SL Uradni list Evropske unije L 336/1

UREDBA (ES) št. 1445/2007 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. decembra 2007

o uvedbi skupnih pravil za zagotavljanje osnovnih informacij o paritetah kupne moči ter za njihov izračun in diseminacijo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Za zagotovitev neposredne primerjave bruto domačega proizvoda (BDP) v smislu obsega med državami članicami mora Skupnost nujno poznati paritete kupne moči (v nadaljevanju „PKM“), ki odpravljajo razlike v ravneh cen med državami članicami.

(2) PKM Skupnosti morajo biti izračunane na osnovi usklajene metodologije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (3), ki določa okvir za pripravo nacionalnih računov v državah članicah.

(3) Države članice se spodbuja k zbiranju podatkov za regionalne PKM.

(4) Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (4) določa, da so do dodelitve sredstev iz strukturnih skladov v okviru cilja konvergence upravičene regije, ki ustrezajo stopnji 2 skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot v smislu Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (5). BDP na prebivalca teh regij, merjen v PKM in izračunan na podlagi podatkov Skupnosti za obdobje 2000–2002, znaša manj kakor 75 % povprečja BDP EU-25 za isto referenčno obdobje. Če ni regionalnih PKM, bi morale služiti nacionalne PKM za oblikovanje seznama regij, ki bi lahko bile upravičene do podpore iz strukturnih skladov. Nacionalni PKM se lahko uporabijo tudi za določitev zneska sredstev, ki se dodelijo posamezni regiji.

(5) Uredba (ES) št. 1083/2006 določa, da so do dodelitve sredstev iz Kohezijskega sklada upravičene države članice, katerih bruto nacionalni dohodek (BND) na prebivalca, merjen v PKM in izračunan na podlagi podatkov Skupnosti za obdobje 2001–2003, znaša manj kakor 90 % povprečja BND EU-25 in ki imajo program za izpolnitev pogojev gospodarske konvergence iz člena 104 Pogodbe.

(6) Člen 1 Priloge XI Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti, določenih v Uredbi (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (6), v nadaljevanju „Kadrovski predpisi“, določa, da Komisija (Eurostat) za pregled iz člena 65(1) Kadrovskih predpisov vsako leto pred koncem oktobra pripravi poročilo o spremembah stroškov življenja v Bruslju, gospodarskih paritetah med Brusljem in nekaterimi kraji v državah članicah ter spremembah kupne moči plač v nacionalnih javnih upravah centralne oblasti.

(7) Komisija (Eurostat) že zbira prostovoljno vsako leto osnovne informacije o PKM držav članic. To zbiranje je v državah članicah postalo ustaljena praksa. Vendar je potreben pravni okvir za trajno razvijanje, izračunavanje in razširjanje PKM.

(8) Še naprej bi bilo treba redno zagotavljati predhodne rezultate, kot je bilo v navadi do zdaj, da bodo na voljo najnovejši možni podatki.

(9) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7).

(10) Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila, da posodobi opredelitve, prilagodi osnovne postavke v Prilogi II in opredeli seznam kvalitativnih meril. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, z dodajanjem novih nebistvenih določb, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

(11) Ker cilja te uredbe, in sicer oblikovanja skupnih pravil za zagotavljanje osnovnih informacij o PKM ter za njihov izračun in razširjanje, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, in ker ta cilj laže doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvira, ki je potreben za dosego tega cilja.

(12) Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za statistični program, ustanovljenim s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (8), v skladu s členom 3 navedenega sklepa –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Cilj

Cilj te uredbe je vzpostavitev skupnih pravil za zagotavljanje osnovnih informacij o PKM ter za njihov izračun in razširjanje.

Člen 2

Področje uporabe

1. Osnovne informacije, ki jih je treba zagotoviti, so podatki, potrebni za izračun in zagotovitev kakovosti PKM.

Navedene osnovne informacije vključujejo cene, izdatkovne uteži BDP in druge podatke iz Priloge I.

Podatki se zbirajo najmanj tako pogosto, kakor je predvideno v Prilogi I. Pogostejše zbiranje podatkov se izvede le v izjemnih in upravičenih okoliščinah.

