ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.

Če ima ena izmed skupin Odbora, oblikovana v skladu s členom 27, ali interesna skupina predstavnikov ekonomskega in socialnega življenja, oblikovana v skladu s členom 28, drugačno in skupno stališče do zadeve, ki je bila predložena v obravnavo skupščini, se lahko to stališče po poimenskem glasovanju, s katerim se zaključi razprava o zadevi, povzame v kratki obrazložitvi in priloži mnenju.
2.

Točke od 49 do 51 se nadomestijo s spodnjim besedilom: „49. V vabilu na obravnavo se stranke obvesti o morebitnih ukrepih organizacije, ki jih določi Sodišče. Med ukrepi je lahko ta, da se stranke, ki so vabljene na obravnavo, pozove, naj odgovorijo na nekatera vprašanja, zavzamejo stališča o vprašanjih med podajanjem ustnih navedb ali se pri tem osredotočijo na nekatere vidike zadeve, ali naj se stranke, ki zagovarjajo enaka stališča, za obravnavo med seboj posvetujejo glede skupne obrambe. Pred začetkom obravnave se zastopnike in odvetnike povabi na kratek sestanek s sodečim senatom, ki je namenjen pripravi obravnave. Sodnik poročevalec in generalni pravobranilec lahko ob tej priložnosti opredelijo točke, glede katerih so zaželena dodatna pojasnila v ustni obravnavi. 50. Obravnava je navadno sestavljena iz treh delov: podajanja ustnih navedb, vprašanj članov Sodišča in replik. Ker je Sodišče že seznanjeno z dokumenti, ki so bili predloženi v pisnem postopku, je namen podajanja ustnih navedb izpostaviti ali podrobno razložiti točke, ki jih oseba, ki jih podaja, šteje za zlasti pomembne pri odločitvi Sodišča. Med podajanjem ustnih navedb se je treba izogibati ponavljanju navedb iz pisnega postopka. Ponovna navedba dejanskega in pravnega okvira zadeve po navadi ni potrebna. Podajanje ustnih navedb je priporočljivo začeti s predstavitvijo njihove strukture. Na morebitna vprašanja, ki jih je Sodišče postavilo vnaprej, da bi se nanje odgovorilo na obravnavi, je treba odgovoriti v sklopu ustnih navedb. Kadar Sodišče udeležence obravnave pozove, naj se pri podajanju ustnih navedb osredotočijo na nekatere točke, ti ne bi smeli navajati drugih vidikov zadeve, razen če menijo, da so ti zlasti pomembni za odločitev Sodišča. Udeleženci, ki zagovarjajo podobna stališča, se morajo, kolikor je to mogoče, izogibati ponovnemu navajanju argumentov, ki so že bili predstavljeni na isti obravnavi. Glede trajanja podajanja ustnih navedb glej točko 51 spodaj. Namen vprašanj članov Sodišča je po navadi omogočiti tistim, ki podajajo ustne navedbe, da glede nanje in na predložene dokumente v pisnem postopku pojasnijo ali podrobno razložijo nekatere točke. Namen replik je omogočiti osebam, ki podajajo ustne navedbe, da na kratko odgovorijo na stališča, podana na obravnavi, a le če menijo, da je to potrebno. Replika se mora nanašati samo na odgovor na navedena stališča in tega ne sme presegati. 51. Podajanje ustnih navedb pred občnim senatom, velikim senatom ali senatom petih sodnikov je omejeno na dvajset minut, pred senatom treh sodnikov pa na petnajst minut. Podajanje ustnih navedb intervenienta je pred vsemi senati omejeno na petnajst minut. Podaljšanje tega časa je izjemoma dovoljeno na obrazložen predlog. Tak predlog mora Sodišče prejeti najpozneje dva tedna pred obravnavo. V vabilu na obravnavo so zastopniki in odvetniki povabljeni, naj sodnega tajnika obvestijo o predvidenem trajanju podajanja ustnih navedb. Ti podatki so potrebni za načrtovanje dela Sodišča in senatov, zato se najavljenega časa ne sme prekoračiti.“
3.

