PRILOGA I

Seznam blaga in tehnologije iz člena 2a

V tej prilogi so navedeni predmeti s seznama Skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga, kakor so opredeljeni v njem:

Za predmete, katerih posebne tehnične značilnosti ali specifikacije spadajo v kategorije, ki so določene v Prilogi I in Prilogi III, velja, da spadajo le v Prilogo III.

Skupina držav dobaviteljic jedrskega blaga, del I

Obrati za pretvorbo urana in plutonija za uporabo v proizvodnji gorivnih elementov in ločevanju uranovih izotopov, kot določeno v oddelku 4 oziroma 5, ter oprema, ki je posebej zasnovana ali pripravljena v ta namen (glej Prilogo B, oddelek 7).

Vendar pa za namene teh smernic v to ni vključeno blago, določeno v spodnjem pododstavku (a), in izvoz osnovnega ali posebnega cepljivega materiala v določeno državo prejemnico v obdobju 12 mesecev in količini, ki ne presega meje, določene v spodnjem pododstavku (b):

Izraz ‚obogateni uran v izotopih 235 ali 233‘ pomeni uran, ki vsebuje izotop 235 ali 233 ali oba, in sicer v takšni količini, da je izotopski količnik seštevka teh izotopov in izotopa 238 večji od količnika izotopa 235 in izotopa 238, ki je v naravi.

‚Tehnični podatki‘ so lahko v obliki shem, načrtov, diagramov, modelov, formul, tehničnih zasnov in specifikacij, priročnikov in navodil, natisnjenih ali posnetih na druge medije ali naprave, kot so diskete, trakovi, bralni pomnilniki.

‚temeljna znanstvena raziskava‘ – eksperimentalno ali teoretično delo, ki se izvaja predvsem zaradi pridobivanja novih spoznanj o temeljnih načelih pojavov in dejstev, ki jih je mogoče opazovati, in ki ni prvenstveno usmerjeno v specifičen praktičen namen ali cilj

Prenos ‚programske opreme‘, ki je neposredno povezana s katerim koli blagom s seznama, bo predmet tako strogega pregleda in nadzora kot sámo blago, kolikor to dopušča nacionalna zakonodaja.

Dobaviteljice bi morale poleg nadzora nad prenosom ‚tehnologije‘ za namene neširjenja jedrskega orožja spodbujati tudi varovanje te tehnologije za snovanje, izdelavo in delovanje objektov z osnovnega seznama ob upoštevanju nevarnosti terorističnih napadov in bi morale prejemnice opozoriti na nujnost takšnega ravnanja.

Prenos ‚tehnologije‘, ki je neposredno povezana s katerim koli blagom s seznama, bo predmet tako strogega pregleda in nadzora kot sámo blago, kolikor to dopušča nacionalna zakonodaja.

Dobaviteljice priznavajo tesno sorodnost nekaterih procesov za ločevanje izotopov pri objektih, opremi in tehnologiji za obogatitev urana s procesi ločevanja izotopov ‚drugih elementov‘ za raziskovalne, medicinske in druge nejedrske industrijske namene. Dobaviteljice bi morale s tega vidika skrbno pregledati svoje pravne ukrepe, vključno s predpisi za izdajanje izvoznih dovoljenj in klasifikacijo informacij/tehnologije ter varnostnimi praksami, za dejavnosti ločevanja izotopov v zvezi z ‚drugimi elementi‘, da bi zagotovili izvajanje ustreznih zaščitnih ukrepov, kot je potrebno. Dobaviteljice priznavajo, da bodo v posebnih primerih ustrezni zaščitni ukrepi za dejavnosti ločevanja izotopov v zvezi z ‚drugimi elementi‘ v bistvu isti kot za obogatitev urana. (glej uvodno opombo v oddelku 5 osnovnega seznama) Dobaviteljice se bodo v skladu z odstavkom 17(a) Smernic po potrebi posvetovale z drugimi dobaviteljicami, da bi spodbujali enotne politike in postopke za prenos in varovanje objektov, opreme in tehnologije v zvezi z ločevanjem izotopov ‚drugih elementov‘. Dobaviteljice bi morale biti tudi ustrezno previdne v primerih uporabe opreme in tehnologije, ki izhajata iz procesov obogatitve urana, v okviru drugih načinov nejedrske uporabe, na primer v kemični industriji.

PRILOGA B

POJASNILO GLEDE BLAGA NA OSNOVNEM SEZNAMU

(kot je določeno v oddelku 2 pod ‚MATERIAL IN OPREMA‘ Priloge A)

1. Jedrski reaktorji in posebej zasnovana ali pripravljena oprema ter sestavni deli zanjo

UVODNA OPOMBA

Jedrski reaktorji se lahko razlikujejo glede na uporabljeni moderator (npr. grafit, težka voda, lahka voda, nič), spekter nevtronov v njih (npr. termični, hitri), vrsto uporabljenega hladila (npr. voda, tekoča kovina, staljena sol, plin) ali glede na funkcijo ali tip (npr. energetski reaktor, raziskovalni reaktor, testni reaktor). Vsi navedeni tipi jedrskih reaktorjev spadajo pod to točko in po potrebi vse njene podtočke. Ta točka ne zadeva nadzora fuzijskih reaktorjev.

1.1. Celoviti jedrski reaktorji

Jedrski reaktorji, ki so zmožni vzdrževati nadzorovano, samovzdrževano verižno cepitveno jedrsko reakcijo.

POJASNJEVALNA OPOMBA

‚Jedrski reaktor‘ načeloma vključuje predmete, ki so znotraj reaktorske posode ali so neposredno pritrjeni nanjo, opremo, ki nadzira raven moči v sredici, in sestavne dele, ki običajno vsebujejo primarno hladilo sredice reaktorja, hladilo nadzorujejo ali prihajajo v neposredni stik z njim.

IZVOZ

Izvoz celotnega sklopa glavnih predmetov v okviru te razmejitve bo potekal samo v skladu s postopki iz Smernic. Posamezni predmeti v okviru te funkcionalno opredeljene razmejitve, ki se bodo izvažali samo v skladu s postopki iz Smernic, so našteti v odstavkih 1.2 do 1.11. Vlada si pridržuje pravico, da postopke iz Smernic uporabi tudi za druge predmete v okviru funkcionalno opredeljene razmejitve.

1.2. Jedrske reaktorske posode

Kovinske posode ali njihovi večji, tovarniško izdelani deli, ki so posebej načrtovani ali izdelani za to, da vsebujejo sredico jedrskega reaktorja iz zgornjega odstavka 1.1., pa tudi ustrezni notranji deli jedrskega reaktorja iz odstavka 1.8. spodaj.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Točka 1.2 zajema jedrske reaktorske posode ne glede na stopnjo tlaka ter vključuje reaktorske tlačne posode in kaladnrije. Točka 1.2 zajema glavo reaktorske posode kot enega glavnih tovarniško izdelanih delov reaktorske posode.

1.3. Naprave za polnjenje in praznjenje reaktorskega goriva

Oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana za vnašanje ali odstranjevanje goriva v jedrskem reaktorju iz zgornjega odstavka 1.1.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Zgoraj navedena oprema omogoča posege med obratovanjem reaktorja ali tehnično zahtevno postavljanje in vstavljanje predmetov ter tako dovoljuje obsežno zamenjavo goriva pri ustavljenem reaktorju v primerih, ko ni neposredne vizualne kontrole in pristopa do jedrskega goriva.

1.4. Kontrolne palice in oprema jedrskega reaktorja

Posebej konstruirane ali izdelane palice, njihovi podporni in obesni deli, pogonski mehanizmi in vodila za kontrolne palice za nadzor cepitvenega procesa v jedrskem reaktorju iz zgornjega odstavka 1.1.

1.5. Tlačne cevi jedrskega reaktorja

Cevi, ki so posebej načrtovane ali izdelane za to, da vsebujejo gorivne elemente in tudi primarno hladilo v reaktorju iz zgornjega odstavka 1.1.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Tlačne cevi so deli gorivnih kanalov, ki so konstruirani, da delujejo pri visokem tlaku, včasih tudi nad 5 MPa.

1.6. Zaščitna obloga za reaktorsko gorivo

Kovinske cevi iz cirkonija ali cevi iz cirkonijevih zlitin (ali sklopi cevi), ki so posebej izdelane ali pripravljene za uporabo kot zaščitna obloga za gorivo v reaktorju iz zgornjega odstavka 1.1. in v količinah, ki presegajo 10 kg.

Opomba: Za cirkonijeve tlačne cevi glej 1.5. Za uparjalne cevi glej 1.8.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Kovinske cevi iz cirkonija ali cevi iz cirkonijevih zlitin za uporabo v jedrskem reaktorju so sestavljene iz cirkonija, pri katerem je masno razmerje med hafnijem in cirkonijem običajno manjše od 1:500.

1.7. Črpalke primarnega hladila ali cirkulatorji

Črpalke ali cirkulatorji, ki so posebej konstruirani ali izdelani za kroženje primarnega hladila v jedrskem reaktorjem iz zgornjega odstavka 1.1.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Posebej konstruirane ali izdelane črpalke ali cirkulatorji vključujejo črpalke za vodno hlajene reaktorje, cirkulatorje za plinsko hlajene reaktorje ter elektromagnetne in mehanske črpalke za reaktorje, hlajene s tekočo kovino. Ta oprema lahko vključuje tudi tehnološko zahtevne zatesnjene ali večkrat zatesnjene sisteme, da se prepreči iztekanje primarnega hladila, črpalke z oklopljenim pogonom in črpalke s sistemi inercijske mase. Ta opredelitev zajema črpalke, za katere je bilo izdano potrdilo v skladu s standardom pododdelka NB (komponente razreda 1) dela I oddelka III kodeksa Ameriškega združenja inženirjev strojništva (American Society of Mechanical Engineers – ASME) ali enakovrednimi standardi.

1.8. Notranji deli jedrskega reaktorja

‚Notranji deli jedrskega reaktorja‘, ki so posebej konstruirani ali izdelani za uporabo v jedrskem reaktorju iz zgornjega odstavka 1.1. To vključuje na primer nosilne stebre za sredico, gorivne kanale, uparjalne cevi, termične ščite, lopute, mrežne oporne plošče sredice reaktorja in difuzijske plošče.

POJASNJEVALNA OPOMBA

‚Notranji deli jedrskega reaktorja‘ so glavni elementi znotraj reaktorske posode, ki imajo eno ali več nalog, kot je podpora sredice, vzdrževanje položaja gorivnih elementov, usmerjanje toka primarnega hladila, zagotavljanje radiacijske zaščite za reaktorsko posodo in omogočanje postavitve merilnih instrumentov v sredici.

1.9. Toplotni izmenjevalniki

(a) Uparjalniki, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za primarni ali vmesni hladilni krog jedrskega reaktorja iz zgornjega odstavka 1.1.

(b) Drugi toplotni izmenjevalniki, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo v primarnem hladilnem krogu jedrskega reaktorja iz zgornjega odstavka 1.1.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Uparjalniki so posebej izdelani ali pripravljeni za to, da se toplota, ki nastane v reaktorju, prenese na napajalno vodo zaradi proizvodnje pare. Pri hitrem reaktorju, pri katerem je prisotna tudi vmesna hladilna zanka, se uparjalnik nahaja v vmesnem krogu.

V plinsko hlajenem reaktorju se toplotni izmenjevalnik lahko uporabi za prenos toplote na sekundarno plinsko zanko, ki poganja plinsko turbino.

Nadzor v sklopu te točke ne vključuje izmenjevalnikov toplote za podporne sisteme reaktorja, npr. zasilni hladilni sistem ali sistem za hlajenje razpadne toplote.

1.10. Detektorji nevtronov

Detektorji nevtronov, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za določanje nevtronskega toka v sredici reaktorja iz zgornjega odstavka 1.1.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Ta točka zajema središčne in izvensrediščne detektorje, s katerimi se meri nevtronski tok širokega razpona, običajno med 104 in 1010 nevtroni na cm2 na sekundo ali več. Izvensrediščni so tisti instrumenti, ki so sicer zunaj sredice reaktorja iz zgornjega odstavka 1.1., vendar se nahajajo znotraj biološkega ščita.

1.11. Zunanji termični ščiti

‚Zunanji termični ščiti‘, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo v jedrskem reaktorju iz odstavka 1.1. za zmanjšanje izgube toplote in tudi zaščito zadrževalnega hrama.

