UREDBA (EU) 2019/472 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. marca 2019

o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže, ki se lovijo v zahodnih vodah in sosednjih vodah, ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, spremembi uredb (EU) 2016/1139 in (EU) 2018/973 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Konvencija Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982, katere pogodbenica je Unija, določa obveznost ohranjanja, vključno z ohranjanjem ali obnavljanjem populacij lovljenih vrst na ravneh, ki omogočajo največji trajnostni donos (maximum sustainable yield, MSY).

(2) Na vrhu Združenih narodov o trajnostnem razvoju, ki je potekal v New Yorku leta 2015 so se Unija in njene države članice zavezale, da bodo do leta 2020 učinkovito uredile lovljenje, odpravile prelov, nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov in škodljive ribolovne prakse ter izvedle znanstveno utemeljene načrte upravljanja, da bi v najkrajšem izvedljivem času obnovile staleže rib vsaj do ravni, ki omogočajo največji trajnostni donos, kot ga določajo njihove biološke značilnosti.

(3) Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa pravila skupne ribiške politike (SRP) v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije. SRP mora prispevati k varstvu morskega okolja, trajnostnemu upravljanju vseh komercialno izkoriščanih vrst in zlasti k doseganju dobrega okoljskega stanja do leta 2020, kot določa člen 1(1) Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4).

(4) Cilji SRP so med drugim zagotoviti, da sta ribištvo in akvakultura okoljsko dolgoročno trajnostna, da se uporablja previdnostni pristop k upravljanju ribištva in da se izvaja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva.

(5) Za dosego ciljev SRP je treba sprejeti več ohranitvenih ukrepov v kateri koli potrebni kombinaciji, na primer večletne načrte, tehnične ukrepe, določitev in dodelitev ribolovnih možnosti.

(6) V skladu s členoma 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013 morajo večletni načrti temeljiti na znanstvenih, tehničnih in ekonomskih mnenjih. Večletni načrt, vzpostavljen s to uredbo (v nadaljnjem besedilu: načrt), bi moral v skladu z navedenima določbama vsebovati cilje, merljive cilje z jasno določenimi roki, referenčne točke ohranjanja, zaščitne ukrepe in tehnične ukrepe za preprečevanje in zmanjšanje nenamernega ulova ter čim večje zmanjšanje vpliva na morsko okolje, zlasti na občutljive habitate in zaščitene vrste.

(7) Ta uredba bi morala upoštevati omejitve v zvezi z velikostjo plovil za obrtniški in obalni ribolov, ki se uporabljajo v najbolj oddaljenih regijah.

(8) „Najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje“ bi bilo treba razumeti kot javno razpoložljivo znanstveno mnenje, podprto z najnovejšimi znanstvenimi podatki in metodam, ki ga je izdal ali pregledal neodvisen znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni.

(9) Komisija bi morala pridobiti najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje za staleže, ki spadajo na področje uporabe načrta. Zato z Mednarodnim svetom za raziskovanje morja (ICES) sklepa memorandume o soglasju. Znanstveno mnenje, ki ga izda zlasti ICES ali podoben neodvisen znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni, bi moralo temeljiti na tem načrtu, v njem pa bi morali biti zlasti navedeni razponi FMSY in referenčne točke za biomaso, tj. MSY Btrigger in Blim. Te vrednosti bi morale biti navedene v ustreznem mnenju o staležih in po potrebi v vseh drugih javno razpoložljivih znanstvenih mnenjih, med drugim na primer tudi v mnenju o mešanem ribolovu, ki ga izda zlasti ICES ali podoben neodvisen znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni.

(10) Uredbe Sveta (ES) št. 811/2004 (5), (ES) št. 2166/2005 (6), (ES) št. 388/2006 (7), (ES) št. 509/2007 (8) in (ES) št. 1300/2008 (9) določajo pravila za lovljenje severnih staležev osliča, osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka, morskega lista v Biskajskem zalivu, morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu, sleda zahodno od Škotske ter trske v Kattegatu, Severnem morju zahodno od Škotske in v Irskem morju. Ti in drugi pridneni staleži se ujamejo v mešanem ribolovu. Zato je primerno vzpostaviti enotni večletni načrt, v katerem se upošteva to tehnično vzajemno vplivanje.

(11) Poleg tega bi se moral tak večletni načrt uporabljati za pridnene staleže in z njimi povezano ribištvo v zahodnih vodah, ki zajemajo severozahodne in jugozahodne vode. To so somerne ribe, bokoplute, hrustančnice in škampi (Nephrops norvegicus), ki živijo na dnu ali blizu dna vodnega stolpa.

(12) Nekateri pridneni staleži se izkoriščajo v zahodnih vodah in sosednjih vodah. Zato bi bilo treba področje uporabe določb načrta v zvezi z merljivimi cilji in zaščitnimi ukrepi za staleže, ki se izkoriščajo zlasti v zahodnih vodah, razširiti na območja zunaj zahodnih voda. Poleg tega je treba v zvezi s staleži, prisotnimi tudi v zahodnih vodah, ki se izkoriščajo zlasti zunaj teh voda, v večletnih načrtih določiti merljive cilje in zaščitne ukrepe za območja zunaj zahodnih voda, na katerih se zadevni staleži zlasti izkoriščajo, ter pri tem razširiti področje uporabe teh večletnih načrtov tudi na zahodne vode.

(13) Geografsko področje uporabe načrta bi moralo temeljiti na geografski porazdelitvi staležev, navedeni v najnovejšem znanstvenem mnenju o staležih, ki ga zagotovi ICES ali podoben neodvisen znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni. Zaradi izboljšanih znanstvenih informacij ali migracije staležev bodo morda potrebne prihodnje spremembe geografske porazdelitve staležev, določene v načrtu. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o prilagoditvi geografske porazdelitve staležev, določene v načrtu, če je v znanstvenem mnenju, ki ga zagotovi zlasti ICES ali podoben neodvisen znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni, navedeno, da se je geografska porazdelitev zadevnih staležev spremenila.

