnim pogojem.

(47) V skladu s členom 86(1) Pogodbe ES morajo javna podjetja upoštevati predpise državne pomoči. Člen 295 Pogodbe ES določa, da so predpisi Skupnosti glede javnega in zasebnega lastništva nevtralni.

(48) V skladu z ustaljeno sodno prakso evropskih sodišč (8) ter predpisi in prakso, ki jo je razvila Komisija glede državne pomoči na področju privatizacij (9), kadar država članica kupi ali proda deleže v podjetjih, to ne prinaša ugodnosti, če je ravnanje držav članic enako, kot bi bilo ravnanje tržnega vlagatelja.

(49) Posledično, ko se privatizacija izvede s prodajo deležev na borzi, se na splošno predpostavlja, da je bila izvedena pod tržnimi pogoji, in da ni vključevala pomoči. Vendar, kadar se privatizacija izvede preko tržne prodaje, se predvideva, da ni bilo nikakršne pomoči, če so izpolnjeni naslednji pogoji: prvič, podjetje se prodaja preko razpisa za zbiranje ponudb, ki je odprt za vse, pregleden in nediskriminatoren; drugič, na pogodbo niso vezani nobeni pogoji, ki niso običajni v primerljivem poslovanju med zasebnimi strankami, in ki bi lahko znižali prodajno ceno; tretjič, podjetje se proda najboljšemu ponudniku; in četrtič, ponudniki morajo imeti dovolj časa in informacij za ustrezno vrednotenje sredstev, ki so predmet ponudbe (10). V drugih primerih morajo biti tržne prodaje povezane z morebitno pomočjo, za kar obstaja obveznost priglasitve.

(50) V takih primerih ocenjevanje, ali posel, ki zadeva državna sredstva, vključuje pomoč, na splošno pomeni določanje, ali bi tržni subjekt v podobni situaciji ravnal enako, tj. bi prodal podjetje po isti ceni. Pri uporabi načela tržnega vlagatelja neekonomskih razlogov, kot so razlogi industrijske politike, zaposlitveni razlogi ali cilji regionalnega razvoja, ki za tržni subjekt ne bi bili sprejemljivi, ni mogoče upoštevati kot razloge za sprejem nižje cene, ampak nasprotno taki razlogi kažejo na obstoj pomoči. To načelo je večkrat razlagala Komisija (11) in stalno potrjevalo Sodišče (12).

(51) Če torej katere od zgornjih zahtev niso izpolnjene, Komisija meni, da je treba oceniti privatizacijo in ugotoviti, ali vključuje državno pomoč in mora torej biti priglašena (13). Posledično bi izpolnjevanje teh zahtev zagotavljalo, da bi država dosegla najvišjo ceno, tj. tržno ceno za svoje deleže, in privatizacija tako ne bi vključevala državne pomoči.

(52) S postavljanjem določenih pogojev kupcu v privatizaciji država potencialno znižuje prodajno ceno in se tako odpoveduje dodatnim prihodkom. Prav tako lahko zaradi nekaterih pogojev potencialni zainteresirani vlagatelji že na začetku odstopijo od oddaje, zaradi česar je motena konkurenčnost razpisa in celo najvišja izmed končno oddanih ponudb ne predstavlja nujno dejanske tržne vrednosti (14).

(53) S postavljanjem takih pogojev kupcu in s tem sprejemanjem, da ne bo dosegla najboljše cene za deleže ali sredstva v njeni lasti, država ne ravna kot tržni subjekt, ki bi skušal doseči najvišjo možno ceno. Namesto tega se država odloči prodati podjetje po ceni pod tržno vrednostjo. Tržni subjekt ne bi imel ekonomskega interesa za vezanje primerljivih pogojev (še posebej takšnih, kot je ohranjanje stopnje zaposlenosti, ugodni pogoji za dano geografsko regijo ali zagotavljanje določenega obsega naložb), ampak bi prodal podjetje najboljšemu ponudniku, ki bi nato svobodno odločal o prihodnosti kupljenega podjetja ali sredstev (15).

(54) To ne pomeni, da vsi pogoji privatizacije ne vodijo samodejno k prisotnosti elementov državne pomoči. Prvič, pogoji, ki tudi običajno veljajo v poslovanju med zasebnimi strankami (določene standardne oblike odškodnin na račun plačilne sposobnosti ponudnika ali skladnost z notranjim pravom o delovnih razmerjih), ne predstavljajo težav. Drugič, pogoji, ki običajno niso prisotni v poslovanju med zasebniki, vodijo k prisotnosti državne pomoči le v obsegu, ko omogočajo znižanje prodajne cene in lahko prinesejo ugodnost. Dejstvo, da ti pogoji ne vodijo v pomoč, mora biti prikazano za vsak zadeven primer (16).

(55) V tem primeru je bil razpisni postopek, ki so ga organizirali romunski organi, usmerjen predvsem k doseganju določene stopnje proizvodnje in ravni zaposlenosti v mestu Craiova. Romunski organi niso predstavili nobenih dokazov, ki bi pokazali, da so bili ti pogoji postavljeni iz razlogov, ki bi jih upošteval tržni subjekt.

