SL Uradni list Evropske unije L 122/28

DIREKTIVA 2009/38/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. maja 2009

o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti

(Prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 137 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Potrebne so številne bistvene spremembe Direktive Sveta 94/45/ES z dne 22. septembra 1994 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (3). Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno direktivo prenoviti.

(2) V skladu s členom 15 Direktive 94/45/ES je Komisija po posvetovanju z državami članicami in socialnimi partnerji na evropski ravni pregledala delovanje navedene direktive in zlasti proučila, ali je spodnji prag števila delavcev ustrezen, z namenom predlagati ustrezne spremembe, če so te potrebne.

(3) Po posvetovanju z državami članicami in socialnimi partnerji na evropski ravni je Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu 4. aprila 2000 predložila poročilo o uporabi Direktive 94/45/ES.

(4) V skladu s členom 138(2) Pogodbe se je Komisija na ravni Skupnosti posvetovala s socialnimi partnerji o možni usmeritvi ukrepanja Skupnosti na tem področju.

(5) Komisija je po tem posvetovanju ocenila, da bi bilo ukrepanje Skupnosti zaželeno, in se je ponovno posvetovala s socialnimi partnerji na ravni Skupnosti o vsebini načrtovanega predloga v skladu s členom 138(3) Pogodbe.

(6) Po tej drugi fazi posvetovanj socialni partnerji Komisije niso obvestili o svoji skupni pripravljenosti, da začnejo postopek, ki bi lahko pripeljal do sklenitve sporazuma, kakor je določeno v členu 138(4) Pogodbe.

(7) Treba je posodobiti zakonodajo Skupnosti na področju nadnacionalnega obveščanja in posvetovanja z delavci, da se zagotovi učinkovitost pravice do nadnacionalnega obveščanja in posvetovanja z delavci, poveča delež ustanovljenih evropskih svetov delavcev in hkrati omogoči nadaljnje delovanje obstoječih sporazumov, rešijo ugotovljeni problemi pri dejanski uporabi Direktive 94/45/ES, odpravi pravna negotovost, ki nastaja zaradi nekaterih določb direktive ali ker nekaterih določb ni, ter zagotovi boljša povezanost med zakonodajnimi instrumenti na področju obveščanja in posvetovanja z delavci.

(8) Po členu 136 Pogodbe je eden izmed posebnih ciljev Skupnosti in držav članic spodbujanje dialoga med socialnimi partnerji.

(9) Ta direktiva spada v okvir Skupnosti, katerega cilj je podpreti in dopolniti ukrepe držav članic na področju obveščanja in posvetovanja z delavci. Ta okvir naj bi minimalno bremenil podjetja ali podružnice in hkrati zagotavljal učinkovito uresničevanje dodeljenih pravic.

(10) Delovanje notranjega trga je povezano s procesom koncentracije družb, čezmejnih združitev, prevzemov, skupnih vlaganj in torej tudi z vse bolj izrazito nadnacionalno naravo družb in povezanih družb. Gospodarske aktivnosti se lahko razvijajo skladno le, če družbe in povezovalne družbe, ki poslujejo v dveh ali več državah članicah, predstavnike delavcev obveščajo o odločitvah, ki prizadenejo delavce, in se z njimi posvetujejo.

(11) Postopki obveščanja in posvetovanja z delavci v zakonodaji ali po običajih držav članic večinoma ne upoštevajo nadnacionalne strukture subjekta, ki sprejema odločitve na račun teh delavcev. Tako stanje lahko znotraj ene in iste družbe ali povezane družbe vodi do neenakega obravnavanja delavcev, ki jih odločitve prizadenejo.

(12) Treba je sprejeti ustrezne predpise, ki bodo v družbah, ki poslujejo na območju Skupnosti, zagotovili primerno obveščanje in posvetovanje z delavci, kadar se odločitve, ki imajo posledice zanje, sprejemajo izven države, v kateri so zaposleni.

(13) Za primerno obveščanje in posvetovanje v družbah in povezanih družbah, ki poslujejo v dveh ali več državah, je treba ustanoviti evropske svete delavcev ali urediti druge primerne postopke za nadnacionalno obveščanje in posvetovanje z delavci.

(14) Ureditve obveščanja in posvetovanja z delavci je treba opredeliti in izvajati tako, da se zagotovi učinkovitost določb te direktive. Zato bi bilo treba z obveščanjem in posvetovanjem evropskemu svetu delavcev pravočasno omogočiti, da družbi poda svoje mnenje, ne da bi se ogrozila družbena zmožnost prilagajanja. Le z dialogom na ravni, na kateri se pripravljajo usmeritve, in uspešnim vključevanjem predstavnikov delavcev je mogoče predvideti in se odzivati na spremembe.

(15) Delavcem in njihovim predstavnikom je treba zagotoviti informacije in se z njimi posvetovati na ustrezni ravni uprave in predstavnikov, odvisno od obravnavane teme. Za ta namen je treba pristojnosti in področje delovanja evropskega sveta delavcev razlikovati od pristojnosti in področja delovanja nacionalnih predstavniških teles ter jih omejiti na nadnacionalne zadeve.

(16) Zadeva bi se morala opredeliti kot nadnacionalna ob upoštevanju obsega možnih učinkov ter ravni vodstva in predstavnikov v zvezi z zadevo. Za ta namen se štejejo za nadnacionalne zadeve, ki so povezane z družbo ali povezano družbo ali z vsaj dvema državama članicama. Med temi so tudi zadeve, ki so ne glede na število udeleženih držav članic pomembne za evropsko delovno silo v smislu obsega njihovih potencialnih učinkov ali ki zajemajo prenos dejavnosti med državami članicami.

(17) Treba je opredeliti pojem „obvladujoče družbe“, ki se nanaša samo na to direktivo, brez vpliva na drugačne opredelitve pojma „povezane družbe“ ali „obvladovanja“ v drugih aktih.

(18) Mehanizmi obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah in povezanih družbah, ki delujejo v dveh ali več državah članicah, morajo zajemati vse podružnice ali, kot je lahko primer v praksi, vse družbe v povezani družbi na ozemlju držav članic, ne glede na to, ali ima glavno poslovodstvo družb in povezanih družb svoj sedež v državi članici ali ne.

(19) V skladu z načelom neodvisnosti pogodbenih strank so predstavniki delavcev in vodstev družb ali povezanih družb poklicani, da sporazumno določajo naravo, sestavo, funkcijo, način delovanja, postopke in finančne vire za evropske svete delavcev ali za druge postopke obveščanja in posvetovanja na tak način, da bodo ustrezali njihovim posebnim okoliščinam.

