Direktiva Komisije 2002/25/ES

z dne 5. marca 2002

o spremembi Direktive Sveta 98/18/ES o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE -

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 98/18/ES z dne 17. marca 1998 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje [1] ter zlasti točke (b) člena 8 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Za namen Direktive 98/18/ES so bile mednarodne konvencije, vključno z Mednarodno konvencijo o varstvu človeškega življenja na morju (Konvencija SOLAS) iz leta 1974 ter drugimi mednarodnimi kodeksi in resolucijami, ki zadevajo varnostne predpise in standarde za potniška plovila, veljavne na datum sprejetja navedene direktive.

(2) Od sprejetja Direktive 98/18/ES so začele veljati ali bodo kmalu začele veljati spremembe Konvencije SOLAS ter drugih mednarodnih kodeksov in resolucij.

(3) Te nove mednarodne instrumente je treba upoštevati v Prilogi I k Direktivi 98/18/ES.

(4) Direktivo 98/18/ES je treba zato ustrezno spremeniti.

(5) Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 12(1) Direktive Sveta 93/75/EGS [2], nazadnje spremenjene z Direktivo Komisije 98/74/ES [3] -

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 98/18/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej direktivi.

Člen 2

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 15. oktobra 2002. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice predložijo Komisiji predpise nacionalne zakonodaje, sprejete na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Uporabljati se začne 1. januarja 2003, razen če ni v Prilogi drugače določeno.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 5. marca 2002

Za Komisijo

Loyola De Palacio

Podpredsednica

[1] UL 144, 15.5.1998, str. 1.

[2] UL L 247, 5.10.1993, str. 19.

[3] UL L 276, 13.10.1998, str. 7.

--------------------------------------------------

PRILOGA

PRILOGA I

VARNOSTNE ZAHTEVE ZA NOVE IN OBSTOJEČE POTNIŠKE LADJE, KI OPRAVLJAJO POTOVANJA PO TERITORIALNEM MORJU

Vsebina

POGLAVJE I — SPLOŠNE DOLOČBE

POGLAVJE II-l — KONSTRUKCIJA — PREGRAJEVANJE IN STABILNOST, STROJI IN ELEKTRIČNE NAPRAVE

DEL A - SPLOŠNO

1. Opredelitve, povezane z Delom B (pravilo 2)

2. Opredelitve, povezane z Deli C, D, in E (pravilo 3)

DEL B - STABILNOST NEPOŠKODOVANE LADJE, PREGRAJEVANJE IN STABILNOST V POŠKODOVANEM STANJU

1. Resolucija o stabilnosti nepoškodovane ladje A.749 (18)

2. Neprepustno pregrajevanje

3. Poplavna dolžina (pravilo 4)

4. Dovoljena dolžina oddelkov (pravilo 6)

5. Poplavnost (pravilo 5)

6. Faktor pregrajevanja

7. Posebne zahteve, ki zadevajo pregrajevanje ladij (pravilo 7)

8. Stabilnost v poškodovanem stanju (pravilo 8)

8-1. Stabilnost ro-ro potniških ladij v poškodovanem stanju (pravilo 8-1)

8-2. Posebne zahteve za ro-ro potniške ladje, ki prevažajo 400 ali več oseb (pravilo 8-2)

8-3. Posebne zahteve za potniške ladje, ki niso ro-ro potniške ladje in prevažajo 400 ali več oseb

9. Pregrade pretežnih tankov (pikov) in pregrade strojnice (pravilo 10)

10. Dvojna dna (pravilo 12)

11. Določanje, označevanje in vpisovanje pregradnih tovornih črt (pravilo 13)

12. Gradnja in prvo preskušanje neprepustnih pregrad itd. (pravilo 14)

13. Odprtine v nepropustnih pregradah (pravilo 15)

14. Ladje, ki prevažajo tovorna vozila, in njihovo spremstvo (pravilo 16)

15. Odprtine v zunanji oplati pod mejno ugrezno črto (pravilo 17)

16. Neprepustnost potniških ladij nad mejno ugrezno črto (pravilo 20)

17. Zapiranje vrat za natovarjanje tovora (pravilo 20-1)

17-1. Neprepustnost iz ro-ro krova (pregradni krov) v prostore pod njim (pravilo 20-2)

17-2. Dostop na ro-ro krove (pravilo 20-3)

17-3. Zapiranje pregrad na ro-ro krovu (pravilo 20-4)

18. Podatki o stabilnosti (pravilo 22)

19. Kontrolne skice v primeru poškodbe (pravilo 23)

20. Neprepustnost trupa in nadgradnje, preprečevanje in nadzor poškodb (pravilo 23-2)

21. Označevanje, občasno upravljanje in pregledi neprepustnih vrat, itd. (pravilo 24)

22. Zabeležbe v ladijski dnevnik (pravilo 25)

23. Dvižne platforme in rampe za avtomobile

24. Ograje

DEL C — STROJI

1. Splošno (pravilo 26)

2. Motorji z notranjim izgorevanjem (pravilo 27)

3. Drenažna naprava (pravilo 21)

4. Število in vrsta drenažnih črpalk (pravilo 21)

5. Zadenjske vožnje (pravilo 28)

6. Krmilna naprava (pravilo 29)

7. Dodatne zahteve za električne in elektrohidravlične krmilne naprave (pravilo 30)

8. Ventilacijski sistemi v strojnici (pravilo 35)

9. Komunikacija med poveljniškim mostom in strojnico (pravilo 37)

10. Alarm upravitelja stroja (pravilo 38)

11. Namestitev zasilnih naprav (pravilo 39)

12. Krmiljenje strojev (pravilo 31)

13. Sistemi cevi za paro (pravilo 33)

14. Sistemi zračnega tlaka (pravilo 34)

15. Zaščita pred hrupom (pravilo 36)

16. Dvigala

DEL D — ELEKTRIČNE NAPELJAVE

1. Splošno (pravilo 40)

2. Glavni vir električne energije in razsvetljava (pravilo 41)

3. Zasilni vir električne energije (pravilo 42)

4. Dodatna zasilna razsvetljava na ro-ro ladjah (pravilo 42-1)

5. Varnostni ukrepi proti električnemu udaru, požaru in drugim nevarnostim v zvezi z električno energijo (pravilo 45)

DEL E — DODATNE ZAHTEVE ZA STROJNICE, KI SO OBČASNO BREZ POSADKE

Posebna obravnava (pravilo 54)

1. Splošno (pravilo 46)

2. Protipožarni varnostni ukrepi (pravilo 47)

3. Zaščita pred poplavljanjem (pravilo 48)

4. Krmiljenje pogonskih strojev s poveljniškega mostu (pravilo 49)

5. Komunikacija (pravilo 50)

6. Sistem alarmiranja (pravilo 51)

7. Varnostni sistemi (pravilo 52)

8. Posebne zahteve za stroje, kotle in električne naprave (pravilo 53)

9. Avtomatski nadzorni in alarmni sistem (pravilo 53.4)

POGLAVJE II-2 — PROTIPOŽARNO VARSTVO, ODKRIVANJE POŽARA IN GAŠENJE POŽARA

DEL A — SPLOŠNO

1. Temeljna načela (pravilo 2)

2. Opredelitve (pravilo 3)

3. Požarne črpalke, glavni požarni vodi, hidranti, upogibne požarne cevi in šobe (pravilo 4)

4. Vgrajeni sistemi za gašenje požara (pravila 5 + 8 + 9 + 10)

5. Prenosni aparati za gašenje požara (pravilo 6)

6. Protipožarna ureditev v strojnicah (pravilo 7)

7. Posebne naprave v strojnicah (pravilo 11)

8. Avtomatski sistemi protipožarnih brizgalk, za odkrivanje požara in za požarni alarm (pravilo 12)

9. Vgrajeni sistemi za odkrivanje požara in za požarni alarm (pravilo 13)

10. Ukrepi za tekoče gorivo, olje za mazanje in druga vnetljiva olja (pravilo 15)

11. Gasilska oprema (pravilo 17)

12. Razno (pravilo 18)

13. Načrti gašenja (pravilo 20)

14. Pripravljenost za uporabo in vzdrževanje

15. Navodila, usposabljanje na krovu in vaje

16. Postopki

DEL B — PROTIPOŽARNI VARNOSTNI UKREPI

1. Struktura (pravilo 23)

2. Glavne navpične in vodoravne cone (pravilo 24)

3. Pregrade znotraj glavne navpične cone (pravilo 25)

4. Protipožarna celovitost pregrad in krovov na novih ladjah za prevoz več kakor 36 potnikov (pravilo 26)

5. Protipožarna celovitost pregrad in krovov na novih ladjah za prevoz največ 36 potnikov in obstoječih ladjah RAZREDA B za prevoz največ 36 potnikov (pravilo 27)

6. Poti in izhodi v sili (pravilo 28)

6-1. Poti in izhodi v sili na ro-ro potniških ladjah (pravilo 28-1)

7. Predrtine in odprtine v pregradah razredov ‚A‘ in ‚B‘ (pravilo 30, 31)

8. Varnost stopnic in dvigal v bivalnih in delovnih prostorih (pravilo 29)

9. Sistemi prezračevanja (pravilo 32)

10. Okna in bočna okna (pravilo 33)

11. Omejena uporaba gorljivega materiala (pravilo 34)

12. Podrobnosti konstrukcije (pravilo 35)

13. Vgrajeni sistemi za odkrivanje požara in za požarni alarm ter sistem avtomatskih brizgalk, za odkrivanje požara in za požarni alarm (pravilo 14) (pravilo 36)

14. Zaščita prostorov posebne kategorije (pravilo 37)

15. Požarne patrulje, odkrivanje, alarmiranje in sistem za obveščanje potnikov (pravilo 40)(R 40)

16. Posodobitev obstoječih ladij razreda B, ki prevažajo več kakor 36 potnikov (pravilo 41-1)

17. Posebne zahteve za ladje, ki prevažajo nevarno blago (pravilo 41)

18. Posebne zahteve za helikoptersko opremo.

POGLAVJE III — REŠEVALNA OPREMA

1. Opredelitve (pravilo 3)

2. Komunikacija, reševalna plovila in reševalni čolni, osebna reševalna oprema (pravila 6 + 7 + 18 + 21 + 22)

3. Alarm za nevarnost, navodila za uporabo, priročnik za usposabljanje, razpored za alarm in navodila v sili (pravila 6 + 8 + 9 + 19 + 20)

4. Posadka reševalnih plovil in nadzor (pravilo 10)

5. Zbirna mesta reševalnih plovil in ureditev vkrcanja nanje (pravila 11 + 23 + 25)

5-1. Zahteve za ro-ro potniške ladje (pravilo 26)

5-2. Površine za pristajanje helikopterjev in pobiranje s helikopterjem (pravilo 28)

5-3. Sistem za podporo odločanju za poveljnike (pravilo 29)

6. Postaje za spuščanje (pravilo 12)

7. Hramba reševalnih plovil (pravili 13 + 24)

8. Hramba reševalnih čolnov (pravilo 14)

8a. Hramba sistemov za evakuacijo na morju (pravilo 15)

9. Sistemi za spuščanje in dvigovanje reševalnih plovil (pravilo 16)

10. Sistemi za vkrcavanje, spuščanje in dviganje reševalnega čolna (pravilo 17)

11. Navodila v sili (pravilo 19)

12. Pripravljenost za obratovanje, vzdrževanje in pregledi (pravilo 20)

13. Usposabljanje in vaje za zapuščanje ladje (pravilo 19 + pravilo 30)

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Če je izrecno določeno, se pravila te priloge uporabljajo za nove in obstoječe potniške ladje razreda A, B, C in D, ki opravljajo potovanja v teritorialnih morskih vodah.

Nove ladje razreda B, C in D z dolžino, manjšo od 24 metrov, morajo izpolnjevati zahteve pravil II-l/B/2 do II-l/B/8 in II-l/B/10 te priloge, razen če uprava države zastave, pod katero so te ladje upravičene pluti, zagotavlja, da izpolnjujejo nacionalne predpise države zastave ter da ti predpisi zagotavljajo enako stopnjo varnosti.

Če se določbe te priloge ne uporabljajo za nove ladje krajše od 24 metrov, uprava države zastave zagotovi, da se enaka stopnja varnosti za take ladje zagotovi z izpolnjevanjem nacionalnih predpisov.

Za obstoječe ladje razreda C in D ni potrebno, da izpolnjujejo pravila Poglavja II-l in II-2 te priloge, če uprava države zastave, pod katero so te ladje upravičene pluti, zagotavlja, da izpolnjujejo nacionalne predpise države zastave in da ti predpisi zagotavljajo enako stopnjo varnosti.

Kadar koli se v tej prilogi za obstoječe ladje zahteva uporaba resolucije IMO, za ladje, zgrajene največ dve leti po datumu sprejetja take resolucije s strani IMO, ni potrebno, da so v skladu s tako resolucijo, če izpolnjujejo morebitno(-e) še veljavno(-e) prejšnjo(-e) resolucijo(-e).

Med večja popravila, spremembe in predelave se štejejo na primer:

- vsaka sprememba, ki znatno spremeni dimenzije ladje, primer: podaljšava z dodatkom novega srednjega dela,

- vsaka sprememba, ki znatno spremeni potniške zmogljivosti ladje, primer: krov ladje, namenjen za skladiščenje vozil, spremenjen v potniške bivalne prostore,

- vsaka sprememba, ki znatno podaljša življenjsko dobo ladje, primer: obnovitev prostorov za namestitev potnikov na eni celotni palubi.

Navedba "(pravilo…)", ki sledi številnim naslovom pravil v tej prilogi, se nanaša na pravila Konvencije Solas iz leta 1974 v spremenjeni različici, na katerih temeljijo pravila te priloge.

POGLAVJE II-l

KONSTRUKCIJA — PREGRAJEVANJE IN STABILNOST, STROJI IN ELEKTRIČNE NAPRAVE

DEL A

SPLOŠNO

1 Opredelitve, povezane z delom B (pravilo 2)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 .1 Pregradna tovorna črta je vodna črta, po kateri se določa pregrajevanje ladje.

.2 Najvišja pregradna tovorna črta je vodna črta, ki ustreza največjemu ugrezu, dovoljenemu po zahtevah za pregrajevanje, ki se uporabljajo.

.2 Dolžina ladje je dolžina, merjena med navpičnima črtama skozi skrajne točke najvišje pregradne tovorne črte.

.3 Širina ladje je največja širina med zunanjimi robovi reber na najvišji pregradni tovorni črti ali pod njo.