POJASNJEVALNA OPOMBA

‚Zunanji termični ščiti‘ so glavne strukture nad reaktorsko posodo, ki zmanjšujejo izgubo toplote iz reaktorja in znižujejo temperaturo v zadrževalnem hramu.

2. Nejedrski materiali za reaktorje

2.1. Devterij in težka voda

Devterij, težka voda (devterijev oksid) in katera koli druga devterijeva spojina, v kateri je razmerje med številom devterijevih in vodikovih atomov večje od 1:5 000, za uporabo v jedrskih reaktorjih iz zgornjega odstavka 1.1., v količinah nad 200 kg devterijevih atomov za katero koli državo prejemnico v katerem koli 12-mesečnem obdobju.

2.2. Grafit jedrske kakovosti

Grafit s čistostjo manj kot 5 ppm ekvivalentov bora in z gostoto nad 1,50 g/cm za uporabo v jedrskih reaktorjih iz zgornjega odstavka 1.1, v količinah nad 1 kilogramom.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Za namen nadzora izvoza bo vlada določila, ali je grafit, ki se izvaža in ki ustreza zgornjim specifikacijam, namenjen za uporabo v jedrskih reaktorjih.

Ekvivalent bora (BE) se lahko določi eksperimentalno ali se izračuna kot vsota BEz za nečistote (razen BEogljik, ker ogljik ne velja za nečistoto), vključno z borom, pri čemer je:

BEz (ppm) = CF × koncentracija elementa Z (v ppm);

CF je pretvorbeni faktor: (σz × AB) deljeno z (σB × Az); σB in σz sta reakcijska preseka za zajetje termičnih nevtronov (v barnih) naravnega bora in

elementa Z; AB in Az sta atomski masi naravnega bora in elementa Z.

3. Obrati za predelavo obsevanih gorivnih elementov in oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana v ta namen

UVODNA OPOMBA

Pri predelavi obsevanega jedrskega goriva se plutonij in uran ločita od močno radioaktivnih cepitvenih produktov in drugih transuranov. Za to ločevanje je mogoče uporabiti različne tehnične procese. Vendar je z leti postal najbolj uporaben in sprejemljiv proces Purex. Pri Purexu se v dušikovi kislini raztopi obsevano jedrsko gorivo, čemur sledi ločevanje urana, plutonija in cepitvenih produktov s solventno ekstrakcijo, za katero se uporablja mešanica tributilfosfata v organski raztopini.

V objektih za Purex potekajo postopki, ki so si med sabo podobni, denimo: rezanje obsevanih gorivnih elementov, raztapljanje goriva, solventna ekstrakcija in shranjevanje procesnih raztopin. Lahko so opremljeni tudi za termalno denitracijo uranovega nitrata, pretvorbo plutonijevega nitrata v oksid ali kovino in za obdelavo odpadnih tekočin cepitvenih produktov v obliko, primerno za dolgoročno shranjevanje ali odlaganje. Vendar se lahko v objektih za Purex značilna vrsta in konfiguracija opreme za izvajanje navedenih postopkov razlikujeta iz več razlogov, na primer zaradi vrste in količine obsevanega jedrskega goriva za predelavo in zaradi predvidene uporabe pridobljenega materiala ter varnosti in vzdrževanja, upoštevanih pri projektiranju objekta.

‚Obrat za predelavo obsevanih gorivnih elementov‘ vključuje opremo in sestavne dele, ki običajno pridejo v neposredni stik s procesnim tokom obsevanega goriva in glavnim tokom jedrskega materiala in cepitvenih produktov in jih neposredno krmilijo.

Ti procesi, vključno s celovitim sistemom za pretvorbo plutonija in za izdelavo plutonijeve kovine, se lahko prepoznajo po ukrepih za preprečevanje kritičnosti (npr. z geometrijo), izpostavljenosti sevanju (npr. s ščitenjem) in za preprečevanje nevarnosti zastrupitve (npr. z osamitvijo).

IZVOZ

Izvoz celotnega sklopa glavnih predmetov v okviru te razmejitve poteka samo v skladu s postopki iz Smernic.

Vlada si pridržuje pravico, da postopke iz Smernic uporabi tudi za druge predmete v okviru funkcionalno opredeljene razmejitve, ki so našteti spodaj.

Deli opreme, za katere se šteje, da so zajeti v besedno zvezo ‚in oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana‘ za predelavo obsevanih gorivnih elementov, vključujejo naslednje:

3.1. Stroji za rezanje obsevanih gorivnih elementov

Daljinsko upravljana oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana za uporabo v obratih za predelavo obsevanega jedrskega goriva in se uporablja za rezanje, sekanje ali striženje obsevanih gorivnih svežnjev, snopov ali palic.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Ta oprema prebije oblogo goriva in tako izpostavi obsevani jedrski material raztopitvi. Najpogosteje se uporabljajo posebej zasnovane kovinske rezalne škarje, čeprav se lahko uporablja tudi sodobnejša oprema, kot so laserji.

3.2. Posode za raztapljanje

Kritično varne posode (npr. posode majhnega premera, obročaste ali ploščate oblike), ki so posebej konstruirane ali izdelane za uporabo v obratih za predelavo obsevanega jedrskega goriva, se uporabljajo za raztapljanje tega goriva in so odporne proti vročim, močno korozivnim tekočinam ter omogočajo daljinsko upravljano polnjenje in vzdrževanje.

POJASNJEVALNA OPOMBA

V posode za raztapljanje se običajno daje razsekano izrabljeno gorivo. V teh kritično varnih posodah se obsevano jedrsko gorivo raztopi v dušikovi kislini in se preostale komore odstranijo iz postopka.

3.3. Solventni ekstraktorji in oprema zanje

Posebej konstruirani ali izdelani solventni ekstraktorji, na primer polnjene ali pulzne kolone, mešalni usedalniki ali centrifugalni kontaktorji, ki se uporabljajo v obratih za predelavo obsevanega goriva. Solventni ekstraktorji morajo biti odporni proti koroziji z dušikovo kislino. Običajno so narejeni po izjemno visokih standardih (vključno s posebnim tehnikami varjenja, inšpekcijskimi pregledi ter tehnikami kontrole in zagotavljanja kakovosti) iz nizkoogljičnega nerjavnega jekla, titana, cirkonija ali drugih visokokakovostnih materialov.

POJASNJEVALNA OPOMBA

V solventnem ekstraktorju sta raztopina obsevanega goriva iz posod za raztapljanje in organska raztopina, s katero se ločujejo uran, plutonij in produkti cepitve. Oprema za solventno ekstrakcijo je običajno zasnovana tako, da ustreza strogim obratovalnim parametrom, kot so dolga obratovalna življenjska doba brez zahtev po vzdrževanju ali z možnostjo enostavne zamenjave, enostavnost delovanja in nadzora ter prilagodljivost različnim razmeram, v katerih poteka postopek.

3.4. Posode za zadrževanje ali shranjevanje kemikalij

Posebej konstruirane ali izdelane zadrževalne ali shranjevalne posode, ki se uporabljajo v obratih za predelavo obsevanega goriva. Zadrževalne ali shranjevalne posode morajo biti odporne proti koroziji z dušikovo kislino. Zadrževalne ali shranjevalne posode so običajno narejene iz nizkoogljičnega nerjavnega jekla, titana ali cirkonija ali drugih visokokakovostnih materialov. Opremljene so lahko z daljinskim upravljanjem in vzdrževanjem ter lahko imajo naslednje lastnosti za nadzor jedrske kritičnosti:

(1) stene ali notranji deli, izdelani iz materialov, ki vsebujejo najmanj 2 % ekvivalenta bora, ali

(2) največji premer 175 mm (7 palcev) za valjaste oblike ali

(3) največja širina 75 mm (3 palci) za ploščate ali okrogle oblike.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Rezultat faze s solventno ekstrakcijo so trije glavni tokovi procesne tekočine. Pri nadaljnji obdelavi vseh treh tokov se uporabljajo zadrževalne ali shranjevalne posode, in sicer:

(a) raztopina čistega uranovega nitrata se koncentrira s pomočjo uparjanja in prenese v postopek denitracije, kjer se pretvori v uranov oksid. Ta oksid se ponovno uporabi v jedrskem gorivnem ciklu.

(b) Raztopina intenzivno radioaktivnih produktov cepitve se običajno koncentrira z uparjanjem in shranjuje kot koncentrat procesne tekočine. Ta koncentrat se lahko kasneje uparja in pretvori v obliko, ki je primerna za shranjevanje ali odstranjevanje.

(c) Raztopina čistega plutonijevega nitrata se koncentrira in shrani, dokler ne gre v nadaljnji postopek. Zlasti pa so posode za zadrževanje ali shranjevanje plutonijevih raztopin zasnovane tako, da ne pride do kritičnosti, ki lahko nastane zaradi sprememb koncentracije in oblike tega toka.

3.5. Sistemi za merjenje nevtronov z namenom nadzorovanja procesov

Sistemi za merjenje nevtronov, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za vgradnjo v avtomatizirane sisteme za nadzorovanje procesov in uporabo v njih v obratu za predelavo obsevanih gorivnih elementov.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Pri teh sistemih sta možna aktivno in pasivno merjenje in razločevanje nevtronov, da se določita količina in sestava cepljivega materiala. Celotni sistem sestavljajo nevtronski generator, detektor nevtronov, pospeševalniki in signalna-procesna elektronika.

Ta točka ne vključuje instrumentov za detekcijo nevtronov in merilnih instrumentov, ki so posebej konstruirani za vodenje evidenc in nadzorovanje jedrskega materiala ali katero koli drugo uporabo, ki ni povezana z vgradnjo v avtomatizirane sisteme za nadzorovanje procesov in uporabo v njih v obratu za predelavo obsevanih gorivnih elementov.

4. Obrati za proizvodnjo gorivnih elementov jedrskega reaktorja in oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana v ta namen

UVODNA OPOMBA

Gorivni elementi se izdelujejo iz enega ali več osnovnih ali posebnih cepljivih materialov, navedenih pod ‚MATERIAL IN OPREMA‘ te priloge. Za oksidna goriva, ki so najobičajnejša vrsta goriva, se uporabi oprema za stiskanje tabletk, sintranje, brušenje in poliranje. Z mešanimi oksidnimi gorivi se manipulira v komorah z rokavicami (ali podobnem zaprtem prostoru), dokler niso zatesnjena v oblogo. Gorivo je vedno hermetično zatesnjeno v ustrezno oblogo, konstruirano kot primarna ovojnica, ki obdaja gorivo, da se zagotovita ustrezna učinkovitost in varnost med obratovanjem reaktorja. Predvidljiva in zajamčena učinkovitost goriva vedno terja tudi natančno nadzorovanje procesov, postopkov in opreme po izjemno visokih standardih.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Deli opreme, za katere se šteje, da so zajeti v besedno zvezo ‚oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana‘ za proizvodnjo gorivnih elementov, vključujejo opremo, ki:

(a) običajno pride v neposredni stik z jedrskim materialom v proizvodnji ali ga neposredno predeluje ali preverja proizvodnjo jedrskega materiala;

(b) nepredušno zatesni jedrski material v oblogo;

(c) preverja integriteto oblog (srajčk) zvara;

(d) preverja končno stanje zatesnjenega goriva ali

(e) se uporablja za sestavljanje gorivnih elementov reaktorja.

Takšna oprema ali njeni sistemi lahko denimo vključujejo:

1) popolnoma avtomatske postaje za inšpekcijske preglede tabletk, posebej konstruirane ali izdelane za preverjanje končnih dimenzij in napak na površini gorivnih tabletk;

2) avtomatske stroje za varjenje, posebej konstruirane ali izdelane za spojitev končnih kap na gorivne palice;

3) avtomatske testne in inšpekcijske postaje, posebej konstruirane ali izdelane za preverjanje integritete dokončanih gorivnih palic;

4) sisteme, posebej konstruirane ali izdelane za proizvodnjo zaščitne obloge za reaktorsko gorivo.

Točka 3 običajno vključuje opremo za: a) rentgensko preiskavo zvarov na končnih kapah palic, b) odkrivanje uhajanja helija iz palic pod pritiskom in c) skeniranje palic z žarki gama, da se preveri, ali so gorivne tabletke v notranjosti pravilno naložene.

