SKLEP SVETA 2008/298/SZVP

z dne 7. aprila 2008

o spremembi Sklepa 2001/80/SZVP o ustanovitvi Vojaškega štaba Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28(1) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 207(2) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Zaradi izvajanja navedenih ukrepov bi bilo treba mandat VŠEU spremeniti, in sicer do celovitega pregleda mandata na podlagi ocene izvajanja teh ukrepov.

SKLENIL:

Člen 1

Sklep 2001/80/SZVP se spremeni:

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 27, 30.1.2001, str. 7. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2005/395/SZVP(UL L 132, 26.5.2005, str. 17).

(2) UL L 327, 13.12.2007, str. 10.

(3) UL L 327, 13.12.2007, str. 10.“;

PRILOGA

MANDAT IN ORGANIZACIJA VOJAŠKEGA ŠTABA EVROPSKE UNIJE (1)

1. Uvod

V Helsinkih so se države članice EU odločile v okviru Sveta ustanoviti nove stalne politične in vojaške organe, ki bodo EU omogočali prevzem odgovornosti za celoten obseg nalog preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja, določenih v PEU. Po navedbah Poročila iz Helsinkov, VŠEU „v okviru struktur Sveta zagotavlja SEVOP vojaško strokovno znanje in podporo, vključno z izvajanjem vojaških operacij za krizno upravljanje, ki jih vodi EU“.

Na zasedanju 12. in 13. decembra 2003 je Evropski svet pozdravil dokument „Evropska obramba: posvetovanje, načrtovanje in operacije NATO/EU“. Evropski svet je 16. in 17. decembra 2004 potrdil podrobne predloge za izvajanje tega dokumenta.

Svet je 19. novembra 2007 pozdravil poročilo generalnega sekretarja/visokega predstavnika („GS/VP“) o sposobnosti vojaškega štaba EU za zgodnje strateško načrtovanje operacij pod vodstvom EU, ki ga je Svet zahteval maja 2007, in odobril priporočila za izvajanje svežnja štirih ukrepov in dejavnosti, opredeljenih v vojaških priporočilih.

Mandat VŠEU je določen z naslednjim:

2. Namen

Vojaški štab zagotavlja zgodnje opozarjanje, oceno razmer in strateško načrtovanje za misije in naloge, predvidene v členu 17(2) PEU, vključno s tistimi, ki so opredeljene v Evropski varnostni strategiji.

Vključuje tudi določitev evropskih nacionalnih in večnacionalnih vojaških sil in izvajanje politike in odločitev po navodilih VOEU.

3. Vloga

— Je vir vojaških strokovnih znanj EU.

— Zagotavlja povezavo med VOEU in vojaškimi sredstvi, ki so na voljo EU, in po navodilu VOEU zagotavlja vojaška strokovna znanja telesom EU.

— Opravlja tri glavne operativne funkcije: zgodnje opozarjanje, oceno razmer in strateško načrtovanje.

— Opravlja natančno zgodnje načrtovanje, med drugim, da bi državam članicam omogočil, da ocenijo svoje morebitne prispevke sil in da bi VŠEU lahko prispeval ustrezno strokovno pomoč med postopkom odločanja.

— Zagotavlja zgodnje opozarjanje. Načrtuje, ocenjuje in daje priporočila glede koncepta kriznega upravljanja in splošne vojaške strategije ter izvaja sklepe in usmeritve VOEU.

— Pomaga VOEU pri oceni razmer in pri vojaških vidikih strateškega načrtovanja (2), glede vseh misij in nalog, predvidenih v členu 17(2) PEU, vključno s tistimi, ki so opredeljene v Evropski varnostni strategiji, in za vse primere operacij, ki jih vodi EU, ne glede na to, ali EU pri tem uporablja sredstva in zmogljivosti Nata.

— Podpira (na zahtevo GS/VP ali PVO) začasne misije v tretje države ali mednarodne organizacije, nudi potrebno svetovanje in pomoč glede vojaških vidikov preprečevanja konfliktov, kriznega upravljanja in stabilizacije po konfliktu.

— Prispeva k procesu oblikovanja, ocenjevanja in preverjanja ciljev glede zmogljivosti, ob tem pa upošteva potrebe tistih držav članic, ki jih to zadeva, da se zagotovi skladnost z Natovim DPP in PARP PfP v skladu z dogovorjenimi postopki.

— Deluje v tesnem sodelovanju z Evropsko obrambno agencijo.

— Je odgovoren za spremljanje, ocenjevanje in oblikovanje priporočil glede usposabljanja, urjenja in interoperabilnosti sil in zmogljivosti, ki jih države članice dajo na voljo EU.

— Ima zmožnost, da okrepi nacionalni štab, ki je določen za vodenje avtonomne operacije EU.

— Odgovoren je za ustvarjanje zmožnosti načrtovanja in vodenja avtonomne vojaške operacije EU in vzdrževanje sposobnosti v okviru VŠEU za hitro vzpostavitev centra operacij za posebne operacije, zlasti kadar je potreben skupen civilno-vojaški odziv in kadar ni določen noben nacionalni štab, po tem ko je Svet na predlog VOEU sprejel sklep o taki operaciji.