.4 Ugrez je navpična razdalja od zgornjega roba gredlja na polovici dolžine ladje do zadevne pregradne tovorne črte.

.5 Nosilnost je razlika v tonah med izpodrivom ladje na poletni tovorni črti v vodi s specifično težo 1,025 in težo prazne ladje.

.6 Teža prazne ladje je izpodriv ladje v tonah brez tovora, goriva, mazalnega olja, balastne vode, sveže vode in pitne vode v rezervoarjih, uporabne preskrbe ter potnikov, posadke in njihovega imetja.

.7 Pregradni krov je najvišji krov, do katerega dosegajo prečne nepropustne pregraje.

.8 Mejna ugrezna črta je na boku označena črta, debela najmanj 76 mm, pod zgornjim robom pregradnega krova.

.9 Poplavnost prostora je odstotek tistega prostora, ki ga lahko zavzame voda. Prostornina prostora, ki seže nad ugrezno mejno črto, se meri samo do višine te črte.

.10 Strojnica je prostor, ki seže od zgornjega roba kobilice do mejne ugrezne črte, kakor tudi med končnimi glavnimi neprepustnimi prečnimi pregrajami, ki obdajajo prostore, v katerih so glavni pogonski in pomožni pogonski stroji ter kotli, ki so namenjeni za potrebe pogona.

.11 Prostori za potnike so tisti prostori, ki so predvideni za namestitev in uporabo potnikov, razen prostorov za prtljago, zaloge, živež in poštne pošiljke.

.12 Neprepusten v zvezi s konstrukcijo pomeni zmožen preprečiti prehod vode skozi konstrukcijo v kateri koli smeri pod pritiskom vode, ki bi lahko nastal v nepoškodovanem ali poškodovanem stanju.

.13 Odporen na vremenske vplive pomeni, da voda ne bo prodrla v ladjo pod nobenimi pogoji na morju.

.14 Ro-ro potniška ladja pomeni potniško ladjo z ro-ro prostori za tovor ali prostori posebne kategorije, kakor so opredeljeni v pravilu II-2/A/2.

2 Opredelitve, povezane z deli C, D, in E (pravilo 3)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 .1 Sistem za krmiljenje s krmilno napravo je naprava, preko katere se prenašajo povelja od poveljniškega mostu do strojne naprave za pogon krmilne naprave. Sisteme za krmiljenje s krmilno napravo sestavljajo oddajniki, sprejemniki, hidravlične kontrolne črpalke in pripadajoči motorji, regulatorji motorjev, cevi in kabli.

.2 Glavna krmilna naprava sestoji iz strojev, krmilnih stikal, morebitnih strojnih naprav za pogon krmilne naprave, pomožne opreme in elementov za uporabo navora na osi krmila (tj. krmilna ročica ali kvadrant), ki so potrebni, da se krmilo obrača in tako krmili ladja v normalnih razmerah plovbe.

.2 Strojna naprava za pogon krmilne naprave je:

.1 če je krmilna naprava električna, elektromotor in njegova pripadajoča električna oprema;

.2 če je krmilna naprava elektrohidravlična, elektromotor, njegova pripadajoča električna oprema in priključna črpalka;

.3 če je krmilna naprava drugačnega hidravličnega tipa, pogonski motor in priključena črpalka.

.3 Pomožna krmilna naprava je naprava, razen katerega koli dela glavne krmilne naprave, ki je potrebna za krmiljenje ladje v primeru okvare glavne krmilne naprave, vendar ne vključuje krmilne ročice, kvadranta ali komponent, ki služijo enakemu namenu.

.4 Normalni plovni in bivalni pogoji so pogoji, pod katerimi so ladja kot celota, stroji, naprave, sredstva in pripomočki, ki zagotavljajo pogon, sposobnost krmiljenja, varno plovbo, varnost pred požarom in poplavo, notranje in zunanje komunikacije ter signale, ter sredstva za reševanje in vitli rešilnih čolnov, pa tudi predvidene naprave za udobno bivanje delovno urejeni in normalno delujejo.

.5 Izredne razmere so razmere, v katerih katere koli storitve, potrebne za normalne pogoje za delovanje in bivanje, ne delujejo zaradi izpada glavnega vira električne energije.

.6 Glavni vir električne energije je vir, namenjen oskrbi z električno energijo glavne stikalne plošče za razdeljevanje do vseh naprav, ki so potrebne za ohranjanje ladje v normalnih pogojih za delovanje in bivanje.

.7 Stanje ladje v mirovanju je stanje, ko glavni pogonski stroj, kotli in pomožne naprave ne obratujejo zaradi pomanjkanja energije.

.8 Glavna generatorska postaja je prostor, v katerem je glavni vir električne energije.

.9 Glavna stikalna plošča je stikalna plošča, ki se neposredno napaja iz glavnega vira električne energije in je namenjena razdeljevanju električne energije porabnikom na ladji.

.10 Zasilna stikalna plošča je stikalna plošča, ki se v primeru izpada glavnega električnega napajalnega sistema neposredno napaja iz zasilnega vira električne energije ali prehodnega vira zasilne energije in je namenjena razdeljevanju električne energije zasilnim napravam.

.11 Zasilni vir električne energije je vir električne energije, namenjen za napajanje zasilne stikalne plošče v primeru izpada napajanja iz glavnega vira električne energije.

.12 Najvišja servisna hitrost pri vožnji naprej je največja hitrost, katero ladja ohranja pri plovbi pri največjem ugrezu ladje.

.13 Najhitrejša zadenjska hitrost je hitrost, ki jo ladja lahko doseže pri načrtovanem največjem zadenjskem pogonu pri največjem ugrezu ladje.

.14(a) Strojnice so vse strojnice kategorije A in drugi prostori, v katerih so pogonski stroji, kotli, enote za kurilno olje, parni stroji in stroji z notranjim zgorevanjem, generatorji in večji električni stroji, črpalne postaje za gorivo, stroji za hlajenje, stabilizacijo, ventilacijo in klimatizacijo, in podobni prostori ter dostopi do njih.

.14(b) Strojnice kategorije A so vsi prostori in dostopi do teh prostorov, v katerih so:

.1 stroji z notranjim zgorevanjem, ki se uporabljajo za glavni pogon; ali

.2 stroji z notranjim zgorevanjem, ki se uporabljajo za druge namene kakor za glavni pogon, če imajo agregati takih strojev skupno izhodno moč najmanj 375 kW; ali

.3 kakršen koli kotel na zgorevanje olja ali enoto na kurilno olje.

.15 Pogonski sistem je hidravlična oprema, namenjena oskrbi z energijo za obračanje krmilne osi, ki sestoji iz strojne naprave ali strojnih naprav za pogon krmilne naprave, skupaj s pripadajočimi cevovodi in opremo ter krmilnim stikalom. Pogonski sistemi si lahko delijo skupne mehanične elemente, t.j. krmilno ročico, kvadrant in krmilno os ali dele, ki služijo istemu namenu.

.16 Kontrolne postaje so tisti prostori, v katerih so ladijski radio, glavna navigacijska oprema ali zasilni vir energije ali v katerih je oprema za registriranje ali nadzor požara.

DEL B

STABILNOST NEPOŠKODOVANE LADJE, PREGRAJEVANJE IN STABILNOST V POŠKODOVANEM STANJU

1 Resolucija o stabilnosti nepoškodovane ladje A.749 (18)

NOVE LADJE RAZREDA A, B, C IN D Z DOLŽINO 24 METROV IN VEČ:

Vsi razredi novih ladij z dolžino 24 metrov in več izpolnjujejo ustrezne določbe za potniške ladje iz Kodeksa o stabilnosti nepoškodovane ladje, ki ga je 4. novembra 1993 sprejela IMO na 18. seji skupščine z Resolucijo A.749 (18).

Če države članice menijo, da je uporaba Merila za močan veter in bočno zibanje ladje iz Resolucije IMO A.749 (18) neustrezna, se lahko uporabi alternativni pristop, ki zagotavlja zadovoljivo stabilnost. Dokaz o tem je treba predložiti Komisiji, ki potrdi, da je dosežena enakovredna stopnja varnosti.

OBSTOJEČE LADJE RAZREDA A IN B Z DOLŽINO 24 METROV IN VEČ:

Vse obstoječe ladje razreda A in B v vseh stanjih naloženosti izpolnjujejo naslednja merila stabilnosti po ustreznem popravku za učinek proste površine tekočin v cisternah v skladu s predpostavkami odstavka 3.3 Resolucije IMO A.749 (18) ali enakovrednimi predpostavkami.

(a) Območje pod krivuljo vzravnalnega vzvoda (GZ krivulja) ni manjše od:

(i) 0,055 metrskega radiana do nagibnega kota 30 °;

(ii) 0,09 metrskega radiana do nagibnega kota 40 ° ali kota poplavljanja, t.j. kota nagiba, pri katerem so spodnji robovi vseh odprtin v trupu, nadgradnjah ali stavbah na krovu, ki se ne dajo neprepustno zapreti, potopljeni v vodo, če je ta kot manjši od 40 °;

(iii) 0,03 metrskega radiana med nagibnim kotom 30 ° in 40 ° ali med 30 ° in kotom poplavljanja, če je ta kot manjši od 40 °;

(b) Vzravnalni moment GZ je vsaj 0,20 metra pod kotom nagiba, enakim ali večjim od 30 °.

(c) Največji vzravnalni moment GZ nastane pod kotom nagiba, za katerega je zaželeno, da je večji od 30 °, vendar ne manjši od 25 °.

(d) Začetna diagonalna metacentrična višina ni manjša od 0,15 metra.

Stanja naloženosti, ki jih je treba upoštevati za preverjanje skladnosti z zgornjimi merili stabilnosti, vključujejo vsaj tiste, navedene v odstavku 3.5.1.1 Resolucije IMO A.749 (18).

Vse obstoječe ladje razreda A in B z dolžino 24 metrov ali več izpolnjujejo tudi dodatna merila, kakor so določena v odstavku 3.1.2.6 (dodatna merila za potniške ladje) in odstavku 3.2 (Merilo za močan veter in bočno zibanje ladje) Resolucije IMO A.749(18).

Če države članice menijo, da je uporaba Merila za močan veter in bočno zibanje ladje iz Resolucije IMO A.749 (18) neustrezna, se lahko uporabi alternativni pristop, ki zagotavlja zadovoljivo stabilnost. Dokaz o tem je treba predložiti Komisiji, ki potrdi, da je dosežena enakovredna stopnja varnosti.

2 Neprepustno pregrajevanje

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

Vsaka ladja je s pregradami, ki so neprepustne do pregradnega krova, pregrajena v neprepustne oddelke, katerih največja dolžina se izračuna v skladu s posebnimi zahtevami, navedenimi spodaj.

Namesto navedenih zahtev se lahko uporabijo pravila o pregrajevanju in stabilnosti potniških ladij kot enakovredno nadomestilo Delu B Poglavja II Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1960, kakor je navedeno v Resoluciji IMO A.265 (VIII), če se uporabijo v celoti.

Vsak drugi del notranje stavbe, ki vpliva na učinkovitost pregrajevanja ladje, je neprepusten.

3 Poplavna dolžina (pravilo 4)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Poplavna dolžina za določeno točko je največji del dolžine ladje, s središčem v zadevni točki, ki je lahko poplavljen, ob spodaj navedeni predpostavki poplavnosti, da ladja ni potopljena pod mejno ugrezno črto.

.2 Na ladjah, ki nimajo neprekinjenega pregradnega krova, se lahko poplavna dolžina za vsako točko določi na podlagi predpostavljene neprekinjene mejne ugrezne črte, ki v nobeni točki ni manjša od 76 mm pod zgornjo površino krova na boku ladje, do katere so zadevne pregrade in zunanja oplata neprepustno izvedene.

.3 Če je del predpostavljene mejne črte znatno pod krovom, do katerega vodjo pregrade, lahko uprava države zastave dovoli omejene odmike pri neprepustnosti za tiste dele pregrad, ki so nad mejno ugrezno črto in neposredno pod višjim krovom.

4 Dovoljena dolžina oddelkov (pravilo 6)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

Največja dovoljena dolžina oddelka s središčem v kateri koli točki dolžine ladje se določi tako, da se poplavna dolžina množi z ustreznim faktorjem, ki se imenuje faktor pregrajevanja.

5 Poplavnost (pravilo 5)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

Predpostavke, kakor so določene v pravilu 3 tega poglavja, se nanašajo na poplavnost prostorov pod mejno ugrezno četo.

Pri določitvi poplavne dolžine se uporabi predpostavljena povprečna poplavnost prostorov pod mejno ugrezno črto iz tabele v pravilu 8.3.

6 Faktor pregrajevanja

Faktor pregrajevanja je:

ZA NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B:

1,0, če je število oseb, ki jih sme ladja prevažati, manjše od 400, in

0,5, če je število oseb, ki jih sme ladja prevažati, 400 ali več.

Obstoječe ro-ro potniške ladje razreda B morajo izpolniti to zahtevo najpozneje do datuma izpolnitve iz odstavka 2 pravila II-l/B/8-2.

ZA OBSTOJEČE POTNIŠKE LADJE, KI NISO RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B: 1,0

7 Posebne zahteve v zvezi s pregrajevanjem ladij (pravilo 7)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Če v enem delu ladje ali več neprepustne pregrade segajo do višjega krova kakor v ostalem delu ladje in se to povečanje višine pregrade želi izkoristiti pri izračunu poplavne dolžine, se smejo uporabiti ločene mejne ugrezne črte za vsak takšen del ladje pod pogojem:

.1 da zunanja oplata ladje seže po vsej dolžini ladje do krova, ki ustreza najvišji mejni ugrezni črti in da se vse odprtine v zunanji oplati pod tem krovom po vsej dolžini ladje štejejo, kakor da so v smislu pravila 15 pod mejno ugrezno črto; in

.2 da sta oddelka ob "stopnici" v pregradnem krovu v meji dovoljene dolžine, ki ustreza njunima mejnima ugreznim črtama, in da poleg tega njuna skupna dolžina ne presega dvojne dovoljene dolžine, izračunane glede na spodnjo mejno ugrezno črto.

.2 Dolžina enega oddelka sme biti večja od dovoljene dolžine, določene z določbami pravila 4, če dolžina skupaj z dolžino sosednjega oddelka ne presega bodisi poplavne dolžine bodisi dvojne dovoljene dolžine, glede na nižjo vrednost.

