PRILOGA II

V Prilogi II k Delegirani uredbi (EU) 2021/2139 se vstavijo naslednji oddelki 4.26, 4.27, 4.28, 4.29, 4.30 in 4.31:

„4.26 Predkomercialne faze naprednih tehnologij za proizvodnjo energije iz jedrskih procesov z minimalnimi odpadki iz jedrskega gorivnega cikla Opis dejavnosti Raziskave, razvoj, predstavitev in postavitev inovativnih objektov za proizvodnjo električne energije, ki so jim dovoljenje v skladu z nacionalnim pravom, ki se uporablja, podelili pristojni organi držav članic in proizvajajo energijo iz jedrskih procesov z minimalnimi odpadki iz jedrskega gorivnega cikla. Dejavnost je uvrščena pod oznaki NACE M72 in M72.1 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Tehnična merila za pregled Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam 1. Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. 2. Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki: (a) pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; (b) kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; (c) oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da: (a) se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; (b) se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podrobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (1) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. 3. Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (2), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (3) ali plačljivimi modeli. 4. Izvedene prilagoditvene rešitve: (a) ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; (b) dajejo prednost sonaravnim rešitvam (4) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (5); (c) so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; (d) se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; (e) kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. 5. Dejavnost je v skladu z določbami Pogodbe Euratom in zakonodajo, sprejeto na njeni podlagi, zlasti z Direktivo 2013/59/Euratom, Direktivo 2009/71/Euratom in Direktivo 2011/70/Euratom, ter z veljavnim okoljskim pravom Unije, sprejetim v skladu s členom 192 PDEU, zlasti z Direktivo 2011/92/EU in Direktivo 2000/60/ES. 6. Dejavnost je v skladu z nacionalno zakonodajo, s katero se prenaša Direktiva 2009/71/Euratom, tudi kar zadeva oceno odpornosti jedrskih elektrarn Unije s testi izjemnih situacij proti skrajnim naravnim nevarnostim, vključno s potresi. V skladu s tem dejavnost poteka na ozemlju države članice, kjer je upravljavec jedrskega objekta: (a) predložil dokaz o jedrski varnosti, katerega obseg in raven podrobnosti sta sorazmerna s potencialnim obsegom in vrsto nevarnosti, ki se nanaša na jedrski objekt in njegovo lokacijo (člen 6, točka (b), Direktive 2009/71/Euratom); (b) sprejel ukrepe obrambe v globino, med drugim za zagotovitev, da se čim bolj zmanjšajo posledice skrajnih zunanjih naravnih tveganj in neželenih tveganj, ki jih povzroči človek (člen 8b(1), točka (a), Direktive 2009/71/Euratom); (c) opravil ustrezno oceno za določeno lokacijo in objekt, kadar zadevni upravljavec zaprosi za dovoljenje za gradnjo ali obratovanje jedrske elektrarne (člen 8c(a) Direktive 2009/71/Euratom). Dejavnost izpolnjuje zahteve iz Direktive 2009/71/Euratom, podprte z najnovejšimi mednarodnimi smernicami prek IAEA in WENRA, kar prispeva k povečanju odpornosti in zmogljivosti novih in obstoječih jedrskih elektrarn za obvladovanje skrajnih naravnih nesreč, vključno s poplavami in skrajnimi vremenskimi razmerami. Nebistveno škodovanje (1) Blažitev podnebnih sprememb Neposredne emisije toplogrednih plinov pri dejavnosti so nižje od 270 g CO2e/kWh. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. Tveganja degradacije okolja, povezana z ohranjanjem kakovosti vode in preprečevanjem vodnega stresa, se opredelijo in obravnavajo v skladu z načrtom upravljanja rabe in varstva voda, ki se pripravi v posvetovanju z zadevnimi deležniki. Da bi omejili toplotne nepravilnosti, povezane z izpustom odpadne toplote, upravljavci jedrskih elektrarn v notranjosti, ki uporabljajo pretočno mokro hlajenje z odvzemom vode iz reke ali jezera, nadzorujejo: (a) najvišjo temperaturo sprejemnega sladkovodnega telesa po mešanju ter (b) največjo temperaturno razliko med izpuščeno hladilno vodo in sprejemnim sladkovodnim telesom. Nadzor temperature se izvaja v skladu s pogoji za posamezno dovoljenje za posebne postopke, kjer je to ustrezno, ali mejnimi vrednostmi v skladu z regulativnim okvirom EU. Dejavnost je v skladu s standardi IFC (Industry Foundation Classes). Jedrske dejavnosti se izvajajo v skladu z zahtevami glede vode, namenjene za prehrano ljudi, iz Direktive 2000/60/ES in Direktive 2013/51/Euratom o določitvi zahtev za varstvo zdravja splošne javnosti pred radioaktivnimi snovmi v vodi, namenjeni za prehrano ljudi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Vzpostavljen je načrt ravnanja