Besedilo v Prilogi II (seznam iz člena 4, drugi odstavek) se nadomesti z naslednjim besedilom: „Belgija Minister za pravosodje Češka republika Česká advokátní komora Danska Minister za pravosodje Nemčija Bundesrechtsanwaltskammer Estonija Minister za pravosodje Grčija Minister za pravosodje Španija Minister za pravosodje Francija Minister za pravosodje Irska The Minister for Justice, Equality and Law Reform Italija Minister za pravosodje Ciper Minister za pravosodje in javni red Latvija Tieslietu ministrija Litva Minister za pravosodje Luksemburg Minister za pravosodje Madžarska Minister za pravosodje Malta Ministry of justice and Home Affairs Nizozemska Algemene Raad van de Nederlandse Orde van Advocaten Avstrija Zvezni minister za pravosodje Poljska Minister za pravosodje Portugalska Minister za pravosodje Slovenija Minister za pravosodje Slovaška Slovenská advokátska komora Finska Ministrstvo za pravosodje Švedska Sveriges Advokatsamfund Združeno kraljestvo The Law Society, London (za prosilce s prebivališčem v Angliji ali Walesu) The Law Society of Scotland, Edinburgh (za prosilce s prebivališčem na Škotskem) The Incorporated Law Society of Northern Ireland, Belfast (za prosilce s prebivališčem v Severni Irski)“.
(3)

Na podlagi poslovnika in navodil sodnemu tajniku je sodni tajnik odgovoren za sprejem vlog, skrbi za njihovo skladnost z določbami poslovnika in pomaga Sodišču in senatom zlasti pri organizaciji obravnav. Pri opravljanju teh nalog sodni tajnik zagotavlja, da zastopniki in odvetniki spoštujejo ta navodila, in od njih lahko zahteva, če je to potrebno, dopolnitev vlog, ki niso v skladu s temi navodili, oziroma pozove zadevnega zastopnika ali odvetnika, da ravna v skladu z njimi.
7.

Za zagotovitev jasnosti in pravne varnosti vsi prenovitveni akti med drugim (3) upoštevajo naslednja pravila zakonodajne tehnike: (a) Prva uvodna izjava navaja, da novi pravni akt predstavlja prenovitev prejšnjega akta. (b) Člen, ki razveljavlja prejšnji akt, določi, da se sklicevanja na navedeni akt štejejo kot sklicevanja na akt o prenovitvi, v skladu s korelacijsko tabelo, priloženo k aktu o prenovitvi. (c) Poleg tega pri prenovitvi direktive: (i) člen o razveljavitvi določa, da ta razveljavitev ne vpliva na obveznosti držav članic, ki izhajajo iz obdobja prenosa (4) in, kadar je to ustrezno, obdobja izvajanja, kakor je določeno v direktivi, ki jo akt o prenovitvi razveljavlja; (ii) roki iz točke (i) se določijo v prilogi v obliki preglednice; (iii) člen, ki določa obveznost prenosa (5) prenovitvene direktive v nacionalno pravo, se nanaša samo na tiste določbe, ki so bile bistveno spremenjene in so bile kot take natančno določene. Tiste določbe, ki ostajajo v prenovitveni direktivi nespremenjene, se prenesejo v skladu s prejšnjimi direktivami.
Izjava Komisije v zvezi z Uredbo (EU) 2022/2379 Evropskega parlamenta in Sveta, glede tekočega dela za zagotovitev razpoložljivosti evidenc v elektronski obliki, ki jih morajo voditi poklicni uporabniki fitofarmacevtskih sredstev v skladu s členom 67(1) Uredbe (ES) Evropskega parlamenta in Sveta št. 1107/2009

(2022/C 466/06)

Evropski zeleni dogovor in strategija „od vil do vilic“ kot ključni cilj Unije določata zmanjšanje uporabe in tveganja kemičnih pesticidov. Za zagotovitev učinkovitih in vplivnih politik so bistvenega pomena zanesljivi in izčrpni podatki o uporabi pesticidov na ravni kmetij. Tekoče delo za zagotovitev razpoložljivosti evidenc v elektronski obliki, ki jih vodijo poklicni uporabniki fitofarmacevtskih sredstev, je pomemben dejavnik, ki omogoča izvajanje obveznosti poročanja o pesticidih, ki so del Uredbe (EU) 2022/2379 Evropskega parlamenta in Sveta (1) (SAIO).