(14) Kadar staleže, ki so v skupnem interesu, izkoriščajo tudi tretje države, bi morala Unija sodelovati s temi tretjimi državami, da bi zagotovila, da se ti staleži upravljajo trajnostno v skladu s cilji Uredbe (EU) št. 1380/2013, zlasti s ciljem iz člena 2(2) navedene uredbe, in te uredbe. Če se uradni dogovor ne doseže, bi morala Unija storiti vse, da se dosežejo skupne ureditve za ribolov teh staležev, da se omogoči trajnostno upravljanje in se s tem spodbujajo enaki konkurenčni pogoji za gospodarske subjekte Unije.

(15) Cilj načrta bi moral biti prispevati k doseganju ciljev SRP, zlasti k doseganju in ohranjanju največjih trajnostnih donosov za ciljne staleže, izvajanju obveznosti iztovarjanja za pridnene staleže, za katere veljajo omejitve ulova, in k spodbujanju primernega življenjskega standarda za tiste, ki so odvisni od ribolovnih dejavnosti, pri čemer se upoštevajo priobalni ribolov in socialno-ekonomski vidiki. Z načrtom bi se moral izvajati tudi ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, da se čim bolj zmanjšajo negativni vplivi ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem. Biti bi moral skladen z okoljsko zakonodajo Unije, zlasti s ciljem, da se do leta 2020 doseže dobro okoljsko stanje (v skladu z Direktivo 2008/56/ES), ter s cilji Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) in Direktive Sveta 92/43/EGS (11). Načrt bi moral vsebovati tudi podrobnosti o izvajanju obveznosti iztovarjanja v vodah Unije v zahodnih vodah za vse staleže vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

(16) Člen 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 zahteva, da se ribolovne možnosti določijo v skladu s cilji iz člena 2(2) navedene uredbe in so skladne z merljivimi cilji, časovnimi okviri in omejitvami, določenimi v večletnih načrtih.

(17) Primerno je določiti ciljno stopnjo ribolovne umrljivosti (F), ki ustreza cilju doseganja in ohranjanja največjega trajnostnega donosa, kot razpone vrednosti, ki so skladni z doseganjem največjega trajnostnega donosa (FMSY). Ti razponi, temelječi na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, so potrebni, da se zagotovi prožnost pri upoštevanju sprememb znanstvenega mnenja, spodbudi izvajanje obveznosti iztovarjanja ter upoštevajo značilnosti mešanega ribolova. Razpone FMSY bi moral izračunati zlasti ICES, zlasti v svojem rednem mnenju glede ulova, ali podoben neodvisen znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni. Na podlagi načrta bi morali biti izračunani tako, da omogočajo zmanjšanje dolgoročnega donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom. Zgornja meja razpona bi morala biti določena, tako da možnost zmanjšanja staleža pod Blim ni večja od 5 %. Zadevna zgornja meja bi morala biti tudi v skladu s tako imenovanim svetovalnim pravilom ICES, ki določa, da je treba, kadar je drstitvena biomasa ali številčnost v slabem stanju, F zmanjšati na vrednost, ki ne presega zgornje meje, ki je enaka vrednosti FMSY, pomnoženi z drstitveno biomaso ali številčnostjo v letu, na katero se nanaša celotni dovoljeni ulov, deljeno z MSY Btrigger. ICES te predpostavke in svetovalna pravila uporablja pri pripravi znanstvenega mnenja o ribolovni umrljivosti in možnostih ulova.

(18) Za namene določitve ribolovnih možnosti bi bilo treba določiti zgornji prag običajno uporabljenih razponov FMSY, pod pogojem, da se za zadevni stalež šteje, da je v dobrem stanju, pa se lahko za določene primere uporabi zgornja meja. Ribolovne možnosti bi moralo biti možno na zgornji meji določiti le, če je na podlagi znanstvenega mnenja ali dokazov to potrebno za uresničevanje ciljev iz te uredbe pri mešanem ribolovu, ali zaradi preprečitve škode staležu, ki jo povzroča dinamika znotraj staleža ali med staleži določenih vrst, ali za omejitev vsakoletnih sprememb ribolovnih možnosti.

(19) Ustrezni svetovalni svet bi moral imeti možnost, da Komisiji priporoča pristop upravljanja, s katerim bi se omejile spremembe vsakoletnih ribolovnih možnosti za posamezen stalež iz te uredbe. Svet bi moral imeti možnost, da vsako tovrstno priporočilo upošteva pri določanju ribolovnih možnosti, pod pogojem, da so te ribolovne možnosti skladne z merljivimi cilji in zaščitnimi ukrepi v okviru načrta.

(20) Za staleže, za katere so na voljo merljivi cilji v zvezi z največjim trajnostnim donosom, in zaradi izvajanja zaščitnih ukrepov je treba določiti referenčne točke ohranjanja, izražene kot sprožilne ravni drstitvene biomase za staleže rib in sprožilne ravni številčnosti za škampa.

(21) Določiti bi bilo treba ustrezne zaščitne ukrepe za primer, da se velikost staleža zmanjša pod te ravni. Kadar je v znanstvenem mnenju navedeno, da so potrebni popravni ukrepi, bi morali zaščitni ukrepi vključevati zmanjšanje ribolovnih možnosti in posebne ohranitvene ukrepe. Te ukrepe bi bilo treba dopolniti z vsemi drugimi primernimi ukrepi, kot so ukrepi Komisije v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ali ukrepi držav članic v skladu s členom 13 navedene uredbe.

(22) Omogočiti bi bilo treba določitev celotnega dovoljenega ulova za škampa na štirih posebnih območjih upravljanja kot vsoto omejitev ulova, določenih za vsako funkcionalno enoto, in statističnih območij zunaj funkcionalnih enot na vsakem območju upravljanja. Vendar to ne bi smelo izključevati sprejetja ukrepov za zaščito posebnih funkcionalnih enot.

(23) Za uporabo regionalnega pristopa k ohranjanju in trajnostnemu izkoriščanju morskih bioloških virov je primerno, da se določi možnost sprejetja tehničnih ukrepov v zahodnih vodah v zvezi z vsemi staleži.

(24) V primeru morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu se je sistem omejitve ribolovnega napora izkazal za učinkovito orodje upravljanja, ki dopolnjuje določitev ribolovnih možnosti. Zato bi bilo treba v okviru načrta omejitev napora ohraniti.