z neradioaktivnimi in radioaktivnimi odpadki, ki zagotavlja čim večjo ponovno uporabo ali recikliranje takih odpadkov ob koncu življenjske dobe v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, tudi na podlagi pogodbenih dogovorov s partnerji na področju ravnanja z odpadki, upoštevanja v finančnih projekcijah ali uradne projektne dokumentacije. Med obratovanjem in razgradnjo se količino radioaktivnih odpadkov čim bolj zmanjša, količino snovi, ki se sproščajo prosto, pa čim bolj poveča v skladu z Direktivo 2011/70/Euratom in v skladu z zahtevami glede varstva pred sevanjem iz Direktive 2013/59/Euratom. Vzpostavljena je shema financiranja za zagotovitev ustreznega financiranja vseh dejavnosti razgradnje ter ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki v skladu z Direktivo 2011/70/Euratom in Priporočilom 2006/851/Euratom. Pred gradnjo jedrske elektrarne se v skladu z Direktivo 2011/92/EU opravi presoja vplivov na okolje. Izvedejo se zahtevani blažitveni in kompenzacijski ukrepi. Zadevni elementi v tem oddelku so zajeti v poročilih držav članic Komisiji v skladu s členom 14(1) Direktive 2011/70/Euratom. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi. Neradioaktivne emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave. Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja. Za jedrske elektrarne z vhodno toplotno močjo, ki je večja od 1 MW, vendar manjša od pragov za uporabo zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave, so emisije nižje od mejnih vrednosti emisij iz Priloge II, del 2, k Direktivi (EU) 2015/2193. Radioaktivni izpusti v zrak, vodna telesa in tla izpolnjujejo pogoje za posamezno dovoljenje za posebne postopke, kjer je to ustrezno, in/ali nacionalne mejne vrednosti v skladu z Direktivo 2013/51/Euratom in Direktivo 2013/59/Euratom. Ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki je varno in odgovorno v skladu z Direktivo 2011/70/Euratom in Direktivo 2013/59/Euratom. Za projekt je na voljo ustrezna zmogljivost začasnega skladiščenja, medtem ko so vzpostavljeni nacionalni načrti za odlaganje, da se čim bolj skrajša trajanje začasnega skladiščenja, kar je v skladu z določbo Direktive 2011/70/Euratom, ki skladiščenje radioaktivnih odpadkov, vključno z dolgoročnim skladiščenjem, obravnava kot začasno rešitev, ne pa kot alternativo odlaganju. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi. Pred gradnjo jedrske elektrarne se v skladu z Direktivo 2011/92/EU opravi presoja vplivov na okolje. Izvedejo se zahtevani blažitveni in kompenzacijski ukrepi. Za zemljišča/postopke na občutljivih območjih biotske raznovrstnosti ali v njihovi bližini, za katere je verjetno, da bodo bistveno vplivali na občutljiva območja biotske raznovrstnosti (vključno z omrežjem zavarovanih območij Natura 2000, Unescovimi območji kulturne dediščine in ključnimi območji biotske raznovrstnosti ter drugimi zavarovanimi območji), je bila, kjer je bilo to ustrezno, izvedena ustrezna ocena, na podlagi ugotovitev take ocene pa se izvajajo potrebni blažitveni ukrepi. Zemljišča/postopki ne škodujejo stanju ohranjenosti nobenega od habitatov ali vrst, prisotnih na zavarovanih območjih. 4.27 Gradnja in varno upravljanje novih jedrskih elektrarn za proizvodnjo električne energije in/ali toplote, tudi za proizvodnjo vodika, z uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij Opis dejavnosti Gradnja in varno upravljanje novih jedrskih objektov, za katere pristojni organi držav članic do leta 2045 v skladu z veljavnim nacionalnim pravom izdajo gradbeno dovoljenje za proizvodnjo električne energije ali procesne toplote, tudi za namene daljinskega ogrevanja ali industrijskih procesov, kot je proizvodnja vodika (v nadaljnjem besedilu: novi jedrski objekti), ter njihove varnostne posodobitve. Dejavnost je uvrščena pod oznaki NACE D35.11 in F42.22 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Tehnična merila za pregled Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam 1. Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. 2. Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki: (a) pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; (b) kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; (c) oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da: (a) se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; (b) se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podrobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (6) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. 3. Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (7), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (8) ali plačljivimi modeli. 4. Izvedene prilagoditvene rešitve: (a) ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; (b) dajejo prednost sonaravnim rešitvam (9) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (10); (c) so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; (d) se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; (e) kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. 