2. PKM se izračunajo na podlagi nacionalnih letnih povprečnih cen blaga in storitev z uporabo osnovnih informacij glede na ekonomsko ozemlje držav članic, kakor je predvideno z Evropskim sistemom nacionalnih in regionalnih računov (v nadaljevanju „ESR 95“).

3. PKM se izračunajo po osnovnih kategorijah, kakor so navedene v Prilogi II, v skladu z ustreznimi klasifikacijami, opredeljenimi v Uredbi (ES) št. 2223/96.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „Paritete kupne moči“ („PKM“) pomeni prostorske deflatorje in pretvornike valut, ki odpravljajo učinke razlik v cenah med državami članicami in tako omogočajo primerjavo komponent BDP glede na obseg in primerjavo cen.

(b) „Standard kupne moči“ („SKM“) pomeni umetno skupno referenčno enoto valute, ki se v Evropski uniji uporablja za izražanje obsega gospodarskih agregatov za namen prostorske primerjave tako, da se odpravijo razlike v ravneh cen med državami članicami.

(c) „Cene“ pomeni kupčeve cene, ki jih plača končni potrošnik.

(d) „Izdatkovne uteži“ pomeni deleže komponent izdatkov BDP v tekočih cenah.

(e) „Osnovna kategorija“ pomeni najnižjo stopnjo agregacije dobrin pri razčlenitvi BDP, za katere se izračunajo paritete.

(f) „Dobrine“ pomeni blago ali storitve, natančno opredeljene za uporabo pri opazovanju cen.

(g) „Dejanske in pripisane najemnine“ imajo pomen, opredeljen v Uredbi Komisije (ES) 1722/2005 (9).

(h) „Sredstva za zaposlene“ imajo pomen, opredeljen v Uredbi Sveta (ES) št. 2223/96.

(i) „Časovni prilagoditveni faktorji“ pomeni faktorje, ki se uporabljajo za prilagoditev povprečnih cen, pridobljenih v času raziskovanja, letnim povprečnim cenam.

(j) „Prostorski prilagoditveni faktorji“ pomeni faktorje, ki se uporabljajo za prilagoditev povprečnih cen, pridobljenih iz ene ali več lokacij znotraj ekonomskega ozemlja države članice, nacionalnim povprečnim cenam.

(k) „Reprezentativne dobrine“ pomeni dobrine, ki spadajo ali se štejejo, da spadajo, glede na relativne skupne izdatke znotraj osnovne kategorije, med najpomembnejše dobrine, kupljene na nacionalnih trgih.

(l) „Indikatorji reprezentativnosti“ pomeni označevalce ali druge indikatorje, ki opredeljujejo dobrine, ki so jih države članice izbrale kot reprezentativne.

(m) „Enaka reprezentativnost“ pomeni zahtevano lastnost sestave seznama dobrin za osnovno kategorijo, ki omogoča, da lahko vsaka država članica zagotovi cene takšnega števila reprezentativnih izdelkov, ki ustreza heterogenosti izdelkov in cen, zajetih z osnovno kategorijo, in izdatkom za osnovno kategorijo.

(n) „Tranzitiven“ pomeni lastnost, da neposredna primerjava med katerima koli dvema državama članicama vodi k istemu rezultatu kot posredna primerjava prek katere koli druge države članice.

(o) „Napaka“ pomeni uporabo nepravilnih osnovnih informacij ali neustrezno uporabo postopka izračuna.

(p) „Referenčno leto“ pomeni koledarsko leto, na katero se nanašajo določeni letni rezultati.

(q) „Nespremenljivost“ pomeni, da se PKM med prvotno skupino držav članic, potem ko so rezultati prvotno izračunani za skupino držav članic, nato pa za širšo skupino držav članic, kljub temu ohranijo.

Člen 4

Vloge in odgovornosti

1. Komisija (Eurostat) je odgovorna za:

(a) koordinacijo zagotavljanja osnovnih informacij;

(b) izračun in objavo PKM;

(c) zagotavljanje kakovosti PKM v skladu s členom 7;

(d) razvijanje in posredovanje metodologije v posvetovanju z državami članicami;

(e) zagotovitev možnosti državam članicam, da izrazijo pripombe na rezultate PKM pred objavo, in da se upoštevajo takšne pripombe; in

(f) pripravo in razširjanje metodološkega priročnika iz točke 1.1 Priloge I.

