ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Dolg zasebnega sektorja na Cipru je še vedno čezmeren. Čeprav prenovljena okvira za prisilno izvršbo in insolventnost predstavljata pomemben korak k uravnoteženju pravic posojilojemalcev in upnikov, je še mogoče izboljšati njuno učinkovitost in razširiti njuno uporabo. Številne pomanjkljivosti v delovanju teh okvirov ovirajo trajnostno zmanjševanje zasebnega dolga in hitrejše zmanjševanje slabih posojil. To tudi negativno vpliva na zmogljivost za zagotavljanje druge priložnosti podjetnikom. Prav tako ostajajo številne pomanjkljivosti v izvajanju rešitev za prestrukturiranje dolga zasebnega sektorja. Poleg tega je za učinkovito izvajanje insolvenčne zakonodaje pomembno sprejetje vseh potrebnih pravil in predpisov o civilnem postopku. Služba za insolventnost potrebuje ustrezno osebje, infrastrukturo IT in zadostno število ustrezno usposobljenih in pooblaščenih stečajnih upraviteljev, da bo lahko v celoti delovala. Poleg tega so ključnega pomena zanesljivi in hitri sistemi za izdajo in prenos listin o lastništvu, da se preprečijo zaostanki in da se kupcem zagotovijo zaščite, ki zagotavljajo pravilno ugotavljanje lastninskih pravic in prispevajo k povrnitvi zaupanja v stanovanjski trg.
(2)

Nekatere ribe in ribiški proizvodi iz baltske regije redno presegajo mejne vrednosti. Nadzor vseh serij rib in ribiških proizvodov za ugotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ni mogoč. Zato je bil pripravljen seznam rib iz baltske regije, za katere se lahko pričakuje neskladnost, da se zagotovi dajanje na trg samo tistih rib in ribiških proizvodov, ki so skladni z zakonodajo EU. Ta seznam je bil pripravljen na podlagi razpoložljivih podatkov in ga je treba redno posodabljati. V zvezi z ribami in ribiškimi proizvodi iz baltske regije, za katere ni mogoče zagotoviti skladnosti na podlagi razpoložljivih podatkov o prisotnosti, so bili določeni posebni ukrepi za obvladovanje tveganja za zagotovitev, da se na trg dajo samo ribe in ribiški proizvodi, ki so skladni z zakonodajo EU.
(5)