5. Obrati za ločevanje izotopov naravnega urana, osiromašenega urana ali posebnega cepljivega materiala ter oprema, razen analitičnih instrumentov, posebej konstruirana ali izdelana v ta namen

UVODNA OPOMBA

Obrati, oprema in tehnologija za ločevanje izotopov urana so velikokrat tesno povezani z obrati, opremo in tehnologijo za ločevanje izotopov ‚drugih elementov‘. V posebnih primerih so predmet nadzora iz oddelka 5 tudi obrati in oprema, ki se uporabljajo za ločevanje izotopov ‚drugih elementov‘. Ta nadzor obratov in opreme za ločevanje izotopov ‚drugih elementov‘ je dopolnilo nadzora obratov in opreme, ki so posebej konstruirani ali izdelani za obdelavo, uporabo ali proizvodnjo posebnega cepljivega materiala, vključenega v osnovni seznam. Ta dopolnilni nadzor iz oddelka 5 za uporabo v zvezi z ‚drugimi elementi‘ pa ne velja za proces elektromagnetnega ločevanja izotopov, ki je obravnavan v delu 2 Smernic.

Procesi, za katere prav tako velja nadzor iz oddelka 5 ne glede na to, ali je predvidena uporaba ločevanje izotopov urana ali ločevanje izotopov ‚drugih elementov‘, so: plinsko centrifugiranje, plinska difuzija, proces ločevanja s plazmo in aerodinamični procesi.

Pri nekaterih procesih je razmerje do ločevanja izotopov urana odvisno od elementa, ki je predmet ločevanja. Ti procesi so: na laserski tehnologiji temelječi procesi (npr. lasersko ločevanje izotopov v molekularni pari in lasersko ločevanje izotopov v atomski pari), kemična izmenjava in ionska izmenjava. Dobaviteljice morajo torej te procese oceniti od primera do primera, da se nadzor iz oddelka 5 ustrezno izvaja za uporabo v zvezi z ‚drugimi elementi‘.

Deli opreme, za katere se šteje, da so zajeti v besedni zvezi ‚oprema, razen analitičnih instrumentov, posebej konstruirana ali izdelana‘ za ločevanje izotopov urana, vključujejo naslednje:

5.1. Plinske centrifuge ter sklopi in sestavni deli, ki so posebej konstruirani ali izdelani za uporabo v plinskih centrifugah

UVODNA OPOMBA

Plinska centrifuga je običajno sestavljena iz enega ali več tankostenskih valjev s premerom od 75 mm do 650 mm, ki so v vakuumu in se vrtijo z visoko obodno hitrostjo razreda velikosti 300 m/s ali več, pri čemer je njihova osrednja os navpična. Za dosego visoke hitrosti morajo imeti konstrukcijski materiali vrtljivih sestavnih delov visoko razmerje med trdnostjo in gostoto; sklop rotorja in torej tudi njegovi posamezni sestavni deli pa morajo biti izdelani z izredno majhnimi dopustnimi odstopanji, da se zmanjša neuravnoteženost na najmanjšo možno mero. V primerjavi z drugimi centrifugami je za plinsko centrifugo za obogatitev urana značilno, da ima znotraj rotorske komore eno ali več vrtljivih loput diskaste oblike in mirujoč cevni sestav za dovajanje in odvajanje plinastega UF6, ki ga sestavljajo vsaj trije ločeni kanali, od katerih sta dva priključena na lopatice, ki potekajo od osi rotorja proti obodu rotorske komore. V vakuumu je tudi več kritičnih elementov, ki se ne vrtijo in ki jih, čeprav so posebej konstruirani, ni težko izdelati niti niso izdelani iz posebnega materiala. Vendar pa je za centrifugo potrebno večje število teh sestavnih delov, tako da so lahko te količine pomemben podatek o končni uporabi.

5.1.1. Vrtljivi sestavni deli

(a) Celoviti sklopi rotorjev: tankostenski valji ali večje število med seboj povezanih tankostenskih valjev, ki so izdelani iz enega ali več materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanih v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku. Če so valji povezani, so spojeni z gibkimi spojkami ali obroči, ki so opisani v oddelku 5.1.1(c) v nadaljevanju. Rotor v končni obliki je opremljen z eno ali več notranjimi loputami in končniki, ki so opisani v oddelku 5.1.1(d) in (e) v nadaljevanju. Vendar pa je navedeno opremo mogoče dobaviti tudi delno sestavljeno.

(b) Cevi za rotorje: posebej konstruirani ali izdelani tankostenski valji debeline največ 12 mm, s premerom od 75 mm do 650 mm, ki so izdelani iz enega ali več materialov z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanih v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku.

(c) Obroči ali spojke: sestavni deli, ki so posebej konstruirani ali izdelani za lokalno podporo rotorskih cevi ali za povezavo več rotorskih cevi. Spojke so kratki valji s prirobnico, z debelino sten do 3 mm in s premerom od 75 mm do 650 mm, izdelane iz materiala z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanega v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku.

(d) Lopute: posebej konstruirani ali izdelani diskasto oblikovani sestavni deli s premerom od 75 mm do 650 mm, ki se vgradijo v notranjost rotorskih cevi centrifuge, da ločujejo odvodno komoro od glavne ločevalne komore ter v nekaterih primerih pomagajo pri kroženju plinastega UF6 v glavni ločevalni komori rotorske cevi; izdelani so iz materiala z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanega v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku.

(e) Končniki: posebej konstruirani ali izdelani diskasto oblikovani sestavni deli s premerom od 75 mm do 650 mm, ki tesnijo oba konca rotorskih cevi in tako zapirajo plinasti UF6 v rotorsko cev; v nekaterih primerih so izdelani tako, da obenem podpirajo rotorsko cev ali so sestavni del zgornjega ležaja ali pa nosijo vrteče se elemente motorja in spodnjega ležaja (končnika); izdelani so iz materiala z visokim razmerjem med trdnostjo in gostoto, opisanega v POJASNJEVALNI OPOMBI k temu oddelku.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Materiali, ki se uporabljajo za izdelavo vrtečih se sestavnih delov, so:

(a) maraging jeklo z mejno natezno trdnostjo najmanj 1,95 GPa ali več;

(b) aluminijeve zlitine z mejno natezno trdnostjo najmanj 0,46 GPa ali več;

(c) vlaknasti materiali, primerni za uporabo v kompozitnih strukturah s specifičnim modulom najmanj 3,18 × 106 m in s specifično natezno trdnostjo najmanj 7,62 × 104 m (‚specifični modul‘ je razmerje med Youngovim modulom v N/m2 in specifično težo v N/m3; ‚specifična natezna trdnost‘ je razmerje med natezno trdnostjo v N/m2 in specifično težo v N/m3).

5.1.2. Statični sestavni deli

(a) Magnetni viseči ležaji: 1. posebej konstruirani ali izdelani sklopi ležajev iz obročastega magneta, ki visi v ohišju z dušilnim sredstvom. Ohišje je izdelano iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6 (glej POJASNJEVALNO OPOMBO k oddelku 5.2.). Magnet je spojen z osjo ali drugim magnetom, pritrjenim na zgornji končnik rotorske cevi, opisan v oddelku 5.1.1(e). Magnet je lahko obročaste oblike z razmerjem med zunanjim in notranjim premerom, manjšim ali enakim 1,6:1. Magnet ima lahko začetno permeabilnost 0,15 H/m ali več ali remanenco najmanj 98,5 % ali magnetno jakost večjo od 80 kJ/m3. Poleg običajnih lastnosti materiala je pogoj, da odklon med magnetno in geometrijsko osjo ne presega izredno majhnih dopustnih odstopanj (manjših od 0,1 mm) ali da homogenost snovi magneta ustreza posebnim zahtevam. 2. Aktivni magnetni ležaji, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za uporabo s plinskimi centrifugami. POJASNJEVALNA OPOMBA Ti ležaji imajo običajno naslednje značilnosti: — konstruirani so tako, da ohranijo rotor, ki se vrti s frekvenco najmanj 600 Hz, centriran, in — imajo zanesljiv in/ali neprekinjen vir električne energije, da lahko funkcionirajo več kot eno uro.

(b) Ležaji/blažilniki: posebej konstruirani ali izdelani skodeličasti ležaji, ki so pritrjeni na blažilnik. Polkroglasto konstruiran tečaj gredi ležaja je običajno izdelan iz kaljenega jekla in je pritrjen na spodnji končnik rotorske cevi, opisan v oddelku 5.1.1(e). Gred je lahko uležajena s hidrodinamičnim ležajem. Skodelica ležaja ima obliko okrogle ploščice s polkroglasto vdolbino na eni strani. Ti sestavni deli so pogosto dobavljeni ločeno od blažilnikov.

(c) Molekularne črpalke: posebej konstruirani ali izdelani valji z notranje strojno obdelanimi ali izvrtanimi spiralnimi utori in notranje strojno obdelanimi izvrtinami. Tipične dimenzije valja so: notranji premer 75 mm do 650 mm, debelina sten najmanj 10 mm, dolžina je enaka premeru valja ali večja. Utori tipično pravokotnega preseka so globoki najmanj 2 mm.

(d) Statorji motorjev: posebej konstruirani ali izdelani obročasti statorji za večfazne AC histerezne (ali magnetno uporovne) sinhronske motorje z veliko hitrostjo za delovanje v vakuumu pri frekvenci najmanj 600 Hz in z močjo najmanj 40 VA. Statorje lahko sestavlja večfazno navitje okoli laminiranega železnega jedra z majhnimi izgubami z debelino lamel do 2,0 mm.

(e) Ohišja in sprejemni deli centrifug: sestavni deli, ki so posebej konstruirani ali izdelani za vgradnjo cevi rotorjev plinskih centrifug. Ohišje sestavlja tog valj z debelino stene do 30 mm in z zelo natančno obdelanima koncema, za vgradnjo ležajev z eno ali več prirobnicami. Obdelana konca ohišja sta medsebojno vzporedna in pravokotna na vzdolžno os valja, dovoljeno odstopanje pa ne sme presegati 0,05 stopinj. Ohišje ima lahko tudi obliko satovja, v katero se lahko vgradi več rotorskih sklopov.

(f) Odvodne cevi: posebej konstruirane ali izdelane cevi za odvajanje plina UF6 iz rotorske cevi po principu Pitotove cevi (to je z odprtino, usmerjeno proti krožečemu plinu v rotorski cevi, na primer z upognitvijo konca radialno usmerjene cevi), ki jih je možno pritrditi na centralni sistem za odvajanje plina.

5.2. Posebej konstruirani ali izdelani pomožni sistemi, oprema in sestavni deli za obrate za izotopsko obogatitev s plinskimi centrifugami

UVODNA OPOMBA

Pomožni sistemi, oprema in sestavni deli za obrat za izotopsko obogatitev s plinskimi centrifugami so sistemi za dovajanje UF6 centrifugam, za medsebojno povezovanje posameznih centrifug, tako da tvorijo kaskade (ali stopnje) in s tem omogočajo postopno vse višje stopnje obogatitve, in za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6 iz centrifug, skupaj z opremo za pogon centrifug ali za krmiljenje obrata.

Običajno se UF6 uparja iz trdnega agregatnega stanja z uporabo segretih avtoklavov in se dovaja v plinasti obliki centrifugam po kaskadnem razdelilnem cevovodu. Plinasti tokovi obogatenega in osiromašenega UF6 iz centrifug prav tako tečejo po kaskadnem razdelilnem cevovodu v hladne pasti (ki delujejo pri približno 203 K (– 70 °C)), kjer se kondenzirajo pred shranjevanjem v primerne vsebnike za prevoz in skladiščenje. Ker obrat za obogatitev sestoji iz več tisoč centrifug, razvrščenih v kaskade, znaša dolžina kaskadnega razdelilnega cevovoda nekaj kilometrov, z nekaj tisoč zvari in z večkratnim ponavljanjem strukture. Oprema, sestavni deli in cevni sistemi so izdelani po zelo visokih standardnih glede vakuuma in čistoče.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Nekateri spodaj našteti deli prihajajo v neposredni stik z uplinjenim UF6 ali neposredno upravljajo centrifuge in pretok plina od centrifuge do centrifuge ter od kaskade do kaskade. Materiali, odporni proti koroziji z UF6, vključujejo baker, bakrove zlitine, nerjavno jeklo, aluminij, aluminijev oksid, aluminijeve zlitine, nikelj ali zlitine, ki vsebujejo 60 % niklja ali več in fluorirane ogljikovodikove polimere.

5.2.1. Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, ki je narejena iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali je zaščitena s tem materialom, vključuje pa:

(a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6;

(b) desublimatorje, hladne pasti ali črpalke za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju;

(c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje zaradi odstranjevanja UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo tega plina v tekoče ali trdno agregatno stanje;

(d) postaje za shranjevanje ‚obogatenega‘ ali ‚osiromašenega‘ UF6 v vsebnike.

