SL Uradni list Evropske unije L 220/1

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1485

z dne 2. avgusta 2017

o določitvi smernic za obratovanje sistema za prenos električne energije

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003 (1) ter zlasti člena 18(3)(d) in člena 18(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V celoti delujoč in medsebojno povezan notranji trg z energijo je ključen za ohranjanje zanesljive oskrbe z energijo, povečanje konkurenčnosti in zagotavljanje, da lahko vsi odjemalci kupujejo energijo po dostopnih cenah.

(2) V Uredbi (ES) št. 714/2009 so določena nediskriminatorna pravila, ki urejajo dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije, da se zagotovi pravilno delovanje notranjega elektroenergetskega trga.

(3) Za zagotovitev jasnega pravnega okvira za obratovanje sistema, spodbujanje trgovanja z električno energijo v vsej Uniji, zagotovitev sigurnosti sistema, zagotovitev razpoložljivosti in izmenjave potrebnih podatkov in informacij med sistemskimi operaterji prenosnih omrežij ter med njimi in vsemi drugimi zainteresiranimi stranmi, spodbujanje vključevanja obnovljivih virov energije, omogočanje učinkovitejše uporabe omrežja in povečanje konkurence v korist potrošnikov bi bilo treba določiti harmonizirana pravila za obratovanje sistema za sistemske operaterje prenosnih omrežij, sistemske operaterje distribucijskih omrežij in pomembne uporabnike omrežja.

(4) Za zagotovitev obratovalne sigurnosti interkonekcijskega prenosnega sistema je bistveno, da se opredeli skupen sklop minimalnih zahtev za obratovanje sistema v vsej Uniji, čezmejno sodelovanje med sistemskimi operaterji prenosnih omrežij ter uporabo zadevnih karakteristik priključenih sistemskih operaterjev distribucijskih omrežij in pomembnih uporabnikov omrežja.

(5) Vsi sistemski operaterji prenosnih omrežij bi morali upoštevati skupne minimalne zahteve za postopke, potrebne za pripravo obratovanja v realnem času, oblikovanje posameznih in zagotovitev skupnih modelov omrežja, olajšanje učinkovite in usklajene uporabe popravnih ukrepov, ki so potrebni za obratovanje v realnem času, da se ohranijo obratovalna sigurnost, kakovost in stabilnost interkonekcijskega prenosnega sistema, ter za podporo učinkovitemu delovanju evropskega notranjega elektroenergetskega trga in olajševanje vključevanja obnovljivih virov energije.

(6) Čeprav je zdaj več prostovoljnih pobud za regionalno sodelovanje pri operacijah sistema, ki jih spodbujajo sistemski operaterji prenosnih omrežij, je za obravnavanje preoblikovanja trga Unije z električno energijo potrebno formalizirano usklajevanje med sistemskimi operaterji prenosnih omrežij pri upravljanju prenosnega sistema Unije. Pravila za obratovanje sistema iz te uredbe zahtevajo institucionalni okvir za okrepljeno usklajevanje med sistemskimi operaterji prenosnih omrežij, vključno z obveznim sodelovanjem teh sistemskih operaterjev v okviru regijskih koordinatorjev sigurnega obratovanja. Skupne zahteve za vzpostavitev regijskih koordinatorjev sigurnega obratovanja in njihove naloge, določene v tej uredbi, pomenijo prvi korak k nadaljnjemu regionalnemu usklajevanju in povezovanju obratovanja sistema ter bi morale olajšati izpolnjevanje ciljev Uredbe (ES) št. 714/2009 in zagotoviti višje standarde zanesljivosti oskrbe v Uniji.

(7) Ta uredba bi morala oblikovati okvir za obvezno sodelovanje sistemskih operaterjev prenosnih omrežij na podlagi imenovanja regijskih koordinatorjev sigurnega obratovanja. Regijski koordinatorji sigurnega obratovanja bi morali izdati priporočila sistemskim operaterjem prenosnih omrežij z območja določanja zmogljivosti, za katera so imenovani. Sistemski operaterji prenosnih omrežij bi morali individualno sprejeti odločitev, ali bodo upoštevali priporočila regijskega koordinatorja sigurnega obratovanja. Sistemski operater prenosnega omrežja bi moral ostati odgovoren za vzdrževanje obratovalne sigurnosti svojega regulacijskega območja.

(8) Pravila o usposabljanju in certificiranju na področju obratovanja so potrebna za zagotovitev ustreznega znanja in usposobljenosti zaposlenih pri sistemskem operaterju in drugega osebja, odgovornega za obratovanje, ter tega, da so zaposleni pri sistemskem operaterju, odgovorni za obratovanje v realnem času, certificirani za sigurno obratovanje prenosnega sistema v vseh obratovalnih situacijah. S pravili o usposabljanju in certificiranju se krepijo in formalizirajo veljavne dobre prakse med sistemskimi operaterji prenosnih omrežij ter zagotavlja, da vsi sistemski operaterji prenosnih omrežij v Uniji uporabljajo minimalne standarde.

(9) Namen zahtev glede preskušanja v obratovanju in spremljanja je zagotoviti pravilno delovanje elementov prenosnega sistema, distribucijskega sistema in opreme uporabnikov omrežja. Načrtovanje in usklajevanje preskusov v obratovanju sta potrebna za čim večje zmanjšanje motenj stabilnosti, v obratovanju in gospodarske učinkovitosti interkonekcijskega sistema.

(10) Glede na to, da načrtovani izklopi vplivajo tudi na stabilnost omrežja zunaj regulacijskega območja sistemskega operaterja prenosnega omrežja, bi moral vsak sistemski operater prenosnega omrežja v okviru načrtovanja obratovanja spremljati izvedljivost načrtovanih izklopov za vsako časovno obdobje in jih po potrebi usklajevati s sistemskimi operaterji prenosnih omrežij, sistemskimi operaterji distribucijskih omrežij in pomembnimi uporabniki omrežja ter med njimi, kadar navedeni izklopi vplivajo na čezmejne pretoke, ki vplivajo na obratovalno sigurnost prenosnih sistemov.

(11) Obratovalni procesi in postopki načrtovanja voznih redov, potrebni za predvidevanje težav z obratovalno sigurnostjo v realnem času ter razvoj ustreznih popravnih ukrepov, zahtevajo pravočasno in ustrezno izmenjavo podatkov. Zato takšnih izmenjav ne bi smele omejevati ovire med različnimi vključenimi akterji.

(12) Eden najpomembnejših procesov pri zagotavljanju obratovalne sigurnosti ob visoki stopnji zanesljivosti in kakovosti je regulacija delovne moči in frekvence. Učinkovita regulacija delovne moči in frekvence je mogoča samo, če morajo sistemski operaterji prenosnih omrežij in sistemski operaterji distribucijskih omrežij, na katere so priključeni viri rezerv, sodelovati, da interkonekcijski prenosni sistemi obratujejo kot en subjekt ter da elektroenergijski moduli in odjemni objekti dobaviteljev izpolnjujejo zadevne minimalne tehnične zahteve.

(13) Namen določb o regulaciji delovne moči in frekvence ter rezervah je določiti jasne, objektivne in harmonizirane zahteve za sistemske operaterje prenosnih omrežij, sistemske operaterje distribucijskih omrežij, na katere so priključeni viri rezerv, ter elektroenergijske module in odjemne objekte dobaviteljev, da se zagotovi sigurnost sistema ter prispeva k nediskriminaciji, učinkoviti konkurenci in učinkovitemu delovanju notranjega trga z električno energijo. Določbe o regulaciji delovne moči in frekvence ter rezervah zagotavljajo tehnični okvir, potreben za razvoj čezmejnih izravnalnih trgov.

(14) Za zagotovitev kakovosti skupne sistemske frekvence je bistveno, da se opredeli skupen sklop minimalnih zahtev in načel za regulacijo delovne moči in frekvence ter rezerve za vso Unijo kot osnova za čezmejno sodelovanje med sistemskimi operaterji prenosnih omrežij in po potrebi za uporabo karakteristike priključenih proizvodnih, odjemnih in distribucijskih sistemov. Zato se v tej uredbi obravnavajo struktura regulacije delovne moči in frekvence ter njena operativna pravila, merila in cilji glede kakovosti, določanje obsega rezerv, izmenjava, souporaba in distribucija rezerv ter spremljanje v zvezi z regulacijo delovne moči in frekvence.

(15) Sinhrona območja se ne končajo na mejah Unije in lahko vključujejo ozemlje tretjih držav. Unija, države članice in sistemski operaterji prenosnih omrežij bi si morali prizadevati za sigurno obratovanje sistema na vseh sinhronih območjih po celotni Uniji. Tretje države bi morali podpreti pri uporabi podobnih pravil, kot jih vsebuje ta uredba. ENTSO za električno energijo bi moral olajšati sodelovanje med sistemskimi operaterji prenosnih omrežij v Uniji in sistemskimi operaterji prenosnih omrežij tretjih držav na področju sigurnega obratovanja sistema.

(16) V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) bi morala Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (v nadaljnjem besedilu: Agencija) sprejeti odločitev, če se pristojni regulativni organi ne bi mogli sporazumeti o skupnih pogojih ali metodologijah.

(17) Ta uredba je bila pripravljena v tesnem sodelovanju z Agencijo, združenjem evropskih sistemskih operaterjev prenosnih omrežij (v nadaljnjem besedilu: ENTSO za električno energijo) in zainteresiranimi stranmi, da bi se na pregleden in participativen način sprejela učinkovita, uravnotežena in sorazmerna pravila. Komisija se bo v skladu s členom 18(3) Uredbe (ES) št. 714/2009 pred predlaganjem sprememb te uredbe posvetovala z Agencijo, ENTSO za električno energijo in drugimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi.

(18) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 23(1) Uredbe (ES) št. 714/2009 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

DEL I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet

Da bi se ohranila raven obratovalne sigurnosti, kakovosti frekvence ter učinkovite uporabe interkonekcijskega sistema in virov, ta uredba določa podrobne smernice o:

(a) zahtevah in načelih na področju obratovalne sigurnosti;

(b) pravilih in odgovornostih za usklajevanje in izmenjavo podatkov med sistemskimi operaterji prenosnih omrežij, med sistemskimi operaterji prenosnih omrežij in sistemskimi operaterji distribucijskih omrežij ter med sistemskimi operaterji prenosnih omrežij ali sistemskimi operaterji distribucijskih omrežij in pomembnimi uporabniki omrežja pri načrtovanju obratovanja in obratovanju blizu realnega časa;

(c) pravilih za usposabljanje in certificiranje zaposlenih pri sistemskih operaterjih;

(d) zahtevah za usklajevanje izklopov;

(e) zahtevah za načrtovanje voznih redov med regulacijskimi območji sistemskih operaterjev prenosnih omrežij in

(f) pravilih za vzpostavitev okvira Unije za regulacijo delovne moči in frekvence ter rezerve.

Člen 2

Področje uporabe

1. Pravila in zahteve iz te uredbe se uporabljajo za naslednje pomembne uporabnike omrežja:

(a) obstoječe in nove elektroenergijske module, ki so ali bi bili razvrščeni kot tip B, C in D v skladu z merili iz člena 5 Uredbe Komisije (EU) 2016/631 (3);

(b) obstoječe in nove odjemne objekte, priključene na prenosna omrežja;

(c) obstoječe in nove zaprte distribucijske sisteme, priključene na prenosna omrežja;

(d) obstoječe in nove odjemne objekte, zaprte distribucijske sisteme in tretje osebe, če ti zagotavljajo prilagajanje odjema neposredno sistemskemu operaterju prenosnega omrežja v skladu z merili iz člena 27 Uredbe Komisije (EU) 2016/1388 (4);

(e) dobavitelje ponovnega dispečiranja elektroenergijskih modulov ali odjemnih objektov z agregacijo in dobavitelje rezerv delovne moči v skladu z naslovom 8 dela IV te uredbe ter

(f) obstoječe in nove visokonapetostne sisteme prenosa z enosmernim tokom (sisteme HVDC) v skladu z merili iz člena 3(1) Uredbe Komisije (EU) 2016/1447 (5).

2. Ta uredba se uporablja za vsa prenosna omrežja, distribucijska omrežja in povezovalne daljnovode v Uniji ter regijske koordinatorje sigurnega obratovanja, razen za prenosna in distribucijska omrežja ali dele prenosnih in distribucijskih omrežij na otokih držav članic, ki ne obratujejo sinhrono s sinhronim območjem celinske Evrope, Velike Britanije, severne Evrope, Irske in Severne Irske ali Baltika.

3. Kadar je v državi članici več sistemskih operaterjev prenosnih omrežij, se ta uredba uporablja za vse sistemske operaterje prenosnih omrežij v državi članici. Kadar sistemski operater prenosnega omrežja nima funkcije, ki ustreza eni ali več obveznostim iz te uredbe, lahko države članice v okviru nacionalnega regulativnega sistema zagotovijo, da se odgovornost sistemskega operaterja prenosnega omrežja za skladnost z eno, več ali vsemi obveznostmi iz te uredbe dodeli enemu ali več določenim sistemskim operaterjem prenosnih omrežij.

4. Sistemski operaterji prenosnih omrežij Litve, Latvije in Estonije so izvzeti iz uporabe določb Priloge I k tej uredbi, dokler in kolikor obratujejo sinhrono na sinhronem območju, na katerem zakonodaja Unije ni zavezujoča za vse države, razen če ni drugače predvideno v sporazumu o sodelovanju s sistemskimi operaterji prenosnih omrežij tretjih držav, ki je v skladu s členom 13 podlaga za njihovo sodelovanje na področju sigurnega obratovanja sistema.

5. Če mora zahteve na podlagi te uredbe določiti zadevni sistemski operater, ki ni sistemski operater prenosnega omrežja, lahko države članice določijo, da je namesto tega za določitev zadevnih zahtev pristojen sistemski operater prenosnega omrežja.

