(2)

poglavje IV Priloge IV se spremeni: (a) točka 1 oddelka 1 se nadomesti z naslednjim: „1. Snovi, ki nastanejo pri predelavi snovi kategorij 1 in 2, se trajno označijo v skladu z zahtevami za označevanje nekaterih pridobljenih proizvodov iz poglavja V Priloge VIII. Vendar takšno označevanje ni obvezno za naslednje snovi iz oddelka 2: (a) biodizel, proizveden v skladu s točko D; (b) hidrolizirane snovi iz točke H; (c) mešanice prašičjega in perutninskega gnoja z živim apnom, proizvedene v skladu s točko I; (d) obnovljiva goriva, proizvedena iz topljenih maščob, ki so pridobljena iz snovi kategorije 2, v skladu s točko J.“ (b) v oddelku 2 se dodajo naslednje točke: „H. Hidroliza z naknadnim odstranjevanjem 1. Zadevne države članice Postopek hidrolize z naknadnim odstranjevanjem se lahko uporablja v Španiji, na Irskem, v Latviji, na Portugalskem in v Združenem kraljestvu. Pristojni organ mora zagotoviti, da se snovi po hidrolizi zberejo in odstranijo v sami navedeni državi članici. 2. Vhodne snovi V tem postopku se lahko uporabijo samo naslednje snovi: (a) snovi kategorije 2 iz člena 9(f)(i), (ii) in (iii) Uredbe (ES) št. 1069/2009, ki so prašičjega izvora; (b) snovi kategorije 3 iz člena 10(h) navedene uredbe, ki so prašičjega izvora. Vendar se ne smejo uporabiti trupi ali deli trupov živali, ki so umrle zaradi epizootske bolezni ali v okviru programa za njeno izkoreninjenje. 3. Metodologija Hidroliza z naknadnim odstranjevanjem je začasno shranjevanje na kraju samem. Izvede se v skladu z naslednjimi standardi: (a) živalski stranski proizvodi se potem, ko se zberejo na gospodarstvu, na katerem je pristojni organ na podlagi gostote živali na gospodarstvu, verjetne stopnje smrtnosti in morebitnih tveganj za javno zdravje in zdravje živali odobril uporabo metode predelave, naložijo v zabojnik, ki je izdelan v skladu s točko (b) (‚zabojnik‘) in ki se postavi na določeno mesto v skladu s točkama (c) in (d) (‚določeno mesto‘); (b) zabojnik mora: (i) imeti pripravo za zapiranje; (ii) biti vodotesen, neprepusten in hermetično zaprt; (iii) biti premazan tako, da preprečuje rjavenje; (iv) imeti pripomoček za nadzor emisij v skladu s točko (e); (c) zabojnik se mora postaviti na določeno mesto, ki je fizično ločeno od gospodarstva. Navedeno mesto mora imeti določene dostopne poti za premik snovi in vozil za zbiranje; (d) zabojnik in mesto morata biti izdelana in pripravljena v skladu z zakonodajo Unije za varovanje okolja, da se preprečijo slabe vonjave ter tveganja za tla in podtalnico; (e) zabojnik mora biti povezan s cevjo za plinaste emisije, ki mora biti opremljena z ustreznimi filtri za preprečevanje prenosa bolezni, ki se lahko prenesejo na ljudi in živali; (f) zabojnik mora biti med postopkom hidrolize najmanj tri mesece zaprt tako, da neodobreno odpiranje ni mogoče; (g) upravljavec mora vzpostaviti postopke za preprečevanje prenosa bolezni, ki se lahko prenesejo na ljudi in živali, med premiki, ki jih izvaja osebje; (h) upravljavec mora: (i) sprejeti preventivne ukrepe proti pticam, glodavcem, mrčesu in drugim škodljivcem; (ii) vzpostaviti dokumentirani program zatiranja škodljivcev; (i) upravljavec mora voditi evidenco o: (i) kakršnem koli odlaganju snovi v zabojnik; (ii) kakršnem koli zbiranju hidrolizirane snovi iz zabojnika; (j) upravljavec mora redno prazniti zabojnik, da preveri: (i) odsotnost rje; (ii) morebitno uhajanje tekočih snovi v tla in ga prepreči; (k) po hidrolizi se morajo snovi zbrati, uporabiti in odstraniti v skladu s členom 13(a), (b), (c) ali členom 13(e)(i) Uredbe (ES) št. 1069/2009; (l) postopek se opravi na serijski način; (m) prepovedano je kakršno koli drugačno ravnanje s hidroliziranimi snovmi ali njihova uporaba, vključno z njihovim nanašanjem na tla. I. Tretiranje prašičjega in perutninskega gnoja z apnom 1. Vhodne snovi V tem postopku se lahko uporabi gnoj prašičjega ali perutninskega izvora, kot je določen v členu 9(a) Uredbe (ES) št. 1069/2009. 2. Metoda predelave (a) Vsebnost suhe snovi v gnoju je treba določiti z uporabo metode CEN EN 12880:2000 (1)‚ Opredelitev blata. Določanje suhega ostanka in vsebnosti vode.