5.2.2. Razdelilni cevni sistemi

Posebej konstruirani ali izdelani cevni sistemi in razdelilni cevni sistemi za usmerjanje pretoka UF6 v kaskadah centrifug. Omrežje cevi v kaskadah centrifug je običajno sestavljeno iz trojnega razdelilnika, pri čemer je vsaka centrifuga priključena na vsak razdelilnik. Gre torej za večkratno ponavljanje oblike. Razdelilni cevni sistemi so v celoti narejeni iz materiala, odpornega proti UF6 (glej POJASNJEVALNO OPOMBO k temu oddelku), ali so s tem materialom zaščiteni in so izdelani po zelo visokih standardih glede vakuuma ali čistoče.

5.2.3 Posebni zaporni in regulacijski ventili

(a) Zaporni ventili, ki so posebej izdelani ali pripravljeni za reguliranje plinastega pretoka dovajalnega, obogatenega ali osiromašenega UF6 posamezne plinske centrifuge.

(b) Ročni ali avtomatski zaporni ali regulacijski ventili, ki imajo meh kot tesnilo, so narejeni iz materialov, odpornih proti koroziji z UF6, ali so zaščiteni z njimi, imajo notranji premer od 10 do 160 mm, izdelani ali pripravljeni pa so posebej za uporabo v glavnih ali pomožnih sistemih obratov za obogatitev s plinskimi centrifugami.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Tipični posebej konstruirani ali izdelani ventili vključujejo ventile, ki imajo meh kot tesnilo, ventile tipa za hitro zapiranje, ventile za hitro reguliranje in druge vrste ventilov.

5.2.4. Masni spektrometri/ionski izvori UF6

Posebej konstruirani ali izdelani masni spektrometri, ki so zmožni neposrednega vzorčenja iz plinastega pretoka UF6 in imajo vse naslednje lastnosti:

1. zmožni so merjenja ionov z atomsko maso 320 ali več in imajo razločljivost, ki je boljša od 1 dela v 320;

2. ionski izvori, izdelani iz niklja, zlitin niklja in bakra z najmanj 60 ut. % niklja ali zlitin niklja in kroma, ali zaščiteni z njimi;

3. ionizacijski izvori na principu elektronskega obstreljevanja;

4. zbiralni sistem, ki je primeren za izotopske analize.

5.2.5. Frekvenčni pretvorniki

Frekvenčni pretvorniki (znani tudi kot konverterji ali inverterji), ki so posebej konstruirani ali izdelani za uravnavanje frekvence električnega toka v statorjih elektromotorjev, kot so opredeljeni pri 5.1.2(d), ali deli, sestavni deli ali podsklopi takšnih frekvenčnih pretvornikov, ki imajo vse naslednje lastnosti:

1. večfazna izhodna frekvenca najmanj 600 Hz in

2. visoka stabilnost (s frekvenčnim krmiljenjem, ki je boljše od 0,2 %).

5.3. Posebej konstruirani ali izdelani sklopi in sestavni deli za izotopsko obogatitev s plinsko difuzijo

UVODNA OPOMBA

Pri metodi ločevanja uranovih izotopov s plinsko difuzijo so glavni tehnološki sklop posebna porozna pregrada za difuzijo plinov, toplotni izmenjevalnik za hlajenje plina (plin se segreva pri postopku stiskanja), zaporni ventili in regulacijski ventili ter cevovodi. Če se pri tehnologiji plinske difuzije uporablja uranov heksafluorid (UF6), morajo biti površine celotne opreme ter vseh cevovodov in instrumentov (ki prihajajo v stik s plinom) narejene iz materiala, ki ob stiku z UF6 ostane stabilen. V obratu za plinsko difuzijo je potrebnih več teh sklopov, tako da je lahko količina pomemben podatek o končni uporabi.

5.3.1. Pregrade za difuzijo plinov in materiali za pregrade

(a) Posebej konstruirani ali izdelani tanki porozni filtri z velikostjo por od 10 do 100 nm, debeline največ 5 mm, cevaste oblike s premerom največ 25 mm, narejeni iz kovinskega, polimernega ali keramičnega materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6 (glej POJASNJEVALNO OPOMBO k oddelku 5.2.), in

(b) posebej pripravljene spojine ali praškaste snovi za izdelavo takšnih filtrov. Takšne spojine ali praški vsebujejo nikelj ali zlitine z najmanj 60 % niklja, aluminijevega oksida ali proti UF6 odporne popolnoma fluorirane ogljikovodikove polimere s čistostjo najmanj 99,9 ut. %, velikostjo delcev manjšo od 10 μm, visoko stopnjo enakomerne zrnatosti in so posebej pripravljeni za izdelavo pregrad za difuzijo plinov.

5.3.2. Ohišja difuzorjev

Posebej konstruirane ali izdelane neprepustno zaprte posode s pregradami za difuzijo plinov, izdelane iz materiala, ki je odporen proti UF6 (glej POJASNJEVALNO OPOMBO k oddelku 5.4), ali zaščitene z njim.

5.3.3. Kompresorji in puhala

Posebej konstruirani ali izdelani kompresorji ali puhala z zmogljivostjo najmanj 1 m3 UF6 na minuto in izhodnim tlakom do 500 kPa, izdelani za dolgotrajno delovanje v okolju z UF6, sem pa spadajo tudi posamezni sklopi takšnih kompresorjev in puhal. Ti kompresorji in puhala omogočajo tlačna razmerja, enaka ali manjša od 10:1, ter so izdelani iz materiala, ki je odporen proti UF6, ali so z njim zaščiteni (glej POJASNJEVALNO OPOMBO k oddelku 5.4).

5.3.4. Tesnila gredi

Posebej konstruirana ali izdelana vakuumska tesnila z dovodnim in odvodnim priključkom za tesnilno sredstvo, ki tesnijo gred rotorja kompresorja ali puhala, povezano s pogonskim motorjem, tako da preprečujejo vdiranje zraka v notranjo komoro kompresorja ali puhala, ki je napolnjena z UF6. Takšna tesnila so običajno konstruirana tako, da v notranjost kompresorja ne vdre več kot 1 000 cm3 zraka na minuto.

5.3.5. Toplotni izmenjevalniki za hlajenje UF6

Posebej konstruirani ali izdelani toplotni izmenjevalniki iz materiala, ki je odporen proti UF6, ali zaščiteni z njim (glej POJASNJEVALNO OPOMBO k oddelku 5.4), za tlačno izgubo zaradi puščanja, manjšo od 10 Pa/h pri tlačni razliki 100 kPa.

5.4. Posebej konstruirani ali izdelani pomožni sistemi, oprema in sestavni deli za izotopsko obogatitev s plinsko difuzijo

UVODNA OPOMBA

Pomožni sistemi, oprema in sestavni deli za obrate za obogatitev s plinsko difuzijo so sistemi, potrebni za dovajanje UF6 v sklop za plinsko difuzijo, za povezovanje posameznih sklopov med seboj, tako da sestavljajo kaskade (ali stopnje) in tako postopoma omogočijo vse višje stopnje obogatitve, ter za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6 iz difuzijskih kaskad. Ker je za difuzijske kaskade značilna velika inercija, imata vsaka prekinitev njihovega delovanja in predvsem njihovo zaprtje resne posledice. Zato so v obratu za plinsko difuzijo pomembni dosledno in stalno vzdrževanje vakuuma v vseh tehnoloških sistemih, avtomatizirana zaščita pred nesrečami in natančna avtomatizirana regulacija toka plina. Zaradi vsega tega pa je treba obrat opremiti z več posebnimi merilnimi, regulacijskimi in nadzornimi sistemi.

Običajno se UF6 uparja iz valjev, vloženih v avtoklave, in se po kaskadnem razdelilnem cevovodu v plinasti obliki dovaja do vstopne točke. Obogateni in osiromašeni uplinjeni UF6 se od izstopnih točk vodi po kaskadnem razdelilnem cevovodu do hladnih pasti ali do kompresorskih postaj, kjer se utekočini in vodi v primerne vsebnike za prevoz ali skladiščenje. Ker obrat za obogatitev s plinsko difuzijo sestavlja več sklopov za plinsko difuzijo, razvrščenih v kaskade, znaša dolžina kaskadnega razdelilnega cevovoda nekaj kilometrov, z nekaj tisoč zvari in z večkratnim ponavljanjem strukture. Oprema, sestavni deli in cevni sistemi se izdelujejo po zelo visokih merilih glede vakuuma in čistoče.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Spodaj našteto blago prihaja v neposreden stik z uplinjenim UF6 ali neposredno upravlja tok znotraj kaskade. Materiali, odporni proti koroziji z UF6, vključujejo baker, bakrove zlitine, nerjavno jeklo, aluminij, aluminijev oksid, aluminijeve zlitine, nikelj ali zlitine, ki vsebujejo 60 % niklja ali več in fluorirane ogljikovodikove polimere.

5.4.1. Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, ki obsegajo:

(a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6;

(b) desublimatorje, hladne pasti ali črpalke za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju;

(c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo v tekoče ali trdno agregatno stanje;

(d) postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike.

5.4.2. Razdelilni cevni sistem

Posebej konstruiran ali izdelan cevni sistem in razdelilni cevni sistem za usmerjanje pretoka UF6 v kaskadah za plinsko difuzijo.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Omrežje cevi je običajno sestavljeno iz sistema ‚dvojnih‘ razdelilnikov, pri čemer je vsaka celica priključena na vsak razdelilnik.

5.4.3. Vakuumski sistemi

(a) Posebej konstruirani ali izdelani vakuumski zbiralniki, vakuumski razdelilniki in vakuumske črpalke s sesalno zmogljivostjo najmanj 5 m3 na minuto ali več.

(b) Vakuumske črpalke, posebej konstruirane za obratovanje v okolju z UF6, iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščitene z njim (glej POJASNJEVALNO OPOMBO k temu oddelku). Takšne črpalke so lahko rotacijske ali batne, lahko imajo odmična in fluoroogljikova tesnila in lahko vsebujejo posebne tekočine za delovanje.

5.4.4. Posebni zaporni in regulacijski ventili

Posebej konstruirani ali izdelani ročni ali avtomatski zaporni ali regulacijski ventili z mehom za tlačno razbremenitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, za vgradnjo v glavne in pomožne sisteme obratov za obogatitev s plinsko difuzijo.

5.4.5. UF6 masni spektrometri/ionski izvori

Posebej konstruirani ali izdelani masni spektrometri za ‚neposredno‘ vzorčenje iz plinastega pretoka UF6, ki imajo vse naslednje:

1. zmožni so merjenja ionov z atomsko maso 320 ali več in imajo razločljivost, ki je boljša od 1 dela v 320;

2. ionske izvore, izdelane iz niklja, zlitin niklja in bakra z najmanj 60 ut. % niklja ali zlitin niklja in kroma, ali zaščiteni z njimi;

3. ionizacijske izvore na principu elektronskega obstreljevanja;

4. zbiralni sistem, primeren za izotopske analize.

5.5. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi, oprema in sestavni deli za uporabo v obratih za aerodinamično izotopsko obogatitev

UVODNA OPOMBA

V postopkih za aerodinamično bogatitev se zmes plinastega UF6 in lahkega plina (vodika ali helija) stisne in nato vodi skozi ločevalne elemente, v katerih se izotopi ločijo zaradi velikih centrifugalnih sil, ki nastajajo zaradi ukrivljene geometrije sten ločevalnih elementov. Uspešno sta bila razvita dva postopka te vrste: postopek z ločevalnimi šobami in postopek z vrtinčnimi cevmi. Pri obeh postopkih so glavni sestavni deli ločevalne stopnje valjaste posode s posebnimi ločevalnimi elementi (šobe ali vrtinčne cevi), plinskimi kompresorji in toplotnimi izmenjevalniki za odvajanje toplote, ki nastaja pri stiskanju. V aerodinamičnem obratu je potrebnih več takih stopenj, tako da so lahko količine pomemben podatek o končni uporabi. Ker se pri aerodinamičnem postopku uporablja UF6, morajo biti površine vse opreme, vseh cevi in instrumentov (ki pridejo v stik s plinom) izdelane iz materiala, ki ob stiku z UF6 ostane stabilen, ali zaščitene z njim.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Blago, našteto v tem oddelku, prihaja v neposreden stik z uplinjenim UF6 ali neposredno upravlja tok znotraj kaskade. Vse površine, ki prihajajo v stik z uplinjenim UF6, so v celoti izdelane iz materiala, odpornega proti UF6, ali pa so zaščitene z njim. Za namene točk, ki se nanašajo na blago za aerodinamično obogatitev, materiali, odporni proti koroziji z UF6, vključujejo baker, bakrove zlitine, nerjavno jeklo, aluminij, aluminijev oksid, aluminijeve zlitine, nikelj ali zlitine z najmanj 60 ut. % niklja ter fluorirane polimere ogljikovodikov.