(25) Če umrljivost zaradi rekreacijskega ribolova precej vpliva na stalež, ki se upravlja na osnovi največjega trajnostnega donosa, bi moral imeti Svet možnost določiti nediskriminacijske omejitve za rekreacijske ribiče. Pri določanju teh omejitev bi se Svet moral opirati na pregledna in objektivna merila. Države članice bi morale po potrebi sprejeti ukrepe, ki so potrebni in sorazmerni za nadzor in zbiranje podatkov za zanesljivo oceno dejanskih ravni ulova.

(26) Za izpolnjevanje obveznosti iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi moral načrt zagotoviti dodatne ukrepe upravljanja, ki se dodatno opredelijo v skladu s členom 18 navedene uredbe.

(27) Rok za predložitev skupnih priporočil držav članic, ki imajo neposreden upravljalni interes, bi bilo treba določiti v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013.

(28) V skladu s členom 10(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi bilo treba sprejeti določbe o rednem ocenjevanju ustreznosti in učinkovitosti uporabe te uredbe, ki bi ga na podlagi znanstvenega mnenja izvajala Komisija. Načrt bi bilo treba oceniti do 27. marca 2024 in nato vsakih pet let. V tem obdobju se obveznost iztovarjanja lahko izvaja v celoti ter se sprejmejo in izvajajo regionalizirani ukrepi, lahko pa se tudi pokažejo vplivi na staleže in ribolov. Poleg tega je to minimalno obdobje, ki ga zahtevajo znanstveni organi.

(29) Da se zagotovita pravočasna in sorazmerna prilagoditev tehničnemu in znanstvenemu napredku in prožnost ter omogoči oblikovanje določenih ukrepov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo ali dopolnitvijo te uredbe, kar zadeva prilagoditve glede staležev, zajetih s to uredbo po spremembah geografske porazdelitve staležev, popravne ukrepe, izvajanje obveznosti iztovarjanja in omejitve skupne kapacitete plovil zadevnih držav članic. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (12). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

(30) Za zagotovitev pravne varnosti je primerno pojasniti, da lahko ukrepi za začasno prenehanje, ki so bili sprejeti za uresničitev ciljev tega načrta, veljajo za upravičene do podpore iz Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

(31) Uporaba dinamičnega sklicevanja na razpone FMSY in referenčne točke ohranjanja zagotavlja, da ti parametri, ki so bistveni za določanje ribolovnih možnosti, ne postanejo zastareli in da lahko Svet vedno uporabi najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje. Poleg tega bi bilo treba pristop, ki zagotavlja dinamično sklicevanje na najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje, uporabiti pri upravljanju staležev v Baltskem morju. Prav tako bi bilo treba določiti, da se obveznost iztovarjanja ne uporablja za rekreacijski ribolov na območjih, ki jih zajema večletni načrt za ribolov v Baltskem morju. Zato bi bilo treba spremeniti Uredbo (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta (14).

(32) Pregledati bi bilo treba najmanjšo referenčno velikost ohranjanja za škampa v Skagerraku in Kattegatu. Prav tako bi bilo treba pojasniti, da se obveznost iztovarjanja ne uporablja za rekreacijski ribolov na območjih, ki jih zajema večletni načrt za ribolov v Severnem morju. Zato bi bilo treba spremeniti Uredbo (EU) 2018/973 Evropskega parlamenta in Sveta (15).

(33) Uredbe Sveta (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008 bi bilo treba razveljaviti.

