4.

Dodatek 3 se nadomesti z naslednjim: „Dodatek 3 Postopek za ocenjevanje trajnosti uravnavanja emisij v nadomestni napravi za uravnavanje onesnaževanja 1. V tem dodatku je določen postopek za ocenjevanje trajnosti iz točke 4.3.2.4 Priloge XI v zvezi z uravnavanjem emisij nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja. 2. OPIS POSTOPKA ZA OCENJEVANJE TRAJNOSTI 2.1 Postopek za ocenjevanje trajnosti vključuje fazo zbiranja podatkov in razpored kopičenja prevozov. 2.2 Faza zbiranja podatkov 2.2.1 Izbrani motor, opremljen s celovitim sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov z vgrajeno nadomestno napravo za uravnavanje onesnaževanja, se ohladi na temperaturo okolja in opravi se en preskusni cikel WHTC po hladnem zagonu v skladu z odstavkoma 7.6.1 in 7.6.2 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 49. 2.2.2 Takoj po preskusnem ciklu WHTC po hladnem zagonu se na motorju izvede devet zaporednih preskusnih ciklov WHTC po vročem zagonu v skladu z odstavkom 7.6.4 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 49. 2.2.3 Zaporedje preskusov iz točk 2.2.1 in 2.2.2 se izvede v skladu z navodili iz odstavka 7.6.5 Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 49. 2.2.4 Namesto tega se ustrezni podatki lahko zberejo med vožnjo polno obremenjenega vozila, opremljenega z izbranim sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov z vgrajeno nadomestno napravo za uravnavanje onesnaževanja. Preskus se lahko opravi bodisi na cesti v skladu z zahtevami v zvezi z vožnjo iz točk 4.5 do 4.5.5 Priloge II k tej uredbi s celovitim beleženjem podatkov o vožnji bodisi na ustreznem dinamometru z valji. Če se izbere preskus na cesti, se vozilo vozi v preskusnem ciklu po hladnem zagonu, kot je določen v Dodatku 5 k tej prilogi, čemur sledi devet preskusnih ciklov po vročem zagonu, ki so enaki preskusnemu ciklu po hladnem zagonu, in sicer tako, da je delo motorja enako tistemu, doseženemu v skladu s točkama 2.2.1 in 2.2.2. Če se izbere preskus na dinamometru z valji, se simulirani naklon ceste za izvedbo preskusnega cikla iz Dodatka 5 prilagodi tako, da motor razvije moč, ki je enaka tisti, ki jo razvije v ciklu WHTC. 2.2.5 Če homologacijski organ oceni, da podatki o temperaturi, pridobljeni v skladu s točko 2.2.4, niso realni, navedene podatke zavrne in zahteva bodisi ponovitev preskusa bodisi izvedbo preskusa v skladu s točkami 2.2.1, 2.2.2 in 2.2.3. 2.2.6 Temperatura v nadomestni napravi za uravnavanje onesnaževanja se beleži med celotnim zaporedjem preskusov, in sicer na mestu z najvišjo temperaturo. 2.2.7 Če se mesto z najvišjo temperaturo skozi čas spreminja ali ga je težko opredeliti, je treba temperaturo substrata katalizatorja beležiti večkrat na ustreznih mestih. 2.2.8 Število in mesta meritev temperature po dogovoru s homologacijskim organom izbere proizvajalec na podlagi dobre inženirske presoje. 2.2.9 Po dogovoru s homologacijskim organom se lahko uporabi ena vrednost temperature substrata katalizatorja ali temperatura na vstopu v katalizator, če se izkaže, da je večkratno merjenje temperature substrata katalizatorja neizvedljivo ali preveč oteženo. Slika 1 Primer razporeditve senzorjev temperature v generični napravi za naknadno obdelavo Slika 2 Primer razporeditve senzorjev temperature za filter za delce pri dizelskih motorjih 2.2.10 Temperatura se med zaporedjem preskusov meri in beleži najmanj enkrat na sekundo (s frekvenco najmanj 1 Hz). 