Zato je Komisija na podlagi člena 67(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) pripravila osnutek izvedbene uredbe Komisije glede vsebine in oblike evidenc o uporabi fitofarmacevtskih sredstev, ki jih morajo v skladu s členom 67(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 voditi poklicni uporabniki.

Če bi bila navedena izvedbena uredba sprejeta, kot je trenutno predvideno, bi podrobno urejala vodenje evidenc, ki se zahtevajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009, vključno z opredelitvijo elementov, ki jih morajo poklicni uporabniki evidentirati, in zagotavljanjem, da bodo te evidence na voljo v elektronski obliki najpozneje od 1. januarja 2025.

O osnutku navedene izvedbene uredbe trenutno razpravlja Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo (Oddelek za fitofarmacevtska sredstva – zakonodaja). Komisija namerava v prihodnjih mesecih zaprositi za mnenje odbora v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

Komisija namerava navedeno izvedbeno uredbo sprejeti pred koncem leta 2022.

(1) Uredba (EU) 2022/2379 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. novembra 2022 o statistiki kmetijskih vložkov in proizvodnje, spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 617/2008 ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1165/2008, (ES) št. 543/2009 in (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/16/ES (UL L 315, 7.12.2022, str. 1).

(2) Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(3) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).
Skupna izjava Evropskega parlamenta in Komisije

(2021/C 305 I/01)

Če bi se pričakovana kumulativna sredstva iz namenskih prejemkov bistveno razlikovala od zneska iz člena 4(1)(b), bo Parlament na predlog Komisije v skladu s členom 314 PDEU opredelil in podprl dodelitev dopolnilnih sredstev instrumentu, potrebnih za zadovoljitev njegovih finančnih potreb in njegovo celovito izvajanje. Predlog Komisije bo skladen z večletnim finančnim okvirom ter ne bo ogrozil izvajanja programov iz Priloge I k Uredbi (EU) 2021/1229 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. julija 2021 o instrumentu za posojila v javnem sektorju v okviru mehanizma za pravični prehod.
Izjava Komisije

(2021/C 49/05)

Komisija se je po sprejetju uredbe leta 2014 zavezala učinkovitemu komuniciranju in izmenjavi mnenj z Evropskim parlamentom in Svetom o trgovinskih sporih, ki bi lahko pripeljali do sprejetja ukrepov na podlagi uredbe, in o izvršilnih ukrepih na splošno. Ob upoštevanju glavnega cilja uspešnega in učinkovitega uveljavljanja pravic Unije v skladu z njenimi mednarodnimi trgovinskimi sporazumi bo še naprej spodbujala in racionalizirala svoje sodelovanje z Evropskim parlamentom in Svetom v obojestransko korist.

Zlasti se zavezuje, da bo v okviru svojega okrepljenega sistema izvrševanja preučila domnevne kršitve mednarodnih trgovinskih sporazumov Unije, na katere opozorijo Parlament, njegovi poslanci in poslanke ali njegovi odbori ali Svet, pri čemer se razume, da so takšnim zahtevam priloženi dokazi. Parlament in Svet bo obveščala o rezultatih svojega okrepljenega dela na področju izvrševanja.

Komisija bo pri uporabi okrepljenega sistema izvrševanja enako pozornost namenila tako domnevnim kršitvam trgovinskih določb in določb o trajnostnem razvoju iz trgovinskih sporazumov EU kot tudi domnevnim kršitvam sistemov dostopa do trga. Obravnava domnevnih kršitev trgovinskih določb in določb o trajnostnem razvoju bo v celoti vključena v sistem. Komisija bo dala prednost tistim primerom, ki so zaradi vpliva na delavce ali okolje v kontekstu trgovine posebej resni, imajo sistemski pomen in so pravno utemeljeni.

Komisija bo še naprej polno sodelovala na ustreznih sejah s pristojnim parlamentarnim odborom, da bi z njim izmenjala mnenja o trgovinskih sporih in izvršilnih ukrepih, tudi v zvezi z učinki na industrijo Unije. V zvezi s tem bo nadaljevala svojo prakso poročanja, tako da bo redno zagotavljala informacije o trenutnem stanju v zvezi z vsemi nerešenimi spori, informacije o pomembnih dogodkih v zvezi s spori pa bo zagotovila ob istem času, kot jih sporoči državam članicam. Poročanje in izmenjava informacij bosta potekala prek pristojnih odborov v Svetu in Parlamentu.

