SL Uradni list Evropske unije L 352/18

SKLEP (EU) 2016/2371 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. decembra 2016

o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Odnosi med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Unija) in Hašemitsko kraljevino Jordanijo (v nadaljnjem besedilu: Jordanija) se razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP). Jordanija je 24. novembra 1997 podpisala pridružitveni sporazum (2) z Unijo, ki je začel veljati 1. maja 2002. Na podlagi navedenega sporazuma sta Unija in Jordanija v 12-letnem prehodnem obdobju postopoma vzpostavili območje proste trgovine. Poleg tega je začel leta 2007 veljati sporazum o nadaljnji liberalizaciji kmetijskih proizvodov (3). Leta 2010 sta se EU in Jordanija dogovorili o partnerstvu „naprednega statusa“, ki razširja področje sodelovanja. Protokol o mehanizmu za reševanje sporov v trgovinskih odnosih med EU in Jordanijo, ki je bil parafiran decembra 2009, je začel veljati 1. julija 2011. Dvostranski politični dialog in gospodarsko sodelovanje se nadalje razvijata v okviru pridružitvenega sporazuma in enotnega okvira podpore, sprejetega za obdobje 2014–2017.

(2) Jordanija je od leta 2011 začela več političnih reform za okrepitev parlamentarne demokracije in pravne države. Ustanovila je ustavno sodišče in neodvisno volilno komisijo, jordanski parlament pa je sprejel več pomembnih zakonov, vključno z zakonom o volitvah, zakonom o političnih strankah ter zakoni o decentralizaciji in občinah.

(3) Gospodarstvo Jordanije je utrpelo veliko škodo zaradi stalnih nemirov v regiji, zlasti v sosednjem Iraku in Siriji. Skupaj s slabšim svetovnim okoljem so ti regionalni nemiri izredno negativno vplivali na zunanje prihodke in izčrpali javne finance. Jordanija se spopada z negativnim vplivom na turizem in tuje neposredne naložbe, zaprtimi trgovskimi potmi in motnjami dobave zemeljskega plina iz Egipta. Poleg tega na jordansko gospodarstvo vpliva tudi velik pritok sirskih beguncev, ki povečuje pritisk na njen fiskalni položaj, javne storitve in infrastrukturo.

(4) Po izbruhu konfliktov v Siriji leta 2011 je Unija izrazila nedvoumno zavezo, da bo podpirala Jordanijo pri odpravljanju gospodarskih in socialnih posledic sirske krize, zlasti zaradi prisotnosti velikega števila sirskih beguncev na njenem ozemlju. Povečala je finančno podporo Jordaniji ter okrepila sodelovanje na mnogih področjih, vključno s civilno družbo, volilnim sistemom, varnostjo, regionalnim razvojem ter socialnimi in gospodarskimi reformami. Poleg tega je Unija Jordaniji ponudila možnost sklenitve sporazuma o poglobljenem in razširjenem območju proste trgovine.

(5) V teh težkih gospodarskih in finančnih razmerah so se jordanski organi in Mednarodni denarni sklad (MDS) avgusta 2012 dogovorili o prvem programu za gospodarsko prilagoditev, ki je bil podprt s triletnim aranžmajem „stand-by“ v višini 2 000 milijonov USD. Ta program je bil avgusta 2015 uspešno zaključen. Jordanija je v okviru tega programa zelo napredovala pri fiskalni konsolidaciji, h kateri je prispevalo tudi znižanje cen nafte, in številnih strukturnih reformah.

(6) Decembra 2012 je Jordanija zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč Unije. Na tej podlagi je bil decembra 2013 (4) sprejet sklep o zagotavljanju makrofinančne pomoči v višini 180 milijonov EUR v obliki posojil (MFA-I). Memorandum o soglasju, ki določa pogoje politike v zvezi z MFA-I, je začel veljati 18. marca 2014. Po izvedbi dogovorjenih strateških ukrepov je bila prva tranša MFA-I izplačana 10. februarja 2015, druga pa 15. oktobra 2015.

(7) Od začetka sirske krize je Unija Jordaniji namenila skoraj 1 130 milijonov EUR. Poleg 180 milijonov EUR iz prvega ukrepa makrofinančne pomoči ta znesek vključuje 500 milijonov EUR v obliki rednega programiranega dvostranskega sodelovanja za Jordanijo, financiranega v okviru evropskega instrumenta sosedstva, približno 250 milijonov EUR iz proračuna za humanitarno pomoč in več kot 30 milijonov EUR iz instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru. Poleg tega je Evropska investicijska banka od leta 2011 dala na voljo posojila v višini 264 milijonov EUR.