2. Države članice pri zagotavljanju osnovnih informacij sledijo postopku iz Priloge I.

Države članice zagotovijo pisno odobritev rezultatov raziskovanj, za katera so odgovorne, po zaključku procesa validacije podatkov, kakor je določeno v točki 5.2 Priloge I, v obdobju, ki ni daljše od enega meseca.

Države članice odobrijo metodologijo zbiranja podatkov in preverijo njihovo verodostojnost, vključno z osnovnimi informacijami, ki jih zagotovi Komisija (Eurostat).

Člen 5

Posredovanje osnovnih informacij

1. Države članice posredujejo osnovne informacije, navedene v Prilogi I, Komisiji (Eurostatu) v skladu z obstoječimi določbami Skupnosti o posredovanju podatkov.

2. Osnovne informacije, navedene v Prilogi I, se posredujejo v tehničnem formatu v rokih, določenih v navedeni prilogi.

3. Kadar Komisija (Eurostat) pošlje državam članicam osnovne informacije, jim posreduje tudi opis metode, s katero lahko države članice preverijo verodostojnost.

Člen 6

Statistične enote

1. Osnovne informacije, navedene v Prilogi I, se pridobijo od statističnih enot, opredeljenih v Uredbi Sveta (EGS) št. 696/93 (10), ali iz drugih virov, od katerih se dobijo podatki, ki ustrezajo zahtevam glede kakovosti iz točke 5.1 Priloge I. Vsaka država članica ob posredovanju podatkov Komisiji sporoči vrsto statistične enote ali vira.

2. Statistične enote, ki jih države članice pozovejo, da zagotovijo podatke ali sodelujejo pri zbiranju podatkov, omogočijo spremljanje dejansko zaračunanih cen in podajo resnične in popolne informacije v času, ko se le-te zahtevajo.

Člen 7

Merila in nadzor kakovosti

1. Komisija (Eurostat) in države članice oblikujejo sistem za nadzor kakovosti na podlagi poročil in presoj, kakor je določeno v točki 5.3 Priloge I.

2. Države članice zagotovijo Komisiji (Eurostatu) na njeno (njegovo) zahtevo vse informacije, potrebne za vrednotenje kakovosti osnovnih informacij, navedenih v Prilogi I.

Države članice zagotovijo Komisiji (Eurostatu) tudi vse podrobnosti o kakršnih koli naknadnih spremembah uporabljenih metod in morebitnih odstopanjih od metodološkega priročnika, kakor je določen v Prilogi I, ter razloge zanje.

3. Države članice zagotovijo Komisiji (Eurostatu) poročila o kakovosti raziskovanj, za katera so odgovorne, kakor je določeno v oddelku 5 Priloge I.

4. Skupna merila, ki so podlaga za kontrolo kakovosti, in struktura poročil o kakovosti, kakor so določena v točki 5.3 Priloge I, se določijo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom, določenim v členu 11(3).

Člen 8

Periodičnost

Komisija (Eurostat) izračuna PKM za vsako koledarsko leto.

Člen 9

Diseminacija

1. Komisija (Eurostat) objavi končne letne rezultate najpozneje 36 mesecev po koncu referenčnega leta.

Objava temelji na podatkih, ki so Komisiji (Eurostatu) na voljo najpozneje tri mesece pred dnem objave.

Ta odstavek nikakor ne vpliva na pravico Komisije (Eurostata) do objave predhodnih rezultatov prej kot 36 mesecev pred koncem referenčnega leta. Komisija (Eurostat) te rezultate objavi, med drugim na svoji spletni strani.

2. Rezultati, ki jih Komisija (Eurostat) objavi za vsako državo članico na agregatnih ravneh, vsebujejo vsaj naslednje:

(a) PKM na ravni BDP,

(b) PKM za dejansko individualno potrošnjo in izdatke zasebnih gospodinjstev za potrošnjo,

(c) indekse ravni cen glede na povprečje Skupnosti, in

(d) BDP, dejansko individualno potrošnjo in izdatke zasebnih gospodinjstev za potrošnjo ter ustrezne podatke na prebivalca v SKM.

3. Če se rezultati izračunajo za širšo skupino držav, se PKM držav članic kljub temu ohranijo v skladu z načelom nespremenljivosti.