(56) Pri privatizaciji podjetja Automobile Craiova je privatizacijska agencija določila štiri pogoje v obliki meril za dodelitev, da bi se izbral uspešen ponudnik: ponujena cena je predstavljala 35 % celotnega rezultata, celotne naložbe 25 %, doseganje 60 % ravni proizvodne integracije v četrtem letu 20 % in zaveza k ravni proizvodnje 200 000 avtomobilov v četrtem letu 20 %. Če potencialni vlagatelj ne bi izpolnil zadnjih dveh zahtev, bi bil rezultat ponudbe po teh merilih 0 točk. Tako je bilo praktično nemogoče, da bi potencialni vlagatelj, ki bi prakticiral različno industrijsko uporabo avtomobilskega obrata, dobil ponudbo samo zaradi višje prodajne cene brez doseganja zahtevanih proizvodnih in integracijskih ravni (ob predpostavki, da bi bil obseg naložb enak).

(57) Če bi konkurenčni vlagatelj ponudil podoben obseg naložb, a ne bi mogel izpolniti merila ravni proizvodnje, bi moral ta konkurenčni ponudnik (da bi dobil ponudbo) ponuditi ceno, ki bi ustrezala 230 % cene, ki jo je ponudil Ford (17). Konkretno bi moral potencialni vlagatelj, da bi prekosil Fordovo ponudbo, vredno 57 milijonov EUR, ponuditi prodajno ceno, ki bi presegala 133 milijonov EUR (tj. 76 milijonov EUR več), da bi nadomestil neizpolnjevanje pogoja, vezanega na raven proizvodnje. Te dejavnike so morali upoštevati tako Ford, kot tudi njegovi potencialni tekmeci in so tako vplivali na njihovo odločitev o oddaji ponudbe in ponujeni ceni.

(58) Komisija ugotavlja, da čeprav uradna objava o privatizaciji podjetja Automobile Craiova ni vsebovala sklicevanja na pogoje, saj so bili točni pogoji predpisani le v naknadnem informacijskem memorandumu, je bil splošen cilj romunskih organov oblasti glede ohranjanja določene ravni zaposlenosti in določene ravni avtomobilske proizvodnje na kraju samem javno znan. Komisijo to napeljuje k sklepanju, da je določene potencialne vlagatelje, ki so morda razmišljali o drugačni industrijski strategiji, navedeno odvrnilo od tega, da bi pokazali konkreten interes za podjetje v tej začetni fazi.

(59) Na tem mestu je treba poudariti, da proizvodnja 200 000 avtomobilov letno predpostavlja podvojitev trenutne zmogljivosti, ki je zlasti v zdajšnjem času bistveno premalo izkoriščena. Proizvodna raven, ki mora biti dosežena, je natančno opisana in bo torej zagotovo vodila v bistven porast prisotnosti na trgu. Komisija meni, da je ta položaj primerljiv tistemu, ko na ekonomsko ravnanje podjetja vplivajo državni ukrepi, ki znižujejo stroške, ki bi jih običajno krila podjetja ali neposredne odvisne družbe.

(60) Glede razlikovanja, ki ga prikazujejo romunski organi med pogoji in točkovnim modelom, Komisija ne prepoznava relevantnosti tega argumenta. Točkovanje proizvodne in integracijske ravni je de facto enako sedanjim pogojem, vezanim na privatizacijo, ki so po mnenju Komisije znižali prodajno ceno. Komisija ne more sprejeti argumenta, da dosežena prodajna cena odraža tržno vrednost podjetja. Tudi to Komisijo napeljuje k sklepanju, da so potencialni vlagatelji z drugačno proizvodno strategijo ali industrijsko dejavnostjo, ki niso načrtovali proizvesti 200 000 avtomobilov na leto in doseči 60 % integracijske ravni, od začetka odstopili od oddaje ponudbe in, da je bil njihov konkurenčen položaj v razpisu nedvomno bistveno slabši. To so okoliščine, v katerih so romunski organi izbrali zgoraj opisano točkovno metodo. Dejansko se je ponudnik z drugačno industrijsko strategijo po udeležbi v razpisnem postopku na koncu odločil, da ponudbe ne odda.

(61) Glede tega, da so bili vezani pogoji lahko predmet pogajanj, Komisija ne more sprejeti argumenta Romunije, da so bili vsi potencialni vlagatelji seznanjeni z možnostjo pogajanja glede pogojev in da bi bili zlahka izločeni iz razpisnih dokumentov. Res je, da je AVAS v odgovor na vprašanje Forda potrdil, da je osnutek SPA le okviren in je bil podlaga za nadaljnja pogajanja. Vendar se ta izjava nanaša le na tista pogodbena pogajanja, ki so vsebovana v prodaji delnic preko pogajanja, ki temelji na dokončnih, izboljšanih in nepreklicnih ponudbah in na splošno ne zagotavlja, da so bila nadaljnja pogajanja o obveznih pogojih, določenih v javnem obvestilu in zlasti o elementih točkovnega sistema dejansko možna. Romunija ni predložila nobenega dokaza, ki bi pokazal, da je mogoče merila točkovnega sistema razumeti kot predmet pogajanja. Dejansko, če bi bila točkovna merila predmet pogajanja, bi točkovni model izgubil vsakršno praktično relevantnost.