.3 Ena glavnih prečnih pregrad lahko ima vdolbino, če so vsi deli vdolbine med dvema navpičnima ravninama na obeh straneh ladje na razdalji od oplate, ki je enaka petini širine ladje in merjena pravokotno na simetralo ladje na višini najvišje pregradne tovorne črte. Če je kateri del vdolbine zunaj navedenih meja, se šteje za stopnico v skladu z odstavkom 6.

.4 Če ima katera od glavnih prečnih pregrad vdolbino ali stopnico, se pri določanju pregrajevanja uporabi ekvivalentna ravna pregrada.

.5 Če je glavni prečni neprepustni oddelek tudi sam pregrajen in če se lahko uprava države zastave prepriča, da po predpostavljeni bočni poškodbi, ki bi segala v dolžino 3,0 metrov ter 3 % dolžine ladje ali 11 metrov ali 10 % dolžine ladje, glede na manjšo vrednost, ne bo poplavljen ves prostor glavnega oddelka, je mogoče dovoliti sorazmerno povečanje dovoljene dolžine, ki bi bila sicer določena za takšen oddelek. V takem primeru količina dejanskega vzgona, predpostavljenega na nepoškodovani strani, ne sme biti večja od predpostavljenega na poškodovani strani.

Ta odstavek se uporabi le, če ni pričakovati preprečitve izpolnjevanja pravila 8.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D:

.6 Ena od glavnih prečnih pregrad lahko ima stopnico, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

.1 skupna dolžina dveh oddelkov, ločenih s to pregrado, ne sme biti večja od 90 % poplavne dolžine ali dvojne dovoljene dolžine oddelka, razen na ladjah s faktorjem pregrajevanja, ki je enak 1, na katerih skupna dolžina teh dveh oddelkov ne sme presegati dovoljene dolžine;

.2 v predelu stopnice je predvideno dopolnilno pregrajevanje, da se ohrani enaka stopnja varnosti, kakor če bi bila pregrada ravna;

.3 oddelek, nad katerim se razprostira stopnica, ne presega dovoljene dolžine, ki ustreza mejni ugrezni črti, ki je 76 mm pod stopnico.

.7 Na ladjah dolžine najmanj 100 metrov je ena glavnih prečnih pregrad za prestrezno pregrado postavljena tako, da njena oddaljenost od premične navpičnice ne znaša več od dovoljene dolžine oddelka.

.8 Če je razdalja med dvema glavnima sosednjima prečnima pregradama ali njunima ekvivalentnima ravnima pregradama ali razdalja med navpičnimi ravninami, ki gredo skozi najbližje stopničaste dele pregrad, manjša od 3,0 metrov ter 3 % dolžine ladje ali 11,0 metrov ali 10 % dolžine ladje, glede na manjšo vrednost, se šteje, da je samo ena od teh pregrad del pregrajevanja ladje.

.9 Če je določeni faktor pregrajevanja enak 0,50, skupna dolžina katerih koli dveh sosednjih oddelkov ne sme biti večja od poplavne dolžine.

8 Stabilnost v poškodovanem stanju (pravilo 8)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1.1 Predvideti je treba takšno stabilnost nepoškodovane ladje v vseh pogojih obratovanja, da lahko vzdrži popolno poplavljanje katerega koli glavnega oddelka, za katerega se zahteva, da je v okviru poplavne dolžine.

.1.2 Če sta dva sosednja glavna oddelka ločena s stopničasto pregrado, ki ustreza določbam pravila 7.6.1, je stabilnost v nepoškodovanem stanju takšna, da ladja lahko prenese poplavljanje teh dveh sosednjih glavnih oddelkov.

.1.3 Če je določeni faktor pregrajevanja 0,50, mora biti stabilnost v nepoškodovanem stanju takšna, da ladja lahko vzdrži poplavljanje katerih koli dveh sosednjih glavnih oddelkov.

.2.1 Določbe pododstavka .1 se določijo z izračunom v smislu odstavka .3, .4 in .6 ter ob upoštevanju razmerja in glavne značilnosti ladje ter mesta in oblike poškodovanih oddelkov. Pri teh izračunih je treba predpostaviti, da je ladja glede na stabilnost v najbolj neugodnih pogojih obratovanja.

.2.2 Če se predlaga postavitev krovov, notranjih oplat ali vzdolžnih pregrad zadostne neprepustnosti, da zares omejijo vdiranje vode, se take omejitve pri izračunih upoštevajo v ustrezni meri.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B IN OBSTOJEČE POTNIŠKE LADJE, KI NISO RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B, IZDELANE 29. APRILA 1990 ALI POZNEJE:

.2.3 Zahtevana stabilnost v končnem stanju po poškodbi in po izravnavi, če je predvidena, se določi na naslednji način:

.2.3.1 Krivulja vzravnalnih momentov pozitivnih ostankov ima najmanjše območje 15 ° nad kotom ravnovesja. To območje se lahko zmanjša na najmanj 10 °, če je prostor pod krivuljo vzravnalnega momenta tak, kakor je določeno v pododstavku .2.3.2 in pomnožen z razmerjem 15/območje, pri čemer je obseg izražen v stopinjah.

.2.3.2 Prostor pod krivuljo vzravnalnega momenta je vsaj 0,015 m-rad, merjen od kota ravnovesja do manjše od naslednjih vrednosti:

.1 kota, pod katerim se pojavi postopno poplavljanje;

.2 22 ° (merjeno pokončno), če gre za poplavljanje enega oddelka, ali 27 ° (merjeno pokončno), če gre za hkratno poplavljanje dveh sosednjih oddelkov.

.2.3.3 Vzravnalni moment ostanka se dobi znotraj območja pozitivne stabilnosti, ob upoštevanju največjega od naslednjih nagibnih momentov:

.1 množice vseh potnikov na eno stran;

.2 spuščanja vseh popolnoma napolnjenih reševalnih plovil s sošico na eni strani;

.3 zaradi pritiska vetra;

z naslednjo formulo:

GZ

=

+ 0,04

V nobenem primeru pa vzravnalni moment ne sme biti manjši od 0,10 metrov.

.2.3.4 Za namen izračuna nagibnih momentov iz odstavka .2.3.3 se predpostavlja naslednje:

.1 Moment zaradi množice potnikov:

.1.1 štiri osebe na kvadratni meter;

.1.2 teža 75 kg na potnika;

.1.3 potniki se porazdelijo po razpoložljivih prostorih na krovih proti eni strani ladje na krovih, na katerih so zbirna mesta, in na tak način, da ustvarijo najbolj negativen nagibni moment.

.2 Moment zaradi spuščanja vseh popolnoma napolnjenih reševalnih plovil, ki se spuščajo s sošico na eni strani:

.2.1 za vse rešilne in reševalne čolne, ki so na boku, na katerega se je nagnila ladja po poškodbi, se predpostavlja, da so zanihani čez krov popolnoma napolnjeni in pripravljeni za spust;

.2.2 za rešilne čolne, ki so pripravljeni za spust popolnoma napolnjeni s svojega mesta na ladji, se upošteva največji nagibni moment med spuščanjem;

.2.3 za vsak popolnoma napolnjen rešilni splav, ki se spušča s sošico, pritrjen na vsako sošico na boku, na katerega se je nagnila ladja po poškodbi, se predpostavlja, da je zanihan čez krov, pripravljen za spust;

.2.4 osebe, ki niso v reševalni opremi, ki je zanihana čez krov, ne smejo ustvarjati dodatnega nagiba ali vzravnalnega momenta;

.2.5 za reševalno opremo na boku ladje, nasprotnem od tistega, na katerega se je ladja nagnila, se predpostavlja, da je na svojem mestu.

.3 Momenti zaradi pritiska vetra:

.3.1 razred B: pritisk vetra 120 N/m2;

razred C in D: pritisk vetra 80 N/m2;

.3.2 uporabljeno območje je načrtovano lateralno območje ladje nad vodno črto, ki ustreza neokrnjenemu stanju;

.3.3 krak momenta je navpična razdalja od točke na eni polovici povprečnega ugreza, ki ustreza neokrnjenemu stanju težišča lateralnega območja.

.2.4 Kadar nastane večje postopno poplavljanje, to je kadar povzroči hitro zmanjševanje vzravnalnega momenta 0,04 metrov ali več, se šteje, da je krivulja vzravnalnega momenta končana pod kotom, pod katerim se pojavi postopno poplavljanje, območje in površina, navedena v .2.3.1 in .2.3.2, pa se merita do tega kota.

.2.5 Če ima postopno poplavljanje omejen obseg in se ne nadaljuje neprekinjeno ter povzroča sprejemljivo počasno zmanjševanje vzravnalnega momenta, ki je manjši od 0,04 metrov, se preostanek krivulje delno priseka, ob predpostavki, da je postopno poplavljen prostor tako poplavljen od začetka.

.2.6 V vmesnih stopnjah poplavljanja je največji vzravnalni moment vsaj 0,05 metra in obseg pozitivnih vzravnalnih momentov vsaj 7. V vseh primerih je treba predpostavljati le eno razpoko v trupu in le eno prosto površino.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.3 Če nastane poškodba, se pri izračunu stabilnosti upoštevata prostorska in površinska poplavnost, kakor sledi:

Prostori | Poplavnost (%) |

Predvideni za tovor ali ladijske zaloge | 60 |

Zavzeti z bivalnimi prostori | 95 |

Zavzeti s stroji | 85 |

Določen za tekočino | 0 ali 95 [1] |

Večjo površinsko poplavnost je treba predpostaviti za tiste prostore, ki blizu poškodovane vodne črte nimajo veliko prostorov za namestitev potnikov in posadke ali strojev in prostorov, ki v glavnem niso zavzeti s kakršno koli večjo količino tovora ali zalog.

.4 Predpostavljeni obseg poškodbe je:

.1 v vzdolžni smeri: 3,0 metre ter 3 % dolžine ladje ali 11,0 metrov ali 10 % dolžine ladje, glede na manjšo vrednost;

.2 v prečni smeri (merjeno od zunanje oplate znotraj ladje navpično na simetralno ravnino ladje, na višino najvišje pregradne tovorne črte): dolžina enaka petini širine ladje; in

.3 v navpični smeri: od osnovne črte neomejeno navzgor;

.4 če bi kakšna poškodba manjše razsežnosti, kakor je navedeno v .4.1, .4.2, .4.3, povzročila težje pogoje glede prečnega nagiba ali zmanjšanja metacentrične višine, se v izračunih takšna poškodba domneva.

.5 Nesimetrično poplavljanje je treba z ustreznimi napravami zmanjšati na najmanjšo mero. Če je treba izravnavati velike kote prečnih nagibov, se, če je to izvedljivo, uporabijo sredstva z avtomatičnim delovanjem, vendar je treba vedno, kadar obstajajo krmila za napravo za prečno poplavljanje, s takšno napravo ravnati z mesta nad pregradnim krovom. Za nove ladje razreda B, C in D največji kot prečnega nagiba po poplavljanju, vendar pred izravnavo ne sme presegati 15 °. Če se zahtevajo naprave za prečno poplavljanje, čas za izravnavo ne sme preseči 15 minut. Ustrezna navodila za uporabo naprav za izravnavo nagiba morajo biti poslana poveljniku ladje.

.6 Končno stanje ladje po poškodbi in izvedeni izravnavi v primeru nesimetričnega poplavljanja:

.1 v primeru simetričnega poplavljanja je preostala metacentrična višina pozitivna in znaša najmanj 50 mm, izračunana po metodi nespremenljivega spodriva;

.2a če ni drugače določeno v odstavku 6.2b, v primeru nesimetričnega poplavljanja nagib poplavljanja enega oddelka ne presega 7 ° pri ladjah razreda B (nove in obstoječe) in 12 ° pri ladjah razreda C in D (nove).

Pri hkratnem poplavljanju dveh sosednjih oddelkov se lahko dovoli nagib 12 ° za obstoječe in nove ladje razreda B, pod pogojem, da faktor pregrajevanja nikjer ni večji od 0,50 v poplavljenem delu ladje;

.2b za obstoječe potniške ladje razreda B, ki niso ro-ro potniške ladje, izdelane pred 29. aprilom 1990, v primeru nesimetričnega poplavljanja kot ne presega 7 °, razen v posebnih stanjih, za katera uprava lahko dovoli dodatni nagib zaradi nesimetričnega momenta, vendar v nobenem primeru končni nagib ne sme presegati 15 °.

.3 mejna ugrezna črta v končnem stanju poplavljanja ne sme biti potopljena. Če je mogoče, da se mejna ugrezna črta potopi v času samega poplavljanja, lahko uprava države zastave zahteva, da se opravijo preiskave in sprejmejo ukrepi, ki so po njenem mnenju potrebni za varnost ladje.

.7 Poveljnik ladje ima na voljo podatke, potrebne za ohranitev zadostne stabilnosti ladje v nepoškodovanem stanju v pogojih obratovanja, da lahko ladja vzdrži kritično poškodbo. Na ladjah z napravami za prečno poplavljanje je poveljnik ladje seznanjen s pogoji stabilnosti, na podlagi katerih so opravljeni izračuni prečnega nagiba, in opozorjen, da bi utegnila ladja ob manj ugodnih pogojih stabilnosti v poškodovanem stanju dobiti prevelik nagib.

.8 Podatki iz odstavka .7, ki poveljniku ladje omogočajo, da ohrani zadostno stabilnost ladje v nepoškodovanem stanju, vsebujejo informacije o največji dovoljeni višini težišča ladje nad gredljem (KG) ali najmanjši dovoljeni metacentrični višini (GM) za območje ugrezov ali izpodrivov, ki zadostujejo za vključitev vseh pogojev obratovanja. Informacije prikazujejo vpliv različnih prevesov ob upoštevanju obratovalnih omejitev.

.9 Vsaka ladja ima ugrezne lestvice, ki so jasno označene na premcu in krmi. Če ugrezne označbe niso na jasno vidnem mestu ali če obratovalne omejitve določene dejavnosti otežujejo odčitavanje ugreznih oznak, se ladja opremi z zanesljivim sistemom prikaza ugreza, s katerim se lahko določa ugrez na premcu in krmi.

.10 Ko je ladja naložena in preden odpluje, poveljnik ladje določi poravnanost in stabilnost ladje, ter preveri in zapiše, da ladja izpolnjuje merila stabilnosti iz ustreznih pravil. Ugotavljanje stabilnosti ladje se vedno opravi z izračunom. Za ta namen se lahko uporabi elektronski računalnik za izračun nalaganja in stabilnosti ali enakovreden pripomoček.