Za Malto trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter določbe glede dolga. Vlada v programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje, da se bo nominalni saldo izboljšal na presežek v višini 0,1 % BDP do leta 2019. Strukturni saldo se bo postopno izboljšal, tako da bo Malta do leta 2019 dosegla svoj srednjeročni proračunski cilj, in sicer strukturno uravnotežen proračunski položaj. V skladu s programom stabilnosti naj bi se delež javnega dolga v BDP v letu 2016 zmanjšal na 62,6 %, v letu 2019 pa na 55,5 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leto 2016 verjeten, za obdobje 2017–2019 pa previden. Vendar potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2017 naprej niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja veliko tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditve v smeri srednjeročnega cilja v letih 2015 in 2016 skupaj, do katerega je prišlo predvsem zaradi odklona v letu 2015, kar je treba popraviti v letu 2016, politike v letu 2017 pa morajo ostati nespremenjene. Odklon iz leta 2015 je mogoče delno razložiti z nenadnim povečanjem naložb, ki je bilo v veliki meri posledica izjemno visoke porabe sredstev EU v obdobju do zaključka programskega obdobja 2007–2013. Za zmanjšanje odklona v dveletnem obdobju 2015–2016 program stabilnosti za leto 2016 vključuje dodatne ukrepe za leto 2016, ki jih še ni bilo mogoče vključiti v pomladansko napoved Komisije za leto 2016. Ti ukrepi so namenjeni zmanjšanju primarnih odhodkov (za 0,16 % BDP), zlasti na področjih sredstev za zaposlene, vmesne porabe in kapitalskih transferjev. Poleg tega so se ocene nekaterih ukrepov na strani prihodkov za obdobje 2016–2019 revidirale tako, da odražajo najnovejše podatke ter dejanski učinek ukrepov za leto 2015. Skupaj ti ukrepi vplivajo na neto učinek zmanjšanja primanjkljaja za 0,2 % BDP. V primerjavi z napovedjo Komisije bi upoštevanje teh ukrepov izboljšalo strukturni napor, steber strukturnega salda pa bi kazal na določen odklon v povprečju za dveletno obdobje 2015–2016, pri čemer bi ostalo tveganje znatnega odklona v letu 2017. Napoveduje se, da bo Malta v letih 2016 in 2017 izpolnila merila glede zmanjšanja dolga. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Malta ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.
Zvezna vlada je povečala odhodke za izobraževanje in raziskave, vendar je delež javne porabe za izobraževanje kot odstotek BDP še vedno pod povprečjem EU, skupna poraba za izobraževanje in raziskave pa morda ne bo dosegla nacionalnega cilja v višini 10 % BDP do konca leta 2015. Nemčija namerava do leta 2018 povečevati javne naložbe, vključno z dodatnima zneskoma v višini 10 milijard EUR za infrastrukturo in 5 milijard EUR za podporo naložbam finančno šibkih občin. Vendar se ti pozitivni ukrepi ne zdijo zadostni za reševanje splošnega zaostanka pri naložbah. Izkoriščanje fiskalnega manevrskega prostora bi Nemčiji omogočilo vlaganje v potencial gospodarstva za prihodnjo rast in odpravo zaostanka pri javnih naložbah, ki je zlasti opazen pri infrastrukturi in na ravni občin. Nemčija ni dosegla nobenega napredka pri izboljšanju učinkovitosti davčnega sistema. Na splošno se zdijo možnosti za preusmeritev davkov na rasti prijaznejše vire prihodkov premalo izkoriščene. Prihodki iz periodičnih davkov na premoženje so še vedno razmeroma nizki (0,5 % BDP v letu 2012 v primerjavi z 1,5 % v EU-28), vrednotenje nepremičnin pa je zastarelo, saj izhaja iz tržnih vrednosti iz leta 1963/1964 v zveznih deželah nekdanje Zahodne Nemčije in iz leta 1935 v zveznih deželah nekdanje Vzhodne Nemčije. Čeprav je bila reforma občinskega nepremičninskega davka (Grundsteuer) del koalicijskega sporazuma in napovedana v nacionalnem programu reform za leti 2014 in 2015, niso bili doslej sprejeti nobeni konkretni ukrepi. Namesto osredotočanja na bolj ali manj izkrivljajoče periodične davke na premoženje se je nadaljeval trend povečevanja davkov na prenos nepremičnin. Lokalni obrtni davek (Gewerbesteuer) ni bil pregledan. Zaradi vključitve nepridobitnih elementov v davčno osnovo prihaja do neučinkovitosti.

Upravna obremenitev v zvezi z obdavčitvijo za podjetja in stroški pobiranja davkov so v Nemčiji še vedno sorazmerno visoki, elektronsko oddajanje davčnih napovedi za dohodnino in davek od dohodkov pravnih oseb pa se uporablja manj kot v povprečju v Uniji. Tekoči pregled fiskalnih razmerij med federacijo, zveznimi deželami in občinami je priložnost za okrepitev okvira za vzdržne fiskalne politike, vključno z zagotavljanjem ustreznih javnih naložb na vseh ravneh države. Pregled je tudi priložnost za izboljšanje razdelitve pristojnosti za prihodke in odhodke ter učinkovitosti sistema horizontalne fiskalne izravnave in davčne uprave.
SL Uradni list Evropske unije C 66/2

PRIPOROČILO SVETA

z dne 17. februarja 2015

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deveti ERS) za proračunsko leto 2013

(2015/C 66/02)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kot je bil spremenjen s Sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (2),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanemu v Cotonouju (Benin), dne 23. junija 2000 in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen deveti Evropski razvojni sklad (deveti ERS), in zlasti člena 32(3) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 27. marca 2003 v zvezi z 9. Evropskim razvojnim skladom (4) in zlasti členov 96 do 103 Uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi devetega ERS na dan 31. decembra 2013 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2013 skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu (5),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 32(3) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje devetega ERS.