2.2.11 Izmerjene vrednosti temperature se razporedijo v histogram, v katerem temperaturni interval ni večji od 10 °C. V primeru iz točke 2.2.7 se v histogram zabeleži najvišja temperatura, izmerjena vsako sekundo. Vsak stolpec histograma prikazuje skupno frekvenco v sekundah za izmerjene vrednosti temperature iz posameznega intervala. 2.2.12 Določiti je treba čas v urah, ki ustreza posameznemu temperaturnemu intervalu, in ga v skladu z vrednostmi iz preglednice 1 ekstrapolirati na življenjsko dobo nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja. Ekstrapolacija temelji na predpostavki, da en cikel WHTC ustreza 20 km vožnje. Preglednica 1 Življenjska doba nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja za posamezne kategorije vozil ter enakovredno število preskusnih ciklov WHTC in ur delovanja Kategorija vozila Število prevoženih kilometrov (km) Enakovredno število preskusnih ciklov WHTC Enakovredno število ur Sistemi motorjev, vgrajeni v vozila kategorij M1, N1 in N2 114 286 5 714 2 857 Sistemi motorjev, vgrajeni v vozila kategorije N2, kategorije N3, pri katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 16 ton, ter kategorije M3 razredov I, II, A in B, pri katerih največja tehnično dovoljena masa presega 7,5 tone. 214 286 10 714 5 357 Sistemi motorjev, vgrajeni v vozila kategorije N3, pri katerih največja tehnično dovoljena masa presega 16 ton, ter kategorije M3 razredov III in B, pri katerih največja tehnično dovoljena masa presega 7,5 tone. 500 000 25 000 12 500 2.2.13 Fazo zbiranja podatkov je dovoljeno izvesti hkrati za različne naprave. 2.2.14 Pri sistemih, ki delujejo z aktivno regeneracijo, se beležijo število, dolžina in temperatura regeneracij, do katerih pride med zaporedjem preskusov iz točk 2.2.1 in 2.2.2. Če do aktivnih regeneracij ne pride, se zaporedje ciklov po vročem zagonu iz točke 2.2.2 podaljša, da vključuje najmanj dve aktivni regeneraciji. 2.2.15 S primerno metodo, na primer s postopkom odvajanja in tehtanja, opisanim v Dodatku 6, se zabeleži celotna poraba maziva v g/h v obdobju zbiranja podatkov. V ta namen motor deluje 24 ur in v tem času se izvaja zaporedje preskusnih ciklov WHTC. Če porabe olja ni mogoče izmeriti natančno, lahko proizvajalec za določitev porabe maziva po dogovoru s homologacijskim organom uporabi naslednji možnosti: (a) privzeto vrednost 30 g/h, (b) vrednost, ki jo je zahteval proizvajalec, na podlagi zanesljivih podatkov in informacij ter dogovora s homologacijskim organom. 2.3 Izračun enakovrednega časa staranja, ki ustreza referenčni temperaturi 2.3.1 Vrednosti temperature, zabeležene v skladu s točkami 2.2 do 2.2.15, se znižajo na referenčno temperaturo Tr , ki jo je zahteval proizvajalec po dogovoru s homologacijskim organom in je znotraj razpona vrednosti temperature, zabeleženih v fazi zbiranja podatkov. 2.3.2 V primeru iz točke 2.2.13 je lahko vrednost Tr pri posameznih napravah različna. 2.3.3 Enakovreden čas staranja, ki ustreza referenčni temperaturi, se za vsak interval iz točke 2.2.11 izračuna z naslednjo enačbo: enačba 1: pri čemer je: R toplotna reaktivnost nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja. Uporabijo se naslednje vrednosti: — dizelski oksidacijski katalizator (DOC): 18 050, — kataliziran DPF: 18 050, — SCR ali oksidacijski katalizator za amoniak (AMOX) na osnovi železovega zeolita (Fe-Z): 5 175, — SCR na osnovi bakrovega zeolita (Cu-Z): 11 550, — SCR na osnovi vanadija (V): 5 175, — LNT (redukcijski lovilnik NOx): 18 050; Tr referenčna temperatura v K; sredinska temperatura v K temperaturnega intervala