SL Uradni list Evropske unije L 325/63

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2069

z dne 1. oktobra 2014

o ukrepih SA.14093 (C 76/2002), ki jih je Belgija izvedla v korist družb Brussels South Charleroi Airport in Ryanair

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6849)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE–

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe, (1)

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, (2) in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

(1) Komisija je bila na podlagi informacij, ki so bile objavljene v belgijskem tisku julija 2001, in pritožbe, prejete januarja 2002, obveščena, da je Belgija odobrila ukrepe pomoči v korist letalskega prevoznika Ryanair Ltd (v nadaljnjem besedilu: Ryanair) za opravljanje zračnih prevozov na letališču Charleroi. Belgija je informacije v zvezi s tem Komisiji predložila v dopisih z dne 21. novembra 2001, 13. junija 2002 in 4. julija 2002 ter na sestanku 9. oktobra 2002.

(2) Komisija je z dopisom z dne 11. decembra 2002 (3) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) Belgijo obvestila, da bo v zvezi z navedenimi ukrepi začela postopek iz člena 108(2) PDEU (v nadaljnjem besedilu: formalni postopek preiskave). Belgija je svoje pripombe poslala 14. februarja 2003.

(3) Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (4). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj v enem mesecu od datuma objave predložijo pripombe o zadevnih ukrepih.

(4) Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani. Z dopisoma z dne 19. marca in 22. aprila 2003 jih je posredovala Belgiji in ji omogočila, da poda svoje pripombe v zvezi z njimi. Komisija je pripombe Belgije prejela z dopisoma z dne 16. in 27. maja 2003.

(5) Na zahtevo Komisije so potekali trije sestanki z belgijskimi organi, in sicer 24. junija 2003 ter 23. in 25. julija 2003. Po teh sestankih so bila 27. avgusta 2003 poslana dodatna pojasnila, ki jih je zahtevala Komisija.

(6) Belgija je 19. decembra 2003 Komisiji poslala dopis, ki je vseboval dodatne informacije. V tem dopisu so belgijski organi zahtevali nov sestanek s Komisijo; ta je potekal 16. januarja 2004.

(7) Komisija je 12. februarja 2004 sprejela delno negativno končno odločbo (5) (v nadaljnjem besedilu: odločba iz leta 2004).

(8) Ta odločba je bila razglašena za nično s sodbo Splošnega sodišča z dne 17. decembra 2008 (6) (v nadaljnjem besedilu: sodba iz leta 2008), s katero je bilo Komisiji naloženo sprejetje nove končne odločbe v zvezi z zadevnimi ukrepi. Splošno sodišče je menilo, da je Komisija napačno uporabila pravo, ker ukrepov, ki sta jih v korist družbe Ryanair odobrila Valonska regija (v nadaljnjem besedilu: Valonija) in upravljavec letališča Charleroi, delniška družba Brussels South Charleroi Airport (v nadaljnjem besedilu: BSCA), ni preučila skupaj in ni preverila, ali sta navedena subjekta kot celota ravnala kot preudarna udeleženca v tržnem gospodarstvu. Na podlagi sodbe iz leta 2008 je bil ponovno uveden formalni postopek preiskave, ki se je končal s sprejetjem končne odločbe iz leta 2004.

(9) Komisija je z dopisom z dne 23. julija 2010 Belgiji in drugim zainteresiranim stranem, ki so predložile pripombe v formalnem postopku preiskave, začetem 11. decembra 2002, omogočila, da predložijo nove pripombe v formalnem postopku preiskave, ki je bil ponovno uveden na podlagi sodbe iz leta 2008. Belgijski organi so na zahtevo Komisije z dne 20. aprila 2011 dodatna pojasnila poslali v dopisih z dne 14. julija in 21. septembra 2011.

(10) Komisija je z dopisom z dne 21. marca 2012 Belgijo obvestila, da bo formalni postopek preiskave razširila na nove ukrepe (v nadaljnjem besedilu: sklep o razširitvi iz leta 2012).

(11) Sklep o razširitvi iz leta 2012 je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (7). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o zadevnih ukrepih.

(12) Belgija je svoje pripombe poslala 22. maja 2012. Pripombe z dne 22. maja niso vsebovale pregledne tabele iz Priloge I k sklepu o razširitvi iz leta 2012. Ta je bila poslana 5. junija 2012.

(13) Komisija je 9. avgusta 2012 zahtevala dodatna pojasnila zlasti glede stroškov, ki jih je imela družba Société Wallonne des Aéroports (v nadaljnjem besedilu: SOWAER) zaradi svojih naložb v letališče Charleroi in svojih nalog v korist družbe BSCA. Belgijski organi so 3. septembra 2012 poslali letne računovodske izkaze družbe SOWAER za obdobje 2001–2004, dodatne informacije pa so poslali 9. in 18. oktobra 2012.

(14) Komisija je 26. oktobra 2012 po sestanku zahtevala dodatne informacije. Belgija je te informacije poslala 9. novembra 2012.

(15) Komisija je prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strani: — pripombe zainteresirane strani C je prejela 14. septembra 2012; — pripombe odbora Board of Airline Representatives je prejela 17. septembra 2012, prav tako tudi pripombe družb Air France, Association of European Airlines in Brussels Airport Company; — pripombe družbe Brussels Airlines je prejela 18. septembra 2012; — pripombe družbe BSCA je prejela 4. oktobra 2012; — Družba Ryanair je pripombe poslala 3. oktobra 2012, pri čemer se je sklicevala na pripombe, poslane 30. septembra 2011, 13. aprila 2012 in 4. julija 2012. Dodatne pripombe je poslala 10. aprila 2013, 20. decembra 2013 ter 17. in 31. januarja 2014.

(16) Komisija je te pripombe 2. julija in 29. oktobra 2012, 3. maja 2013, 22. januarja in 24. februarja 2014 posredovala Belgiji, pri čemer ji je omogočila, da poda svoje pripombe v zvezi z njimi. Pripombe Belgije je prejela z dopisi z dne 17. julija 2012, 14. decembra 2012 in 5. junija 2013.

(17) Komisija je 14. januarja 2014 od Belgije zahtevala dodatne informacije, zlasti da bi lahko za ukrepe v korist družbe BSCA uporabila preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu. Belgija je odgovorila z dopisoma, poslanima 7. in 24. februarja 2014. Ker pa so bili ti odgovori nepopolni, je Komisija Belgiji 10. marca 2014 poslala opomin, v katerem jo je opozorila na manjkajoče odgovore in zahtevala, naj nanje odgovori. Belgija je dodatne informacije poslala 24. marca 2014.

(18) Komisija je 7. februarja 2014 od Belgije zahtevala dodatne informacije, zlasti v zvezi z ukrepi v korist družbe Ryanair. Belgija je 18. in 24. marca 2014 poslala del odgovorov na postavljena vprašanja.

(19) Prav tako je 7. februarja 2014 na letališču Charleroi potekal sestanek med predstavniki Valonije, družb SOWAER in BSCA na eni strani ter službami Komisije na drugi strani.

(20) Komisija je 25. februarja in 11. marca 2014 od Belgije zahtevala dodatne informacije, zlasti pojasnila o elementih, ki jih je predložila 7. in 24. februarja 2014, v zvezi z ukrepi Valonije in družbe SOWAER v korist družbe BSCA. Belgija je odgovorila z dopisoma, poslanima 25. marca in 4. aprila (priloge so bile poslane 9. aprila 2014).

(21) Komisija je 17. in 19. marca 2014 po sprejetju Smernic o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom (v nadaljnjem besedilu: letališke smernice) (8) Belgijo in zainteresirane strani pozvala, naj podajo pripombe o uporabi letaliških smernic v obravnavani zadevi. Poleg tega je bilo 15. aprila 2014 objavljeno obvestilo, s katerim so bile države članice in zainteresirane strani pozvane, naj predložijo svoje pripombe, tudi glede obravnavane zadeve, ob upoštevanju začetka veljavnosti Smernic EU o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom. Komisija je prejela pripombe družb Brussels Airport Company in Brussels Airlines, odbora „Board of Airlines Representatives“, družbe Air France in združenja „Transport et environnement“. Te pripombe je 26. maja 2014 posredovala Belgiji. Ta je svoja stališča predložila 26. junija 2014.

(22) Službe Komisije so se z Belgijo ter družbama BSCA in SOWAER znova sestale 11. aprila 2014. Belgija je po tem sestanku predložila dokumentacijo in dopis z dne 5. maja 2014 o nalogah javne službe, za katere je bila pooblaščena družba BSCA.

(23) Komisija je 5. maja 2014 Belgiji poslala novo zahtevo za informacije, na katero je ta odgovorila 13. maja 2014.

(24) Belgija se je v dopisu z dne 7. maja 2014 strinjala, da ji lahko Komisija uradno obvestilo o odločbi v obravnavani zadevi v skladu s členom 297 PDEU izjemoma pošlje v francoščini, ker so se njene službe zavezale, da ji bodo v najkrajšem možnem času poslale prevod odločbe v nizozemščino. Belgija se je strinjala, da je različica odločbe v francoščini edina verodostojna in da odločba začne veljati z uradnim obvestilom v francoščini.

(25) Družba Brussels Airlines je 2. julija 2014 poslala posodobljeno različico pripomb, ki jih je predložila 25. septembra 2013 po objavi osnutka smernic o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom. Ta stališča so bila 4. julija 2014 posredovana Belgiji, ki je svoje pripombe podala 18. julija 2014.

2. OZADJE OBRAVNAVANIH UKREPOV

2.1. Ustanovitev družb BSCA in SOWAER – zgodovina zavez Valonije in družbe SOWAER v zvezi z letališčem Brussels South Charleroi Airport

2.1.1. Institucionalna reforma iz leta 1980

(26) Na podlagi zakona o institucionalni reformi z dne 8. avgusta 1980 so belgijske regije dobile potrebne pristojnosti za opremo in upravljanje javnih aerodromov in letališč na svojem ozemlju, razen letališča Bruxelles-National, v zvezi s katerim je zadevne pristojnosti ohranila belgijska zvezna država.

(27) Po navedbah Belgije (9) je valonska vlada takrat sklenila, da bo izkoristila gospodarski potencial te prometne infrastrukture in postopoma izvedla potrebne naložbe. Valonska vlada je 2. maja 1989 uradno potrdila dopis ministra za promet z izjavo: „prvi cilj valonske regionalne vlade je torej storiti vse, da bodo valonska letališča in aerodromi hitro začeli ustvarjati dobiček. Za dosego tega cilja je treba skupaj izvesti več ukrepov, zlasti na področju infrastrukture.“

2.1.2. Ustanovitev družbe BSCA ter pogodba med Valonijo in družbo BSCA iz leta 1991

(28) Valonija je leta 1991 ustanovila družbo BSCA, da bi upravljala letališče Charleroi Bruxelles Sud (v nadaljnjem besedilu: letališče Charleroi).

(29) Valonija je s pogodbo z dne 9. julija 1991 (v nadaljnjem besedilu: pogodba med Valonijo in družbo BSCA) družbi BSCA za 50 let dodelila: — koncesijo za storitve za komercialno upravljanje javnega dela letališča Charleroi; — koncesijo na javnem dobrem, ki se je nanašala na trajno in izključno uporabo letališkega območja.

(30) Pogodba med Valonijo in družbo BSCA – vključno s splošnimi pogoji koncesije, priloženimi pogodbi (v nadaljnjem besedilu: splošni pogoji koncesije) – določa delitev stroškov med Valonijo in družbo BSCA: (a) V zvezi s koncesijo za storitve pogodba med Valonijo in družbo BSCA (10) določa, da družba BSCA „na svoje stroške prevzame“ obveznosti, povezane s tehničnim in komercialnim upravljanjem letališkega območja. Vendar na podlagi člena 25 splošnih pogojev koncesije Valonija krije „stroške gasilske (11) in vzdrževalne (12) službe“ do 1. januarja 1997. (b) V zvezi s koncesijo na javnem dobrem pogodba določa, da je Valonija odgovorna za pripravo na obratovanje ter vsa dela urejanja, nameščanja in opremljanja na območju pod koncesijo (13), družba BSCA pa je še naprej odgovorna za čiščenje in vzdrževanje območja pod koncesijo […] (14). Splošni pogoji koncesije (15) poleg tega določajo letni ali večletni program opremljanja, ki ga predlaga družba BSCA in se sprejme v dogovoru z Valonijo, financira pa ga organ, ki podeljuje koncesijo.

(31) V zvezi s pristojbinami pogodba (16) določa, da: — družba BSCA lahko pobira pristojbine, povezane s prometom na letališču, in pristojbine za vsako opravljeno storitev, ki jo mora zagotavljati; — družba BSCA Valoniji v zameno za koncesijo plačuje letno pristojbino v višini 35 % pristojbin za letalske dejavnosti, ki jih je družba BSCA pobrala v predhodnem letu. Ta pristojbina se nameni v sklad za finančno poravnavo v primeru okoljskih problemov, nastalih zaradi obratovanja letališča.

2.1.3. Ukrepi v zvezi s subvencijo za gasilsko in vzdrževalno službo, ki jo je Valonija izplačevala družbi BSCA v obdobju 1997–2002

(32) Na podlagi aneksa št. 2 k splošnim pogojem koncesije je bilo financiranje „stroškov gasilske in vzdrževalne službe“ s strani Valonije podaljšano do 1. januarja 2000.

(33) Valonija je financirala tudi stroške gasilske in vzdrževalne službe za leti 2000 (17) in 2001 (18).

(34) Kar zadeva leto 2002, Belgija trdi, da je Valonija sicer še naprej predvidela nadaljnje dodeljevanje nadomestila za te stroške, da pa je zaradi ustanovitve družbe SOWAER in uvedbe novega pravnega okvira prišlo do zamude pri formalni potrditvi podaljšanja tega nadomestila. Po navedbah Belgije je bila ohranitev tega kritja stroškov potrjena z dopisom z dne 5. julija 2001, ki ga je družba BSCA poslala valonski upravi za promet in prometno infrastrukturo in v katerem so bile razčlenjene glavne proračunske postavke družbe BSCA za leto 2002, namenjene stroškom teh služb, in sicer na podlagi telefonskega pogovora, med katerim naj bi bilo potrjeno, da bo v letu 2002 te dve službi financirala Valonija.