(2) Komisija je dejavnosti devetega ERS v proračunskem letu 2013 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti devetega ERS za proračunsko leto 2013.

V Bruslju, 17. februarja 2015 Za Svet Predsednik J. REIRS

(1) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2) UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

(3) UL L 317, 15.12.2000, str. 355.

(4) UL L 83, 1.4.2003, str. 1.

(5) UL C 398, 12.11.2014, str. 289.
(8)

Za Francijo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v programu za stabilnost za leto 2015 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2017 v skladu s priporočilom Sveta z dne 10. marca 2015 in izpolnitev srednjeročnega cilja za strukturni primanjkljaj v višini 0,4 % BDP do leta 2018 (6). Medtem ko namerava vlada spoštovati cilje glede nominalnega primanjkljaja, ki jih je določil Svet, je za obdobje 2015–2017 načrtovani fiskalni napor (7) pod priporočeno ravnjo. Vlada v programu za stabilnost za leto 2015 pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel vrhunec leta 2016 s 97 % BDP, nato pa se bo zmanjšal na 95,5 % BDP v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Francija je 10. junija 2015 predložila poročilo o sprejetih ukrepih, v katerem je nadalje predstavila ukrepe, ki jih načrtuje v obdobju 2015–2017. Komisija je po oceni poročila 1. julija 2015 izdala sporočilo, v katerem je predlagala, da naj se postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem začasno odloži. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015, ki je bila posodobljena, da se upošteva poročilo o ukrepanju, predloženo s strani Francije, naj bi pričakovani cilj glede nominalnega primanjkljaja za leto 2015 znašal 3,8 % BDP, kar je v skladu s ciljem 4 % BDP, določenim v postopku Sveta v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Vendar bo fiskalni napor, ki se pričakuje za navedeno leto, nižji od napora, ki ga je priporočil Svet. Komisija za leto 2016 ob upoštevanju dodatnih informacij iz poročila Francije o sprejetih ukrepih v posodobljeni napovedi pričakuje, da bo nominalni primanjkljaj dosegel 3,4 % BDP, kar je skladno s priporočenim ciljem. Vendar pa se pričakuje, da fiskalni napor, ki ga je priporočil Svet, ne bo dosežen. Svet je v priporočilu z dne 10. marca 2015 pozval k oceni ključnih ukrepov, načrtovanih za leti 2016 in 2017, ki pa ni bila vključena v poročilo o sprejetih ukrepih. Tudi zakon o načrtovanju javnih financ (loi de programmation des finances publiques) ni bil posodobljen v skladu s priporočilom Sveta. Strategija konsolidacije, ki jo izvaja Francija, na splošno temelji zlasti na izboljšavah cikličnih pogojev in na ohranitvi razmer z nizkimi obrestnimi merami, zato je izpostavljena tveganjem. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 ter sporočila Komisije z dne 1. julija 2015 meni, da Francija na splošno izpolnjuje določbe Pakta za stabilnost in rast. Vendar pa bi bilo treba zaradi zagotavljanja trajne odprave čezmernega primanjkljaja do določenega roka proračunsko strategijo okrepiti in podpreti z izvajanjem celovitih in ambicioznih strukturnih reform.
(11)