.11 Uprava države zastave ne sme dovoliti odmikov od zahtev za stabilnost ladje v poškodovanem stanju, razen če se dokaže, da je v vseh pogojih obratovanja metacentrična višina ladje v nepoškodovanem stanju, ki bi zadostila tem zahtevam, prevelika za predvideno obratovanje ladje.

.12 Odmiki od zahtev za stabilnost ladje v poškodovanem stanju se smejo dovoliti le izjemoma in pod pogojem, da se uprava države zastave prepriča, da so razmerja, naprave in druge značilnosti ladje najugodnejše za stabilnost ladje po poškodbi, ki se lahko v določenih okoliščinah praktično in smiselno sprejmejo.

8-1 Stabilnost ro-ro potniških ladij v poškodovanem stanju (pravilo 8-1)

OBSTOJEČE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B:

.1 Obstoječe ro-ro potniške ladje razreda B morajo biti v skladu s pravilom 8 najpozneje do datuma prvega rednega pregleda po datumu izpolnitve, ki je predpisan spodaj, v skladu z vrednostjo A/Amax, kakor je opredeljena v Prilogi k Postopku izračuna za ocenitev lastnosti glede sposobnosti preživetja obstoječih ro-ro potniških ladij, kadar se uporablja poenostavljena metoda, temelječa na pravilu A.265 (VIII), ki ga je razvil Odbor za pomorsko varnost na svoji 59. seji junija 1991 (MSC/Circ. 574):

Vrednost A/Amax: | Datum skladnosti: |

manj od 85 % | 1. oktober 1998 |

85 % ali več, vendar manj kot 90 % | 1. oktober 2000 |

90 % ali več, vendar manj kot 95 % | 1. oktober 2002 |

95 % ali več, vendar manj kot 97,5 % | 1. oktober 2004 |

97,5 % ali več | 1. oktober 2005 |

8-2 Posebne zahteve za ro-ro potniške ladje, ki prevažajo 400 oseb ali več (pravilo 8-2)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B:

Ne glede na določbe pravila II-l/B/8 in II-l/B/8-1:

.1 nove ro-ro potniške ladje, ki smejo prevažati 400 oseb ali več, izpolnjujejo določbe odstavka .2.3 pravila II-l/B/8, ob domnevi poškodbe kjer koli na dolžini ladje L; in

.2 obstoječe ro-ro potniške ladje, ki smejo prevažati 400 oseb ali več, izpolnjujejo zahteve odstavka 1 najpozneje do datuma prvega rednega pregleda po datumu izpolnitve, ki je predpisan v pododstavku .2.1, .2.2 ali .2.3, odvisno od tega, kateri je poznejši:

Vrednost A/Amax: | Datum izpolnitve: |

manj kot 85 % | 1. oktober 1998 |

85 % ali več, vendar manj kot 90 % | 1. oktober 2000 |

90 % ali več, vendar manj kot 95 % | 1. oktober 2002 |

95 % ali več, vendar manj kot 97,5 % | 1. oktober 2004 |

97,5 % ali več | 1. oktober 2010 |

Dovoljeno število oseb na ladji: | |

1500 ali več | 1. oktober 2002 |

1000 ali več, vendar manj kot 1500 | 1. oktober 2006 |

600 ali več, vendar manj kot 1000 | 1. oktober 2008 |

400 ali več, vendar manj kot 600 | 1. oktober 2010 |

.2.3 Ladje, stare 20 let ali več:

kjer starost ladje pomeni čas, ki se šteje od datuma položitve kobilice ali datuma, ko je bila na podobni stopnji gradnje, ali od datuma, ko je bila ladja spremenjena v ro-ro potniško ladjo.

8-3 Posebne zahteve za potniške ladje, ki niso ro-ro potniške ladje in prevažajo 400 oseb ali več

LADJE RAZREDA B, C IN D, IZDELANE 1. JANUARJA 2003 ALI POZNEJE, KI NISO RO-RO POTNIŠKE LADJE.

Ne glede na določbe pravila II-I/B/8 potniške ladje, ki niso ro-ro potniške ladje in smejo prevažati več kakor 400 oseb, izpolnjujejo določbe odstavka 2.3 in 2.6 pravila II-l/B/8, ob domnevi poškodbe kjer koli na dolžini ladje L.

9 Pregrade pretežnih tankov (pikov) in pregrade strojnice (pravilo 10)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Ladja je opremljena s pregrado prednjega pretežnega tanka ali prestrezno pregrado, ki je nepropustna do pregradnega krova. Ta pregrada je postavljena na razdalji od premične navpičnice, ki ni manjša od 5 % dolžine ladje in ni večja od 3 metrov ter 5 % dolžine ladje.

.2 Če kakšen del ladje pod vodno črto sega čez premično navpičnico, npr. balonasti premec, se razdalje, določene v odstavku 1, merijo od točke:

.1 na sredi dolžine takega podaljška; ali

.2 na razdalji 1,5 % od dolžine ladje pred premično navpičnico; ali

.3 na razdalji 3 metrov pred premično navpičnico, glede na manjšo meritev.

.3 Če je ladja opremljena z dolgo sprednjo nadgradnjo, je pregrada prednjega pretežnega tanka ali prestrezna pregrada nepropustno podaljšana do naslednjega polnega krova nad pregradnim krovom. Podaljšek je nameščen tako, da izključuje možnost, da bi mu vrata premca povzročala škodo, če se vrata poškodujejo ali snamejo.

.4 Za podaljšek, ki se zahteva v odstavku 3, ni potrebna namestitev neposredno nad pregrado pod njim, če vsi deli niso nameščeni pred sprednjo mejo, določeno v odstavku 1 ali odstavku 2.

Na obstoječih ladjah razreda B pa:

.1 del rampe, ki sega več kakor 2,3 metra nad pregradni krov, ne sega več kakor 1,0 meter čez sprednje meje, ki so določene v odstavku .1 in .2, če nagnjena nakladalna rampa tvori del podaljška prestrezne pregrade nad pregradnim krovom;

.2 se podaljšek lahko namesti v omejeni razdalji za zadnjo mejo, določeno v odstavku .1 ali odstavku .2, če obstoječa rampa ne izpolnjuje zahtev za priznavanje kot podaljšek k prestrezni pregradi in položaj rampe preprečuje namestitev takega podaljška znotraj meja, določenih v odstavku .1 ali odstavku .2. Omejena zadnja razdalja ni večja, kakor je potrebno za zagotavljanje, da ne pride do trčenja z rampo. Podaljšek prestrezne pregrade se odpira naprej in izpolnjuje zahteve iz odstavka .3 ter je postavljen tako, da izključuje možnost, da bi mu rampa povzročila škodo, če bi se rampa poškodovala ali snela.

.5 Rampe, ki ne izpolnjujejo zgoraj navedenih zahtev, se ne štejejo za podaljške prestreznih pregrad.

.6 Pri obstoječih ladjah razreda B se zahteve iz odstavka .3 in .4 začnejo uporabljati najpozneje na datum prvega rednega pregleda po datumu iz člena 14(1) te direktive.

.7 Vgradijo se tudi pregrada prednjega pretežnega tanka in pregrade, ki ločujejo strojnico od prostorov za tovor in potnike pred strojnico ali za njo in so nepropustne za vodo vse do pregradnega krova. Vendar ni nujno, da pregrada prednjega pretežnega tanka sega do pregradnega krova, če varnost ladje glede na pregrajevanje zaradi tega ni zmanjšana.

.8 Grodnične cevi za osi so vedno v nepropustno zaprtih prostorih. Tesnilo grodnične cevi je v neprepustnem predoru osi ali kakšnem drugem neprepustnem prostoru, ločenem od prostora za grodnične cevi in takšnega volumna, da se mejna ugrezna črta ne pogrezne, če pride do njegove poplavitve zaradi prepuščanja tesnila grodnične cevi.

10 Dvojna dna (pravilo 12)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D, OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B TER NOVE LADJE, IZDELANE 1. JANUARJA 2003 ALI POZNEJE, Z DOLŽINO 24 METROV IN VEČ

.1 Nove ladje razreda B, C in D, obstoječe ladje razreda B in nove ladje, izdelane 1. januarja 2003 ali pozneje, z dolžino 24 metrov in več imajo dvojno dno, ki sega od pregrade premčnega pretežnega tanka, če je to praktično izvedljivo ter združljivo s konstrukcijo ladje in njenim normalnim obratovanjem.

.1 Ladje z dolžino najmanj 50 metrov, vendar manjšo od 61 metrov, imajo dvojno dno, ki sega najmanj od strojnice do pregrade premčnega pretežnega tanka ali kolikor mogoče blizu.

.2 Ladje z dolžino najmanj 61 metrov, vendar manjšo od 76 metrov, imajo dvojno dno vsaj zunaj strojnice, sega pa do pregrad premčnega in krmnega pretežnega tanka ali kolikor mogoče blizu.

.3 Ladje z dolžino 76 metrov in več imajo dvojno dno v svojem srednjem delu, ki sega do pregrad premčnega in krmnega pretežnega tanka ali kolikor mogoče blizu.

.2 Če se zahteva dvojno dno, njegova višina izpolnjuje standarde priznane organizacije, notranje dno pa sega proti bokom ladje na način, da varuje dno ladje do krivine. Ta zaščita se šteje za zadostno, če črta prereza zunanjega roba robne plošče z zunanjo oplato ladje ni pod vodoravno ravnino, ki gre skozi sečišče s sredino roba prečne diagonalne črte pod kotom 25 ° do osnovne črte in jo seka na točki, oddaljeni polovico konstrukcijske širine ladje od vzdolžne simetrale.

.3 Drenažni bazeni v dvojnem dnu, izvedeni v povezavi z drenažnimi napravami skladišč itd., niso globlji od potrebnega. Globina bazena nikoli ne presega višine dvojnega dna v simetrali ladje minus 460 mm, prav tako ti bazeni ne segajo pod vodoravno ravnino, navedeno v odstavku .2. Vendar se lahko dovoli, da bazen na zadnjem koncu predora osi sega do zunanje oplate. Druge bazene (na primer za mazalno olje pod pogonskimi stroji) lahko uprava države zastave dovoli, če meni, da takšna naprava zagotavlja zaščito, enakovredno tisti, ki jo daje dvojno dno v smislu tega pravila.

.4 Za območje neprepustnih oddelkov srednje velikosti, ki se uporabljajo izključno za prevoz tekočin, se dvojno dno ne zahteva, če po mnenju uprave države zastave varnost ladje v primeru poškodbe njenega dna ali bokov zaradi tega ni manjša.

.5 Ne glede na odstavek .1 tega pravila 10 lahko uprava države zastave odobri, da dvojno dno ni potrebno v nobenem delu ladje, v katerem je pregrajevanje izvedeno na podlagi faktorja, ki ni večji od 0,5, če meni, da postavljanje dvojnega dna v tem delu ladje ne bi bilo v skladu s konstrukcijo in normalnim delovanjem ladje.

11 Določanje, označevanje in vpisovanje pregradnih tovornih črt (pravilo 13)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Za vzdrževanje predpisane stopnje pregrajevanja se ladji določi tovorna črta, ki ustreza odobrenemu pregradnemu ugrezu, in se označi na njenih bokih na sredi ladje. Če ima ladja prostore, posebno prilagojene bodisi za nastanitev potnikov bodisi za prevoz tovora, ima lahko, če lastnik ladje želi, določeno in označeno eno dodatno tovorno črto ali več, ki ustrezajo pregradnim ugrezom, ki jih uprava države zastave lahko odobri za posamezne alternativne pogoje obratovanja ladje.

.2 Določene in označene pregradne tovorne črte so vpisane v spričevalo o varnosti potniške ladje in opredeljene z oznako C.1, če je le ena pregradna tovorna črta.

Če je več kakor ena pregradna tovorna črta, se drugi pogoji opredelijo z oznakami C.2, C.3, C4 itd. [2].

.3 Nadvodje, ki ustreza vsaki od teh tovornih črt, se meri na istem mestu in od iste črte krova kakor nadvodja, določena po veljavni Mednarodni konvenciji o tovornih črtah.

.4 Nadvodje, ki ustreza vsaki odobreni pregradni tovorni črti, in pogoji obratovanja ladje, za katero so odobreni, so jasno navedeni v spričevalu o varnosti potniške ladje.

.5 Označbe pregradne tovorne črte v nobenem primeru ne smejo biti nad najvišjo tovorno črto za slano vodo, določeno po trdnosti ladje ali veljavni Mednarodni konvenciji o tovornih črtah.

.6 Ne glede na lego označbe za pregradno tovorno črto, ladja v nobenem primeru ne sme biti tako naložena, da bi bila potopljena oznaka tovorne črte, ki ustreza letnemu času in zemljepisnemu položaju po veljavni Mednarodni konvenciji o tovornih črtah.

.7 Ladja v nobenem primeru ne sme biti tako naložena, da bi bila potopljena označba pregradne tovorne črte, ki ustreza določenemu potovanju in pogoju obratovanja ladje.

12 Gradnja in prvo preskušanje neprepustnih pregrad itd. (pravilo 14)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Vsaka neprepustna pregrada, bodisi prečna bodisi vzdolžna, je grajena tako, da lahko z ustreznim koeficientom upornosti vzdrži največji pritisk vode, ki utegne nastati, če bi se ladja poškodovala, vendar vsaj tisti pritisk, ki ustreza višini vode do mejne ugrezne črte. Konstrukcija teh pregrad je v skladu s standardi priznane organizacije.

.2.1 Stopnice in vdolbine v pregradah so nepropustne in enako močne kakor pregrade na teh mestih.

.2.2 Če so rebra ali spoji speljani skozi neprepustni krov ali neprepustno pregrado, se ta krov ali pregrada zgradi neprepustno brez uporabe lesa ali cementa.

.3 Preskušanje glavnih prostorov s polnjenjem z vodo ni obvezno. Če se preskus s polnjenjem z vodo ne opravi, se opravi preskušanje z brizganjem, če je to praktično izvedljivo. Ta preskus se opravi v čim poznejšem stanju gradnje ladje. Če preskušanje z brizganjem ni praktično izvedljivo zaradi morebitne poškodbe strojev, izolacije električnih naprav ali zunanjih pritrdilnih elementov, se lahko namesto tega opravi natančen vizualni pregled zvarov, po potrebi s pomočjo preskusa prodiranja barve ali preskusa nadzvočnega puščanja ali enakovrednega preskusa. V vsakem primeru pa se opravi podroben pregled neprepustnih pregrad.