Člen 3

Opredelitev pojmov

1. V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 714/2009, člena 2 Uredbe Komisije (EU) 2015/1222 (6), člena 2 Uredbe (EU) 2016/631, člena 2 Uredbe (EU) 2016/1388, člena 2 Uredbe (EU) 2016/1447, člena 2 Uredbe Komisije (EU) 2016/1719 (7), člena 2 Uredbe Komisije (EU) št. 543/2013 (8) o predložitvi in objavi podatkov na trgih z električno energijo ter člena 2 Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9).

2. Poleg tega se uporabljajo še naslednje opredelitve pojmov:

1. „obratovalna sigurnost“ pomeni zmogljivost prenosnega sistema za ohranjanje normalnega obratovalnega stanja ali čimprejšnjo vrnitev v normalno obratovalno stanje, označujejo pa jo meje obratovalne sigurnosti;

2. „omejitev“ pomeni situacijo, v kateri je treba pripraviti in aktivirati popravni ukrep, da se upoštevajo meje obratovalne sigurnosti;

3. „N-situacija“ pomeni situacijo, v kateri noben element prenosnega sistema ni nerazpoložljiv zaradi pojava nepredvidenega dogodka;

4. „seznam nepredvidenih dogodkov“ pomeni seznam nepredvidenih dogodkov, ki jih je treba simulirati, da se preskusi skladnost z mejami obratovalne sigurnosti;

5. „normalno obratovalno stanje“ pomeni situacijo, v kateri je sistem v mejah obratovalne sigurnosti v N-situaciji in po pojavu katerega koli nepredvidenega dogodka s seznama nepredvidenih dogodkov, pri čemer se upošteva učinek razpoložljivih popravnih ukrepov;

6. „rezerve za vzdrževanje frekvence“ (v nadaljnjem besedilu: RVF) pomeni rezerve delovne moči, ki so na voljo za vzdrževanje sistemske frekvence po pojavu odstopanja;

7. „rezerve za povrnitev frekvence“ (v nadaljnjem besedilu: RPF) pomeni rezerve delovne moči, ki so na voljo za povrnitev sistemske frekvence na nazivno frekvenco in povrnitev izravnave delovne moči po voznem redu za sinhrono območje, sestavljeno iz več kot enega območja regulacije delovne moči in frekvence;

8. „rezerve za nadomestitev“ (v nadaljnjem besedilu: RN)pomeni rezerve delovne moči, ki so na voljo za povrnitev zahtevanega obsega RPF ali podporo takemu obsegu, pri čemer se te rezerve pripravijo za dodatna sistemska odstopanja, vključno s proizvodnimi rezervami;

9. „dobavitelj rezerve“ pomeni pravno osebo, ki ima zakonsko ali pogodbeno obveznost, da zagotavlja RVF, RPF ali RN iz vsaj ene enote za zagotavljanje rezerv ali skupine za zagotavljanje rezerv;

10. „enota za zagotavljanje rezerv“ pomeni elektroenergijski modul in/ali odjemno enoto ali skupino elektroenergijskih modulov in/ali odjemnih enot, priključenih na skupno priključno točko, ki izpolnjuje zahteve za zagotavljanje RVF, RPF ali RN;

11. „skupina za zagotavljanje rezerv“ pomeni skupino elektroenergijskih modulov, odjemnih enot in/ali enot za zagotavljanje rezerv, priključenih na več kot eno skupno priključno točko, ki izpolnjuje zahteve za zagotavljanje RVF, RPF ali RN;

12. „območje regulacije delovne moči in frekvence“ (v nadaljnjem besedilu: območje RDMF) pomeni del sinhronega območja ali celotno sinhrono območje, ki je fizično razmejeno z merilnimi mesti na povezovalnih daljnovodih do drugih območij regulacije delovne moči in frekvence, ga upravlja en ali več sistemskih operaterjev prenosnih omrežij ter izpolnjuje obveznosti regulacije delovne moči in frekvence;

13. „čas povrnitve frekvence“ pomeni najdaljši predvideni čas po pojavu odstopanja trenutne moči, ki je manjše ali enakovredno referenčnemu incidentu, v katerem se sistemska frekvenca povrne na območje za povrnitev frekvence za sinhrona območja s samo enim območjem RDMF, v primeru sinhronih območij z več kot enim območjem RDMF pa najdaljši predvideni čas po pojavu odstopanja trenutne moči območja RDMF, v katerem se odstopanje izravna;

14. „kriterij (N–1)“ pomeni pravilo, v skladu s katerim so elementi, ki po pojavu nepredvidenega dogodka še naprej obratujejo na regulacijskem območju sistemskega operaterja prenosnega omrežja, sposobni prilagoditve na novo obratovalno situacijo brez preseganja meja obratovalne sigurnosti;

15. „situacija (N–1)“ pomeni situacijo v prenosnem sistemu, ko se je pojavil en nepredvideni dogodek s seznama nepredvidenih dogodkov;

16. „rezerva delovne moči“ pomeni rezerve za izravnavo, ki so na voljo za ohranjanje frekvence;

17. „stanje pripravljenosti“ pomeni stanje sistema, ko je ta v mejah obratovalne sigurnosti, vendar je bil odkrit nepredvideni dogodek s seznama nepredvidenih dogodkov, v primeru njegovega pojava pa razpoložljivi popravni ukrepi ne zadostujejo za ohranitev normalnega obratovalnega stanja;

18. „blok za regulacijo delovne moči in frekvence“ (v nadaljnjem besedilu: blok RDMF) pomeni del sinhronega območja ali celotno sinhrono območje, ki je fizično razmejeno z merilnimi mesti na povezovalnih daljnovodih do drugih blokov za regulacijo delovne moči in frekvence, sestavljeno je iz enega ali več območij RDMF, upravlja ga en ali več sistemskih operaterjev prenosnih omrežij, izpolnjuje pa obveznosti regulacije delovne moči in frekvence;

19. „odstopanje regulacijskega območja“ pomeni vsoto odstopanja izmenjave moči (ΔP), tj. razlike v realnem času med izmerjeno dejansko vrednostjo izmenjave moči v realnem času (P) in programom regulacije (P0) določenega območja RDMF ali bloka RDMF, in odstopanja regulacije frekvence (K * Δf), tj. produkta faktorja K in odstopanja frekvence navedenega območja ali bloka RDMF, pri čemer je odstopanje regulacijskega območja enako ΔP + K * Δf;

20. „program regulacije“ pomeni niz želenih vrednosti za neto izmenjavo moči območja ali bloka RDMF po povezovalnih daljnovodih za izmenični tok (AC);

21. „regulacija napetosti“ pomeni ukrepe za ročno ali avtomatsko regulacijo na generatorskem vozlišču, na končnih vozliščih vodov za izmenični tok ali sistemih HVDC, na transformatorjih ali drugih sredstvih, da se ohrani določen nivo napetosti ali določena vrednost jalove moči;

22. „stanje razpada“ pomeni stanje sistema, v katerem prenosni sistem ali njegov del preneha obratovati;

23. „notranji nepredvideni dogodek“ pomeni nepredvideni dogodek na regulacijskem območju sistemskega operaterja prenosnega omrežja, vključno s povezovalnimi daljnovodi;

24. „zunanji nepredvideni dogodek“ pomeni nepredvideni dogodek zunaj regulacijskega območja sistemskega operaterja prenosnega omrežja, ki ne zadeva povezovalnih daljnovodov in katerega vplivni faktor presega prag vpliva nepredvidenega dogodka;

25. „vplivni faktor“ pomeni številčno vrednost za količinsko opredelitev največjega učinka izklopa elementa prenosnega sistema, ki je zunaj regulacijskega območja sistemskega operaterja prenosnega omrežja, ki ne vključuje povezovalnih daljnovodov, v smislu spremembe pretokov moči ali napetosti, ki jo povzroči navedeni izklop, na katerem koli elementu prenosnega sistema. Večja vrednost pomeni večji učinek;

26. „prag vpliva nepredvidenega dogodka“ pomeni številčno mejno vrednost, s katero se primerjajo vplivni faktorji, pri čemer se šteje, da pojav nepredvidenega dogodka zunaj regulacijskega območja sistemskega operaterja prenosnega omrežja z vplivnim faktorjem, večjim od praga vpliva nepredvidenega dogodka, pomembno vpliva na regulacijsko območje sistemskega operaterja prenosnega omrežja, vključno s povezovalnimi daljnovodi;

27. „analiza nepredvidenih dogodkov“ pomeni računalniško simulacijo nepredvidenih dogodkov s seznama nepredvidenih dogodkov;

28. „kritični čas odprave okvare“ pomeni najdaljše trajanje okvare, med katero prenosni sistem nemoteno stabilno obratuje;

29. „okvara“ pomeni vse vrste kratkih stikov (eno-, dvo- in trifazne, z dotikom z zemljo ali brez njega), pokvarjen vodnik, prekinjen tokokrog ali nestalno povezavo, ki povzročijo trajno nerazpoložljivost prizadetega elementa prenosnega sistema;

30. „element prenosnega sistema“ pomeni kateri koli sestavni del prenosnega sistema;

31. „motnja“ pomeni nenačrtovan dogodek, ki lahko povzroči odstopanje prenosnega sistema od normalnega obratovalnega stanja;

32. „dinamična stabilnost“ je krovni izraz, ki vključuje kotno stabilnost, frekvenčno stabilnost in napetostno stabilnost;

33. „ocena dinamične stabilnosti“ pomeni sigurnostno oceno obratovanja v smislu dinamične stabilnosti;

34. „frekvenčna stabilnost“ pomeni zmogljivost prenosnega sistema, da ohranja stabilno frekvenco v N-situaciji in po pojavu motnje;

35. „napetostna stabilnost“ pomeni zmogljivost prenosnega sistema, da ohranja sprejemljive napetosti na vseh vozliščih prenosnega sistema v N-situaciji in po pojavu motnje;

36. „stanje sistema“ pomeni obratovalno stanje prenosnega sistema v zvezi z mejami obratovalne sigurnosti, obsega pa normalno obratovalno stanje, stanje pripravljenosti, krizno stanje, stanje razpada in stanje ponovne vzpostavitve sistema;

37. „krizno stanje“ pomeni stanje sistema, kadar je prekoračena ena ali več meja obratovalne sigurnosti;

38. „stanje ponovne vzpostavitve sistema“ pomeni stanje sistema, v katerem je cilj vseh dejavnosti v prenosnem sistemu ponovna vzpostavitev obratovanja sistema in ohranitev obratovalne sigurnosti po stanju razpada ali kriznem stanju;

39. „izredni nepredvideni dogodek“ pomeni sočasen pojav več nepredvidenih dogodkov zaradi skupnega razloga;

40. „odstopanje frekvence“ pomeni razliko med dejansko in nazivno frekvenco sinhronega območja, ki je lahko negativna ali pozitivna;

41. „sistemska frekvenca“ pomeni električno frekvenco sistema, ki se lahko izmeri v vseh delih sinhronega območja, pri čemer se predpostavlja, da je v omrežju v sekundnem časovnem okviru njena vrednost skladna ter da so razlike med različnimi lokacijami meritev majhne;

42. „proces povrnitve frekvence“ (v nadaljnjem besedilu: PPF) pomeni proces, katerega namen sta povrnitev frekvence na nazivno frekvenco, in proces, katerega namen je povrniti izravnavo delovne moči po voznem redu za sinhrona območja, sestavljena iz več kot enega območja RDMF;

43. „odstopanje regulacije pri povrnitvi frekvence“ (v nadaljnjem besedilu: ORPF) pomeni odstopanje regulacije za PPF, ki je enako odstopanju regulacijskega območja območja RDMF ali odstopanju frekvence, če območje RDMF geografsko ustreza sinhronemu območju;

44. „vozni red“ pomeni referenčni sklop vrednosti, ki predstavljajo proizvodnjo, odjem ali izmenjavo električne energije za določeno časovno periodo;

45. „faktor K območja ali bloka RDMF“ pomeni vrednost, izraženo v megavatih na hertz (MW/Hz), ki je kar najbližja vsoti ali presega vsoto avtomatske regulacije proizvodnje, samoregulacije bremena in prispevka k rezervi za vzdrževanje frekvence v zvezi z največjim stacionarnim odstopanjem frekvence;

46. „lokalno stanje“ pomeni opredelitev stanja pripravljenosti, kriznega stanja ali stanja razpada, kadar ni nevarnosti, da bi se posledice razširile ter presegle regulacijsko območje, vključno s povezovalnimi daljnovodi, priključenimi na to regulacijsko območje;

47. „največje stacionarno odstopanje frekvence“ pomeni največje predvideno odstopanje frekvence po pojavu odstopanja, ki je enako referenčnemu incidentu ali manjše od referenčnega incidenta, pri katerem se sistemska frekvenca v skladu z načrti stabilizira;

48. „opazovano območje“ pomeni lastni prenosni sistem sistemskega operaterja prenosnega omrežja ter pomembne dele distribucijskih sistemov in prenosnih sistemov sosednjih sistemskih operaterjev prenosnih omrežij, v zvezi s katerimi sistemski operater prenosnega omrežja izvaja spremljanje v realnem času in modeliranje, da ohrani obratovalno sigurnost na svojem regulacijskem območju, vključno s povezovalnimi daljnovodi;

49. „sosednji sistemski operaterji prenosnih omrežij“ pomeni sistemske operaterje prenosnih omrežij, ki so neposredno povezani prek vsaj enega povezovalnega daljnovoda za izmenični ali enosmerni tok;

50. „sigurnostna analiza obratovanja“ pomeni vse računalniške, ročne in avtomatske dejavnosti, ki se izvedejo, da se ocenijo obratovalna sigurnost prenosnega sistema in popravni ukrepi, potrebni za ohranitev obratovalne sigurnosti;

51. „kazalniki sigurnosti obratovanja“ pomeni kazalnike, ki jih sistemski operaterji prenosnih omrežij uporabljajo za spremljanje obratovalne sigurnosti v smislu stanja sistema ter okvar in motenj, ki vplivajo na obratovalno sigurnost;

