SKLEP SVETA

z dne 13. septembra 2004

o načelih, prednostnih nalogah in pogojih za Evropsko partnerstvo s Hrvaško

(2004/648/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 533/2004 z dne 22. marca 2004 o ustanovitvi Evropskega partnerstva v okviru Stabilizacijskega in pridružitvenega procesa (1), in zlasti člena 2,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

Evropski svet iz Soluna z dne 19. in 20. junija 2003 je potrdil „Solunski dnevni red za zahodni Balkan: za približevanje Evropski integraciji“, v katerem je omenjeno ustanavljanje Evropskega partnerstva kot enega od sredstev za okrepitev Stabilizacijskega in pridružitvenega procesa.

Uredba (ES) št. 533/2004 določa, da Svet s kvalificirano večino in na predlog Komisije odloči o načelih, prednostnih nalogah in pogojih, ki naj jih vsebuje Evropsko partnerstvo, kot tudi nadaljnje uskladitve. Prav tako navaja, da se bo sledenje izvajanja Evropskih partnerstev zagotovilo prek mehanizmov, vzpostavljenih v okviru Stabilizacijskega in pridružitvenega procesa, še posebej v okviru letnih poročil.

SKLENIL NASLEDNJE:

Člen 1

V skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 533/2004 se načela, prednostne naloge in pogoji Evropskega partnerstva s Hrvaško določijo v Prilogi, ki je sestavni del tega sklepa.

Člen 2

Izvajanje Evropskega partnerstva se preverja v okviru mehanizmov, vzpostavljenih v Stabilizacijskem in pridružitvenem procesu.

Člen 3

Ta sklep stopi v veljavo tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 86, 24.3.2004, str. 1.

PRILOGA

1. UVOD

Solunski dnevni red za zahodni Balkan ugotavlja načine in sredstva za okrepitev Stabilizacijskega in pridružitvenega procesa, med drugim prek uvajanja Evropskega partnerstva.

Na osnovi mnenja Komisije o prošnji Hrvaške za članstvo je namen Evropskega partnerstva s Hrvaško ugotavljanje prednostnih nalog za ukrepanje v podporo prizadevanju za približevanje Evropski uniji v skladnem okviru. Prednostne naloge so prilagojene posebnim potrebam in stopnji pripravljenosti Hrvaške in bodo po potrebi posodobljene. Evropsko partnerstvo prav tako podaja usmeritve za finančno pomoč Hrvaški.

Pričakuje se, da bo Hrvaška sprejela časovni načrt in podrobnosti kako se namerava lotiti prednostnih nalog Evropskega partnerstva. Načrt mora prav tako vključevati načine za izvedbo Solunskega dnevnega reda, prednostne naloge v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji ter ukrepe za integrirano upravljanje meja, predstavljene na ministrskem srečanju PNZ v Bruslju dne 28. novembra 2003 v okviru foruma EU-Zahodni Balkan.

2. NAČELA

Stabilizacijski in pridružitveni proces ostaja okvir za evropski tok zahodno-balkanskih držav na celotni poti do njihove prihodnje pridružitve.

Glavne prednostne naloge Hrvaške so povezane z njeno zmožnostjo doseganja meril, ki jih je postavil Evropski svet v Kobenhavnu leta 1993, izpolnjevanja pogojev iz Stabilizacijskega in pridružitvenega procesa, še posebej pogojev, ki jih je opredelil Svet v sklepih z dne 29. aprila 1997 in 21.–22. junija 1999, ter upoštevanja vsebine sklepne deklaracije srečanja v Zagrebu dne 24. novembra 2000 ter Solunskega dnevnega reda.

3. PREDNOSTNE NALOGE

Evropsko partnerstvo navaja glavna prednostna področja za priprave Hrvaške za nadaljnjo integracijo z Evropsko unijo, ki temeljijo na analizi mnenja Komisije o prošnji Hrvaške za članstvo. Prednostne naloge, ki so naštete v tem Evropskem partnerstvu, so bile izbrane glede na to, ali je realistično pričakovati, da jih bo Hrvaška lahko izpolnila ali pri njih bistveno napredovala v naslednjih nekaj letih. Razlikuje se med kratkoročnimi prednostnimi nalogami, za katere se pričakuje, da bodo izpolnjene v roku od enega leta do dveh let, in srednjeročnimi prednostnimi nalogami, ki naj bodo izpolnjene v roku od treh do štirih let.

Opomniti je treba, da kadar gre za približevanje zakonodaje, vključevanje pravnega reda EU v zakonodajo ni samo po sebi zadostno; prav tako se bo treba pripraviti na njegovo popolno izvajanje.