(62) Komisija se ne strinja z argumentom, ki ga je predložila Romunija, po katerem je AVAS potrdil, da je bilo mogoče spremeniti svoj položaj v teku pogajanj. Ta odgovor se nanaša izključno na Fordovo vprašanje glede načrtovane zahteve, da se kupec odpove pravici, da zahteva zaščito in povračilo od države v primeru, da bi sredstva podjetja Automobile Craiova uspešno terjale tretje osebe. Mnenje Komisije je, da iz te izjave ni mogoče sklepati, da je možno pogajanje o vseh pogojih.

(63) Komisija ne more sprejeti izračunov, ki jih je predložila Romunija, ki skušajo predstaviti, da cena, ki jo je plačal Ford, predstavlja tržno vrednost podjetja Automobile Craiova. Prvič, prodajne cene, ki jo je plačal Ford za 72 % Automobile Craiova, vključno z DWAR in Mecatim, ni možno primerjati s ceno, ki jo je DWAR plačal leta 2006 za 51 % svojih lastnih delnic. Upoštevati je treba tudi splošno ekonomsko situacijo časa, ko je bila izvedena omenjena prodaja: ko je Daewoo Motors v stečaju soglašal s prodajo svojega 51 % deleža leta 2006, se je DWAR soočil s precejšnjimi dolgovi (carinska terjatev v teku, dolgovi do drugih odvisnih družb Daewoo, itd.).

(64) Drugič, ni mogoče sprejeti primerjave med prodajno ceno in vrednostjo deležev v podjetju Automobile Craiova na borzi, ki je bila približno 50 milijonov EUR. Ne upošteva dejstva, da je za nakup večine delnic vrednost deležev bistveno višja, kot je vsota cen posameznih delnic. Poleg tega, glede na to, da je le zelo majhen del deležev dejansko na razpolago na trgu, cena delnic na borzi morda ne odraža dejanske vrednosti podjetja.

(65) V skladu s tem Komisija ugotavlja, da so pogoji, vezani na privatizacijo podjetja Automobile Craiova, znižali prodajno ceno in odvrnili druge potencialne ponudnike od oddaje ponudbe. Neposreden rezultat tega je, da se je država odpovedala prihodkom od privatizacije.

(66) Glede na zgornje ocene Komisija ugotavlja, da je bila v danem primeru privatizirana dejavnost deležna ekonomske ugodnosti iz državnih sredstev.

(67) Ko je Komisija sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe, je dvomila, ali je bil razpis pregleden in nediskriminatoren in zlasti, ali so imele vse potencialno zainteresirane stranke enak dostop do informacij o podjetju, ki je bilo predmet privatizacije, merilih za dodelitev in možnostjo pogajanja s privatizacijsko agencijo o določenih pogodbenih pogojih. Glede na takrat razpoložljive informacije so romunski organi opravili predhodne razgovore z določenimi proizvajalci avtomobilov, preden je bila objavljena uradna privatizacijska napoved.

(68) Romunija trdi, da so imeli vsi potencialni vlagatelji enak dostop do informacij, ne da bi imel kdo od njih prednost. Predhodni stiki, ki jih je imela vlada s potencialnimi zainteresiranimi strankami, da niso vplivali na privatizacijsko strategijo in postopek.

(69) Na podlagi informacij, ki so jih predložili, Komisija ugotavlja, da so romunski organi opravili neuradne predhodne razgovore z nekaterimi potencialnimi vlagatelji, ki so izpostavili podobne vidike glede podjetja, ki bo privatizirano: polno lastništvo nad industrijskimi sredstvi, dolgovi in obveznosti podjetja in hiter privatizacijski proces. Predpostavlja se, da bi država kot prodajalec opravila te razgovore z namenom pridobiti predhodne informacije, kot so zahteve trga, minimalna prodajna cena, itd. Če ti razgovori niso opravljeni z namenom ali izidom oblikovanja pogojev, ki bodo vezani na razpis, se Komisija strinja, da se lahko šteje za običajno, da se vlada posvetuje ali opravi predhodne razgovore s potencialnimi vlagatelji pred objavo uradne privatizacijske napovedi.

(70) Po objavi uradne privatizacijske napovedi sta le dva potencialna ponudnika, Ford in GM, kupila predstavitveni dokument, kar jima je omogočilo dostop do podatkovne sobe in končno tudi oddajo končne in zavezujoče ponudbe. Res je, da je bilo po objavi privatizacijske objave vse dopisovanje med AVAS-om na eni strani ter Fordom in GM-jem na drugi, zanje dostopno v podatkovni sobi. Zato Komisija ugotavlja, da sta imela v tej posebni fazi privatizacije oba potencialna vlagatelja enak dostop do informacij.

(71) Na podlagi informacij, ki jih je predložila Romunija, so se torej zmanjšali dvomi, ki jih je imela Komisija glede odprtega, preglednega in nediskriminatornega razpisa za privatizacijo podjetja Automobile Craiova.