52. „razvrščanje obratovalne sigurnosti“ pomeni razvrščanje, ki ga sistemski operaterji prenosnih omrežij uporabljajo za spremljanje obratovalne sigurnosti na podlagi kazalnikov sigurnosti obratovanja;

53. „preskusi v obratovanju“ pomeni preskuse, ki jih sistemski operater prenosnega omrežja ali sistemski operater distribucijskega omrežja izvaja za vzdrževanje, razvoj praks obratovanja sistema in usposabljanja ter za pridobitev informacij o obnašanju prenosnega sistema v neobičajnih razmerah v sistemu, ter preskuse, ki jih za podobne namene na svojih objektih izvajajo pomembni uporabniki omrežja;

54. „navadni nepredvideni dogodek“ pomeni pojav nepredvidenega dogodka na eni veji ali pri injekciji;

55. „neobvladljiv nepredvideni dogodek“ pomeni sočasen pojav več nepredvidenih dogodkov, ki nimajo skupnega razloga, ali izgubo elektroenergijskih modulov, pri čemer skupna izguba proizvodne zmogljivosti presega referenčni incident;

56. „gradient spreminjanja moči“ pomeni hitrost spremembe delovne moči, ki jo povzroči elektroenergijski modul, odjemni objekt ali sistem HVDC;

57. „rezerva jalove moči“ pomeni jalovo moč, ki je na voljo za ohranjanje napetosti;

58. „referenčni incident“ pomeni največje trenutno pozitivno ali negativno odstopanje moči med proizvodnjo in odjemom na sinhronem območju, ki se upošteva pri določanju obsega RVF;

59. „kotna stabilnost“ pomeni sposobnost sinhronskih strojev, da ostanejo v sinhronizmu v N-situaciji in po pojavu motnje;

60. „varnostni načrt“ pomeni načrt, ki vsebuje oceno tveganja za kritična sredstva sistemskega operaterja prenosnega omrežja na podlagi scenarijev večjih fizičnih in kibernetskih nevarnosti ter oceno morebitnih učinkov;

61. „meje stabilnosti“ pomeni dovoljene meje za obratovanje prenosnega sistema v smislu upoštevanja meja napetostne stabilnosti, kotne stabilnosti in frekvenčne stabilnosti;

62. „stanje širšega območja“ pomeni opredelitev stanja pripravljenosti, kriznega stanja ali stanja razpada, če obstaja tveganje širitve na interkonekcijske prenosne sisteme;

63. „načrt ohranitve sistema“ pomeni tehnične in organizacijske ukrepe, ki se izvedejo za preprečitev širjenja ali poslabšanja motnje v prenosnem sistemu, da se preprečita motnja stanja širšega območja in stanje razpada;

64. „topologija“ pomeni podatke v zvezi s povezljivostjo različnih elementov prenosnega sistema ali distribucijskega sistema v postaji ter vključuje električno konfiguracijo in položaj odklopnikov in ločilnikov;

65. „dovoljene prehodne preobremenitve“ pomeni začasne preobremenitve elementov prenosnega sistema, ki so dopustne za določeno periodo in ne povzročajo fizične škode elementom prenosnega sistema, če se upoštevajo opredeljeno trajanje in pragi;

66. „navidezni povezovalni daljnovod“ pomeni dodaten vhodni signal regulatorjev zadevnih območij RDMF, ki ima enak učinek kot merjena vrednost fizičnega povezovalnega daljnovoda in omogoča izmenjavo električne energije med posameznimi območji;

67. „naprave za krmiljenje pretokov moči v omrežju“ (v nadaljnjem besedilu: naprave FACTS) pomeni opremo za prenos električne energije z izmeničnim tokom, ki zagotavlja večjo možnost regulacije in zmogljivost prenosa delovne moči;

68. „zadostnost“ pomeni sposobnost območja za napajanje odjema na navedenem območju;

69. „agregirani neto zunanji vozni red“ pomeni vozni red, ki predstavlja neto agregacijo vseh zunanjih voznih redov sistemskega operaterja prenosnega omrežja in čezmejnih zunanjih voznih redov med dvema območjema voznih redov ali med območjem voznih redov in skupino drugih območij voznih redov;

70. „načrt razpoložljivosti“ pomeni kombinacijo vseh načrtovanih statusov razpoložljivosti ključnega sredstva za določeno časovno periodo;

71. „status razpoložljivosti“ pomeni sposobnost elektroenergijskega modula, elementa omrežja ali odjemnega objekta, da zagotavlja storitev za določeno časovno periodo ne glede na to, ali obratuje;

72. „blizu realnega časa“ pomeni, da med zadnjim zaprtjem trgovanja znotraj dneva in realnim časom preteče največ 15 minut;

73. „vozni red odjema“ pomeni vozni red, ki predstavlja odjem odjemnega objekta ali skupine odjemnih objektov;

74. „podatkovno okolje za načrtovanje obratovanja ENTSO za električno energijo“ pomeni nabor programov in opreme za shranjevanje, izmenjavo in upravljanje podatkov, ki jih sistemski operaterji prenosnih omrežij uporabljajo pri postopkih načrtovanja obratovanja;

75. „zunanji komercialni vozni red“ pomeni vozni red, ki predstavlja komercialno izmenjavo električne energije med udeleženci na trgu z različnih območij voznih redov;

76. „zunanji vozni red sistemskega operaterja prenosnega omrežja“ pomeni vozni red, ki predstavlja izmenjavo električne energije med sistemskimi operaterji prenosnih omrežij na različnih območjih voznih redov;

77. „nujni izklop“ pomeni nenačrtovani umik ključnega sredstva iz obratovanja iz katerega koli nujnega razloga, nad katerim operater zadevnega sredstva pri operativnem vodenju obratovanja nima nadzora;

78. „vozni red proizvodnje“ pomeni vozni red, ki predstavlja proizvodnjo električne energije elektroenergijskega modula ali skupine elektroenergijskih modulov;

79. „notranji komercialni vozni red“ pomeni vozni red, ki predstavlja komercialno izmenjavo električne energije na območju voznih redov med različnimi udeleženci na trgu;

80. „notranje ključno sredstvo“ pomeni ključno sredstvo, ki je del regulacijskega območja sistemskega operaterja prenosnega omrežja, ali ključno sredstvo, ki je v distribucijskem sistemu, vključno z zaprtim distribucijskim sistemom, ki je neposredno ali posredno priključen na regulacijsko območje navedenega sistemskega operaterja prenosnega omrežja;

81. „netiran vozni red AC-izmenjav“ pomeni neto agregacijo vseh zunanjih voznih redov AC-izmenjav območja;

82. „regija za usklajevanje izklopov“ pomeni skupino regulacijskih območij, za katero sistemski operaterji prenosnih omrežij opredelijo postopke za spremljanje in po potrebi uskladijo statuse razpoložljivosti ključnih sredstev v vseh časovnih obdobjih;

83. „ključni odjemni objekt“ pomeni odjemni objekt, ki sodeluje pri usklajevanju izklopov in katerega status razpoložljivosti vpliva na čezmejno obratovalno sigurnost;

84. „ključno sredstvo“ pomeni vsak ključni odjemni objekt, elektroenergijski modul ali element omrežja, ki sodeluje pri usklajevanju izklopov;

85. „ključni element omrežja“ pomeni vsako komponento prenosnega sistema, vključno s povezovalnimi daljnovodi, ali distribucijskega sistema, vključno z zaprtim distribucijskim sistemom, kot je vod, tokokrog, transformator, prečni transformator ali naprava za kompenzacijo jalove moči, ki sodeluje pri usklajevanju izklopov in katere status razpoložljivosti vpliva na čezmejno obratovalno sigurnost;

86. „nezdružljivost načrtovanih izklopov“ pomeni stanje, v katerem kombinacija statusa razpoložljivosti enega ali več ključnih elementov omrežja, elektroenergijskih modulov in/ali odjemnih objektov ter najboljše ocene predvidenega stanja omrežja povzroči prekoračitev meja obratovalne sigurnosti, pri čemer se upoštevajo popravni ukrepi brez stroškov, ki so na voljo sistemskemu operaterju prenosnega omrežja;

87. „agent za načrtovanje izklopov“ pomeni subjekt, katerega naloga je načrtovanje statusa razpoložljivosti ključnega elektroenergijskega modula, odjemnega objekta ali elementa omrežja;

88. „ključni elektroenergijski modul“ pomeni elektroenergijski modul, ki sodeluje pri usklajevanju izklopov in katerega status razpoložljivosti vpliva na čezmejno obratovalno sigurnost;

89. „regijski koordinator sigurnega obratovanja“ pomeni subjekt ali subjekte, ki jih imajo v lasti ali jih nadzirajo sistemski operaterji prenosnih omrežij, na enem ali več območjih določanja zmogljivosti, ki opravljajo naloge, povezane z regionalnim usklajevanjem sistemskih operaterjev prenosnih omrežij;

90. „agent za vozne rede“ pomeni subjekt ali subjekte, katerih naloga je zagotavljanje voznih redov od udeležencev na trgu do sistemskih operaterjev prenosnih omrežij ali, kjer je primerno, tretjih oseb;

91. „območje voznih redov“ pomeni območje, na katerem zaradi obratovalnih ali organizacijskih potreb veljajo obveznosti sistemskih operaterjev prenosnih omrežij glede voznih redov;

92. „za teden vnaprej“ pomeni v tednu pred koledarskim tednom obratovanja;

93. „za leto vnaprej“ pomeni v letu pred koledarskim letom obratovanja;

94. „prizadeti sistemski operater prenosnega omrežja“ pomeni sistemskega operaterja prenosnega omrežja, za katerega analizo in ohranjanje obratovalne sigurnosti so potrebne informacije o izmenjavi rezerv in/ali souporabi rezerv in/ali postopku netiranja odstopanj in/ali procesu čezmejne aktivacije;

95. „rezervna zmogljivost“ pomeni obseg RVF, RPF ali RN, ki mora biti na voljo sistemskemu operaterju prenosnega omrežja;

96. „izmenjava rezerv“ pomeni možnost sistemskega operaterja prenosnega omrežja, da dostopa do rezervne zmogljivosti, priključene na drugo območje RDMF, blok RDMF ali sinhrono območje, da izpolni zahteve za rezerve, ki jih opredeli na podlagi svojega postopka določanja obsega RVF, RPF ali RN, pri čemer je navedena rezervna zmogljivost namenjena izključno navedenemu sistemskemu operaterju prenosnega omrežja in je drugi sistemski operaterji prenosnih omrežij ne upoštevajo pri izpolnjevanju zahtev za rezerve, ki jih opredelijo na podlagi svojih postopkov določanja obsega rezerv;

97. „souporaba rezerv“ pomeni mehanizem, v okviru katerega več sistemskih operaterjev prenosnih omrežij upošteva isto rezervno zmogljivost – RVF, RPF ali RN –, da izpolnijo svoje zahteve glede rezerv, ki jih opredelijo na podlagi svojih postopkov določanja obsega rezerv;

98. „čas sprožitve stanja pripravljenosti“ pomeni čas, potreben za aktivacijo stanja pripravljenosti;

99. „avtomatska RPF“ pomeni RPF, ki jo lahko aktivira avtomatski regulacijski sistem;

100. „zakasnitev aktivacije avtomatske RPF“ pomeni časovno periodo med tem, ko regulator za povrnitev frekvence določi novo želeno vrednost, in začetkom fizične dobave avtomatske RPF;

101. „čas za polno aktivacijo avtomatske RPF“ pomeni časovno periodo med tem, ko regulator za povrnitev frekvence določi novo želeno vrednost, in ustrezno aktivacijo ali deaktivacijo avtomatske RPF;

102. „podatki o povprečnem ORPF“ pomeni nabor podatkov, ki obsegajo povprečno vrednost evidentiranega trenutnega ORPF območja RDMF ali bloka RDMF v določeni izmerjeni časovni periodi;

103. „regulacijsko zmogljivost zagotavljajoči sistemski operater prenosnega omrežja“ pomeni sistemskega operaterja prenosnega omrežja, ki sproži aktivacijo svoje rezervne zmogljivosti za regulacijsko zmogljivost prejemajočega sistemskega operaterja prenosnega omrežja pod pogoji iz sporazuma o souporabi rezerv;

104. „regulacijsko zmogljivost prejemajoči sistemski operater prenosnega omrežja“ pomeni sistemskega operaterja prenosnega omrežja, ki izračuna rezervno zmogljivost ob upoštevanju rezervne zmogljivosti, dostopne prek regulacijsko zmogljivost zagotavljajočega sistemskega operaterja prenosnega omrežja pod pogoji iz sporazuma o souporabi rezerv;

105. „postopek uporabe meril“ pomeni postopek izračuna ciljnih parametrov za sinhrono območje, blok RDMF in območje RDMF na podlagi podatkov, pridobljenih s postopkom zbiranja in zagotavljanja podatkov;

106. „postopek zbiranja in zagotavljanja podatkov“ pomeni postopek zbiranja nabora podatkov, potrebnih za izvedbo meril za oceno kakovosti frekvence;

107. „proces čezmejne aktivacije RPF“ pomeni proces, o katerem se dogovorijo sistemski operaterji prenosnih omrežij, ki sodelujejo pri procesu, ki omogoča aktivacijo RPF, priključene na drugem območju RDMF, z ustreznim popravkom vhodnega signala vključenih PPF;

108. „proces čezmejne aktivacije RN“ pomeni proces, o katerem se dogovorijo sistemski operaterji prenosnih omrežij, ki sodelujejo pri procesu, ki omogoča aktivacijo RN, priključene na drugem območju RDMF, z ustreznim popravkom vhodnega signala vključenih procesov nadomestitve rezerve

109. „incident za določanje obsega rezerv“ pomeni največje predvideno trenutno odstopanje delovne moči v bloku RDMF v pozitivni in negativni smeri;

110. „odstopanje sinhronega časa“ pomeni časovno razliko med sinhronim časom in usklajenim svetovnim časom (UTC);