3.1 KRATKOROČNE PREDNOSTNE NALOGE

Politična merila

Demokracija in načelo pravne države

Okrepitev pravosodnega sistema

Razvoj in izvajanje celovite strategije reforme pravosodnega sistema s posvetovanjem z zainteresiranimi telesi, vključno s sprejetjem potrebne nove zakonodaje ter vzpostavitvijo sistema upravljanja poklicnih poti, ki bo vseboval odprt, pošten in pregleden sistem za zaposlovanje, oceno in mobilnost. Spodbujanje profesionalizacije v pravosodju z zagotavljanjem primernega državnega financiranja institucij za usposabljanje sodnikov in drugih uslužbencev v pravosodju, kar omogoča razvoj visoko kakovostnega usposabljanja sodnikov, tožilcev in administrativnega osebja. Zagotavljanje ustreznega sistema začetnega in poklicnega usposabljanja. Reševanje problema zaostankov na sodiščih. Sprejemanje ukrepov za zagotavljanje primernega in popolnega izvrševanja sodb.

Izboljšanje boja proti korupciji

Sprejemanje ukrepov za zagotavljanje, da se pravni okvir za boj proti korupciji izvaja in izvršuje. Še posebej krepitev upravne in operacijske usposobljenosti Urada za preprečevanje korupcije in organiziranega kriminala (USKOK-a). Kasnejši razvoj nacionalne strategije za preprečevanje korupcije in boja proti njej ter zagotavljanje zahtevane koordinacije med zadevnimi vladnimi organi in telesi, v zvezi z izvajanjem ukrepov. Uvajanje pravil o ravnanju/etiki za uradnike in izvoljene predstavnike. Izvajanje konkretnih ukrepov za povišanje zavedanja o korupciji kot težjem kaznivem dejanju.

Izboljšanje delovanja javne uprave

Začeti s sprejemanjem ukrepov za zagotavljanje preglednih postopkov za zaposlovanje in napredovanje ter izboljšanje upravljanja s kadri v vseh telesih javne uprave, kar bo zagotovilo odgovornost, odprtost in preglednost javne uprave.

Človekove pravice in varovanje manjšin

Izboljšanje spoštovanja pravic manjšin

Zagotavljanje izvajanja ustavnega zakona o nacionalnih manjšinah. Zlasti zagotavljanje proporcionalnega predstavništva manjšin v lokalnih in regionalnih samoupravnih enotah, v državni upravi in pravosodnih telesih ter v telesih javne uprave, kot to določa zakon. Zagotavljane potrebnih ukrepov, med drugim zadostnega financiranja, za zagotavljanje pravilnega delovanja izvoljenih svetov manjšin. Izvajanje nove strategije za varovanje in integracijo Romov.

Pospeševanje vračanja beguncev

Končanje postopkov že vloženih zahtev za obnovo stanovanj do aprila 2004; obnova vseh stanovanj, za katere je bila odločba pozitivna, do aprila 2005; zagotavljanje ustreznega zavedanja javnosti o morebitnih upravičencih, z upoštevanjem ponovnega odprtja roka za vlaganje zahtev za obnovo od 1. aprila do 30. septembra 2004. Dokončanje zasega stanovanj do junija 2004. Izvajanje zakonodaje za nadomestila iz naslova izgubljenih najemniških/nastanitvenih pravic znotraj in zunaj območij posebnega državnega zanimanja. Varna ustrezna koordinacija in sodelovanje med vsemi zadevnimi pristojnimi organi na centralni in lokalni ravni. Ustvarjanje socialnih ali ekonomskih pogojev za izboljšavo okolja povratnikov ter sprejetje povratnikov v okolje. Spodbujanje regionalnega sodelovanja za pospeševanje vračanja beguncev.

Spodbujanje svobode govora in zagotavljanje demokratičnega delovanja medijev

Preverjanje zakonodaje o medijih, skupaj s priporočili, ki jih je februarja 2004 oblikovala skupna strokovna misija Sveta Evrope, Komisije in OSCE-ja. Zlasti preverjanje Zakona o elektronskih medijih za zagotavljanje preglednega, predvidljivega in učinkovitega ureditvenega okvira (vključno s progresivnim približevanjem zakonodaje Evropskemu pravnemu redu prek popolnega izvajanja že ratificirane Konvencije Sveta Evrope o čezmejni televiziji); zagotavljanje politične in finančne neodvisnosti Sveta za elektronske medije; zagotavljanje neodvisnega dela in stabilnosti hrvaške radiotelevizije ter njenega programa med preverjanjem Zakona o hrvaški radioteleviziji; zagotavljanje preverjanja, da Zakon o medijih in zakonodaja o obrekovanju upoštevata evropske standarde, določene v členu 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah ter pristojnost Evropskega sodišča za človekove pravice.