(20) V skladu z načelom subsidiarnosti so države članice poklicane, da določijo, kdo so predstavniki delavcev, in predvsem, da zagotovijo, če menijo, da je to primerno, uravnoteženo zastopstvo različnih kategorij delavcev.

(21) Treba je pojasniti pojem obveščanja in posvetovanja z delavci v skladu z opredelitvami iz zadnjih direktiv na tem področju in tistimi, ki se uporabljajo v nacionalnem okviru s ciljem, da se poveča učinkovitost dialoga na nadnacionalni ravni, omogoči ustrezna povezanost med nacionalno in nadnacionalno ravnjo tega dialoga ter zagotovi pravna varnost, potrebna za uporabo te direktive.

(22) Opredelitev pojma „obveščanje“ bi morala upoštevati cilj, da se predstavnikom delavcev omogoči ustrezen pregled, ob tem pa se predvideva, da se obveščanje opravi v času, na način in z vsebino, ki so ustrezni, ne da bi se zaradi tega upočasnil postopek odločanja v družbah.

(23) Opredelitev pojma „posvetovanje“ bi morala upoštevati cilj, da se izrazi mnenje, ki bo koristno v postopku odločanja, ob tem pa se predvideva, da se posvetovanje opravi v času, na način in z vsebino, ki so ustrezni.

(24) Po tej direktivi je za obveščanje in posvetovanje v družbi ali povezani družbi, ki ima glavno poslovodstvo izven držav članic, zadolžen ali njegov zastopnik, ki se po potrebi imenuje v eni izmed držav članic, ali, če zastopnika ni, podružnica ali odvisna družba, ki zaposluje največje število delavcev v državah članicah.

(25) Odgovornost družbe ali povezane družbe pri posredovanju informacij, potrebnih za začetek pogajanj, mora biti opredeljena tako, da bodo delavci lahko ugotovili, ali družba oziroma povezana družba, kjer so zaposleni, posluje na ravni Skupnosti, in vzpostavili potrebne stike za oblikovanje zahteve za začetek pogajanj.

(26) Posebno pogajalsko telo mora na uravnotežen način predstavljati delavce iz različnih držav članic. Predstavnikom delavcev mora biti omogočeno, da se med seboj uskladijo in opredelijo svoja stališča v zvezi s pogajanji z glavnim poslovodstvom.

(27) Treba je priznati vlogo, ki jo lahko imajo priznani sindikati v pogajanjih ali ponovnih pogajanjih o ustanovnih sporazumih evropskih svetov delavcev s podporo predstavnikom delavcev, ki izrazijo potrebo po pogajanjih. Pristojne sindikate in združenja delodajalcev, ki so priznani kot evropski socialni partnerji, se obvesti o začetku pogajanj, da se jim omogoči spremljanje ustanavljanja novih evropskih svetov delavcev in promocijo dobrih praks. Priznani pristojni evropski sindikati in združenja delodajalcev so tiste socialne partnerske organizacije, s katerimi se posvetuje Komisija v skladu s členom 138 Pogodbe. Komisija posodobi in objavi seznam teh organizacij.

(28) Sporazumi, ki urejajo ustanavljanje in delovanje evropskih svetov delavcev, morajo določati metode za njihovo spreminjanje, ukinitev ali ponovno pogajanje v zvezi z njimi, kadar je to potrebno, zlasti če se spremeni obseg ali struktura družbe oziroma povezane družbe.

(29) V teh sporazumih mora biti določena tudi ureditev povezovanja nacionalnega in nadnacionalnega obveščanja ter posvetovanja z delavci, prilagojena posebnim razmeram v družbi ali povezani družbi. Ta ureditev mora biti določena ob upoštevanju zadevnih pristojnosti in področja delovanja predstavniških teles delavcev, zlasti v zvezi s predvidevanjem in upravljanjem sprememb.

(30) Ti sporazumi morajo po potrebi opredeliti ustanavljanje in delovanje ožjega odbora, da se omogoči usklajevanje in večja učinkovitost rednega delovanja evropskega sveta delavcev ter pravočasno obveščanje in posvetovanje v posebnih okoliščinah.

(31) Predstavniki delavcev lahko sklenejo, da ne želijo sodelovati pri ustanavljanju evropskih svetov delavcev ali da se stranke dogovorijo za druge postopke za nadnacionalno obveščanje in posvetovanje z delavci.

(32) Treba bi bilo predvideti določbe o uporabi določenih dodatnih zahtevah za primere, ko se pogodbene stranke odločijo zanje ali ko glavno poslovodstvo zavrne pogajanje ali ko se pogajanja zaključijo brez sporazuma.

(33) Za popolno uresničevanje svoje vloge in zagotovitev koristi evropskega sveta delavcev morajo biti predstavniki delavcev odgovorni delavcem, ki jih predstavljajo, omogočeno pa jim mora biti potrebno usposabljanje.

(34) Predstavniki delavcev bi morali pri izvajanju funkcij v okviru te direktive uživati enako varstvo in jamstva kot predstavniki delavcev po zakonih in/ali običajih države zaposlitve. Ti predstavniki ne smejo biti izpostavljeni diskriminaciji zaradi zakonitega izvajanja svojih funkcij in morajo uživati ustrezno varstvo glede odpovedi in drugih sankcij.

(35) Države članice morajo sprejeti ustrezne ukrepe v primeru, da se obveznosti iz te direktive ne izpolnjujejo.

(36) V skladu s splošnimi načeli prava Skupnosti bi se morali za kršitve obveznosti iz te direktive uporabiti upravni ali sodni postopki ter sankcije, ki so učinkovite, odvračilne in sorazmerne s težo kršitve.

(37) Zaradi učinkovitosti, skladnosti in pravne varnosti je potrebna povezanost med direktivami ter ravnmi obveščanja in posvetovanja z delavci, ki jih določata pravo in/ali običaji na ravni Skupnosti in nacionalni ravni. Pogajanja o ureditvi tega povezovanja morajo biti prednostna naloga v vsaki družbi ali povezani družbi. Če v zvezi s tem ni sporazuma in se načrtujejo odločitve, ki bi lahko povzročile pomembne spremembe organizacije dela ali pogodb o zaposlitvi, se mora postopek izpeljati na nacionalni in evropski ravni ob upoštevanju zadevnih pristojnosti in področij delovanja predstavniških teles delavcev. Mnenja evropskih svetov delavcev ne bi smela vplivati na možnost glavnega poslovodstva, da izvede potrebna pogajanja v skladu s časovnim zaporedjem, ki ga določajo nacionalno pravo in/ali običaji. Morebiti bo treba spremeniti nacionalno zakonodajo in/ali običaje, da bodo lahko evropski sveti delavcev po potrebi obveščeni pred ali sočasno z nacionalnimi predstavniškimi telesi delavcev, ob tem pa se ne sme znižati splošna raven varstva delavcev.