4. Objavljene končne PKM se na splošno ne revidirajo.

Vendar pa se v primeru napak, ki jih zajema oddelek 10 Priloge I, popravljeni rezultati objavijo v skladu s postopkom iz navedenega oddelka.

Izjemne splošne revizije se izvedejo, če se zaradi sprememb konceptov, na katerih temelji ESA 95 in ki vplivajo na rezultate PKM, indeks obsega BDP za katero koli državo članico spremeni za več kot odstotno točko.

Člen 10

Korekcijski faktorji

Od držav članic se ne zahteva, da opravijo raziskovanja samo za določitev korekcijskih faktorjev, ki se uporabljajo za osebne prejemke in pokojnine uradnikov Skupnosti in drugih uslužbencev v skladu s Kadrovskimi predpisi.

Člen 11

Postopek v odboru

1. Komisiji pomaga Odbor za statistični program.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb iz člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 12

Izvedbeni ukrepi

1. Ukrepi, potrebni za izvajanje določb te uredbe, vključno z ukrepi za prilagajanje gospodarskim in tehničnim spremembam, se sprejmejo, v kolikor to ne pomeni nesorazmerno višjih stroškov za države članice, kakor je določeno v odstavkih 2 in 3.

2. Naslednji ukrepi, potrebni za izvajanje te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 11(2):

(a) določitev minimalnih standardov za doseganje bistvene primerljivosti in reprezentativnosti podatkov, kakor je določeno v točkah 5.1 in 5.2 Priloge I;

(b) določitev natančnih zahtev glede metodologije, ki se bo uporabljala, kakor je določeno v Prilogi I; in

(c) priprava in prilagoditev podrobnih opisov vsebine osnovnih kategorij, pri čemer je zagotovljena skladnost z ESR 95 ali katerim koli naslednjim sistemom.

3. Naslednji ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, vključno z dopolnjevanjem le teh, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(3):

(a) posodobitev opredelitve pojmov;

(b) prilagoditev seznama osnovnih kategorij (kakor je določeno v Prilogi II); in

(c) opredelitev kvalitativnih meril in strukture poročil o kakovosti, v skladu s členom 7(4).

Člen 13

Financiranje

1. Države članice od Komisije prejmejo finančni prispevek, ki znaša največ 70 % stroškov, upravičenih do subvencioniranja v skladu s pravili Komisije.

2. Višina tega finančnega prispevka se določi v letnem proračunskem postopku Evropske unije. Proračunski organ določi proračunska sredstva, ki so na voljo vsako leto.

Člen 14

Pregled in poročilo

Določbe te uredbe se pregledajo pet let po začetku veljavnosti te uredbe. Po potrebi se revidirajo na podlagi poročila in predloga Komisije, predloženih Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Strasbourgu, 11. decembra 2007 Za Evropski parlament Predsednik H.-G. PÖTTERING Za Svet Predsednik M. LOBO ANTUNES

(1) UL C 318, 23.12.2006, str. 45.

(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. aprila 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 13. novembra 2007.

(3) UL L 310, 30.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1267/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 180, 18.7.2003, str. 1).

(4) UL L 210, 31.7.2006, str. 25. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1989/2006 (UL L 411, 30.12.2006, str. 6).

(5) UL L 154, 21.6.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 105/2007 (UL L 39, 10.2.2007, str. 1).

(6) UL L 56, 4.3.1968, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1895/2006 (UL L 397, 30.12.2006, str. 6).

(7) UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

(8) UL L 181, 28.6.1989, str. 47.

(9) Uredba Komisije (ES) št. 1722/2005 z dne 20. oktobra 2005 o načelih za ocenjevanje stanovanjskih storitev za namene Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (UL L 276, 21.10.2005, str. 5).

(10) Uredba Sveta (EGS) št. 696/93 z dne 15. marca 1993 o statističnih enotah za opazovanje in analizo gospodarstva v Skupnosti (UL L 76, 30.3.1993, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