111. „odstopanje frekvence pri polni aktivaciji RVF“ pomeni naznačeno vrednost odstopanja frekvence, pri kateri se v celoti aktivira RVF na sinhronem območju;

112. „čas za polno aktivacijo RVF“ pomeni časovno periodo med pojavom referenčnega incidenta in ustrezno polno aktivacijo RVF;

113. „obveznost za RVF“ pomeni tisti del celotne RVF, za katerega je odgovoren sistemski operater prenosnega omrežja;

114. „proces vzdrževanja frekvence“ (v nadaljnjem besedilu: PVF) pomeni proces za stabilizacijo sistemske frekvence z izravnavo odstopanj z uporabo ustreznih rezerv;

115. „postopek spajanja frekvence“ pomeni postopek, o katerem se dogovorijo vsi sistemski operaterji prenosnih omrežij dveh sinhronih območij in ki omogoča povezovanje aktivacije RVF s prilagoditvijo pretokov HVDC med sinhronima območjema;

116. „parameter, ki določa kakovost frekvence“ pomeni glavne spremenljivke sistemske frekvence, ki opredeljujejo načela kakovosti frekvence;

117. „ciljni parameter kakovosti frekvence“ pomeni glavno ciljno sistemsko frekvenco, na podlagi katere se v normalnem obratovalnem stanju oceni obnašanje procesov aktivacije RVF, RPF in RN;

118. „merila za oceno kakovosti frekvence“ pomeni nabor izračunov na podlagi meritev sistemske frekvence, ki omogoča oceno kakovosti sistemske frekvence v primerjavi s ciljnimi parametri kakovosti frekvence;

119. „podatki za oceno kakovosti frekvence“ pomeni nabor podatkov, ki omogoča izračun meril za oceno kakovosti frekvence;

120. „območje za obnovitev frekvence“ pomeni območje sistemske frekvence, na katero se po pričakovanju v času obnovitve frekvence vrne sistemska frekvenca na sinhronih območjih Velike Britanije ter Irske in Severne Irske po pojavu odstopanja, ki je enako ali manjše od referenčnega incidenta;

121. „čas obnovitve frekvence“ za sinhroni območji Velike Britanije ter Irske in Severne Irske pomeni najdaljši predvideni čas po pojavu odstopanja, ki je manjše ali enako referenčnemu incidentu, v katerem se sistemska frekvenca vrne na največje stacionarno odstopanje frekvence;

122. „območje za povrnitev frekvence“ pomeni območje sistemske frekvence, na katero se po pričakovanju v času povrnitve frekvence vrne sistemska frekvenca na sinhronih območjih Velike Britanije, Irske in Severne Irske ter severne Evrope po pojavu odstopanja, ki je enako ali manjše od referenčnega incidenta;

123. „ciljni parametri ORPF“ pomeni glavne ciljne spremenljivke bloka RDMF, na podlagi katerih se določijo in ocenijo merila za določanje obsega RPF in RN bloka RDMF ter ki kažejo obnašanje bloka RDMF v normalnem obratovanju;

124. „izmenjava moči za povrnitev frekvence“ pomeni moč, ki se izmenja med območji RDMF v okviru procesa čezmejne aktivacije RPF;

125. „želena vrednost frekvence“ pomeni ciljno vrednost frekvence, ki se uporabi pri PPF in je opredeljena kot vsota nazivne sistemske frekvence in izravnalne vrednosti, potrebne za zmanjšanje odstopanja sinhronega časa;

126. „zahteve glede razpoložljivosti RPF“ pomeni sklop zahtev v zvezi z razpoložljivostjo RPF, ki jih opredelijo sistemski operaterji prenosnih omrežij bloka RDMF;

127. „pravila o določanju obsega RPF“ pomeni specifikacije za postopek določanja obsega RPF bloka RDMF;

128. „postopek netiranja odstopanj“ pomeni postopek, o katerem se dogovorijo sistemski operaterji prenosnih omrežij in ki omogoča preprečevanje sočasne aktivacije RPF v nasprotnih smereh, in sicer z upoštevanjem posameznih ORPF in aktivirane RPF ter ustreznim popravkom vhodnega signala pri vključenih PPF;

129. „izmenjava moči za netiranje odstopanj“ pomeni moč, ki se izmenja med območji RDMF v okviru postopka netiranja odstopanj;

130. „prvotna obveznost RVF“ pomeni obseg RVF, dodeljen sistemskemu operaterju prenosnega omrežja na podlagi ključa delitve;

131. „podatki o trenutni frekvenci“ pomeni nabor podatkov o meritvah splošne sistemske frekvence za sinhrono območje, pri čemer perioda merjenja traja eno sekundo ali manj, podatki pa se uporabljajo za oceno kakovosti sistemske frekvence;

132. „trenutno odstopanje frekvence“ pomeni nabor podatkov o meritvah odstopanj splošne sistemske frekvence za sinhrono območje, pri čemer perioda merjenja traja eno sekundo ali manj, podatki pa se uporabljajo za oceno kakovosti sistemske frekvence;

133. „podatki o trenutnem ORPF“ pomeni nabor podatkov o ORPF bloka RDMF, pri čemer perioda merjenja traja deset sekund ali manj, podatki pa se uporabljajo za oceno kakovosti sistemske frekvence;

134. „1. stopnja območja ORPF“ pomeni prvo območje, ki se uporablja za oceno kakovosti sistemske frekvence na ravni bloka RDMF in na katerem bi bilo treba ORPF ohraniti za določen delež časa;

135. „2. stopnja območja ORPF“ pomeni drugo območje, ki se uporablja za oceno kakovosti sistemske frekvence na ravni bloka RDMF in na katerem bi bilo treba ORPF ohraniti za določen delež časa;

136. „obratovalni sporazum bloka RDMF“ pomeni večstranski sporazum med vsemi sistemskimi operaterji prenosnih omrežij iz bloka RDMF, če ga upravlja več kot en sistemski operater prenosnega omrežja, in metodologijo za obratovanje bloka RDMF, ki jo enostransko sprejme zadevni sistemski operater prenosnega omrežja, če blok RDMF upravlja samo en sistemski operater prenosnega omrežja;

137. „izmenjava moči za nadomestitev“ pomeni moč, ki se izmenja med območji RDMF v okviru procesa čezmejne aktivacije RN;

138. „odstopanja bloka RDMF“ pomeni vsoto ORPF, aktivacije RPF in aktivacije RN v bloku RDMF ter izmenjave moči za netiranje odstopanj, izmenjave moči za povrnitev frekvence in izmenjave moči za nadomestitev med tem blokom RDMF in drugimi bloki RDMF;

139. „nadzornik bloka RDMF“ pomeni sistemskega operaterja prenosnega omrežja, odgovornega za zbiranje podatkov o merilih za oceno kakovosti frekvence in uporabo navedenih meril za blok RDMF;

140. „struktura regulacije delovne moči in frekvence“ pomeni osnovno strukturo, ki zajema vse zadevne vidike regulacije delovne moči in frekvence, zlasti posamezne odgovornosti in obveznosti ter vrste rezerv delovne moči in njihove namene;

141. „struktura odgovornosti pri procesih“ pomeni strukturo za določitev odgovornosti in obveznosti v zvezi z rezervami delovne moči na podlagi strukture regulacije sinhronega območja;

142. „struktura aktivacije procesov“ pomeni strukturo za razvrščanje procesov v zvezi z različnimi vrstami rezerv delovne moči glede na namen in aktivacijo;

143. „čas za polno aktivacijo ročne RPF“ pomeni časovno periodo med spremembo želene vrednosti in ustrezno aktivacijo ali deaktivacijo ročne RPF;

144. „največje trenutno odstopanje frekvence“ pomeni največjo predvideno absolutno vrednost trenutnega odstopanja frekvence po pojavu odstopanja, ki je enako referenčnemu incidentu ali manjše od njega, pri večjem odstopanju pa se aktivirajo krizni ukrepi;

145. „območje nadzora“ pomeni celotno sinhrono območje ali njegov del, ki je fizično razmejeno z merilnimi mesti na povezovalnih daljnovodih do drugih območij nadzora in ga upravlja en ali več sistemskih operaterjev prenosnih omrežij, ki izpolnjujejo obveznosti območja nadzora;

146. „predhodno ugotavljanje sposobnosti“ pomeni postopek preverjanja skladnosti enote ali skupine za zagotavljanje rezerv z zahtevami, ki jih določi sistemski operater prenosnega omrežja;

147. „obdobje spreminjanja moči“ pomeni časovno periodo, ki poteka od določene začetne točke in v kateri se vhodna in/ali izhodna delovna moč poveča ali zmanjša;

148. „sistemski operater prenosnega omrežja, ki poda navodilo glede rezerv“ pomeni sistemskega operaterja prenosnega omrežja, odgovornega za podajanje navodil enoti ali skupini za zagotavljanje rezerv v zvezi z aktivacijo RPF in/ali RN;

149. „sistemski operater distribucijskega omrežja, na katerega je priključen vir rezerve“ pomeni sistemskega operaterja distribucijskega omrežja, odgovornega za distribucijsko omrežje, na katero je priključena enota ali skupina za zagotavljanje rezerv, ki zagotavlja rezerve sistemskemu operaterju prenosnega omrežja;

150. „sistemski operater prenosnega omrežja s priključenimi viri rezerv“ pomeni sistemskega operaterja prenosnega omrežja, odgovornega za območje nadzora, na katero je priključena enota ali skupina za zagotavljanje rezerv;

151. „sistemski operater prenosnega omrežja, ki prejema rezerve“ pomeni sistemskega operaterja prenosnega omrežja, ki sodeluje pri izmenjavi s sistemskim operaterjem prenosnega omrežja s priključenimi viri rezerv in/ali enoto ali skupino za zagotavljanje rezerv, priključeno na drugo območje nadzora ali območje RDMF;

152. „proces nadomestitve rezerve“ (v nadaljnjem besedilu: PNR) pomeni proces za povrnitev aktivirane RPF, za sinhroni območji Velike Britanije ter Irske in Severne Irske pa tudi za povrnitev aktivirane RVF;

153. „zahteve glede razpoložljivosti RN“ pomeni sklop zahtev v zvezi z razpoložljivostjo RN, ki jih opredelijo sistemski operaterji prenosnih omrežij iz bloka RDMF;

154. „pravila o določanju obsega RN“ pomeni specifikacije za postopek določanja obsega RN bloka RDMF;

155. „standardno frekvenčno območje“ pomeni opredeljen simetrični interval okrog nazivne frekvence, v okviru katerega mora obratovati sistemska frekvenca sinhronega območja;

156. „standardno odstopanje frekvence“ pomeni absolutno vrednost odstopanja frekvence, ki omejuje standardno frekvenčno območje;

157. „stacionarno odstopanje frekvence“ pomeni absolutno vrednost odstopanja frekvence po pojavu odstopanja in stabilizaciji sistemske frekvence;

158. „nadzornik sinhronega območja“ pomeni sistemskega operaterja prenosnega omrežja, odgovornega za zbiranje podatkov o merilih za oceno kakovosti frekvence in uporabo navedenih meril za sinhrono območje;

159. „proces regulacije sinhronega časa“ pomeni proces za regulacijo časa, pri čemer je regulacija časa regulacijski ukrep, izveden za vrnitev odstopanja sinhronega časa, tj. razlike med sinhronim časom in usklajenim svetovnim časom, na nič.

Člen 4

Cilji in regulativni vidiki

1. Cilji te uredbe so:

(a) določiti skupne zahteve in načela glede obratovalne sigurnosti;

(b) določiti skupna načela načrtovanja obratovanja interkonekcijskih sistemov;

(c) določiti skupne procese in strukture regulacije delovne moči in frekvence;

(d) zagotoviti pogoje za ohranjanje obratovalne sigurnosti v vsej Uniji;

(e) zagotoviti pogoje za ohranjanje ravni kakovosti frekvence vseh sinhronih območij v Uniji;

(f) spodbujati usklajenost obratovanja sistema in načrtovanja obratovanja sistema;

(g) zagotavljati in krepiti preglednost in zanesljivost informacij o obratovanju prenosnega omrežja;

(h) prispevati k učinkovitemu delovanju in razvoju sistema za prenos električne energije ter elektroenergetskega sektorja v Uniji.

2. Države članice, pristojni organi in sistemski operaterji pri uporabi te uredbe:

(a) uporabljajo načeli sorazmernosti in nediskriminacije;

(b) zagotavljajo preglednost;

(c) uporabljajo načelo optimizacije med najvišjim celotnim izkoristkom in najnižjimi skupnimi stroški za vse vključene strani;

(d) zagotavljajo, da sistemski operaterji prenosnih omrežij za zagotovitev sigurnosti in stabilnosti omrežja čim bolj uporabljajo tržne mehanizme;

(e) spoštujejo odgovornost zadevnega sistemskega operaterja prenosnega omrežja, da se zagotovi sigurnost sistema, tudi v skladu z zahtevami nacionalne zakonodaje;

(f) se posvetujejo z zadevnimi SODO in upoštevajo morebitne učinke na njihov sistem ter

(g) upoštevajo dogovorjene evropske standarde in tehnične specifikacije.

Člen 5

Pogoji ali metodologije sistemskih operaterjev prenosnih omrežij

1. Sistemski operaterji prenosnih omrežij razvijejo pogoje ali metodologije, potrebne v skladu s to uredbo, ter jih v ustreznih rokih iz te uredbe predložijo v odobritev pristojnim regulativnim organom v skladu s členom 6(2) in (3) ali subjektu, ki ga je imenovala država članica, v skladu s členom 6(4).

2. Če mora predlog pogojev ali metodologij v skladu s to uredbo oblikovati in o njem doseči soglasje več kot en sistemski operater prenosnega omrežja, udeleženi sistemski operaterji prenosnih omrežij tesno sodelujejo. Sistemski operaterji prenosnih omrežij s pomočjo ENTSO za električno energijo o napredku pri razvoju navedenih pogojev ali metodologij redno obveščajo regulativne organe in Agencijo.