Komisija bo obenem Parlament in Svet redno obveščala o mednarodnem razvoju dogodkov, ki bi lahko privedli do razmer, v katerih bi bilo treba sprejeti ukrepe na podlagi uredbe.

Komisija tudi ponovno potrjuje svoje zaveze v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta, da bo Parlamentu in Svetu nemudoma posredovala osnutke izvedbenih aktov, ki jih predloži odboru, sestavljenemu iz predstavnikov držav članic, ter končne osnutke izvedbenih aktov, ko bo odbor podal mnenja. To bo potekalo prek registra komitologije.
Izjava Komisije v zvezi z Uredbo (EU) 2020/560 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1379/2013 in Uredbe (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za ublažitev posledic izbruha COVID-19 v sektorju ribištva in akvakulture

(2020/C 138 I/01)

Komisija je zadovoljna, da sta Evropski parlament in Svet hitro sprejela njen predlog o spremembi Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, da bi ublažili vpliv izbruha COVID-19 ter pomagali našim ribičem in proizvajalcem v sektorju akvakulture.

Komisija želi izpostaviti dejstvo, da sta nadzor ribištva in zbiranje znanstvenih podatkov zelo pomembna za trajnostno upravljanje staležev rib na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja in zanesljivega izvrševanja. Zmanjšanje finančnih sredstev na tem področju ne bi smelo povzročiti poslabšanja rezultatov teh bistvenih elementov skupne ribiške politike.

Komisija želi poudariti, da njen predlog in njegove spremembe obravnavajo edinstvene krizne razmere, ki so nastale zaradi izbruha COVID-19, ter izredno in nujno potrebo po podpori za odpravo posledic tega izbruha. Ne morejo pa prejudicirati prihodnje uredbe o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo.
Izjava Komisije

(2019/C 360/02)

Komisija ugotavlja, da ima Unija izključno zunanjo pristojnost za geografske označbe in k Ženevskemu aktu Lizbonskega sporazuma pristopa kot samostojna pogodbenica. To sledi iz sodbe Sodišča Evropske unije z dne 25. oktobra 2017 (zadeva C-389/15 – Komisija proti Svetu). Glede na izključno zunanjo pristojnost EU države članice same ne morejo postati pogodbenice Ženevskega akta in ne bi smele več same zaščititi geografskih označb, ki jih na novo registrirajo tretje države, vključene v lizbonski sistem. Ker se Komisija zaveda izjemnih okoliščin, da je sedem držav članic že dolgo pogodbenic Lizbonskega sporazuma, da imajo po njem registrirane veliko intelektualne lastnine in da je potreben gladek prehod, bi se bila izjemoma pripravljena strinjati, da se v tem posebnem primeru Bolgariji, Češki, Slovaški, Franciji, Madžarski, Italiji in Portugalski dovoli, da v interesu EU pristopijo k Ženevskemu aktu.

Komisija odločno nasprotuje vztrajanju Sveta, da bi se vsem državam članicam EU, ki to želijo, dovolila ratifikacija Ženevskega akta ali pristop k njemu skupaj z Unijo, za kar kot razlog navaja ureditev glasovalnih pravic Unije iz točke (b)(ii) člena 22(4) Ženevskega akta in ne navedenih izjemnih okoliščin.

Poleg tega želi Komisija opozoriti, da ker Unija izvaja notranjo pristojnost pri geografskih označbah za kmetijstvo, države članice EU ne morejo imeti lastnih nacionalnih sistemov za zaščito kmetijskih geografskih označb.