.4 Pretežni tank na premcu, dvojna dna (vključno s predorskim gredljem) ter notranje oplate se preskusijo z vodo pod pritiskom, ki ustreza zahtevam odstavka .1.

.5 Tanki, ki so namenjeni za skladiščenje tekočine in so sestavni del pregrajevanja ladje, se preskusijo za neprepustnost z vodo pod pritiskom, ki ustreza višini do najvišje pregradne tovorne črte ali višini, ki je enaka dvema tretjinama višine od zgornjega roba kobilice do mejne ugrezne črte, merjeno v območju tanka, glede na večji pritisk, pri čemer preskusni pritisk v nobenem primeru ni manjši od tistega, ki ustreza višini vodnega stebra 0,9 metra nad pokrovom tanka; če je preskušanje z vodo nepraktično, je sprejemljivo preskušanje s puščanjem zraka, pri čemer imajo tanki zračni tlak, ki ne presega 0,14 bara.

.6 Namen preskusov, navedenih v odstavkih .4 in .5, je preveriti vodno neprepustnost strukturnih delov pregrajevanja, ne štejejo pa za preskuse, s katerimi bi ugotavljali, ali je kakšen oddelek primeren za skladišče tekočega goriva ali za druge posebne namene, za katere se lahko zahteva preskušanje pod težjimi pogoji, odvisno od višine, do katere lahko tekočina sega v zadevnem tanku ali v njegovih priključkih.

13 Odprtine v nepropustnih pregradah (pravilo 15)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Število odprtin v neprepustnih pregradah se zmanjša na najmanjšo možno mero, ob upoštevanju osnovne konstrukcije in pravilnega obratovanja ladje; za te odprtine pa so predvidene ustrezne naprave za zapiranje.

.2.1 Če so cevi, odtoki, električni kabli itd. speljani skozi neprepustne pregrade, se stori vse potrebno, da se neprepustnost pregrad v celoti ohrani.

.2.2 Nameščanje ventilov, ki niso sestavni del cevovodne naprave, v neprepustne pregrade, ni dovoljeno.

.2.3 Svinec ali drugi materiali, ki niso odporni proti toploti, se ne uporabljajo za sisteme vodnikov, ki so speljani skozi neprepustne pregrade, če bi poškodba takih vodnikov v primeru požara utegnila povzročiti, da neprepustnost pregrad ne bi bila v celoti ohranjena.

.3.1 Vrata, prehodi in druge odprtine za prehod niso dovoljeni:

.1 v prestrezni pregradi pod mejno ugrezno črto;

.2 v neprepustnih prečnih pregradah, ki ločujejo posamezen prostor za tovor od sosednjega prostora za tovor, razen v primerih, določenih v odstavku .10.1 in pravilu 14.

.3.2 Če v odstavku .3.3 ni drugače določeno, sme biti skozi prestrezno pregrado pod mejno ugrezno črto speljana samo ena cev, ki je namenjena za ulivanje tekočine v premčni pretežni tank, pod pogojem, da ima ta cev ventil, ki se zapira z vijakom, zapira in odpira pa se nad pregradnim krovom, in da je okrov tega ventila pritrjen na prestrezni pregradi z notranje strani pretežnega tanka na premcu. Sprejemljiva pa je tudi namestitev tega ventila na zadnji strani pregradnega krova, pod pogojem, da je ventil preprosto dostopen v vseh pogojih obratovanja in da prostor, v katerem je nameščen, ni prostor za tovor.

.3.3 Če je pretežni tank na premcu razdeljen za skladiščenje dveh različnih vrst tekočin, sta lahko skozi prestrezno pregrado pod mejno ugrezno črto speljani dve cevi, od katerih morata obe ustrezati odstavku .3.1, vendar pod pogojem, da ni druge praktične možnosti za namestitev take druge cevi, in ob upoštevanju, da se z dodatnim pregrajevanjem v pretežnem tanku premca ohrani varnost ladje.

.4 V prostoru, v katerem so glavni in pomožni pogonski stroji, vključno s kotli, ki so namenjeni za pogon, smejo biti poleg vrat do predorov osi v vsaki prečni neprepustni ograji le ena vrata. Če obstajata dve osi ali več, so predori medsebojno spojeni s pomočjo vmesnega prehoda. Med strojnico in prostori s predori smejo biti pri dveh oseh samo ena vrata, pri več kakor dveh oseh pa dvoje vrat. Vsa ta vrata morajo biti drsna in postavljena tako, da imajo po možnosti čim višji prag. Naprave za ročno premikanje teh vrat z enega mesta nad pregradnim krovom so zunaj strojnice.

.5.1 OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B IN NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D Z DOLŽINO, MANJŠO OD 24 METROV:

Neprepustna vrata so drsna, na tečajih ali vrata drugega enakovrednega tipa. Niso pa dovoljena vrata, ki so izdelana iz plošč, pritrjenih samo s sorniki, in vrata, ki se zapirajo zaradi lastne teže ali delovanja padajoče uteži.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D Z DOLŽINO 24 METROV IN VEČ:

Neprepustna vrata, razen tistih, ki so določena v odstavku .10.1 ali pravilu 14, so drsna, premična z virom energije, in izpolnjujejo zahteve odstavka 7, ter se lahko hkrati zapirajo s centralne konzole za upravljanje na poveljniškem mostu v največ 60 sekundah, kadar je ladja v pokončnem položaju.

.5.2 OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B IN NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D Z DOLŽINO, MANJŠO OD 24 METROV:

Drsna vrata so lahko:

- premična samo ročno, ali

- premična s pomočjo vira energije, pa tudi ročno.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D Z DOLŽINO 24 METROV IN VEČ:

Pri ladjah, ki nimajo več kakor dvoje neprepustnih vrat in so ta vrata v prostoru za strojnico ali pregradah, ki povezujejo tak prostor, lahko uprava države zastave dovoli, da so premična samo ročno. Kjer so nameščena ročno premična drsna vrata, se morajo ta vrata zapreti, preden plovilo zapusti privez, če gre na potniško potovanje, in med potovanjem morajo ostati zaprta.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.5.3 Naprava za zapiranje vsakih drsnih neprepustnih vrat s pomočjo vira energije ali ročno, bodisi da se premikajo s pomočjo vira energije bodisi ročno, omogoča zapiranje vrat pri nagibu ladje 15 ° na vsako stran. Upoštevati je treba tudi sile, ki lahko delujejo na vsaki strani vrat, v primeru, ko voda teče skozi odprtino in povzroči statično višino, enako višini vode, ki je vsaj 1 meter nad pragom simetralne ravnine vrat.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D Z DOLŽINO 24 METROV IN VEČ:

.5.4 Krmilniki neprepustnih vrat, vključno s hidravličnim cevovodom in električnimi kabli, so tako blizu pregrad, v katerih so nameščena vrata, kolikor je to praktično izvedljivo, da bi se zmanjšala možnost vključenosti vrat v morebitno poškodbo ladje. Položaj neprepustnih vrat in njihovih krmilnikov je tak, da delovanje neprepustnih vrat, ki niso na poškodovanem predelu, ni ovirano, če se poškoduje do ena petina širine ladje, pri čemer se ta razdalja meri navpično na simetralno ravnino ladje na višino najvišje pregradne tovorne črte.

.5.5 Vsa neprepustna drsna vrata, ki se premikajo s pomočjo vira energije ali ročno, imajo kazalne naprave, ki omogočajo, da se z vsakega oddaljenega krmilnega mesta ugotovi odprtost ali zaprtost vrat. Oddaljena krmilna mesta so lahko le na poveljniškem mostu, kakor zahteva odstavek .7.1.5, in na mestu, na katerem je potrebno ročno krmiljenje nad pregradnim krovom, kakor zahteva odstavek .7.1.4.

OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B IN NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D Z DOLŽINO, MANJŠO OD 24 METROV:

.5.6 Neprepustna vrata, ki niso v skladu z odstavki.5.1 do.5.5, se zaprejo pred začetkom plovbe in med plovbo ostanejo zaprta; čas odprtja takih vrat v pristanišču in njihovega zaprtja, preden ladja zapusti pristanišče, se zapiše v ladijski dnevnik.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B Z DOLŽINO, MANJŠO OD 24 METROV:

.6.1 Ročno premična drsna vrata se lahko premikajo vodoravno ali navpično. Omogočeno mora biti, da se mehanizem na vratih upravlja z obeh strani in z dostopnega mesta nad pregradnim krovom, in sicer z nepretrganim vrtenjem ročice ali s kakšno drugo napravo za premikanje odobrenega tipa, ki zagotavlja enako varnost. Če se premikajo ročno, čas, ki je potreben, da se vrata ob pravilnem položaju ladje popolnoma zaprejo, ne sme presegati 90 sekund.

OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.6.2 Drsna vrata, ki se premikajo s pomočjo vira energije, se lahko premikajo vodoravno ali navpično. Če se vrata premikajo s pomočjo vira energije s kakšnega osrednjega kontrolnega mesta, je naprava za premikanje nastavljena tako, da se lahko vrata premikajo z istim virom energije tudi na mestu, na katerem so vrata, in sicer z obeh strani. Na vsaki strani pregrade se namestijo lokalne ročice za krmiljenje pogonske naprave in so nastavljene tako, da lahko osebe, ki gredo skozi vrata, držijo obe ročici v legi, ki ustreza odprtim vratom, ne da bi pri tem nehote aktivirale naprave za njihovo zapiranje. Drsna vrata, ki se premikajo s pomočjo vira energije, imajo napravo za njihovo ročno premikanje, ki se upravlja na obeh straneh vrat in z dostopnega mesta nad pregradnim krovom, in sicer z nepretrganim vrtenjem ročice ali s kakšno drugo napravo za premikanje odobrenega tipa, ki zagotavlja enako varnost. Obstajati mora zvočna signalna naprava, ki opozarja, kdaj se začno vrata zapirati, in ne preneha, dokler niso vrata popolnoma zaprta. Poleg tega mora biti na območjih z velikim hrupom iz okolja poleg zvočnega alarma pri vratih še občasen vizualni signal.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D Z DOLŽINO 24 METROV IN VEČ:

.7.1 Vsaka neprepustna drsna vrata, premična s pomočjo vira energije:

.1 se premikajo navpično ali vodoravno;

.2 imajo lahko s pridržkom odstavka .11 največ 1,2 metra čiste širine. Uprava države zastave lahko dovoli večja vrata le, če meni, da je to potrebno za učinkovito delovanje ladje, pod pogojem, da so upoštevani drugi varnostni ukrepi, vključno z naslednjimi:

.2.1 posebno se upošteva trdnost vrat in zapiralnih naprav zaradi preprečitve puščanja;

.2.2 vrata so nameščena zunaj območja poškodovanja B/5;

.2.3 med plovbo so vrata zaprta, razen za omejen čas, kadar je to po določitvi uprave države zastave zares nujno potrebno;

.3 opremljena so s potrebno opremo za odpiranje in zapiranje vrat s pomočjo električne energije, hidravlične energije ali kakšne druge oblike energije, ki je sprejemljiva za upravo države zastave;

.4 imajo posamezne mehanizme za ročno upravljanje. Omogočeno je, da se vrata ročno odprejo in zaprejo na samih vratih z obeh strani, in poleg tega, tudi zapiranje vrat z dostopnega mesta nad pregradnim krovom, in sicer z nepretrganim vrtenjem ročice ali s kakšno drugo napravo za premikanje, ki zagotavlja enako stopnjo varnosti in je sprejemljiva za upravo države zastave. Smer vrtenja ali drugega premikanja je jasno navedena na vseh položajih upravljanja. Čas, potreben za popolno zaprtje vrat, kadar se ta premikajo ročno, ne sme presegati 90 sekund, kadar je ladja v pokončnem položaju;

.5 imajo krmila za odpiranje in zapiranje vrat s pomočjo vira energije z obeh strani vrat in tudi za zapiranje s pomočjo vira energije iz osrednje konzole za upravljanje na poveljniškem mostu;

.6 imajo zvočni signal, ki se razlikuje od drugih signalov na območju in bo zazvonil vsakič, ko se bodo vrata daljinsko zaprla s pomočjo vira energije, ter traja vsaj 5 sekund, vendar ne več kakor 10 sekund, preden se vrata začnejo premikati, in zvoni še naprej, dokler vrata niso popolnoma zaprta. V primeru daljinskega ročnega upravljanja zadostuje, da zvočni signal zvoni le, kadar se vrata premikajo. Uprava države zastave pa lahko tudi zahteva, da je v potniških prostorih in območjih z visokim hrupom v okolju poleg zvočnega signala pri vratih tudi občasen vizualni signal; in

.7 imajo približno enotno hitrost zapiranja s pomočjo vira energije. Čas zapiranja od takrat, ko se vrata začnejo premikati, do takrat, ko dosežejo popolnoma zaprt položaj, ne sme v nobenem primeru biti manjši od 20 sekund in večji od 40 sekund, kadar je ladja v pokončnem položaju.

.7.2 Električna energija, ki je potrebna za drsna neprepustna vrata, ki so premična s pomočjo vira energije, prihaja iz zasilne stikalne plošče neposredno ali prek namenske razdelilne plošče, ki je nad pregradnim krovom; pripadajoči krmilniki, indikatorji in alarmne naprave pa se napajajo iz zasilne stikalne plošče neposredno ali prek namenske razdelilne plošče, ki je nad pregradnim krovom, obstajati pa mora možnost, da se samodejno napajajo iz prehodnega vira zasilne električne energije v primeru izpada glavnega ali zasilnega vira električne energije.