2.1.4. Temelji načrta naložb za letališče Charleroi v obdobju 1999–2000

(35) Ob koncu 90. let prejšnjega stoletja so zunanji svetovalci izvedli več študij o možnostih razvoja letališča Charleroi. Tako je Valonija pri družbi Tractebel naročila strateško študijo razvoja letališča Charleroi, ki je bila zaključena aprila 2000 (19). Hkrati je družba Roland Berger International Management Consultant julija 2000 izvedla študijo, ki se je nanašala na razvoj letališke strategije za Valonijo (20). Nazadnje, v okviru pogajanj z Valonijo od začetka leta 2001 za morebitni vstop v kapital družbe BSCA je družba Grands Travaux de Marseille naročila študijo o možnostih razvoja letališča (21).

(36) Po navedbah Belgije je bilo zaradi tehničnih omejitev, povezanih z obstoječo infrastrukturo (22), že pred temi študijami jasno, da bo treba na severnem delu letališča zgraditi nov terminal. Nekatera zemljišča je razlastila že družba Intercommunale Igretec, odgovorna za izgradnjo gospodarske cone „Aéropôle“. Valonija je razlastitve izvedla v 90. letih prejšnjega stoletja, družba Intercommunale pa ji je leta 1999 prepustila zemljišča, ki jih je razlastila. Na teh zemljiščih je bil zgrajen novi potniški terminal, ki že obratuje.

(37) Valonija je na seji 20. julija 2000 potrdila usmeritve iz okvirnega sporazuma, ki se je nanašal na večletni program naložb na letališču Charleroi in v katerem je bila zlasti omenjena „zamisel o novem potniškem terminalu“ s skupnim proračunom v višini 113,74 milijona EUR. Preglednica 1 naložbe v infrastrukturo, predvidene z okvirnim sporazumom z dne 20. julija 2000 (v milijonih) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Skupaj BEF Skupaj EUR Zemljišča 145 38 183 4,54 Infrastruktura 340 613 601 1 044 412 100 923 372 4 405 109,20

(38) Valonija je 8. novembra 2000 sprejela sklep o izvajanju sklepa z dne 20. julija 2000, s katerim je spremenila predpostavke iz večletnega programa naložb in skupne stroške naložb zvišala na 121 milijonov EUR. Vendar je bilo v dopisu, priloženem temu sklepu, navedeno, da „se bo uresničevanje naložb v novi terminal in njegovo spremljevalno infrastrukturo vseskozi prilagajalo posebnim potrebam. Financiranje teh naložb je treba preučiti glede na razvoj dejavnosti“. V dopisu je pojasnjena trenutna ocena stroškov novega terminala: „če se bo glede na dejanske potrebe letališča to pokazalo za nujno […], bi lahko bila za izgradnjo novega terminala in z njim povezane spremljevalne infrastrukture potrebna naložba v višini 1 514 milijonov BEF“, kar je približno 37,5 milijona EUR, vendar brez podrobnega časovnega načrta porabe tega zneska (glej preglednico 9). Takrat še niso bili določeni podrobni pogoji financiranja programa naložb na letališču Charleroi (23). Preglednica 2 Naložbe v infrastrukturo, predvidene v dopisu, priloženem sklepu z dne 8. novembra 2000 (v milijonih) 2000 2001 2002 2003 2004 Po letu 2004 Skupaj BEF Skupaj EUR Skupaj A 93 160 15 38 306 7,59 Skupaj B 12 729 709 548 319 743 3 060 75,86 Terminal 0 0 1 514 1 514 37,53 Skupaj 105 889 2 238 548 357 743 4 880 120,97 A: Neposredno financiranje s strani Valonije; B: Subvencije za naložbe.

2.1.5. Ustanovitev družbe SOWAER 1. julija 2001

(39) Valonija je 1. julija 2001 ustanovila družbo Société Wallonne des Aéroports (v nadaljnjem besedilu: SOWAER), ki je bila pod njenim izključnim nadzorom, da bi razvila letališko infrastrukturo v Valoniji, dala to infrastrukturo na voljo družbam upravljavkam letališč in jo ohranjala v delujočem stanju s financiranjem večjih vzdrževalnih del in popravil.

(40) Pred tem je Valonija v odločbi z dne 23. maja 2001, ki se je nanašala na „uvedbo mehanizma financiranja in ustanovitev specializirane družbe“, potrdila statut in finančni načrt družbe SOWAER za obdobje 2001–2004 (24), med drugim skupni znesek naložb na letališču Charleroi v višini 3 753 milijonov BEF, kar je približno 93 milijonov EUR, od tega 28 milijonov EUR za novi terminal (glej preglednico 3). Preglednica 3 Naložbe v infrastrukturo, predvidene s finančnim načrtom družbe SOWAER, ki ga je Valonija odobrila 23. maja 2001 (v milijonih) 2001 2002 2003 2004 Skupaj BEF Skupaj EUR Zemljišča 253 15 0 38 306 7,59 Infrastruktura 741 709 548 319 2 317 57,44 Terminal 10 500 500 120 1 130 28,01 Skupaj 1 004 1 224 1 048 477 3 753 93,03

(41) Podrobnejši finančni načrt, v katerem so bile povzete zadnje spremembe programov naložb v Liègeu in Charleroiju, je bil upravnemu odboru družbe SOWAER predložen marca 2002 (25). Ta načrt se je nato redno posodabljal (približno enkrat na leto).

(42) Prav tako v skladu s pogoji finančnega načrta družbe SOWAER, odobrenim 23. maja 2001, je bil prispevek v sklad za okolje za leto 2002 omejen na 75 milijonov BEF (1,86 milijona EUR). V tem finančnem načrtu je bila med prihodke družbe SOWAER vključena tudi bilanca stanja sklada za okolje, in sicer v okviru njegovih prenesenih nalog.

2.1.6. Pogodba med družbama SOWAER in BSCA z dne 15. aprila 2002 in aneks št. 3 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA z dne 29. marca 2002

(43) Družba SOWAER, ki je 29. marca 2002 prevzela koncesijo na javnem dobrem, leta 1991 podeljeno družbi BSCA, je 15. aprila 2002 z družbo BSCA sklenila pogodbo o podkoncesiji na javnem dobrem (v nadaljnjem besedilu: pogodba med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002), v skladu s katero: (a) ima družba BSCA do leta 2040 izključno pravico do uporabe letališkega območja za njegovo upravljanje. Družba SOWAER se zavezuje, da bo na tem letališkem območju uresničila program naložb (v nadaljnjem besedilu: program naložb), ki je podrobno določen v pogodbi med družbama SOWAER in BSCA ter popolnoma enak programu, navedenemu v uvodni izjavi 40 zgoraj. Družba SOWAER se poleg tega zavezuje, da bo izvajala večja popravila in večja vzdrževalna dela na zemljiščih, zgradbah in infrastrukturi. (b) Družba BSCA mora v zameno za uporabo letališkega območja, uresničitev programa naložb in izvajanje večjih vzdrževalnih del plačevati koncesijsko dajatev, ki jo sestavljata: — letni variabilni del, ki znaša 35 % letaliških pristojbin in katerega zgornja meja naj bi se sčasoma spreminjala (v nadaljnjem besedilu: navzgor omejena variabilna pristojbina); — letna pavšalna pristojbina, ki naj bi se sčasoma prav tako spreminjala (v nadaljnjem besedilu: pavšalna pristojbina).

(44) Skoraj istočasno, 29. marca 2002, sta Valonija in družba BSCA sklenili aneks, s katerim sta spremenili pogodbo med Valonijo in družbo BSCA. V skladu s tem aneksom – aneksom št. 3 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA (26) – se je Valonija zavezala, da bo družbi BSCA plačevala: — subvencijo, s katero bo lahko krila stroške, ki jih bo imela, ker ji bo družba SOWAER dala na voljo zemljišča, zgradbe in letališko infrastrukturo. Ta subvencija je bila enaka pavšalni pristojbini, navedeni v uvodni izjavi 43, tako da je družba BSCA na koncu plačevala samo navzgor omejeno variabilno pristojbino; — subvencijo za povrnitev izdatkov (stroškov in naložb) družbe BSCA za vzdrževalno in gasilsko službo. Z aneksom št. 3 je spremenjen tudi člen 25 splošnih pogojev koncesije, pri čemer je med drugim predvideno, da se v izkaz poslovnega izida za stroške gasilske in vzdrževalne službe med drugim vključijo stroški naložb in/ali stroški amortizacije naložb.

2.1.7. Popravek programa naložb z dne 3. aprila 2003

(45) Valonska vlada je bila 3. aprila 2003 seznanjena s popravkom programa naložb. S tem popravkom je bila med drugim predvidena sprememba zmogljivosti novega terminala v primerjavi z ravnjo, ki je bila določena v prvotni različici programa naložb. Namesto zmogljivosti dveh milijonov potnikov je bila namreč odtlej predvidena izgradnja terminala z zmogljivostjo treh milijonov potnikov in večjega parkirišča za vozila, kot je bilo prvotno predvideno. Ta popravek je pomenil dodatne naložbe v višini 33 milijonov EUR.

2.1.8. Pogodba med družbama SOWAER in BSCA z dne 4. aprila 2006 in aneks št. 5 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA z dne 10. marca 2006

(46) Pogodba med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002 je bila 4. aprila 2006 nadomeščena z novo pogodbo (v nadaljnjem besedilu: pogodba med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2006). V slednji so povzete bistvene določbe pogodbe med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002, pri čemer je podrobno določena vsebina nekaterih storitev, ki jih družba SOWAER zagotavlja družbi BSCA poleg storitev, opredeljenih v pogodbi med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002. Poleg tega so spremenjeni podrobni pogoji za izračun zneska koncesijskih dajatev, ki jih mora družba BSCA plačevati družbi SOWAER.

(47) Vzporedno s tem je bila 10. marca 2006 z aneksom št. 5 spremenjena pogodba med Valonijo in družbo BSCA. Člen 3.2.2 pogodbe med Valonijo in družbo BSCA odtlej določa, da: — so predmet nadomestila Valonije stroški, ki jih ima družba BSCA s storitvami, povezanimi s požarno varnostjo ter varnostjo prometa na tleh in letališkega območja; — to nadomestilo je navzgor omejeno. Zgornja meja, ki je za leto 2006 znašala 5 774 000 EUR, se indeksira letno.

(48) V aneksu je še pojasnjeno, da je treba znesek finančnega nadomestila ponovno pregledati pred julijem 2009.

2.1.9. Aneks št. 6 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA z dne 15. januarja 2008

(49) Pogodba med Valonijo in družbo BSCA je bila znova spremenjena 15. januarja 2008 (aneks št. 6). Na podlagi tega aneksa: — Valonija družbi BSCA poleg izvajanja storitev, povezanih s požarno varnostjo ter varnostjo prometa na tleh in letališkega območja, zaupa tudi opravljanje storitev, povezanih s spremljanjem in evidentiranjem letov, načrtovanjem predvidenih letov (27), usmerjanjem letal (28) in varnostjo (29) (te naloge je prej zagotavljala neposredno Valonija (30)); — s subvencijo Valonije se odtlej krijejo ne samo stroški družbe BSCA v zvezi s požarno varnostjo ter varnostjo prometa na tleh in letališkega območja (z ohranitvijo zgornje meje), ampak tudi stroški v zvezi z varovanjem, spremljanjem in evidentiranjem letov, načrtovanjem predvidenih letov in usmerjanjem letal.

2.2. Razvoj letališča Charleroi

(50) Letališče Charleroi, ki dotlej praktično ni imelo rednih uporabnikov, je s 1. majem 1997 sprejelo letalskega prevoznika Ryanair, prvotno za opravljanje letov na ruti Dublin–Charleroi. Prevoznik Ryanair je aprila 2001 v Charleroiju odprl svoje prvo bazno letališče na celini, pri čemer je na njem najprej stacioniral dve letali in uvedel nove destinacije (Shannon, Glasgow, Pisa, Benetke in Carcassonne).

(51) V obdobju 2000–2013 se je promet na letališču Charleroi povečal s približno 200 000 potnikov na skoraj 7 milijonov potnikov. Preglednica 4 Letni statistični podatki o prometu na letališču Charleroi Leto Število potnikov Leto Število potnikov 2000 255 317 2007 2 458 980 2001 773 431 2008 2 957 026 2002 1 271 596 2009 3 937 187 2003 1 804 287 2010 5 195 372 2004 2 034 140 2011 5 901 007 2005 1 873 651 2012 6 156 427 2006 2 166 915 2013 6 786 979

(52) Prevoznik Ryanair je vedno predstavljal [70–80] (*1) % prometa na letališču Charleroi.

2.3. Status in lastniška struktura družbe BSCA

(53) Lastniška struktura družbe BSCA je bila od leta 2001 večkrat preoblikovana. Konec leta 2000 je bila družba BSCA namreč v več kot 80-odstotni lasti družbe Sambrinvest (31) ter v nekoliko manjši lasti družb Cockerill Sambre, Igretec (32) in nekaterih drugih delničarjev.

(54) Do prvega preoblikovanja je prišlo na podlagi sklepa valonske vlade z dne 8. februarja 2001. S tem sklepom je vlada od družbe Sogepa (33), ki jo nadzira Valonija, zahtevala, da odkupi 2 680 delnic družbe BSCA (to je 43,79 % kapitala), ki so bile v lasti družbe Sambrinvest, lastnih delnic v lasti družbe BSCA in deležev, ki so jih želeli prodati „zasebni delničarji“. Poleg tega je vlada v istem sklepu ministru, pristojnemu za upravljanje letališč, naročila, naj „pripravi delničarski sporazum med družbami SOWAER, Sambrinvest in eventualno Igretec, s katerim se bo medsebojno uredilo usklajevanje pooblastil v družbi BSCA tako na skupščini delničarjev in v upravnem odboru kot tudi v upravi.“

(55) Valonija se je tudi odločila, da bo hkrati povečala kapital družbe BSCA: načelo take dokapitalizacije se je maja 2001 pojavilo v sklepu valonske vlade (34). To povečanje kapitala v skupnem znesku 3 941 300 EUR je bilo izvedeno 3. decembra 2002; družba SOWAER je v denarju vložila 3 808 660 EUR, kar je 49,23-kapitalski delež družbe BSCA. Preglednica 5 Razvoj lastniške strukture družbe BSCA (35) (v %) Leto BSCA SOWAER Sogepa Sambrinvest Igretec Belgian airport Drugo 2000 6,21 — 0,00 82,84 2,29 0,00 8,66 2001 0,00 — 55,07 39,05 2,29 0,00 3,59 2002 0,00 49,23 27,01 19,16 2,32 0,00 2,28 2003 0,00 48,89 27,65 19,16 2,32 0,00 1,99 2004 0,00 48,89 27,65 19,16 2,32 0,00 1,99 2005 0,00 48,89 27,65 19,16 2,32 0,00 1,99 2006 0,00 48,89 27,65 19,16 2,32 0,00 1,99 2007 0,00 48,89 27,65 19,16 2,32 0,00 1,99 2008 0,00 48,89 27,65 19,16 2,32 0,00 1,99 2009 0,00 22,56 27,65 19,16 2,32 27,65 0,67 2010 0,00 22,56 27,65 19,16 2,32 27,65 0,67 2011 0,00 22,56 27,65 19,16 2,32 27,65 0,67 2012 0,00 22,56 27,65 19,16 2,32 27,65 0,67 2013 0,00 22,56 27,65 19,16 2,32 27,65 0,67 Dopis belgijskih organov z dne 21. septembra 2011 in 6. februarja 2014.