PRILOGA I METODOLOGIJA 1. METODOLOŠKI PRIROČNIK IN DELOVNI PROGRAM 1.1 Komisija (Eurostat) bo v posvetovanju z državami članicami zagotovila metodološki priročnik, v katerem opiše metode, ki se uporabljajo v različnih fazah priprave PKM, vključno z metodami za oceno manjkajočih osnovnih informacij in za oceno manjkajočih paritet. Metodološki priročnik se bo revidiral po vsaki znatni spremembi metodologije. Uvedel bo lahko nove metode za izboljšanje kakovosti podatkov, znižanje stroškov ali zmanjšanje obremenitve za pošiljatelje podatkov. 1.2 Komisija (Eurostat) bo v posvetovanju z državami članicami vsako leto do 30. novembra pripravila letni delovni program za naslednje koledarsko leto, v katerem bo predstavila časovni razpored za opredelitev in zagotavljanje osnovnih informacij, potrebnih za navedeno leto. 1.3 Letni delovni načrt bo določil format za zagotavljanje podatkov, ki ga uporabijo države članice, in vse druge ukrepe, potrebne za izračun in objavo PKM. 1.4 Osnovne informacije, poslane v skladu s točko 1.2, se lahko revidirajo, vendar se bodo rezultati za referenčno leto izračunali iz informacij, ki se pošljejo glede na časovni razpored iz člena 9. Kadar informacije niso popolne ali na voljo do navedenega datuma, bo Komisija (Eurostat) ocenila manjkajoče osnovne informacije. 1.5 Če država članica ne posreduje popolnih osnovnih informacij, navede, zakaj informacije niso popolne, kdaj bo posredovala popolne informacije in, če je to primerno, druge vzroke, zakaj ne more zagotoviti popolnih informacij. 2. OSNOVNE INFORMACIJE 2.1 Osnovne informacije V tej uredbi osnovne informacije v skladu s členoma 2 in 4 ter minimalna pogostnost pošiljanja novih podatkov zajemajo naslednje: Osnovne informacije Minimalna pogostnost Izdatkovne uteži BDP (1) Letno Dejanske in pripisane najemnine (2) Letno Sredstva za zaposlene Letno Časovni prilagoditveni faktorji Letno Cene blaga in storitev široke potrošnje ter zadevni indikatorji reprezentativnosti 3 leta (3) Cene naložbene opreme 3 leta Cene gradbenih projektov 3 leta Prostorski prilagoditveni faktorji 6 let 2.2 Postopek za pridobivanje osnovnih informacij Komisija (Eurostat) bo ob upoštevanju mnenj držav članic določila vire in pošiljatelje podatkov, ki se bodo uporabljali za vsako od zgornjih osnovnih informacij. Če Komisija (Eurostat) pridobi osnovne informacije od drugega pošiljatelja podatkov kot od države članice, je slednja oproščena obveznosti iz točk 5.1.4 do 5.1.13. 3. NACIONALNE POVPREČNE CENE 3.1 Ne glede na določbe iz člena 2(2) se lahko zbiranje podatkov omeji na eno ali več lokacij znotraj ekonomskega ozemlja. Takšni podatki se lahko uporabijo za izračun PKM pod pogojem, da so na voljo tudi ustrezni prostorski prilagoditveni faktorji. Ti prostorski prilagoditveni faktorji se bodo uporabili za prilagoditev podatkov raziskovanja na teh lokacijah podatkom, ki so reprezentativni za nacionalno povprečje. 3.2 Prostorski prilagoditveni faktorji se bodo poslali na ravni osnovnih kategorij. Ne smejo biti starejši od šest let v referenčnem obdobju raziskovanja. 4. LETNE POVPREČNE CENE Ne glede na določbe iz člena 2(2) se lahko zbiranje podatkov omeji na določeno časovno obdobje. Takšni podatki se lahko uporabijo za izračun PKM pod pogojem, da so na voljo tudi ustrezni časovni prilagoditveni faktorji. Ti časovni prilagoditveni faktorji se bodo uporabili za prilagoditev podatkov raziskovanja v tem časovnem obdobju podatkom, ki so reprezentativni za letno povprečje. 5. KAKOVOST 5.1 Minimalni standardi za osnovne informacije 5.1.1 Seznam dobrin, ki je podlaga za zagotavljanje cen, bo oblikovan tako, da bo vseboval dobrine, katerih specifikacije omogočajo primerljivost med državami. 