i, ki ji je izpostavljena nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja v fazi zbiranja podatkov in je zabeležena v histogramu temperature; čas v urah, ki ustreza temperaturi in je prilagojen na celotno življenjsko dobo, npr. če histogram predstavlja 5 ur in je življenjska doba v skladu s preglednico 1 4 000 ur, se vsi časovni vnosi v histogramu pomnožijo s ; enakovreden čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr , postara toliko, kot bi se postarala zaradi izpostavljenosti temperaturi v času ; i številka intervala, pri čemer 1 pomeni interval z najnižjo temperaturo in n vrednost za interval z najvišjo temperaturo. 2.3.4 Skupni enakovreden čas trajanja se izračuna z naslednjo enačbo: enačba 2: pri čemer je: AT skupni enakovreden čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr , postara toliko, kot bi se v svoji življenjski dobi postarala zaradi izpostavljenosti temperaturi v času vsakega intervala i v histogramu; enakovreden čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr , postara toliko, kot bi se postarala zaradi izpostavljenosti temperaturi v času ; i številka intervala, pri čemer 1 pomeni interval z najnižjo temperaturo in n vrednost za interval z najvišjo temperaturo. n skupno število temperaturnih intervalov. 2.3.5 V primeru iz točke 2.2.13 se vrednost AT izračuna za vsako napravo. 2.4 Razpored kopičenja prevozov 2.4.1 Splošne zahteve 2.4.1.1 Razpored kopičenja prevozov omogoča pospešitev staranja nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja na podlagi informacij, zbranih v fazi zbiranja podatkov iz točke 2.2. 2.4.1.2 Razpored kopičenja prevozov vključuje razpored kopičenja toplotnega staranja in razpored kopičenja porabe maziva v skladu s točko 2.4.4.6. Če so nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja nameščene za sestavnim delom filtra za naknadno obdelavo (npr. filtrom za delce pri dizelskih motorjih), proizvajalcu po dogovoru s homologacijskim organom morda ni treba izvesti razporeda kopičenja porabe maziva. Razpored kopičenja toplotnega staranja in razpored kopičenja porabe maziva vključujeta ponavljajoča se zaporedja toplotnega staranja oziroma porabe maziva. 2.4.1.3 Pri nadomestnih naprav za uravnavanje onesnaževanja, ki delujejo z aktivno regeneracijo, se zaporedje toplotnega staranja dopolni z načinom aktivne regeneracije. 2.4.1.4 Pri razporedih kopičenja prevozov, ki vključujejo tako razpored kopičenja toplotnega staranja kot tudi razpored kopičenja porabe maziva, se zaporedji obeh razporedov izvajata izmenično, tako da vsakemu zaporedju toplotnega staranja, ki ga je treba izvesti, sledi zaporedje porabe maziva. 2.4.1.5 Razpored kopičenja prevozov je dovoljeno izvesti hkrati za različne naprave. V tem primeru se za vse naprave določi enoten razpored kopičenja prevozov. 2.4.2 Razpored kopičenja toplotnega staranja 2.4.2.1 Z razporedom kopičenja toplotnega staranja se simulira učinek toplotnega staranja na delovanje nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja do konca njene življenjske dobe. 2.4.2.2 Motor, ki se uporabi za izvedbo razporeda kopičenja prevozov in je opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov z vgrajeno nadomestno napravo za uravnavanje onesnaževanja, deluje v najmanj treh zaporednih zaporedjih toplotnega staranja iz Dodatka 4. 2.4.2.3 Temperature se beležijo v najmanj dveh zaporedjih toplotnega staranja. Prvo zaporedje, ki se izvede za ogrevanje, se za namene zbiranja podatkov o temperaturi ne upošteva. 