(34) V skladu s členom 9(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 so bile pred dokončanjem načrta ustrezno ocenjene njegove možne gospodarske in socialne posledice –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1 Predmet urejanja in področje uporabe 1. Ta uredba vzpostavlja večletni načrt (v nadaljnjem besedilu: načrt) za pridnene staleže, navedene v nadaljevanju, vključno z globokomorskimi staleži, in ribištvo, ki izkorišča te staleže, v zahodnih vodah in v sosednjih vodah, kjer ti staleži segajo prek zahodnih voda: (1) črni morski meč (Aphanopus carbo) na podobmočjih ICES 1, 2, 4, 6–8, 10 in 14 ter v razdelkih 3a, 5a, 5b, 9a in 12b; (2) okroglonosi repak (Coryphaenoides rupestris) na podobmočjih ICES 6 in 7 ter v razdelku 5b; (3) brancin (Dicentrarchus labrax) v razdelkih ICES 4b, 4c, 7a, 7d–h, 8a in 8b; (4) brancin (Dicentrarchus labrax) v razdelkih ICES 6a, 7b in 7j; (5) brancin (Dicentrarchus labrax) v razdelkih ICES 8c in 9a; (6) trska (Gadus morhua) v razdelku ICES 7a; (7) trska (Gadus morhua) v razdelkih ICES 7e–k; (8) krilati romb (Lepidorhombus spp.) v razdelkih ICES 4a in 6a; (9) krilati romb (Lepidorhombus spp.) v razdelku ICES 6b; (10) krilati romb (Lepidorhombus spp.) v razdelkih ICES 7b–k, 8a, 8b in 8d; (11) krilati romb (Lepidorhombus spp.) v razdelkih ICES 8c in 9a; (12) morska spaka (Lophiidae) v razdelkih ICES 7b–k, 8a, 8b in 8d; (13) morska spaka (Lophiidae) v razdelkih ICES 8c in 9a; (14) vahnja (Melanogrammus aeglefinus) v razdelku ICES 6b; (15) vahnja (Melanogrammus aeglefinus) v razdelku ICES 7a; (16) vahnja (Melanogrammus aeglefinus) v razdelkih ICES 7b–k; (17) mol (Merlangius merlangus) v razdelkih ICES 7b, 7c in 7e–k; (18) mol (Merlangius merlangus) na podobmočju ICES 8 in v razdelku 9a; (19) oslič (Merluccius merluccius) na podobmočjih ICES 4, 6 in 7 ter v razdelkih 3a, 8a, 8b in 8d; (20) oslič (Merluccius merluccius) v razdelkih ICES 8c in 9a; (21) modri leng (Molva dypterygia) na podobmočjih ICES 6 in 7 ter v razdelku 5b; (22) škamp (Nephrops norvegicus) po funkcionalnih enotah na podobmočju ICES 6 in v razdelku 5b: — v Severnem Minchu (funkcionalna enota 11), — v Južnem Minchu (funkcionalna enota 12), — v Firth of Clyde (funkcionalna enota 13), — v razdelku 6a, zunaj funkcionalnih enot (zahodno od Škotske); (23) škamp (Nephrops norvegicus) po funkcionalnih enotah na podobmočju ICES 7: — v vzhodnem Irskem morju (funkcionalna enota 14), — v zahodnem Irskem morju (funkcionalna enota 15), — v Plitvini ježevcev (funkcionalna enota 16), — v Aranskem otočju (funkcionalna enota 17), — v Irskem morju (funkcionalna enota 19), — v Keltskem morju (funkcionalni enoti 20 in 21), — v Bristolskem kanalu (funkcionalna enota 22), — zunaj funkcionalnih enot (južno Keltsko morje, jugozahodno od Irske); (24) škamp (Nephrops norvegicus) po funkcionalnih enotah v razdelkih ICES 8a, 8b, 8d in 8e: — v severnem in osrednjem Biskajskem zalivu (funkcionalni enoti 23–24); (25) škamp (Nephrops norvegicus) po funkcionalnih enotah na podobmočjih ICES 9 in 10 ter CECAF 34.1.1: — v vzhodnih atlantskih iberskih vodah, zahodni Galiciji in na severu Portugalske (funkcionalna enota 26–27), — v vzhodnih in jugozahodnih atlantskih iberskih vodah in na jugu Portugalske (funkcionalna enota 28-29), — v vzhodnih atlantskih iberskih vodah in v Cadiškem zalivu (funkcionalna enota 30); (26) okati ribon (Pagellus bogaraveo) na podobmočju ICES 9; (27) morska plošča (Pleuronectes platessa) v razdelku ICES 7d; (28) morska plošča (Pleuronectes platessa) v razdelku ICES 7e; (29) polak (Pollachius pollachius) na podobmočjih ICES 6 in 7; (30) morski list (Solea solea) na podobmočjih ICES 5, 12 in 14 ter v razdelku 6b; (31) morski list (Solea solea) v razdelku ICES 7d; (32) morski list (Solea solea) v razdelku ICES 7e; (33) morski list (Solea solea) v razdelkih ICES 7f in 7g; (34) morski list (Solea solea) v razdelkih ICES 7h, 7j in 7k; (35) morski list (Solea solea) v razdelkih ICES 8a in 8b; (36) morski list (Solea solea) v razdelkih ICES 8c in 9a; Kadar je v znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, navedeno, da se je spremenila geografska porazdelitev staležev iz prvega pododstavka tega odstavka, lahko Komisija v skladu s členom 18 sprejme delegirane akte o spremembi te uredbe s prilagoditvijo območij, določenih v prvem pododstavku tega odstavka, da se upošteva ta sprememba. Takšne prilagoditve področij staležev ne razširijo preko voda Unije v podobmočjih ICES 4 do 10 in območjih CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0. 2. Kadar Komisija na podlagi znanstvenega mnenja meni, da je treba spremeniti seznam staležev iz prvega pododstavka odstavka 1, lahko predloži predlog za spremembo tega seznama. 3. V zvezi s sosednjimi vodami iz odstavka 1 tega člena se uporabljajo le člena 4 in 7 ter ukrepi v zvezi z ribolovnimi možnostmi iz člena 8 te uredbe. 4. Ta uredba se uporablja tudi za prilov, ulovljen v zahodnih vodah pri ribolovu staležev iz odstavka 1. Kadar pa se razponi FMSY in zaščitni ukrepi v zvezi z biomaso za navedene staleže določijo na podlagi drugih pravnih aktov Unije, ki vzpostavljajo večletne načrte, se uporabljajo navedeni razponi in zaščitni ukrepi. 5. Ta uredba določa tudi podrobnosti o izvajanju obveznosti iztovarjanja v vodah Unije v zahodnih vodah za vse staleže vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013. 6. Ta uredba določa tehnične ukrepe v skladu s členom 9, ki se uporabljajo v zahodnih vodah za kateri koli stalež.

Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se poleg opredelitev pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013, člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (16) in člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 (17) uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „zahodne vode“ pomeni severozahodne vode (na podobmočjih ICES 5 (razen razdelka 5a in le vode Unije razdelka 5b), 6 in 7) in jugozahodne vode (na podobmočjih ICES 8, 9 in 10 (vode okoli Azorov) ter na območjih CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0 (vode okoli Madeire in Kanarskih otokov)); (2) „razpon FMSY“ pomeni razpon vrednosti, določenih v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, pri katerih vse ravni ribolovne umrljivosti znotraj tega razpona dolgoročno dosegajo največji trajnostni donos (maximum sustainable yield, MSY) pri določenem ribolovnem vzorcu in v trenutnih povprečnih okoljskih razmerah, brez pomembnega vpliva na razmnoževanje zadevnega staleža. Izračunan je tako, da omogoča zmanjšanje dolgoročnega donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom. Je omejen, tako da možnost, da stalež pade pod mejno referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža (Blim), ni višja od 5 %; (3) „MSY Flower“ pomeni najnižjo vrednost v razponu FMSY; (4) „MSY Fupper“ pomeni najvišjo vrednost v razponu FMSY; (5) „vrednost FMSY point“ pomeni vrednost ocenjene ribolovne umrljivosti, ki z določenim ribolovnim vzorcem in v trenutnih povprečnih okoljskih razmerah daje dolgoročno največji donos; (6) „nižji razpon FMSY“ pomeni razpon z vrednostmi od MSY Flower do vrednosti FMSY point; (7) „višji razpon FMSY“ pomeni razpon z vrednostmi od vrednosti FMSY point do MSY Fupper; (8) „Blim“ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža, določeno v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, pod katero se lahko zmanjša sposobnost razmnoževanja; (9) „MSY Btrigger“ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža, ali v primeru škampa za številčnost, določeno v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, pod katero je treba sprejeti poseben in ustrezen ukrep upravljanja za zagotovitev, da stopnje izkoriščanja, skupaj z naravnim nihanjem omogočijo obnovitev staležev nad ravnmi, ki dolgoročno omogočajo MYS.