5.5.1. Ločevalne šobe

Posebej konstruirane ali izdelane ločevalne šobe in njihovi sklopi. Ločevalne šobe imajo režasto ukrivljene kanale s polmerom ukrivljenosti, manjšim od 1 mm, in so odporne proti koroziji z UF6, pri izstopu iz šobe pa je ostro rezilo, ki razdeli izstopajoči tok plina na dva dela.

5.5.2. Vrtinčne cevi

Posebej konstruirane ali izdelane vrtinčne cevi in njihovi sklopi. So valjaste ali stožčaste, izdelane iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščitene z njim, z eno ali več tangencialnimi vstopnimi odprtinami. Cevi imajo lahko na enem ali na obeh koncih šobaste dodatke.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Dovajani plin vstopa v vrtinčno cev tangencialno na enem koncu ali prek vrtinčnih lopatic ali pa na številnih tangencialnih mestih vzdolž oboda cevi.

5.5.3. Kompresorji in puhala

Posebej konstruirani ali izdelani kompresorji ali puhala, ki so izdelani iz materiala, odpornega proti koroziji z mešanico nosilnega plina (vodik ali helij), ki vsebuje UF6, ali zaščiteni z njim.

5.5.4. Tesnila gredi

Posebej konstruirana ali izdelana tesnila z dovodnim in odvodnim priključkom za tesnilno sredstvo, ki tesnijo gred rotorja kompresorja ali puhala, povezano s pogonskim motorjem, tako da preprečujejo puščanje UF6 ali vdiranje zraka ali tesnilnega plina v notranjo komoro kompresorja ali puhala, ki je napolnjena z mešanico UF6 in nosilnega plina.

5.5.5. Toplotni izmenjevalniki za hlajenje plina

Posebej konstruirani ali izdelani toplotni izmenjevalniki, ki so izdelani iz materiala, odpornega proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim.

5.5.6. Ohišja elementov za ločevanje

Posebej konstruirana ali izdelana ohišja elementov za ločevanje za vgradnjo vrtinčnih cevi ali ločevalnih šob; so iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščitena z njim.

5.5.7. Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, ki obsegajo:

(a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6;

(b) desublimatorje (ali hladne pasti) za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju;

(c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo v tekoče ali trdno agregatno stanje;

(d) postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike.

5.5.8. Razdelilni cevni sistem

Posebej konstruiran ali izdelan razdelilni cevni sistem za usmerjanje pretoka UF6 v aerodinamičnih kaskadah, izdelan iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiten z njim. Omrežje cevi je običajno sestavljeno iz sistema ‚dvojnih‘ razdelilnikov, pri čemer je vsaka stopnja ali skupina stopenj priključena na vsakega od razdelilnikov.

5.5.9. Vakuumski sistemi in črpalke

(a) Posebej konstruirani ali izdelani vakuumski sistemi, sestavljeni iz vakuumskih zbiralnikov, vakuumskih razdelilnikov in vakuumskih črpalk, konstruirani za obratovanje v okolju z UF6.

(b) Vakuumske črpalke, posebej konstruirane ali izdelane za obratovanje v okolju z UF6, iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščitene z njim. Takšne črpalke imajo lahko fluoroogljikova tesnila in posebne tekočine za delovanje.

5.5.10. Posebni zaporni in regulacijski ventili

Posebej konstruirani ali izdelani ročni ali avtomatski zaporni ali regulacijski ventili z mehom za tlačno razbremenitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, s premerom 40 mm ali več, za vgradnjo v glavne in pomožne sisteme obratov za aerodinamično izotopsko obogatitev.

5.5.11. UF6 masni spektrometri/ionski izvori

Posebej konstruirani ali izdelani masni spektrometri za ‚neposredno‘ vzorčenje iz plinastega pretoka, ki imajo vse naslednje:

1. zmožni so merjenja ionov z atomsko maso 320 ali več in imajo razločljivost, ki je boljša od 1 dela v 320;

2. ionske izvore, izdelane iz niklja, zlitin niklja in bakra z najmanj 60 ut. % niklja ali zlitin niklja in kroma, ali zaščiteni z njimi;

3. ionizacijske izvore na principu elektronskega obstreljevanja;

4. zbiralni sistem, ki je primeren za izotopske analize.

5.5.12. Sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina (vodik ali helij).

POJASNJEVALNA OPOMBA

Ti sistemi so konstruirani za zmanjšanje vsebnosti UF6 v nosilnem plinu do 1 ppm in lahko vključujejo opremo, kot je:

(a) kriogeni toplotni izmenjevalniki in kriogeni ločevalniki za temperature 153 K (– 120 °C) ali manj; ali

(b) kriogene hladilne enote za temperature 153 K (– 120 °C) ali manj; ali

(c) ločevalne šobe ali vrtinčne cevi za ločevanje UF6 od nosilnega plina; ali

(d) hladne pasti UF6 za zamrzovanje UF6.

5.6. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi, oprema in sestavni deli za uporabo v obratih za obogatitev s kemično ali ionsko izmenjavo

UVODNA OPOMBA

Neznatna razlika med maso izotopov urana povzroča majhne spremembe v ravnotežju kemičnih reakcij, kar je mogoče izkoristiti kot osnovo za ločevanje izotopov. Uspešno sta bila razvita dva postopka: kemična izmenjava med tekočinama in ionska izmenjava med trdno snovjo in tekočino.

Pri postopku kemične izmenjave med tekočinama prideta protitočno v stik tekoči fazi (vodna in organska), ki se med seboj ne mešata, kar povzroči kaskadni učinek več tisoč ločevalnih stopenj. Vodna faza je sestavljena iz uranovega klorida v raztopini solne kisline; organska faza je sestavljena iz ekstrakcijskega sredstva, ki vsebuje uranov klorid, v organskem topilu. Kontaktorji, ki se uporabljajo v ločevalni kaskadi, so lahko izmenjevalne kolone med tekočinama (kot so pulzirne kolone s perforiranimi ploščami) ali centrifugalni kontaktorji za kemično izmenjavo med tekočinama. Zaradi omogočanja povratnega toka v ločevalno kaskado mora na vsaki strani ločevalne kolone potekati kemična pretvorba (oksidacija in redukcija). Pri konstruiranju je pomembno preprečiti onesnaženje procesnih tokov z določenimi kovinskimi ioni. Zato se uporabljajo plastične, s plastiko prevlečene (sem sodi tudi uporaba polimerov fluoroogljikov) in/ali s steklom prevlečene kolone in cevovodi.

Pri postopku ionske izmenjave med trdno snovjo in tekočino se doseže obogatitev z adsorpcijo/desorpcijo urana na posebni visoko aktivni smoli za ionsko izmenjavo ali adsorbentu. Raztopina urana v solni kislini in drugih kemičnih agensih se vodi skozi valjaste kolone za obogatitev, ki so napolnjene s sloji adsorbenta. Da teče postopek neprekinjeno, je potreben sistem za povratni tok za sproščanje urana iz adsorbenta nazaj v pretok, tako da je mogoče ločeno zbirati obogateni in osiromašeni uran. To se izvede z uporabo primernih redukcijskih/oksidacijskih kemičnih agensov, ki se popolnoma regenerirajo v ločenih zunanjih krožnih tokovih in jih je mogoče deloma regenerirati znotraj samih kolon za ločevanje izotopov. Prisotnost vročih koncentriranih raztopin solne kisline v postopku zahteva, da je oprema izdelana iz posebnega materiala, ki je odporen proti koroziji, ali zaščitena z njim.

5.6.1. Kolone za izmenjavo med tekočinama (kemična izmenjava)

Protitočne kolone za kemično izmenjavo med tekočinama z mehanskim izvorom energije, posebej konstruirane ali izdelane za izotopsko obogatitev urana s kemično izmenjavo. Zaradi odpornosti proti koroziji s koncentriranimi raztopinami solne kisline so te kolone in njihova notranjost običajno izdelane iz primernega plastičnega materiala (kot so polimeri fluoriranega ogljikovodika) ali iz stekla ali zaščitene z njim. Kolone so običajno konstruirane tako, da se raztopine zadržujejo v njih do 30 sekund.

5.6.2. Centrifugalni kontaktorji za izmenjavo med tekočinama (kemična izmenjava)

Centrifugalni kontaktorji za izmenjavo med tekočinama, posebej konstruirani ali izdelani za obogatitev urana s postopkom kemične izmenjave. Ti kontaktorji z vrtenjem povzročijo disperzijo organske in vodne komponente, nato pa ju ločijo s centrifugiranjem. Zaradi odpornosti proti koroziji s koncentriranimi raztopinami solne kisline so ti kontaktorji običajno izdelani iz primernega plastičnega materiala (kot so polimeri fluoriranega ogljikovodika) ali iz stekla ali zaščiteni z njim. Centrifugalni kontaktorji so običajno konstruirani tako, da se raztopine zadržujejo v njih do 30 sekund.

5.6.3. Sistemi in oprema za redukcijo urana (kemična izmenjava)

(a) Posebej konstruirane ali izdelane celice za elektrokemično redukcijo urana iz enega v drugo valentno stanje pri postopku izotopske obogatitve urana s kemično izmenjavo. Deli celic, ki so v stiku s procesno raztopino, morajo biti izdelani iz materiala, odpornega proti koroziji s koncentriranimi raztopinami solne kisline. POJASNJEVALNA OPOMBA Katodni prekat celice mora biti konstruiran tako, da se prepreči ponovna oksidacija urana v višje valentno stanje. Da uran ostane v katodnem prekatu, ima lahko celica neprepustno diafragemsko membrano, izdelano iz posebnega materiala za izmenjavo kationov. Katoda je iz primernega trdnega prevodnika, kot je grafit.

(b) Posebej konstruirani ali izdelani sistemi na koncu kaskade za odvzem U+4 iz pretoka organske komponente, uravnavanje koncentracije kisline in napajanje celic za elektrokemično redukcijo. POJASNJEVALNA OPOMBA Ti sistemi so sestavljeni iz opreme za ekstrakcijo s topili za izločanje U+4 iz organske komponente v vodno raztopino, opreme za izparevanje in/ali druge opreme za uravnavanje in nadziranje pH raztopine, črpalk ali drugih prenosnih naprav za napajanje celic za elektrokemično redukcijo. Pri konstruiranju je pomembno preprečiti onesnaženje vodne komponente z določenimi kovinskimi ioni. Zato dele sistema, ki so v stiku s procesnim tokom, sestavlja oprema, izdelana iz primernega materiala (kot so steklo, polimeri fluoroogljika, polifenilsulfat, polietersulfon in s smolo impregnirani grafit) ali zaščitena z njimi.

5.6.4. Sistemi za pripravo vhodnih komponent (kemična izmenjava)

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za proizvodnjo vhodne raztopine uranovega klorida visoke čistosti v obratih za izotopsko ločevanje urana s postopkom kemične izmenjave.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Ti sistemi so sestavljeni iz opreme za raztapljanje, ekstrakcijo s topili in/ali ionsko izmenjavo za čiščenje ter iz elektrolitskih celic za redukcijo urana U+6 ali U+4 v U+3. Pri tem nastane raztopina uranovega klorida, ki ima le nekaj ppm kovinskih nečistoč, kot so krom, železo, vanadij, molibden in drugi dvovalentni ali večvalentni kationi. Konstrukcijski materiali delov sistema za pridobivanje visoko čistega U +3 so steklo, fluorirani ogljikovodikovi polimeri, polifenilsulfat ali polietersulfon s plastiko prevlečen in s smolo impregniran grafit.

5.6.5. Sistemi za oksidacijo urana (kemična izmenjava)

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za oksidacijo urana iz U+3 v U+4 in njegovo vračanje v kaskade za izotopsko ločevanje urana pri procesu obogatitve s kemično izmenjavo.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Ti sistemi lahko vključujejo opremo, kot je:

(a) oprema za vzpostavljanje stika med klorom in kisikom z vodnim iztokom iz opreme za ločevanje izotopov in za ekstrahiranje tako dobljenega U+4 v organski tok, ki se po desorpciji vrača s konca kaskade;

(b) oprema, ki ločuje vodo od solne kisline, tako da je mogoče vodo in koncentrirano solno kislino ponovno vrniti v postopek na primernih mestih.