5. Dejavnost je v skladu z določbami Pogodbe Euratom in zakonodajo, sprejeto na njeni podlagi, zlasti z Direktivo 2013/59/Euratom, Direktivo 2009/71/Euratom in Direktivo 2011/70/Euratom, ter z veljavnim okoljskim pravom Unije, sprejetim v skladu s členom 192 PDEU, zlasti z Direktivo 2011/92/EU in Direktivo 2000/60/ES. 6. Dejavnost je v skladu z nacionalno zakonodajo, s katero se prenaša Direktiva 2009/71/Euratom, tudi kar zadeva oceno odpornosti jedrskih elektrarn Unije s testi izjemnih situacij proti skrajnim naravnim nevarnostim, vključno s potresi. V skladu s tem dejavnost poteka na ozemlju države članice, kjer je upravljavec jedrskega objekta: (a) predložil dokaz o jedrski varnosti, katerega obseg in raven podrobnosti sta sorazmerna s potencialnim obsegom in vrsto nevarnosti, ki se nanaša na jedrski objekt in njegovo lokacijo (člen 6, točka (b), Direktive 2009/71/Euratom); (b) sprejel ukrepe obrambe v globino, med drugim za zagotovitev, da se čim bolj zmanjšajo posledice skrajnih zunanjih naravnih tveganj in neželenih tveganj, ki jih povzroči človek (člen 8b(1), točka (a), Direktive 2009/71/Euratom); (c) opravil ustrezno oceno za določeno lokacijo in objekt, kadar zadevni upravljavec zaprosi za dovoljenje za gradnjo ali obratovanje jedrske elektrarne (člen 8c(a) Direktive 2009/71/Euratom). Dejavnost izpolnjuje zahteve iz Direktive 2009/71/Euratom, podprte z najnovejšimi mednarodnimi smernicami prek IAEA in WENRA, kar prispeva k povečanju odpornosti in zmogljivosti novih in obstoječih jedrskih elektrarn za obvladovanje skrajnih naravnih nesreč, vključno s poplavami in skrajnimi vremenskimi razmerami. Nebistveno škodovanje (1) Blažitev podnebnih sprememb Neposredne emisije toplogrednih plinov pri dejavnosti so nižje od 270 g CO2e/kWh. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. Tveganja degradacije okolja, povezana z ohranjanjem kakovosti vode in preprečevanjem vodnega stresa, se opredelijo in obravnavajo v skladu z načrtom upravljanja rabe in varstva voda, ki se pripravi v posvetovanju z zadevnimi deležniki. Da bi omejili toplotne nepravilnosti, povezane z izpustom odpadne toplote, upravljavci jedrskih elektrarn v notranjosti, ki uporabljajo pretočno mokro hlajenje z odvzemom vode iz reke ali jezera, nadzorujejo: (a) najvišjo temperaturo sprejemnega sladkovodnega telesa po mešanju ter (b) največjo temperaturno razliko med izpuščeno hladilno vodo in sprejemnim sladkovodnim telesom. Nadzor temperature se izvaja v skladu s pogoji za posamezno dovoljenje za posebne postopke, kjer je to ustrezno, in/ali mejnimi vrednostmi v skladu z regulativnim okvirom EU. Dejavnost je v skladu s standardi IFC (Industry Foundation Classes). Jedrske dejavnosti se izvajajo v skladu z zahtevami glede vode, namenjene za prehrano ljudi, iz Direktive 2000/60/ES in Direktive 2013/51/Euratom o določitvi zahtev za varstvo zdravja splošne javnosti pred radioaktivnimi snovmi v vodi, namenjeni za prehrano ljudi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Vzpostavljen je načrt ravnanja z neradioaktivnimi in radioaktivnimi odpadki, ki zagotavlja čim večjo ponovno uporabo ali recikliranje takih odpadkov ob koncu življenjske dobe v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, tudi na podlagi pogodbenih dogovorov s partnerji na področju ravnanja z odpadki, upoštevanja v finančnih projekcijah ali uradne projektne dokumentacije. Med obratovanjem in razgradnjo se količino radioaktivnih odpadkov čim bolj zmanjša, količino snovi, ki se sproščajo prosto, pa čim bolj poveča v skladu z Direktivo 2011/70/Euratom in v skladu z zahtevami glede varstva pred sevanjem iz Direktive 2013/59/Euratom. Vzpostavljena je shema financiranja za zagotovitev ustreznega financiranja vseh dejavnosti razgradnje ter ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki v skladu z Direktivo 2011/70/Euratom in Priporočilom 2006/851/Euratom. Pred gradnjo jedrske elektrarne se v skladu z Direktivo 2011/92/EU opravi presoja vplivov na okolje. Izvedejo se zahtevani blažitveni in kompenzacijski ukrepi. Zadevni elementi v tem oddelku so zajeti v poročilih držav članic Komisiji v skladu s členom 14(1) Direktive 2011/70/Euratom. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi. Neradioaktivne emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave. Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja. Za jedrske elektrarne z vhodno toplotno močjo, ki je večja od 1 MW, vendar manjša od pragov za uporabo zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave, so emisije nižje od mejnih vrednosti emisij iz Priloge II, del 2, k Direktivi (EU) 2015/2193. Radioaktivni izpusti v zrak, vodna telesa in tla izpolnjujejo pogoje za posamezno dovoljenje za posebne postopke, kjer je to ustrezno, in/ali nacionalne mejne vrednosti v skladu z Direktivo 2013/51/Euratom in Direktivo 2013/59/Euratom. Ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki je varno in odgovorno v skladu z Direktivo 2011/70/Euratom in Direktivo 2013/59/Euratom. Za projekt je na voljo ustrezna zmogljivost začasnega skladiščenja, medtem ko so vzpostavljeni nacionalni načrti za odlaganje, da se čim bolj skrajša trajanje začasnega skladiščenja, kar je v skladu z določbo Direktive 2011/70/Euratom, ki skladiščenje radioaktivnih odpadkov, vključno z dolgoročnim skladiščenjem, obravnava kot začasno rešitev, ne pa kot alternativo odlaganju. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi. Pred gradnjo jedrske elektrarne se v skladu z Direktivo 2011/92/EU opravi presoja vplivov na okolje. Izvedejo se zahtevani blažitveni in kompenzacijski ukrepi. Za zemljišča/postopke na občutljivih območjih biotske raznovrstnosti ali v njihovi bližini, za katere je verjetno, da bodo bistveno vplivali na občutljiva območja biotske raznovrstnosti (vključno z omrežjem zavarovanih območij Natura 2000, Unescovimi območji kulturne dediščine in ključnimi območji biotske raznovrstnosti ter drugimi zavarovanimi območji), je bila, kjer je bilo to ustrezno, izvedena ustrezna ocena, na podlagi ugotovitev take ocene pa se izvajajo potrebni blažitveni ukrepi. Zemljišča/postopki ne škodujejo stanju ohranjenosti nobenega od habitatov ali vrst, prisotnih na zavarovanih območjih. 4.28 Proizvodnja električne energije iz jedrske energije v obstoječih objektih Opis dejavnosti Sprememba obstoječih jedrskih objektov za podaljšanje obratovalnega časa varnega upravljanja jedrskih objektov, ki proizvajajo električno energijo ali toploto iz jedrske energije (v nadaljnjem besedilu: jedrske elektrarne), ki jo do leta 2040 v skladu z veljavnim nacionalnim pravom odobrijo pristojni organi držav članic. Dejavnost je uvrščena pod oznaki NACE D35.11 in F42.2 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Tehnična merila za pregled Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam 1. Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. 2. Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki: (a) pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; (b) kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; (c) oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da: (a) se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; (b) se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podrobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (11) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. 3. Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (12), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (13) ali plačljivimi modeli. 4. Izvedene prilagoditvene rešitve: (a) ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; (b) dajejo prednost sonaravnim rešitvam (14) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (15); (c) so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; (d) se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; (e) kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. 5. Dejavnost je v skladu z določbami Pogodbe Euratom in zakonodajo, sprejeto na njeni podlagi, zlasti z Direktivo 2013/59/Euratom, Direktivo 2009/71/Euratom in Direktivo 2011/70/Euratom, ter z veljavnim okoljskim pravom Unije, sprejetim v skladu s členom 192 PDEU, zlasti z Direktivo 2011/92/EU in Direktivo 2000/60/ES. 6. Dejavnost je v skladu z nacionalno zakonodajo, s katero se prenaša Direktiva 2009/71/Euratom, tudi kar zadeva oceno odpornosti jedrskih elektrarn Unije s testi izjemnih situacij proti skrajnim naravnim nevarnostim, vključno s potresi. V skladu s tem dejavnost poteka na ozemlju države članice, kjer je upravljavec jedrskega objekta: (a) predložil dokaz o jedrski varnosti, katerega obseg in raven podrobnosti sta sorazmerna s potencialnim obsegom in vrsto nevarnosti, ki se nanaša na jedrski objekt in njegovo lokacijo (člen 6, točka (b), Direktive 2009/71/Euratom); (b) sprejel ukrepe obrambe v globino, med drugim za zagotovitev, da se čim bolj zmanjšajo posledice skrajnih zunanjih naravnih tveganj in neželenih tveganj, ki jih povzroči človek (člen 8b(1), točka (a), Direktive 2009/71/Euratom); (c) opravil ustrezno oceno za določeno lokacijo in objekt, kadar zadevni upravljavec zaprosi za dovoljenje za gradnjo ali obratovanje jedrske elektrarne (člen 8c(a) Direktive 2009/71/Euratom). Dejavnost izpolnjuje zahteve iz Direktive 2009/71/Euratom, podprte z najnovejšimi mednarodnimi smernicami prek IAEA in WENRA, kar prispeva k povečanju odpornosti in zmogljivosti novih in obstoječih jedrskih elektrarn za obvladovanje skrajnih naravnih nesreč, vključno s poplavami in skrajnimi vremenskimi razmerami. Nebistveno škodovanje (1) Blažitev podnebnih sprememb Neposredne emisije toplogrednih plinov pri dejavnosti so nižje od 270 g CO2e/kWh. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. Tveganja degradacije okolja, povezana z ohranjanjem kakovosti vode in preprečevanjem vodnega stresa, se opredelijo in obravnavajo v skladu z načrtom upravljanja rabe in varstva voda, ki se pripravi v posvetovanju z zadevnimi deležniki. Da bi omejili toplotne nepravilnosti, povezane z izpustom odpadne toplote, upravljavci jedrskih elektrarn v notranjosti, ki uporabljajo pretočno mokro hlajenje z odvzemom vode iz reke ali jezera, nadzorujejo: (a) najvišjo temperaturo sprejemnega sladkovodnega telesa po mešanju ter (b) največjo temperaturno razliko med izpuščeno hladilno vodo in sprejemnim sladkovodnim telesom. Nadzor temperature se izvaja v skladu s pogoji za posamezno dovoljenje za posebne postopke, kjer je to ustrezno, ali mejnimi vrednostmi v skladu s pravom Unije. Dejavnost je v skladu s standardi IFC (Industry Foundation Classes). Jedrske dejavnosti se izvajajo v skladu z zahtevami glede vode, namenjene za prehrano ljudi, iz Direktive 2000/60/ES in Direktive 2013/51/Euratom o določitvi zahtev za varstvo zdravja splošne javnosti pred radioaktivnimi snovmi v vodi, namenjeni za prehrano ljudi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Vzpostavljen je načrt ravnanja z neradioaktivnimi in radioaktivnimi odpadki, ki zagotavlja čim večjo ponovno uporabo ali recikliranje takih odpadkov ob koncu življenjske dobe v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, tudi na podlagi pogodbenih dogovorov s partnerji na področju ravnanja z odpadki, upoštevanja v finančnih projekcijah ali uradne projektne dokumentacije. Med obratovanjem in razgradnjo se količino radioaktivnih odpadkov čim bolj zmanjša, količino snovi, ki se sproščajo prosto, pa čim bolj poveča v skladu z Direktivo 2011/70/Euratom in v skladu z zahtevami glede varstva pred sevanjem iz Direktive 2013/59/Euratom. Vzpostavljena je shema financiranja za zagotovitev ustreznega financiranja vseh dejavnosti razgradnje ter ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki v skladu z Direktivo 2011/70/Euratom in Priporočilom 2006/851/Euratom. Pred gradnjo jedrske elektrarne se v skladu z Direktivo 2011/92/EU opravi presoja vplivov na okolje. Izvedejo se zahtevani blažitveni in kompenzacijski ukrepi. Zadevni elementi v tem oddelku so zajeti v poročilih držav članic Komisiji v skladu s členom 14(1) Direktive 2011/70/Euratom. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi. Neradioaktivne emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave. Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja. Za jedrske elektrarne z vhodno toplotno močjo, ki je večja od 1 MW, vendar manjša od pragov za uporabo zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave, so emisije nižje od mejnih vrednosti emisij iz Priloge II, del 2, k Direktivi (EU) 2015/2193. Radioaktivni izpusti v zrak, vodna telesa in tla izpolnjujejo pogoje za posamezno dovoljenje za posebne postopke, kjer je to ustrezno, in/ali nacionalne mejne vrednosti v skladu z Direktivo 2013/51/Euratom in Direktivo 2013/59/Euratom. Ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki je varno in odgovorno v skladu z Direktivo 2011/70/Euratom in Direktivo 2013/59/Euratom. Za projekt je na voljo ustrezna zmogljivost začasnega skladiščenja, medtem ko so vzpostavljeni nacionalni načrti za odlaganje, da se čim bolj skrajša trajanje začasnega skladiščenja, kar je v skladu z določbo Direktive 2011/70/Euratom, ki skladiščenje radioaktivnih odpadkov, vključno z dolgoročnim skladiščenjem, obravnava kot začasno rešitev, ne pa kot alternativo odlaganju. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi. Pred gradnjo jedrske elektrarne se v skladu z Direktivo 2011/92/EU opravi presoja vplivov na okolje. Izvedejo se zahtevani blažitveni in kompenzacijski ukrepi. Za zemljišča/postopke na občutljivih območjih biotske raznovrstnosti ali v njihovi bližini, za katere je verjetno, da bodo bistveno vplivali na občutljiva območja biotske raznovrstnosti (vključno z omrežjem zavarovanih območij Natura 2000, Unescovimi območji kulturne dediščine in ključnimi območji biotske raznovrstnosti ter drugimi zavarovanimi območji), je bila, kjer je bilo to ustrezno, izvedena ustrezna ocena, na podlagi ugotovitev take ocene pa se izvajajo potrebni blažitveni ukrepi. Zemljišča/postopki ne škodujejo stanju ohranjenosti nobenega od habitatov ali vrst, prisotnih na zavarovanih območjih. 4.29 Proizvodnja električne energije iz fosilnih plinastih goriv Opis dejavnosti Gradnja ali upravljanje objektov za proizvodnjo električne energije, ki proizvajajo električno energijo z uporabo fosilnih plinastih goriv, ki izpolnjujejo merila iz točke 1(a) oddelka 4.29 Priloge I. Ta dejavnost ne vključuje proizvodnje električne energije z izključno uporabo obnovljivih nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz oddelka 4.7 Priloge I ter bioplina in tekočega biogoriva iz oddelka 4.8 Priloge I. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in F42.22, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Tehnična merila za pregled Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam 1. Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. 2. Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki: (a) pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; (b) kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; (c) oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da: (a) se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; (b) se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podrobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (16) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. 3. Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (17), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (18) ali plačljivimi modeli. 4. Izvedene prilagoditvene rešitve: (a) ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; (b) dajejo prednost sonaravnim rešitvam (19) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (20); (c) so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; (d) se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; (e) kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. Nebistveno škodovanje (1) Blažitev podnebnih sprememb Neposredne emisije toplogrednih plinov pri dejavnosti so nižje od 270 g CO2e/kWh. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Ni relevantno. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi. Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave. Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja. Za kurilne naprave z vhodno toplotno močjo, ki je večja od 1 MW, vendar manjša od pragov za uporabo zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave, so emisije nižje od mejnih vrednosti emisij iz Priloge II, del 2, k Direktivi (EU) 2015/2193. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi. 4.30 Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije z visokim izkoristkom iz fosilnih plinastih goriv Opis dejavnosti Gradnja, obnova in upravljanje objektov za soproizvodnjo toplote/hladu in električne energije z uporabo fosilnih plinastih goriv, ki izpolnjujejo merila iz točke 1(a) oddelka 4.30 Priloge I. Ta dejavnost ne vključuje soproizvodnje toplote/hladu in električne energije z visokim izkoristkom z izključno uporabo obnovljivih nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz oddelka 4.19 Priloge I ter bioplina in tekočega biogoriva iz oddelka 4.20 Priloge I. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodama NACE D35.11 in D35.30 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Tehnična merila za pregled Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam 1. Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. 2. Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki: (a) pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; (b) kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; (c) oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da: (a) se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; (b) se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podrobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (21) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. 3. Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (22), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (23) ali plačljivimi modeli. 4. Izvedene prilagoditvene rešitve: (a) ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; (b) dajejo prednost sonaravnim rešitvam (24) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (25); (c) so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; (d) se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; (e) kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. Nebistveno škodovanje (1) Blažitev podnebnih sprememb Neposredne emisije toplogrednih plinov pri dejavnosti so nižje od 270 g CO2e/kWh. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Ni relevantno. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi. Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave. Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja. Za kurilne naprave z vhodno toplotno močjo, ki je večja od 1 MW, vendar manjša od pragov za uporabo zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave, so emisije nižje od mejnih vrednosti emisij iz Priloge II, del 2, k Direktivi (EU) 2015/2193. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi. 4.31 Proizvodnja toplote/hladu iz fosilnih plinastih goriv v učinkovitem sistemu daljinskega ogrevanja in hlajenja Opis dejavnosti Gradnja, obnova in upravljanje objektov za proizvodnjo toplote, ki proizvajajo toploto/hlad z uporabo fosilnih plinastih goriv, priključenih na učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje v smislu člena 2, točka 41, Direktive 2012/27/EU, ki izpolnjujejo merila iz točke 1(a) oddelka 4.31 Priloge I. Ta dejavnost ne vključuje proizvodnje toplote/hladu v učinkovitem daljinskem ogrevanju z izključno uporabo obnovljivih nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz oddelka 4.23 Priloge I ter bioplina in tekočega biogoriva iz oddelka 4.24 Priloge I. Dejavnost je uvrščena pod oznako NACE D35.30 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Tehnična merila za pregled Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam 1. Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. 2. Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki: (a) pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; (b) kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; (c) oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da: (a) se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; (b) se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podrobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (26) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. 3. Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (27), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (28) ali plačljivimi modeli. 4. Izvedene prilagoditvene rešitve: (a) ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; (b) dajejo prednost sonaravnim rešitvam (29) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (30); (c) so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; (d) se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; (e) kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. Nebistveno škodovanje (1) Blažitev podnebnih sprememb Neposredne emisije toplogrednih plinov pri dejavnosti so nižje od 270 g CO2e/kWh. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Ni relevantno. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi. Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave. Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja. Za kurilne naprave z vhodno toplotno močjo, ki je večja od 1 MW, vendar manjša od pragov za uporabo zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave, so emisije nižje od mejnih vrednosti emisij iz Priloge II, del 2, k Direktivi (EU) 2015/2193. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.“

(1) Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(2) Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(3) Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(4) Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Take rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne [datum sprejetja]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(5) Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(6) Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(7) Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(8) Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(9) Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Take rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne [datum sprejetja]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(10) Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(11) Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(12) Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(13) Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(14) Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Take rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne [datum sprejetja]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(15) Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(16) Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(17) Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(18) Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(19) Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Take rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne [datum sprejetja]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(20) Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(21) Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(22) Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(23) Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(24) Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Take rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne [datum sprejetja]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(25) Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(26) Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(27) Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(28) Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(29) Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Take rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne [datum sprejetja]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(30) Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).