(8) Okrepitev sirske krize leta 2015 je Jordanijo močno prizadela zaradi učinkov na trgovino, turizem in zaupanje vlagateljev. Jordanijo je prizadelo tudi zmanjšanje finančne podpore držav Sveta za sodelovanje v Zalivu zaradi znižanja cen nafte. Zato se je gospodarska rast ponovno upočasnila, brezposelnost se je povečala in pojavile so se nove fiskalne potrebe in potrebe po zunanjem financiranju.

(9) V teh težavnih razmerah je Unija ponovno poudarila svojo zavezanost podpori Jordanije pri njenem procesu reform in spopadanja z gospodarskimi in socialnimi izzivi. To zavezo je zlasti izrazila na konferenci „Podpora Siriji in regiji“, ki je potekala 4. februarja 2016 v Londonu, kjer je državam, ki jih je begunska kriza najbolj prizadela, vključno z Jordanijo, Unija obljubila finančno podporo v višini 2 390 milijonov EUR v obdobju 2016–2017. Politična in gospodarska podpora Unije jordanskemu procesu reform je skladna s politiko Unije do regije južnega Sredozemlja, kakor je določena v okviru ESP.

(10) Po poslabšanju gospodarskega in finančnega položaja Jordanije sta MDS in Jordanija prav tako začela razgovore o nasledstveni ureditvi, ki bi lahko imela obliko instrumenta za povečanje financiranja (v nadaljnjem besedilu: program MDS), obsegala pa bi verjetno obdobje treh let z začetkom v drugi polovici leta 2016. Namen novega programa MDS bi bilo zmanjšanje kratkoročnih plačilnobilančnih težav Jordanije in spodbujanje izvajanja odločnih prilagoditvenih ukrepov.

(11) Jordanija je marca 2016 zaradi slabšanja gospodarskega stanja in obetov Unijo zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč.

(12) Ker je Jordanija država, ki jo zajema ESP, bi se morala šteti za upravičenko do makrofinančne pomoči Unije.

(13) Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne podpore, namenjene takojšnjim potrebam upravičenke po zunanjem financiranju, in bi morala podpreti izvajanje strateškega programa, ki vsebuje takojšnje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, oblikovane za kratkoročno izboljšanje plačilnobilančnega položaja.

(14) Ker je v plačilni bilanci Jordanije še vedno znatna vrzel v zunanjem financiranju, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, je makrofinančna pomoč Unije Jordaniji v trenutnih izjemnih okoliščinah ustrezen odziv na prošnjo Jordanije za podporo gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Makrofinančna pomoč Unije bi z dopolnitvijo sredstev iz finančnega aranžmaja MDS podprla gospodarsko stabilizacijo in program strukturnih reform Jordanije.

(15) Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena za podporo ponovni vzpostavitve vzdržnega stanja v zunanjem financiranju Jordanije, s čimer bi se podprl njen gospodarski in družbeni razvoj.

(16) Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Jordanije po zunanjem financiranju in upošteva zmožnost države, da se financira z lastnimi sredstvi, zlasti z mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in finančna sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, drugi instrumenti Unije za zunanje financiranje, ki se že uporabljajo v Jordaniji, in dodana vrednost celotne vključenosti Unije.

(17) Komisija bi morala zagotoviti pravno in vsebinsko skladnost makrofinančne pomoči Unije s ključnimi načeli in cilji na različnih področjih zunanjega delovanja, z ukrepi, sprejetimi v zvezi z navedenimi področji, ter drugimi ustreznimi politikami Unije.

(18) Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Jordanije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevale in zagotavljale doslednost zunanje politike Unije.

(19) Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Jordanije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, kakor tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih.

(20) Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Jordanija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi morali posebni cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ v Jordaniji ter spodbujati strukturne reforme, katerih cilj je podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanje novih delovnih mest in fiskalna konsolidacija. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje bi morali redno spremljati izpolnjevanje predpogojev in doseganje navedenih ciljev.

(21) Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, bi morala Jordanija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje in boj proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nepravilnostim, povezanim s pomočjo. Poleg tega bi bilo treba sprejeti določbe, na podlagi katerih bi Komisija izvajala nadzor, Računsko sodišče pa revizije.

(22) Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta kot proračunskega organa.