(56) Družba SOWAER je v obdobju 2002–2008 upravljala približno 49 % kapitala družbe BSCA. Po navedbah belgijskih organov je bilo to upravljanje izvedeno za račun valonske vlade.

(57) Leta 2009 je družba BSCA svoj kapital odprla zasebnemu partnerju. Konzorcij Belgian Airports (v nadaljnjem besedilu: Belgian Airports), ki sta ga sestavljali italijanska družba SAVE in belgijska družba Holding Communal S.A. (36), je tako pridobil 27,65-odstotni delež upravljavca letališča. Konzorcij Belgian Airports ima pravico veta na nekatere pomembne odločitve, vključno s poslovnimi dogovori z družbo Ryanair.

3. OPIS UKREPOV

(58) Predmet tega sklepa sta dve vrsti ukrepov: — ukrepi Valonije in družbe SOWAER v korist družbe BSCA (oddelek 3.1); — ukrepi Valonije, družbe SOWAER in družbe BSCA v korist družbe Ryanair (oddelek 3.2).

3.1. Ukrepi Valonije in družbe SOWAER v korist družbe BSCA

(59) Postopek se nanaša na naslednje ukrepe v korist družbe BSCA: — na podlagi pogodbe med družbama SOWAER in BSCA ter naložbenih odločitev uporaba zemljišč in infrastrukture letališča Charleroi s strani družbe BSCA, uresničitev programa naložb za njihovo posodobitev in širitev ter zagotavljanje nekaterih storitev s strani družbe SOWAER, vključno z večjimi popravili infrastrukture, v zameno za pristojbino, ki jo plača družba BSCA (oddelek 3.1.1); — na podlagi pogodbe med Valonijo in družbo BSCA dodelitev subvencije Valonije za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo (glej oddelek 3.1.2); — vpis povečanja lastniškega kapitala družbe SOWAER v družbi BSCA 3. decembra 2002 (oddelek 3.1.3).

3.1.1. Uporaba zemljišč in infrastrukture letališča Charleroi, vključno z infrastrukturo, vzpostavljeno na podlagi programa naložb, in zagotavljanje nekaterih storitev, med drugim večjih popravil, v zameno za koncesijsko dajatev

3.1.1.1. Uporaba zemljišč in infrastrukture letališča Charleroi, vključno z infrastrukturo, vzpostavljeno na podlagi programa naložb, in zagotavljanje nekaterih storitev, med drugim večjih popravil

(60) Na podlagi pogodbe med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002 družba SOWAER: — družbi BSCA do leta 2040 podeli podkoncesijo na javnem dobrem, ki se nanaša na trajno in izključno uporabo letališkega območja za namene njegovega upravljanja, — družbi BSCA dovoli uporabo novih naložb. Program naložb, ki med drugim vključuje izgradnjo novega terminala, podaljšanje vzletno-pristajalne steze, izgradnjo vozne steze in parkirnih mest za dodatna letala ter navigacijsko opremo, znaša 93 milijonov EUR (37), Preglednica 6 Program naložb, priložen pogodbi med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002 (v milijonih) 2001 2002 2003 2004 Skupaj BEF Skupaj EUR Zemljišča 253 15 0 38 306 7,59 Infrastruktura 741 709 548 319 2 317 57,44 Terminal 10 500 500 120 1 130 28,01 Skupaj 1 004 1 224 1 048 477 3 753 93,03 — izvede večja popravila in večja vzdrževalna dela na zemljiščih, zgradbah in letališki infrastrukturi na območju pod koncesijo.

(61) Program naložb je bil vsako leto popravljen. Ti popravki so hkrati vključevali posodobitve, povezane z dodatnimi stroški, ki aprila 2002 niso bili predvideni, in odločitve v zvezi z novimi naložbami. Med drugim se je valonska vlada 3. aprila 2003 seznanila s popravkom programa naložb, ki ga je odobril upravni odbor družbe SOWAER. S tem popravkom (38) sta bila zlasti predvidena nov terminal z večjo zmogljivostjo, kot je bila prvotno predvidena (trije milijoni potnikov namesto dveh milijonov), in večje parkirišče za vozila, kot je bilo prvotno predvideno. Vključeval je znesek dodatnih naložb v višini 33 milijonov EUR.

(62) Program naložb je bil do leta 2009 vsako leto popravljen (39). Skupni stroški programa naložb družbe SOWAER v Charleroiju za obdobje 2002–2010, kot jih je leta 2009 ob zadnji posodobitvi pregledal upravni odbor družbe SOWAER, znašajo 219 103 435 EUR (40). Čeprav se je ta program naložb imenoval „program naložb za obdobje 2002–2010“, so bili stroški predvideni do leta 2017. Preglednica 7 Skupni stroški programa naložb družbe SOWAER v Charleroiju, kot jih je leta 2009 pregledal upravni odbor družbe SOWAER (EUR) Vrsta naložb Klasične naložbe [180 000 000 –210 000 000 ] Od tega zemljišča [4 000 000 –5 000 000 ] Od tega parkirna mesta za letala [36 000 000 –40 000 000 ] Od tega novi terminal [80 000 000 –100 000 000 ] Od tega kontrolni stolp [10 000 000 –13 000 000 ] Stare obveznosti [1 000 000 –2 000 000 ] Naložbe, s katerimi se ustvarjajo prihodki [3 000 000 –4 000 000 ] Zaščita – varnost – okolje [8 000 000 –11 000 000 ] Izredna vzdrževalna dela [4 000 000 –6 000 000 ] Skupaj 219 103 435 Vir: Priloga 7 k dopisu belgijskih organov z dne 21. septembra 2011.

(63) Poleg večjih popravil in vzdrževalnih del na podlagi pogodbe med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2006 se je družba SOWAER zavezala k zagotavljanju dodatnih storitev za račun družbe BSCA, in sicer zlasti storitev najrazličnejšega svetovanja (pravnega, okoljskega, finančnega, upravnega itd.), analize in priporočil glede obremenitve s hrupom, povezane z letališčem, ter opredelitve in posodabljanja geografskega informacijskega sistema (GIS).

3.1.1.2. Koncesijska dajatev, ki jo mora družba BSCA plačevati družbi SOWAER

(64) Družba BSCA v zameno za to, kar je opisano v oddelku 3.1.1.1, plačuje družbi SOWAER koncesijsko dajatev.

(i) Pogodbena določila

(a) Obdobje od 15. aprila 2002 do 31. decembra 2005

(65) Družba BSCA na podlagi pogodbe z družbo SOWAER iz leta 2002 plačuje Valoniji koncesijsko dajatev, ki jo sestavljata: — variabilni letni znesek (v nadaljnjem besedilu: navzgor omejena variabilna dajatev), ki znaša 35 % letaliških pristojbin, pobranih v tekočem letu, pri čemer je zgornja meja v letu 2002 znašala 883 689 EUR, v obdobju 2003–2006 pa se je zviševala za 2 % na leto; ta zgornja meja se je leta 2007 zvišala na 2 650 000 EUR in se zviševala za 2 % na leto, po letu 2015 pa je bila ponovno pregledana (41).Ta dajatev se nameni v sklad za finančno poravnavo v primeru okoljskih problemov, nastalih pri upravljanju letališča. — letni pavšalni znesek (v nadaljnjem besedilu: pavšalna dajatev), ki je za leto 2002 znašal 9 371 000 EUR, nato pa je bil indeksiran. Ta znesek se je od leta 2010 zvišal na 13 525 000 EUR in bil indeksiran (42).

(66) Kljub temu v skladu s pogodbo o koncesiji med Valonijo in družbo BSCA, kakor je bila spremenjena 29. marca 2002, družba BSCA od Valonije prejema subvencijo, ki naj bi ji omogočila „kritje nalog javne službe v okviru upravljanja letališča Charleroi, in sicer stroškov, povezanih z uporabo zemljišč, zgradb in letališke infrastrukture, ki ji jih je dala na voljo družba SOWAER“. Navedena subvencija ustreza navzgor omejeni pavšalni dajatvi, tako da družba BSCA dejansko plačuje samo navzgor omejeno variabilno dajatev. Poleg tega je družba BSCA na podlagi pogodbe z družbo SOWAER z dne 15. aprila 2002 oproščena plačila pavšalne dajatve, če ne prejme subvencije Valonije (43).

(b) Obdobje od 1. januarja 2006

(67) Pogodba med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002 je bila spremenjena s pogodbo med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2006, ki je začela veljati 1. januarja 2006. V skladu z navedeno pogodbo (44) družba BSCA plačuje družbi SOWAER: — letni variabilni znesek, določen na 1,5 EUR na potnika in 8 EUR na tono tovora, indeksiran na podlagi belgijskega indeksa cen življenjskih potrebščin (45); Ta variabilni znesek je bil s pogodbo navzgor omejen na 956 533 EUR (46) za leto 2006 in nato od leta 2007 na 2 651 067 EUR, pri čemer se je ta znesek od leta 2008 zviševal za 2 sestavljena odstotka na leto. — letni pavšalni znesek v višini 10 094 000 EUR, povečan za 2 % na leto.

(68) Hkrati so bili s koncesijsko pogodbo o storitvah med Valonijo in družbo BSCA z dne 10. marca 2006 spremenjeni pogoji subvencije Valonije, namenjene kritju fiksnega dela dajatev družbe BSCA družbi SOWAER (47), in povzeta je bila določba o izvzetju, navedena v uvodni izjavi 66 zgoraj (48).

(69) Nazadnje, z aneksom št. 1 z dne 27. maja 2009 k pogodbi med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2006 sta se družbi BSCA in SOWAER dogovorili, da družba BSCA od leta 2009 plačuje družbi SOWAER dodaten letni znesek v višini […] EUR na dodaten kvadratni meter (49), da bi družba SOWAER kupila nova zemljišča in bi se v skladu s tem razširilo področje uporabe pogodbe o storitvah. Ti dodatni zneski so leta 2010 znašali 1 206 EUR, leta 2011 1 230 EUR, leta 2012 1 255 EUR in leta 2013 1 280 EUR (50).

(ii) Zneski dajatev, ki jih družba BSCA plačuje družbi SOWAER

(70) Glede na navedeno so zneski dajatev, ki jih je družba BSCA dejansko plačala družbi SOWAER, povzeti v preglednici 8, pri čemer so upoštevana nadomestila, ki jih je Valonija izplačala družbi BSCA, da bi jih prenesla na družbo SOWAER. Preglednica 8 Dajatve, ki jih je družba BSCA plačala družbi SOWAER (51) (v EUR) Leto Fiksni del Variabilni del Skupaj dajatve Neto dajatve 2002 9 371 000 883 689 10 254 689 883 689 2003 9 558 420 901 363 10 459 783 901 363 2004 9 749 588 919 390 10 668 978 919 390 2005 9 944 580 937 778 10 882 358 937 778 2006 10 094 000 956 532 11 050 532 956 532 2007 10 262 000 2 651 067 12 913 067 2 651 067 2008 10 478 000 2 704 088 13 182 088 2 704 088 2009 10 150 000 2 758 170 12 908 761 2 758 761 2010 10 150 000 2 813 333 12 964 539 2 814 539 2011 10 353 000 2 869 600 13 223 830 2 870 830 2012 10 353 000 2 926 992 13 281 247 2 928 247 2013 10 353 000 2 985 532 13 339 812 2 986 812 Poleg fiksnega in variabilnega dela skupni znesek dajatev vključuje še dodatni znesek, ki je povezan z razširitvijo področja uporabe pogodbe o storitvah od leta 2009 in je naveden v uvodni izjavi 69. Pri neto dajatvah je upoštevana subvencija Valonije družbi BSCA.

3.1.2. Subvencija, ki jo je Valonija izplačevala za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo

3.1.2.1. Pogodbena določila

(a) Obdobje od 29. marca 2002 do 31. decembra 2005

(71) Z aneksom št. 3 z dne 29. marca 2002 k pogodbi o koncesiji med Valonijo in družbo BSCA je bil spremenjen člen 3.2 pogodbe med Valonijo in družbo BSCA, in sicer določa, da Valonija povrne izdatke, ki so neločljivo povezani z gasilsko in vzdrževalno službo: — gasilska služba je opredeljena s sklicevanjem na standarde Mednarodne organizacije civilnega letalstva (52); — vzdrževalna služba je opredeljena kot „tehnična služba za vzdrževanje stavb, vzletno-pristajalnih stez, okolice, prevoznih sredstev itd.“ (53) ter „vzdrževanje zemljišč, stavb in stavbne opreme ter naprav, vključenih v koncesijo ali danih na voljo, tako da so vedno primerni za predvideno uporabo (54)“.

(72) Z aneksom št. 3 z dne 29. marca 2002 je bil spremenjen tudi člen 25 splošnih pogojev koncesije, in sicer določa, da koncesionar predloži organu, ki podeljuje koncesijo, proračun s postavkami za gasilsko in vzdrževalno službo ter vodi ločen poslovni račun, ki ga lahko organ, ki podeljuje koncesijo, kadar koli preuči in preveri. „Temu poslovnemu računu se med drugim pripišejo: — celotni stroški osebja, odgovornega za požarno varnost in vzdrževanje letališkega območja, ter usposabljanja tega osebja, vključno s prispevki delodajalca in s tem povezanimi dajatvami (nove dejavnosti); — stroški različnih storitev in blaga (vključno z morebitnimi podizvajalci; — stroški naložb in/ali stroški amortizacije naložb (55), — morebitni stroški podizvajanja na področju vzdrževanja in požarne varnosti“.