(38) Ta direktiva ne bi smela posegati v postopke obveščanja in posvetovanja iz Direktive 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (4) ter v posebne postopke iz člena 2 Direktive Sveta 98/59/ES z dne 20. julija 1998 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kolektivnimi odpusti (5) in člena 7 Direktive Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (6).

(39) Treba bi bilo posebej obravnavati družbe in povezane družbe, ki poslujejo na ravni Skupnosti, v katerih je na dan 22. septembra 1996 že obstajal dogovor o nadnacionalnem obveščanju in posvetovanju z delavci.

(40) Kadar pride do večjih sprememb strukture družbe ali povezane družbe, na primer do združitve, prevzema ali delitve, se morajo evropski sveti delavcev prilagoditi. Prilagoditev se mora najprej opraviti v skladu z določbami veljavnega sporazuma, če te dejansko omogočajo potrebno prilagoditev. Če temu ni tako in če se vloži zahteva, s katero se ugotovi potreba po tem, se začnejo pogajanja o novem sporazumu, v kateri morajo sodelovati člani obstoječih evropskih svetov delavcev. Za zagotovitev obveščanja in posvetovanja z delavci med pogosto odločilnim obdobjem spremembe strukture, mora biti evropskim svetom delavcev omogočeno nadaljnje delovanje, lahko tudi na prilagojen način, dokler ni sklenjen nov sporazum. Ob podpisu novega sporazuma se mora razpustiti prej ustanovljene svete in ne glede na njihove določbe v zvezi z veljavnostjo ali potekom veljavnosti razveljaviti sporazume o ustanovitvi svetov.

(41) Razen če se uporabi ta določba o prilagoditvi, je treba naprej uporabljati veljavne sporazume, da se izogne obveznim ponovnim pogajanjem o teh sporazumih, v primerih ko bi bilo to nepotrebno. Treba bi bilo določiti, da se za sporazume, sklenjene pred 22. septembrom 1996 v skladu s členom 13(1) Direktive 94/45/ES ali v skladu s členom 3(1) Direktive 97/74/ES (7), dokler ti ostanejo v veljavi, obveznosti na podlagi te direktive zanje naj ne bi uporabljale. Poleg tega ta direktiva ne določa splošne obveznosti ponovnega pogajanja o sporazumih, ki so bili v skladu s členom 6 Direktive 94/45/ES sklenjeni med 22. septembrom 1996 in 5. junijem 2011.

(42) Za doseganje ciljev te direktive in brez poseganja v pravico strank, da se odločijo drugače, mora evropski svet delavcev, ki je ustanovljen ne glede na to, da med strankami ni dogovora, biti obveščen in se je treba z njim posvetovati o aktivnostih družbe ali povezane družbe zato, da lahko oceni možne posledice za interese delavcev v najmanj dveh različnih državah članicah. Za družbo ali za obvladujočo družbo mora v ta namen veljati obveznost, da imenovanim predstavnikom delavcev posreduje splošne informacije, ki so povezane z interesi delavcev, in informacije, ki se bolj specifično nanašajo na tiste vidike aktivnosti družbe ali povezane družbe, ki bi lahko prizadele interese delavcev. Evropski svet delavcev mora imeti možnost, da na koncu takega sestanka predstavi svoje mnenje.

(43) Določene odločitve, ki imajo znatne posledice za interese delavcev, morajo biti čim prej predmet obveščanja njihovih predstavnikov in posvetovanja z njimi.

(44) Treba je pojasniti vsebino dodatnih pogojev, ki se uporabljajo, če sporazuma ni, in se pri pogajanjih uporabljajo za referenco, ter jo prilagoditi razvoju potreb in praks na področju nadnacionalnega obveščanja in posvetovanja. Področja, na katerih je potrebno obveščanje, bi bilo treba razlikovati od tistih, v zvezi s katerimi se je treba z evropskim svetom delavcev tudi posvetovati, kar daje svetom tudi pravico, da na svoje mnenje prejmejo utemeljen odgovor. Da bi ožji odbor lahko uresničeval svojo vlogo usklajevanja in za učinkovito obravnaval izjemne okoliščine, mora biti sestavljen iz največ petih članov, ki se lahko med seboj redno posvetujejo.

(45) Ker cilja te direktive, in sicer povečanja pravice delavcev do obveščanja in posvetovanja v družbah in povezanih družbah na ravni Skupnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ga lahko lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

(46) Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in zlasti upošteva načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. Ta direktiva zlasti skuša zagotoviti popolno spoštovanje pravic delavcev ali njihovih predstavnikov do pravočasnega obveščanja in posvetovanja na ustreznih ravneh, v primerih in pod pogoji, ki jih določa pravo Skupnosti ter nacionalna zakonodaja in praksa (člen 27 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah).

(47) Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodnimi direktivami. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz predhodnih direktiv.

(48) V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (8) se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne korelacijske tabele, ki naj, kolikor nazorno je to mogoče, prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo.

(49) Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno zakonodajo in začetka njihove uporabe, določenih v delu B Priloge II –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

ODDELEK I

SPLOŠNO

Člen 1

Cilj

1. Cilj te direktive je izboljšati pravico delavcev do obveščanja in posvetovanja v družbah in povezanih družbah, ki poslujejo na ravni Skupnosti.

2. Za dosego tega cilja se ustanovi evropski svet delavcev ali se vzpostavi postopek za obveščanje in posvetovanje z delavci v vseh družbah in povezanih družbah na evropski ravni, kjer je to zahtevano na način, določen v členu 5(1), z namenom obveščanja in posvetovanja z delavci. Načini ureditve obveščanja in posvetovanja z delavci se določijo in izvajajo tako, da se zagotovi njihova uporabnost in omogoči učinkovito odločanje v družbi ali povezani družbi.

3. Delavcem in njihovim predstavnikom se zagotovita obveščanje in posvetovanje na ustrezni ravni vodstva in predstavnikov, odvisno od obravnavane teme. V ta namen se pristojnosti evropskega sveta delavcev ter obseg izvajanja postopka obveščanja in posvetovanja z delavci, ki jih ureja ta direktiva, omejijo na nadnacionalna vprašanja.