5.1.2 Seznam dobrin, ki je podlaga za zagotavljanje cen, bo oblikovan tako, da bo lahko vsaka država članica navedla za vsako osnovno kategorijo vsaj eno reprezentativno dobrino, za katero bo lahko zagotovila ceno vsaj ena izmed drugih držav. 5.1.3 Seznam dobrin se bo oblikoval tako, da se doseže najvišja možna praktična raven enake reprezentativnosti, ki kot minimum zahteva, da vsaka država zagotovi ceno ene reprezentativne dobrine za vsako osnovno kategorijo in da ceno za to reprezentativno dobrino zagotovi vsaj ena druga država. 5.1.4 Vsaka država članica bo zagotovila cene dobrin po specifikacijah s seznama dobrin. 5.1.5 Vsaka država članica bo zagotovila cene zadostnega števila dobrin znotraj vsake osnovne kategorije, ki so na voljo na njenem trgu, tudi če se morda ne štejejo za reprezentativne za navedeno osnovno kategorijo. 5.1.6 Vsaka država članica bo poslala cene vsaj ene reprezentativne dobrine znotraj vsake osnovne kategorije. Reprezentativne dobrine se bodo označile z indikatorji reprezentativnosti. 5.1.7 Vsaka država članica bo zbrala zadostno število cen za vsako dobrino, tako da se zagotovi zanesljiva povprečna cena na dobrino, pri čemer se upošteva struktura njenega trga. 5.1.8 Vrste prodajnih mest se bodo izbrale tako, da ustrezno odražajo domači vzorec potrošnje znotraj države članice glede na dobrino. 5.1.9 Prodajna mesta na lokaciji se bodo izbrala tako, da ustrezno odražajo vzorec potrošnje prebivalcev lokacije in razpoložljivost dobrin. 5.1.10 Vsaka država članica bo poslala Komisiji (Eurostatu) podatke o sredstvih za zaposlene za izbrane poklice v javni upravi (S 13), kakor je opredeljeno v ESR 95. 5.1.11 Vsaka država članica bo poslala Komisiji (Eurostatu) časovne prilagoditvene faktorje, ki omogočajo izračun PKM iz cen, ki so zbrane v določenem času in ustrezno odražajo letne povprečne cene. 5.1.12 Vsaka država članica bo poslala Komisiji (Eurostatu) prostorske prilagoditvene faktorje, ki omogočajo izračun PKM s cenami, ki so zbrane na določenih lokacijah in ustrezno odražajo nacionalne povprečne cene. 5.1.13 Vsaka država članica bo poslala Komisiji (Eurostatu) uteži, ki se nanašajo na vsako osnovno kategorijo, kakor so določene v Prilogi II, in odražajo strukturo izdatkov v državah članicah za referenčno leto. 5.2 Minimalni standardi za validacijo rezultatov raziskovanj cen 5.2.1 Vsaka država članica bo pred posredovanjem podatkov Komisiji (Eurostatu) preverila njihovo veljavnost na podlagi: — najvišjih in najnižjih cen, — povprečne cene in koeficienta variacije, — števila dobrin, za katere zagotavlja cene, na osnovno kategorijo, — števila reprezentativnih dobrin, za katere zagotavlja cene, na osnovno kategorijo, za katere so določene cene, in — števila cen, opazovanih na dobrino. 5.2.2 Komisija (Eurostat) bo poslala državam članicam elektronski pripomoček z algoritmi, ki so potrebni za namene točke 5.2.1. 5.2.3 Komisija (Eurostat) bo opravila pred dokončnim izračunom rezultatov raziskovanj ob sodelovanju držav članic validacijske kontrole na podlagi indikatorjev, ki vključujejo: Za vsako osnovno kategorijo: — število dobrin, za katere vsaka država zagotovi cene, — število dobrin, katerim vsaka država dodeli indikator reprezentativnosti, — indeks cen, — rezultate prejšnjih raziskovanj za isto osnovno kategorijo, in — indekse cen v PKM za vsako državo. Za vsako dobrino: — število cen, ki jih je opazovala vsaka država, in — koeficient variacije iz: (i) povprečnih cen v nacionalnih valutah, (ii) indeksov cen v PKM, in (iii) indeksov cen v PKM za vsako državo. 