Na splošno so se razmere na madžarskem trgu dela v letu 2014 izboljšale, saj si je zaposlovanje v zasebnem sektorju z gospodarsko rastjo opomoglo. Še vedno ostajajo veliki izzivi glede sheme javnih del, ki je bila od leta 2011 znatno razširjena. Kaže, da je shema kot aktivna politika zaposlovanja neučinkovita in neuspešna ter bi lahko izkrivila pravilno delovanje trga dela. Če bi bila ta sredstva uporabljena drugače, bi lahko ugodneje vplivala na madžarsko gospodarstvo. Proračunski strošek sheme se je v zadnjih štirih letih štirikratno povečal, in sicer na 0,8 % BDP, pričakovati pa je tudi, da se bo med letoma 2015 in 2018 ponovno podvojil, kar preprečuje uporabo virov za bistveno izboljšanje usposabljanja in storitev, potrebnih za lažje sodelovanje na odprtem trgu dela. Obstaja tveganje, da bo velik obseg javnih del povzročil znatne učinke rigidnosti trga in trajno nadomestil sistem socialnih dodatkov za nizkokvalificirane delavce. Shema ni ustrezno usklajena z drugimi ukrepi aktivne politike zaposlovanja in udeležencev ne spodbuja dovolj k vključevanju v odprti trg dela. Stopnja uspešnega izhoda iz sheme javnih del je bila v prvi polovici leta 2014 le 13,8 %, kar nakazuje, da javna dela udeležencem ne nudijo zadostne podpore pri vključevanju v trg dela. Čeprav je shema usmerjena na dolgotrajno brezposelne in nizkokvalificirane delavce (ter brezposelne, ki živijo na območjih z omejenimi možnostmi), je imelo 47 % udeležencev v letu 2013 sekundarno ali terciarno izobrazbo. Obdobje upravičenosti do nadomestil za brezposelnost (tri mesece) se ni podaljšalo, tako da ne ustreza povprečnemu času (več kot eno leto), ki je iskalcem zaposlitve potreben, da najdejo zaposlitev. Izvedenih je bilo več programov za izboljšanje vključevanja Romov v trg dela in vzpostavljen je bil sistem za spremljanje. Uvesti bi bilo treba poenostavljene in usklajene ukrepe politike, ki bi lahko bistveno zmanjšali revščino. Kazalniki revščine kljub znamenjem trenda skromnega izboljšanja opozarjajo, da je revščina še vedno na zaskrbljujoče visoki ravni, zlasti med Romi in otroki. Še so prisotne vrzeli v ustreznosti in kritju socialne pomoči.
36.

Komisija bo izvajanje tega priporočila po državah članicah ocenila do 14. septembra 2015. V tem okviru bo Komisija ocenila vpliv priporočila na reševanje podjetij v finančnih težavah in na zagotavljanje druge priložnosti poštenim podjetnikom, medsebojnega vpliva priporočila in drugih postopkov v primeru insolventnosti na drugih področjih, kot so preizkusna doba za odpust dolga za fizične osebe, ki ne opravljajo trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti, vpliv priporočila na delovanje notranjega trga ter na mala in srednja podjetja, pa tudi na konkurenčnost gospodarstva Unije. Komisija bo tudi ocenila, ali bi bilo treba predlagati nadaljnje ukrepe za utrditev in okrepitev pristopa, izraženega v tem priporočilu.
(10)