4. Za nadnacionalne se štejejo zadeve, ki zadevajo družbo ali povezano družbo na ravni Skupnosti ali najmanj dve družbi ali podružnici ali povezani družbi v dveh različnih državah članicah.

5. Ne glede na odstavek 2 se v povezani družbi, ki posluje na ravni Skupnosti v smislu člena 2(1)(c), ki združuje več družb ali povezanih družb, ki so družbe ali povezane družbe, ki poslujejo na ravni Skupnosti v smislu točke člena 2(1)(a) ali (c), ustanovi evropski svet delavcev na ravni povezane družbe, razen če v sporazumih iz člena 6 ni določeno drugače.

6. Pooblastila in pristojnosti evropskih svetov delavcev ter obseg postopkov obveščanja in posvetovanja, sprejetih za doseganje cilja iz odstavka 1, zajema vse podružnice na ozemlju držav članic, če gre za družbo na ravni Skupnosti, in v primeru povezane družbe vse družbe te povezane družbe na ozemlju držav članic, razen če je v sporazumih, sklenjenih po členu 6, predvideno širše področje veljavnosti.

7. Države članice lahko določijo, da se ta direktiva ne uporablja za posadke trgovske mornarice.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1. Za namene te direktive:

(a) „družba, ki posluje na ravni Skupnosti“ pomeni vsako družbo, ki v državah članicah zaposluje najmanj 1 000 delavcev in od tega najmanj 150 delavcev v vsaj dveh državah članicah;

(b) „povezana družba“ pomeni obvladujočo družbo in njene odvisne družbe;

(c) „povezane družbe, ki poslujejo na ravni Skupnosti“ pomeni povezane družbe z naslednjimi značilnostmi: — najmanj 1 000 delavcev v državah članicah, — najmanj dve družbi iz povezane družbe v različnih državah članicah, in — najmanj ena družba, ki ima najmanj 150 delavcev v eni državi članici in najmanj še ena povezana družba s po najmanj 150 delavcev v drugi državi članici;

(d) „predstavniki delavcev“ pomeni predstavnike po nacionalni zakonodaji in/ali običajih;

(e) „glavno poslovodstvo“ pomeni glavno poslovodstvo družbe na ravni Skupnosti ali, v primeru povezane družbe, ki posluje na ravni Skupnosti, glavno poslovodstvo obvladujoče družbe;

(f) „obveščanje“ pomeni prenos podatkov predstavnikom delavcev, ki ga opravi delodajalec, da se jim omogoči seznaniti se z neko zadevo in jo preučiti; obveščanje se opravi v času, na način in z vsebino, ki predstavnikom delavcev omogoča, da opravijo poglobljeno presojo možnih vplivov in, kadar je to primerno, pripravijo posvetovanja s pristojnim telesom zadevne družbe ali povezane družbe, ki posluje na ravni Skupnosti;

(g) „posvetovanje“ pomeni vzpostavljanje dialoga in izmenjava stališč med predstavniki delavcev in glavnim poslovodstvom ali z drugo ustrezno ravnjo vodstva v času, na način in z vsebino, ki predstavnikom delavcev na podlagi zagotovljenih informacij omogoča, da brez poseganja v pristojnosti vodstva in v razumnem času izrazijo mnenje o predlaganih ukrepih, na katere se nanaša posvetovanje, ki bi se lahko upoštevalo v družbi, ki posluje na ravni Skupnosti, ali povezani družbi, ki posluje na ravni Skupnosti;

(h) „evropski svet delavcev“ pomeni svet, ustanovljen za obveščanje in za posvetovanje z delavci v skladu s členom 1(2) ali z določbami Priloge I;

(i) „posebno pogajalsko telo“ pomeni telo, ustanovljeno v skladu s členom 5(2), za pogajanje z glavnim poslovodstvom o ustanoviti evropskega sveta delavcev ali ureditvi postopka za obveščanje in posvetovanje z delavci v skladu s členom 1(2).

2. Za namene te direktive se predpisani spodnji prag števila delavcev določa na osnovi povprečnega števila delavcev, vključno z delavci s krajšim delovnim časom, zaposlenimi v preteklih dveh letih; to število mora biti izračunano v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali običaji.

Člen 3

Opredelitev pojma „obvladujoča družba“

1. Za namene te direktive „obvladujoča družba“ pomeni družbo, ki ima na drugo družbo („odvisna družba“) odločilen vpliv na primer zaradi lastništva, zaradi finančne udeležbe v njej ali drugih pravil, ki se nanjo nanašajo.

2. Brez vpliva na nasprotni dokaz se šteje, da ima obvladujoča družba posredno ali neposredno odločilen vpliv na drugo družbo, če:

(a) ima v lasti večino vpisanega kapitala, ali

(b) ima nadzor nad večino glasov, ki pripadajo izdanemu delniškemu kapitalu družbe, ali

(c) lahko imenuje več kot polovico članov upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa te družbe.

3. Za namene odstavka 2 je treba pravicam glasovanja in imenovanja obvladujoče družbe prišteti pravice vseh odvisnih družb in vseh drugih fizičnih in pravnih oseb, ki sicer nastopajo v svojem imenu, vendar na račun obvladujoče družbe ali druge odvisne družbe.

4. Ne glede na odstavek 1 in 2 pa neka družba v odnosu do druge, v kateri ima kapitalski delež, ne bo veljala za „obvladujočo družbo“, če gre za družbo v smislu člena 3(5)(a) ali (c) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru nad koncentracijami med družbami (9).

5. Za ugotovitev, da obstaja prevladujoč vpliv, ne zadošča zgolj dejstvo, da pooblaščena oseba opravlja svoje naloge v skladu z zakonodajo države članice o likvidaciji, stečaju, o plačilni nesposobnosti, ustavitvi plačil, poravnavi ali podobnih postopkih.

6. Pravo, ki se uporablja za ugotavljanje, ali je neka družba „obvladujoča“ ali ne, je pravo države članice, ki ureja dejavnost te družbe.

Kadar to ni pravo države članice, je odločilno pravo države članice, na ozemlju katere je zastopnik družbe ali, če zastopnika ni, glavno poslovodstvo družbe znotraj povezane družbe v državi članici, ki zaposluje največ delavcev.

7. Kadar pri uporabi odstavka 2 zaradi kolizije norm dve ali več družb v povezani družbi izpolnjuje enega ali več pogojev navedenega odstavka, velja, da je obvladujoča družba tista, ki izpolnjuje pogoj, določene v točki (c), dokler se ne dokaže, da ima neka druga družba prevladujoč vpliv.