(72) Ko je Komisija sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES, je Komisija izrazila pomisleke, da bi lahko AVAS v okviru privatizacije odpisal določene dolgove podjetja (zlasti carinsko terjatev v znesku 800 milijonov EUR), in da bo ponudil jamstvo za plačilo dolgov do nekdanjih hčerinskih družb Daewoo.

(73) Glede carinske terjatve je Romunija predložila odločilne informacije, ki kažejo, da je nacionalno sodišče carinsko terjatev razglasilo za neutemeljeno: terjatev je izvirala iz napačne interpretacije in uporabe nacionalnega prava. Carinska terjatev je bila tako razveljavljena. V skladu s sodno prakso Evropskega sodišča morajo nacionalna sodišča popolnoma uveljavljati določbe prava Skupnosti glede državne pomoči. Nadalje, nacionalno sodišče lahko po potrebi zavrne uporabo katere koli določbe nacionalnega prava, ki je v nasprotju z določbami prava Skupnosti (18). Komisija je ocenila razloge za razveljavitev carinske terjatve preko sodbe sodišča in ugotovila, da ni vodila k dodelitvi nove pomoči.

(74) Glede tekočih obveznosti, ki izhajajo iz običajne poslovne dejavnosti, je Romunija trdila, da jih ne bo prevzel AVAS, ampak jih bo plačalo podjetje DWAR.

(75) Glede jamstva za morebitne obveznosti, ki ga je ponudil AVAS, so romunski organi razložili, da državno jamstvo velja le za neznane terjatve, povezane s preteklo dejavnostjo podjetja DWAR, ki jih noben nov vlagatelj ne bi mogel oceniti in količinsko določiti kot dober gospodar. Romunija nadalje trdi, da je prevzem takih obveznosti običajna poslovna praksa v običajnih pogodbenih pogajanjih.

(76) Dvomi glede potencialnega odpisa dolga, ki jih je Komisija izrazila v odločitvi za sprožitev postopka, so se torej zmanjšali.

(77) Ko je Komisija sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES, je Komisija dvomila, ali je med fazo pogajanja AVAS spremenil pogoje razpisa v tolikšni meri, da so bili naklonjeni poslovnemu načrtu podjetja Ford. Romunija razlaga, da so spremembe drugih pogodbenih pogojev, ki so se pojavile med fazo pogajanja, tekoča poslovna praksa in so dovoljene po privatizacijski strategiji, izbrani za to podjetje (tj. pogajanja, ki temeljijo na dokončnih, izboljšanih in nepreklicnih ponudbah). Romunija je poudarila tudi, da je bil v ponudbi podjetja Ford predviden nakup proizvodne enote (trenutno podjetje DWAR); v zameno pa je podjetje Ford ponudilo paket, ki je vključeval prodajno ceno 57 milijonov EUR in stranska sredstva, ki bodo ostala v državni lasti.

(78) Med fazo pogajanja sta se AVAS in Ford dogovorila o procesu prestrukturiranja podjetja, ki je tudi zapisan v SPA. V tem prestrukturiranju bosta podjetji Automobile Craiova in Mecatim združeni s podjetjem DWAR. Temeljna sredstva (tj. industrijska sredstva) vseh treh podjetij bodo ostala v lasti podjetja DWAR. Preostala stranska sredstva (zlasti zemljiška posest) bodo prenesena v novo podjetje (Newco). Čisti presežek denarnih sredstev, do katerih ima podjetje DWAR dostop, bo tudi prenesen v novo podjetje (Newco). AVAS se je zavezal tudi, da bo po svojih najboljših močeh skušal kupiti preostale deleže novega podjetja DWAR (tj. temeljna sredstva) od manjšinskih delničarjev in jih prodati podjetju Ford.

(79) Argumenti, ki jih je predstavila Romunija, so zmanjšali dvome Komisije glede faze pogajanja.

6.1.2 Selektivnost

(80) Ukrep je selektiven, saj daje prednost le podjetju Automobile Craiova, vključno s proizvajalcem avtomobilov DWAR.

6.1.3 Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med državami članicami

(81) Podjetje Automobile Craiova je proizvajalec avtomobilov in rezervnih delov in podjetje DWAR je proizvajalec avtomobilov, kar so proizvodi, s katerimi se veliko trguje v Evropski uniji. Ukrep bi torej lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami.

6.1.4 Sklepna ugotovitev

(82) Z vidika zgornjih ocen Komisija ugotavlja, da vezani pogoji vključujejo državno pomoč, saj vodijo v znižanje prodajne cene za delež 72,4 % v podjetju Automobile Craiova in prinašajo ugodnost za privatizirano podjetje. Sedanja odločba se nanaša le na prodajo 72,4 % deleža, ki ga je AVAS prodal podjetju Ford. Odločba ne vpliva na prihodnje ocene morebitne prodaje preostalega 27,6 % deleža.

(83) Komisija ugotavlja, da je gospodarska dejavnost prejemnik ugodnosti in državne pomoči.

6.2 Količinska določitev pomoči

(84) Količina dodeljene državne pomoči je enaka razliki med tržno vrednostjo podjetja (tj. najvišja možna cena, ki bi jo AVAS dosegel za 72,4 % udeležbo v podjetju Automobile Craiova, če ne bi bili vezani nobeni pogoji) in dejansko prejeto ceno. To razliko je krila država.