5.6.6. Visoko aktivne smole/adsorbenti za ionsko izmenjavo (ionska izmenjava)

Visoko aktivne smole ali adsorbenti za ionsko izmenjavo so posebej konstruirani ali izdelani za obogatitev urana z ionsko izmenjavo, vključno s poroznimi makromrežastimi smolami in/ali zrnatimi strukturami, pri katerih so aktivne skupine za kemično izmenjavo omejene na prevleko na površini neaktivne porozne nosilne strukture, in drugimi kompozitnimi strukturami v kakršnikoli primerni obliki, vključno z delci ali vlakni. Te smole/adsorbenti za ionsko izmenjavo s premerom 0,2 mm ali manj morajo biti kemično odporni proti koncentriranim raztopinam solne kisline ter fizično dovolj trdni, da ne razpadejo v kolonah za ionsko izmenjavo. Smole/adsorbenti so posebej pripravljeni tako, da omogočajo zelo hitro izmenjavo izotopov urana (razpolovni čas hitrosti izmenjave manj kot 10 sekund) in lahko obratujejo pri temperaturi od 373 K (100 °C) do 473 K (200 °C).

5.6.7. Kolone za ionsko izmenjavo (ionska izmenjava)

Valjaste kolone s premerom nad 1 000 mm za namestitev in podpiranje več slojev smol/adsorbentov za ionsko izmenjavo, ki so posebej konstruirane ali izdelane za obogatitev urana s procesom ionske izmenjave. Kolone so izdelane iz materiala, odpornega proti koroziji s koncentrirano solno kislino (kot je titan ali fluoroogljikova plastika), ali zaščitene z njim ter lahko obratujejo pri temperaturi od 373 K (100 °C) do 473 K (200 °C) in tlakih nad 0,7 MPa.

5.6.8. Povratni sistemi za ionsko izmenjavo (ionska izmenjava)

(a) Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za kemično ali elektrokemično redukcijo za regeneriranje kemičnega redukcijskega sredstva, ki se uporablja v kaskadah za obogatitev urana z ionsko izmenjavo.

(b) Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za kemično ali elektrokemično oksidacijo za regeneriranje kemičnega oksidacijskega sredstva, ki se uporablja v kaskadah za obogatitev urana z ionsko izmenjavo.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Pri postopku obogatitve z ionsko izmenjavo se lahko kot reducirni kation uporabi npr. trivalentni titan (Ti+3), pri čemer redukcijski sistem regenerira Ti+3 z redukcijo Ti+4.

Pri postopku se lahko uporabi npr. trivalentno železo (Fe+3) kot oksidant, pri čemer oksidacijski sistem regenerira Fe+3 z oksidacijo Fe+2.

5.7. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi, oprema in sestavni deli za uporabo v obratih za obogatitev urana z lasersko tehnologijo

UVODNA OPOMBA

Obstoječi sistemi za postopke obogatitve z laserji se delijo v dve kategoriji: sisteme, pri katerih proces poteka s pomočjo atomske uranove pare, in sisteme, pri katerih poteka s pomočjo pare uranove spojine, včasih zmešane z drugim plinom ali plini. Običajno se za te sisteme uporabljajo naslednji izrazi:

— prva kategorija – lasersko ločevanje izotopov v atomski pari;

— druga kategorija – lasersko ločevanje izotopov v molekularni pari, tudi kemična reakcija z laserskim aktiviranjem, odvisnim od izotopa.

Sistemi, oprema in sestavni deli za obrate za lasersko obogatitev vsebujejo: (a) naprave za dovajanje pare kovinskega urana (za selektivno fotoionizacijo) ali naprave za dovajanje pare uranove spojine (za selektivno fotodisociacijo ali selektivno vzbujanje/aktiviranje); (b) naprave za zbiranje obogatenega in osiromašenega kovinskega urana v prvi kategoriji ter naprave za zbiranje uranovih spojin kot obogateni in osiromašeni uran v drugi kategoriji; (c) procesne laserske sisteme za selektivno vzbujanje izotopa urana-235; in (d) opremo za pripravo dovajanega materiala in pretvorbo obogatenega urana. Zaradi zahtevnosti spektroskopije uranovih atomov in spojin se lahko vključi katera koli od več razpoložljivih laserskih tehnologij ali tehnologij laserske optike.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Več blaga, naštetega v tem oddelku, prihaja v neposreden stik s kovinskim uranom v plinasti ali staljeni obliki ali s procesnim plinom, sestavljenim iz UF6 ali zmesi UF6 in drugih plinov. Vse površine, ki prihajajo v neposreden stik z uranom ali UF6, so v celoti izdelane iz materiala, ki je odporen proti koroziji, ali zaščitene z njim. Za namene delov, ki se nanašajo na blago za obogatitev z lasersko tehnologijo, so materiali, ki so odporni proti koroziji z uparjenim ali tekočim kovinskim uranom ali uranovimi zlitinami, z itrijem prevlečen grafit in tantal; materiali, odporni proti koroziji z UF6, pa baker, bakrove zlitine, nerjavno jeklo, aluminij, aluminijev oksid, aluminijeve zlitine, nikelj ali zlitine z najmanj 60 ut. % niklja in fluorirani ogljikovodikovi polimeri.

5.7.1. Sistemi za uparjanje urana (metode na podlagi atomske pare)

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za uparjanje kovinskega urana za uporabo pri laserski obogatitvi.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Ti sistemi lahko vsebujejo skenirne elektronske topove in so zasnovani za doseg moči (najmanj 1 kW) na tarči, kar omogoča pridobivanje kovinskega urana v plinasti obliki na ravni laserske obogatitve.

5.7.2. Sistemi za ravnanje s staljenim kovinskim uranom in sestavni deli (metode na podlagi atomske pare)

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za ravnanje s staljenim uranom, zlitinami staljenega urana ali kovinskim uranom v plinasti obliki za uporabo pri laserski obogatitvi, ali pa posebej konstruirani ali izdelani sestavni deli v ta namen.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Sisteme za ravnanje s staljenim uranom lahko sestavljajo talilni lonci in oprema za njihovo hlajenje. Talilni lonci in drugi deli tega sistema, ki pridejo v stik s staljenim uranom, zlitinami staljenega urana ali kovinskim uranom v plinasti obliki, so izdelani iz materiala, ki je primerno odporen proti koroziji in visokim temperaturam, ali pa so zaščiteni s takim materialom. Primerni materiali so lahko tantal, grafit s prevleko iz itrija, grafit s prevleko iz oksidov redkih zemelj (glej INFCIRC/254/2. del – kakor je bil spremenjen) ali njihove zmesi.

5.7.3. Sistem za zbiranje obogatenega in osiromašenega kovinskega urana (metode na podlagi atomske pare)

Posebej konstruirani ali izdelani zbiralniki za zbiranje obogatenega in osiromašenega urana v tekoči ali trdni obliki.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Sestavni deli za te sklope so izdelani iz materiala, ki je odporen proti vročini in koroziji z uparjenim ali tekočim kovinskim uranom, ali pa so zaščiteni z njim (kot je grafit s prevleko iz itrija ali tantal) in lahko obsegajo cevi, ventile, vezne kose, ‚žlebove‘, napajalne kanale, toplotne izmenjevalnike in kolektorske plošče za magnetne, elektrostatične ali druge metode ločevanja.

5.7.4. Ohišja ločevalnikov (metode na podlagi atomske pare)

Posebej konstruirane ali izdelane valjaste ali pravokotne posode za namestitev izvora uparjenega kovinskega urana, skenirnega elektronskega topa in sistema za zbiranje obogatenega in osiromašenega urana.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Ta ohišja imajo večje število vhodov za napajanje z elektriko in vodo, odprtine za laserski žarek, priključke za vakuumsko črpalko ter opremo za diagnostiko in nadzor. Lahko se odpirajo in zapirajo, kar omogoča zamenjave notranjih sestavnih delov.

5.7.5. Nadzvočne ekspanzijske šobe (metode na podlagi molekularne pare)

Posebej konstruirane ali izdelane nadzvočne ekspanzijske šobe za hlajenje mešanice UF6 in nosilnega plina do temperature 150 K (– 123 °C) ali manj, ki so odporne proti koroziji z UF6.

5.7.6. Zbiralniki za obogateni ali osiromašeni uran (metode na podlagi molekularne pare)

Sestavni deli ali naprave, posebej izdelani ali pripravljeni za zbiranje obogatenega ali osiromašenega uranovega materiala po osvetlitvi z lasersko svetlobo.

POJASNJEVALNA OPOMBA

V enem primeru laserskega ločevanja izotopov v molekularni pari zbiralniki obogatenega urana služijo zbiranju uranovega pentafluorida (UF5) v trdnem agregatnem stanju. Zbiralnike obogatenega urana lahko sestavljajo zbiralniki iz filtra, udarnega ali ciklonskega zbiralnika ali iz njihovih kombinacij in so odporni proti koroziji z UF5/UF6.

5.7.7. Kompresorji za mešanico UF6 in nosilnega plina (metode na podlagi molekularne pare)

Posebej konstruirani ali izdelani kompresorji za mešanico UF6 in nosilnega plina za dolgotrajno obratovanje v okolju z UF6. Sestavni deli teh kompresorjev, ki prihajajo v stik s procesnim plinom, so izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim.

5.7.8. Tesnila gredi (metode na podlagi molekularne pare)

Posebej konstruirana in izdelana tesnila z dovodnim in odvodnim priključkom za tesnilno sredstvo, ki tesnijo gred rotorja kompresorja, povezano s pogonskim motorjem, tako da preprečujejo puščanje procesnega plina ali vdiranje zraka ali tesnilnega plina v notranjo komoro kompresorja, ki je napolnjena z mešanico UF6 in nosilnega plina.

5.7.9. Sistemi za fluoriranje (metode na podlagi molekularne pare)

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za fluoriranje trdnega UF5 v plinasti UF6.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Ti sistemi so konstruirani za fluoriranje zbranega praškastega UF5 v UF6 za naknadno zbiranje v vsebnike za obogateni uran ali dovajanje za dodatno obogatitev. Po prvi metodi lahko reakcija fluoriranja poteka v sistemu za ločevanje izotopov, kjer pride do reakcije in se obogateni uran pridobi neposredno po izstopu iz zbiralnikov. Po drugi metodi pa se lahko praškasti UF5 odstrani in vodi iz zbiralnika obogatenega urana v primerno reakcijsko posodo (npr. reaktor s fluidiziranim slojem, vijačni reaktor ali plamenski stolp) za fluoriranje. Po obeh metodah se uporablja oprema za shranjevanje in prenos fluora (ali kakega drugega primernega sredstva za fluoriranje) ter za zbiranje in prenos UF6.

5.7.10. UF6 masni spektrometri/ionski izvori (metode na podlagi molekularne pare)

Posebej konstruirani ali izdelani masni spektrometri za ‚neposredno‘ vzorčenje iz pretoka plinastega UF6, ki imajo vse naslednje:

1. zmožni so merjenja ionov z atomsko maso 320 ali več in imajo razločljivost, ki je boljša od 1 dela v 320;

2. ionske izvore, izdelane iz niklja, zlitin niklja in bakra z najmanj 60 ut. % niklja ali zlitin niklja in kroma, ali zaščiteni z njimi;

3. ionizacijske izvore na principu elektronskega obstreljevanja

4. zbiralni sistem, ki je primeren za izotopske analize.

5.7.11. Napajalni sistemi/sistemi za odvajanje obogatenega in osiromašenega UF6 (metode na podlagi molekularne pare)

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi ali oprema za obrate za obogatitev, izdelani iz materiala, ki je odporen proti koroziji z UF6, ali zaščiteni z njim, ki obsegajo:

(a) napajalne avtoklave, peči ali sisteme za napajanje procesa obogatitve z UF6;

(b) desublimatorje (ali hladne pasti) za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve za nadaljnjo obdelavo po segrevanju;

(c) postaje za pretvorbo v trdno stanje ali utekočinjenje za odstranjevanje UF6 iz procesa obogatitve s stiskanjem in pretvorbo v tekoče ali trdno agregatno stanje;

(d) postaje za shranjevanje obogatenega ali osiromašenega UF6 v vsebnike.