ODDELEK II

USTANOVITEV EVROPSKEGA SVETA DELAVCEV ALI UVEDBA POSTOPKA ZA OBVEŠČANJE IN POSVETOVANJE Z DELAVCI

Člen 4

Odgovornost za ustanovitev evropskega sveta delavcev ali za uvedbo postopka za obveščanje in posvetovanje z delavci

1. Glavno poslovodstvo je odgovorno, da v družbi ali povezani družbi, ki posluje na ravni Skupnosti ustvari pogoje in daje na razpolago sredstva, da se lahko ustanovi evropski svet delavcev ali uvede postopek obveščanja in posvetovanja v skladu s členom 1(2).

2. Kadar glavno poslovodstvo nima sedeža v državi članici, se odgovornost iz odstavka 1 prenese na njenega zastopnika v državi članici, če je bil tak zastopnik imenovan.

Kadar takega predstavnika ni, je za ukrepe iz odstavka 1 odgovorno vodstvo podružnice ali družbe v povezani družbi, ki v državi članici zaposluje največ delavcev.

3. Za namene te direktive velja za glavno poslovodstvo družbe zastopnik ali zastopniki družbe; če pa le-teh ni, velja za glavno poslovodstvo vodstvo družbe iz drugega pododstavka odstavka 2.

4. Vsa vodstva družb, ki so povezane v povezano družbo, ki posluje na ravni Skupnosti, in glavno poslovodstvo ali domnevno glavno poslovodstvo v smislu drugega pododstavka odstavka 2 družbe ali povezane družbe, ki posluje na ravni Skupnosti, so v skladu s to direktivo odgovorna za zbiranje informacij, nujnih za začetek pogajanj iz člena 5, in njihovo posredovanje zainteresiranim stranem, zlasti informacij v zvezi s strukturo in osebjem družbe ali povezane družbe. Ta obveznost se nanaša zlasti na informacije v zvezi s številom delavcev iz člena 2(1)(a) in (c).

Člen 5

Posebno pogajalsko telo

1. Za doseganje cilja iz člena 1(1) začne glavno poslovodstvo pogajanja za ustanovitev evropskega sveta delavcev ali za uvedbo postopka za obveščanje in posvetovanje z delavci na lastno pobudo ali na pisno zahtevo najmanj 100 delavcev ali njihovih predstavnikov v najmanj dveh družbah ali podružnicah v najmanj dveh različnih državah članicah.

2. V ta namen se ustanovi posebno pogajalsko telo v skladu z naslednjimi navodili:

(a) Države članice določijo način izvolitve ali imenovanja članov posebnega pogajalskega telesa, ki se izvolijo ali imenujejo na njihovem ozemlju. Države članice zagotovijo, da imajo delavci v družbah in/ali podružnicah, v katerih brez krivde delavcev ni predstavnikov delavcev, pravico izvoliti ali imenovati člane posebnega pogajalskega telesa. Drugi pododstavek ne posega v zakonodajo in/ali običaje, ki določajo spodnji prag za ustanavljanje predstavniških teles delavcev.

(b) Člane posebnega pogajalskega telesa izvolijo ali imenujejo družbe ali povezane družbe, ki poslujejo na ravni Skupnosti, v sorazmerju s številom delavcev, ki jih zaposlujejo v vsaki državi članici, z dodelitvijo enega sedeža vsaki državi članici za vsak delež v tej državi članici zaposlenih delavcev, kar je enako 10 % skupnega števila delavcev, zaposlenih v vseh državah članicah, ali ulomku tega deleža.

(c) O sestavi posebnega pogajalskega telesa in začetku pogajanj se obvesti glavno poslovodstvo in poslovodstva lokalnih družb ter pristojne evropske organizacije delavcev in združenja delodajalcev.

3. Naloga posebnega pogajalskega telesa je, da skupaj z glavnim poslovodstvom sprejme pisni sporazum, ki določa področje delovanja, sestavo, pristojnosti in trajanje mandata evropskega sveta delavcev ali evropskih svetov delavcev ali sprejme ukrepe za uvedbo postopka obveščanja in posvetovanja z delavci.

4. Glavno poslovodstvo skliče sestanek s posebnim pogajalskim telesom zaradi sklenitve sporazuma v skladu s členom 6. O tem obvesti poslovodstva lokalnih družb.

Pred in po sestankih z glavnim poslovodstvom se ima posebno pogajalsko telo pravico sestati brez navzočnosti predstavnikov glavnega poslovodstva in ima za to na voljo potrebna sredstva za komunikacijo.

Za namene pogajanj lahko posebno pogajalsko telo zaprosi za pomoč strokovnjakov po lastni izbiri, med katerimi so lahko na primer predstavniki pristojnih potrjenih organizacij delavcev na ravni Skupnosti. Ti strokovnjaki in predstavniki sindikatov so lahko na zahtevo posebnega pogajalskega telesa navzoči na pogajalskih sestankih v vlogi svetovalca.

5. Posebno pogajalsko telo lahko z najmanj dvotretjinsko večino glasov sklene, da ne začne pogajanj v skladu z odstavkom 4 ali da prekine že začeta pogajanja.

Sklep ustavi postopek za sklenitev sporazuma iz člena 6. Kadar je sprejet tak sklep, določbe iz Priloge I ne veljajo.

Ponovno zahtevo za sklic posebnega pogajalskega telesa se lahko vloži šele dve leti po sprejetju zgoraj omenjenega sklepa, razen če se stranke ne dogovorijo za krajši rok.

6. Za to, da posebno pogajalsko telo lahko izvaja svoje naloge na primeren način, krije glavno poslovodstvo vse stroške, povezane s pogajanji po odstavku 3 in 4.

Skladno s tem načelom države članice lahko same sprejmejo pravila za financiranje delovanja posebnega pogajalskega telesa. Zlasti lahko omejijo pokrivanje stroškov za strokovnjake na stroške za enega samega.

Člen 6

Vsebina sporazuma

1. Glavno poslovodstvo in posebno pogajalsko telo se morata pogajati v duhu sodelovanja in poskušati doseči sporazum o konkretni izvedbi obveščanja in posvetovanja z delavci po členu 1(1).