Evropska digitalna agenda navaja sklop ustreznih ukrepov, zlasti o varstvu podatkov v Uniji, o omrežni in informacijski varnosti ter o kibernetskih napadih. „Strategija Evropske unije za kibernetsko varnost: odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor“ (10) in predlog Direktive o ukrepih za zagotavljanje visoke skupne ravni varnosti omrežij in informacij v Uniji z dne 7. februarja 2013 (11), ki ga je predložila Komisija, sta uveljavila pravne ukrepe in določila pobude za spodbujanje naložb, preglednosti in ozaveščenosti uporabnikov, ki naj bi okrepili zaščito spletnega okolja EU. Države članice bi morale v sodelovanju z stroko, Komisijo in drugimi deležniki sprejeti ustrezne ukrepe za zagotavljanje skladnega pristopa na področju varnosti in varstva osebnih podatkov.
Cilj proračunske strategije, opisane v konvergenčnem programu 2014, je odprava čezmernega primanjkljaja do leta 2016 in hkrati vrnitev na pot vzdržne gospodarske rasti. To naj bi se predvidoma doseglo s stalnim zmanjševanjem primanjkljaja s 4,9 % BDP v letu 2013 na manj kot 3 % BDP do leta 2016, kar je rok za odpravo čezmernega primanjkljaja. Konvergenčni program predvideva, da bo delež javnega dolga najvišji v letu 2014 z okoli 72 % BDP, v naslednjem letu naj bi se rahlo zmanjšal in se nato ustalil. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v konvergenčnem programu, je skozi vse programsko obdobje optimističen. Glede na scenarij iz konvergenčnega programa naj bi BDP leta 2014 stagniral, za leto 2015 pa je predvidena zmerna rast v višini 1,2 %, medtem ko naj bi se po napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 v letu 2014 znižal za 0,6 %, v letu 2015 pa povečal za 0,7 %. Številke iz proračunske napovedi v konvergenčnem programu odstopajo od standardov evropskega sistema nacionalnih in regionalnih računov (ESR), kar povzroča nedoslednost s preteklimi podatki in makroekonomskim scenarijem ter ovira ustrezno primerjavo z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2014. Poleg tega konvergenčni program ne vsebuje dovolj podrobnosti o konsolidacijskih ukrepih v letih 2015 in 2016, zlasti na strani odhodkov. Po napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 naj bi nominalni saldo v letu 2014 dosegel 3,8 % BPD, v letu 2015 pa 3,1 % BDP. Po prilagoditvi, potrebni zaradi primerljivosti teh projekcij s cilji, določenimi v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (tj. brez upoštevanja učinka prenosa pokojninskih sredstev drugega stebra), bi bila napoved Komisije glede primanjkljaja v letu 2014 4,6 % BDP, v letu 2015 pa 3,8 % BDP.

Glede na to, da je konvergenčni program prvo poročilo o ukrepih, ki so jih nacionalni organi sprejeli po sprožitvi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem 28. januarja 2014, je Komisija ocenila ukrepe, ki jih je sprejela Hrvaška, v svojem sporočilu z dne 2. junija 2014. V letu 2014 naj bi bil zlasti dosežen nominalni cilj, medtem ko se pričakuje, da bo primanjkljaj leta 2015 nekoliko višji od ciljne vrednosti. Izboljšanje strukturnega javnofinančnega salda je v letih 2014 in 2015 nekoliko manjše od zahtevanega. Čeprav je sprememba prilagojenega strukturnega salda nižja od priporočenega napora, bo po ocenah napor, merjen s povezano količino diskrecijskih ukrepov, v letih 2014 in 2015 dosežen. Za zmanjšanje negativnega vpliva na rast in povečanje vzdržnosti konsolidacije sta upravičena večji poudarek na kakovosti ukrepov in prehod na ukrepe, ki temeljijo na odhodkih. Na podlagi ocene konvergenčnega programa in napovedi Komisije, v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97, Svet meni, da je Hrvaška v skladu s priporočilom do 30. aprila 2014 sprejela učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja, vendar so potrebna še dodatna prizadevanja za upoštevanje priporočila v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2016 in zagotovitev verodostojnosti popravka.
Cilja proračunske strategije iz programa za stabilnost za leto 2014 sta na vzdržen način odpraviti čezmerni primanjkljaj najpozneje v letu 2014 in postopno doseči srednjeročni cilj strukturno uravnoteženega proračuna, ki je strožji od določenega v Paktu za stabilnost in rast. Kljub temu pa uresničevanje srednjeročnega cilja ni načrtovano. V letu 2014 načrtovana (ponovno izračunana) strukturna prilagoditev malenkost odstopa od priporočenega napora. Po načrtovanem popravku presežnega primanjkljaja se v letu 2015 načrtuje manjše odstopanje od poteka prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja. Po tem pa je načrtovano letno doseganje srednjeročnega cilja bolj ali manj v skladu z zahtevo o najmanj 0,5 % BDP. V programu za stabilnost je napovedano, da se bo vladni dolg, ki je leta 2013 znašal 73 % BDP, od leta 2014 naprej zmanjševal, kar je skladno z referenčno vrednostjo za zmanjševanje dolga. Na splošno so programski cilji večinoma v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu za stabilnost in ki ga je potrdil neodvisni organ (Nacionalni revizijski urad), je za leti 2014 in 2015 verjeten, saj so napovedi gospodarske rasti malenkostno manjše od pomladi 2014 objavljene napovedi služb Komisije za ta leta.