POGLAVJE II

CILJI

Člen 3 Cilji 1. Načrt prispeva k uresničevanju ciljev skupne ribiške politike, navedenih v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013, zlasti z uporabo previdnostnega pristopa k upravljanju ribištva, njegov namen pa je zagotoviti, da se pri izkoriščanju živih morskih bioloških virov populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo MYS. 2. Načrt s kar največjim preprečevanjem in zmanjševanjem nenamernega ulova prispeva k odpravi zavržkov in izvajanju obveznosti iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vrste, za katere veljajo omejitve ulova in za katere se uporablja ta uredba. 3. Načrt uporablja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva za zagotovitev, da se čim bolj zmanjšajo negativni vplivi ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem. Načrt mora biti skladen z okoljsko zakonodajo Unije, zlasti s ciljem, da se do leta 2020 doseže dobro okoljsko stanje, kot je določeno v členu 1(1) Direktive 2008/56/ES. 4. Namen načrta je zlasti: (a) zagotoviti, da so izpolnjeni pogoji, opisani v deskriptorju 3 iz Priloge I k Direktivi 2008/56/ES; (b) prispevati k izpolnjevanju drugih ustreznih deskriptorjev iz Priloge I k Direktivi 2008/56/ES sorazmerno z vlogo, ki jo ima ribištvo pri njihovem izpolnjevanju, in (c) prispevati k doseganju ciljev iz členov 4 in 5 Direktive 2009/147/ES ter členov 6 in 12 Direktive 92/43/EGS, zlasti da se čim bolj zmanjša negativni vpliv ribolovnih dejavnosti na ranljive habitate in zaščitene vrste. 5. Ukrepi v okviru načrta se sprejmejo v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem. Kadar ni dovolj podatkov, je treba doseči primerljivo stopnjo ohranjanja ustreznih staležev.

POGLAVJE III

MERLJIVI CILJI

Člen 4 Merljivi cilji 1. Ciljna ribolovna umrljivost v skladu z razponi FMSY, opredeljenimi v členu 2, se za staleže iz člena 1(1) doseže čim prej, a postopoma in z rastočim ritmom do leta 2020, nato pa se ohranja v razponih FMSY v skladu s tem členom. 2. Razponi FMSY na podlagi načrta se zahtevajo zlasti od ICES ali od podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni. 3. Kadar Svet v skladu s členom 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 dodeli ribolovne možnosti za stalež, te možnosti določi v okviru nižjega razpona FMSY, ki je takrat na voljo za ta stalež. 4. Ne glede na odstavka 1 in 3 se lahko ribolovne možnosti za stalež določijo na ravneh, ki so nižje od razponov FMSY. 5. Ne glede na odstavka 3 in 4 se lahko ribolovne možnosti za posamezni stalež določijo v skladu z višjim razponom FMSY, ki je takrat na voljo za ta stalež, pod pogojem, da je stalež iz člena 1(1) nad MSY Btrigger: (a) če je na podlagi znanstvenega mnenja ali dokazov to potrebno za uresničevanje ciljev iz člena 3 v primeru mešanega ribolova; (b) če je na podlagi znanstvenega mnenja ali dokazov to potrebno za preprečitev škode za stalež, ki jo povzroča dinamika znotraj staleža ali med staleži različnih vrst, ali (c) da se spremembe ribolovnih možnosti med zaporednimi leti omejijo na največ 20 %. 6. V primeru, da razponov FMSY za stalež iz člena 1(1) zaradi pomanjkanja ustreznih znanstvenih informacij ni mogoče določiti, se stalež upravlja v skladu s členom 5, dokler niso razponi FMSY na voljo v skladu z odstavkom 2 tega člena. 7. Ribolovne možnosti se v vsakem primeru določijo tako, da obstaja manj kot 5-odstotna verjetnost, da biomasa drstitvenega staleža pade pod Blim.

Člen 5 Upravljanje staležev prilova 1. Ukrepi upravljanja staležev iz člena 1(4), vključno z ribolovnimi možnostmi, kadar je to primerno, se določijo ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja in morajo biti skladni s cilji, določenimi v členu 3. 2. Staleži iz člena 1(4) se upravljajo v skladu s previdnostnim pristopom k upravljanju ribištva, kakor je opredeljeno v točki 8 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, kadar ni na voljo ustreznih znanstvenih podatkov, in v skladu s členom 3(5) te uredbe. 3. V skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se pri upravljanju mešanega ribolova v zvezi s staleži iz člena 1(4) te uredbe upoštevajo težave pri ribolovu vseh staležev hkrati z največjim trajnostnim donosom, zlasti v primerih, ko to vodi k prezgodnjemu zaprtju ribolova.

Člen 6 Omejitev sprememb ribolovnih možnosti za stalež Ustrezni svetovalni svet lahko Komisiji priporoči pristop k upravljanju, s katerim bi se omejile spremembe vsakoletnih ribolovnih možnosti za posamezen stalež iz člena 1(1). Svet lahko tovrstna priporočila upošteva pri določanju ribolovnih možnosti, če so te ribolovne možnosti skladne s členoma 4 in 8.

POGLAVJE IV

ZAŠČITNI UKREPI

Člen 7 Referenčne točke ohranjanja Na podlagi načrta se zlasti od ICES ali od neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, zahtevajo naslednje referenčne točke ohranjanja za zaščito popolne sposobnosti razmnoževanja staležev iz člena 1(1): (a) MSY Btrigger za staleže iz člena 1(1); (b) Blim za staleže iz člena 1(1).

Člen 8 Zaščitni ukrepi 1. Če znanstveno mnenje kaže, da sta v določenem letu biomasa drstitvenega staleža oziroma v primeru staležev škampa številčnost katerega koli staleža iz člena 1(1) nižji od MSY Btrigger, se sprejmejo vsi ustrezni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža ali funkcionalne enote na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Ne glede na člen 4(3) se ribolovne možnosti zlasti določijo na ravneh, skladnih z ribolovno umrljivostjo, zmanjšano na raven, ki je nižja od zgornjega razpona FMSY, ob upoštevanju zmanjšanja biomase. 2. Če znanstveno mnenje kaže, da je biomasa drstitvenega staleža katerega koli staleža iz člena 1(1) ali v primeru staležev škampa številčnost nižja od Blim, se sprejmejo dodatni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža ali funkcionalne enote na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Ti popravni ukrepi lahko ne glede na člen 4(3) vključujejo zlasti prekinitev ciljnega ribolova zadevnega staleža ali funkcionalne enote in ustrezno zmanjšanje ribolovnih možnosti. 3. Popravni ukrepi iz tega člena lahko vključujejo: (a) nujne ukrepe v skladu s členoma 12 in 13 Uredbe (EU) št. 1380/2013; (b) ukrepe v skladu s členom 9 te uredbe. 4. Ukrepi iz tega člena se izberejo v skladu z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem okoliščin, ko je biomasa drstitvenega staleža ali v primeru staležev škampa številčnost pod ravnmi iz člena 7.