2. Brez vpliva na neodvisnost strank sporazum iz odstavka 1, potrjen v pisni obliki med glavnim poslovodstvom in posebnim pogajalskim telesom, določa:

(a) za katere podružnice družb, ki poslujejo na ravni Skupnosti ali družbe iz povezanih družb, ki poslujejo na ravni Skupnosti, velja sporazum;

(b) sestavo evropskega sveta delavcev, število članov, razdelitev mandatov, ki omogoča upoštevanje, kolikor je to mogoče, potrebe po uravnoteženem predstavništvu delavcev po dejavnostih, kategorijah delavcev in spolu, ter trajanje mandata;

(c) pristojnosti in postopek obveščanja in posvetovanja evropskega sveta delavcev ter ureditev povezovanja med obveščanjem in posvetovanjem z evropskim svetom delavcev in nacionalnimi predstavniškimi telesi delavcev v skladu z načeli iz člena 1(3);

(d) kraj, frekvenco in trajanje sestankov evropskega sveta delavcev;

(e) po potrebi sestavo, način imenovanja, naloge in način sklicevanja sestankov ožjega odbora v okviru evropskega sveta delavcev;

(f) finančne in materialne vire, ki naj se dodelijo evropskemu svetu delavcev;

(g) datum začetka veljavnosti sporazuma, postopek spremembe ali odpovedi sporazuma, primere, v katerih je treba obnoviti pogajanja o sporazumu, in postopek za ponovna pogajanja o njem, vključno v primeru strukturnih sprememb v družbah, ki poslujejo na ravni Skupnosti, ali povezanih družbah, ki poslujejo na ravni Skupnosti, če je to primerno.

3. Glavno poslovodstvo in posebno pogajalsko telo lahko skleneta v pisni obliki, da namesto evropskega sveta delavcev uvedeta postopek ali več postopkov obveščanja in posvetovanja.

Sporazum mora določiti pogoje, pod katerimi imajo predstavniki delavcev pravico do sestanka zaradi izmenjave mnenj o informacijah, ki so jim bile posredovane.

Pri teh informacijah gre predvsem za mednacionalna vprašanja, ki imajo znatne posledice za interese delavcev.

4. Če v sporazumu iz odstavkov 2 in 3 ni določeno drugače, dodatni pogoji iz Priloge I zanj ne veljajo.

5. Za sklenitev sporazuma iz odstavkov 2 in 3 je potrebna večina glasov članov posebnega pogajalskega telesa.

Člen 7

Dodatni pogoji

1. Za uresničevanje cilja iz člena 1(1) se uporabljajo dodatni pogoji, določeni z zakonodajo države članice, v katerem ima glavno poslovodstvo sedež:

— kadar glavno poslovodstvo in posebno pogajalsko telo tako odločita ali

— kadar glavno poslovodstvo odkloni začetek pogajanj v roku šestih mesecev iz člena 5(1) ali

— kadar v roku treh let od dneva vložitve zahteve ne pride do sklenitve sporazuma po členu 6 in posebno pogajalsko telo ne sprejme sklepa iz člena 5(5).

2. Dodatni pogoji iz odstavka 1, kot so sprejeti v zakonodajah držav članic, morajo ustrezati določbam Priloge I.

ODDELEK III

DRUGE DOLOČBE

Člen 8

Zaupne informacije

1. Države članice zagotovijo, da člani posebnih pogajalskih teles in evropskih svetov delavcev in strokovnjaki, ki jim pomagajo, varujejo informacije, ki jih dobijo, kot zaupne.

Enako velja za predstavnike delavcev v okviru postopka obveščanja in posvetovanja.

Ta dolžnost velja, ne glede na to, kje so osebe, navedene v prvem in drugem pododstavku, in celo po izteku njihovega mandata.

2. Vsaka država članica določi, da v posebnih primerih in po pogojih in omejitvah, ki jih določa nacionalna zakonodaja, glavno poslovodstvo v tej državi ni dolžno posredovati informacij, ki so take narave, da bi po objektivnih merilih lahko resno ovirale zadevne družbe ali jim škodovale.

Država članica lahko takšno oprostitev obveznosti podvrže predhodni upravni ali sodni potrditvi.

3. Vsaka država članica lahko sprejme posebne določbe za glavno poslovodstvo družb na njenem ozemlju, ki si glede obveščanja in svobode izražanja neposredno in pretežno prizadevajo za ideološko vodenje, vendar pod pogojem, da take posebne določbe že obstajajo v nacionalni zakonodaji na dan sprejema te direktive.

Člen 9

Delovanje evropskega sveta delavcev ter postopka obveščanja in posvetovanja delavcev

Glavno poslovodstvo in evropski svet delavcev delujeta v duhu sodelovanja in spoštovanja pravic in obveznosti obeh strani.

Enako velja za sodelovanje med glavnim poslovodstvom in predstavniki delavcev v okviru postopka obveščanja in posvetovanja z delavci.

Člen 10

Vloga in varstvo predstavnikov delavcev

1. Brez poseganja v pristojnosti drugih teles ali organizacij na tem področju imajo člani evropskega sveta delavcev na voljo sredstva, potrebna za uresničevanje pravic iz te direktive, in kolektivno zastopajo interese delavcev družbe ali povezane družbe, ki posluje na ravni Skupnosti.

2. Brez poseganja v člen 8 člani evropskega sveta delavcev obvestijo predstavnike delavcev podružnic ali družb v povezani družbi, ki posluje na ravni Skupnosti ali, če teh predstavnikov ni, vse delavce, o vsebini in rezultatih postopka obveščanja in posvetovanja z delavci, ki je potekal v skladu s to direktivo.

3. Člani posebnih pogajalskih teles, člani evropskih svetov delavcev in predstavniki delavcev, ki sodelujejo v postopkih iz člena 6(3), uživajo enako varstvo in zagotovila kot predstavniki delavcev po nacionalni zakonodaji in/ali običajih, ki veljajo v državi, v kateri so zaposleni.

To zlasti velja za udeležbo na sestankih posebnih pogajalskih teles ali na drugih sestankih v okviru sporazuma iz člena 6(3), za izplačilo plač članom, ki so delavci v družbi ali povezani družbi, ki posluje na ravni Skupnosti, za čas ko so nujno odsotni z dela zaradi opravljanja svojih nalog.

4. Članom posebnega pogajalskega telesa in evropskega sveta delavcev se zagotovi plačana odsotnost z dela zaradi usposabljanja, če je to potrebno za izpolnjevanje njihovih predstavniških nalog na mednarodni ravni.

Člen 11

Skladnost s to direktivo

1. Vsaka država članica zagotovi, da vodstvo podružnice družbe, ki posluje na ravni Skupnosti in vodstvo družb, ki tvorijo povezane družbe, ki poslujejo na ravni Skupnosti, in njihovi predstavniki delavcev ali njihovi delavci spoštujejo obveznosti iz te direktive, ne glede na to, ali je sedež glavnega poslovodstva na njenem ozemlju ali ne.