Zato si Komisija med drugimi pravicami pridržuje pravico do uporabe pravnih sredstev proti sklepu Sveta in v vsakem primeru meni, da ta zadeva ne more predstavljati precedensa za katere koli druge obstoječe ali prihodnje mednarodne sporazume / sporazume Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, zlasti, vendar ne samo, če je EU sama na podlagi svoje izključne pristojnosti že ratificirala mednarodne sporazume.
1.

izredno visoko raven mobilizacije in udeležbe zainteresiranih strani v Evropskem letu enakih možnosti za vse (2007) (v nadaljnjem besedilu „Evropsko leto“), kar dokazuje na stotine dejavnosti, kot so informacijske, promocijske in izobraževalne kampanje, nagrade podjetjem za inovativne politike na področju raznolikosti, glasbeni in mladinski festivali, programi usposabljanja, raziskave in študije, izvedeni po vsej EU, da bi prispevali k uresničitvi enakosti, in pri katerih so sodelovale oblasti na centralni, regionalni in lokalni ravni, organizacije za zaščito interesov tistih, ki so izpostavljeni nevarnosti diskriminacije in neenakopravnega obravnavanja, oziroma organizacije, ki jih zastopajo, šole, podjetja, sindikati, organi za enakost in mnoge samonikle organizacije;
MNENJE SVETA

z dne 5. aprila 2022

o imenovanju nadzornika za procesna jamstva Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)

(2022/C 153/03)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 325 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (1), in zlasti člena 9a Uredbe,

ob upoštevanju seznama ustrezno kvalificiranih kandidatov za položaj nadzornika za procesna jamstva, ki ga je sestavila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski parlament in Svet sta 23. decembra 2020 sprejela Uredbo (EU, Euratom) 2020/2223 (2), ki je spremenila Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013, da bi se vzpostavila notranja funkcija v obliki nadzornika za procesna jamstva Evropskega urada za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: nadzornik).

(2) V skladu s členom 9a(1) Uredbe št. 883/2013 Komisija imenuje nadzornika za petletni mandat brez možnosti podaljšanja. V skladu s členom 9a(4) navedene uredbe po objavi razpisa v Uradnem listu Evropske unije Komisija oblikuje seznam ustrezno kvalificiranih kandidatov za položaj nadzornika. Komisija imenuje nadzornika po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom.

(3) Komisija je 9. decembra 2021 Svetu predložila ožji seznam s prednostno razvrstitvijo treh ustrezno kvalificiranih kandidatov za položaj nadzornika in Svet zaprosila za mnenje o njegovem imenovanju.

(4) Svet je preučil zadevo in zlasti dokazila, ki jih je Komisija predložila o teh treh ustrezno kvalificiranih kandidatih, –

DAL TO MNENJE:

Svet daje pozitivno mnenje o ožjem seznamu s prednostno razvrstitvijo treh ustrezno kvalificiranih kandidatov, ki ga je predložila Komisija.

V Luksemburgu, 5. aprila 2022 Za Svet predsednik B. LE MAIRE

(1) UL L 248, 18.9.2013, str. 1..

(2) Uredba (EU, Euratom) 2020/2223 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede sodelovanja z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitosti preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (UL L 437, 28.12.2020, str. 49).
3.

Sekundarni trdni zelo nizkoaktivni in nizkoaktivni radioaktivni odpadki bodo obdelani in pripravljeni na kraju samem pred prevozom do odobrenih odlagališč v Združenem kraljestvu. Obdelava s sežiganjem ali taljenjem se lahko odda v zunanje izvajanje odobrenim objektom zunaj Združenega kraljestva. Elementi izrabljenega goriva in pripravljeni trdni odpadki srednje do visoke aktivnosti bodo začasno skladiščeni na kraju samem do razpoložljivosti globokega geološkega odlagališča v prihodnosti. Predelava izrabljenega goriva se ne načrtuje.
3.

Trdni radioaktivni odpadki se začasno skladiščijo na kraju samem, dokler ne bodo prepeljani v odobrene centre za predelavo in odlagališča v Nemčiji. Trdni neradioaktivni odpadki in odpadne snovi, ki ustrezajo ravni opustitve nadzora, bodo izvzeti iz regulativnega nadzora in odstranjeni kot običajni odpadki ali ponovno uporabljeni ali reciklirani. To bo opravljeno v skladu z merili iz novih temeljnih varnostnih standardov (Direktiva 2013/59/Euratom).
2.7