4. Naloge

— GS/VP in organom EU po navodilu VOEU zagotavlja vojaška strokovna znanja.

— Spremlja potencialne krize in se pri tem opira na ustrezne nacionalne in večnacionalne obveščevalne zmogljivosti.

— Pri izmenjavi informacij sodeluje s skupnim situacijskim centrom v skladu z dogovorom o zmogljivosti za analize obveščevalnih podatkov SIAC.

— Opravlja vojaško predhodno načrtovanje na strateški ravni.

— Opravlja natančno zgodnje načrtovanje, med drugim, da bi državam članicam omogočil, da ocenijo svoje morebitne prispevke sil in da bi VŠEU lahko prispeval ustrezno strokovno pomoč med postopkom odločanja.

— Ob usklajevanju z Natom določa in razvršča evropske nacionalne in večnacionalne sile za operacije, ki jih vodi EU.

— Prispeva k razvoju in pripravi (vključno z usposabljanjem in urjenjem) nacionalnih in večnacionalnih sil, ki jih države članice dajo na voljo EU. Podrobnosti odnosov z Natom so določene v ustreznih dokumentih.

— Z nacionalnimi in večnacionalnimi vojaškimi štabi, vključno s štabi Nata, ki so na voljo EU, organizira in usklajuje postopke, pri čemer v največji možni meri skrbi za združljivost s postopki Nata.

— Prispeva k vojaškim vidikom boja proti terorizmu v okviru EVOP.

— Prispeva k razvoju konceptov, doktrin, načrtov in postopkov glede rabe vojaških sredstev in zmogljivosti v primeru operacij odpravljanja posledic naravnih nesreč ali nesreč, ki jih povzroči človek.

— Programira, načrtuje, vodi in ocenjuje vojaške vidike postopkov EU za krizno upravljanje, vključno z izvajanjem postopkov EU/NATO.

— Sodeluje pri finančni oceni operacij in vaj.

— Vzdržuje stike z nacionalnimi štabi in večnacionalnimi štabi večnacionalnih sil.

— Razvija stalne odnose z Natom v skladu s „stalnimi dogovori EU/NATO“.

— Pri VŠEU gosti Natovo skupino za zvezo in ima pri SHAPE celico EU v skladu s poročilom predsedstva o EVOP, ki ga je Svet sprejel 13. decembra 2004.

— Razvija ustrezne odnose z določenimi sogovorniki v ZN ter drugih mednarodnih organizacijah, vključno z OVSE in AU, na podlagi dogovorov s temi organizacijami.

— Prispeva k potrebnemu postopku celovitega pridobivanja novih znanj.

— Izvaja strateško načrtovanje v izrednih razmerah na pobudo GS/VP ali PVO.

— Prispeva k razvoju doktrin/konceptov glede znanja, pridobljenega iz civilno-vojaških operacij in vaj.

— Pripravlja koncepte in postopke za center operacij EU in zagotavlja razpoložljivost in pripravljenost osebja, objektov in opreme centra operacij za operacije, vaje in usposabljanje.

— Vzdržuje, posodablja in nadomešča opremo centra operacij EU in skrbi za njegove prostore.

(a) Dodatne naloge v primerih kriznega upravljanja

— Od obveščevalnih organizacij zahteva posebne ter druge ustrezne informacije iz vseh razpoložljivih virov in jih obdeluje.

— Deluje v podporo VOEU pri njegovemu prispevku k začetnemu načrtovalnemu usmerjanju in smernicam za načrtovanje PVO.

— Oblikuje vojaške strateške opcije in jih razvršča po prednosti kot podlago za vojaško svetovanje VOEU Političnemu in varnostnemu odboru, tako da: — opredeli začetne splošne opcije, — po potrebi črpa pomoč pri načrtovanju iz zunanjih virov, ki bodo te opcije analizirali in jih podrobneje razvili, — ocenjuje rezultate tega podrobnejšega dela in skrbi za dodeljevanje morebitnega nadaljnjega dela; — VOEU predstavi celovito oceno in po potrebi navede prednostne naloge in priporočila.

— Pri usklajevanju z nacionalnimi štabi za načrtovanje in po potrebi z Natom, opredeli sile, ki bi lahko sodelovale v morebitnih operacijah, ki jih vodi EU.

— Poveljniku operacij pomaga pri tehničnih izmenjavah s tretjimi državami, ki nudijo vojaški prispevek operaciji, ki jo vodi EU, ter pri pripravi konference o oblikovanju sil.

— Nadaljuje s spremljanjem kriznih razmer.

— Na podlagi zahteve DGE od DGVŠEU pomaga pri politično-vojaškem strateškem načrtovanju kriznega odzivanja, za katerega je odgovoren DGE (priprava CMC – koncepta kriznega upravljanja, skupnega ukrepa, …).

— Na zahtevo DGE od DGVŠEU pomaga pri strateškem načrtovanju kriznega odzivanja (misije za ugotavljanje dejstev, CMC), za katerega je odgovoren DGE.