2. Države članice zagotovijo ustrezne ukrepe za primer kršitve direktive; zlasti zagotovijo ustrezne sodne ali druge postopke za uveljavljanje obveznosti iz nje.

3. Pri uporabi člena 8 države članice zagotovijo postopke za sodne in druge pritožbe, ki jih predstavniki delavcev lahko vložijo, kadar se glavno poslovodstvo sklicuje na zaupnost podatkov ali jih v skladu z navedenim členom noče dati.

K tem postopkom sodijo tudi postopki, ki so namenjeni ohranitvi tajnosti zadevnih podatkov.

Člen 12

Razmerje do drugih določb Skupnosti in nacionalnih določb

1. Obveščanje in posvetovanje z evropskim svetom delavcev sta povezana z obveščanjem in posvetovanjem s predstavniškimi telesi delavcev na nacionalni ravni ob upoštevanju pristojnosti in področij delovanja vsakega od njih ter načel iz člena 1(3).

2. Način povezovanja med obveščanjem in posvetovanjem z evropskim svetom delavcev in predstavniškimi telesi delavcev na nacionalni ravni se določi s sporazumom iz člena 6. Ta sporazum ne posega v določbe nacionalnega prava in/ali nacionalne običaje na področju obveščanja in posvetovanja z delavci.

3. Države članice v primeru, da ta ureditev ni določena s sporazumom, omogočijo, da postopka obveščanja in posvetovanja o odločitvah, ki lahko povzročijo znatne spremembe organizacije dela ali pogodb o zaposlitvi, potekata v evropskem svetu delavcev ter v predstavniških telesih delavcev na nacionalni ravni.

4. Ta direktiva ne posega v postopke obveščanja in posvetovanja iz Direktive 2002/14/ES oziroma v posebne postopke iz člena 2 Direktive 98/59/ES in člena 7 Direktive 2001/23/ES.

5. Izvajanje te direktive ni zadosten razlog za kakršno koli nazadovanje glede obstoječih razmer v državah članicah v zvezi s splošno ravnjo varstva delavcev na področju, ki ga ureja.

Člen 13

Prilagoditev

Kadar pride v strukturi družbe ali povezane družbe, ki posluje na ravni Skupnosti, do večjih sprememb in če določb v veljavnem sporazumu ni oziroma dva ali več veljavnih sporazumov med seboj niso usklajeni, glavno poslovodstvo začne pogajanje iz člena 5 na lastno pobudo ali na pisno zahtevo najmanj 100 delavcev oziroma njihovih predstavnikov v najmanj dveh družbah ali podružnicah v najmanj dveh različnih državah članicah.

Poleg izvoljenih ali imenovanih članov na podlagi člena 5(2) so člani posebnega pogajalskega telesa najmanj trije člani obstoječega evropskega sveta delavcev ali vsakega od obstoječih evropskih svetov delavcev.

Med pogajanji obstoječi evropski sveti delavcev nadaljujejo s svojim delom v skladu z ureditvijo, sprejeto s sporazumom med člani evropskih svetov delavcev in glavnega poslovodstva.

Člen 14

Veljavni sporazumi

1. Brez poseganja v člen 13 se obveznosti iz te direktive, ne uporabljajo za družbe ali povezane družbe, ki poslujejo na ravni Skupnosti, v katerih je bodisi

(a) bil sklenjen eden ali več sporazumov v skladu s členom 13(1) Direktive 94/45/ES ali členom 3(1) Direktive 97/74/ES, ki zajemajo vso delovno silo in zagotavljajo mednarodno obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi, ali se takšni sporazumi prilagodijo zaradi sprememb v strukturi družb ali povezanih družb; ali

(b) se podpiše ali revidira sporazum, sklenjen v skladu s členom 6 Direktive 94/45/ES, v času med 5. junijem 2009 in 5. junijem 2011.

Nacionalno pravo, ki se uporablja ob podpisu ali reviziji sporazuma, se uporablja še naprej za družbe ali povezane družbe iz točke (b) prvega pododstavka.

2. Ob prenehanju veljavnosti sporazumov iz odstavka 1, se pogodbenice lahko skupno odločijo, da jih obnovijo ali revidirajo. Če se to ne zgodi, se uporabijo določbe te direktive.

Člen 15

Poročilo

Komisija najpozneje 5. junija 2016 poroča o izvajanju te direktive Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in po potrebi predloži ustrezne predloge.

Člen 16

Prenos

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1(2), (3) in (4), členom 2(1)(f) in (g), členom 3(4), členom 4(4), členom 5(2)(b) in (c), členom 5(4), členom 6(2)(b), (c), (e) in (g), členi 10, 12, 13 in 14 ter točkami 1(a), (c) in (d) ter točkama 2 in 3 Priloge I, najpozneje 5. junija 2011 ali najpozneje do tega datuma zagotovijo, da socialni partnerji s sporazumom uvedejo potrebne določbe, pri čemer so države članice zavezane, da naredijo vse potrebno za stalno zagotavljanje rezultatov, ki jih nalaga ta direktiva.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključijo tudi izjavo, da se v obstoječih zakonih in drugih predpisih sklici na direktive, razveljavljene s to direktivo, razlagajo kot sklici na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice.

2. Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 17

Razveljavitev

Direktiva 94/45/ES, kakor je bila spremenjena z direktivami, navedenimi v delu A Priloge II, je s 6. junijem 2011 razveljavljena, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno pravo, ki so določeni v delu B Priloge II.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo za sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge III.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1(1), (5) (6) in (7), členom 2(1)(a) do (e), (h) in (i), člen (2)(2), člen 3(1), (2), (3), (5), (6) in (7), člen 4(1), (2) in (3), člen 5(1), (3), (5) in (6), člen 5(2)(a), člen 6(1), člen 6(2)(a), (d) in (f), člen 6(3), (4) in (5), členi 7, 8, 9 in 11 ter točke 1(b), (e) in (f) ter točke 4, 5 in 6 Priloge I se uporabljajo od 6. junija 2011.

Člen 19

Naslovniki

Direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 6. maja 2009 Za Evropski parlament Predsednik H.-G. PÖTTERING Za Svet Predsednik J. KOHOUT

(1) Mnenje z dne 4. decembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(2) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 17. decembra 2008.

(3) UL L 254, 30.9.1994, str. 64.

(4) UL L 80, 23.3.2002, str. 29.

(5) UL L 225, 12.8.1998, str. 16.

(6) UL L 82, 22.3.2001, str. 16.