POGLAVJE V

TEHNIČNI UKREPI

Člen 9 Tehnični ukrepi 1. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 18 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013 za dopolnitev te uredbe v zvezi z naslednjimi tehničnimi ukrepi: (a) specifikacije v zvezi z lastnostmi ribolovnega orodja in predpisi o njegovi uporabi za zagotovitev ali izboljšanje selektivnosti, zmanjšanje nenamernega ulova ali zmanjšanje negativnega vpliva na ekosistem; (b) specifikacije v zvezi s spremembami ribolovnega orodja ali dodatnimi napravami za zagotovitev ali izboljšanje selektivnosti, zmanjšanje nenamernega ulova ali zmanjšanje negativnega vpliva na ekosistem; (c) omejitve ali prepovedi uporabe nekaterih vrst ribolovnega orodja ter ribolovnih dejavnosti na določenih območjih ali v določenih obdobjih za zaščito drstečih se rib, rib pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja ali neciljnih vrst rib ali za zmanjšanje negativnega vpliva na ekosistem in (d) določitve najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za vsak stalež, za katerega se uporablja ta uredba, da se zaščitijo nedorasli morski organizmi. 2. Ukrepi iz odstavka 1 tega člena prispevajo k uresničevanju ciljev, določenih v členu 3.

POGLAVJE VI

RIBOLOVNE MOŽNOSTI

Člen 10 Ribolovne možnosti 1. Države članice pri dodelitvi ribolovnih možnosti, ki jih imajo na voljo v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013, upoštevajo sestavo verjetnega ulova plovil, ki izvajajo mešani ribolov. 2. Države članice lahko, potem ko o tem uradno obvestijo Komisijo, izmenjajo vse ali del ribolovnih možnosti, ki so jim bile dodeljene v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013. 3. Brez poseganja v člen 8 se lahko celotni dovoljeni ulov za stalež škampa v zahodnih vodah določi za območja upravljanja, ki ustrezajo posameznim območjem, določenim v točkah 22 do 25 prvega pododstavka člena 1(1). V teh primerih je lahko celotni dovoljeni ulov za območje upravljanja vsota omejitev ulova teh funkcionalnih enot in statističnih območij zunaj funkcionalnih enot.

Člen 11 Rekreacijski ribolov 1. Če znanstveno mnenje kaže, da ima rekreacijski ribolov velik vpliv na ribolovno umrljivost staleža iz člena 1(1), Svet lahko določi nediskriminatorne omejitve za rekreacijske ribiče. 2. Pri določanju omejitev iz odstavka 1 Svet upošteva pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska. Merila, ki se uporabijo, lahko vključujejo predvsem vpliv rekreacijskega ribolova na okolje, družbeni pomen te dejavnosti in njen prispevek h gospodarstvu obalnih območij. 3. Države članice po potrebi sprejmejo potrebne in sorazmerne ukrepe za nadzor in zbiranje podatkov za zanesljivo oceno dejanskih ravni ulova rekreacijskega ribolova.

Člen 12 Omejitev napora za morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu 1. Celotni dovoljeni ulovi za morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu (razdelek ICES 7e) se v okviru načrta dopolnijo z omejitvami ribolovnega napora. 2. Pri določanju ribolovnih možnosti, Svet letno določi največje število dni na morju za plovila v zahodnem Rokavskem prelivu, ki uporabljajo vlečne mreže z velikostjo mrežnih očes 80 mm ali več, in za plovila v zahodnem Rokavskem prelivu, ki uporabljajo mirujoče mreže z velikostjo mrežnih očes 220 mm ali manj. 3. Največje število dni na morju iz odstavka 2 se prilagodi v enakem razmerju kot prilagoditev ribolovne smrtnosti, ki ustreza spremembam celotnega dovoljenega ulova.

POGLAVJE VII

DOLOČBE, POVEZANE Z OBVEZNOSTJO IZTOVARJANJA

Člen 13 Določbe, povezane z obveznostjo iztovarjanja v vodah Unije v zahodnih vodah 1. Za vse staleže vrst v zahodnih vodah, za katere velja obveznost iztovarjanja na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 18 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013, da dopolni to uredbo z določitvijo podrobnosti te obveznosti, kot je določeno v točkah (a) do (e) člena 15(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013. 2. Obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ne velja za rekreacijski ribolov, tudi v primerih, kadar Svet določi omejitve v skladu s členom 11 te uredbe.

POGLAVJE VIII

DOSTOP DO VODA IN VIROV

Člen 14 Dovoljenja za ribolov in zgornje meje zmogljivosti 1. Za vsako območje ICES iz člena 1(1) te uredbe vsaka država članica izda dovoljenja za ribolov v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1224/2009 za plovila, ki plujejo pod njeno zastavo in opravljajo ribolovne dejavnosti na tem območju. Države članice lahko v takih dovoljenjih za ribolov tudi omejijo celotno zmogljivost takih plovil, ki uporabljajo specifično opremo. 2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 18 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013, da dopolni to uredbo z določitvijo omejitev celotne zmogljivosti ladjevja zadevnih držav članic, tako da se omogoči doseganje ciljev, določenih v členu 3 te uredbe. 3. Vsaka država članica vzpostavi in vodi seznam plovil, ki imajo dovoljenje za ribolov iz odstavka 1, ter ga z njegovo objavo na svojem uradnem spletnem mestu da na voljo Komisiji in drugim državam članicam.