3. Če sistemski operaterji prenosnih omrežij, ki odločajo o predlogih pogojev ali metodologij v skladu s členom 6(2), ne morejo doseči soglasja, sprejmejo odločitev s kvalificirano večino. Za kvalificirano večino za predloge v skladu s členom 6(2) je potrebna večina:

(a) sistemskih operaterjev prenosnega omrežja, ki predstavljajo najmanj 55 % držav članic, ter

(b) sistemskih operaterjev prenosnih omrežij, ki predstavljajo države članice, v katerih je najmanj 65 % prebivalcev Unije.

4. Manjšina, ki lahko prepreči sprejetje odločitev v skladu s členom 6(2), mora zajemati sistemske operaterje prenosnih omrežij, ki predstavljajo najmanj štiri države članice, v nasprotnem primeru se šteje, da je kvalificirana večina dosežena.

5. Če so zadevne regije sestavljene iz več kot pet držav članic in če sistemski operaterji prenosnih omrežij, ki odločajo o predlogih pogojev ali metodologij v skladu s členom 6(3), ne morejo doseči soglasja, sprejmejo odločitev s kvalificirano večino. Za kvalificirano večino za predloge v skladu s členom 6(3) je potrebna večina:

(a) sistemskih operaterjev prenosnih omrežij, ki predstavljajo najmanj 72 % zadevnih držav članic, ter

(b) sistemskih operaterjev prenosnih omrežij, ki predstavljajo države članice, v katerih je najmanj 65 % prebivalcev zadevne regije.

6. Manjšina, ki lahko prepreči sprejetje odločitev v skladu s členom 6(3), mora vključevati vsaj najmanjše število sistemskih operaterjev prenosnih omrežij, ki predstavljajo več kot 35 % prebivalcev udeleženih držav članic, ter sistemske operaterje prenosnih omrežij, ki predstavljajo vsaj še eno zadevno državo članico, v nasprotnem primeru se šteje, da je kvalificirana večina dosežena.

7. Sistemski operaterji prenosnih omrežij, ki odločajo o predlogih pogojev ali metodologij v skladu s členom 6(3) v zvezi z regijami, ki jih sestavlja pet držav članic ali manj, odločajo s soglasjem.

8. Pri odločanju sistemskih operaterjev prenosnih omrežij v skladu z odstavkoma 3 in 4 se dodeli en glas na državo članico. Če je na ozemlju države članice več kot en sistemski operater prenosnega omrežja, država članica razdeli glasovalne pravice med sistemske operaterje prenosnih omrežij.

9. Če sistemski operaterji prenosnih omrežij ne predložijo predloga pogojev ali metodologij regulativnim organom v skladu s členom 6(2) in (3) ali subjektom, ki so jih imenovale države članice, v skladu s členom 6(4), v rokih iz te uredbe, pristojnim regulativnim organom in Agenciji predložijo ustrezne osnutke pogojev ali metodologij ter pojasnijo, zakaj niso sprejeli dogovora. Agencija obvesti Komisijo in v sodelovanju s pristojnimi regulativnimi organi na zahtevo Komisije razišče razloge, zaradi katerih dogovor ni bil sprejet, ter o njih obvesti Komisijo. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, da omogoči sprejetje zahtevanih pogojev ali metodologij v štirih mesecih po prejemu informacij Agencije.

Člen 6

Odobritev pogojev ali metodologij sistemskih operaterjev prenosnih omrežij

1. Vsak regulativni organ odobri pogoje ali metodologije, ki jih razvijejo sistemski operaterji prenosnih omrežij, v skladu z odstavkoma 2 in 3. Subjekt, ki ga imenuje država članica, odobri pogoje ali metodologije, ki jih razvijejo sistemski operaterji prenosnih omrežij, v skladu z odstavkom 4. Imenovani subjekt je regulativni organ, razen če država članica ne določi drugače.

2. Predloge naslednjih pogojev ali metodologij odobrijo vsi regulativni organi Unije, pri čemer lahko država članica predloži mnenje o predlogih zadevnemu regulativnemu organu:

(a) ključne organizacijske zahteve, vloge in odgovornosti za izmenjavo podatkov v zvezi z obratovalno sigurnostjo v skladu s členom 40(6);

(b) metodologijo za oblikovanje skupnih modelov omrežja v skladu s členom 67(1) in členom 70;

(c) metodologijo za usklajeno sigurnostno analizo obratovanja v skladu s členom 75.

3. Predloge naslednjih pogojev ali metodologij odobrijo vsi regulativni organi zadevne regije, pri čemer lahko država članica predloži mnenje o predlogih zadevnemu regulativnemu organu:

(a) metodologijo za vsako sinhrono območje za opredelitev minimalne vztrajnosti v skladu s členom 39(3)(b);

(b) skupne določbe za vsako območje določanja zmogljivosti za regionalno usklajevanje sigurnosti obratovanja v skladu s členom 76;

(c) metodologijo, vsaj za posamezno sinhrono območje, za oceno pomembnosti sredstev za usklajevanje izklopov v skladu s členom 84;

(d) metodologije, pogoje in vrednosti, vključene v obratovalne sporazume sinhronih območij v skladu s členom 118, ki zadevajo: (i) parametre, ki določajo kakovost frekvence, in ciljni parameter kakovosti frekvence v skladu s členom 127; (ii) pravila o določanju obsega za RVF v skladu s členom 153; (iii) dodatne lastnosti RVF v skladu s členom 154(2); (iv) za sinhroni območji Velike Britanije ter Irske in Severne Irske ukrepe za zagotovitev obnovitve zbiralnikov energije v skladu s členom 156(6)(b); (v) za sinhroni območji celinske Evrope in severne Evrope najkrajša perioda aktivacije, ki jo morajo dobavitelji RVF zagotoviti v skladu s členom 156(10); (vi) za sinhroni območji celinske Evrope in severne Evrope domneve in metodologijo za analizo stroškov in koristi v skladu s členom 156(11); (vii) za sinhrona območja, ki niso sinhrono območje celinske Evrope, po potrebi omejitve za izmenjavo RVF med sistemskimi operaterji prenosnih omrežij v skladu s členom 163(2); (viii) za sinhroni območji Velike Britanije ter Irske in Severne Irske metodologijo za določitev najmanjše zagotovljene zmogljivosti rezerve za RVF med sinhronimi območji, opredeljeno v skladu s členom 174(2)(b); (ix) omejitve obsega izmenjave RPF med sinhronimi območji, opredeljenimi v skladu s členom 176(1), in omejitve obsega souporabe RPF med sinhronimi območji, opredeljenimi v skladu s členom 177(1); (x) omejitve obsega izmenjave RN med sinhronimi območji, opredeljenimi v skladu s členom 178(1), in omejitve obsega souporabe RN med sinhronimi območji, opredeljenimi v skladu s členom 179(1);

(a) metodologije in pogoje, vključene v obratovalne sporazume blokov RDMF v členu 119, ki zadevajo: (i) omejitve spreminjanja moči za izhodno delovno moč v skladu s členom 137(3) in (4); (ii) ukrepe za usklajevanje za zmanjšanje ORPF v skladu s členom 152(14); (iii) ukrepe za zmanjšanje ORPF z zahtevo za spremembe proizvodnje ali odjema delovne moči pri elektroenergijskih modulih in odjemnih enotah v skladu s členom 152(16); (iv) pravila o določanju obsega RPF v skladu s členom 157(1);

(e) blažilne ukrepe za posamezno sinhrono območje ali blok RDMF v skladu s členom 138;

(f) skupne predloge za posamezno sinhrono območje za določitev blokov RDMF v skladu s členom 141(2).

4. Razen če država članica ne določi drugače, naslednje pogoje ali metodologije odobri vsak posamezen subjekt, ki ga v skladu z odstavkom 1 imenuje država članica:

(a) za sinhroni območji Velike Britanije ter Irske in Severne Irske predlog vsakega sistemskega operaterja prenosnega omrežja, v katerem je navedena stopnja izgube odjema, na kateri je prenosni sistem v stanju razpada;

(b) obseg izmenjave podatkov s sistemskimi operaterji distribucijskih omrežij in pomembnimi uporabniki omrežja v skladu s členom 40(5);

(c) dodatne zahteve za skupine za zagotavljanje RVF v skladu s členom 154(3);

(d) izvzetje skupin za zagotavljanje RVF iz zagotavljanja RVF v skladu s členom 154(4);

(e) za sinhroni območji celinske Evrope in severne Evrope predlog v zvezi z najkrajšo vmesno periodo aktivacije, ki jo morajo dobavitelji RVF zagotoviti na predlog sistemskega operaterja prenosnega omrežja v skladu s členom 156(9);

(f) tehnične zahteve za RPF, ki jih sistemski operater prenosnega omrežja opredeli v skladu s členom 158(3);

(g) zavrnitev zagotavljanja RPF skupinam za zagotavljanje RPF v skladu s členom 159(7);

(h) tehnične zahteve za priključitev enot za zagotavljanje RN in skupin za zagotavljanje RN, ki jih sistemski operater prenosnega omrežja opredeli v skladu s členom 161(3), ter

(i) zavrnitev zagotavljanja RN skupinam za zagotavljanje RN v skladu s členom 162(6).

5. Kadar se od posameznega zadevnega sistemskega operaterja ali zadevnega sistemskega operaterja prenosnega omrežja s to uredbo zahteva ali mu dovoljuje, da določi zahteve, ki jih odstavek 4 ne obsega, oziroma se o njih dogovori, lahko države članice od pristojnega regulativnega organa zahtevajo predhodno odobritev teh zahtev.

6. Predlog pogojev ali metodologij vključuje predlagani časovni okvir za njihovo izvajanje in opis njihovega pričakovanega vpliva na cilje te uredbe. Predlogi pogojev ali metodologij, ki jih mora odobriti več regulativnih organov ali vsi regulativni organi, se hkrati s predložitvijo regulativnim organom predložijo tudi Agenciji. Agencija na zahtevo pristojnih regulativnih organov v treh mesecih izda mnenje o predlogih pogojev ali metodologij.

7. Če je za odobritev pogojev ali metodologij potrebna odločitev več kot enega regulativnega organa, se pristojni regulativni organi posvetujejo, tesno sodelujejo med seboj in se usklajujejo, da sprejmejo dogovor. Kadar Agencija izda mnenje, ga pristojni regulativni organi upoštevajo. Regulativni organi sprejmejo odločitve o predloženih pogojih ali metodologijah v skladu z odstavkoma 2 in 3 v šestih mesecih od datuma, ko regulativni organ, oziroma kjer je primerno, zadnji zadevni regulativni organ prejme pogoje ali metodologije.

8. V skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 713/2009 o predloženih predlogih pogojev ali metodologij v šestih mesecih odloči Agencija, če se regulativni organi niso mogli sporazumeti v časovnem obdobju iz odstavka 7 ali na njihovo skupno zahtevo.

9. Če je za odobritev pogojev ali metodologij potrebna odločitev enega samega imenovanega subjekta v skladu z odstavkom 4, ta sprejme odločitev v šestih mesecih po prejemu pogojev ali metodologij.

10. Vsaka stranka se lahko pritoži zoper zadevnega sistemskega operaterja ali sistemskega operaterja prenosnega omrežja v zvezi z obveznostmi ali odločitvami navedenega zadevnega sistemskega operaterja ali sistemskega operaterja prenosnega omrežja iz te uredbe ter lahko pritožbo predloži regulativnemu organu, ki deluje kot organ za reševanje sporov in sprejme odločitev v dveh mesecih po prejemu pritožbe. Navedeni rok se lahko podaljša za dva meseca, če regulativni organ zahteva dodatne informacije. Navedeni podaljšani rok se lahko dodatno podaljša s soglasjem pritožnika. Odločitev regulativnega organa je zavezujoča, dokler se ne ovrže s pritožbo.

Člen 7

Spremembe pogojev ali metodologij sistemskih operaterjev prenosnih omrežij

1. Kadar eden ali več regulativnih organov zahteva spremembo zaradi odobritve pogojev ali metodologij, predloženih v skladu z odstavkoma 2 in 3 člena 6, zadevni sistemski operaterji prenosnih omrežij v dveh mesecih od zahteve regulativnih organov v odobritev predložijo predlog spremenjenih pogojev ali metodologij. Pristojni regulativni organi o spremenjenih pogojih ali metodologijah odločijo v dveh mesecih po njihovi predložitvi.

2. Kadar imenovani subjekt zahteva spremembo zaradi odobritve pogojev ali metodologij, predloženih v skladu s členom 6(4), zadevni sistemski operater prenosnega omrežja v dveh mesecih od zahteve imenovanega subjekta v odobritev predloži predlog spremenjenih pogojev ali metodologij. Imenovani subjekt o spremenjenih pogojih ali metodologijah odloči v dveh mesecih po njihovi predložitvi.

3. V skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 713/2009 o spremenjenih pogojih ali metodologijah v šestih mesecih odloči Agencija, če se pristojni regulativni organi ne sporazumejo o pogojih ali metodologijah v skladu z odstavkoma 2 in 3 člena 6 v roku dveh mesecev, ali na njihovo skupno zahtevo. Če zadevni sistemski operaterji prenosnih omrežij ne predložijo predloga spremenjenih pogojev ali metodologij, se uporablja postopek iz člena 5(7).

4. Sistemski operaterji prenosnih omrežij, pristojni za pripravo predloga pogojev ali metodologij, ali regulativni organi ali imenovani subjekti, pristojni za njihovo sprejetje v skladu z odstavki 2, 3 in 4 člena 6, lahko zahtevajo spremembe navedenih pogojev ali metodologij. Predlogi sprememb pogojev ali metodologij se po potrebi predložijo v posvetovanje v skladu s postopkom iz člena 11 ter odobrijo v skladu s postopkom iz členov 5 in 6.