Vendar obstajajo tveganja za doseganje proračunskih ciljev, saj povečanje strukturnih prihodkov, načrtovano v programskem obdobju, ne temelji povsem na ukrepih, zaradi prekoračenja odhodkov pa bi lahko prišlo do višjih izplačil, kot določa proračun. Po napovedih Komisije naj bi Malta v letu 2014 vzdržno odpravila svoj presežni primanjkljaj. Istočasno je fiskalni napor v obdobju 2013–2014 po napovedi Komisije za 1,6 % BDP nižji od zahtevanega v smislu (popravljene) spremembe strukturnega salda in za 1,25 % BDP v smislu obseg ukrepov, ki so bili ocenjeni kot potrebni v času izdaje priporočila iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Glede na to, da v letu 2014 ni možnosti za odstopanja glede doseganja referenčne vrednosti za zmanjševanje dolga, obstajajo določena tveganja povezana z dolgom.
(6)

Ob upoštevanju ugotovitev znanstvenega mnenja in velikih razlik v prisotnosti toksinov T-2 in HT-2 iz leta v leto je primerno zbrati več podatkov o toksinih T-2 in HT-2 v žitih in žitnih proizvodih ter več informacij o vplivih predelave živil (npr. kuhanja) in kmetijskih dejavnikov na prisotnost toksinov T-2 in HT-2. Poleg tega je treba pridobiti več informacij o različnih dejavnikih, ki vodijo do razmeroma velikih vsebnosti toksinov T-2 in HT-2 v žitih in žitnih proizvodih, da bi bilo mogoče opredeliti ukrepe, ki jih je treba sprejeti za preprečitev oziroma zmanjšanje prisotnosti toksinov T-2 in HT-2 v žitih in žitnih proizvodih. Opraviti je treba preiskave, da bi se zbrale informacije o dejavnikih, ki vodijo do razmeroma velikih vsebnosti toksinov T-2 in HT-2 v žitih in žitnih proizvodih, ter o vplivih predelave krme in živil. Toksinov T-2 in HT-2 na podlagi razpoložljivih podatkov ni v rižu in riževih proizvodih oziroma ju je v njih zelo malo, zato je te proizvode primerno izključiti s področja uporabe tega priporočila.
(12)

Odpravljanje brezposelnosti in nizka udeležba nizkokvalificirane delovne sile na trgu ostajata ključna izziva. Zlasti je brezposelnost visoka med mladimi in nekvalificiranimi delavci. Neustrezna usposobljenost je postala še zlasti očitna med krizo, predstavlja vse večjo težavo in kaže na strukturne pomanjkljivosti v izobraževalnih politikah in politikah trga dela. Iz tega izhajajoče pomanjkanje usposobljene delovne sile še poslabšujejo visoke stopnje izseljevanja. Zato so potrebni dodatni ukrepi za izboljšanje prilagodljivosti trga dela in za spodbujanje udeležbe na trgu dela, zlasti za mlade, nekvalificirane osebe in starejše delavce. Splošen obseg ukrepov aktivne politike na trgu dela in razporeditev financiranja po posameznih ukrepih ostajata nezadostna, ukrepi so slabo ciljno usmerjeni na osebe z nizkimi kvalifikacijami in dolgotrajno brezposelne. Celovit pregled delovne zakonodaje ob sodelovanju socialnih partnerjev bi lahko odkril nepotrebne omejitve in upravne ovire, ki vplivajo na fleksibilne pogodbene dogovore, določbe glede odpuščanja in fleksibilne ureditve delovnega časa. Za zagotovitev boljšega prehoda iz izobraževalnih ustanov na trg dela, je treba oblikovati privlačnejše ureditve za vajeništvo in pripravništvo.