(85) Seveda je težko oceniti, kakšna cena bi bila dosežena v odprtem, preglednem, nediskriminatornem in brezpogojnem razpisu. Najboljša rešitev bi bila razveljavitev rezultata razpisa in reorganizacija privatizacije brez vezanih pogojev, kar bi zagotovilo, da ni bila dodeljena nikakršna državna pomoč. Ta rešitev je bila predlagana romunskim organom, vendar je niso sprejeli.

(86) Da bi se ocenil element pomoči, ki je bil dodeljen privatizirani gospodarski dejavnosti in izvira iz privatizacije, je treba oceniti tržno vrednost podjetja. Po opravljenih razgovorih z romunskimi organi in s podjetjem Ford ter ob upoštevanju posebnih okoliščin tega primera Komisija meni, da bi bilo v danem primeru ustrezno, da analiza tržne vrednosti temelji na čisti vrednosti sredstev prodanega podjetja.

(87) Ob pregledu knjigovodske vrednosti podjetja v času razpisa, skladno z bilanco stanja z dne 31. marca 2007 (tj. zadnji podatki, ki so bili dostopni potencialnim ponudnikom za določitev njihovih ponudb) je celotna vrednost sredstev podjetja minus celotni dolgovi, znašala – 465 milijonov EUR. Ta vrednost ne vključuje zemljiške posesti, ki je podjetje Ford na koncu ni kupilo. Poleg tega sta se, kot je opisano zgoraj, v SPA obe stranki odločili, da bo prodaji sledil proces prestrukturiranja podjetja. Prvič, podjetje Ford ne bi dobil dragocenih stranskih sredstev, ki naj bi bila izvzeta in naj bi ostala v lasti AVAS. Drugič, AVAS bi prav tako ohranil čisti presežek denarnih sredstev v znesku 310 milijonov RON (približno 92 milijonov EUR) skupaj s pripadajočimi obveznostmi podjetja (ocenjeno je bilo, da je denarnih sredstev dovolj za plačilo obveznosti). Nazadnje, bilanca stanja z datumom marec 2007 je vključevala določbe za morebitno odplačilo carinske terjatve (opisano v uvodnih izjavah 25 in 73), kar je bistveno znižalo čisto vrednost sredstev podjetja; po razsodbi sodišča je ta terjatev razveljavljena in določba se lahko odstrani.

(88) Poleg teh elementov so romunski organi predložili argumente v korist določenim prilagajanjem vrednosti v bilanci stanja, da bi ustrezno odražala dejansko vrednost sredstev. Zlasti vrednosti zemljišča in stavb, strojev in opreme, drugih premičnin in imetja so bile ustrezno prilagojene, da bi tako odražale dejansko tržno vrednost.

(89) Ob upoštevanju teh dejavnikov, tj. če se odšteje čisti presežek denarnih sredstev, če se ne upošteva obveznosti in določb carinske terjatve, in če velja zgornja prilagoditev, izhaja, da bi čista vrednost sredstev 100 % podjetja DWAR znašala 115 923 000 EUR, kar pomeni, da čista vrednost sredstev 72,4 % podjetja DWAR znaša 83 928 000 EUR.

(90) Razlika med čisto vrednostjo sredstev, kot je bila določena, in ceno, ki jo je plačalo podjetje Ford (57 milijonov EUR), znaša 26 928 000 EUR. Državna pomoč torej znaša 26 928 000 milijonov EUR.

6.3 Opredelitev državnega ukrepa kot nezakonite pomoči

(91) V skladu s členom 1(f) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 „nezakonita pomoč“ pomeni novo pomoč, ki se izvaja v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe ES.

(92) Romunski organi ukrepa niso priglasili pred njegovo uvedbo in so ga izvajali v nasprotju s členom 88(3). Zato ukrep pomeni nezakonito pomoč.

6.4 Združljivost nezakonite pomoči

(93) Ker je bilo ugotovljeno, da državni ukrep pomeni pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, je treba proučiti, ali bi bil ukrep lahko združljiv s skupnim trgom.

(94) Oprostitve v členu 87(2) Pogodbe ES ne veljajo za dani primer, saj ukrep pomoči ni niti socialne narave niti ni dodeljen posameznim potrošnikom. Prav tako ukrep pomoči ne nadomešča škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki in ni dodeljen gospodarstvu določenih območij Zvezne Republike Nemčije, prizadetih zaradi njene razdelitve.

(95) Oprostitve iz člena 87(3)(b) in (d) Pogodbe ES prav tako ne veljajo. Nanašajo se na pomoč za spodbujanje izvajanja pomembnega projekta v skupnem evropskem interesu, za urejanje resne motnje v gospodarstvu države članice ali za spodbujanje kulture in ohranjanje dediščine.

(96) Tako ostanejo oprostitve iz člena 87(3)(a) in (c) Pogodbe ES in ustrezne smernice Skupnosti.

(97) Komisija nima nobenih informacij, ki bi pokazale, da je mogoče pomoč šteti za združljivo s Pogodbo ES na podlagi smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (19).