(b) Obdobje od 10. marca 2006 do 31. decembra 2007

(73) Z aneksom št. 5 z dne 10. marca 2006 k pogodbi o koncesiji med Valonijo in družbo BSCA je bil spremenjen člen 3.2.2 pogodbe med Valonijo in družbo BSCA: „Letni proračun Valonije vključuje: […] finančno nadomestilo, ki ga Valonija dodeli družbi BSCA za stroške izvajanja storitev, povezanih s požarno varnostjo, varnostjo prometa na tleh in letališkega območja, ob upoštevanju pogojev iz člena 25 splošnih pogojev koncesije, priloženih tej pogodbi“.

(74) Z aneksom št. 5 je bil spremenjen tudi člen 25 splošnih pogojev koncesije. Spremenjeni člen 25 določa, da „storitve, povezane z varnostjo v zemeljskem prometu in na letališkem območju, vključujejo redno vzdrževanje letališkega območja, tehnično službo za vzdrževanje zgradb, vzletno-pristajalnih stez, okolice in prevoznih sredstev, manjša asfaltna dela, redno vzdrževanje in popravila vzletno-pristajalne steze in dostopov, vzdrževanje in zagotavljanje delovanja razsvetljave in označb na vzletno-pristajalni stezi, košnjo, odstranjevanje ostankov gum z vzletno-pristajalne steze in njeno označevanje, odstranjevanje snega ter vse druge storitve za zagotavljanje varnosti prometa na tleh, letališkega območja in infrastrukture, razen poslovnih prostorov na letališkem območju“.

(75) Na podlagi člena 25 splošnih pogojev koncesije je finančno nadomestilo za leto 2006 navzgor omejeno na 5 774 000 EUR. Ta zgornja meja se letno indeksira do 31. decembra 2009. Znesek finančnega nadomestila je treba popraviti najpozneje do drugega polletja 2009.

(76) Poleg tega člen 25.7 splošnih pogojev koncesije, vključen z aneksom št. 5 z dne 10. marca 2006, določa, da znesek nadomestila ne sme presegati dejanskih stroškov družbe BSCA in da se vsako čezmerno nadomestilo izravna z vključitvijo v proračun za naslednje leto.

(c) Obdobje od 1. januarja 2008

(77) Z aneksom št. 6 z dne 15. januarja 2008 k pogodbi o koncesiji med Valonijo in družbo BSCA je bil spremenjen člen 25.1 splošnih pogojev koncesije in k storitvam, katerih izvedba je bila že zaupana družbi BSCA (56), so bili dodani spremljanje in evidentiranje letov, načrtovanje predvidenih letov, usmerjanje letal in varovanje.

(78) Spremljanje in evidentiranje letov vključujeta dopolnjevanje podatkovne zbirke valonske uprave z informacijami o letih (število potnikov, registracija, ime pilota, tip letala, vrsta leta, izvor, masa letala itd.). Načrtovanje letov se nanaša na komunikacije, načrte letov, slote, radijske objave in upravljanje parkirnih mest za letala. Spremljanje in evidentiranje letov ter načrtovanje letov zagotavlja „navigacijski urad“.

(79) Usmerjanje vključuje dve nalogi, in sicer usmerjanje na „postajališče“, ki ga izvede koordinator mest ob vsakem prihodu letala, in „follow me“, ki vključuje vodenje letala z vozilom in se uporablja samo za pilote, ki ne poznajo letališča (poslovno letalstvo), ali za velika letala z oznako D. Na letališču Charleroi je teh operacij zelo malo (največ 100 na leto).

(80) Varnostne storitve so opredeljene s spremenjenim členom 25.2 splošnih pogojev koncesije, kakor je bil spremenjen z aneksom št. 6 z dne 15. januarja 2008: „varnostni pregledi, elektronski nadzor, varnostni obhodi in varnostne patrulje, nadzor dostopa in izdaja priponk obiskovalcem“. Družba BSCA je izvajanje varnostnih storitev prenesla na delniško družbo javnega prava, BSCA Security. Naloge družbe BSCA Security so opredeljene s sklicevanjem na odredbo z dne 23. junija 1997 o vzpostavitvi letališč v Valoniji (57). Družba BSCA Security je v 51-odstotni lasti Valonije in 49-odstotni lasti družbe BSCA.

(81) Podrobni pogoji finančnega nadomestila so v spremenjenem členu 25.1 splošnih pogojev koncesije določeni tako: — v zvezi s storitvami, povezanimi s požarno varnostjo ter varnostjo prometa na tleh in letališkega območja, Valonija krije stroške njihovega izvajanja pod enakimi pogoji, kot so opredeljeni z aneksom št. 5 (glej uvodno izjavo 75), in sicer do 31. decembra 2009; stranki morata znesek nadomestila znova oceniti najpozneje v drugem polletju 2009; — v zvezi s storitvami, povezanimi s spremljanjem in evidentiranjem letov, načrtovanjem predvidenih letov, usmerjanjem in varnostjo (58), Valonija krije stroške teh storitev za leti 2008 in 2009. Od 1. januarja 2010 je kritje navzgor omejeno na indeksirani znesek nadomestila, izplačanega za predhodno leto.

(82) Člen 25.7 splošnih pogojev koncesije je bil spremenjen in določa, da znesek nadomestila ne sme presegati dejanskih stroškov družbe BSCA po odštetju morebitnih pristojbin, ki so bile pobrane od uporabnikov za kritje teh storitev.

3.1.2.2. Znesek subvencije, ki jo je izplačala Valonija

(83) V preglednici 9 so povzete subvencije, ki jih je Valonija izplačala družbama BSCA in BSCA Security, razen subvencije za „javno nalogo“ kot nadomestila za letno pavšalno dajatev. Preglednica 9 Subvencije, ki jih je Valonija izplačala družbama BSCA in BSCA Security (59) v obdobju 2001–2013 (razen subvencije za „javno nalogo“ kot nadomestila za letno pavšalno dajatev) Gasilska, varnostna in vzdrževalna služba Varnost in varovanje Navigacijski urad, vključno z usmerjanjem Skupaj 2001 2 892 612 — — 2 892 612 2002 3 201 000 — — 3 201 000 2003 4 184 964 — — 4 184 964 2004 5 182 000 — — 5 182 000 2005 5 525 000 — — 5 525 000 2006 5 774 000 — — 5 774 000 2007 5 774 000 — — 5 774 000 2008 5 993 000 9 233 984 317 000 15 544 054 2009 6 148 000 13 512 788 417 324 20 078 112 2010 6 148 000 13 596 515 419 909 20 164 424 2011 6 148 000 13 703 323 533 323 20 384 646 2012 6 148 000 14 013 621 454 381 20 616 002 2013 6 148 000 14 013 621 454 381 20 616 002 Skupaj 69 266 576 78 073 852 2 596 388 149 936 816 Vir: Priloga 9 k dopisu Belgije, poslana 6. februarja 2014, ki je bila za subvencijo Giro spremenjena na podlagi odgovora Belgije, poslanega 25. marca 2014.

3.1.3. Povečanje kapitala, ki ga je vpisala družba SOWAER

(84) V okviru njenih razvojnih projektov, zlasti pogajanj za sklenitev sporazumov iz leta 2001 z družbo Ryanair, je bilo v strateškem dokumentu z dne 31. julija 2001, predloženem upravnemu odboru družbe BSCA, navedeno, da „naj bi družba BSCA v naslednjih treh letih nakopičila za 164 milijonov izgub. Njena lastna sredstva na dan 31. decembra 2003 naj bi se torej zmanjšala na 23 milijonov BEF, kar je manj kot 20 % sedanjega kapitala v višini 153 milijonov BEF. Zato je treba za izognitev negotovemu položaju predvideti povečanje kapitala za 5 milijonov EUR.“

(85) Valonija je v sklepu z dne 23. maja 2001 o finančnem načrtu družbe SOWAER dejansko že potrdila načelo zaporednih kapitalskih injekcij v družbe za upravljanje valonskih letališč (60). V finančnem načrtu družbe SOWAER je bil na navedeni datum predviden „prevzem deleža v družbi BSCA v višini +/– 60 milijonov BEF […], ki je bil nato porazdeljen na tri leta, trikrat po 30 milijonov (kapital v višini 600 milijonov in 25-odstotni delež družbe SOWAER, to je 150 milijonov)“, to je kapitalska injekcija v višini 3,718 milijona EUR, porazdeljena na tri leta.

(86) Kapital je bil na koncu povečan naenkrat, in sicer 3. decembra 2002. Vpisani kapital je bil v celoti sproščen; družba SOWAER je torej v denarju vložila 3,809 milijona EUR ali 49,23-odstotni delež kapitala družbe BSCA (61).

3.2. Ukrepi Valonije in družbe BSCA v korist družbe Ryanair (62)

3.2.1. Sporazumi iz leta 2001

(87) Izraz „sporazumi iz leta 2001“ pomeni celoto, ki jo sestavljajo: — zaveza valonske vlade z dne 6. novembra 2001, — pogodba med družbama BSCA in Ryanair z dne 2. decembra 2001 (v nadaljnjem besedilu: pogodba iz leta 2001), — pogodba družbe Promocy z dne 12. decembra 2001 ter pogodba med družbama Promocy in Leading Verge z dne 31. januarja 2002, o katerih je upravni odbor družbe BSCA odločil 31. julija 2001 (63).

3.2.1.1. Zaveza valonske vlade z dne 6. novembra 2001

(88) Valonija je 6. novembra 2001 sklenila sporazum z družbo Ryanair. Ta sporazum je za družbo Ryanair določal pristajalno pristojbino v višini 1 EUR na potnika na odhodnem letu, tj. 50-odstotno znižanje pristajalne pristojbine v primerjavi z zneskom, ki ga je določila in objavila valonska vlada ter je temeljil na drugi metodi izračuna (64) (takrat so se namreč letališke pristojbine, zaračunane letalskim prevoznikom, določale po ceniku, ki ga je sprejela in objavila valonska vlada in ne družba BSCA). Poleg tega se je Valonija zavezala, da bo družbi Ryanair povrnila izgube, ki bi jih ta neposredno utrpela zaradi morebitne spremembe višine letaliških pristojbin ali delovnega časa letališča v obdobju 2001–2016, razen če bi te spremembe zahtevale Evropska unija, zvezna država ali Mednarodna organizacija civilnega letalstva oziroma bi temeljile na drugih zahtevah mednarodnega prava.

3.2.1.2. Pogodba iz leta 2001, vključno z določbami v zvezi z družbo Promocy

(89) Družba BSCA je v skladu s pogodbo iz leta 2001 med družbama BSCA in Ryanair določila ceno zemeljske oskrbe za družbo Ryanair v višini 1 EUR na potnika (65), kar je desetkrat nižje od cene, ki jo je leta 2001 družba BSCA objavila za druge uporabnike.

(90) Družba BSCA se je tudi zavezala, da bo finančno in z zagotavljanjem različnih storitev prispevala k izdatkom, povezanim z odprtjem baze družbe Ryanair v Charleroiju (66). Ta prispevek je znašal: — 250 000 EUR za hotelske stroške in prehrano osebja družbe Ryanair; — 160 000 EUR za vsako novo odprto ruto, do največ treh rut za posamezno stacionirano letalo, oziroma največ 1 920 000 EUR; — 768 000 EUR za udeležbo pri stroških zaposlovanja in usposabljanja pilotov in kabinskega osebja, dodeljenih na nove lete z letališča; — 4 000 EUR za nakup pisarniške opreme.

(91) Družba BSCA je morala hkrati s tem družbi Ryanair dati brezplačno na voljo 100 kvadratnih metrov pisarniških površin in 100 kvadratnih metrov tehničnega prostora (engineering store) ter zagotavljati neizključno pravico do dostopa do učilnice. Prav tako je morala družbi Ryanair pomagati k minimalnim ali ničnim stroškom za uporabo hangarja, namenjenega vzdrževanju letal.

(92) Poleg tega sta družbi Ryanair in BSCA v skladu s pogodbo iz leta 2001 ustanovili skupno družbo za tržno promocijo, ki se je imenovala Société de Promotion de Brussels South Charleroi Airport (v nadaljnjem besedilu: Promocy). Poslovna dejavnost družbe Promocy je bila namenjena razvoju Charleroija in širše regije s komercialnim upravljanjem letališča (67) (družba Promocy je na primer financirala del cene promocijskih vozovnic družbe Ryanair). Družbi BSCA in Ryanair sta morali enakovredno prispevati k delovanju družbe Promocy (68). Tako sta vpisali enaka deleža lastniškega kapitala družbe Promocy, ki sta skupaj znašala 62 500 EUR. Poleg tega sta obe plačevali prispevek v višini 4 EUR na potnika, ki ga je družba Ryanair prepeljala z letališča Charleroi.

(93) Pristojbine na potnika na odhodnem letu, ki so se za lete družbe Ryanair zaračunavale na podlagi pogodbe iz leta 2001, in prispevki za financiranje družbe Promocy so povzeti v preglednici 10. Preglednica 10 Pristojbine, ki so se za družbo Ryanair zaračunavale v skladu s pogodbo iz leta 2001 (69) 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Pristajalna pristojbina 1 1 1,1 1,13 1,13 1,13 1,26 1,3 1,3 1,3 1,3 1,3 Potniška pristojbina 7 7 7,38 7,5 7,88 8 8 8 8 8 8 8 Zemeljska oskrba 1 1 1,1 1,13 1,13 1,13 1,26 1,3 1,3 1,3 1,3 1,3 Promocy – 4 – 4 – 4 – 4 – 4 – 4 – 4 – 4 – 4 – 4 – 4 – 4 Skupni neto znesek, ki ga je plačala družba Ryanair 5 5 5,58 5,76 6,14 6,26 6,52 6,6 6,6 6,6 6,6 6,6 Cene iz pogodbe iz leta 2001, spremenjene 1. aprila, so uporabljene v sorazmerju, da so primerljive na letni osnovi (1. januar–31. december).

(94) V zameno za to se je družba Ryanair družbi BSCA zavezala, da bo v 15 letih (2001–2016), zajetih s pogodbo, določeno število letal (od dva do štiri) stacionirala v Charleroiju in da bo z letališča Charleroi izvedla vsaj tri obračanja na dan in na letalo. Irski prevoznik naj bi upravljavcu letališča tako zagotovil potniški promet, od katerega se je lahko nadejal prihodkov, bodisi od letaliških pristojbin bodisi od drugih, neletalskih dejavnosti. Če bi družba Ryanair v prvih petih letih trajanja pogodbe prenehala z dejavnostmi na letališču Charleroi, bi morala v skladu s pogodbo družbi BSCA povrniti udeležbo pri stroških, povezanih z odprtjem baze prevoznika Ryanair, in prispevek za trženje. Po petem letu veljavnosti pogodbe se znesek vračila postopno zniža (70).