2.4.2.4 Temperatura se beleži na ustreznih mestih, izbranih v skladu s točkami 2.2.6 do 2.2.9, najmanj enkrat na sekundo (s frekvenco najmanj 1 Hz). 2.4.2.5 Dejanski čas staranja, ki ustreza zaporedjem toplotnega staranja iz točke 2.4.2.3, se izračuna v skladu z naslednjima enačbama: enačba 3: enačba 4: pri čemer je: dejanski čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr , postara toliko, kot bi se postarala zaradi izpostavljenosti temperaturi Ti v drugem i; Ti temperatura v K, izmerjena v drugem i v vsakem zaporedju toplotnega staranja; R toplotna reaktivnost nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja. Proizvajalec vrednost R, ki jo je treba uporabiti, določi po dogovoru s homologacijskim organom. Namesto tega se lahko uporabijo naslednje privzete vrednosti: — dizelski oksidacijski katalizator (DOC): 18 050, — kataliziran DPF: 18 050, — SCR ali oksidacijski katalizator za amoniak (AMOX) na osnovi železovega zeolita (Fe-Z): 5 175, — SCR na osnovi bakrovega zeolita (Cu-Z): 11 550, — SCR na osnovi vanadija (V): 5 175, — LNT (redukcijski lovilnik NOx): 18 050; Tr referenčna temperatura v K, ki je enaka vrednosti v enačbi 1; AE dejanski čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr , postara toliko, kot bi se postarala zaradi izpostavljenosti med trajanjem zaporedja toplotnega staranja; AT skupni enakovreden čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr , postara toliko, kot bi se v svoji življenjski dobi postarala zaradi izpostavljenosti temperaturi v času vsakega intervala i v histogramu; i zaporedno število meritve temperature; p skupno število meritev temperature; nc številka zaporedja toplotnega staranja, ki se izvede za zbiranje podatkov o temperaturi, v skladu s točko 2.4.2.3; C skupno število zaporedij toplotnega staranja, ki se izvedejo za zbiranje podatkov o temperaturi. 2.4.2.6 Skupno število zaporedij toplotnega staranja, ki jih je treba vključiti v razpored kopičenja prevozov, se določi z naslednjo enačbo: enačba 5: NTS = AT/AE pri čemer je: NTS skupno število zaporedij toplotnega staranja, ki jih je treba izvesti med razporedom kopičenja prevozov; AT skupni enakovreden čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr , postara toliko, kot bi se v svoji življenjski dobi postarala zaradi izpostavljenosti temperaturi v času vsakega intervala i v histogramu; AE dejanski čas staranja v urah, v katerem se nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja, izpostavljena temperaturi Tr , postara toliko, kot bi se postarala zaradi izpostavljenosti med trajanjem zaporedja toplotnega staranja; 2.4.2.7 Dovoljeno je znižati vrednost NTS in posledično skrajšati razpored kopičenja prevozov, tako da se z enim ali več naslednjimi ukrepi povišajo vrednosti temperature, ki jim je izpostavljena vsaka naprava v posameznem načinu cikla staranja: (a) izolacija izpušne cevi, (b) premik nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja bližje izpušnemu kolektorju, (c) umetno povišanje temperature izpušnih plinov, (d) optimizacija nastavitev motorja brez bistvene spremembe značilnosti motorja glede emisij. 2.4.2.8 Pri uporabi ukrepov iz točk 2.4.4.6 in 2.4.4.7 skupni čas staranja, izračunan na podlagi vrednosti NTS , ne sme biti krajši od 10 odstotkov življenjske dobe iz preglednice 1, npr. pri vozilu kategorije N1 vrednost NTS ob predpostavki, da vsako zaporedje traja 1 uro, ne sme biti nižja od 286. 