(98) Po teh smernicah mora biti podjetje, ki dobi pomoči za prestrukturiranje, v težavah, tj. nesposobno, da preko lastnih virov ali s sredstvi, ki jih lahko dobi od svojih lastnikov/delničarjev ali upnikov zaustavi izgube, ki ga bodo brez zunanjega posredovanja javnih organov skoraj zagotovo obsodile na prenehanje poslovanja v kratkem ali srednjem roku. Res je, da je podjetje DWAR leta 2006 naredilo izgubo 350 milijonov EUR in imelo dolgov za 88 milijonov EUR, vendar je imelo podjetje sredstva v vrednosti 419 milijonov EUR (v glavnem nepremičnine). Poleg tega bi po privatizaciji in prodaji podjetju Ford DWAR postal del velike poslovne skupine v smislu smernic, ki bi ga po vsej verjetnosti lahko finančno podprla, da bi premostil finančne težave. Podjetje DWAR se glede na smernice torej ne uvršča med podjetja v težavah.

(99) Poleg tega je odobritev pomoči za prestrukturiranje pogojena z obstojem dobrega načrta prestrukturiranja, katerega trajanje mora biti čim krajše, in ki obnavlja dolgoročno sposobnost preživetja podjetja v razumnem času in na podlagi realističnih predpostavk do prihodnjih delovnih pogojev. Romunija ni predložila takšnega načrta prestrukturiranja.

(100) Nadalje, treba se je izogniti nedovoljenemu izkrivljanju konkurence. To ponavadi pomeni omejitev prisotnosti na svojem trgu ali trgih po koncu obdobja prestrukturiranja (tj. kompenzacijski ukrepi). Glede podjetja Automobile Craiova, pogoji, vezani na privatizacijo, zagotavljajo precejšen porast zmogljivosti in torej povečano prisotnost na ustreznem trgu.

(101) Kljub dvomom, ki jih je izrazila Komisija, ko je sprožila formalni postopek preiskave, Romunija ni dokazala, da so bili ti pogoji izpolnjeni. Komisija torej ugotavlja, da pogoji, predpisani v smernicah, niso bili izpolnjeni.

(102) Komisija ugotavlja, da se podjetje Automobile Craiova nahaja na območju, ki prejema pomoč v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES, ki je upravičen do regionalne pomoči. Kljub temu Romunija ni predložila nobenih informacij, ki bi pokazale, da so izpolnjeni pogoji za odobritev regionalne pomoči, kot so predpisani v smernicah za regionalno pomoč.

(103) Komisija ugotavlja, da so se pogoji, vezani na privatizacijski dogovor, dejansko povezovali z načrtovanimi vlaganji in ohranitvijo zaposlenosti, kar bi lahko primerjali s cilji regionalne pomoči. Vendar gre za to, da znižana cena, ki jo je doseglo podjetje Ford, ni pogojena z upoštevanjem pravil, določenih v smernicah za nacionalno regionalno pomoč, kot je ohranjanje projekta v regiji za določeno časovno obdobje, preverjanje upravičenih stroškov in pravil, ki se nanašajo na seštevanje pomoči, preglednost in spremljanje.

(104) Poleg tega Komisija ugotavlja, da je Romunija regionalno pomoč posebej priglasila (20). Ta pomoč bo sama po sebi ocenjena v novi odločbi.

(105) Nadalje Komisija ugotavlja, da pomoč ni združljiva z nobenimi smernicami ali okviri Skupnosti. V vsakem primeru se romunski organi niso sklicevali na nobene od teh določb.

(106) Glede na zgornje ocene Komisija ugotavlja, da pomoč ni združljiva s skupnim trgom.

7. VRAČILO

(107) Na podlagi člena 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999, če so sprejete negativne odločitve v primerih nezakonite pomoči, mora Komisija odločiti, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe za izterjavo pomoči od upravičenca.

(108) Izterja se lahko samo nezdružljiva pomoč. Komisija ugotavlja, da je bila pomoč v višini 26 928 000 EUR dodeljena nezakonito. Ta pomoč ni združljiva v okviru nobene določbe ES o državni pomoči, zato jo je treba vrniti.

(109) Komisija zaključuje, da je prejemnik državne pomoči gospodarski subjekt, ki se je privatiziral, tj. temeljna industrijska sredstva v lasti podjetja Automobile Craiova in DWAR ali drugi poznejši subjekt. Ugotavlja, da bo na podlagi določb SPA po postopku prestrukturiranja podjetja ta gospodarski subjekt lastnik samo temeljnih industrijskih sredstev, ki so imela ugodnost zaradi pogojev, povezanih s privatizacijo, ne pa stranskih sredstev.

(110) Ob upoštevanju posebnih klavzul v SPA o odlogu, pa tudi odredbe o začasnem odlogu, ki jo je izdala Komisija, SPA sporazum med AVAS-om in Fordom še ni začel veljati. Zato Komisija zaključuje, da pomoč upravičencu ni bila dana na razpolago in ni treba poravnati nikakršnih obresti na izterjan znesek.