3.2.2. Ministrski odlok z dne 11. junija 2004 in dopis družbe BSCA z dne 24. junija 2004

(95) Po navedbah Belgije so po nacionalnem pravu sporazumi iz leta 2001 z odločbo iz leta 2004 de facto postali nični. Valonija je 11. junija 2004 sprejela tudi ministrski odlok o promocijskem znižanju pristojbin za pristajanje letal na letališču Charleroi. Ta odlok je začel retroaktivno veljati 13. februarja 2004. Določal je, da promocijska pristojbina za pristanek letala, ki leti na redni ruti, za vse letalske prevoznike znaša 1 EUR na potnika (torej cena, ki je za družbo Ryanair veljala na podlagi sporazumov iz leta 2001). To splošno znižanje je veljalo samo 36 mesecev od začetka veljavnosti ministrskega odloka.

(96) Družba BSCA se je z dopisom z dne 24. junija 2004 (71) družbi Ryanair zavezala, da bo pogoje sporazumov iz leta 2001 še naprej izvajala do 31. marca 2006, pri čemer je prevozniku zlasti jamčila skupni strošek uporabe storitev na letališču v višini 5 EUR na potnika na odhodnem letu, kar je ustrezalo znesku na podlagi sporazumov iz leta 2001, če bi se ti leta 2005 in 2006 še naprej uporabljali (glej Preglednico 10). Za ta začasni okvir poslovanja je bil določen pogoj, da se ne prekorači zgornja meja 2 milijonov potnikov na leto za celotno letališko dejavnost (72); vendar se kljub rahli prekoračitvi te zgornje meje, zabeleženi leta 2004 (73), pogoji, ponujeni družbi Ryanair, leta 2004 in 2005 niso spremenili.

3.2.3. Aneks iz leta 2005

(97) Valonija je z odredbo z dne 3. februarja 2005 na upravljavce letališč, med drugim na družbo BSCA (74), prenesla pristojnost za določanje cen letaliških pristojbin.

(98) Od 1. aprila 2006 je splošna pristajalna pristojbina, ki jo je zaračunavala družba BSCA, znašala 2 EUR na potnika na dohodnem letu; ta cena v višini 2 EUR je indeksirana. Poleg tega je bil v skladu s preglednico 11 uveden sistem letnih popustov glede na število potnikov na odhodnih letih. Preglednica 11 Popusti na pristajalne pristojbine za vse prevoznike, ki poslujejo na letališču Charleroi, od 1. aprila 2006 (75) Popusti na letni osnovi Odstotek popusta (%) Od # potnikov na odhodnih letih Do # potnikov na odhodnih letih 0 % 0 15 000 5 % 15 001 35 000 10 % 35 001 50 000 25 % 50 001 100 000 35 % 100 001 200 000 50 % 200 001 —

(99) Družba BSCA je 9. decembra 2005 družbi Ryanair predlagala sklenitev novega poslovnega dogovora z dne 9. decembra 2005 (v nadaljnjem besedilu: aneks iz leta 2005) za obdobje od 1. aprila 2006 do 31. decembra 2015.

(100) Aneks iz leta 2005 določa: — pristajalne pristojbine, ki jih mora plačati družba Ryanair, se izračunajo na podlagi splošnega cenika, pri čemer ta določa 50-odstotni popust nad 200 000 potniki (glej Preglednico 11); — cene zemeljske oskrbe („handling“), ki veljajo za dejavnosti družbe Ryanair, so do leta 2015 določene v skladu s preglednico 12; — družba Ryanair je zavezana plačilu nove pristojbine, tako imenovane pristojbine za uporabo infrastrukture („infrastructure access fee“); — pogodba ne določa več plačil družbe BSCA družbi Promocy. Preglednica 12 Pristojbine, ki so se zaračunavale družbi Ryanair v skladu z aneksom iz leta 2005 (76) 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Pristajalna pristojbina [1–1,2] [1–1,2] [1–1,2] [1–1,2] [1–1,2] [1–1,2] [1–1,2] [1–1,2] [1–1,2] [1–1,2] Potniška pristojbina 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Zemeljska oskrba [4–6] [4–6] [4–6] [4–6] [4–6] [4–6] [4–6] [4–6] [4–6] [4–6] Uporaba infrastrukture [0–0,5] [0–0,5] [0–0,5] [0–0,5] [0–0,5] [0–0,5] [0–0,5] [0–0,5] [0–0,5] [0–0,5] Skupni neto znesek, ki ga je plačala družba Ryanair [5–7] [5–7] [5–7] [5–7] [5–7] [5–7] [5–7] [5–7] [5–7] [5–7] Razlika v primerjavi s pogodbo iz leta 2001 [0–0,5] [0–0,5] [0–0,5] [0–0,5] [0–0,5] [0–0,5] [0–0,5] [0–0,5] [0–0,5] [0–0,5] Višine pristajalne pristojbine temeljijo na napovedih števila potnikov družbe Ryanair ob podpisu aneksa iz leta 2005.

(101) Komisija ugotavlja, da so zneski na potnika, ki jih je družba Ryanair plačevala glede na preglednico 12, razen za leto […] enaki, kot so bili določeni s pogodbo iz leta 2001 (77) (glej Preglednico 10).

(102) Nazadnje, pogodba iz leta 2005 določa, da bo družba Ryanair vsaj šest mesecev po začetku uporabe novega terminala v Charleroiju stacionirala štiri letala z vsaj [25–32] dnevnimi obračanji. V nasprotnem primeru bo plačala pribitek v višini [10–25] %.

3.2.4. Aneks iz leta 2010

(103) Družba BSCA je 1. januarja 2009 uvedla dodatno pristojbino na potnika, ki so jo morali vsi letalski prevozniki, ki so poslovali z letališča Charleroi, plačevati za potnike z omejeno mobilnostjo. Aneks št. 7 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA namreč tej dovoljuje uvedbo take pristojbine, kar je po mnenju Belgije v skladu s pravom Unije (78). Pristojbina za potnike z omejeno mobilnostjo je v letu 2009 znašala 19,5 centa na potnika na odhodnem letu (79).

(104) Aneks k pogodbi med družbama BSCA in Ryanair je bil sklenjen z izmenjavo dopisov med družbama BSCA in Ryanair 6. decembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: aneks iz leta 2010). Določa: — splošno odstopanje od višine pristojbine za potnike z omejeno mobilnostjo, v skladu s katerim bo družba Ryanair plačevala [10–30] centov na potnika v obdobju od 1. februarja 2009 do 31. januarja 2010; poleg tega pogoji indeksacije pristojbine za potnike z omejeno mobilnostjo določajo znižanje cene, ki je sorazmerno s povečanjem prometa, ki ga ustvari družba Ryanair (80). — znižanje cene zemeljske oskrbe za [10–50] centov na potnika družbe Ryanair.

3.2.5. Prodaja deležev družbe BSCA v družbi Promocy

(105) Družba BSCA je 31. marca 2010 družbi Ryanair prodala svoj 50-odstotni delež v družbi Promocy (81). Delnice je prodala po njihovi knjigovodski vrednosti v skupnem znesku 31 100 EUR (to je 100 EUR na delnico). Vsa tveganja in obveznosti so se prenesli na edinega delničarja, v tem primeru družbo Ryanair.

(106) Po navedbah Belgije so ob navedeni prodaji denarna sredstva družbe Promocy znašala 261 073 EUR (stanje sredstev, z odštetim kapitalom in zakonsko predpisano rezervo) (82). Družba BSCA je torej polovico kapitala družbe Promocy prodala po ceni, ki je bila precej nižja od polovice vrednosti njenih denarnih sredstev.

4. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

4.1. Pripombe zainteresiranih strani v zvezi z ukrepi v korist družbe BSCA

4.1.1. Brussels Airport Company (v nadaljnjem besedilu: BAC)

(a) Pripombe, prejete septembra 2012, po sprejetju sklepa o razširitvi iz leta 2012

(107) Družba BAC meni, da vsi ukrepi, odobreni družbi BSCA, kot so opisani v sklepu o razširitvi iz leta 2012, pomenijo državno pomoč, ki je ni mogoče razglasiti za združljivo z notranjim trgom.

(108) Po navedbah družbe BAC v zvezi z nobeno od naložb, opisanih v sklepu o razširitvi iz leta 2012, pred 12. decembrom 2000 ni bil sprejet pravno zavezujoč sklep.

(109) Družba BAC meni, da nobena od naložb v infrastrukturo ni zadevala izvajanja javne oblasti, ker so vse bistvenega pomena za gospodarske dejavnosti upravljavca, vključno z izboljšavami delovanja letališča (kot so pristajalni sistemi ali razširitev vzletno-pristajalne steze), ali za pospešitev njegovega gospodarskega razvoja (parkirišča za vozila, dostopne poti ali vzdrževalni objekti).

(i) Plačilo družbe BSCA za koncesijo in infrastrukturo

(110) Družba BAC trdi, da nobeden od ukrepov, odobrenih družbi BSCA in opisanih v sklepu o razširitvi iz leta 2012, ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Glede na običaje v panogi je donos naložbe, ki bi ga prejela Valonija/družba SOWAER, precej nižji od tistega, ki bi ga pričakoval zasebni vlagatelj (83).

(111) Po mnenju družbe BAC nobena pomoč za naložbe, dodeljena družbi BSCA, ni bila omejena na najmanjšo potrebno. To dokazuje dejstvo, da je znesek, ki ga je družba BSCA plačevala za koncesijo in infrastrukturo, v obdobju 2002–2010 ostal nespremenjen, razen zvišanja v letu 2007, medtem ko so se število potnikov in prihodki v istem obdobju povečali. Zato se je povprečna neto vrednost infrastrukture družbe BSCA povečala, čeprav so se povprečna neto plačila zmanjšala.

(ii) Storitve, ki jih družba SOWAER zagotavlja družbi BSCA, in storitve, za katere Valonija plačuje nadomestilo

(112) Kar zadeva storitve, ki jih družba SOWAER zagotavlja družbi BSCA, in storitve, za katere Valonija plačuje nadomestilo družbi BSCA, družba BAC trdi, da razen pri javnih službah, kot sta policija in carina, belgijska država ni udeležena pri nobeni drugi dejavnosti na bruseljskem letališču. Družba BAC financira stroške gasilske, varnostne in vzdrževalne službe. Storitve v zvezi s spremljanjem, evidentiranjem in načrtovanjem letov letalski prevozniki, ki uporabljajo bruseljsko letališče, plačujejo neposredno družbi Belgocontrol. Na letališču Charleroi letalskim prevoznikom za te storitve ni treba plačati. Storitve, za katere Valonija plačuje nadomestilo družbi BSCA, kot take niso povezane z izvajanjem javne oblasti.

(113) Družba BAC meni, da te storitve niso storitve splošnega gospodarskega pomena, ker so neločljivo povezane z upravljanjem letališča in bistvenimi vidiki gospodarskih dejavnosti letališča, zato ne izpolnjujejo meril iz sodbe v zadevi Altmark.

(114) Po mnenju družbe BAC nadomestila, izplačana družbi BSCA v okviru teh storitev, niso v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in pomenijo pomoč za tekoče poslovanje. Ker so plačila družbe BSCA Valoniji za uporabo infrastrukture nižja od tega, kar bi zasebni vlagatelj štel za sprejemljivo, tak vlagatelj ne bi privolil v dodatna plačila za storitve, ne da bi bil deležen ustreznega donosa.

(115) Družba BAC poudarja, da se lahko pomoč za tekoče poslovanje razglasi za združljivo samo v izjemnih okoliščinah in pod strogimi pogoji v regijah z omejenimi možnostmi. V primeru letališča Charleroi ni izpolnjen nobeden od teh pogojev, zato pomoči ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom.

(iii) Udeležba družbe SOWAER pri povečanju kapitala družbe BSCA

(116) Družba BAC dvomi, da je povečanje kapitala družbe BSCA 3. decembra 2002 potekalo v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Poleg tega poudarja, da se pri oceni, ali bi se zasebni vlagatelj odločil za povečanje kapitala, ne bi smele upoštevati druge pomoči, ki jih prejema družba BSCA.

(iv) Vpliv na konkurenco

(117) Družba BAC navaja, da je pomoč letališču Charleroi omogočila, da okrepi svoj konkurenčni položaj v primerjavi z drugimi letališči in drugimi načini prevoza, kot je hitri vlak, ker ji omogoča uporabo nizkih letaliških pristojbin. Tako pride do razlike med pristojbinami, ki se uporabljajo v Bruslju, in tistimi, ki se uporabljajo v Charleroiju, zlasti zaradi razlik med potniškimi pristojbinami in pristojbinami, povezanimi z varnostjo. Letališke pristojbine, ki jih pobira družba BSCA, so nižje od tržnih cen v primerjavi z bruseljskim letališčem in drugimi primerljivimi letališči na gravitacijskem območju letališča Charleroi (kot so Eindhoven, Lille in Köln/Bonn).

(118) Po navedbah družbe BAC je ta razlika povzročila izgubo 2,5 milijona potnikov v obdobju 2004–2011. Hitri razvoj letališča Charleroi ni samo posledica dodatnega prometa, ki ga bruseljsko letališče ne bi ustvarilo, kar dokazuje dejstvo, da je bila povprečna letna rast referenčnega vzorca evropskih letališč v obdobju 2005–2011 20,5-odstotna, medtem ko je promet na bruseljskem letališču ostal nespremenjen. Poleg tega je povečanje števila destinacij in pogostosti letov na letališču Charleroi sovpadalo z ukinitvijo ali zmanjšanjem pogostosti letov na bruseljskem letališču za te destinacije.

(b) Pripombe, prejete maja 2014 po objavi letaliških smernic o državni pomoči za letališča in letalske prevoznike

(119) Družba BAC meni, da sta tako pomoč za naložbe kot tudi pomoč za tekoče poslovanje, ki ju je prejela družba BSCA, državna pomoč, ki je ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom. Začetek veljavnosti letaliških smernic po njenem mnenju tak sklep samo še potrjuje.