2.4.2.9 Dovoljeno je povišati vrednost NTS in posledično podaljšati razpored kopičenja prevozov, tako da se z enim ali več naslednjimi ukrepi znižajo vrednosti temperature v posameznem načinu cikla staranja: (a) premik nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja dlje od izpušnega kolektorja, (b) umetno znižanje temperature izpušnih plinov, (c) optimizacija nastavitev motorja. 2.4.2.10 V primeru iz točke 2.4.1.5 velja naslednje: 2.4.2.10.1 Vrednost NTS je enaka za vse naprave, tako da je mogoče določiti enoten razpored kopičenja prevozov. 2.4.2.10.2 Da bi dosegli enako vrednost NTS za vse naprave, se zanje izračuna prva vrednost NTS , pri čemer ima vsaka naprava svoji vrednosti AT in AE. 2.4.2.10.3 Če se izračunane vrednosti NTS med seboj razlikujejo, se na napravi ali napravah, za katere je treba vrednost NTS spremeniti, med zaporedji toplotnega staranja iz točke 2.4.2.3 uporabi eden ali več ukrepov iz točk 2.4.2.7 do 2.4.2.10, da bi vplivali na izmerjeno vrednost Ti in tako ustrezno pospešili ali upočasnili umetno staranje zadevne naprave ali zadevnih naprav. 2.4.2.10.4 Izračunajo se nove vrednosti NTS, ki ustrezajo novim vrednostim temperature Ti , dobljenim v točki 2.4.2.10.3. 2.4.2.10.5 Koraki iz točk 2.4.2.10.3 in 2.4.2.10.4 se ponavljajo, dokler se vrednosti NTS , dobljene za vsako napravo v sistemu, ne ujemajo. 2.4.2.10.6 Vrednosti Tr, ki se uporabijo za izračun različnih vrednosti NTS iz točk 2.4.2.10.4 in 2.4.2.10.5, so enake vrednostim, ki se uporabijo v točkah 2.3.2 in 2.3.5 za izračun vrednosti AT za vsako napravo. 2.4.2.11 V primeru sklopa nadomestnih naprav za uravnavanje onesnaževanja, ki sestavljajo sistem v smislu člena 3(25) Direktive 2007/46/ES, se za toplotno staranje naprav lahko uporabi ena od naslednjih dveh možnosti: 2.4.2.11.1 v skladu s točko 2.4.2.10 se lahko naprave v sklopu starajo ločeno ali skupaj; 2.4.2.11.2 če je sklop sestavljen tako, da naprav ni mogoče ločiti (npr. DOC in SCR v skupnem ohišju), se toplotno staranje sklopa izvede pri najvišji vrednosti NTS . 2.4.3 Spremenjeni razpored kopičenja toplotnega staranja za naprave, ki delujejo z aktivno regeneracijo 2.4.3.1 S spremenjenim razporedom kopičenja toplotnega staranja za naprave, ki delujejo z aktivno regeneracijo, se simulira učinek staranja zaradi toplotne obremenitve in aktivne regeneracije na nadomestno napravo za uravnavanje onesnaževanja ob koncu njene življenjske dobe. 2.4.3.2 Motor, ki se uporabi za izvedbo razporeda kopičenja prevozov in je opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov z vgrajeno nadomestno napravo za uravnavanje onesnaževanja, deluje v najmanj treh spremenjenih zaporedjih toplotnega staranja, pri čemer vsako vključuje zaporedje toplotnega staranja iz Dodatka 4, ki mu sledi popolna aktivna regeneracija in v katerem najvišja temperatura, dosežena v sistemu za naknadno obdelavo, ne sme biti nižja od najvišje temperature, zabeležene v fazi zbiranja podatkov. 2.4.3.3 Temperature se beležijo v najmanj dveh spremenjenih zaporedjih toplotnega staranja. Prvo zaporedje, ki se izvede za ogrevanje, se za namene zbiranja podatkov o temperaturi ne upošteva. 2.4.3.4 Da bi se čim bolj skrajšal čas med zaporedjem toplotnega staranja iz Dodatka 4 in aktivno regeneracijo, ki mu sledi, lahko proizvajalec po vsakem zaporedju toplotnega staranja iz Dodatka 4 umetno sproži aktivno regeneracijo z delovanjem motorja v ustaljenem načinu, ki omogoča znatno nastajanje saj. V tem primeru se tudi ustaljeni način šteje za del spremenjenega zaporedja toplotnega staranja iz točke 2.4.3.2. 