Nevključitev jasnih in strogih pravil ter pogojev v zvezi s sedanjim priporočilom za razširitev seznama izjem bi bilo za Komisijo v več pogledih zaskrbljujoče. Prvič, ker bi bil omogočen dostop subjektom, ki niso del ESCB in niso pripravljavci statistik. Navedenih subjektov ne zavezujejo strokovna načela, ki se uporabljajo za statistične organe na podlagi navedenih predpisov osnovnega okvira in povezanega Kodeksa ravnanja evropske statistike. Drugič, zaradi narave informacij, do katerih se dostopa, in njihove nameravane uporabe za finančni nadzor. Občutljivi poslovni podatki, katerih zaupnost je za posameznike, na katere se nanašajo, zelo pomembna, bi se uporabljali za spremljanje in preverjanje. Upravni podatki se lahko uporabijo za statistične namene, uporaba zaupnih statističnih informacij za upravne namene pa ne bi bila v skladu z običajnimi statističnimi načeli. Tretjič, ker ni gotovo, da bo ESCB lahko zagotovil, da bodo subjekti prejemniki zunaj ESCB varovali podatke, kakor se zahteva. To bi lahko omajalo zaupanje javnosti v statistične organe in posledično vplivalo na stopnje odziva in kakovost sporočenih podatkov.
1.1

Komisija je 30. julija 2013 prejela zahtevek Evropske centralne banke (ECB) za mnenje o treh osnutkih uredb Evropske centralne banke na področju denarne in finančne statistike. Prvi se nanaša na osnutek uredbe, ki bo po sprejetju tvorila prenovitev Uredbe (ES) št. 958/2007 Evropske centralne banke o statistiki sredstev in obveznosti investicijskih skladov. Drugi je osnutek uredbe, ki bo po sprejetju tvorila prenovitev Uredbe (ES) št. 24/2009 Evropske centralne banke o statistiki sredstev in obveznosti družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in so vključene v transakcije listinjenja. Tretji je osnutek uredbe, ki bo po sprejetju tvorila prenovitev Uredbe (ES) št. 1027/2006 Evropske centralne banke o zahtevah za statistično poročanje v zvezi s poštnimi žiro institucijami, ki sprejemajo vloge od nedenarnih finančnih institucij rezidentov euroobmočja.
SL Uradni list Evropske unije C 373/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 20. decembra 2011

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih v prvi fazi razgradnje reaktorja A3 jedrske elektrarne Chinon v Franciji, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

2011/C 373/01

Spodnja ocena je izvedena v skladu z določbami Pogodbe Euratom brez poseganja v kakršne koli dodatne ocene, ki se izvajajo v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, ter obveznostmi, ki izhajajo iz nje in sekundarne zakonodaje.

Evropska komisija je 7. junija 2011 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od francoske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih v prvi fazi razgradnji reaktorja A3 jedrske elektrarne Chinon v Franciji.

Na podlagi teh podatkov in po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med jedrsko elektrarno in najbližjo mejo z drugo državo članico, v tem primeru Združenim kraljestvom, je 384 km. Belgija je naslednja najbližja država članica, oddaljena 426 km. Španija je oddaljena 460 km, Luksemburg pa 494 km.

2. Med običajnim postopkom razgradnje izpusti radioaktivnih tekočih in plinastih snovi ne bodo vplivali na zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

3. Trdi radioaktivni odpadki se začasno skladiščijo na mestu samem, dokler ne bodo prepeljani v odobrene centre za predelavo in odlagališča v Franciji. Ni načrtov za izvoz radioaktivnih odpadkov iz Francije. Komisija priporoča, da se z meritvami preostale radioaktivnosti, ki se opravljajo za potrditev, da so trdi odpadki po dekontaminaciji običajni odpadki, zagotovi skladnost z merili za odpravo nadzora, ki so določena v Direktivi o temeljnih varnostnih standardih (Direktiva 96/29/Euratom).

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov, ki bi lahko sledili nesreči vrste in razsežnosti, predvidenih v splošnih podatkih, odmerki, ki bi jim lahko bilo izpostavljeno prebivalstvo druge države članice, ne bi dosegli ravni, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki, nastalih pri razgradnji reaktorja A3 jedrske elektrarne Chinon v Franciji, med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.