.7.3 Drsna neprepustna vrata, ki se premikajo s pomočjo vira energije, imajo:

.1 centralizirani hidravlični sistem z dvema neodvisnima viroma energije, od katerih ima vsak motor in črpalko, ki lahko hkrati zapreta vsa vrata. Poleg tega obstajajo za celotno napravo tudi hidravlični akumulatorji zadostne zmogljivosti, da se lahko opravijo trije zaporedni premiki vseh vrat, tj. zapiranje-odpiranje-zapiranje, pri negativnem nagibu 15 °. Omogočeno mora biti, da se ta obratovalni krog izvede, kadar ima akumulator pritisk vklapljanja črpalke. Uporabljena tekočina se izbere glede na temperaturo, ki bi utegnila nastati med obratovanjem naprave. Sistem upravljanja z virom energije je narejen tako, da je možnost, da ima en izpad v hidravlični napeljavi negativen učinek na delovanje več kakor enih vrat, minimalna. Hidravlični sistem ima nizkonivojski alarm za rezervoarje hidravlične tekočine, ki služijo sistemu upravljanja z virom energije, in nizkonivojski alarm za pritisk plina ali druga učinkovita sredstva za spremljanje izgube shranjene energije v hidravličnih akumulatorjih. Ti alarmi so zvočni ali vizualni in so nameščeni na osrednji konzoli za upravljanje na poveljniškem mostu; ali

.2 neodvisni hidravlični sistem za vsaka vrata, pri čemer ima vsak vir energije motor in črpalko, ki lahko zapreta vsa vrata hkrati. Poleg tega obstaja hidravlični akumulator zadostne zmogljivosti, da se lahko opravijo trije zaporedni premiki vseh vrat, t.j. zapiranje-odpiranje-zapiranje, pri negativnem nagibu 15 °. Omogočeno mora biti, da se ta obratovalni krog izvede, kadar imajo akumulatorji pritisk vklapljanja črpalke. Uporabljena tekočina se izbere glede na temperature, ki bi utegnile nastati med obratovanjem naprave. Nizkonivojski skupinski alarm za pritisk plina ali druga učinkovita sredstva za spremljanje shranjene energije v hidravličnih akumulatorjih so na osrednji konzoli za upravljanje na poveljniškem mostu. Kazalo izgube shranjene energije je nameščeno na vsakem lokalnem mestu za upravljanje; ali

.3 neodvisni električni sistem in motor za vsaka vrata, pri čemer ima vsak vir energije motor, ki lahko odpira in zapira vsa vrata hkrati. Vir energije se lahko samodejno napaja iz prehodnega vira zasilne električne energije v primeru izpada glavnega ali zasilnega vira električne energije ter z zadostno zmogljivostjo, da je mogoče opraviti vsaj tri premike vseh vrat, t. j. zapiranje- odpiranje-zapiranje, pri negativnem nagibu 15 °.

Za sisteme, določene v .7.3.1, .7.3.2 in .7.3.3, se zagotovi naslednje:

Sistemi vira energije za drsna neprepustna vrata, ki se premikajo s pomočjo vira energije, so ločeni od drugega sistema vira energije. Posamezen izpad v električnem ali hidravličnem pogonskem sistemu, razen hidravličnega stikala, ne preprečuje ročnega upravljanja katerih koli vrat.

.7.4 Krmilne ročice so na vsaki strani pregrade na najmanjši višini 1,6 metrov nad tlemi in so nameščene tako, da osebe, ki gredo skozi vrata, lahko držijo obe ročici v legi, ki ustreza odprtim vratom, ne da bi pri tem nehote aktivirale mehanizem za njihovo zapiranje. Smer premikanja ročic pri odpiranju in zapiranju vrat je enaka smeri premikanja vrat in je jasno označena. Hidravlične krmilne ročice za neprepustna vrata v bivalnih prostorih so, če je potreben le en premik za začetek zapiranja vrat, nameščene tako, da z njimi ne morejo upravljati otroci, tj. za panelnimi vrati in z zapahi, ki so nameščeni vsaj 170 cm nad nivojem krova.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B Z DOLŽINO 24 METROV IN VEČ:

Na obeh straneh vrat je plošča z navodili za upravljanje s sistemi vrat. Na obeh straneh vsakih vrat je tudi plošča z besedilom ali slikami, ki opozarjajo na nevarnost zadrževanja med vrati, ko se vrata začenjajo zapirati. Te plošče so narejene iz trajnega materiala in so trdno pritrjene. Besedilo na plošči za navodila ali opozorilo vsebuje informacije o zapiralnem času zadevnih vrat.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D Z DOLŽINO 24 METROV IN VEČ:

.7.5 Če je izvedljivo, so električna oprema in elementi za neprepustna vrata nameščeni nad pregradnim krovom zunaj nevarnih območij in prostorov.

.7.6 Pripadajoči električni elementi, ki morajo biti nameščeni pod pregradnim krovom, imajo ustrezno zaščito pred vdorom vode.

.7.7 Električna pogonska, krmilna, prikazovalna in alarmna vezja so zaščitena pred napakami tako, da okvara enega vratnega vezja ne povzroči okvare katerega koli drugega vratnega vezja. Kratki stiki ali druge okvare v alarmnih vezjih ali prikazovalnikih vrat ne onemogočajo upravljanja vrat z virom energije. Namestitev je taka, da curljanje vode v električno opremo, nameščeno pod pregradnim krovom, ne povzroči odprtja vrat.

.7.8 Posamezni električni izpad v pogonskih ali krmilnih sistemih drsnih neprepustnih vrat, ki se premikajo s pomočjo vira energije, ne povzroči odpiranja zaprtih vrat. Razpoložljivost električne energije je treba stalno spremljati na točki električnega tokokroga čim bližje vsakemu motorju, določenemu v odstavku .7.3, kakor je to praktično izvedljivo. Izguba takega napajanja bi morala aktivirati zvočni in vizualni alarm na osrednji konzoli za upravljanje na poveljniškem mostu.

.8.1 Osrednja konzola za upravljanje na poveljniškem mostu ima "poveljniško" stikalo z dvema načinoma krmiljenja: način "lokalno krmiljenje", ki omogoča, da se vsaka vrata lokalno odprejo in zaprejo po uporabi, brez samodejnega zapiranja, ter način "vrata zaprta", ki samodejno zapre vsaka odprta vrata. Način "vrata zaprta" omogoča, da se vrata lokalno odprejo in samodejno ponovno zaprejo ob sprožitvi mehanizma lokalnega krmilnega mehanizma. "Poveljniško" stikalo je običajno v prestavi "lokalno krmiljenje". Način "vrata zaprta" se uporablja le v nujnih primerih ali zaradi preskušanja.

.8.2 Osrednja konzola za upravljanje na poveljniškem mostu ima diagram, ki prikazuje položaj vseh vrat z vizualnimi prikazovalniki, ki pokažejo, ali so vrata odprta ali zaprta. Rdeča luč pomeni, da so vrata popolnoma odprta, zelena luč pa pomeni, da so vrata popolnoma zaprta. Kadar se vrata zaprejo daljinsko, rdeča utripajoča luč pomeni vmesni položaj. Kazalne naprave so neodvisne od krmilnih naprav za vsaka vrata.

.8.3 Vrat ni mogoče odpreti daljinsko z osrednjega krmilnega položaja.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.9.1 Vsa neprepustna vrata so med plovbo zaprta, razen kadar se lahko med plovbo odprejo, kakor je določeno v odstavkih 9.2 in 9.3. Neprepustna vrata širine nad 1,2 metra, dovoljena po odstavku 11, se lahko odprejo le v okoliščinah, podrobno opisanih v navedenem odstavku. Pri vsakih vratih, ki se odprejo v skladu s tem odstavkom, mora obstajati možnost takojšnjega zaprtja.

.9.2 Neprepustna vrata se lahko odprejo med plovbo, da omogočijo prehod potnikov ali posadke ali kadar delo v neposredni bližini vrat zahteva, da se odprejo. Vrata se morajo nemudoma zapreti, ko je prehod skozi vrata končan ali kadar je opravilo, ki je zahtevalo, da so odprta, končano.

.9.3 Določena neprepustna vrata so lahko odprta med plovbo samo, če je to nujno potrebno; to pomeni, da je odprtost bistvenega pomena za varno in učinkovito delovanje ladijskih strojev ali za omogočanje potnikom normalnega, neomejenega dostopa skozi prostor za potnike. To določi uprava države zastave po skrbni presoji vpliva na delovanje ladje in možnost preživetja. Neprepustna vrata, za katera je dovoljeno, da ostanejo tako odprta, so jasno določena v informacijah o stabilnosti ladje in so vedno v pripravljenosti za takojšnje zaprtje.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D:

.10.1 Če se uprava države zastave prepriča, da so takšna vrata pomembna, so lahko neprepustna vrata ustrezne konstrukcije nameščena v neprepustnih pregradah med dvema prostoroma za tovor v medkrovju. Takšna vrata so lahko na tečajih, na valjih ali drsna, vendar ne daljinsko krmiljena. Takšna vrata so postavljena na čim večji višini in čim večji oddaljenosti od zunanje oplate, kolikor je to praktično izvedljivo, vendar njihovi zunanji navpični robovi niso od zunanje oplate v nobenem primeru oddaljeni manj kakor petino širine ladje, pri čemer se ta oddaljenost meri pravokotno na vzdolžno simetralo ladje na višini pregradne tovorne črte.

.10.2 Ta vrata se zaprejo pred začetkom potovanja in ostanejo med plovbo zaprta; čas njihovega odpiranja v pristanišču in zapiranja pred odhodom iz pristanišča se zapiše v ladijski dnevnik. Če so kakšna vrata med plovbo dostopna, so opremljena z napravo, ki preprečuje njihovo nedovoljeno odpiranje. Če se zahteva postavljanje takšnih vrat, uprava države zastave obravnava njihovo število in namestitev.

.11 Prenosne plošče na pregradah niso dovoljene, razen v strojnici. Te plošče so na svojem mestu pred izplutjem ladje iz pristanišča in se med plovbo ne snemajo, razen v nujnem primeru po presoji poveljnika. Uprava države zastave ne sme dovoliti, da se več kakor ena drsna, neprepustna vrata v vsaki glavni prečni pregradi, ki se premikajo s pomočjo vira energije in so večja od tistih, ki so določena v odstavku .7.1.2, zamenjajo s temi prenosnimi ploščami, pod pogojem, da so ta vrata zaprta, preden ladja zapusti pristanišče in ostanejo med plovbo zaprta, razen v nujnem primeru po presoji poveljnika. Za ta vrata ni potrebno, da izpolnjujejo zahteve iz odstavka 7.1.4 glede popolnega zaprtja z ročno napravo v 90 sekundah. Čas njihovega odpiranja in zapiranja, medtem ko je ladja na morju ali v pristanišču, se zapiše v ladijski dnevnik.

14 Ladje, ki prevažajo tovorna vozila in njihovo spremstvo (pravilo 16)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 To pravilo se uporablja za potniške ladje, zgrajene ali prirejene za prevoz tovornih vozil in spremstva.

.2 Če na takšni ladji skupno število potnikov, vključno z osebjem, ki spremlja vozila, ne presega N = 12 + A/25, če je A = skupna površina (v kvadratnih metrih) prostorov na krovu, ki so namenjeni razporeditvi tovornih vozil in kjer čista višina razporeditvenega položaja in na vhodu v takšen prostor ni manjša od 4 metrov, se za neprepustna vrata uporabljajo določbe odstavka .10 pravila 13, le da se vrata lahko namestijo na katero koli raven v neprepustnih pregradah, ki ločujejo prostore za tovor. Poleg tega so na poveljniškem mostu nameščeni kazalniki, ki avtomatično prikazujejo, ali so vrata zaprta in zapahi pritrjeni.

.3 Pri uporabi določb iz tega poglavja za takšno ladjo je N največje dovoljeno število potnikov, ki jih sme ladja prevažati v skladu s tem pravilom.

15 Odprtine v zunanji oplati pod mejno ugrezno črto (pravilo 17)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Število odprtin na zunanji oplati je treba zmanjšati na najmanjšo možno mero, ki je še združljiva s konstrukcijo in pravilnim delovanjem ladje.

.2.1 Izvedba in učinkovitost naprav za zapiranje vseh odprtin na zunanji oplati ustrezata svojemu namenu in mestu, na katerem so nameščene.

.2.2 S pridržkom zahtev veljavne Mednarodne konvencije o tovornih črtah se nobeno bočno okno ne namesti v takšen položaj, da bi bil njegov spodnji rob pod črto, potegnjeno na zunanji oplati vzporedno z bočnim robom pregradnega krova, katere najnižja točka je 2,5 % širine ladje ali 500 mm nad najvišjo pregradno tovorno črto, glede na višjo vrednost.

.2.3 Vsa bočna okna, katerih spodnji robovi so pod mejno ugrezno črto, so izdelana tako, da jih ne more nihče odpreti brez dovoljenja poveljnika ladje.

.2.4 Če je v medkrovju spodnji rob katerega koli od bočnih oken, ki so navedena v odstavku .2.3, pod črto, potegnjeno na zunanji oplati vzporedno z bočnim robom pregradnega krova, katere najnižja točka je 1,4 metra ter 2,5 % širine ladje nad vodno črto ob odhodu ladje iz katerega koli pristanišča, so vsa bočna okna tega medkrovja pred odhodom iz pristanišča neprepustno zaprta in zaklenjena ter se ne odpirajo, dokler ladja ne pripluje v naslednje pristanišče. Pri uporabi tega odstavka se po potrebi upošteva ustrezni odbitek za sladko vodo.

.2.5 Bočna okna in njihove naoknice, ki med plovbo ne bodo dostopni, se pred izplutjem ladje iz pristanišča zaprejo in zavarujejo.

.3 Število lukenj na palubi za odtekanje vode in odtočnih cevi ter število drugih podobnih odprtin na zunanji oplati se zmanjšata na najmanjšo mero bodisi tako, da se vsaka odprtina za odplako uporablja z največjim možnim številom sanitarnih in drugih cevi, bodisi na kakšen drugi ustrezen način.

.4 Vse odprtine za dotok ali odtok vode, ki so na zunanji oplati, imajo učinkovite in dostopne naprave, ki preprečujejo vsak slučajni vstop vode v ladjo.

.4.1 S pridržkom zahtev veljavne Mednarodne konvencije o tovornih črtah in ne glede na določbe odstavka .5 ima vsak ločen izliv, ki vodi skozi zunanjo oplato iz prostorov pod mejno ugrezno črto, avtomatičen nepovratni ventil, opremljen z varno napravo za njegovo neposredno zapiranje z mesta nad pregradnim krovom, ali dva avtomatična nepovratna ventila brez takšne naprave, pod pogojem, da je zgornji ventil nameščen nad najvišjo pregradno tovorno črto in je vedno dostopen za pregled v vseh pogojih obratovanja.

Če je nameščen ventil z varno napravo za zapiranje, je upravljalno mesto nad pregradnim krovom vedno preprosto dostopno, naprava pa ima kazalec, ki pokaže, ali je ventil odprt ali zaprt.

.4.2 Zahteve veljavne Mednarodne konvencije o tovornih črtah se uporabljajo za odtoke, ki so napeljani skozi zunanjo oplato iz prostorov nad mejno ugrezno črto.