2.4.3.5 Dejanski čas staranja, ki ustreza posameznemu spremenjenemu zaporedju toplotnega staranja, se izračuna v skladu z enačbama 3 in 4. 2.4.3.6 Skupno število spremenjenih zaporedij toplotnega staranja, ki jih je treba izvesti med razporedom kopičenja prevozov, se izračuna z enačbo 5. 2.4.3.7 Dovoljeno je znižati vrednost NTS in posledično skrajšati razpored kopičenja prevozov, tako da se z enim ali več ukrepi iz točke 2.4.2.7 povišajo vrednosti temperature v posameznem načinu spremenjenega zaporedja toplotnega staranja. 2.4.3.8 Vrednost NTS , ki se lahko zniža z ukrepi iz točke 2.4.3.7, se lahko zniža tudi s povišanjem najvišje temperature pri aktivni regeneraciji v spremenjenem zaporedju toplotnega staranja, pri čemer temperatura substrata v nobenih okoliščinah ne sme preseči 800 °C. 2.4.3.9 Vrednost NTS ne sme v nobenem primeru znašati manj kot 50 odstotkov števila aktivnih regeneracij, ki jim je v svoji življenjski dobi izpostavljena nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja, pri čemer se število aktivnih regeneracij izračuna z naslednjo enačbo: enačba 5: pri čemer je: NAR število zaporedij aktivnih regeneracij v življenjski dobi nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja; tWHTC enakovredno število ur iz preglednice 1, ki ustreza kategoriji vozil, ki ji je namenjena nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja; tAR trajanje aktivne regeneracije v urah; tBAR čas med dvema zaporednima aktivnima regeneracijama v urah. 2.4.3.10 Če zaradi uporabe najmanjšega števila spremenjenih zaporedij toplotnega staranja iz točke 2.4.3.9 vrednost AE × NTS , izračunana z enačbo 4, presega vrednost AT, izračunano z enačbo 2, se lahko trajanje posameznega načina v zaporedju toplotnega staranja iz Dodatka 4, vključenem v spremenjeno zaporedje toplotnega staranja iz točke 2.4.3.2, sorazmerno skrajša, da se doseže AE × NTS = AT. 2.4.3.11 Dovoljeno je povišati vrednost NTS in posledično podaljšati razpored kopičenja prevozov, tako da se z enim ali več ukrepi iz točke 2.4.2.9 znižajo vrednosti temperature v posameznem načinu zaporedja toplotnega staranja in aktivne regeneracije. 2.4.3.12 V primeru iz točke 2.4.1.5 se uporabljata točki 2.4.2.10 in 2.4.2.11. 2.4.4 Razpored kopičenja porabe maziva 2.4.4.1 Z razporedom kopičenja porabe maziva se simulira učinek staranja zaradi zastrupitve s kemikalijami ali nastajanja usedlin kot posledice porabe maziva na delovanje naprave za uravnavanje onesnaževanja ob koncu njene življenjske dobe. 2.4.4.2 Količina porabljenega maziva v g/h se za najmanj 24 zaporedij toplotnega staranja ali ustrezno število spremenjenih zaporedij toplotnega staranja določi s primerno metodo, na primer s postopkom odvajanja in tehtanja, opisanim v Dodatku 6. Uporablja se sveže mazivo. 2.4.4.3 Motor mora biti opremljen z oljnim koritom s konstantno prostornino za preprečitev potrebe po dolivanju, saj raven olja vpliva na stopnjo porabe olja. Lahko se uporabi katera koli primerna metoda, na primer metoda, opisana v standardu ASTM D7156–09. 2.4.4.4 Teoretičen čas v urah, potreben za izvedbo razporeda kopičenja toplotnega staranja ali ustreznega spremenjenega razporeda kopičenja toplotnega staranja, v katerem bi se dosegla enaka poraba maziva kot v življenjski dobi nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, se izračuna z naslednjo enačbo: enačba 6: pri čemer je: tTAS teoretično trajanje razporeda kopičenja prevozov v urah, potrebno, da se doseže enaka poraba maziva kot v življenjski dobi nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, če razpored kopičenja prevozov vključuje samo serijo zaporednih zaporedij toplotnega staranja ali zaporednih spremenjenih zaporedij toplotnega staranja; LCRWHTC stopnja porabe maziva v g/h, določena v skladu s točko 2.2.15; tWHTC enakovredno število ur iz preglednice 1, ki ustreza kategoriji vozil, ki ji je namenjena nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja; LCRTAS stopnja porabe maziva v g/h, določena v skladu s točko 2.4.4.2. 