(111) Komisija ugotavlja, da neto presežek gotovine podjetij Automobile Craiova in DWAR (pa tudi druga stranska sredstva) ne spada v posle med AVAS-om in Fordom in ga slednji zato ne prevzema. Zato Komisija pri izračunu neto vrednosti družbe za količinsko določitev pomoči ni upoštevala tega neto presežka gotovine. Zato na podlagi te odločbe pomoč ne bo plačana z gotovino tega neto presežka. Komisija torej zahteva, da se jo obvesti o prestrukturiranju podjetja, zlasti da se ji predložijo dokazi o obsegu neto presežka gotovine ob podpisu sporazuma SPA in na dan vračila sredstev, pa tudi, da prejme informacije o kakršnih koli razlikah med tema dvema datumoma –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo je Romunija izvajala v procesu privatizacije za podjetje Automobile Craiova v višini 26 928 000 EUR, je nezdružljiva s skupnim trgom.

Člen 2

1. Romunija sprejme vse potrebne ukrepe, da od upravičenca izterja pomoč iz člena 1, ki mu je bila nezakonito dana na razpolago.

2. Za zneske, ki jih je treba izterjati, se od datuma, ko so bili dani na razpolago upravičencu, do datuma njihove izterjave zaračunavajo obresti.

3. Obresti se obračunajo proporcionalno v skladu s poglavjem V Uredba Komisije (ES) št. 794/2004.

4. Izterjava se izvrši brez odloga v skladu s postopki nacionalnega prava, če ti postopki omogočajo takojšnjo in učinkovito izvršitev te odločbe.

Člen 3

1. Izterjava pomoči iz člena 1 mora biti takojšnja in učinkovita.

2. Romunija zagotovi izvedbo te odločbe v štirih mesecih od prejetja uradnega obvestila o tej odločbi.

Člen 4

1. V dveh mesecih od prejetja uradnega obvestila o tej odločbi Romunija Komisiji predloži naslednje informacije:

(a) skupni znesek, ki ga je treba izterjati od upravičenca;

(b) podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s to odločbo;

(c) dokumente, ki dokazujejo odredbo, da upravičenec mora vrniti pomoč;

(d) dokumente, ki dokazujejo, da je bila pomoč povrnjena;

(e) dokumente, ki dokazujejo, da pomoč ni bila povrnjena iz stranskih industrijskih sredstev, ki jih je treba prenesti v novoustanovljeno družbo, katere lastnik je AVAS in manjšinski delničarji (zlasti neto presežek gotovine in nepremičnine), kot je določeno v kupoprodajni pogodbi;

(f) podroben opis izvajanja postopka prestrukturiranja podjetja, kot je določeno v kupoprodajni pogodbi.

2. Romunija mora Komisijo redno obveščati o napredku pri sprejemanju nacionalnih ukrepov za izvajanje te odločbe, dokler ne bo povrnjena pomoč, navedena v členu 1. Na enostavno zahtevo Komisije mora nemudoma predložiti informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s to odločbo. Poleg tega mora predložiti podrobne informacije o že povrnjenih zneskih pomoči in obrestih na izterjane zneske od upravičenca.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na Romunijo.

V Bruslju, 27. februarja 2008 Za Komisijo Neelie KROES Članica Komisije

(1) UL C 248, 23.10.2007, str. 25.

(2) Napaka: besedilo bi se moralo glasiti „in njegova hčerinska družba Daewoo Romunija“.

(3) Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

(4) Glej opombo 1.

(5) Leta 2006 je DWAR pridobil 51 % delnic od Daewoo Motors Ltd. za prodajno ceno 50 milijonov USD in poravnal plačilo 10 milijonov USD za vsakršne druge preostale obveznosti do drugih odvisnih družb Daewoo.

(6) Na osnovi menjalnega tečaja 1 EUR = 1,4 USD.

(7) Glej Zadevo T-471/93 Tiercé Ladbroke SA proti Komisiji, točka 54 in točke 56–63.

(8) Glej na primer Zadevo T-296/97 Alitalia, zadevi T-228/99 in T-233/99 WestLB proti Komisiji, Zadevo T-366/00 Scott SA, Zadevi C-328/99 in C-399/00 Italija in SIM 2 Multimedia proti Komisiji ter Zadevo T-358/94 Air France proti Komisiji.

(9) XXIII. Poročilo o politiki konkurenčnosti (1993), str. 255. Ta sklop pravil, posebej za letalski sektor, najdemo v Izvajanju členov 92 in 93 Pogodbe o ES in člena 61 Sporazuma EGP o državni pomoči za letalski sektor (UL C 350, 10.12.1994, str. 5), ki določa, da „je pomoč izključena […] če so ob privatizaciji izpolnjeni naslednji pogoji: da se da na voljo prek brezpogojnega ponudbenega postopka […]. Po drugi strani so naslednje prodaje predmet zahtev o predhodni priglasitvi po členu 93(3) Pogodbe o ES zaradi predpostavke, da vključujejo pomoč: […] vsakršna prodaja, ki se opravi pod pogoji, ki ne bi bili sprejemljivi za posel med vlagatelji v tržni ekonomiji.“

(10) Točke 402 in naslednje XXIII. Poročila o politiki konkurence (1993). Glej tudi točko 248 XXI. Poročila o politiki konkurence (1991): „[…] pomoč ni vključena, kjer so deleži prodani najboljšemu ponudniku preko odprtega in brezpogojnega ponudbenega postopka. Če so deleži prodani pod drugimi pogoji, so lahko prisotni elementi pomoči.“

(11) Glej, na primer, odločbo Komisije o TASQ z dne 3. maja 2000, po kateri „so francoski organi pokazali, da je bil razpis pregleden in brezpogojen […]. Predvsem dokumenti, predloženi Komisiji, so pokazali, da prodaja TASQ ni bila pogojena na primer z ohranitvijo delovnih mest, lokacijo ali nadaljevanjem dejavnosti.“ To dejstvo je Komisiji pomagalo pri ugotovitvi, da v tej privatizaciji ni bila vključena pomoč.