5.7.12. Sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina (metode na podlagi molekularne pare)

Posebej konstruirani ali izdelani procesni sistemi za ločevanje UF6 od nosilnega plina.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Ti sistemi lahko vključujejo opremo, kot so:

(a) kriogeni toplotni izmenjevalniki ali kriogeni ločevalniki za temperature 153 K (– 120 °C) ali manj; ali

(b) kriogene hladilne enote za temperature 153 K (– 120 °C) ali manj; ali

(c) hladne pasti UF6 za zamrzovanje UF6.

Nosilni plin je lahko dušik, argon ali drug plin.

5.7.13. Laserski sistemi

Posebej konstruirani ali izdelani laserji ali laserski sistemi za ločevanje uranovih izotopov.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Laserji in laserski sestavni deli, pomembni za postopek laserske obogatitve, vključujejo tiste iz spremenjenega 2. dela INFCIRC/254. Laserski sistem je običajno sestavljen iz optičnih in elektronskih sestavnih delov za upravljanje laserskega žarka oz. žarkov ter prenos v komoro za ločevanje izotopov. Laserski sistem za metode na podlagi atomske pare je običajno sestavljen iz nastavljivega laserja z barvilom, ki ga napaja drug tip laserja (npr. laser z bakrovo paro ali določeni laserji v trdnem stanju). Laserski sistem za metode na podlagi molekularne pare je lahko sestavljen iz CO2 laserja ali laserja s plinskimi molekulami, obstojnimi samo v vzbujenem stanju (excimer), in optičnih celic za večkratni prehod. Pri laserjih ali laserskih sistemih je za obe metodi potrebna stabilizacija frekvenčnega spektra, ki omogoča delovanje v daljšem časovnem obdobju.

5.8. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi, oprema in sestavni deli za uporabo v obratih za obogatitev s plazemskim ločevanjem

UVODNA OPOMBA

Pri postopku ločevanja s plazmo gre plazma uranovih ionov skozi električno polje, uglašeno na resonančno frekvenco 235U ionov, tako da selektivno absorbirajo energijo in povečujejo premer svojih spiralno oblikovanih orbit. Ioni na tirnicah velikega premera se prestrežejo in izkoristijo za pridobivanje materiala, obogatenega z 235U. Plazma, ki nastane z ionizacijo uranove pare, se zadrži v vakuumski komori z magnetnim poljem visoke jakosti, ki ga ustvarja superprevodni magnet. Glavni tehnološki sistemi postopka so sistem za ustvarjanje uranove plazme, ločevalni modul s superprevodnim magnetom (glej spremenjeni 2. del INFCIRC/254) in sistemi za odstranjevanje kovine, nameščeni za zbiranje obogatenega in osiromašenega urana.

5.8.1. Izvori mikrovalov in antene

Posebej konstruirani ali izdelani generatorji mikrovalov in antene za ustvarjanje ali pospeševanje ionov z naslednjimi značilnostmi: s frekvenco nad 30 GHz in s srednjo izhodno močjo za proizvodnjo ionov nad 50 kW.

5.8.2. Tuljave za vzbujanje ionov

Posebej konstruirane ali izdelane radiofrekvenčne tuljave za vzbujanje ionov pri frekvencah nad 100 kHz, ki delujejo pri srednji moči nad 40 kW.

5.8.3. Sistemi za generiranje uranove plazme

Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za generiranje uranove plazme za uporabo v obratih za obogatitev s plazemskim ločevanjem.

5.8.4. [ni več v uporabi – od 14. junija 2013]

5.8.5. Sistem za zbiranje obogatenega in osiromašenega kovinskega urana

Posebej konstruirani ali izdelani zbiralniki za zbiranje obogatenega in osiromašenega kovinskega urana v trdni obliki. Izdelani so iz materiala, odpornega proti visokim temperaturam in koroziji s parami kovinskega urana, kot je grafit s prevleko iz itrija ali tantal, ali zaščiteni z njim.

5.8.6. Ohišja ločevalnika

Posebej konstruirane ali izdelane valjaste posode za uporabo v obratih za obogatitev urana s plazemskim ločevanjem, v katere se namestijo izvor uranove plazme, radiofrekvenčna tuljava ter zbiralniki obogatenega in osiromašenega urana.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Ta ohišja imajo več vhodov za napajanje z elektriko, priključke za difuzijsko črpalko ter opremo za diagnostiko in nadzor. Lahko se odpirajo in zapirajo, kar omogoča zamenjave notranjih sestavnih delov, ter so izdelana iz primernega nemagnetnega materiala, kot je nerjavno jeklo.

5.9. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi, oprema in sestavni deli za uporabo v obratih za elektromagnetno obogatitev

UVODNA OPOMBA

Pri elektromagnetnem postopku se ioni kovinskega urana, ki nastanejo z ionizacijo soli dovajanega materiala (običajno UCl4), pospešijo in vodijo skozi magnetno polje, ki povzroči, da gredo ioni različnih izotopov po različnih poteh. Glavni sestavni deli elektromagnetnega ločevalnika izotopov so: magnetno polje za odklanjanje/ločevanje izotopov v ionskem curku, ionski vir s pospeševalnim sistemom in zbiralni sistem za ločene ione. Pomožni sistemi za ta postopek so: napajalni sistem za magnet, visokonapetostni napajalni sistem za ionski vir, vakuumski sistem in obsežni kemični sistemi za ravnanje s proizvodom ter čiščenje in recikliranje sestavnih delov.

5.9.1. Elektromagnetni ločevalniki izotopov

Posebej konstruirani ali izdelani elektromagnetni ločevalniki izotopov, oprema in sestavni deli za ločevanje uranovih izotopov, ki obsegajo:

(a) ionske izvore Posebej konstruirani ali izdelani enojni ali večkratni izvori uranovih ionov, ki so sestavljeni iz izvora uranove pare, ionizatorja in pospeševalnika ionskega curka, izdelani pa so iz primernega materiala, kot je grafit, nerjavno jeklo ali baker, ter so sposobni zagotavljati ionski curek s skupno jakostjo najmanj 50 mA;

(b) zbiralnike ionov Posebej konstruirane ali izdelane zbiralne plošče z dvema ali več zarezami in žepi za zbiranje ionskih curkov obogatenega in osiromašenega urana, ki so izdelane iz primernega materiala, kot je grafit ali nerjavno jeklo;

(c) vakuumska ohišja Posebej konstruirana ali izdelana vakuumska ohišja za vgradnjo elektromagnetnih ločevalnikov urana, izdelana iz primernega nemagnetnega materiala, kot je nerjavno jeklo, in konstruirana za obratovanje pri tlaku 0,1 Pa ali manj. POJASNJEVALNA OPOMBA Ohišja so posebej konstruirana za vgradnjo ionskih virov, zbiralnih plošč in vložkov za vhodno hlajenje s priključki za difuzijsko črpalko, z odprtino in pokrovom za odstranjevanje in ponovno vgradnjo teh sestavnih delov;

(d) magnetne pole Posebej konstruirani ali izdelani magnetni poli s premerom nad 2 m za vzdrževanje stalnega magnetnega polja znotraj elektromagnetnega ločevalnika izotopov in za prenos magnetnega polja med sosednjimi ločevalniki.

5.9.2. Viri visoke napetosti

Posebej konstruirani ali izdelani viri visoke napetosti za ionske izvore z vsemi naslednjimi značilnostmi: sposobnostjo neprekinjenega delovanja, izhodne napetosti najmanj 20 000 V, jakosti izhodnega toka najmanj 1 A in regulacije napetosti, boljše kot 0,01 % v časovnem obdobju osmih ur.

5.9.3. Viri energije za magnete

Posebej konstruirani ali izdelani viri enosmernega toka za elektromagnete z vsemi naslednjimi značilnostmi: sposobnostjo neprekinjenega proizvajanja izhodnega toka z jakostjo najmanj 500 A pri napetostih najmanj 100 V in regulacije napetosti ali toka, boljše kot 0,01 % v časovnem obdobju osmih ur.

6. Obrati za pridobivanje ali koncentriranje težke vode, devterija iz devterijevih spojin ter oprema, posebej konstruirana ali izdelana v ta namen

UVODNA OPOMBA

Težka voda se lahko pridobiva z več različnimi postopki. Vendar pa sta se za komercialno uspešna izkazala izmenjevalni postopek voda–vodikov sulfid (postopek GS) in izmenjevalni postopek amoniak–vodik.

Postopek GS temelji na izmenjavi vodika in devterija med vodo in vodikovim sulfidom znotraj zaporednih stolpov, ki delujejo tako, da je njihov zgornji del hladen in spodnji del vroč. Voda teče po stolpih navzdol, plinasti vodikov sulfid pa kroži od dna proti vrhu stolpov. Niz perforiranih plošč pospešuje medsebojno mešanje plina in vode. Devterij pri nizkih temperaturah prehaja v vodo, pri visokih pa v vodikov sulfid. Plin ali voda, obogatena z devterijem, se odvzema iz stolpov prve stopnje na stiku vročih in hladnih delov, postopek pa se potem ponavlja v stolpih nadaljnjih stopenj. Proizvod zadnje stopnje, tj. voda, do 30 % obogatena z devterijem, se pošlje v destilacijsko enoto, v kateri se pridobi težka voda reaktorske kakovosti; tj. 99,75 % devterijev oksid.

Izmenjevalni postopek amoniak–vodik lahko izloči devterij iz sinteznega plina ob stiku s tekočim amoniakom ob prisotnosti katalizatorja. Sintezni plin se dovaja v izmenjevalne stolpe in v pretvornik amoniaka. V notranjosti stolpov teče plin od dna proti vrhu, tekoči amoniak pa teče od vrha proti dnu. Devterij se v sinteznem plinu izloči iz vodika in se koncentrira v amoniaku. Amoniak potem teče v razgrajevalnik amoniaka na dnu stolpa, plin pa teče v pretvornik amoniaka na vrhu. Nadaljnja obogatitev poteka v nadaljnjih stopnjah, težka voda reaktorske kakovosti pa se pridobi s končno destilacijo. Sintezni plin se lahko dovaja iz obrata za pridobivanje amoniaka, tega pa je mogoče zgraditi v sklopu obrata za težko vodo po izmenjevalnem postopku amoniak–vodik. Za izmenjevalni postopek amoniak–vodik se kot vir devterija lahko uporabi tudi navadna voda.

Veliko ključne opreme obratov za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom GS ali pa izmenjevalnim postopkom amoniak–vodik je skupne več segmentom kemične in naftne industrije. To še posebej velja za majhne obrate, v katerih se uporablja postopek GS. Le malo tega blaga je na voljo v ‚redni prodaji‘. Postopek GS in postopek amoniak–vodik zahtevata ravnanje z večjimi količinami vnetljivih, korozivnih in strupenih tekočin pri visokem tlaku. V skladu s tem je treba pri izdelavi načrtovalnih in obratovalnih standardov za obrate in opremo, namenjenih tem postopkom, posvetiti veliko pozornost izbiri materialov in specifikacijam, da se tako zagotovi dolga življenjska doba z visoko varnostjo in zanesljivostjo. Izbira je predvsem odvisna od gospodarskih dejavnikov in potreb. Večina te opreme se zato izdela v skladu z zahtevami kupca.

Treba je tudi pripomniti, da je mogoče tako v postopku GS kakor tudi v izmenjevalnem postopku amoniak–vodik predmete v sklopu te opreme, ki vsak zase sicer ni posebej konstruiran ali izdelan za pridobivanje težke vode, povezati v sisteme, ki so posebej konstruirani ali izdelani za pridobivanje težke vode. Primeri takšnih sistemov so katalitski sistem proizvodnje, ki se uporablja v izmenjevalnem postopku amoniak–vodik, in sistemi za destilacijo vode, ki se pri obeh postopkih uporabljajo za končno koncentriranje težke vode do reaktorske kakovosti.

Posebej konstruirani ali izdelani predmeti v sklopu opreme za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom voda–vodikov sulfid ali izmenjevalnim postopkom amoniak–vodik vključujejo naslednje:

6.1. Stolpi za izmenjavo voda–vodikov sulfid

Stolpi za izmenjavo s premerom najmanj 1,5 m, zmožni obratovanja pri tlakih, ki so večji ali enaki 2 MPa (300 psi), posebej konstruirani ali izdelani za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom voda–vodikov sulfid.

6.2. Puhala in kompresorji

Nizkotlačna enostopenjska centrifugalna puhala ali kompresorji (tj. 0,2 MPa ali 30 psi) za kroženje vodikovega sulfida (tj. plina z več kot 70 % H2 S), posebej konstruirani ali izdelani za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom voda–vodikov sulfid. Imajo pretočno zmogljivost najmanj 56 m3/sekundo (120 000 SCFM) pri obratovalnem tlaku najmanj 1,8 MPa (260 psi) sesalne zmogljivosti ter tesnila, primerna za obratovanje v okolju z mokrim H2 S.