(i) Pomoč za naložbe

(120) Družba BAC meni, da pomoč za naložbe, ki jo je prejela družba BSCA, pomeni državno pomoč, ki jo je treba šteti za nezdružljivo z notranjim trgom, ker ni sorazmerna s cilji skupnega interesa (letališče Bruxelles international ni bilo preobremenjeno) in ni omejena na najmanjšo potrebno.

(ii) Pomoč za tekoče poslovanje

1. Obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU

(121) Po navedbah družbe BAC je bilo v sklepu o začetku postopka poudarjeno predvsem različno obravnavanje pri financiranju teh dejavnosti med letališčem Charleroi in drugimi podjetji v isti državi članici ter drugimi letališči, kot je letališče Bruxelles-National. Družba BAC v zvezi s tem meni, da nadomestilo Valonije družbi BSCA za stroške teh storitev pomeni državno pomoč in diskriminacijo med družbama BAC in BSCA v Belgiji, ker je morala družba BAC te stroške kriti sama.

2. Združljivost ukrepov državne pomoči v smislu člena 107(3)(c) PDEU

(122) Točka 137 letaliških smernic o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom (84) (v nadaljnjem besedilu: letališke smernice) določa, da mora biti izpolnjenih več meril, da se pretekla pomoč za tekoče poslovanje šteje za združljivo z notranjim trgom. Po mnenju družbe BAC pomoč za tekoče poslovanje, ki jo je prejela družba BSCA, teh meril ne izpolnjuje.

(a) Pomoč ne prispeva k uresničitvi jasno opredeljenega cilja skupnega interesa

(123) Čeprav si letališči Charleroi in Bruxelles-National konkurirata na istem gravitacijskem območju, je namreč pomoč, dodeljena družbi BSCA, po mnenju družbe BAC povzročila podvajanje letaliških zmogljivosti, razpoložljivih v Belgiji. Tako naj bi se zmogljivosti letališča Charleroi razširile, čeprav zmogljivosti bruseljskega letališča niso bile zapolnjene. Tako je skupno število potnikov na letališčih Charleroi in Brussels Airport leta 2012 znašalo 25,4 milijona, kar je še vedno manj od največje sprejemne zmogljivosti, ki jo lahko ponudi letališče Brussels Airport.

(b) Neobstoj potrebe po posredovanju države

(124) Družba BAC poudarja, da je bil letni promet letališča Charleroi večji od 1 milijona potnikov v obdobju 2001–2002 in večji od 3 milijonov potnikov v obdobju 2008–2009. Glede na kategorije, določene z letališkimi smernicami, bi morala biti družba BSCA sposobna kriti polovico ali celo vse stroške, ki so na letališču Charleroi nastali v obdobju, na katero se je nanašala preiskava Komisije.

(125) Po navedbah družbe BAC družba BSCA od začetka veljavnosti letaliških smernic ne bi smela biti upravičena do nobene pomoči, ker je letni promet potnikov od leta 2009 močno presegal prag 3 milijonov.

(c) Pomoč ni ustrezna, njen znesek pa je nesorazmeren

(126) Po navedbah družbe BAC bi lahko bili zneski, ki jih je družba BSCA plačala za naslednje storitve, ustreznejši: znesek za uporabo letališke infrastrukture, znesek v zameno za storitve družbe SOWAER, pa tudi nadomestilo, ki ga je Valonija izplačala za nekatere storitve. Po mnenju družbe BAC državna pomoč, dodeljena družbi BSCA, ni bila omejena na najmanjšo potrebno, Valonija in družba SOWAER pa sta imeli na voljo politike, ki bi manj škodovale konkurenci.

(d) Pomoč povzroča negativne učinke na konkurenco in trgovino

(127) Prvič, družba BAC poudarja, da v nasprotju s tem, kar se zahteva v točki 131 letaliških smernic, v poslovnem načrtu družbe BSCA ni bilo obravnavano vprašanje vpliva razvoja njene dejavnosti na promet na letališču Brussels Airport.

(128) Poleg tega družba BAC Komisijo opozarja, da obravnavane zadeve ni mogoče primerjati z zadevo v zvezi z letališčem Groningen, v kateri je Komisija menila, da je pomoč za tekoče poslovanje združljiva z notranjim trgom. V navedeni zadevi je namreč Komisija priznala potrebo po razbremenitvi letališča Schiphol in se strinjala, da sta letališči dovolj oddaljeni; to dvoje je obravnavni zadevi brezpredmetno.

(129) Pomoč, ki je družbi BSCA omogočila, da umetno zniža znesek letaliških pristojbin, je imela na družbo BAC naslednje negativne učinke: bistven upad števila potnikov in zmanjšanje pogostosti letov ali celo ukinitev rut, ki se uporabljajo tudi na letališču Charleroi.

(130) V zvezi z zmanjšanjem števila potnikov na letališču Bruxelles-National družba BAC poudarja, da je to predvsem posledica dejstva, da je družba BSCA prevzela njene stranke. Družba BAC tako navaja, da se je na večini evropskih letališč število potnikov v obdobju 2005–2013 povečalo, medtem ko je njihovo število na letališču Bruxelles-National stagniralo hkrati s povečevanjem števila potnikov na letališču Charleroi.

(131) Po navedbah družbe BAC je prevzemanje njenih strank razlog tudi za ukinitev rut na letališču Bruxelles-National in zmanjšanje pogostosti nekaterih letov. Družba BAC zlasti ugotavlja povezavo med ukinjenimi leti na letališču Bruxelles-National po uvedbi enakih letov na letališču Charleroi.

(132) Družba BAC Komisijo poziva, naj v prihodnjem sklepu v zvezi s to pomočjo razglasi, da glede na pragove, določene z novimi smernicami, (i) po začetku veljavnosti novih smernic družbi BSCA ni več upravičena do nobene pomoči za tekoče poslovanje in naložbe ter (ii) da se morajo letališke storitve na letališču Charleroi zaračunavati na ravni, ki zadošča za kritje nastalih mejnih stroškov.

4.1.2. Brussels Airlines

(a) Obstoj pomoči za družbo BSCA

(i) Gospodarska dejavnost

(133) Družba Brussels Airlines trdi, da gasilska, vzdrževalna in varnostna služba ter storitve, povezane s pristajanjem, vzletanjem in infrastrukturo, ne spadajo v okvir njene naloge opravljanja javnih storitev, temveč so del gospodarske dejavnosti upravljanja letališča in ne bi smele biti subvencionirane diskriminatorno. Teh storitev naj ne bi bilo mogoče šteti za storitve splošnega gospodarskega pomena. Družba Brussels Airlines navaja, da tudi druge panoge v Valoniji financirajo svoje gasilske službe in da je tako tudi v primeru bruseljskega letališča. Ker Valonija krije stroške, povezane z varnostjo na letališču Charleroi, jih družba BSCA ne povrne od letalskih prevoznikov, medtem ko bruseljsko letališče ni bilo upravičeno do nobenega nadomestila v zvezi s tem. Potniki na odhodnih letih z bruseljskega letališča, morajo plačati tudi dajatev belgijskega organa za civilno letalstvo, kar ne velja za potnike na odhodnih letih z letališča Charleroi.

(ii) Prednost

(134) Družba Brussels Airlines meni, da Valonija oziroma družba SOWAER z dodelitvijo pomoči družbi BSCA nista ravnali kot zasebni udeleženec v tržnem gospodarstvu. Zdi se, da se dobičkonosnost družbe BSCA umetno napihuje s podporami, subvencijami in izravnalnimi ukrepi, brez katerih bi bila njena raven dobička ves čas negativna. Družba Brussels Airlines se tudi sprašuje, ali skupna dobičkonosnost družb BSCA in SOWAER odraža tržno usmerjene prakse. Trdi, da Valonija ne ravna kot zasebni vlagatelj, ker tak vlagatelj ne bi vložil v družbo s strukturnim primanjkljajem.

(iii) Izkrivljanje konkurence

(135) V obdobju 2004–2012, ko se je število potnikov na letališču Charleroi za lete na kratke razdalje potrojilo, je njihovo število na letališču Bruxelles stagniralo, saj je njegova stopnja v letu 2012 enaka kot v letu 2004. Družba Brussels Airlines dodaja, da se je, kar zadeva njenega prevoznika, število potnikov povečalo s […] milijonov na […] milijonov. Glede na te ugotovitve in dejstvo, da se je število potnikov na letališčih skupno povečalo za 34 %, družba Brussels Airlines sklepa, da je vsa rast pripadla letališču Charleroi. Družba Brussels Airlines ugotavlja, da so v obdobju 2004–2007 druga letališča beležila močno rast (več kot 20-odstotno), vendar rast letališča Charleroi ni samo posledica povečanja prometa, ampak tudi dejstva, da je veliko potnikov, ki so običajno leteli z bruseljskega letališča, raje izbralo letališče Charleroi. Družba Brussels Airlines ocenjuje, da je ta izguba znašala […] milijonov potnikov na leto v korist letališča Charleroi, tako da je izguba prihodkov ocenjena na več kot […] milijonov EUR na leto.

(b) Pravna podlaga za presojo združljivosti pomoči za družbo BSCA

(136) Po mnenju družbe Brussels Airlines Komisija nima pravne podlage za to, da odobri pomoč za tekoče poslovanje, ki (i) je bila dodeljena pred začetkom veljavnosti letaliških smernic in (ii) ob dodelitvi ni bila združljiva z notranjim trgom. Retroaktivna uporaba letaliških smernic je v nasprotju s splošnimi načeli prava, zlasti če so kot v obravnavani zadevi pogoji za odobritev pomoči za tekoče poslovanje razmeroma manj strogi kot v preteklosti.

(137) Najprej, na podlagi načel pravne varnosti in neretroaktivnosti evropske zakonodaje je razen v izjemnih okoliščinah izključeno, da bi predpis Unije začel učinkovati pred objavo. V obravnavani zadevi po mnenju družbe Brussels Airlines ne gre za izjemne okoliščine.

(138) Drugič, v sporočilu Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za oceno nezakonite pomoči, je navedeno, da mora Komisija združljivost nezakonite pomoči z notranjim trgom vedno ocenjevati z vidika meril iz pravnih instrumentov, veljavnih ob dodelitvi pomoči. Komisija se zato po mnenju družbe Brussels Airlines ne more oddaljiti od lastnih pravil, ne da bi prekršila splošni pravni načeli (enako obravnavanje in legitimno pričakovanje). Po navedbah družbe Brussels Airlines torej ni utemeljenih razlogov, da se to sporočilo ne bi uporabilo v obravnavani zadevi.

(139) Nazadnje, pomoč za tekoče poslovanje sama po sebi ni združljiva z notranjim trgom. Po mnenju družbe Brussels Airlines je bilo to načelo jasno določeno v smernicah iz leta 2005.

(140) Družba Brussels Airlines meni, da je pristop Komisije še toliko bolj nedopusten v obravnavani zadevi, ker: — je Komisija pred tem prepovedala zadevne ukrepe, ki jih je bilo deležno letališče Charleroi; — je Komisija v sklepu o razširitvi iz leta 2012 razširila področje uporabe ukrepov, ki so predmet postopka preiskave; — so glede na sklep o razširitvi obravnavani ukrepi očitno nezdružljivi z notranjim trgom.

(141) Zato sta bili po mnenju družbe Brussels Airlines Valonija in družba BSCA dobro seznanjeni z veljavnimi predpisi na področju državne pomoči. Prepoved pomoči naj zato ne bi bila v nasprotju z načelom legitimnega pričakovanja. Nasprotno, še posebej nepravično naj bi bilo za nazaj upravičevati njuno nezakonito ravnanje v škodo tretjih oseb, zlasti v škodo tistih, ki so spoštovali pravila. Za uravnoteženje zadevnih interesov je jasno, da je treba zadevno pomoč prepovedati.

(142) Po mnenju družbe Brussels Airlines Komisija z retroaktivno uporabo letaliških smernic za preteklo pomoč za tekoče poslovanje, ki je bila očitno nezdružljiva, implicitno priznava tako nezdružljivost.

(c) Združljivost pomoči za družbo BSCA na podlagi novih letaliških smernic

(i) Cilj splošnega interesa

(143) Družba Brussels Airlines Komisijo opozarja na dejstvo, da so pričakovani pozitivni učinki politik državne pomoči, kot sta razvoj in dostopnost regij, negotovi.

(144) Fagocitiranje prometa uveljavljenih letališč v korist regionalnih letališč ima po mnenju družbe Brussels Airlines še več drugih negativnih posledic: — prvič, s povečevanjem zmogljivosti, medtem ko druge ostajajo nezasedene, prihaja do neučinkovitega podvajanja infrastrukture. Družba Brussels Airlines v podkrepitev tega poudarja, da je v zadevnem obdobju (2000–2012) razpoložljiva zmogljivost letališča Bruxelles-National zadoščala za sprejem večjega števila potnikov. Na primer, leta 2011 je bila največja zmogljivost bruseljskega letališča 28 milijonov potnikov, obiskalo pa ga je samo 18,8 milijona potnikov. V istem obdobju je letališče Charleroi sprejelo 5,9 milijona potnikov, njegova razpoložljivost pa je bila 6–7 milijonov potnikov. Skupna zmogljivost obeh letališč v letu 2011 znaša 24,7 milijona potnikov, kar skupaj znaša manj, kot je največja zmogljivost samega bruseljskega letališča; — drugič, družba Brussels Airlines poudarja, da ima razvoj dejavnosti letališča Charleroi na račun dejavnosti letališča Bruxelles-National in družbe Brussels Airlines negativne socialne in gospodarske posledice. Pri tem primerja neposredno in posredno vrednost bruseljskega letališča in letališča Charleroi v obdobju 2007–2009. Dodana vrednost letališča Charleroi naj bi znašala 38 milijonov EUR, medtem ko naj bi dodana vrednost letališča Bruxelles-National znašala 358 milijonov EUR. Družba Brussels Airlines navaja število delovnih mest, ki sta jih letališči neposredno in posredno ustvarili v obdobju 2007–2009. Medtem ko se je število zaposlenih na letališču Charleroi v tem obdobju povečalo za 589 zaposlenih s polnim delovnim časom (ekvivalent polnega delovnega časa), se je na bruseljskem letališču zmanjšalo za 1 057. Medtem ko se je število potnikov na letališču Charleroi v obdobju 2007–2009 v nasprotju s številom potnikov na letališču Bruxelles-National zelo povečalo, pa se število neposrednih in posrednih delovnih mest ni tako zelo povečalo, da bi odtehtalo zmanjšanje števila delovnih mest na bruseljskem letališču; — nazadnje, po mnenju družbe Brussels Airlines je fagocitiranje negativno vplivalo na dobičkonosnost tradicionalnih prevoznikov v korist nizkocenovnih prevoznikov, katerih dobičkonosnost je večinoma posledica subvencij. Po navedbah družbe Brussels Airlines je povprečna dobičkonosnost združenja AEA (Association of European Airlines) v celotnem obravnavanem obdobju nizka ali celo negativna (dobiček pred obrestmi in davki je znašal 0,9 milijarde EUR leta 2000 in –0,4 milijarde EUR leta 2012), medtem ko je dobičkonosnost družbe Ryanair izdatna (dobiček pred obrestmi in davki je znašal 84 milijonov EUR leta 2000 in 617 milijonov EUR leta 2012). Vendar se je po navedbah družbe Brussels Airlines ta dobičkonosnost zvišala zaradi subvencij, ki so jih prejela letališča. Po mnenju družbe Brussels Airlines bi bila dobičkonosnost družbe Ryanair brez teh pomoči (ocenjenih na 720 milijonov EUR v letu 2011) bistveno nižja, celo negativna.