Člen 8

Objava na internetu

1. Sistemski operaterji prenosnih omrežij, pristojni za določitev pogojev ali metodologij v skladu s to uredbo, te pogoje ali metodologije objavijo na internetu, ko jih odobrijo pristojni regulativni organi, ali kadar taka odobritev ni potrebna, po njihovi določitvi, razen kadar se take informacije štejejo za zaupne v skladu s členom 12.

2. Objava zadeva tudi:

(a) izboljšave orodij za obvladovanje obratovanja omrežja v skladu s členom 55(1)(e);

(b) ciljne parametre ORPF v skladu s členom 128;

(c) omejitve spreminjanja moči na ravni sinhronega območja v skladu s členom 137(1);

(d) omejitve spreminjanja moči na ravni bloka RDMF v skladu s členom 137(3);

(e) ukrepe, sprejete v stanju pripravljenosti zaradi nezadostnih rezerv delovne moči v skladu s členom 152(11), ter

(f) zahtevo, ki jo sistemski operater prenosnega omrežja s priključenimi viri rezerv predloži dobavitelju RVF, glede dajanja informacij na voljo v realnem času v skladu s členom 154(11).

Člen 9

Vračilo stroškov

1. Stroške, ki jih imajo sistemski operaterji in so predmet reguliranja omrežnih tarif in ki izhajajo iz obveznosti iz te uredbe, ocenijo zadevni regulativni organi. Stroški, ki se ocenijo kot razumni, učinkoviti in sorazmerni, se povrnejo z omrežnimi tarifami ali drugimi ustreznimi mehanizmi.

2. Če zadevni regulativni organi tako zahtevajo, sistemski operaterji iz odstavka 1 v treh mesecih po zahtevi zagotovijo informacije, potrebne za oceno nastalih stroškov.

Člen 10

Sodelovanje zainteresiranih strani

Agencija v tesnem sodelovanju z ENTSO za električno energijo organizira udeležbo zainteresiranih strani v zvezi s sigurnim obratovanjem sistema in drugimi vidiki izvajanja te uredbe. Takšna udeležba vključuje redne sestanke z zainteresiranimi stranmi, na katerih se opredelijo težave in predlagajo izboljšave, ki so povezane s sigurnim obratovanjem sistema.

Člen 11

Javno posvetovanje

1. Sistemski operaterji prenosnih omrežij, pristojni za predložitev predlogov pogojev ali metodologij ali njihove spremembe v skladu s to uredbo, se z zainteresiranimi stranmi, med drugim z zadevnimi organi posamezne države članice, posvetujejo o osnutkih predlogov pogojev ali metodologij iz člena 6(2) in (3). Posvetovanje traja najmanj en mesec.

2. Predlogi pogojev ali metodologij, ki jih sistemski operaterji prenosnih omrežij predložijo na ravni Unije, se objavijo in predložijo v javno posvetovanje na ravni Unije. Predlogi, ki jih sistemski operaterji prenosnih omrežij predložijo na regionalni ravni, se predložijo v javno posvetovanje vsaj na regionalni ravni. Stranke, ki predložijo predloge na dvostranski ali večstranski ravni, izvedejo javno posvetovanje vsaj v zadevnih državah članicah.

3. Sistemski operaterji prenosnih omrežij, pristojni za pripravo predloga pogojev ali metodologij, pred predložitvijo predloga v regulativno odobritev ustrezno upoštevajo stališča zainteresiranih strani, ki izhajajo iz posvetovanj. V vseh primerih se ob predložitvi predloga zagotovi tehtna utemeljitev razlogov za vključitev ali izključitev stališč, ki izhajajo iz posvetovanja, ter se pravočasno objavi pred objavo predloga pogojev ali metodologij ali hkrati z njo.

Člen 12

Obveznosti glede zaupnosti

1. Za vse zaupne informacije, ki se prejmejo, izmenjajo ali posredujejo v skladu s to uredbo, veljajo pogoji o varovanju poslovne skrivnosti iz odstavkov 2, 3 in 4.

2. Obveznost varovanja poslovne skrivnosti se uporablja za vse osebe, za katere veljajo določbe te uredbe.

3. Brez poseganja v zadeve, za katere velja nacionalno pravo, druge določbe te uredbe ali druga zadevna zakonodaja Unije, se zaupne informacije, ki jih osebe ali regulativni organi iz odstavka 2 prejmejo pri opravljanju svojih dolžnosti, ne smejo razkriti nobeni drugi osebi ali organu.

4. Brez poseganja v zadeve, za katere velja nacionalna zakonodaja ali zakonodaja Unije, lahko regulativni organi, organi ali osebe, ki prejmejo zaupne informacije v skladu s to uredbo, te uporabijo le za opravljanje svojih dolžnosti na podlagi te uredbe.

Člen 13

Sporazumi s sistemskimi operaterji prenosnih omrežij, ki jih ta uredba ne zavezuje

Kadar sinhrono območje zajema sistemske operaterje prenosnih omrežij Unije in tretjih držav, si vsi sistemski operaterji prenosnih omrežij Unije na zadevnem sinhronem območju prizadevajo, da bi v 18 mesecih po začetku veljavnosti te uredbe s sistemskimi operaterji prenosnih omrežij tretjih držav, ki jih ta uredba ne zavezuje, sklenili sporazum, s katerim se določijo temelji sodelovanja na področju sigurnega obratovanja sistema in ureditve za skladnost sistemskih operaterjev prenosnih omrežij iz tretjih držav z obveznostmi, ki jih določa ta uredba.

Člen 14

Spremljanje

1. ENTSO za električno energijo spremlja izvajanje te uredbe v skladu s členom 8(8) Uredbe (ES) št. 714/2009. Spremljanje zajema vsaj naslednje zadeve:

(a) kazalnike sigurnosti obratovanja v skladu s členom 15;

(b) regulacijo delovne moči in frekvence v skladu s členom 16;

(c) oceno regionalnega usklajevanja v skladu s členom 17;

(d) opredelitev razlik v izvajanju te uredbe, kar zadeva pogoje ali metodologije iz člena 6(3), na nacionalni ravni;

(e) opredelitev dodatnih izboljšav orodij in storitev v skladu s pododstavkoma (a) in (b) člena 55 poleg izboljšav, ki jih sistemski operaterji prenosnih omrežij opredelijo v skladu s členom 55(e);

(f) opredelitev izboljšav v letnem poročilu o lestvici za razvrščanje incidentov v skladu s členom 15, potrebnih za podporo trajnostni in dolgoročni obratovalni sigurnosti, ter

(g) opredelitev morebitnih težav v zvezi s sodelovanjem pri sigurnem obratovanju sistema s sistemskimi operaterji prenosnih omrežij iz tretjih držav.

2. Agencija v sodelovanju z ENTSO za električno energijo v 12 mesecih po začetku veljavnosti te uredbe pripravi seznam zadevnih informacij, ki jih ENTSO za električno energijo Agenciji posreduje v skladu s členom 8(9) in členom 9(1) Uredbe (ES) št. 714/2009. Seznam zadevnih informacij se lahko posodablja. ENTSO za električno energijo informacije, ki jih zahteva Agencija, hrani v digitalnem arhivu podatkov, in to v izčrpnem in standardiziranem formatu.

3. Zadevni sistemski operaterji prenosnih omrežij ENTSO za električno energijo predložijo informacije, potrebne za izvajanje nalog iz odstavkov 1 in 2.

4. Sistemski operaterji distribucijskih omrežij na podlagi zahteve regulativnega organa sistemskim operaterjem prenosnih omrežij predložijo informacije na podlagi odstavka 2, razen če niso navedene informacije regulativnim organom, sistemskim operaterjem prenosnih omrežij, Agenciji ali ENTSO za električno energijo že na voljo v zvezi z njihovimi nalogami spremljanja izvajanja, da se prepreči podvajanje informacij.

Člen 15

Letno poročilo o kazalnikih sigurnosti obratovanja

1. ENTSO za električno energijo do 30. septembra objavi letno poročilo na podlagi lestvice za razvrščanje incidentov, sprejete v skladu s členom 8(3)(a) Uredbe (ES) št. 714/2009. Agencija lahko zagotovi svoje mnenje o formatu in vsebini navedenega letnega poročila, vključno z geografskim območjem sporočenih incidentov, električnimi soodvisnostmi regulacijskih območij sistemskih operaterjev prenosnih omrežij in vsemi zadevnimi preteklimi informacijami.

2. Sistemski operaterji prenosnih omrežij vsake države članice do 1. marca zagotovijo ENTSO za električno energijo podatke in informacije, potrebne za pripravo letnih poročil na podlagi lestvice za razvrščanje incidentov iz odstavka 1. Podatki, ki jih zagotovijo sistemski operaterji prenosnih omrežij, zajemajo predhodno leto.

3. Letna poročila iz odstavka 1 vsebujejo vsaj naslednje kazalnike sigurnosti obratovanja, pomembne za obratovalno sigurnost:

(a) število izklopov elementov prenosnega sistema na sistemskega operaterja prenosnega omrežja na leto;

(b) število izklopov objektov za proizvodnjo električne energije na sistemskega operaterja prenosnega omrežja na leto;

(c) nedobavljeno energijo na leto zaradi nenačrtovanega izklopa odjemnih objektov na sistemskega operaterja prenosnega omrežja;

(d) trajanje in število primerov, ko so bili sistemski operaterji prenosnih omrežij v pripravljenosti, in kriznih stanj;

(e) trajanje in število dogodkov, pri katerih je bilo ugotovljeno pomanjkanje rezerv, na sistemskega operaterja prenosnega omrežja;

(f) trajanje in število odstopanj napetosti, ki so presegala območja iz preglednic 1 in 2 Priloge II, na sistemskega operaterja prenosnega omrežja;

(g) število minut zunaj standardnega frekvenčnega območja in število minut zunaj 50 % največjega stacionarnega odstopanja frekvence na sinhrono območje;

(h) število ločitev sistema ali lokalnih stanj razpada ter

(i) število razpadov, ki so zajemali dva ali več sistemskih operaterjev prenosnih omrežij.

4. Letno poročilo iz odstavka 1 vsebuje naslednje kazalnike sigurnosti obratovanja, pomembne za načrtovanje obratovanja:

(a) število dogodkov, pri katerih je incident s seznama nepredvidenih dogodkov povzročil poslabšanje obratovalnega stanja sistema;

(b) število dogodkov iz točke (a), pri katerih so se obratovalne razmere sistema poslabšale zaradi nepričakovanih razlik pri prognozah obremenitve ali proizvodnje;

(c) število dogodkov, pri katerih so se obratovalne razmere sistema poslabšale zaradi izrednega nepredvidenega dogodka;

(d) število dogodkov iz točke (c), pri katerih so se obratovalne razmere sistema poslabšale zaradi nepričakovanih razlik pri prognozah obremenitve ali proizvodnje, ter

(e) število dogodkov, ki so povzročili poslabšanje obratovalnih razmer sistema zaradi pomanjkanja rezerv delovne moči.

5. V letnih poročilih so pojasnjeni razlogi za incidente na stopnjah 2 in 3 lestvice za razvrščanje obratovalne sigurnosti, kar je v skladu z lestvico za razvrščanje incidentov, ki jo sprejme ENTSO za električno energijo. Navedena pojasnila temeljijo na preiskavah incidentov, ki jih opravijo sistemski operaterji prenosnih omrežij po postopku, določenem v lestvici za razvrščanje incidentov. Sistemski operaterji prenosnih omrežij obvestijo regulativne organe o preiskavi dovolj časa pred njenim začetkom. Regulativni organi in Agencija lahko sodelujejo pri preiskavah, če to sami zahtevajo.

Člen 16

Letno poročilo o regulaciji delovne moči in frekvence

1. ENTSO za električno energijo do 30. septembra objavi letno poročilo o regulaciji delovne moči in frekvence na podlagi informacij, ki jih sistemski operaterji prenosnih omrežij zagotovijo v skladu z odstavkom 2. Letno poročilo o regulaciji delovne moči in frekvence vsebuje informacije, navedene v odstavku 2, za vsako državo članico.

2. Sistemski operaterji prenosnih omrežij vsake države članice od 14. septembra 2018 ENTSO za električno energijo do 1. marca vsako leto posredujejo naslednje informacije za predhodno leto:

(a) opredelitev blokov RDMF, območij RDMF in območij nadzora v državi članici;

(b) opredelitev blokov RDMF, ki niso v državi članici, vključujejo pa območja RDMF in območja nadzora, ki so v državi članici;

(c) opredelitev sinhronih območij, h katerim spada posamezna država članica;

(d) podatke v zvezi z merili za oceno kakovosti frekvence za vsako sinhrono območje in vsak blok RDMF iz pododstavkov (a), (b) in (c), ki zajema vsak mesec vsaj dveh preteklih koledarskih let;

(e) obveznost za RVF in prvotno obveznost RVF vsakega sistemskega operaterja prenosnega omrežja, ki obratuje v državi članici, pri čemer je treba zajeti vse mesece vsaj dveh preteklih koledarskih let, ter

(f) opis in datum izvedbe blažilnih ukrepov in zahtev glede spreminjanja moči za zmanjšanje bistvenih odstopanj frekvence, sprejetih v prejšnjem koledarskem letu v skladu s členoma 137 in 138, pri katerih so sodelovali sistemski operaterji prenosnih omrežij države članice.

3. Podatki, ki jih zagotovijo sistemski operaterji prenosnih omrežij, zajemajo predhodno leto. Informacije o sinhronih območjih, blokih RDMF, območjih RDMF in območjih nadzora v pododstavkih (a), (b) in (c) se sporočijo enkrat. Če se ta območja spremenijo, se to sporoči do 1. marca prihodnjega leta.

4. Vsi sistemski operaterji prenosnih omrežij s sinhronega območja ali iz bloka RDMF po potrebi sodelujejo pri zbiranju podatkov iz odstavka 2.