(23) Zneski rezervacij, potrebnih za makrofinančno pomoč, bi morali biti skladni s proračunskimi sredstvi, odobrenimi v večletnem finančnem okviru.

(24) Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi se Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovila možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju morala Komisija redno obveščati o razvoju dogodkov v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente.

(25) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

(26) Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih z jordanskimi organi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z navedeno uredbo bi se moral praviloma uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju potencialno pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za posle, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Jordaniji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje oziroma zamrznitev ali ukinitev pomoči uporabljati postopek pregleda –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1. Unija da Jordaniji na voljo makrofinančno pomoč v višini največ 200 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije), da bi podprla gospodarsko stabilizacijo in obsežen načrt reform Jordanije. Pomoč prispeva k pokritju plačilnobilančnih potreb Jordanije, kot so opredeljene v programu MDS.

2. Celotni znesek makrofinančne pomoči Unije se Jordaniji zagotovi v obliki posojil. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v imenu Unije najame posojila na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah in nato izposojena sredstva posodi naprej Jordaniji. Zapadlost posojil v povprečju ne sme presegati 15 let.

3. Sprostitev makrofinančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori, sklenjenimi med MDS in Jordanijo, ter v skladu z glavnimi načeli in cilji gospodarskih reform, določenih v pridružitvenemu sporazumu med EU in Jordanijo, enotnem okviru podpore za obdobje 2014–2017 ter prihodnjih prednostnih nalogah partnerstva. Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije, tudi o izplačilih, in jima pravočasno predloži ustrezne dokumente.

4. Makrofinančna pomoč Unije se da na voljo za obdobje dveh let in pol z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 3(1).

5. Če se finančne potrebe Jordanije v obdobju izplačevanja makrofinančne pomoči Unije znatno zmanjšajo v primerjavi z začetnimi napovedmi, Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) zmanjša znesek pomoči oziroma pomoč prekine ali ukine.

Člen 2

1. Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije je, da Jordanija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic.

2. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje spremljata izpolnjevanje predpogoja iz odstavka 1 v celotnem obdobju izvajanja makrofinančne pomoči Unije.

3. Odstavka 1 in 2 tega člena se uporabljata v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU (6).

Člen 3

1. Komisija se v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) z jordanskimi organi dogovori o jasno opredeljenih pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih, osredotočenih na strukturne reforme in zdrave javne finance, ki naj veljajo za makrofinančno pomoč Unije in se določijo v memorandumu o soglasju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju), ki vključuje časovni okvir za izpolnjevanje teh pogojev. Pogoji gospodarske politike in finančni pogoji, določeni v memorandumu o soglasju, so skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3), vključno s programi makroekonomskega prilagajanja in strukturnih reform, ki jih izvaja Jordanija ob podpori MDS.

2. Namen pogojev iz odstavka 1 je zlasti povečanje učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti sistemov za upravljanje javnih financ v Jordaniji, vključno v zvezi z uporabo makrofinančne pomoči Unije. Pri oblikovanju strateških ukrepov se ustrezno upošteva tudi napredek v zvezi z vzajemnim odpiranjem trgov, razvojem pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter drugimi prednostnimi nalogami v okviru zunanje politike Unije. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev.

3. Podrobni finančni pogoji makrofinančne pomoči Unije se določijo v sporazumu o posojilu, ki ga skleneta Komisija in jordanski organi.

4. Komisija redno preverja, ali so pogoji iz člena 4(3) še vedno izpolnjeni, vključno, ali so gospodarske politike Jordanije v skladu s cilji makrofinančne pomoči Unije. Pri tem Komisija tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter po potrebi z Evropskim parlamentom in Svetom.

Člen 4

1. Ob upoštevanju pogojev iz odstavka 3 da Komisija makrofinančno pomoč Unije na voljo v dveh posojilnih obrokih. Višina posameznega obroka se določi v memorandumu o soglasju.

2. Za zneske makrofinančne pomoči Unije se po potrebi oblikujejo rezervacije Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (7).

3. Komisija sklene, da bo izplačala obroke, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) predpogoj iz člena 2;

(b) trajno zadovoljivi rezultati pri izvajanju strateškega programa, ki vsebuje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, podprte z nepreventivnim kreditnim aranžmajem z MDS, ter

(c) zadovoljivo izvajanje gospodarske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju.

Drugi obrok se načeloma ne izplača prej kot v treh mesecih po izplačilu prvega obroka.