‘ V tem postopku mora biti vsebnost suhe snovi med 15 in 70 %. (b) Količino apna, ki se mora dodati, je treba določiti tako, da je dosežena ena od kombinacij časa in temperature iz točke (f). (c) Velikost delcev živalskih stranskih proizvodov, ki se predelajo, ne sme biti večja od 12 mm. Delce gnoja je treba po potrebi zmanjšati, tako da dosežejo največjo dovoljeno velikost delcev. (d) Gnoj mora biti pomešan z živim apnom (CaO), ki je zmerno do visoko reaktivno v manj kot šestih minutah, da se doseže dvig temperature za 40 °C, ki je eno od meril v testu reaktivnosti 5.10 iz metode CEN EN 459-2:2002 (2). Mešanje je treba izvesti z dvema mešalnikoma, ki delujeta en za drugim in imata po dva vijaka. Oba mešalnika morata: (i) imeti vijaka premera 0,55 m in dolžine 3,5 m; (ii) delovati z močjo 30 kW in hitrostjo vrtenja vijaka 156 obr/min; (iii) imeti zmogljivost obdelave 10 ton na uro. Povprečen čas mešanja mora biti približno dve minuti. (e) Mešanico je treba mešati vsaj šest ur, dokler končna mešanica ne doseže najmanj dveh ton. (f) Na nadzornih točkah, ki jih je treba vzpostaviti v končni mešanici, se opravljajo trajne meritve vrednosti pH, ki mora doseči najmanj vrednost 12 v enem od naslednjih časovnih obdobij, v katerih mora biti dosežena tudi ustrezna temperatura: (i) 60 °C za 60 minut ali (ii) 70 °C za 30 minut. (g) Postopek se opravi na serijski način. (h) Vzpostavljen mora biti trajen pisni postopek na podlagi načel HACCP. (i) Upravljavci morajo pristojnemu organu s postopkom validacije v skladu z naslednjimi zahtevami dokazati, da je postopek, pri katerem se uporablja mešalna naprava, ki se razlikuje od mešalne naprave iz točke (d), ali pri katerem se uporablja dolomit (CaOMgO) namesto živega apna, vsaj toliko učinkovit kot postopek iz točk (a) do (h): Navedeni postopek validacije mora: — dokazati, da se pri uporabi mešalne naprave, ki se razlikuje od tiste iz točke (d), ali dolomita, kakor je primerno, lahko proizvede mešanica gnoja, pri katere se dosežejo vrednosti pH, časa in temperature iz točke (f); — temeljiti na spremljanju časa in temperature na dnu, v sredini in na vrhu končne mešanice z reprezentativnim številom nadzornih točk (vsaj štiri nadzorne točke v območju dna, ki je največ 10 cm od dna in največ 10 cm od vrha, ena nadzorna točka na sredini med dnom in vrhom končne mešanice, štiri nadzorne točke v skrajnem območju na vrhu končne mešanice, ki je največ 10 cm pod površino in največ 10 cm pod vrhom končne mešanice); — biti izvedena v dveh najmanj 30-dnevnih obdobjih, od katerih mora eno biti v hladnem obdobju leta, in na geografski lokaciji, kjer se bo mešalna naprava uporabljala. J. Večstopenjski postopek katalize za proizvodnjo obnovljivih goriv 1. Vhodne snovi (a) V tem postopku se lahko uporabijo naslednje snovi: (i) topljene maščobe, pridobljene iz snovi kategorije 2, ki so bile predelane z metodo predelave 1 (sterilizacija pod pritiskom); (ii) ribje olje ali topljene maščobe, pridobljene iz snovi kategorije 3, ki so bile predelane s: — katero koli od metod predelave 1 do 5 ali z metodo predelave 7 ali — katero koli od metod predelave 1 do 7 v primeru snovi, pridobljenih iz ribjega olja; (iii) ribje olje ali topljene maščobe, ki so bile proizvedene v skladu z oddelkom VIII (ribje olje) ali oddelkom XII (topljene maščobe) Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004. (b) Uporaba topljenih maščob, pridobljenih iz snovi kategorije 1, je v tem postopku prepovedana. 2. Metoda predelave (a) Topljene maščobe morajo biti pred predelavo obdelane z: (i) beljenjem centrifugiranih snovi preko glinenega filterja; (ii) odstranitvijo preostalih netopnih nečistoč s filtracijo. (b) Z obdelanimi snovi se opravi večstopenjski postopek katalize, ki zajema hidrodeoksigenacijo, ki ji sledi izomerizacija. Snovi morajo biti izpostavljene tlaku najmanj 20 barov pri temperaturi najmanj 250 °C najmanj 20 minut. (c) V oddelku 3 se točka 2 spremeni: (i) druga alinea točke (b)(iii) se nadomesti z naslednjim: „— pridobljenega iz snovi kategorije 3, razen iz snovi iz člena 10(p) Uredbe (ES) št. 1069/2009, uporabijo za krmo;“ (ii) Dodajo se naslednje točke: „(c) večstopenjskim postopkom katalize za proizvodnjo obnovljivih goriv: (i) bencin in druga goriva, ki nastanejo med postopkom, se lahko uporabijo kot gorivo brez omejitev iz te uredbe (končna točka); (ii) glina, uporabljena pri beljenju, in blato iz postopka obdelave pred predelavo iz točke J(2)(a) oddelka 2 se lahko: — odstranijo s sežiganjem ali sosežiganjem, — pretvorijo v bioplin, — kompostirajo ali uporabijo za proizvodnjo pridobljenih proizvodov iz člena 36(a)(i) Uredbe (ES) št. 1069/2009; (d) mešanica prašičjega in perutninskega gnoja, obdelana z apnom, se lahko nanaša na tla kot predelan gnoj.“