2.4.4.5 Število zaporedij toplotnega staranja ali spremenjenih zaporedij toplotnega staranja, ki ustreza tTAS , se izračuna z naslednjim razmerjem: enačba 7: pri čemer je: N število zaporedij toplotnega staranja ali spremenjenih zaporedij toplotnega staranja, ki ustreza tTAS ; tTAS teoretično trajanje razporeda kopičenja prevozov, v urah, potrebno, da se doseže enaka poraba maziva kot v življenjski dobi nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, če razpored kopičenja prevozov vključuje samo serijo zaporednih zaporedij toplotnega staranja ali zaporednih spremenjenih zaporedij toplotnega staranja; tTS trajanje enega zaporedja toplotnega staranja ali spremenjenega zaporedja toplotnega staranja v urah. 2.4.4.6 Vrednost N se primerja z vrednostjo NTS , izračunano v skladu s točko 2.4.2.6 ali, pri napravah, ki delujejo z aktivno regeneracijo, v skladu s točko 2.4.3.5. Če je N NTS , razporedu kopičenja toplotnega staranja ni treba dodati razporeda kopičenja porabe maziva. Če je N NTS , se razporedu kopičenja toplotnega staranja doda razpored kopičenja porabe maziva. 2.4.4.7 Razporeda kopičenja porabe maziva morda ni treba dodati, če se ob povečanju porabe maziva, kot je opisano v točki 2.4.4.8.4, zahtevana poraba maziva doseže že z izvedbo ustreznega razporeda kopičenja toplotnega staranja, ki vključuje izvedbo NTS zaporedij toplotnega staranja ali spremenjenih zaporedij toplotnega staranja. 2.4.4.8 Sestava razporeda kopičenja porabe maziva 2.4.4.8.1 Razpored kopičenja porabe maziva vključuje določeno število večkrat ponovljenih zaporedij kopičenja porabe maziva, pri čemer se zaporedja porabe maziva in zaporedja toplotnega staranja ali spremenjena zaporedja toplotnega staranja izvajajo izmenično. 2.4.4.8.2 Vsako zaporedje porabe maziva vključuje ustaljeni način pri stalni obremenitvi in vrtilni frekvenci, pri čemer sta izbrani obremenitev in vrtilna frekvenca takšni, da je poraba maziva največja, dejansko toplotno staranje pa najmanjše. Način po dogovoru s homologacijskim organom določi proizvajalec na podlagi dobre inženirske presoje. 2.4.4.8.3 Trajanje posameznega zaporedja porabe maziva se določi na naslednji način: 2.4.4.8.3.1 Motor deluje v ustreznem časovnem obdobju pri obremenitvi in vrtilni frekvenci, ki ju določi proizvajalec v skladu s točko 2.4.4.8.2, poraba maziva v g/h pa se določi s primerno metodo, na primer s postopkom odvajanja in tehtanja, opisanim v Dodatku 6. Mazivo je treba menjati v priporočenih intervalih. 2.4.4.8.3.2 Trajanje posameznega zaporedja porabe maziva se izračuna z naslednjo enačbo: enačba 8: pri čemer je: tLS trajanje enega zaporedja porabe maziva v urah; LCRWHTC stopnja porabe maziva v g/h, določena v skladu s točko 2.2.15; tWHTC enakovredno število ur iz preglednice 1, ki ustreza kategoriji vozil, ki ji je namenjena nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja; LCRTAS stopnja porabe maziva v g/h, določena v skladu s točko 2.4.4.2; LCRLAS stopnja porabe maziva v g/h, določena v skladu s točko 2.4.4.8.3.1; tTS trajanje enega zaporedja toplotnega staranja iz Dodatka 4 ali spremenjenega zaporedja toplotnega staranja iz točke 2.4.3.2 v urah; NTS skupno število zaporedij toplotnega staranja ali spremenjenih zaporedij toplotnega staranja, ki jih je treba izvesti med razporedom kopičenja prevozov. 