Člen 17

Letno poročilo o oceni regionalnega usklajevanja

1. ENTSO za električno energijo do 30. septembra objavi letno poročilo o oceni regionalnega usklajevanja na podlagi letnih poročil o oceni regionalnega usklajevanja, ki jih predložijo regijski koordinatorji sigurnega obratovanja v skladu z odstavkom 2, oceni težave v zvezi z interoperabilnostjo ter predlaga spremembe za izboljšanje uspešnosti in učinkovitosti pri usklajevanju obratovanja sistema.

2. Vsak regijski koordinator sigurnega obratovanja do 1. marca pripravi in ENTSO za električno energijo predloži letno poročilo z naslednjimi informacijami v zvezi z nalogami, ki jih opravlja:

(a) številom dogodkov, povprečnim trajanjem in razlogi za neizpolnitev svojih nalog;

(b) statističnimi podatki v zvezi z omejitvami, vključno z njihovim trajanjem, lokacijo in številom pojavitev, skupaj s povezanimi aktiviranimi popravnimi ukrepi in njihovimi stroški, če so nastali;

(c) številom primerov, ko sistemski operaterji prenosnih omrežij niso želeli izvesti popravnih ukrepov, ki jih je priporočil regijski koordinator sigurnega obratovanja, in njihovimi razlogi;

(d) številom nezdružljivosti izklopov, odkritih v skladu s členom 80, ter

(e) opisom primerov, ko je bilo ocenjeno pomanjkanje regionalne zadostnosti, in opisom uvedenih blažilnih ukrepov.

3. Podatki, ki jih ENTSO za električno energijo zagotovijo regijski koordinatorji sigurnega obratovanja, zajemajo predhodno leto.

DEL II

OBRATOVALNA SIGURNOST

NASLOV 1

ZAHTEVE GLEDE OBRATOVALNE SIGURNOSTI

POGLAVJE 1

Stanja sistema, popravni ukrepi in meje obratovalne sigurnosti

Člen 18

Razvrstitev stanj sistema

1. Prenosni sistem je v normalnem obratovalnem stanju, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) napetost in pretoki moči so v mejah obratovalne sigurnosti, opredeljenih v skladu s členom 25;

(b) frekvenca izpolnjuje naslednja merila: (i) stacionarno odstopanje sistemske frekvence je v standardnem frekvenčnem območju ali (ii) absolutna vrednost stacionarnega odstopanja sistemske frekvence ne presega največjega stacionarnega odstopanja frekvence, meje sistemske frekvence, določene za stanje pripravljenosti, pa niso dosežene;

(c) rezerve delovne in jalove moči zadostujejo za odpornost proti nepredvidenim dogodkom s seznama nepredvidenih dogodkov, opredeljenega v skladu s členom 33, ne da bi bile presežene meje obratovalne sigurnosti;

(d) obratovanje regulacijskega območja zadevnega sistemskega operaterja prenosnega omrežja je in bo ostalo v mejah obratovalne sigurnosti po aktivaciji popravnih ukrepov po pojavu nepredvidenega dogodka s seznama nepredvidenih dogodkov, opredeljenega v skladu s členom 33.

2. Prenosni sistem je v stanju pripravljenosti, kadar:

(a) napetost in pretoki moči so v mejah obratovalne sigurnosti, opredeljenih v skladu s členom 25, ter

(b) rezervna zmogljivost sistemskega operaterja prenosnega omrežja se zmanjša za več kot 20 % in za več kot 30 minut, sredstva za izravnavo navedenega zmanjšanja pri obratovanju sistema v realnem času pa niso na voljo, ali

(c) frekvenca izpolnjuje naslednja merila: (i) absolutna vrednost stacionarnega odstopanja sistemske frekvence ne presega največjega stacionarnega odstopanja frekvence ter (ii) absolutna vrednost stacionarnega odstopanja sistemske frekvence stalno presega 50 % največjega stacionarnega odstopanja frekvence v časovni periodi, ki je daljša od časa sprožitve stanja pripravljenosti, ali standardno frekvenčno območje v časovni periodi, ki je daljša od časa povrnitve frekvence, ali

(d) vsaj en nepredvideni dogodek s seznama nepredvidenih dogodkov, opredeljenega v skladu s členom 33, povzroči prekoračitev meja obratovalne sigurnosti sistemskega operaterja prenosnega omrežja, in to tudi po aktivaciji popravnih ukrepov.

3. Prenosni sistem je v kriznem stanju, kadar je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:

(a) pojavi se vsaj ena prekoračitev meja obratovalne sigurnosti sistemskega operaterja prenosnega omrežja, opredeljenih v skladu s členom 25;

(b) frekvenca ne izpolnjuje meril za normalno obratovalno stanje in stanje pripravljenosti, opredeljenih v skladu z odstavkoma 1 in 2;

(c) aktivira se vsaj en ukrep iz načrta ohranitve sistema sistemskega operaterja prenosnega omrežja;

(d) pojavi se okvara obratovanja orodij, sredstev in objektov, opredeljenih v skladu s členom 24(1), zaradi katere navedena orodja, sredstva in objekti niso razpoložljivi več kot 30 minut.

4. Prenosni sistem je v stanju razpada, kadar je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:

(a) izguba več kot 50 % odjema na regulacijskem območju zadevnega sistemskega operaterja prenosnega omrežja;

(b) vsaj tri minute ni na regulacijskem območju zadevnega sistemskega operaterja prenosnega omrežja popolnoma nobene napetosti, kar sproži aktivacijo načrtov za ponovno vzpostavitev sistema.

Sistemski operater prenosnega omrežja sinhronih območij Velike Britanije ter Irske in Severne Irske lahko pripravi predlog in v njem navede stopnjo izgube odjema, na kateri je prenosni sistem v stanju razpada. Sistemski operaterji prenosnih omrežij sinhronih območij Velike Britanije ter Irske in Severne Irske o takem primeru obvestijo ENTSO za električno energijo.

5. Prenosni sistem je v stanju ponovne vzpostavitve sistema, ko začne sistemski operater prenosnega omrežja, ki je v kriznem stanju ali stanju razpada, aktivirati ukrepe iz svojega načrta za ponovno vzpostavitev sistema.

Člen 19

Spremljanje in določitev stanj sistema s strani sistemskih operaterjev prenosnih omrežij

1. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja pri obratovanju v realnem času določi stanje svojega prenosnega sistema.

2. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja v realnem času na svojem regulacijskem območju na podlagi meritev, izvedenih s telemetrijo v realnem času, ali izračunanih vrednosti s svojega opazovanega območja spremlja naslednje parametre prenosnega sistema, pri čemer upošteva strukturne podatke in podatke v realnem času v skladu s členom 42:

(a) pretoke delovne in jalove moči;

(b) napetosti zbiralke;

(c) frekvenco in odstopanje regulacije pri povrnitvi frekvence na svojem območju RDMF;

(d) rezerve delovne in jalove moči ter

(e) proizvodnjo in obremenitev.

3. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja za opredelitev stanja sistema opravi analizo nepredvidenih dogodkov vsaj vsakih 15 minut, pri čemer spremlja parametre prenosnega sistema, opredeljene v skladu z odstavkom 2, glede na meje obratovalne sigurnosti, opredeljene v skladu s členom 25, in merila za stanja sistema, opredeljena v skladu s členom 18. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja spremlja tudi obseg razpoložljivih rezerv glede na rezervno zmogljivost. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja pri analizi nepredvidenih dogodkov upošteva učinek popravnih ukrepov in ukrepov iz načrta ohranitve sistema.

4. Če prenosni sistem ni v normalnem obratovalnem stanju in je navedeno stanje sistema opredeljeno kot stanje širšega območja, sistemski operater prenosnega omrežja:

(a) obvesti vse sistemske operaterje prenosnih omrežij o stanju svojega prenosnega sistema prek orodja IT za izmenjavo podatkov v realnem času na vseevropski ravni ter

(b) tem sistemskim operaterjem prenosnih omrežij zagotovi dodatne informacije o elementih svojega prenosnega sistema, ki so del opazovanega območja drugih sistemskih operaterjev prenosnih omrežij.

Člen 20

Popravni ukrepi pri obratovanju sistema

1. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja si prizadeva ohraniti normalno obratovalno stanje svojega prenosnega sistema in je odgovoren za obvladovanje kršitev obratovalne sigurnosti. V ta namen vsak sistemski operater prenosnega omrežja načrtuje, pripravi in aktivira popravne ukrepe ob upoštevanju njihove razpoložljivosti, časa in sredstev, potrebnih za njihovo aktivacijo, ter vseh drugih pogojev zunaj prenosnega sistema, ki so pomembni za vsak popravni ukrep.

2. Popravni ukrepi, ki jih sistemski operaterji prenosnih omrežij uporabijo pri obratovanju sistema v skladu z odstavkom 1 in členi od 21 do 23 te uredbe, so skladni s popravnimi ukrepi, upoštevanimi pri izračunu zmogljivosti v skladu s členom 25 Uredbe (EU) 2015/1222.

Člen 21

Načela in merila, ki se uporabljajo za popravne ukrepe

1. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja pri aktivaciji in usklajevanju popravnih ukrepov v skladu s členom 23 uporabi naslednja načela:

(a) za kršitve obratovalne sigurnosti, ki jih ni treba usklajeno obvladovati, sistemski operater prenosnega omrežja načrtuje, pripravi in aktivira popravne ukrepe, razvrščene v kategorije iz člena 22, za ponovno vzpostavitev normalnega obratovalnega stanja sistema in preprečitev širjenja stanja pripravljenosti ali kriznega stanja z regulacijskega območja sistemskega operaterja prenosnega omrežja;

(b) za kršitve obratovalne sigurnosti, ki jih je treba usklajeno obvladovati, sistemski operater prenosnega omrežja načrtuje, pripravi in aktivira popravne ukrepe ob usklajevanju z drugimi zadevnimi sistemskimi operaterji prenosnih omrežij v skladu z metodologijo za usklajeno pripravo popravnih ukrepov na podlagi člena 76(1)(b) in ob upoštevanju priporočila regijskega koordinatorja sigurnega obratovanja v skladu s členom 78(4).

2. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja pri izbiri ustreznih popravnih ukrepov uporabi naslednja merila:

(a) aktivirajo se najučinkovitejši in ekonomsko smotrni popravni ukrepi;

(b) popravni ukrepi se aktivirajo čim bližje realnemu času, pri čemer se upoštevata pričakovani čas aktivacije in nujnost situacije obratovanja sistema, ki jo je treba z njimi rešiti;

(c) pri uporabi razpoložljivih popravnih ukrepov se upoštevajo tveganja okvar in njihov vpliv na obratovalno sigurnost, kot so: (i) tveganja okvare ali kratkega stika zaradi sprememb topologije; (ii) tveganja izklopov zaradi sprememb delovne ali jalove moči v elektroenergijskih modulih ali odjemnih objektih in (iii) tveganja nepravilnega delovanja zaradi obnašanja opreme;

(d) prednost imajo popravni ukrepi, ki v okviru vseh meja obratovalne sigurnosti omogočijo največjo prenosno zmogljivost med trgovalnimi območji za dodeljevanje zmogljivosti.

Člen 22

Kategorije popravnih ukrepov

1. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja uporabi naslednje kategorije popravnih ukrepov:

(a) sprememba trajanja načrtovanega izklopa ali ponovne vzpostavitve obratovanja elementov prenosnega omrežja za dosego obratovalne razpoložljivosti navedenih elementov prenosnega omrežja;

(b) dejaven vpliv na pretoke moči s: (i) spremembami odcepov močnostnih transformatorjev; (ii) spremembami odcepov prečnih transformatorjev; (iii) spremembo topologij;

(c) regulacija napetosti in upravljanje jalove moči s: (i) spremembami odcepov močnostnih transformatorjev; (ii) vklopom ali izklopom kondenzatorjev in dušilk; (iii) vklopom ali izklopom naprav močnostne elektronike za obvladovanje napetosti in jalove moči; (iv) navodilom sistemskim operaterjem distribucijskih omrežij, priključenih na prenosno omrežje, in pomembnim uporabnikom omrežja, priključenim na prenosno omrežje, naj blokirajo avtomatsko regulacijo napetosti in jalove moči transformatorjev ali na svojih objektih aktivirajo popravne ukrepe iz točk od (i) do (iii), če poslabšanje napetosti ogroža obratovalno sigurnost ali bi lahko povzročilo napetostni zlom v prenosnem sistemu; (v) zahtevo za spremembo izhodne jalove moči ali želene vrednosti napetosti sinhronsko povezanih elektroenergijskih modulov, priključenih na prenosno omrežje; (vi) zahtevo za spremembo jalove moči pretvornikov asinhrono povezanih elektroenergijskih modulov, priključenih na prenosno omrežje;

(d) ponovni izračun prenosne zmogljivosti med trgovalnimi območji za dan vnaprej in znotraj dneva v skladu z Uredbo (EU) 2015/1222;

(e) ponovno dispečiranje uporabnikov omrežja, priključenih na prenosno ali distribucijsko omrežje, na regulacijskem območju sistemskega operaterja prenosnega omrežja med dvema ali več sistemskimi operaterji prenosnih omrežij;

(f) kompenzacijski posli med dvema trgovalnima območjema ali več;

(g) prilagoditev pretokov delovne moči prek sistemov HVDC;

(h) aktivacija postopkov za upravljanje odstopanja frekvence;

(i) omejitev že dodeljene prenosne zmogljivosti med trgovalnimi območji v skladu s členom 16(2) Uredbe (ES) št. 714/2009 v krizni situaciji, kadar uporaba navedene zmogljivosti ogroža obratovalno sigurnost ter če se s tako prilagoditvijo strinjajo vsi sistemski operaterji prenosnih omrežij na zadevnem povezovalnem daljnovodu, ponovno dispečiranje ali kompenzacijski posli pa niso mogoči, in

(j) ročno razbremenjevanje, kadar je primerno, tudi v normalnem obratovalnem stanju ali stanju pripravljenosti.