.5 Glavni in pomožni dovodi ali odtoki morske vode v strojnici, ki so povezani z delovanjem strojev, so opremljeni s preprosto dostopnimi ventili, postavljenimi med cevi in zunanjo oplato ali med cevi in zaboje, pritrjene na zunanjo oplato. Ventili se lahko preverjajo lokalno in so opremljeni s kazalniki, ki kažejo, ali so odprti ali zaprti.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D:

.1 Kolesa in ročke ventilov za dotok morske vode so preprosto dostopni za upravljanje. Vsi ventili, ki se uporabljajo za dotok morske vode, se zapirajo z zasukom njihovih ročnih koles v smeri urinega kazalca.

.2 Odtočne cevi ali ventili na boku ladje za izlivanje vode iz kotlov so na preprosto dostopnih mestih in ne pod oplato krova. Pipe ali ventili so narejeni tako, da se takoj vidi, ali so odprti ali zaprti. Pipe so opremljene z varnostnimi zasloni, narejenimi tako, da jih ni mogoče sneti, kadar je pipa odprta.

.3 Vsi ventili in pipe v napeljavah, kot so drenažni ali balastni sistem, sistem plinskega in mazalnega olja, gasilni in izpiralni sistem, sistem za hladilno vodo in sanitarni sistem itd., imajo jasno označene funkcije.

.4 Druge odtočne cevi so, če so pod najvišjo pregradno tovorno črto, opremljene z ustreznimi napravami za zapiranje na boku ladje; če so nad najvišjo pregradno tovorno črto, so opremljene z navadnim drenažnim ventilom. V obeh primerih ventili niso potrebni, če imajo uporabljene cevi enak premer kakor oplate posrednih odtokov iz sanitarij in umivalnikov ter če imajo talni odtoki iz umivalnic itd., pokrove ali so drugače zaščiteni pred vodnim sunkom. Vendar ni nujno, da debelina sten takšnih cevi presega 14 mm.

.5 Če je nameščen ventil z neposrednim mehanizmom za zapiranje, je prostor za upravljanje z njim vedno preprosto dostopen in ima napravo, ki kaže, ali je ventil odprt ali zaprt.

.6 Če so ventili z neposrednim mehanizmom za zapiranje nameščeni v strojnicah, zadostuje, če se lahko upravljajo tam, kjer so nameščeni, če je takšen prostor dostopen v vseh pogojih.

.6 Vse instalacije in ventili na zunanji oplati, ki jih zahteva to pravilo, so iz jekla, brona ali drugega odobrenega raztegljivega materiala. Ventili iz navadnega litega železa ali podobnih materialov niso dovoljeni. Vse cevi, za katere velja to pravilo, so iz jekla ali drugega enakovrednega materiala, ki izpolnjuje zahteve uprave države zastave.

.7 Prehodi za ljudi in za nakladanje, ki so pod mejno ugrezno črto, so ustrezne trdnosti. Pred izplutjem ladje iz pristanišča se učinkovito zaprejo, zagotovi se njihova neprepustnost, med plovbo pa ostanejo zaprti.

.8 Ti prehodi se nikoli ne namestijo tako, da bi bila njihova najnižja točka pod najvišjo pregradno tovorno črto.

16 Neprepustnost potniških ladij nad mejno ugrezno črto (pravilo 20)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Sprejmejo se vsi razumni in praktično izvedljivi varnostni ukrepi, da se omejita vdiranje in razširjanje vode nad pregradnim krovom. Takšni ukrepi lahko vključujejo postavljanje delnih pregrad ali okvirov. Če so delno neprepustne pregrade ali okviri na pregradnem krovu nameščeni neposredno nad glavnimi neprepustnimi pregradami ali blizu njih, so njihovi spoji z zunanjo oplato in s pregradnim krovom izvedeni neprepustno, da se prepreči odtekanje vode vzdolž pregradnega krova, če je ladja poškodovana in nagnjena. Če delna neprepustna pregrada ni v isti ravnini s pregrado pod njo, je del pregradnega krova med njima izveden neprepustno.

.2 Pregradni krov ali kateri koli drug krov nad njim je odporen na vremenske vplive. Vse odprtine na nezaščitenem krovu imajo dovolj visoke in trdne pragove in so opremljene z učinkovitimi sredstvi, ki omogočajo takojšnje zapiranje, odporno na vremenske vplive. Odtočne odprtine v ograji, odprte rešetkaste ograje in odtoki se namestijo, če je to potrebno za hitro odtekanje vode v vseh vremenskih razmerah.

.3 Pri obstoječih ladjah razreda B je odprti konec cevi za zrak, ki se zaključuje v nadgradnji, vsaj 1 meter nad vodno črto, če je prečni nagib ladje 15 º, ali če je nagnjena pod največjim kotom med vmesnimi fazami poplavljanja, kakor se ugotavlja z neposrednim izračunom, glede na večjo vrednost. Lahko pa imajo cevi za zrak iz tankerjev, razen naftnih tankerjev, odtok skozi bok nadgradnje. Določbe tega odstavka ne posegajo v določbe veljavne Mednarodne konvencije o tovornih črtah.

.4 Bočna okna, prehodi za ljudi in za nakladanje ter druge naprave za zapiranje odprtin v zunanji oplati nad mejno ugrezno črto so ustrezno načrtovani in zgrajeni ter imajo ustrezno trdnost, pri čemer se upoštevajo prostori, v katerih so nameščeni, in njihove lege glede na najvišjo pregradno črto.

.5 Učinkoviti notranji pokrovi, izvedeni tako, da se lahko preprosto in učinkovito zaprejo ter da so neprepustni, so nameščeni na vsa bočna okna v prostorih pod krovom, ki je neposredno prvi krov nad pregradnim krovom.

17 Zapiranje vrat za natovarjanje tovora (pravilo 20-1)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Naslednja vrata, ki so nad mejno ugrezno črto, se zaprejo in zaklenejo, preden ladja začne potovanje, ter ostanejo zaprta in zaklenjena, dokler ladja ne pripluje v naslednje sidrišče:

.1 vrata za natovarjanje tovora v zunanji oplati ali mejah zaprtih nadgradenj;

.2 ščitniki na premcu, ki so nameščeni na položajih, kakor so navedeni v odstavku .1.1;

.3 vrata za natovarjanje tovora v prestrezni pregradi;

.4 na vremenske vplive odporne rampe, ki se lahko uporabljajo namesto odprtin iz odstavkov .1.1 do vključno .1.3. Če vrat ni mogoče odpirati ali zapirati, medtem ko je ladja zasidrana, jih je mogoče odpreti ali pustiti odprta, medtem ko se ladja približuje sidrišču ali se od njega oddaljuje, vendar le, kolikor je to potrebno, da se lahko vrata neposredno upravljajo. V vsakem primeru morajo notranja vrata na premcu ostati zaprta.

.2 Ne glede na zahteve odstavkov .1.1 in .1.4 lahko uprava države zastave dovoli, da se takšna vrata odprejo po presoji poveljnika, če je to potrebno za upravljanje ladje ali za vkrcanje ali izkrcanje potnikov, kadar je ladja varno zasidrana in to ne ogroža njene varnosti.

.3 Poveljnik zagotovi uporabo učinkovitega sistema nadzora in poročanja o zapiranju in odpiranju vrat iz odstavka .1.

.4 Poveljnik pred začetkom potovanja zagotovi, da se v ladijski dnevnik, kakor to zahteva pravilo 22, zabeleži čas zadnjega zapiranja vrat iz odstavka .1 in čas odpiranja določenih vrat v skladu z odstavkom .2.

17-1 Neprepustnost iz ro-ro krova (pregradni krov) v prostore pod njim (pravilo 20-2)

NOVE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B, C IN D:

.1.1 S pridržkom določb odstavkov .1.2 in .1.3 je najnižja točka vseh dostopov, ki vodijo v prostore pod pregradnim krovom, najmanj 2,5 metra nad pregradnim krovom;

.1.2 če so nameščene rampe za vozila, ki omogočajo dostop v prostore pod pregradnim krovom, se lahko njihove odprtine neprepustno zaprejo, da se prepreči vnos vode v spodnje prostore, nameščene pa imajo alarmne naprave ter naprave za javljanje na poveljniškem mostu;

.1.3 uprava države zastave lahko dovoli namestitev posebnih dostopov do prostorov pod pregradnim krovom, če so potrebni za osnovno obratovanje ladje, na primer premikanje strojev in skladišč, pri tem pa so takšni prehodi neprepustni ter imajo nameščene alarmne naprave in naprave za javljanje na poveljniškem mostu;

.1.4 dostopi iz odstavkov .1.2 in .1.3, se zaprejo, preden ladja zapusti sidrišče in začne potovanje ter ostanejo zaprti, dokler ladja ne pripluje v naslednje sidrišče;

.1.5 poveljnik zagotovi uporabo učinkovitega sistema nadzora in poročanja o zapiranju in odpiranju takšnih dostopov iz odstavkov .1.2 in .1.3; in

.1.6 preden ladja zapusti sidrišče in začne potovanje, poveljnik zagotovi, da se v ladijski dnevnik, kakor zahteva pravilo II-l/B/22, zabeleži čas zadnjega zapiranja dostopov iz odstavkov .1.2 in .1.3;

.1.7 nove ro-ro potniške ladje razreda C z dolžino, manjšo od 40 metrov, in nove ro-ro potniške ladje razreda D lahko namesto zahtev odstavkov .1.1 do .1.6 izpolnjujejo zahteve odstavkov .2.1 do .2.4, če je višina pragov vsaj 600 mm na odprtih ro-ro krovih za tovor in vsaj 380 mm na zaprtih ro-ro krovih za tovor.

OBSTOJEČE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B:

.2.1 Vsi dostopi z ro-ro krova, ki vodijo v prostore pod pregradnim krovom, so odporni na vremenske vplive, na poveljniškem mostu pa se zagotovijo naprave, ki kažejo, ali je dostop odprt ali zaprt;

.2.2 vsi takšni dostopi so zaprti, preden ladja zapusti sidrišče in začne potovanje, ter ostanejo zaprti, dokler ladja ne pripluje v naslednje sidrišče;

.2.3 ne glede na zahteve odstavka .2.2 lahko uprava države zastave dovoli, da so nekateri dostopi med potovanjem odprti, vendar le tako dolgo, kolikor je potrebno za prehod in po potrebi za osnovna dela na ladji; in

.2.4 zahteve odstavka .2.1 se začnejo uporabljati najpozneje ob prvem rednem pregledu po datumu iz odstavka 1 člena 14 te direktive.

17-2 Dostop na ro-ro krove (pravilo 20-3)

VSE RO-RO POTNIŠKE LADJE:

Poveljnik ali imenovani častnik zagotovi, da potniki med plovbo nimajo dostopa do zaprtega ro-ro krova brez izrecnega dovoljenja poveljnika ali imenovanega častnika.

17-3 Zapiranje pregrad na ro-ro krovu (R 20-4)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE RO-RO POTNIŠKE LADJE RAZREDA B:

.1 Vse prečne in vzdolžne pregrade, ki se štejejo kot učinkovite za omejevanje morske vode, ki se nabira na ro-ro krovu, so nameščene na svojem mestu in zavarovane, preden ladja zapusti sidrišče, ter ostanejo nameščene in zavarovane, dokler ladja ne pripluje v naslednje sidrišče.

.2 Ne glede na zahteve odstavka .1 lahko uprava države zastave dovoli, da so nekatere odprtine v pregradah med potovanjem odprte, vendar le toliko, kolikor je potrebno, da se omogoči prehod in po potrebi opravljanje osnovnih del na ladji.

18 Podatki o stabilnosti (pravilo 22)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Na vseh potniških ladjah se po končani gradnji opravi preskus nagiba, da bi se ugotovili elementi njihove stabilnosti. Poveljnik mora imeti na voljo vse potrebne informacije, ki jih potrdi uprava države zastave, da bi lahko hitro in preprosto pridobil smernice o stabilnosti ladje v spreminjajočih se pogojih obratovanja.

.2 Če so bila na ladji izvedena popravila, ki utegnejo bistveno vplivati na informacije o stabilnosti, ki jih ima na voljo poveljnik, se mu predložijo nove informacije o stabilnosti. Po potrebi se opravi nov preskus nagiba.

.3 V rednih časovnih presledkih, ki ne presegajo pet let, se opravijo pregledi prazne ladje, s katerimi se preverjajo spremembe izpodriva prazne ladje in vzdolžnega težišča. Ponovni preskus nagiba ladje se opravi vsakokrat, ko se glede na odobrene informacije o stabilnosti odkrije ali predvideva odstopanje od izpodriva prazne ladje za več kakor 2 % ali odstopanje od vzdolžnega težišča za več kakor 1 % dolžine ladje.

.4 Uprava države zastave lahko posamezno ladjo oprosti preskusa nagiba, če je mogoče osnovne informacije o stabilnosti dobiti na podlagi preskusa nagiba kakšne istovetne ladje in če uprava države zastave prejme dovolj dokazov, da se za vse informacije o stabilnosti za ladje, oproščene iz preskusa nagiba, lahko zanesljivo uporabijo navedeni osnovni podatki.

19 Kontrolne skice v primeru poškodbe (pravilo 23)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

Skice, ki jasno prikazujejo mejne pregrade neprepustnih oddelkov na vsakem krovu in v vsakem skladišču, odprtine v teh pregradah z napravami za njihovo zapiranje ter mesto, s katerega se z njimi krmili, in ukrepe za izravnavo nagiba zaradi poplavljanja, so stalno izobešene kot smernice za častnika, odgovornega za ladjo. Poleg tega imajo častniki na ladji na voljo knjižico z zgoraj navedenimi informacijami.

20 Neprepustnost trupa in nadgradnje, preprečevanje in nadzor poškodb (pravilo 23-2)

To pravilo se uporablja za vse ro-ro potniške ladje,vendar se za obstoječe ladje odstavek .2 začne uporabljati najpozneje ob prvem rednem pregledu po datumu iz člena 14(1) te direktive.