2.4.4.8.4 Da bi preprečili prekomerno kopičenje pepela na sprednji strani nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, stopnja porabe maziva ne sme doseči 0,5 odstotka stopnje porabe pogonskega goriva. 2.4.4.8.5 K vrednosti AE, izračunani z enačbo 4, je dovoljeno prišteti toplotno staranje zaradi izvedbe zaporedja porabe maziva. 2.4.5 Sestava celotnega razporeda kopičenja prevozov 2.4.5.1 Razpored kopičenja prevozov vključuje izmenično izvajanje zaporedja toplotnega staranja ali, kadar je to primerno, spremenjenega zaporedja toplotnega staranja in zaporedja porabe maziva. Navedeni vzorec se ponovi NTS -krat, pri čemer je NTS vrednost, izračunana v skladu s točko 2.4.2 ali, kadar je to primerno, točko 2.4.3. Primer celotnega razporeda kopičenja prevozov je podan v Dodatku 7. Diagram z opisom sestave celotnega razporeda kopičenja prevozov je prikazan v Dodatku 8. 2.4.6 Izvedba razporeda kopičenja prevozov 2.4.6.1 Z motorjem, opremljenim s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov z vgrajeno nadomestno napravo za uravnavanje onesnaževanja, se izvede razpored kopičenja prevozov iz točke 2.4.5.1. 2.4.6.2 Motor, ki se uporabi za izvedbo razporeda kopičenja prevozov, se lahko razlikuje od motorja, ki se uporabi v fazi zbiranja podatkov in je v vsakem primeru motor, za katerega je bila zasnovana nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja, ki je v postopku homologacije, in motor, ki ga je treba preskusiti glede emisij, iz točke 2.4.3.2. 2.4.6.3 Če ima motor, ki se uporabi za izvedbo razporeda kopičenja prevozov, prostornino, ki je najmanj 20 % večja od prostornine motorja, ki se uporabi v fazi zbiranja podatkov, mora biti njegov izpušni sistem opremljen z obvodom, s katerim se v izbranih pogojih staranja doseže pretok izpušnih plinov, ki je čim bolj podoben tistemu, doseženem pri motorju, ki se uporabi v fazi zbiranja podatkov. 2.4.6.4 V primeru iz točke 2.4.6.2 mora biti motor, ki se uporabi za izvedbo razporeda kopičenja prevozov, homologiran v skladu z Uredbo (ES) št. 595/2009. Če so naprave, ki se preskušajo, namenjene vgradnji v sistem motorja, ki vključuje sistem za vračanje izpušnih plinov (EGR), mora biti s sistemom EGR opremljen tudi sistem motorja, ki se uporabi za izvedbo razporeda kopičenja prevozov. Če naprave, ki se preskušajo, niso namenjene vgradnji v sistem motorja, ki vključuje sistem EGR, tudi sistem motorja, ki se uporabi za izvedbo razporeda kopičenja prevozov, ne sme biti opremljen s sistemom EGR. 2.4.6.5 Mazivo in gorivo, ki se uporabita v razporedu kopičenja prevozov, morata biti čim bolj podobna tistima, ki se uporabita v fazi zbiranja podatkov iz točke 2.2. Mazivo mora biti v skladu s priporočilom proizvajalca motorja, za katerega je zasnovana naprava za uravnavanje onesnaževanja. Uporabljena goriva morajo biti tržna goriva, ki izpolnjujejo ustrezne zahteve iz Direktive 98/70/ES. Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabijo tudi referenčna goriva v skladu s to uredbo. 2.4.6.6 V okviru vzdrževanja se mazivo menja, in sicer v intervalih, ki jih določi proizvajalec motorja, uporabljenega v fazi zbiranja podatkov. 2.4.6.7 V primeru sistema SCR se v skladu s strategijo, ki jo opredeli proizvajalec nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, vbrizga sečnina.“;