2. Kadar je potrebno in upravičeno zaradi ohranitve obratovalne sigurnosti, lahko vsak sistemski operater prenosnega omrežja pripravi in aktivira dodatne popravne ukrepe. Sistemski operater prenosnega omrežja o takih primerih vsaj enkrat na leto po aktivaciji dodatnih popravnih ukrepov obvesti zadevni regulativni organ in po potrebi državo članico ter utemelji svojo odločitev. Zadevna poročila in utemeljitve se prav tako objavijo. Evropska komisija ali Agencija lahko od zadevnega regulativnega organa zahtevata, naj zagotovi dodatne informacije v zvezi z aktivacijo dodatnih popravnih ukrepov v takih primerih, če vplivajo na sosednje prenosno omrežje.

Člen 23

Priprava, aktivacija in usklajevanje popravnih ukrepov

1. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja pripravi in aktivira popravne ukrepe v skladu z merili iz člena 21(2), da prepreči poslabšanje stanja sistema, na podlagi naslednjih elementov:

(a) spremljanja in določitve stanj sistema v skladu s členom 19;

(b) analize nepredvidenih dogodkov pri obratovanju v realnem času v skladu s členom 34 in

(c) analize nepredvidenih dogodkov pri načrtovanju obratovanja v skladu s členom 72.

2. Zadevni sistemski operater prenosnega omrežja pri pripravi in aktivaciji popravnega ukrepa, vključno s ponovnim dispečiranjem ali kompenzacijskimi posli v skladu s členoma 25 in 35 Uredbe (EU) 2015/1222, ali postopka iz svojega načrta ohranitve sistema, ki vpliva na druge sistemske operaterje prenosnih omrežij, ob usklajevanju z zadevnimi sistemskimi operaterji prenosnih omrežij oceni vpliv takšnega popravnega ukrepa ali ukrepa na svoje regulacijsko območje in območje zunaj njega v skladu s členom 75(1), členom 76(1)(b) ter členom 78(1), (2) in (4) ter jim zagotovi informacije o tem vplivu.

3. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja pri pripravi in aktivaciji popravnih ukrepov, ki vplivajo na pomembne uporabnike omrežja, priključene na prenosno omrežje, in sistemske operaterje distribucijskih omrežij, priključenih na prenosno omrežje, ob usklajevanju s prizadetimi pomembnimi uporabniki omrežja in sistemskimi operaterji distribucijskih omrežij oceni vpliv takšnih popravnih ukrepov, če je njegov prenosni sistem v normalnem obratovalnem stanju ali stanju pripravljenosti, ter izbere popravne ukrepe, ki prispevajo k ohranitvi normalnega obratovalnega stanja in sigurnega obratovanja vseh vključenih strank. Vsak prizadeti pomembni uporabnik omrežja in sistemski operater distribucijskega omrežja sistemskemu operaterju prenosnega omrežja zagotovi vse informacije, potrebne za usklajevanje.

4. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja pripravo in aktivacijo popravnih ukrepov kar najbolj usklajuje s prizadetimi pomembnimi uporabniki omrežja, priključenimi na prenosno omrežje, in sistemskimi operaterji distribucijskih omrežij, priključenih na prenosno omrežje, če njegov prenosni sistem ni v normalnem obratovalnem stanju ali stanju pripravljenosti, da se ohranita obratovalna sigurnost in celovitost prenosnega sistema.

Ko sistemski operater prenosnega omrežja aktivira popravni ukrep, vsak pomembni uporabnik omrežja, priključen na prenosno omrežje, in sistemski operater distribucijskega omrežja, priključenega na prenosno omrežje, na katerega vpliva popravni ukrep, izvede navodila, ki jih izda sistemski operater prenosnega omrežja.

5. Kadar imajo omejitve zgolj posledice za lokalno stanje na regulacijskem območju sistemskega operaterja prenosnega omrežja in kršitve obratovalne sigurnosti ni treba usklajeno obvladovati, se lahko sistemski operater prenosnega omrežja, pristojen za njeno obvladovanje, odloči, da popravnih ukrepov s stroški za njihovo odpravo ne bo aktiviral.

Člen 24

Razpoložljivost sredstev, orodij in objektov sistemskega operaterja prenosnega omrežja

1. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja zagotovi razpoložljivost, zanesljivost in redundanco naslednjega:

(a) objektov za spremljanje stanja prenosnega sistema, vključno z aplikacijami za oceno stanja, ter objektov za regulacijo delovne moči in frekvence;

(b) sredstev za regulacijo vklopa in izklopa odklopnikov, odklopnikov spojnega polja, regulacijskih stikal transformatorja in druge opreme za krmiljenje elementov prenosnega sistema;

(c) sredstev za komuniciranje s centri vodenja drugih sistemskih operaterjev prenosnih omrežij in regijskimi koordinatorji sigurnega obratovanja;

(d) orodij za sigurnostno analizo obratovanja ter

(e) orodij in komunikacijskih sredstev, ki jih sistemski operaterji prenosnih omrežij potrebujejo za lajšanje čezmejnih operacij na trgu.

2. Kadar orodja, sredstva in objekti sistemskega operaterja prenosnega omrežja iz odstavka 1 vplivajo na sistemske operaterje distribucijskih omrežij, priključenih na prenosno omrežje, ali pomembne uporabnike omrežja, priključene na prenosno omrežje, ki sodelujejo pri zagotavljanju izravnalnih storitev, sistemskih storitev, ohranitvi sistema, ponovni vzpostavitvi ali zagotavljanju podatkov o obratovanju v realnem času v skladu s členi 44, 47, 50, 51 in 52, zadevni sistemski operater prenosnega omrežja ter navedeni sistemski operaterji distribucijskih omrežij in pomembni uporabniki omrežja sodelujejo in se med seboj usklajujejo, da določijo in zagotovijo razpoložljivost, zanesljivost in redundanco navedenih orodij, sredstev in objektov.

3. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja v 18 mesecih po začetku veljavnosti te uredbe sprejme načrt neprekinjenega poslovanja, v katerem podrobno opredeli svoje odzive na izgubo kritičnih orodij, sredstev in objektov ter ki vsebuje določbe za njihovo vzdrževanje, nadomestitev in razvoj. Vsak sistemski operater vsaj enkrat na leto pregleda svoj načrt neprekinjenega poslovanja in ga posodobi, kakor je to potrebno oziroma v vsakem primeru po pomembni spremembi kritičnih orodij, sredstev in objektov ali zadevnih razmer obratovanja sistema. Tiste dele načrta neprekinjenega poslovanja, ki vplivajo na sistemske operaterje distribucijskih omrežij in pomembne uporabnike omrežja, jim sistemski operater prenosnega omrežja tudi posreduje.

Člen 25

Meje obratovalne sigurnosti

1. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja določi meje obratovalne sigurnosti za vsak element svojega prenosnega sistema, pri čemer upošteva vsaj naslednje fizične karakteristike:

(a) meje napetosti v skladu s členom 27;

(b) meje kratkostičnega toka v skladu s členom 30 ter

(c) meje toka v smislu določanja termične zmogljivosti, vključno z dovoljenimi prehodnimi preobremenitvami.

2. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja pri opredelitvi meja obratovalne sigurnosti upošteva zmogljivosti pomembnih uporabnikov omrežja, da bi preprečil, da bi območja napetosti in frekvenčne meje v normalnem obratovalnem stanju in stanju pripravljenosti povzročili njihov izklop.

3. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja v primeru spremembe enega od elementov svojega prenosnega sistema potrdi in po potrebi posodobi meje obratovalne sigurnosti.

4. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja se s sosednjim sistemskim operaterjem prenosnega omrežja za vsak povezovalni daljnovod dogovori o skupnih mejah obratovalne sigurnosti v skladu z odstavkom 1.

Člen 26

Varnostni načrt za zaščito kritične infrastrukture

1. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja ob upoštevanju člena 5 Direktive Sveta 2008/114/ES (10) določi zaupen varnostni načrt, ki vsebuje oceno tveganja za sredstva, ki jih ima v lasti ali jih upravlja, pri čemer ta načrt zajema scenarije večjih fizičnih ali kibernetskih nevarnosti, ki jih določi država članica.

2. Varnostni načrt obravnava morebitne vplive na evropske interkonekcijske prenosne sisteme ter vključuje organizacijske in fizične ukrepe za ublažitev ugotovljenih tveganj.

3. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja redno pregleduje varnostni načrt, da obravnava spremembe scenarijev nevarnosti in ga usklajuje z razvojem prenosnega sistema.

POGLAVJE 2

Regulacija napetosti in upravljanje jalove moči

Člen 27

Obveznosti vseh sistemskih operaterjev prenosnih omrežij glede meja napetosti

1. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja si v skladu s členom 18 prizadeva zagotoviti, da v normalnem obratovalnem stanju napetost na priključnih točkah prenosnega sistema ostane stacionarna ter na območjih iz preglednic 1 in 2 Priloge II.

2. Če zadevni sistemski operater prenosnega omrežja v Španiji v skladu s členom 16(2) Uredbe Komisije (EU) 2016/631 zahteva, da so elektroenergijski moduli, priključeni na nazivne napetosti med 300 in 400 kV, neomejeno dolgo priključeni na območju napetosti od 1,05 do 1,0875 pu, zadevni sistemski operater prenosnega omrežja v Španiji navedeno dodatno območje napetosti upošteva pri doseganju skladnosti z odstavkom 1.

3. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja opredeli referenčno vrednosti napetosti za pu sistem.

4. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja si prizadeva zagotoviti, da v normalnem obratovalnem stanju in po pojavu nepredvidenega dogodka napetost ostane na širših območjih napetosti za omejene časovne periode obratovanja, če obstaja dogovor o navedenih širših območjih napetosti s sistemskimi operaterji distribucijskih omrežij, priključenih na prenosno omrežje, lastniki objektov za proizvodnjo električne energije v skladu s členom 16(2) Uredbe EU 2016/631 ali lastniki sistemov HVDC v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2016/1447.

5. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja se s sistemskimi operaterji distribucijskih omrežij, priključenih na prenosno omrežje, in pomembnimi uporabniki omrežja, priključenimi na prenosno omrežje, dogovori o območjih napetosti na priključnih točkah z napetostjo, manjšo od 110 kV, če so navedena območja napetosti pomembna za ohranjanje meja obratovalne sigurnosti. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja si prizadeva zagotoviti, da napetost ostane na dogovorjenem območju v normalnem obratovalnem stanju in po pojavu nepredvidenega dogodka.

Člen 28

Obveznosti pomembnih uporabnikov omrežja glede regulacije napetosti in upravljanja jalove moči pri obratovanju sistema

1. Vsi pomembni uporabniki omrežja, ki so elektroenergijski moduli, priključeni na prenosno omrežje, za katere ne velja člen 16 Uredbe (EU) 2016/631, ali sistemi HVDC, za katere ne velja člen 18 Uredbe (EU) 2016/1447, v treh mesecih po začetku veljavnosti te uredbe svojega sistemskega operaterja prenosnega omrežja obvestijo o svojih zmožnostih glede na zahteve v zvezi z napetostjo iz člena 16 Uredbe (EU) 2016/631 ali iz člena 18 Uredbe (EU) 2016/1447 ter navedejo svoje napetostne zmožnosti obratovanja in pri tem trajanje zmožnosti obratovanja brez izklopa.

2. Pomembni uporabniki omrežja, ki so odjemni objekti, za katere veljajo zahteve iz člena 3 Uredbe (EU) 2016/1388, se ne izklopijo zaradi motnje na območjih napetosti iz člena 27. Pomembni uporabniki omrežja, ki so odjemni objekti, priključeni na prenosno omrežje, za katere ne velja člen 3 Uredbe (EU) 2016/1388, v treh mesecih po začetku veljavnosti te uredbe svojega sistemskega operaterja prenosnega omrežja obvestijo o svojih zmožnostih glede na zahteve v zvezi z napetostjo iz Priloge II k Uredbi (EU) 2016/1388 ter navedejo svoje napetostne zmožnosti obratovanja in pri tem trajanje zmožnosti obratovanja brez izklopa.

3. Vsak pomembni uporabnik omrežja, ki je odjemni objekt, priključen na prenosno omrežje, ohranja želene vrednosti jalove moči, območja faktorja moči in želene vrednosti napetosti za regulacijo napetosti na območju, za katero se je dogovoril s svojim sistemskim operaterjem prenosnega omrežja v skladu s členom 27.

Člen 29

Obveznosti vseh sistemskih operaterjev prenosnih omrežij glede regulacije napetosti in upravljanja jalove moči pri obratovanju sistema

1. Če je napetost na priključni točki na prenosni sistem zunaj območij iz preglednic 1 in 2 Priloge II k tej uredbi, vsak sistemski operater prenosnega omrežja uporabi popravne ukrepe za regulacijo napetosti in upravljanje jalove moči v skladu s členom 22(1)(c) te uredbe, da povrne napetost na priključni točki na območje, opredeljeno v Prilogi II, ter v časovno periodo iz člena 16 Uredbe (EU) 2016/631 in člena 13 Uredbe (EU) 2016/1388.

2. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja pri sigurnostni analizi obratovanja upošteva vrednosti napetosti, pri katerih se lahko izklopijo pomembni uporabniki omrežja, ki so priključeni na prenosno omrežje in za katere ne veljajo zahteve iz Uredbe (EU) 2016/631 ali Uredbe (EU) 2016/1388.

3. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja zagotovi rezerve delovne moči v zadostnem obsegu in s primernim časovnim odzivom, da napetosti na svojem regulacijskem območju in povezovalnih daljnovodih ohrani na območjih iz Priloge II.

4. Sistemski operaterji prenosnih omrežij, povezani prek povezovalnih daljnovodov za izmenični tok, skupaj določijo ureditev za zadostno regulacijo napetosti, da zagotovijo skladnost s skupnimi mejami obratovalne sigurnosti, določenimi v skladu s členom 25(4).

5. Vsak sistemski operater prenosnega omrežja se z vsakim sistemskim operaterjem distribucijskega omrežja, priključenega na prenosno omrežje, dogovori o želenih vrednostih jalove moč