(145) Poleg tega družba Brussels Airlines poudarja dejstvo, da je bila pomoč za tekoče poslovanje dodeljena letališču Charleroi, čeprav je (i) to letališče na istem gravitacijskem območju kot letališče Bruxelles-National in je (ii) slednje še imelo razpoložljive zmogljivosti. Posledično bi moral biti po mnenju družbe Brussels Airlines v poslovnem načrtu, temelječem na napovedih tovornega in potniškega prometa, opredeljen morebiten vpliv razvoja tega letališča na promet na bruseljskem letališču. Družba Brussels Airlines poudarja, ta ocena ni bila nikoli izvedena. Kakor koli že, tudi če bi bila izvedena, naj bi pokazala povečanje prometa na letališču Charleroi na račun prometa na bruseljskem letališču. Po navedbah družbe Brussels Airlines bi bil tak rezultat realen: povečanje tržnega deleža letališča Charleroi v soodvisnosti z zmanjšanjem tržnega deleža letališča Bruxelles-National ter zmanjšanjem števila potnikov in/ali zaprtjem več rut družbe Brussels Airlines. Družba Brussels Airlines zato ponovno poudarja, da pomoč za tekoče poslovanje, odobrena družbi BSCA, ni prispevala k uresničitvi cilja splošnega interesa. Prav nasprotno, ti ukrepi so vodili k neučinkoviti porabi in razsipavanju sredstev.

(ii) Nujnost pomoči

(146) Družba Brussels Airlines opozarja, da za upravičenost do pomoči za tekoče poslovanje letališke smernice določajo, da letni promet letališča ne sme preseči 3 milijonov potnikov. Poudarja, da je bil ta prag presežen že leta 2009. Poleg tega ugotavlja, da se pomoč za tekoče poslovanje, ki jo je prejela družba BSCA, v obdobju 2002–2008 ni spreminjala, čeprav bi morala biti družba BSCA teoretično zmožna kriti vse večji delež svojih stroškov poslovanja. Poleg tega naj bi moralo biti letališče Charleroi od leta 2009 zmožno kriti svoje stroške poslovanja in ni bilo upravičeno do druge pomoči za tekoče poslovanje.

(iii) Neustreznost pomoči

(147) Družba Brussels Airlines meni, da tudi če bi se dokazalo, da je letališče Charleroi leta 2008 še vedno potrebovalo pomoč za tekoče poslovanje, je po drugi strani jasno, da javno financiranje družbe BSCA z državno pomočjo ni bila ustrezna politika, saj letališče Charleroi ni bilo dobičkonosno. Poleg tega družba Brussels Airlines poudarja, da so vsi zadevni ukrepi neustrezni, ker Valonija, kolikor ji je znano, predhodno ni primerjala ukrepov pomoči in ukrepov, ki bi lahko manj ovirali konkurenco.

(iv) Izkrivljanje konkurence

(148) Družba Brussels Airlines opozarja, da je letališče Charleroi na istem gravitacijskem območju kot bruseljsko letališče in da je slednje v obravnavanem obdobju še imelo razpoložljivo zmogljivost. Poleg tega poudarja, da se je število potnikov na letališču Charleroi sicer povečalo, da pa je število potnikov na letališču Bruxelles-National v zadnjih letih stagniralo ali celo upadlo, čeprav se je zračni promet v vseh evropskih državah na splošno povečal.

4.1.3. Združenje predstavnikov letalskih prevoznikov (BAR)

(a) Pripombe, prejete po sprejetju sklepa o razširitvi iz leta 2012

(149) Združenje BAR navaja, da na bruseljskem letališču stroške storitev na terminalih (pristojbine), stroške, povezane z varnostjo, nekatere stroške na področju varovanja in stroške gasilskih služb krijejo njegovi uporabniki, medtem ko jih na regionalnih letališčih financirajo letališki ali regionalni organi. Po mnenju združenja to pomeni precejšnjo prednost za regionalna letališča.

(b) Pripombe, prejete po objavi letaliških smernic o državni pomoči za letališča in letalske prevoznike

(i) Izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč za tekoče poslovanje v korist družbe Brussels South Charleroi Airport (BSCA)

(150) Združenje BAR na kratko povzema naravo zadevne pomoči: gre za pomoč za tekoče poslovanje, ki jo je prejela družba BSCA, izplačala pa Valonija in „je bila najverjetneje vsaj deloma prenesena na družbo Ryanair“.

(151) Združenje BAR opozarja na dejstvo, da Komisija, ki trdi, da je želela načela iz letaliških smernic uporabiti „za vse zadeve v zvezi s pomočjo za tekoče poslovanje letališčem, tudi če je bila pomoč dodeljena pred 4. aprilom 2014“, krši načelo pravne varnosti in zavzema nasproten pristop, kot ga je priporočila leta 2002 v obvestilu o določitvi veljavnih pravil za ocenjevanje nezakonite državne pomoči, saj je v njem po navedbah združenja BAR podrobno določeno, da je treba pomoč preučiti „z vidika določb, ki so veljale ob odobritvi pomoči“. Poleg tega združenje BAR meni, da je ta sprememba politike Komisije tudi v nasprotju z načelom obrazložitve, saj Komisija ne pojasni niti, zakaj naj bi spremembe v letalskem sektorju vplivale na preučitev pretekle pomoči za tekoče poslovanje, niti, zakaj je pomembna samo ta pomoč ne pa tudi pretekla zagonska pomoč in pomoč za naložbe. Združenje BAR v zvezi s tem poudarja, da bi bilo v primeru, da bi Komisija v preteklosti dodeljeno pomoč razglasila za združljivo z notranjim trgom, čeprav je prej o tem odločala drugače, to v nasprotju ne samo z zgoraj navedenimi splošnimi načeli, ampak tudi z načeloma dobrega upravljanja in legitimnega pričakovanja.

(152) Po mnenju združenja BAR zadevni ukrepi pomoči, vključno s tistimi, ki so bili družbi BSCA odobreni v preteklosti, niso združljivi z notranjim trgom niti z vidika določb letaliških smernic, in sicer iz naslednjih razlogov: — ukrepi pomoči niso nujni: družba BSCA je prekoračila prag milijona potnikov, saj jih sprejme 6 milijonov, zato mora biti zmožna kriti svoje stroške poslovanja. Pomoči za tekoče poslovanje v predhodnem obdobju nikakor ni mogoče razglasiti niti za združljivo, saj je družba BSCA zabeležila 3 milijone potnikov, niti za nujno, saj bi morala biti družba BSCA zmožna sama kriti svoje stroške poslovanja. — pomoč je in je bila protikonkurenčna: po navedbah združenja BAR, bi morala Valonija ob odobritvi pomoči upoštevati, da je družba BSCA na istem gravitacijskem območju kot letališče Bruxelles-National, ki je imelo rezervne zmogljivosti, česar pa ni storila.

(ii) Dodatne pripombe v zvezi z enakimi konkurenčnimi pogoji

(153) Združenje BAR navaja, da tudi če bi bilo treba po mnenju družbe BSCA odobriti pomoč, namenjeno zagotavljanju nekaterih javnih služb na letališču, je treba te primerjati z enakimi storitvami, ki se opravljajo na letališču Bruxelles-National. Vendar združenje BAR poudarja, da se službe, ki se zagotavljajo družbi BSCA, štejejo za javne službe, medtem ko se za take ne štejejo službe na letališču Bruxelles-National.

(154) Združenje BAR vztraja, da pobiranje letaliških pristojbin ne sme povzročati diskriminacije med uporabniki. Navaja zlasti znižanja letaliških pristojbin, do katerih je upravičena družba Ryanair, drugi prevozniki, ki delujejo na navedenem letališču, pa ne, in dejstvo, da so letališke pristojbine na letališču Bruxelles-National precej višje.

(155) Združenje BAR opozarja, da se vse od privatizacije bruseljskega letališča izrecno več ne šteje, da so storitve, ki jih zagotavlja, javne. Te storitve se štejejo za „regulirane dejavnosti“, pristojbine zanje, ki jih plačujejo uporabniki ali potniki letališča, pa se regulirajo na podlagi posebne formule.

(156) Poleg tega združenje BAR Komisijo opozarja na možnost navzkrižnega subvencioniranja, saj družba Ryanair izvaja svojo dejavnost hkrati na letališču Charleroi in na letališču Bruxelles-National. Če bi se taka možnost izkazala za resnično, bi šlo za očitno izkrivljanje konkurence.

4.1.4. Združenje evropskih letalskih prevoznikov (AEA)

(a) Pripombe, prejete po sprejetju sklepa o razširitvi iz leta 2012

(157) Združenje AEA trdi, da so subvencije, dodeljene regionalnim letališčem, sprejemljive samo, če koristijo vsem uporabnikom letališča brez razlikovanja in ne povzročajo izkrivljanja med letališči na istem gravitacijskem območju. Združenje priznava, da lahko letališča svojo infrastrukturo prilagajajo posebnim potrebam uporabnikov, če se upoštevajo načela preglednosti, sorazmernosti s stroški in prepovedi diskriminacije.

4.1.5. Air France

(a) Pripombe, prejete po sprejetju sklepa o razširitvi iz leta 2012

(158) Družba Air France Komisijo poziva, naj ne dovoli pomoči za tekoče poslovanje, ki po njenem mnenju izkrivlja konkurenco med letalskimi prevozniki in med letališči. Meni, da bi morala Komisija izvesti izčrpno primerjavo med pristojbinami, ki se uporabljajo na letališču Charleroi, in tistimi, ki se uporabljajo na letališčih na istem gravitacijskem območju, zlasti na letališču Bruxelles-National.

(159) Poleg tega nasprotuje retroaktivni uporabi letaliških smernic v zadevah v zvezi s pomočjo za upravljanje letališč, tudi če je bila ta pomoč izplačana pred njihovo objavo, in sicer iz naslednjih razlogov: — družba Air France meni, da retroaktivna uporaba letaliških smernic koristi nepoštenim upravljavcem, saj naj bi uzakonila ravnanje, ki ni v skladu s pravili, ki so takrat veljala. Nasprotno pa je navedeni pristop nepošten do upravljavcev, ki so upoštevali prejšnje smernice in so se odpovedali prejemanju javnih sredstev; — retroaktivna uporaba letaliških smernic za pomoč za upravljanje, dodeljeno letališčem, je v nasprotju s splošnimi pravnimi načeli in evropsko sodno prakso.

(160) Družba Air France trdi, da bodo nove smernice dale prednost novim upravljavcem v škodo starih upravljavcev. Novim letalskim prevoznikom naj bi namreč omogočile, da plačajo samo dodatne stroške, povezane z njihovo dejavnostjo, in s tem naj bi diskriminirale stare upravljavce na letališču, ki naj bi morali plačati višje pristojbine.

(161) Nazadnje družba Air France poudarja, da se v teoriji morda zdi, da je mogoče pogoj nediskriminatornega dostopa do letališke infrastrukture zlahka izpolniti, vendar naj bi bil položaj v praksi precej drugačen, saj naj bi bili nekateri modeli poslovanja zavestno zapostavljeni.

4.1.6. BSCA

(a) Pripombe, prejete po sprejetju sklepa o razširitvi iz leta 2012

(162) Družba BSCA Komisijo poziva, naj konča preiskavo, ker niti njej niti njenim poslovnim partnerjem ni bila dodeljena državna pomoč.

(163) Najprej, družba BSCA meni, da bi se lahko zaradi časa, ki je pretekel od začetka zadeve, pri njej in njenih uporabnikih ustvarilo legitimno pričakovanje. Opozarja, da je bila Komisija že med prvo preiskavo, na podlagi katere je bila sprejeta odločba iz leta 2004, obveščena o mehanizmu, ki sta ga Valonija in družba BSCA uvedli leta 1991 v okviru pogodbe o koncesiji in njenih poznejših sprememb. Družba BSCA zato nasprotuje razširitvi področja uporabe ukrepov, ki jih preiskuje Komisija.

(164) Družba BSCA Komisijo opozarja na pomen regionalnih letališč z vidika gospodarskega in socialnega razvoja, dostopnosti regije in turizma. Meni, da se je z liberalizacijo zračnega prometa pojavila nova kategorija potnikov, ki jih zanimajo mesta (city trips) in kratka družinska potovanja, v odgovor na to novo povpraševanje pa so bili uvedeni nizkocenovni ekonomski modeli. Družba BSCA zato meni, da je med njo in letališčem Bruxelles-National le majhna konkurenca. V zvezi s tem poudarja bolj kot ne omejen vpliv, ki ga je imela v preteklosti odprta povezava med Dublinom in letališčem Charleroi Bruxelles Sud na letališče Bruxelles-National. (85) Družba BSCA utemeljuje svoj uspeh z dinamično politiko, ki so jo valonski organi uvedli v zadnjih letih, ter s prilagodljivostjo svoje infrastrukture in zavzetostjo letališkega osebja.