(12) Glej, na primer, zadevi T-228/99 in T-233/99 WestLB proti Komisiji, Zadeva T-366/00 Scott SA, zadevi C-328/99 in C-399/00 Italija in SIM 2 Multimedia proti Komisiji ter Zadeva T-358/94 Air France proti Komisiji. V Zadevi T-296/97 Alitalia proti Komisiji Sodišče meni, da „je treba poudariti, da se zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu ravna po dobičku. Ta ukrep je bil posledica želje po ohranitvi delovnih mest, torej predvsem z upoštevanjem sposobnosti vlagatelja za preživetje kot pa obetov dobičkonosnosti.“

(13) Glej XXIII. Poročilo o politiki konkurence (1993), str. 255.

(14) V več odločbah Komisije je bila odsotnost pogojev, tj. brezpogojna narava razpisa, odločilni argument, ki je Komisiji pomagal pri ugotovitvi, da v tej privatizaciji ni bila vključena pomoč. Glej na primer odločbo Komisije z dne 15. februarja 2000 o Dessauer Geräteindustrie (UL L 1, 4.1.2001, str. 10), odločbo Komisije z dne 13. decembra 2000 o SKET Walwerkstechnik (UL L 301, 17.11.2001, str. 37) in odločbo Komisije z dne 30. januarja 2002 o Gothaer Fahrzeugtechnik (UL L 314, 18.11.2002, str. 62), v kateri Komisija pojasnjuje: „Da bi izločil element pomoči v transakciji, bi BvS moral zahtevati ceno, ki ustreza tržni vrednosti družbe. Komisija zato preverja, ali je bil postopek prodaje ustrezen za določitev tržne vrednosti. […] Prodajna cena je tržna cena, če se prodaja izvrši z odprtim in brezpogojnim razpisom in če gredo sredstva največjemu ali edinemu ponudniku.“

(15) Glej, na primer odločbo Komisije 97/81/ES z dne 30. julija 1996 o Head Tyrolia Mares, kjer Komisija navaja, da „Ni v interesu zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, da bi pri sprejemanju odločitev o naložbi brez jasnih ekonomskih razlogov zagotovil določen obseg delovnih mest. Brez zadevnega pogoja bi potencialni kupec dosegel podjetniško neodvisnost in vrednost HTM bi se povečala, kar bi povzročilo višjo prodajno ceno, ali manjši obseg sredstev AT“ in odločbo Komisije 2000/628/ES z dne 11. aprila 2000 o pomoči, ki jo je Italija dodelila podjetju Centrale del Latte di Roma (C(2000) 1173) (UL L 265, 19.10.2000, str. 15), v kateri Komisija določa merila, po katerih privatizacija zasebnih podjetij ne vključuje državne pomoči (glej uvodne ugotovitve 32 et seq., in zlasti 36): „Komisija meni, da bi bila tržna vrednost družbe cena, ki bi jo zasebni vlagatelj plačal, če za prodajo ne bi veljali pogoji, zlasti tisti, ki se nanašajo na ohranitev določenega števila delovnih mest in dobave surovin od domačih proizvajalcev.“

(16) Takšna analiza je na primer narejena v odločbi Komisije z dne 20. junija 2001 o GSG, ki je Komisiji pomagalo pri ugotovitvi, da ni bila vključena pomoč niti v zvezi z nekaterimi nenavadnimi pogoji, ker je bilo ugotovljeno, da ti pogoji ne vodijo v zmanjšanje prodajne cene.

(17) V zgoraj navedenih izračunih je Komisija menila, da se vpliv pogoja v zvezi s stopnjo integracije, lahko zanemari. Kot je pravilno poudaril Ford in v skladu s prakso Komisije, ta zahteva krši pravila notranjega trga na področju prostega gibanja blaga. V tem smislu se je Ford zavezal doseči 60 % stopnjo integracije v štirih letih po privatizaciji „odvisno od skladnosti s pravom EU“. Ker je Ford v svojem dopisovanju z AVAS poudaril ta vidik, in je bil dostopen tudi GM, velja, da je tudi GM razumel, da bi bila ta posebna zahteva pogojno sprejeta brez kakršnih koli praktičnih posledic za njegovo ponudbo. Če pa naj bi cena nadomestila neizpolnjevanje tega merila, bi bila razlika v ceni še večja kot je razloženo zgoraj.

(18) Glej na primer Zadevo C-119/05 Italija proti Lucchini.

(19) UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

(20) Državna pomoč št. 767/2007: Veliki naložbeni projekt – Romunija – Ford Craiova.