5.2.4 Komisija (Eurostat) bo opravila pred dokončnim izračunom rezultatov PKM na agregatni ravni validacijske kontrole na podlagi indikatorjev, ki vključujejo: Na ravni skupnega BDP in njegovih glavnih agregatov: — skladnost izdatkovnih uteži BDP in ocen prebivalstva z objavljenimi podatki, — primerjavo indeksov obsega na prebivalca za tekoče in predhodne izračune, in — primerjavo indeksov ravni cen za tekoče in predhodne izračune. Na ravni vsake osnovne kategorije: — primerjavo strukture ponderacije BDP za tekoče in predhodne izračune, in — ocene manjkajočih podatkov, kjer je to ustrezno. 5.3 Poročanje in presoja 5.3.1 Vsaka država članica bo hranila dokumentacijo, ki vsebuje popoln opis načina izvajanja te uredbe. Ta dokumentacija bo na voljo Komisiji (Eurostatu) in drugim državam članicam. 5.3.2 Vsaka država članica bo dala svoj proces PKM v presojo Komisiji (Eurostatu) vsaj enkrat na šest let. V presojah, ki so letno načrtovane in vključene v letni delovni program, se bo preverila skladnost s to uredbo. Komisija (Eurostat) bo pripravila poročilo na osnovi presoj in ga objavila, med drugim na svoji spletni strani. 5.3.3 V skladu s členom 7(3) bodo odgovorne države članice poslale kmalu po vsakem raziskovanju drobnoprodajnih cen Komisiji (Eurostatu) poročilo z informacijami o izvedbi raziskovanja. Komisija (Eurostat) bo zagotovila vsaki državi članici povzetek teh poročil. 6. POSTOPEK RAZISKOVANJA DROBNOPRODAJNIH CEN 6.1 Države članice bodo izvedle raziskovanja cen v skladu z delovnim programom. 6.2 Za vsako raziskovanje bo Komisija (Eurostat) pripravila seznam dobrin za raziskovanje na podlagi predlogov, ki jih bo predložila vsaka država članica za vsako osnovno kategorijo. 6.3 Komisija (Eurostat) bo zagotovila skupaj s seznamom dobrin prevod vseh specifikacij vsakega seznama raziskovanja v vseh uradnih jezikih Evropske unije. 7. POSTOPEK IZRAČUNA 7.1 Izračun dvostranskih paritet na ravni osnovne kategorije (a) Izračun večstranskih paritet Èltetò-Köves-Szulc (v nadaljevanju „EKS“) na ravni osnovne kategorije bo temeljil na matriki dvostranskih paritet za vsak par sodelujočih držav. (b) Izračun dvostranskih paritet se bo opravil na podlagi opazovanih cen ustreznih dobrin in indikatorjev reprezentativnosti, ki so pripisani tem dobrinam. (c) Povprečna cena za vsako dobrino, ugotovljena z raziskovanjem, se bo določila kot preprosta aritmetična sredina opazovanih cen za navedeno dobrino. (d) Nacionalna letna povprečna cena se bo po potrebi ocenila na podlagi povprečne cene, ugotovljene z raziskovanjem, z uporabo ustreznih prostorskih in časovnih prilagoditvenih faktorjev. (e) Razmerja prilagojenih povprečnih cen se bodo nato, kjer je mogoče, izračunala za dobrine in pare sodelujočih držav skupaj z njihovo obratno vrednostjo. (f) Kjer je mogoče, se bo nato za vse pare sodelujočih držav izračunal PKM za osnovno kategorijo. Za vsak par sodelujočih držav se bodo PKM izračunali kot tehtana geometrična sredina: — geometrične sredine cenovnih razmerij dobrin, ki so označene kot reprezentativne za obe državi, — geometrične sredine cenovnih razmerij dobrin, ki so označene kot reprezentativne za prvo državo, ne pa za drugo, — geometrične sredine cenovnih razmerij dobrin, ki so označene kot reprezentativne za drugo državo, ne pa za prvo, ob uporabi uteži, ki odražajo relativno reprezentativnost vseh dobrin, za katere sta zagotovili cene obe državi. 7.2 Ocena manjkajočih dvostranskih paritet Če se za katero koli osnovno kategorijo dvostranske PKM ne dajo izračunati, se bodo manjkajoče dvostranske PKM ocenile, kjer je mogoče, z uporabo standardnega postopka določanja geometričnega povprečja posrednih paritet prek tretjih držav. Če matrika dvostranskih PKM za osnovno kategorijo še vedno vsebuje kakršne koli manjkajoče vrednosti po tem postopku ocenjevanja, izračun večstranskih paritet EKS ne bo mogoč za države, za katere manjkajo dvostranske PKM. Takšne manjkajoče paritete EKS bo nato ocenila Komisija (Eurostat) z uporabo referenčnih PKM iz podobnih osnovnih kategorij ali po kakršni koli drugi ustrezni metodi ocenjevanja. 