(165) V zvezi s storitvami splošnega pomena družba BSCA opozarja, da od leta 1991 prejema nadomestilo za storitve splošnega pomena, kot so opredeljene v členu 25 splošnih pogojev koncesije, sklenjenih z valonskimi javnimi organi. Družba BSCA nasprotuje analizi, ki jo je Komisija izvedla v sklepu z dne 21. marca 2012, v katerem je zavrnila negospodarsko naravo teh dejavnosti. Upravljavec meni, da gre v tem primeru, prvič, za preobrat v stališču Komisije v primerjavi z njeno obstoječo prakso odločanja ter, drugič, za kršitev mednarodnih in evropskih predpisov na področju varnosti in varovanja v prometu. Družba BSCA Komisijo opozarja, da so bile te storitve splošnega pomena, ki jih je prej izvajala uprava, prenesene zaradi boljšega upravljanja in večje prilagodljivosti. Tako je nadomestilo, ki ga plačujejo valonski organi, navzgor omejeno in upravičeno na podlagi stroškov ter družbi BSCA ne prinaša nobene koristi. Za preprečitev čezmernega nadomestila je uveden sistem nadzora.

(166) V zvezi s povečanjem kapitala družba BSCA opozarja, da Komisija pri prvi preiskavi ni imela nikakršnih pomislekov, in meni, da je v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Upravljavec dodaja, da je odločitev za to povečanje temeljila na verodostojnem in stvarnem poslovnem načrtu, upravičevale pa so ga njegove potrebe v okviru znatnega razvoja njegovih dejavnosti. Družba BSCA v zvezi s tem poudarja, da je Komisija že leta 2004 ugotovila, da pričakovani rezultati za leto 2003 presegajo napovedi iz poslovnega načrta iz leta 2001. Tudi število potnikov, ki jih je prepeljala družba BSCA, in prihodki iz poslovanja v letu 2011 presegajo ocene iz istega poslovnega načrta. Nazadnje, po navedbah družbe BSCA je razvoj dejavnosti družbe BSCA v partnerstvu z družbo Ryanair družbi SOWAER omogočil, da je dobre poslovne rezultate družbe BSCA izkoristila za to, da je ob prodaji dela svojih delnic leta 2009 izkazovala precejšnjo dodano vrednost.

4.2. Pripombe zainteresiranih strani v zvezi z ukrepi v korist družbe Ryanair

4.2.1. Britannia

(pripombe, prejete po sprejetju sklepa o začetku postopka iz leta 2002)

(167) Letalski prevoznik Britannia meni, da je nekaj običajnega, če letališča ponudijo podporo za trženje in znižanja glede na število potnikov, ki jih prinesejo prevozniki, zlasti če gre za še neuveljavljena letališča. Vendar morajo te ugodnosti ostati sorazmerne, stvarne in časovno omejene. Družba Britannia je zaskrbljena zaradi neenakosti, ki se med konkurenčnimi letalskimi prevozniki ustvarja v obravnavani zadevi. Letališke dajatve so neenake in nestvarne, čeprav nizkocenovni prevozniki uporabljajo vzletno-pristajalne steze, terminale ali varnostno opremo enako kot drugi prevozniki.

4.2.2. Scandinavian Airlines

(pripombe, prejete po sprejetju sklepa o začetku postopka iz leta 2002)

(168) Družba SAS opozarja, da se je z deregulacijo evropskega neba povečala konkurenca med tradicionalnimi letalskimi prevozniki, omogočila pa se je tudi ustanovitev novih prevoznikov, ki so razvili nove poslovne modele. Bistveno je, da je taka konkurenca v skladu s pravnim redom, ki se uporablja pregledno in nediskriminatorno.

4.2.3. KLM Royal Dutch Airline

(pripombe, prejete po sprejetju sklepa o začetku postopka iz leta 2002)

(169) Družba KLM pojasnjuje, da nizkocenovni prevozniki in tradicionalni prevozniki ponujajo različne produkte in da ima vsak od njih svoj razlog za obstoj v poslovnem in operativnem smislu. Nizkocenovni prevozniki se običajno izogibajo velikim letališčem, ki lahko pomenijo velik logistični zalogaj in visoke stroške uporabe: odločajo se za regionalna letališča, ki jim omogočajo hitra obračanja za nižje stroške. Čeprav tega ni mogoče zanikati, pa to ne more upravičiti pomoči. Po navedbah družbe KLM ugodnosti, ki jih je družba Ryanair prejela na letališču Charleroi, precej presegajo to, kar je dovoljeno s členom 107(1) PDEU, to, da je družba Ryanair v zameno privolila, da bo določeno število letal stacionirala na letališču Charleroi, pa tega dejstva v ničemer ne spremeni.

4.2.4. Air France

(pripombe, prejete po sprejetju sklepa o začetku postopka iz leta 2002)

(170) Družba Air France meni, da znižanje dajatev družbi Ryanair ter dejstvo, da sta jih financirali Valonija in družba BSCA, postavljata v slabši položaj konkurente družbe Ryanair, ki zagotavljajo povezave na trgu v Skupnosti. Zaradi znižanja pristajalne pristojbine lahko družba Ryanair zniža svoje stroške poslovanja in tako prehiti svoje konkurente ne samo na letih, ki jih opravlja z letališča ali na letališče Charleroi, ampak tudi v celotni mreži Ryanair. Zaveza Valonije za plačilo nadomestila se prav tako šteje za prednost, ki družbi Ryanair zagotavlja trdne pogoje za poslovanje, medtem ko „praksa pri uporabi katerega koli letališča kaže, da se poslovno in regulativno okolje vseskozi spreminja. Tako se lahko znesek letaliških dajatev hitro zviša, če je upravljavec prisiljen financirati posebne ukrepe, po možnosti za sprejem drugih prevoznikov, ki želijo vzpostaviti bazo na letališču Charleroi; poleg tega se lahko pogoji uporabe letališča spremenijo tudi z razvojem okoljskih ukrepov“.

4.2.5. Austrian Airlines

(pripombe, prejete po sprejetju sklepa o začetku postopka iz leta 2002)

(171) Po navedbah družbe Austrian Airlines je prihod nizkocenovnih prevoznikov povzročil tekmo za subvencije med letališči in regijami, ki želijo privabiti te prevoznike. Zaradi takega razvoja dogodkov postane vprašljiva zakonitost plačevanja nadomestila za uporabo infrastrukture, pa čeprav gre za eno od osnovnih pravil v svetu civilnega letalstva. Dodeljena pomoč se ne znižuje, ni odvisna od uspeha, ki ga družba Ryanair zabeleži na rutah, na katerih leti, in koristi enemu samemu letalskemu prevozniku, kar povzroča diskriminacijo. Družba Austrian Airlines na podlagi tega sklepa, da „sodelovanje“, kot se kaže med družbo Ryanair in Valonijo, povzroča velika izkrivljanja konkurence med letalskimi prevozniki in je večinoma nezdružljivo z dobrim delovanjem notranjega letalskega trga.

4.2.6. Association des riverains et habitants des communes proches de l'aéroport de Charleroi-Gosselies (združenje prebivalcev občin, ki ležijo v bližini letališča Charleroi-Gosselies, ARACH)

(pripombe, prejete po sprejetju sklepa o začetku postopka iz leta 2002)

(172) Združenje ARACH izraža pomisleke, da bi finančna pomoč, dodeljena družbi Ryanair, vodila do „neobrzdanega razvoja letališča“ na mestnem območju, in navaja, da „sporna državna pomoč, dodeljena zasebni družbi, zadeva tudi nas kot državljane in davkoplačevalce, saj gre za zlorabo proračunskih sredstev Valonije“.

4.2.7. Zainteresirana stran A

(pripombe, prejete po sprejetju sklepa o začetku postopka iz leta 2002)

(173) Zainteresirana stran A izraža „veliko zaskrbljenost“ zaradi subvencij, ki jih dodeljujejo javne skupnosti in ki vplivajo na pogoje konkurence med različnimi načini prevoza: „Tako prevoznik Ryanair med drugim prejema subvencije za ruto Charleroi–London, medtem ko jih družba Eurostar, ki jo skupaj upravljajo SNCB, britanske železnice in SNCF, ne prejema. Vendar si oba načina prevoza neposredno konkurirata na progi Bruselj–London. Prevozniki v železniškem prometu morajo sami vzpostaviti komunikacijsko povezavo za progo, kupiti opremo in vleko, plačati pristojbine za uporabo infrastrukture in predorov itd. Konkurenti torej niso več enako obravnavani“.

4.2.8. Zainteresirana stran B

(pripombe, prejete po sprejetju sklepa o začetku postopka iz leta 2002)

(174) Zainteresirana stran B navaja, da prednosti, dodeljene družbi Ryanair, razbremenjujejo njeno strukturo stroškov in ji omogočajo, da zaračunava nižje cene. To vpliva na pogoje konkurence ne glede na to, ali ti prevozniki poslujejo z letališča Charleroi ali letališča Bruxelles-National, in ne glede na rute, na katerih opravljajo lete. Konkurenca med tako imenovanimi „nizkocenovnimi“ prevozniki ni samo ena vrsta konkurence, ki jo je treba preučiti za vsako ruto posebej. Za veliko potnikov sta destinaciji Benetke ali Barcelona medsebojno zamenljivi. Konkurenca je torej na vseh rutah.

(175) To podjetje pojasnjuje, da znašajo neposredni stroški za odhode z bruseljskega letališča 32,14 EUR na potnika, v primerjavi s 5 EUR, ki jih družba Ryanair plačuje za odhode z letališča Charleroi (86).

(176) Čeprav so storitve zemeljske oskrbe za družbo Ryanair bolj omejene kot pri drugih letalskih prevoznikih, ta zainteresirana stran opozarja, da so številne storitve zemeljske oskrbe vseeno nujne za vse prevoznike. Dejstvo, da je trg storitev zemeljske oskrbe na letališču Bruxelles-National odprt za konkurenco, pomeni, da stroški zemeljske oskrbe na letališču Bruxelles-National običajno ne bi smeli biti veliko višji kot na letališču Charleroi. Stroški zemeljske oskrbe so na manjših letališčih na splošno višji kot na večjih letališčih, ker podjetja običajno ne dosežejo kritične velikosti, da bi ustvarjala ekonomijo obsega. Ta zainteresirana stran ocenjuje, da je družba Ryanair v letu 2003 pri dejanskih stroških zemeljske oskrbe in pristajalni pristojbini prihranila 17 milijonov EUR. Zdi se tudi, da družba BSCA ne upošteva učinkov Direktive Sveta 96/67/ES (87): letališče bi moralo precej hitro doseči dva milijona potnikov na leto, tako da bo morala družba BSCA uporabljati Direktivo glede na ta prag in odpreti trg storitev zemeljske oskrbe drugim prevoznikom.

(177) Družba BSCA naj ne bi ravnala kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, temveč iz političnih in socialnih vzgibov po navodilih Valonije. Pogodba, sklenjena za 15 let, družbi BSCA verjetno ne bo omogočila, da bi se uveljavila kot dobičkonosno podjetje, tako da se bo še naprej spopadala s težavami pri poslovanju. Z umikom družbe Ryanair bi lahko bili obeti za donosnost naložbe ogroženi (88).

(178) Družba BSCA naj bi prejemala prispevke Valonije, bodisi v obliki prihodkov od letaliških pristojbin v višini 65 % bodisi z brezplačno uporabo infrastrukture, medtem ko Valonija plačuje prispevek družbi SOWAER. Načeloma mora biti vsako izplačilo Valonije omejeno na nadomestilo za stroške, povezane z obveznostmi javne službe, ki jih ima družba BSCA, in položaj v zvezi s tem ni povsem jasen.

(179) Po mnenju tega podjetja, ki priznava, da je bilo včasih prav tako deležno ugodnosti pri trženju za uvedbo novih destinacij, vendar nikoli ni bilo deležno znižanja letaliških pristojbin ali stroškov zemeljske oskrbe, ugodnosti, dodeljene družbi Ryanair na letališču Charleroi, precej presegajo veljavne prakse. Vendar meni, da je prevzelo enako velika tveganja z vzpostavitvijo baze na letališču Bruxelles-National v obdobju, ko je bila konkurenca družbe Sabena zelo močna.

(180) Dejstvo, da tudi nekateri drugi upravljavci letališč dodeljujejo ugodnosti družbi Ryanair, naj se ne bi štelo za dokaz, da je letališče Charleroi ravnalo kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Podjetje se sklicuje na sodbo v zadevi Steinike & Weiling (89).

4.2.9. Brussels International Airport Company, postala Brussels Airport Company (v nadaljnjem besedilu: BAC )

(pripombe, prejete po sprejetju sklepa o začetku postopka iz leta 2002)

(181) Po mnenju družbe BAC družba BSCA ni ravnala kot zasebni vlagatelj, ker so se dodeljene ugodnosti po obsegu razlikovale od ugodnosti, ki so jih dodelila druga letališča (90). Dejstvo, da družba Ryanair prejema ugodnosti drugih letališč, naj nikakor ne bi bilo upoštevno, saj tudi te ugodnosti lahko pomenijo državno pomoč.

(182) Zainteresirana stran Komisijo opozarja na več dejavnikov, ki jih je treba upoštevati pri analizi ponovne vzpostavitve dobičkonosnosti družbe BSCA in za katere se zdi, da izključujejo srednjeročni dobiček:

(183) družbo BSCA je Valonija decembra 2002 dokapitalizirala s štirimi milijoni EUR; — družba BSCA„je oproščena plačila polovice zneska pristojbine Valoniji za obdobje 2001–2006. Ta ugodnost znaša milijon EUR na leto, ki pa ga bo morala družba BSCA plačevati od leta 2007“; — Komisija bi morala upoštevati znesek stroškov, povezanih z deli za širitev letališča Charleroi, ocenjenih na 95 milijonov EUR, in pogoji financiranja. Čeprav teh del ne financira družba BSCA, bi bilo treba preveriti pogoje, pod katerimi daje Valonija to infrastrukturo na voljo družbi BSCA. Ta zainteresirana stran dvomi, da bi letališče glede na trenutno stanje infrastrukture lahko sprejelo dovolj potnikov za zagotovitev finančnega ravnovesja družbe BSCA; — Valonija daje družbi BSCA brezplačno na voljo potrebno opremo in osebje za vse varnostne postopke na letališču Charleroi, in sicer pregled potnikov in njihove prtljage pred vkrcanjem, čeprav „običajno stroške zagotavljanja varnosti krijejo uporabniki letališča, bodisi s pristojbino za zagotavljanje varnosti, ki se plačuje upravljavcu letališča, bodisi z dajatvijo, če te storitve zagotavljajo javni organi“.

4.2.10. Zainteresirana stran C

(pripombe, prejete po sprejetju sklepa o razširitvi iz leta