POGLAVJE IX

UPRAVLJANJE STALEŽEV, KI SO V SKUPNEM INTERESU

Člen 15 Načela in cilji upravljanja staležev, ki so v skupnem interesu Unije in tretjih držav 1. Kadar staleže, ki so v skupnem interesu, izkoriščajo tudi tretje države, Unija sodeluje s temi tretjimi državami z namenom zagotoviti, da se zadevni staleži upravljajo na trajen način, ki je skladen s cilji Uredbe (EU) št. 1380/2013, zlasti člena 2(2) navedene uredbe, in te uredbe. Kadar uradni dogovor ni dosežen, si Unija na vse mogoče načine prizadeva za dosego skupnih ureditev za ribolov teh staležev, da bi omogočili trajnostno upravljanje, in s tem spodbujali enake konkurenčne pogoje za gospodarske subjekte Unije. 2. V okviru skupnega upravljanja staležev s tretjimi državami lahko Unija s tretjimi državami izmenja ribolovne možnosti v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

POGLAVJE X

REGIONALIZACIJA

Člen 16 Regionalno sodelovanje 1. Člen 18(1) do (6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se uporablja za ukrepe iz členov 9, 13 in 14(2) te uredbe. 2. Za namen odstavka 1 tega člena lahko države članice z neposrednim upravljalnim interesom v severozahodnih vodah predložijo skupna priporočila za severozahodne vode in države članice z neposrednim upravljalnim interesom v jugozahodnih vodah skupna priporočila za jugozahodne vode. Te države članice lahko skupaj predložijo tudi skupna priporočila za vse navedene vode. Ta priporočila se v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 prvič predložijo najpozneje 27. marca 2020 in nato 12 mesecev po vsaki predložitvi ocene načrta v skladu s členom 17 te uredbe. Zadevne države članice lahko taka priporočila predložijo tudi po potrebi, zlasti če se stanje katerega od staležev, za katere se uporablja ta uredba, spremeni, ali za reševanje nujnih razmer, ugotovljenih v najnovejšem znanstvenem mnenju. Skupna priporočila za ukrepe v zvezi z določenim koledarskim letom se predložijo najpozneje 1. julija prejšnjega leta. 3. Pooblastila, dodeljena na podlagi členov 9, 13 in 14(2) te uredbe, ne posegajo v pooblastila, prenesena na Komisijo na podlagi drugih določb prava Unije, vključno na podlagi Uredbe (EU) št. 1380/2013.

POGLAVJE XI

OCENA IN POSTOPKOVNE DOLOČBE

Člen 17 Ocena načrta Komisija do 27. marca 2024 in nato vsakih pet let poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o rezultatih in učinku načrta na staleže, za katere se uporablja ta uredba, in ribištvo, ki te staleže izkorišča, zlasti glede uresničevanja ciljev, določenih v členu 3.

Člen 18 Izvajanje prenosa pooblastila 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 1(1), členov 9 in 13 ter člena 14(2) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 26. marca 2019. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. 3. Prenos pooblastila iz členov 1(1), členov 9 in 13 ter člena 14(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. 5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 1(1), členov 9 in 13 ter člena 14(2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

POGLAVJE XII

PODPORA IZ EVROPSKEGA SKLADA ZA POMORSTVO IN RIBIŠTVO

Člen 19 Podpora iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo Ukrepi za začasno prenehanje, sprejeti za uresničitev ciljev načrta, se štejejo za začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti za namene točk (a) in (c) člena 33(1) Uredbe (EU) št. 508/2014.

POGLAVJE XIII

SPREMEMBE UREDB (EU) 2016/1139 IN (EU) 2018/973

Člen 20 Spremembe Uredbe (EU) 2016/1139 Uredba (EU) 2016/1139 se spremeni: (1) člen 2 se nadomesti z naslednjim: „Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013, člena 4 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in člena 2 Uredbe (ES) št. 2187/2005. Poleg teh se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) ‚pelagični staleži‘ pomeni staleže iz točk (c) do (h) člena 1(1) te uredbe in vse njihove kombinacije; (2) ‚razpon FMSY‘ pomeni razpon vrednosti, določenih v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, pri katerih vse ravni ribolovne umrljivosti znotraj navedenega razpona dolgoročno ustrezajo največjemu trajnostnemu donosu glede na ribolovni vzorec in v trenutnih povprečnih okoljskih razmerah, brez pomembnega vpliva na razmnoževanje zadevnega staleža. Izračunan je tako, da omogoča zmanjšanje dolgoročnega donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom. Je omejen, tako da možnost, da stalež pade pod mejno referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža (Blim), ni višja od 5 %; (3) ‚MSY Flower‘ pomeni najnižjo vrednost v razponu FMSY; (4) ‚MSY Fupper‘ pomeni najvišjo vrednost v razponu FMSY; (5) ‚vrednost FMSY point‘ pomeni vrednost ocenjene ribolovne umrljivosti, ki z določenim ribolovnim vzorcem in v trenutnih okoljskih razmerah daje dolgoročno največji donos; (6) ‚nižji razpon FMSY‘ pomeni razpon z vrednostmi od MSY Flower do vrednosti FMSY point; (7) ‚višji razpon FMSY‘ pomeni razpon z vrednostmi od vrednosti FMSY point do MSY Fupper; (8) ‚Blim‘ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža, določeno v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, pod katero se lahko zmanjša sposobnost razmnoževanja; (9) ‚MSY Btrigger‘ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža, določeno v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni, pod katero je treba sprejeti poseben in ustrezen ukrep upravljanja za zagotovitev, da stopnje izkoriščanja, skupaj z naravnim nihanjem omogočijo obnovitev staležev nad ravnmi, ki dolgoročno omogočajo največji trajnostni donos; (10) ‚zadevne države članice‘ pomeni države članice z neposrednim upravljalnim interesom, in sicer: Danska, Nemčija, Estonija, Latvija, Litva, Poljska, Finska in Švedska.“; (2) člen 4 se nadomesti z naslednjim: „Člen 4 Merljivi cilji 1. Ciljna ribolovna umrljivost v skladu z razponi FMSY, opredeljenimi v členu 2, se za staleže iz člena 1(1) doseže čim prej, a postopoma in z rastočim ritmom do leta 2020, nato pa se ohranja v razponih FMSY v skladu s tem členom. 2. Razponi FMSY na podlagi načrta se zahtevajo zlasti od ICES ali od podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni. 3. Kadar Svet v skladu s členom 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 dodeli ribolovne možnosti za stalež, te možnosti določi v okviru nižjega razpona FMSY, ki je takrat na voljo za ta stalež. 4. Ne glede na odstavka 1 in 3 se lahko ribolovne možnosti določijo na ravneh, ki so nižje od razponov FMSY. 5. Ne glede na odstavka 3 in 4 se lahko ribolovne možnosti za posamezni stalež določijo v skladu z višjim razponom FMSY, ki je takrat na voljo za ta stalež, pod pogojem, da je stalež iz člena 1(1) nad MSY Btrigger: (a) če je na podlagi znanstvenega mnenja ali dokazov to potrebno za uresničevanje ciljev, določenih v členu 3 v primeru mešanega ribolova; (b) če je na podlagi znanstvenega mnenja ali dokazov to potrebno za preprečitev škode za stalež, ki jo povzroča dinamika znotraj staleža ali med staleži različnih vrst, ali (c) da se spremembe ribolovnih možnosti med zaporednimi leti omejijo na največ 20 %. 6. Ribolovne možnosti se v vsakem primeru določijo tako, da obstaja manj kot 5-odstotna verjetnost, da biomasa drstitvenega staleža pade pod Blim.“; (3) v poglavju III se za členom 4 vstavi naslednji člen: „Člen 4a Referenčne točke ohranjanja Na podlagi načrta se zlasti od ICES ali od neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni zahtevajo naslednje referenčne točke ohranjanja za zaščito popolne sposobnosti razmnoževanja staležev iz člena 1(1): (a) MSY Btrigger za staleže iz člena 1(1); (b) Blim za staleže iz člena 1(1).“ (4) člen 5 se nadomesti z naslednjim: „Člen 5 Zaščitni ukrepi 1. Če znanstveno mnenje kaže, da je v določenem letu drstitvena biomasa katerega koli staleža iz člena 1(1) nižja od MSY Btrigger, se sprejmejo vsi ustrezni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Ne glede na člen 4(3) se ribolovne možnosti zlasti določijo na ravneh, skladnih z ribolovno umrljivostjo, zmanjšano na raven, ki je nižja od zgornjega razpona FMSY, ob upoštevanju zmanjšanja biomase. 2. Če znanstveno mnenje kaže, da je biomasa drstitvenega staleža katerega koli staleža iz člena 1(1) nižja od Blim, se sprejmejo dodatni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Ti popravni ukrepi lahko ne glede na člen 4(3) vključujejo zlasti prekinitev ciljnega ribolova zadevnega staleža in ustrezno zmanjšanje ribolovnih možnosti. 3. Popravni ukrepi iz tega člena lahko vključujejo: (a) nujne ukrepe v skladu s členoma 12 in 13 Uredbe (EU) št. 1380/2013; (b) ukrepe v skladu s členoma 7 in 8 te uredbe. 4. Ukrepi iz tega člena se izberejo v skladu z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem okoliščin, ko je biomasa drstitvenega staleža pod ravnmi iz člena 4a.“; (5) v členu 7 se doda naslednji odstavek: „3. Obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ne velja za rekreacijski ribolov, tudi v primerih, kadar Svet določi omejitve za rekreacijske ribiče.“; (6) prilogi I in II se črtata.