7.3 Izračun dvostranskih paritet na agregatnih ravneh (a) Izračun dvostranskih paritet na določeni ravni agregacije nacionalnih računov se bo opravil z uporabo paritet EKS (glej točko 7.4) in izdatkovnih uteži BDP za ustrezne osnovne kategorije. (b) Pariteta tipa Laspeyres se bo nato izračunala za izbrano raven agregacije kot aritmetična sredina paritet za ustrezne osnovne kategorije, pri čemer se bo tehtala z relativnimi odstotki (ali nominalnimi vrednostmi) druge države vsakega para sodelujočih držav. (c) Pariteta tipa Paasche se bo nato izračunala za izbrano raven agregacije kot harmonična sredina paritet za ustrezne osnovne kategorije, pri čemer se bo tehtala z relativnimi odstotki (ali nominalnimi vrednostmi) prve države vsakega para sodelujočih držav. (d) Pariteta tipa Fisher se bo nato izračunala za izbrano raven agregacije kot aritmetična sredina paritet tipa Laspeyres in Paasche, ugotovljenih za vsak par sodelujočih držav. 7.4 Izračun tranzitivnih večstranskih PKM Izračun večstranskih tranzitivnih paritet se bo opravil na ravni osnovne kategorije ali na kateri koli ravni agregacije z uporabo postopka EKS na podlagi popolne matrike paritet tipa Fisher med vsakim parom sodelujočih držav na naslednji način: pri čemer tEKSs pomeni pariteto EKS med državo s in državo t; tFs pomeni pariteto tipa Fisher med državo s in državo t; z pomeni število sodelujočih držav. 8. POSREDOVANJE 8.1 Komisija (Eurostat) bo poslala državam članicam predloge za elektronsko posredovanje osnovnih informacij, potrebnih za izračun PKM. 8.2 Države članice bodo zagotovile osnovne informacije Komisiji (Eurostatu) v skladu s temi predlogami. 9. OBJAVA Poleg določb iz člena 9(2) lahko Komisija (Eurostat) objavi rezultate v podrobnejši obliki v posvetovanju z državami članicami. 10. POPRAVKI 10.1 Če država članica odkrije napako, bo nemudoma in na lastno pobudo poslala Komisiji (Eurostatu) pravilno osnovno informacijo. Poleg tega država članica obvesti Komisijo (Eurostat) o kakršni koli domnevno neustrezni uporabi postopka izračuna. 10.2 Ko država članica ali Komisija (Eurostat) ugotovi napako, bo Komisija (Eurostat) obvestila države članice in na novo izračunala PKM v enem mesecu. 10.3 Če odkrite napake povzročijo spremembo za najmanj 0,5 odstotne točke na ravni BDP na prebivalca, izraženega v PKM, za katero koli državo članico, bo Komisija (Eurostat) objavila popravke v najkrajšem času, razen če se takšne napake odkrijejo več kot tri mesece po objavi rezultatov. 10.4 V primeru napak bo odgovorni organ sprejel ukrepe za njihovo preprečitev v prihodnosti. 10.5 Revizije izdatkovnih uteži BDP ali ocen prebivalstva, ki se opravijo po 33 mesecih po koncu referenčnega leta za vrednosti, ne bodo zahtevale popravka rezultatov PKM. (1) Te uteži so skladne z najnižjo ravnjo razpoložljivih agregatov nacionalnih računov. Če zahtevan podatek ni na voljo, lahko država članica zagotovi najboljše ocene za manjkajoče postavke. (2) Kvantitativni pristop za vodenje števila stanovanj, kakor je opisan v metodološkem priročniku, se lahko uporabi namesto cenovnega pristopa v primerih, ko podatki o dejanskih najemninah niso na voljo ali so statistično nezanesljivi v smislu Uredbe (ES) št. 1722/2005. (3) Minimalna pogostnost se nanaša na zagotavljanje podatkov za določeno skupino izdelkov glede na menjajoči se ciklus raziskovanj.