— Prispeva k strateškemu načrtovanju kriznega odzivanja skupnih civilno-vojaških operacij z razvijanjem strateških opcij, kakor predvidevajo postopki kriznega upravljanja. Za to načrtovanje je neposredno odgovoren DGVŠEU in DCPCC, splošno odgovornost pa nosi GS/VP.

— Na podlagi zahteve DCPCC od DGVŠEU pomaga pri strateškem in operativnem načrtovanju kriznega odzivanja pri civilnih misijah, za katere je odgovoren DCPCC.

(b) Dodatne naloge med operacijami

— S pomočjo „stražarske zmogljivosti“ VŠEU omogoča 24 ur na dan in 7 dni v tednu zmožnost spremljanja vseh misij in operacij EVOP, da bi zagotovili sistematičen način pretoka vseh informacij v zvezi z operacijo.

— VŠEU, ki deluje pod vodstvom VOEU, neprekinjeno nadzoruje in spremlja vse vojaške vidike operacij. Pri podpori VOEU, ki svetuje PVO pri vodenju strateških usmeritev, opravlja strateške analize skupaj z imenovanim poveljnikom operacije.

— Ob upoštevanju političnih in operativnih dogodkov posreduje VOEU nove možnosti kot podlago za njegovo vojaško svetovanje PVO.

— Prispeva h krepitvi ključnega jedra in, po potrebi, k nadaljnjemu razvoju centra operacij EU.

— Zagotavlja stalno ključno jedro centra operacij EU.

— Pomaga pri usklajevanju civilnih operacij. Te operacije se načrtujejo in izvajajo pod pristojnostjo DCPCC. Pomaga pri načrtovanju, podpori (vključno z morebitno uporabo vojaških sredstev) in izvajanju civilnih operacij (strateška raven ostane v pristojnosti DGE IX).

5. Organizacija

— VŠEU deluje pod vojaškim vodstvom VOEU, kateremu poroča.

— VŠEU je oddelek sekretariata Sveta, ki je neposredno povezan z generalnim sekretarjem/visokim predstavnikom in deluje v tesnem sodelovanju z drugimi oddelki generalnega sekretariata Sveta.

— VŠEU načeluje generalni direktor (GDVŠEU), ki je častnik s tremi zvezdicami.

— Sestavlja ga osebje, ki ga dodelijo države članice, kadar delujejo v mednarodnem svojstvu, v skladu s pravili za domače izvedence in vojaške uslužbence, dodeljene generalnemu sekretariatu Sveta, kot tudi uradniki iz generalnega sekretariata Sveta ter uradniki, ki jih dodeli Komisija. Za izboljšanje postopka izbora osebja VŠEU se države članice poziva, da za posamezne funkcije predlagajo več kandidatov.

— Za obvladovanje vseh namenov in nalog je VŠEU organiziran na način iz Dodatka A.

— V primerih kriznega upravljanja ali pri urjenju lahko VŠEU ustanovi skupine za načrtovanje in upravljanje, pri tem pa uporablja svoje lastno znanje, osebje in infrastrukturo. Poleg tega lahko preko VOEU od držav članic EU zahteva začasno povečanje števila osebja, če je to potrebno.

— VOEU s pomočjo GDVŠEU pomaga pri vodenju vojaških dejavnosti, ki jih izvaja VŠEU v okviru civilnega kriznega upravljanja. Za funkcionalnost prispevkov VŠEU k civilnim vidikom kriznega upravljanja za vse dejavnosti (načrtovanje, misije za ugotavljanje dejstev itd.), vključno s pripravo CMC in, po potrebi, CSO/PSO, ostane odgovoren DGE IX. Ko je sprejet sklep o začetku misije pa je za funkcionalnost prispevkov odgovoren DCPCC. Poročanje o teh dejavnostih CIVCOM bo v skladu z ustaljenimi postopki za civilne vidike kriznega upravljanja.

6. Odnosi s tretjimi državami

Odnosi med VŠEU in evropskimi članicami Nata, ki niso članice EU, ostalimi tretjimi državami in državami kandidatkami za pristop k EU so opredeljeni v ustreznih dokumentih, ki se nanašajo na odnose EU s tretjimi državami.

(1) Vse kratice so razložene v Dodatku B.

(2) Opredelitve:

Strateško načrtovanje: dejavnosti načrtovanja, ki se začnejo takoj, ko je zaznana potencialna krizna situacija ali ko krizna situacija nastopi, in končajo, ko politične oblasti EU odobrijo vojaško strateško opcijo ali sveženj vojaško strateških opcij. Strateški proces obsega oceno vojaških razmer, opredelitev politično-vojaškega okvira (POL/MIL) in oblikovanje vojaško strateških opcij.

Vojaško strateška opcija: možnost vojaškega ukrepanja zaradi doseganja ciljev POL/MIL, navedenih v okviru POL/MIL. Vojaško strateška opcija opisuje možne vojaške rešitve, potrebna sredstva ter omejitve in priporočila glede izbire poveljnika in štaba operacij.

Dodatek A ORGANIGRAM VŠEU