.1 Na poveljniškem mostu se zagotovijo kazalniki za vsa vrata pokrovov, vrata za natovarjanje tovora in druge naprave za zapiranje, ki bi, če bi bili odprti ali nepravilno pritrjeni, lahko povzročili poplavljanje prostora posebne kategorije ali ro-ro tovornega prostora. Sistem kazalnikov je zasnovan po načelu varnosti pred izpadom ter z vizualnimi opozorilnimi znaki pokaže, če vrata niso popolnoma zaprta ali če kateri od varovalnih sistemov ni na svojem mestu in popolnoma zaklenjen, z zvočnimi opozorilnimi znaki pa pokaže, če se takšna vrata ali naprave za zapiranje odprejo ali če varovalni sistemi niso več zavarovani. Indikatorska tabla na poveljniškem mostu se opremi s funkcijo za izbiro načina obratovanja "pristanišče/potovanje po morju" tako, da se na poveljniškem mostu sproži zvočni alarm, če ladja zapusti pristanišče in vrata na premcu, notranja vrata, rampe na krmi ali druga vrata pokrovov niso zaprta ali če naprava za zapiranje ni na pravem mestu. Napajanje sistema kazalnikov z električno energijo je neodvisno od napajanja za upravljanje in zavarovanje vrat. Sistemov kazalnikov, ki jih je odobrila uprava države zastave in so bili nameščeni na obstoječe ladje, ni treba spreminjati.

.2 Televizijski nadzor in sistem za odkrivanje vdora vode sta zasnovana tako, da poveljniškemu mostu in kontrolni postaji strojnice javljata morebiten vdor vode skozi notranja ali zunanja vrata na premcu, krmi ali druga vrata pokrovov, ki bi lahko povzročil poplavljanje prostorov posebne kategorije ali ro-ro tovornih prostorov.

.3 Prostore posebne kategorije ali ro-ro tovorne prostore nenehno nadzorujejo patrulje ali so nadzorovani z drugimi učinkovitimi sredstvi, kot je televizijski nadzor, tako da se med plovbo takoj opazi vsako premikanje vozil v slabem vremenu in nepooblaščen vstop potnikov v te prostore.

.4 Navodila za ravnanje v primeru zapiranja in zavarovanja vseh oklepnih vrat, vrat za natovarjanje tovora in drugih naprav za zapiranje, ki bi lahko, če bi ostala odprta ali če ne bi bila pravilno zavarovana, povzročila poplavljanje prostora posebne kategorije ali ro-ro tovornega prostora, so vedno na krovu in izobešena na primernem mestu.

21 Označevanje, občasno upravljanje in pregledi neprepustnih vrat itd. (pravilo 24)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Vaje za upravljanje neprepustnih vrat, bočnih oken, ventilov in zapiralnih mehanizmov za odtoke se izvajajo vsak teden.

.2 Z vsemi neprepustnimi vrati v glavnih prečnih pregradah, ki se uporabljajo na morju, je treba dnevno upravljati.

.3 Neprepustna vrata in vsi njihovi mehanizmi ter z njimi povezani indikatorji, vsi ventili, katerih zapiranje je potrebno, da se doseže neprepustnost posameznega oddelka, ter vsi ventili, ki so potrebni pri poškodbi ladje za delovanje naprav za izravnavo ladje, se na morju redno pregledujejo, in sicer najmanj enkrat na teden.

.4 Taki ventili, vrata in mehanizmi so ustrezno označeni, da se lahko pravilno uporabljajo in da se zagotavlja največja varnost.

22 Vpisi v ladijski dnevnik (pravilo 25)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Vrata na tečajih, prenosne plošče, bočna okna, prehodi za ljudi in za nakladanje tovora ter druge odprtine, za katere je s temi pravili določeno, da morajo biti med plovbo zaprte, je treba zapreti, preden ladja izpluje iz pristanišča. Čas zapiranja in čas odpiranja (če je s temi pravili dovoljeno) se zabeležita v ladijski dnevnik.

.2 V ladijski dnevnik se vpiše evidenca vseh vaj, zahtevanih s pravilom 21, z izčrpnim opisom morebitnih ugotovljenih pomanjkljivosti.

23 Dvižne platforme in rampe za avtomobile

NOVE LADJE RAZREDA A, B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

Na ladjah, opremljenih z visečimi krovi za prevoz potniških vozil, se konstrukcija, namestitev in obratovanje izvajajo v skladu z ukrepi, ki jih določi uprava države zastave. Za konstrukcijo se uporabljajo zadevne določbe priznane organizacije.

24 Ograje

NOVE LADJE RAZREDA A, B, C IN D, IZDELANE 1. JANUARJA 2003 ALI POZNEJE:

1. Na zunanjih krovih, na katere smejo vstopati potniki, in na katerih ni ladijske ograje primerne višine, so nameščene ograje, visoke najmanj 1100 mm od krova in izdelane tako, da potnikom preprečijo plezanje in padec s krova.

2. Stopnice in podesti na takšnih zunanjih krovih so opremljeni z ograjami enake konstrukcije.

DEL C

STROJI

1 Splošno (pravilo 26)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Stroji, kotli in druge tlačne posode ter pripadajoči cevovodi in oprema so nameščeni in zaščiteni tako, da čimbolj zmanjšajo nevarnost za osebe na krovu, ob upoštevanju premičnih delov, vročih površin in drugih nevarnosti.

.2 Zagotovijo se naprave za normalno delovanje ali ponovno vzpostavitev delovanja pogonskih strojev tudi v primeru izpada enega od osnovnih pomožnih strojev.

.3 Zagotovijo se naprave, s katerimi se lahko stroji pri popolnem izpadu obratovanja ladje ponovno poženejo brez zunanje pomoči.

NOVE LADJE RAZREDA B IN C:

.4 Glavni pogonski stroji in vsi pomožni stroji, nujni za pogon in varnost ladje, so po vgradnji v ladjo zasnovani tako, da delujejo, kadar je ladja v pokončnem položaju in kadar je nagnjena pod kotom do vključno 15 º na obe strani v statičnih pogojih in 22,5 º na obe strani v dinamičnih pogojih (bočno zibanje) ter hkrati nagnjena za 7,5 º s premcem ali krmo v dinamičnih pogojih (vzdolžno zibanje).

NOVE LADJE RAZREDA A, B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.5 Zagotoviti je treba, da se lahko pogonski stroji in propeler v nujnih primerih ustavijo na ustreznih mestih zunaj strojnice ali kontrolne sobe strojnice, na primer na odprtem krovu ali v kabini na poveljniškem mostu.

LADJE RAZREDA B, C IN D, IZDELANE 1. JANUARJA 2003 ALI POZNEJE:

.6 Mesta in postavitve oddušnih cevi rezervoarjev za plinsko olje, za usedanje in za mazalno olje so urejeni tako, da počena oddušna cev neposredno ne povzroča tveganja za vdor morske vode ali deževnice. Na vsaki ladji sta po dva rezervoarja za plinsko olje za vsako vrsto plinskega olja, ki se na ladji uporablja za pogon in življenjsko pomembne sisteme, ali pa se na ladji zagotovijo enakovredne naprave z zmogljivostjo vsaj 8 ur za ladje razreda B ter vsaj 4 ure za ladje razreda C in D pri največji neprekinjeni zmogljivosti pogonskega stroja in normalni delovni zmogljivosti generatorja na morju.

2 Motorji z notranjim izgorevanjem (pravilo 27)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1 Motorji z notranjim izgorevanjem s premerom izvrtine valja 200 mm ali s prostornino karterja 0,6 m3 in več so opremljeni z razbremenilnimi ventili za eksplozije v ohišju motorja primerne vrste, ki imajo dovolj veliko razbremenilno površino. Razbremenilni ventili so opremljeni z napravo, ki zagotavlja, da je iztočna odprtina usmerjena tako, da se čimbolj omeji možnost poškodb osebja.

3 Drenažna naprava (pravilo 21)

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.1.1 Ladje se opremijo z učinkovito drenažno napravo, ki omogoča izčrpavanje in odtekanje vode iz vsakega neprepustnega oddelka, razen iz prostorov, ki so stalno namenjeni za prevoz sveže vode, balastne vode, tekočega goriva ali tovora v tekočem stanju in za katere so predvideni drugi učinkoviti načini črpanja v vseh razmerah. Predvideti je treba učinkovita sredstva za sesanje vode iz hladilnih skladišč.

.1.2 Sanitarne, balastne in splošne servisne črpalke se lahko odobrijo kot neodvisne drenažne črpalke, če imajo potrebne priključke na cevovod drenažne naprave.

.1.3 Drenažne cevi v tankih za shranjevanje goriva ali pod njimi, v kotlovnici ali strojnici, skupaj s prostori, v katerih so oljni tanki ali črpalke za gorivo, so iz jekla ali drugega ustreznega materiala.

.1.4 Drenažni in balastni cevovodi so nameščeni tako, da je onemogočen vdor vode iz morja ali iz prostora balastne vode v skladišče tovora ali strojnico ali iz enega v drugi oddelek. Sprejeti je treba potrebne ukrepe za preprečitev, da bi se kateri koli globoki tank, ki ima priključek na drenažni ali balastni cevovod, pomotoma polnil iz morja, kadar je v njem tovor, ali se izpraznil skozi drenažni cevovod, kadar vsebuje balastno vodo.

.1.5 Vse razdelilne omare in ročni ventili, ki so del drenažne naprave, so postavljeni na mestih, ki so v normalnih okoliščinah vedno dostopna.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D:

.1.6 Za drenažo zaprtih tovornih prostorov, ki so na pregradnem krovu, je treba sprejeti ukrepe.

.1.6.1 Če je nadvodje za pregradni krov določeno tako, da je rob krova pri nagibu ladje za več kakor 5 º potopljen, se drenaža opravi z dovolj velikim številom odtokov primerne velikosti za neposredni odvod z ladje, ki so nameščeni v skladu z zahtevami pravila 15.

.1.6.2 Če je nadvodje določeno tako, da je rob pregradnega krova pri nagibu ladje 5 º ali manj potopljen, se drenaža zaprtih tovornih prostorov na pregradnem krovu spelje na primerno mesto ali na primerna mesta s primerno zmogljivostjo, ki imajo alarmno napravo za visoko vodo ter so opremljena s primernimi napravami za odvod v morje. Poleg tega se zagotovi naslednje:

.1 število, velikost in razporeditev odtokov morajo preprečevati neprimerno nabiranje vode;

.2 pri sistemu za črpanje vode, ki ga zahteva to pravilo, se upoštevajo zahteve za vse vgrajene naprave za gašenje požarov z brizganjem vode;

.3 voda, kontaminirana z bencinom ali drugimi nevarnimi snovmi, se ne zbira v strojnici ali drugih prostorih, v katerih bi bila lahko prisotna vžigalna sredstva; in

.4 če se zaprti tovorni prostor varuje s sistemom za gašenje požara na ogljikov dioksid, so odtoki na krovu opremljeni z napravami za preprečevanje uhajanja plina za gašenje.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D:

.1.6.3 Drenažna naprava iz ro-ro krovov in avtomobilskih krovov ima zadostno zmogljivost, da odtoki, odtočne odprtine itd. na desnem in levem boku ladje zmorejo izčrpati vodo, ki prihaja iz črpalk za pršenje z vodo in gašenje požara, ob upoštevanju nagiba in prevesa ladje.

.1.6.4 Kadar so skupni prostori za potnike in posadko opremljeni s protipožarnimi brizgalkami in hidranti, imajo primerno število odtokov, ki lahko izčrpajo vodo po gašenju požara z brizgalkami in dvema požarnima cevema s curki. Odtoki so na najbolj učinkovitih mestih, na primer na vsakem vogalu.

NOVE LADJE RAZREDA B, C IN D TER OBSTOJEČE LADJE RAZREDA B:

.2.1 Drenažni sistem, ki se zahteva po odstavku .1.1, lahko deluje v vseh razmerah po nesreči na morju, ne glede na to, ali ladja stoji pokončno ali je nagnjena. Zaradi tega so običajno nameščeni stranski sesalniki, razen v ozkih oddelkih na koncu ladje, v katerih bi lahko zadostoval en sesalnik. V oddelkih neobičajne oblike se lahko zahtevajo dodatni sesalniki. Sprejmejo se potrebni ukrepi, da bo voda iz oddelka odtekala proti sesalnim cevem.

.2.2 Drenažne črpalke se po možnosti namestijo v ločene neprepustne oddelke in se razporedijo ali namestijo tako, da takšni oddelki ne bodo poplavljeni zaradi iste okvare. Če so glavni pogonski stroji, pomožni stroji in kotli v dveh ali več neprepustnih oddelkih, se črpalke za drenažo med temi oddelki čimbolj porazdelijo.

.2.3 Vsaka predpisana drenažna črpalka, razen dodatnih črpalk, ki se smejo predvideti samo za skrajne oddelke, je nameščena tako, da lahko črpa vodo iz vsakega oddelka, za katerega se tako zahteva v odstavku .1.1.

.2.4 Vsaka drenažna črpalka, ki jo poganja vir energije, lahko črpa vodo skozi glavno zbiralno sesalno cev s hitrostjo najmanj 2 m/s. Neodvisne drenažne črpalke v strojnici, ki jih poganja vir energije, imajo neposredna sesala iz teh prostorov, vendar se v nobenem od teh oddelkov ne zahtevata več kakor dve takšni sesali. Če sta predvideni dve takšni sesali ali več, je na vsaki strani ladje najmanj eno. Neposredna sesala so ustrezno razporejena, premer sesal v strojnici pa ni manjši od zahtevanega premera glavne drenažne zbiralne cevi.

.2.5 Poleg neposrednega sesala ali sesal, zahtevanih v odstavku .2.4, je v strojnici predviden zasilni sesalni vod z nepovratnim ventilom od največje razpoložljive neodvisne črpalke, ki jo poganja vir energije, do ravni drenaže strojnice; premer cevi tega sesala je enak premeru glavne sesalne odprtine na uporabljenih črpalkah.

.2.6 Vretena ventila za dotok morske vode in ventila neposrednega sesala so na zadostni višini nad podom strojnice.

.2.7 Vse drenažne cevi do povezave s črpalkami so neodvisne od drugih cevi.

.2.8 Premer "d" glavnega drenažnega voda in stranskih drenažnih cevi se izračuna z naslednjimi formulami. Dejanski notranji premer pa se lahko zaokroži na najbližjo standardno velikost, ki je sprejemljiva za upravo države zastave: glavni drenažni vod:

d = 25 + 1,68

2L B + D

stranske drenažne cevi med zbiralniki in sesali:

d = 25 + 2,15

2L1 B + D

kjer je:

d | notranji premer glavnega voda (v milimetrih), |

L in B | dolžina in širina ladje (v metrih), |

L1 | dolžina oddelka, in |

D | višina ladje od zgornjega roba kobilice do zgornjega roba pregradnega krova (v metrih), če se na ladji, ki ima zaprt tovorni prostor na pregradnem krovu, ki ima notranjo drenažo v skladu z zahtevami iz odstavka 1.6.2 in se razteza prek celotne dolžine ladje, "D" izmeri do naslednjega krova nad pregra