4. Kadar pogoji iz prvega pododstavka odstavka 3 niso izpolnjeni, Komisija začasno prekine ali ukine izplačilo makrofinančne pomoči Unije. V teh primerih obvesti Evropski parlament in Svet o razlogih za to prekinitev ali ukinitev.

5. Makrofinančna pomoč Unije se izplača Centralni banki Jordanije. Ob upoštevanju določb, ki se dogovorijo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije prenesejo jordanskemu ministrstvu za finance kot končnemu upravičencu.

Člen 5

1. Najemanje in dajanje posojil v povezavi z makrofinančno pomočjo Unije se izvedeta v eurih z istim datumom valute, pri čemer Unija ni vključena v spremembe zapadlosti in ni izpostavljena tečajnemu ali obrestnemu tveganju ali kakršnemu koli drugemu poslovnemu tveganju.

2. Kadar okoliščine to dovoljujejo in če Jordanija za to zaprosi, lahko Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da se v posojilne pogoje vključi klavzulo o predčasnem odplačilu, pri čemer se ustrezajoča klavzula vključi tudi v pogoje poslov najemanja posojil.

3. Kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojila in če Jordanija za to zaprosi, se lahko Komisija odloči za refinanciranje vseh ali dela prvotno najetih posojil ali prestrukturiranje ustreznih finančnih pogojev. Posli refinanciranja ali prestrukturiranja se izvedejo v skladu z odstavkoma 1 in 4 ter ne učinkujejo na podaljšanje zapadlosti zadevnega posojila ali povečanje zneska neodplačanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.

4. Vse stroške, ki jih ima Unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Jordanija.

5. Komisija Evropski parlament in Svet obvešča o dogajanjih v zvezi s posli iz odstavkov 2 in 3.

Člen 6

1. Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (8) in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 (9).

2. Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v okviru neposrednega upravljanja.

3. Sporazum o posojilu iz člena 3(3) vsebuje določbe o:

(a) zagotovitvi, da Jordanija redno preverja, ali se je financiranje iz proračuna Unije uporabljalo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi uporabi pravna sredstva za izterjavo vseh nepravilno porabljenih sredstev, zagotovljenih na podlagi tega sklepa;

(b) zagotovitvi zaščite finančnih interesov Unije, zlasti določitvi posebnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nepravilnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije ter za boj proti navedenim pojavom, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (10), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (11) ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12);

(c) izrecni pooblastitvi Komisije, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam, ali njenih predstavnikov, da izvajajo preglede, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem;

(d) izrecni pooblastitvi Komisije in Računskega sodišča, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene; in

(e) zagotovitvi, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila, kadar se ugotovi, da je Jordanija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v goljufijo ali korupcijo ali katero koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije.

4. Pred izvedbo makrofinančne pomoči Unije Komisija z operativnimi ocenami presodi ustreznost finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole Jordanije, ki so pomembni za pomoč.

Člen 7

1. Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 8

1. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija predloži poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, vključno z oceno tega izvajanja. V tem poročilu se:

(a) preuči napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije;

(b) ocenijo gospodarske razmere in obeti za Jordanijo ter napredek, dosežen pri izvajanju strateških ukrepov iz člena 3(1);

(c) navede povezava med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočimi gospodarskimi in fiskalnimi rezultati Jordanije ter odločitvami Komisije o izplačilu obrokov makrofinančne pomoči Unije.

2. Komisija najpozneje dve leti po koncu obdobja iz člena 1(4) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o naknadni oceni, v katerem ovrednoti rezultate in učinkovitost zaključenih ukrepov makrofinančne pomoči Unije ter navede, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči.

Člen 9

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 14. decembra 2016 Za Evropski parlament Predsednik M. SCHULZ Za Svet Predsednik I. KORČOK

(1) Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2016 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 8. decembra 2016.

(2) Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi (UL L 129, 15.5.2002, str. 3).

(3) Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzajemnih ukrepih liberalizacije in spremembi Pridružitvenega sporazuma ter nadomestitvi prilog I, II, III in IV in protokolov št. 1 in 2 k navedenemu Sporazumu (UL L 41, 13.2.2006, str. 3).

(4) Sklep št. 1351/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o zagotavljanju makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji (UL L 341, 18.12.2013, str. 4).

(5) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(6) Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

(7) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (UL L 145, 10.6.2009, str. 10).

(8) Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

(9) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

(10) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

(11) Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

(12) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).