Člen 21 Spremembe Uredbe (EU) 2018/973 Uredba (EU) 2018/973 se spremeni: (1) v členu 9 se doda naslednji odstavek: „3. Z odstopanjem od Priloge XII k Uredbi (ES) št. 850/98 je najmanjša referenčna velikost ohranjanja za škampa (Nephrops norvegicus) v razdelku ICES 3a določena na 105 mm. Ta odstavek se uporablja do datuma, ko se preneha uporabljati Priloga XII k Uredbi (ES) št. 850/98.“; (2) člen 11 se nadomesti z naslednjim: „Člen 11 Določbe, povezane z obveznostjo iztovarjanja v vodah Unije v Severnem morju 1. Za vse staleže vrst v Severnem morju, za katere velja obveznost iztovarjanja na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013, da dopolni to uredbo z določitvijo podrobnosti te obveznosti, kot je določeno v točkah (a) do (e) člena 15(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013. 2. Obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ne velja za rekreacijski ribolov, tudi v primerih, kadar Svet določi omejitve za rekreacijski ribolov v skladu s členom 4 te uredbe.“.

POGLAVJE XIV

KONČNE DOLOČBE

Člen 22 Razveljavitev 1. Naslednje uredbe se razveljavijo: (a) Uredba (ES) št. 811/2004; (b) Uredba (ES) št. 2166/2005; (c) Uredba (ES) št. 388/2006; (d) Uredba (ES) št. 509/2007; (e) Uredba (ES) št. 1300/2008. 2. Sklicevanje na razveljavljene uredbe se šteje kot sklicevanje na to uredbo.

Člen 23 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 19. marca 2019 Za Evropski parlament Predsednik A. TAJANI Za Svet Predsednik G. CIAMBA

(1) UL C 440, 6.12.2018, str. 171.

(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 5. marca 2019.

(3) Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

(4) Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

(5) Uredba Sveta (ES) št. 811/2004 z dne 21. aprila 2004 o določitvi ukrepov za obnovitev staleža severnega osliča (UL L 150, 30.4.2004, str. 1).

(6) Uredba Sveta (ES) št. 2166/2005 z dne 20. decembra 2005 o določitvi ukrepov za obnovitev staležev južnega osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka ter o spremembi Uredbe (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (UL L 345, 28.12.2005, str. 5).

(7) Uredba Sveta (ES) št. 388/2006 z dne 23. februarja 2006 o določitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v Biskajskem zalivu (UL L 65, 7.3.2006, str. 1).

(8) Uredba Sveta (ES) št. 509/2007 z dne 7. maja 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu (UL L 122, 11.5.2007, str. 7).

(9) Uredba Sveta (ES) št. 1300/2008 z dne 18. decembra 2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, in ribištvo, ki izkorišča navedeni stalež (UL L 344, 20.12.2008, str. 6).

(10) Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

(11) Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

(12) UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(13) Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).

(14) Uredba (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju ter za ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007 (UL L 191, 15.7.2016, str. 1).

(15) Uredba (EU) 2018/973 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2018 o vzpostavitvi večletnega načrta za pridnene staleže v Severnem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, določitvi podrobnosti izvajanja obveznosti iztovarjanja v Severnem morju ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 676/2007 in (ES) št. 1342/2008 (UL L 179, 16.7.2018, str. 1).

(16) Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

(17) Uredba Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (UL L 125, 27.4.1998, str. 1).