(7) Direktiva Sveta 97/74/ES z dne 15. decembra 1997 o razširitvi na Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske, Direktive 94/45/ES o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali vzpostavitvi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah, ki poslujejo na območju Skupnosti, ali povezanih družbah, ki poslujejo na območju Skupnosti (UL L 10, 16.1.1998, str. 22).

(8) UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

(9) UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

PRILOGA I DODATNI POGOJI (po členu 7) 1. Za doseganje ciljev iz člena 1(1) veljajo v primerih, navedenih v členu 7(1), za sestavo in pristojnosti evropskega sveta delavcev naslednja pravila: (a) Pristojnosti evropskega sveta delavcev so določene v skladu s členom 1(3). Obveščanje evropskega sveta delavcev se nanaša zlasti na strukturo družbe ali povezane družbe, ki posluje na ravni Skupnosti, njen gospodarski in finančni položaj ter verjetni razvoj dejavnosti, proizvodnje in prodaje. Obveščanje in posvetovanje z evropskim svetom delavcev se nanaša zlasti na verjetni razvoj zaposlovanja, naložbe, temeljne spremembe glede organizacije družbe, uvajanje novih delovnih in proizvodnih postopkov, prenos proizvodnje, združitve, zmanjšanje ali zapiranje družb, podružnic ali njihovih bistvenih delov in kolektivno odpuščanje presežnih delavcev. Posvetovanje se izvede tako, da se predstavnikom delavcev omogoči, da se sestanejo z glavnim poslovodstvom ter dobijo utemeljen odgovor na vsako mnenje, ki ga izrazijo. (b) Evropski svet delavcev je sestavljen iz delavcev družbe ali povezanih družb, ki posluje na ravni Skupnosti, ki jih iz svojih vrst izvolijo ali imenujejo predstavniki delavcev ali, če predstavnikov delavcev ni, vsi delavci skupaj. Izvolitev ali imenovanje članov evropskega sveta delavcev poteka v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali običaji. (c) Člani evropskega sveta delavcev so izvoljeni ali imenovani v sorazmerju s številom delavcev, ki jih v vsaki državi članici zaposlujejo družbe ali povezane družbe, ki poslujejo na ravni Skupnosti, z dodelitvijo vsaki državi članici enega sedeža za vsak delež zaposlenih delavcev v tej državi članici, kar je enako 10 % skupnega števila delavcev, zaposlenih v vseh državah članicah, ali ulomku tega deleža. (d) Evropski svet delavcev med svojimi člani izvoli ožji odbor za usklajevanje dejavnosti, ki šteje največ pet članov, ta pa mora imeti na voljo pogoje za redno izvajanje svojih nalog. Odbor sprejme svoj poslovnik. (e) O sestavi posebnega pogajalskega telesa se obvesti glavno poslovodstvo ali drugo ustrezno raven vodstva. (f) Štiri leta po ustanovitvi evropskega sveta delavcev svet prouči, ali naj začne pogajanja za sklenitev sporazuma iz člena 6 ali naj nadaljuje z uporabo dodatnih zahtev, sprejetih v skladu s to prilogo. Člena 6 in 7 se smiselno uporabita, če svet sklene, da se pogaja o sporazumu po členu 6; v tem primeru se pojem „posebno pogajalsko telo“ zamenja s pojmom „evropski svet delavcev“. 2. Evropski svet delavcev ima pravico, da se enkrat na leto sestane z glavnim poslovodstvom zaradi obveščanja in posvetovanja na osnovi poročila, ki ga glavno poslovodstvo pripravi o poslovnem uspehu in perspektivah družbe ali povezane družbe, ki posluje na ravni Skupnosti. Poslovodstva lokalnih družb prejmejo ustrezno informacijo o tem. 3. Kadar se pojavijo izredne okoliščine ali odločitve z znatnim vplivom na interese delavcev, zlasti v primeru spremembe lokacije, zaprtja družbe ali kolektivnega odpuščanja presežnih delavcev, ima ožji odbor, ali če tega odbora ni, evropski svet delavcev, pravico, da je s tem seznanjen. Pravico ima, da se na svojo zahtevo sestane z glavnim poslovodstvom ali z drugo, bolj ustrezno ravnjo vodstva v sklopu družbe ali povezane družbe, ki posluje na ravni Skupnosti, ki je pristojna za samostojno odločanje zaradi obveščanja in posvetovanja. Člani evropskega sveta delavcev, ki so jih izvolile ali imenovale podružnice in/ali družbe, ki jih te okoliščine oziroma odločitve neposredno prizadenejo, imajo prav tako pravico udeležiti se sestanka z glavnim poslovodstvom, ki ga organizira ožji odbor. Sestanek za obveščanje in posvetovanje se organizira v najkrajšem možnem roku na osnovi poročila, ki ga pripravi glavno poslovodstvo ali druga ustrezna raven vodstva družbe ali povezane družbe, ki deluje na ravni Skupnosti. Evropski svet delavcev lahko izreče svoja stališča o poročilu na koncu sestanka ali v razumnem roku. Ta sestanek ne posega v posebne pravice glavnega poslovodstva. Obveščanje in posvetovanje v zgoraj navedenih okoliščinah se izvede brez poseganja v člen 1(2) in člen 8. 4. Države članice lahko določijo pravila za predsedovanje sestankov za obveščanje in posvetovanje. Pred sestankom z glavnim poslovodstvom ima evropski svet delavcev ali njegov ožji odbor, po potrebi razširjen v skladu z drugim odstavkom točke 3, pravico, da se sestane brez prisotnosti zadevnega vodstva. 5. Evropskemu svetu delavcev ali njegovemu ožjemu odboru lahko pomagajo strokovnjaki, ki jih sama izbereta, če je to potrebno za izvajanje njunih nalog. 6. Stroške evropskega sveta delavcev krije glavno poslovodstvo. Operativne stroške evropskega sveta delavcev nosi glavno poslovodstvo. Glavno poslovodstvo članom evropskega sveta delavcev zagotovi finančna in materialna sredstva za primerno izvajanje njihovih nalog. Glavno poslovodstvo krije predvsem organizacijske stroške sestankov, vključno s stroški za prevajalce, kakor tudi stroške bivanja in potne stroške članov evropskega sveta delavcev in njegovega ožjega odbora, razen če se stranke ne dogovorijo drugače. Ob upoštevanju teh načel lahko države članice same določijo pravila za financiranje dela evropskega sveta delavcev. Predvsem lahko omejijo stroške za strokovno pomoč svetu na enega strokovnjaka.