6.3. Stolpi za izmenjavo amoniak–vodik

Stolpi za izmenjavo, visoki najmanj 35 m (114,3 čevlja), s premerom od 1,5 m (4,9 čevlja) do 2,5 m (8,2 čevlja) za obratovanje pri tlakih nad 15 MPa (2 225 psi), ki so posebej konstruirani ali izdelani za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amoniak–vodik. Ti stolpi imajo vsaj eno aksialno odprtino s prirobnico z enakim premerom kot valj, skozi katero se lahko vstavijo ali odstranijo notranji deli stolpa.

6.4. Notranji deli stolpov in stopenjske črpalke

Posebej konstruirani ali izdelani notranji deli stolpov in stopenjske črpalke za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amoniak–vodik. Notranji deli stolpov zajemajo posebej konstruirane stopenjske kontaktorje, ki omogočajo neposreden stik med plinom in tekočino. Stopenjske črpalke zajemajo posebej konstruirane potopne črpalke za kroženje amoniaka znotraj kontaktnih stopenj v stolpih.

6.5. Razgrajevalniki amoniaka

Razgrajevalniki amoniaka z delovnim tlakom najmanj 3 MPa (450 psi) so posebej konstruirani ali izdelani za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amoniak–vodik.

6.6. Infrardeči absorpcijski analizatorji

Infrardeči absorpcijski analizatorji za neposredno analizo razmerja med vodikom in devterijem pri najmanj 90 % koncentracijah devterija.

6.7. Katalitski gorilniki

Posebej konstruirani ali izdelani katalitski gorilniki za pretvorbo obogatenega devterija v težko vodo, ki se uporabljajo v obratih za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amoniak–vodik.

6.8. Celotni sistemi za nadgrajevanje težke vode ali kolone v ta namen

Celotni sistemi za nadgrajevanje težke vode ali kolone v ta namen, posebej konstruirani ali izdelani za nadgrajevanje težke vode v devterij, koncentriran do reaktorske kakovosti.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Ti sistemi, v katerih se destilacija vode običajno uporablja za ločevanje težke vode od lahke vode, so posebej konstruirani ali izdelani za pridobivanje težke vode reaktorske kakovosti (t.j. običajno 99,75 % devterijev oksid) iz manj koncentriranih surovin za težko vodo.

6.9. Pretvorniki za sintezo amoniaka ali enote za sintezo amoniaka

Pretvorniki za sintezo amoniaka ali enote za sintezo amoniaka, posebej izdelane ali pripravljene za pridobivanje težke vode z izmenjevalnim postopkom amoniak-vodik.

POJASNJEVALNA OPOMBA

Ti pretvorniki ali enote uporabljajo sintezni plin (dušik in vodik) iz visokotlačne kolone (ali kolone) za izmenjavo amoniak-vodik, sintetizirani amoniak pa se vrne v kolono (ali kolone) za izmenjavo.

7. Obrati za pretvorbo urana in plutonija za uporabo v proizvodnji gorivnih elementov in pri ločevanju uranovih izotopov, kot določeno v oddelku 4 oziroma 5, ter oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana v ta namen

IZVOZ

Izvoz celotnega sklopa pomembnega blaga v okviru te razmejitve poteka samo v skladu s postopki iz Smernic. Vsi obrati, sistemi in oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana v okviru te razmejitve, se lahko uporabljajo za obdelavo, proizvodnjo ali uporabo posebnega cepljivega materiala.

7.1. Obrati za pretvorbo urana in oprema, posebej konstruirana ali izdelana v ta namen

UVODNA OPOMBA

V obratih in sistemih za pretvorbo urana se lahko izvede ena ali več pretvorb iz ene kemične spojine urana v drugo, vključno s: pretvorbo koncentratov uranove rude v UO3, pretvorbo UO3 v UO2, pretvorbo uranovih oksidov v UF4 UF6 ali UCl4, pretvorbo UF4 v UF6, pretvorbo UF6 v UF4, pretvorbo UF4 v kovinski uran in pretvorbo uranovih fluoridov v UO2. Več ključne opreme obratov za pretvorbo urana je skupne več segmentom kemične predelovalne industrije. Vrste opreme, ki se uporablja v teh postopkih, so npr. lahko: peči, rotacijske peči, reaktorji s fluidiziranim slojem, reaktorji s plamensko kolono, centrifuge za tekočine, destilacijske kolone in kolone za ekstrakcijo med tekočinama. Le malo tega blaga je na voljo v ‚redni prodaji‘, saj se večina izdela v skladu z zahtevami in specifikacijami kupca. V nekaterih primerih je treba pri konstrukciji in izdelavi posvetiti posebno pozornost korozivnim lastnostim nekaterih uporabljenih kemikalij (HF, F2, CIF3 in uranovi fluoridi) ter pomislekom glede jedrske kritičnosti. Opozoriti je tudi treba, da je mogoče pri vseh postopkih za pretvorbo urana predmete v sklopu opreme, ki vsak zase niso posebej konstruirani ali izdelani za pretvorbo urana, povezati v sisteme, ki so posebej konstruirani ali izdelani za uporabo pri pretvorbi urana.

7.1.1. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo koncentratov uranove rude v UO3

POJASNJEVALNA OPOMBA

Pretvorba koncentratov uranove rude v UO3 se lahko izvede tako, da se ruda najprej raztopi v dušikovi kislini in se z uporabo topila, kot je tributilfosfat, izloči prečiščen uranilnitrat. Nato se uranilnitrat pretvori v UO3 s koncentriranjem in denitriranjem ali pa z nevtralizacijo s plinastim amoniakom, pri čemer nastane amonijev diuranat, čemur sledijo filtriranje, sušenje in kalciniranje.

7.1.2. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UO3 v UF6

POJASNJEVALNA OPOMBA

Pretvorba UO3 v UF6 se lahko izvede neposredno s fluoriranjem. Postopek zahteva vir plinastega fluora ali klorovega trifluorida.

7.1.3. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UO3 v UO2

POJASNJEVALNA OPOMBA

Pretvorba UO3 v UO2 se lahko izvede z redukcijo UO3 s termično razgrajenim amoniakom ali vodikom.

7.1.4 Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UO2 v UF4

POJASNJEVALNA OPOMBA

Pretvorba UO2 v UF4 se lahko izvede z reakcijo UO2 s plinastim vodikovim fluoridom (HF) pri 300 do 500 °C.

7.1.5. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UF4 v UF6

POJASNJEVALNA OPOMBA

Pretvorba UF4 v UF6 se izvede z eksotermno reakcijo s fluorom v stolpnem reaktorju. UF6 se kondenzira iz vročih iztekajočih plinov tako, da se njihov tok spusti preko hladne pasti, ohlajene na – 10 °C. Postopek zahteva vir plinastega fluora.

7.1.6. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UF4 v kovinski uran

POJASNJEVALNA OPOMBA

Pretvorba UF4 v kovinski uran se izvede z redukcijo z magnezijem (za velike šarže) ali s kalcijem (za majhne šarže). Reakcija poteka pri temperaturah nad tališčem urana (1 130 °C).

7.1.7. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UF6 to UO2

POJASNJEVALNA OPOMBA

Pretvorba UF6 v UO2 se lahko izvede po enem od treh postopkov. Pri prvem postopku se UF6 z uporabo vodika in pare reducira in hidrolizira v UO2. Pri drugem se UF6 hidrolizira v vodni raztopini, doda se amoniak, da se obori amonijev diuranat, nato se diuranat z vodikom pri 820 °C reducira v UO2. Pri tretjem postopku se v vodi vežejo plinasti UF6, CO2 in NH3, pri čemer kot oborina nastaja amonijev uranilkarbonat. Amonijev uranilkarbonat se veže s paro in vodikom pri 500 do 600 °C, pri čemer nastane UO2.

Pretvorba UF6 v UO2 je pogosto prva stopnja v obratu za izdelavo goriva.

7.1.8. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UF6 v UF4

POJASNJEVALNA OPOMBA

Pretvorba UF6 v UF4 se izvede z redukcijo z vodikom.

7.1.9. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo UO2 v UCl4

POJASNJEVALNA OPOMBA

Pretvorba UO2 v UCl4 se lahko izvede po enem od dveh postopkov. Pri prvem postopku UO2 pri približno 400 °C reagira s tetrakloridom (CCl4). Pri drugem postopku UO2 regira pri približno 700 °C ter ob prisotnosti črnega ogljika, ogljikovega monoksida in klora, pri čemer nastane UCl4.

7.2. Obrati za pretvorbo plutonija in oprema, ki je posebej konstruirana ali izdelana v ta namen

UVODNA OPOMBA

V obratih in sistemih za pretvorbo plutonija se lahko izvede ena ali več pretvorb iz ene kemične oblike plutonija v drugo, vključno s: pretvorbo plutonijevega nitrata v PuO2, pretvorbo PuO2 v PuF4 in pretvorbo PuF4 v kovinski plutonij. Obrati za pretvorbo plutonija se običajno povezujejo z opremo za obdelavo, lahko pa so povezani tudi z zmogljivostmi za proizvodnjo plutonijskega goriva. Veliko ključne opreme obratov za pretvorbo plutonija je skupne več segmentom kemične predelovalne industrije. Vrste opreme, ki se uporablja v teh postopkih, so npr. lahko: peči, rotacijske peči, reaktorji s fluidiziranim slojem, reaktorji s plamensko kolono, centrifuge za tekočine, destilacijske kolone in kolone za ekstrakcijo med tekočinama. Potrebni so lahko tudi vroče celice, komore z rokavicami in daljinske manipulatorske enote. Le malo tega blaga je na voljo v ‚redni prodaji‘, saj se večina izdela v skladu z zahtevami in specifikacijami kupca. Pri konstrukciji je bistveno posebno pozornost nameniti posebnim radiološkim nevarnostim in nevarnostim zastrupitve ter nevarnostim v zvezi s kritičnostjo. V nekaterih primerih je treba pri konstrukciji in izdelavi posvetiti posebno pozornost korozivnim lastnostim nekaterih uporabljenih kemikalij (npr. HF). Opozoriti je tudi treba, da je mogoče pri vseh postopkih za pretvorbo plutonija predmete v sklopu opreme, ki vsak zase niso posebej konstruirani ali izdelani za pretvorbo plutonija, povezati v sisteme, ki so posebej konstruirani ali izdelani za uporabo pri pretvorbi plutonija.

7.2.1. Posebej konstruirani ali izdelani sistemi za pretvorbo plutonijevega nitrata v oksid

POJASNJEVALNA OPOMBA

Glavne funkcije tega postopka so: skladiščenje in prilagajanje dovajanega procesnega materiala, obarjanje in ločevanje na trdno snov in tekočino, kalciniranje, ravnanje s produkti, prezračevanje, ravnanje z odpadki in nadziranje postopka. Sistemi za ta postopek so posebej prirejeni, da preprečijo jedrsko kritičnost in učinke sevanja ter kar najbolj zmanjšajo nevarnost zastrupitve. V večini predelovalnih obratov ta postopek obsega pretvorbo plutonijevega nitrata v plutonijev dioksid. Drugi postopki lahko zajemajo obarjanje plutonijevega oksalata ali plutonijevega peroksida.

7.2.2. Sistemi, posebej konstruirani ali izdelani za proizvodnjo kovinskega plutonija

POJASNJEVALNA OPOMBA

Ta postopek ponavadi vključuje fluoriranje plutonijevega dioksida, običajno z visoko korozivnim vodikovim fluoridom, pri čemer nastane plutonijev fluorid, ki se potem reducira z uporabo kovinskega kalcija visoke čistosti, tako da nastaneta kovinski plutonij in žlindra kalcijevega fluorida. Glavne funkcije tega postopka so: fluoriranje (npr. z opremo, ki je izdelana iz plemenite kovine ali prevlečena z njo), redukcija kovine (npr. z uporabo keramičnih talilnikov), recikliranje žlindre, ravnanje s produkti, prezračevanje, ravnanje z odpadki in nadzor postopka. Sistemi za ta postopek so posebej prirejeni, da preprečijo jedrsko kritičnost in učinke sevanja ter kar najbolj zmanjšajo nevarnost zastrupitve. Drugi postopki zajemajo fluoriranje plutonijevega oksalata ali plutonijevega peroksida, čemur sledi redukcija v kovino.