Izboljšanje sodelovanja z varuhom človekovih pravic ter pri tem upoštevanje ugotovitev, ki jih slednji navaja v priporočilih in letnem poročilu.

Regionalno sodelovanje

Zagotavljanje popolnega sodelovanja z Mednarodnim sodiščem za vojne zločine v nekdanji Jugoslaviji (ICTY)

Spodbujanje regionalnega sodelovanja

Delovanje v smeri iskanja trajnih rešitev za tekoča dvostranska vprašanja, še posebej za vprašanja meja s Slovenijo, Srbijo in Črno Goro ter Bosno in Hercegovino, brez enostranskih pobud. Reševanje vseh vprašanj, ki bi izhajala iz enostranske razglasitve o zaščiteni „Ekološki in ribolovni coni“ na Jadranu. Zagotavljanje izvajanja vseh regionalnih sporazumov o prostem trgovanju. Sklenitev in izvajanje sporazumov s sosednimi državami na področju boja proti organiziranemu kriminalu, upravljanja meja in ponovnega sprejema. Začetek izvajanja Memoranduma o razumevanju glede razvoja jugovzhodne evropske jedrne regionalne prevozne mreže, zlasti začetek sprejemanja ukrepov za vzpostavitev mehanizmov sodelovanja, npr. usmerjevalnega odbora in jugovzhodnega evropskega prevoznega observatorija (SEETA). Napredovanje pri izpolnjevanju obveznosti, predvidenih v Memorandumu procesa o regionalnem energetskem trgu jugovzhodne Evrope v Atenah, iz let 2002 in 2003.

Zagotavljanje pravilnega izvajanja Stabilizacijskega in pridružitvenega sporazuma na področju regionalnega sodelovanja

Sklenitev pogajanj z nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o dvostranski konvenciji o regionalnem sodelovanju.

Ekonomska merila

Ohranjanje preudarne, stabilnostno usmerjene makroekonomske politike, vključno z razvijanjem tržno zasnovanih denarnih instrumentov za spodbujanje učinkovitosti denarne politike.

Pospeševanje prestrukturiranja in lastninjenja podjetij

Odstranjevanje negotovosti s čimprejšnjim sprejemanjem tekoče zakonodaje. Pospeševanje prestrukturiranja in lastninjenja podjetij v družbeni lasti. Razvoj in sprejetje strategij za prestrukturiranje in lastninjenje ali za likvidacijo velikih javnih podjetij, zlasti v predelavi, kmetijstvu, prevozu, turizmu in javnih storitvah. Sprejetje in začetek izvajanja programa prestrukturiranja v sektorju za jeklo, v skladu z zahtevami EU.

Zmanjšanje omejitev za dostop ali izstop s trga

Poenostavitev pravil za dostop podjetij na trg ali izstop s trga. Zlasti pospeševanje registracijskih postopkov ter izboljšanje izvajanja pravil o stečaju.

Pospeševanje zemljiške reforme, zlasti registracije in lastninjenja kmetijske zemlje z vzpostavitvijo sodobnega in učinkovitega katastra in zemljiške knjige, s katerimi se odstranijo trenutne ovire pri razvoju zemljiškega in nepremičninskega trga.

Sprejetje srednjeročnega fiskalnega okvira, ki odraža fiskalne prilagoditve in konsolidacijo.

Nadaljevanje strukturnih reform javnih financ, zlasti na področju upravljanja z odhodki. Vzpostavitev preglednega in učinkovitega upravljanja dolgov.

Sposobnost za prevzemanje obveznosti članstva

Notranji trg in trgovina

Prosti pretok blaga

Preoblikovanje obstoječega institucionalnega okvira, s katerim bo dokončana potrebna ločitev ureditvenih, akreditacijskih in standardizacijskih dejavnosti ter dejavnosti potrjevanja izdelkov. Nadaljevanje dela pri preoblikovanju direktiv starega in novega pristopa.

Ukinitev ostalih ukrepov z enakim učinkom količinskih omejitev uvoza iz EU.

Vzpostavitev potrebnih upravnih struktur za zagotavljanje celovitega pristopa k varovanju hrane v celotni živilski verigi.

Zagotavljanje popolnega delovanja učinkovite in pregledne ureditve javnih razpisov ter sprejetje potrebnih izvedbenih predpisov.

Svoboda zagotavljanja storitev

Krepitev ureditvenega in administrativnega okvira za nadzor finančnih služb, zlasti zavarovalniškega trga, investicijskih storitev ter trga vrednostnih papirjev.

Ustanovitev neodvisnega nadzornega organa na področju varovanja osebnih podatkov.

Prosti pretok kapitala

Izboljšanje zakonodaje proti pranju denarja in vzpostavitev učinkovitega sistema proti pranju denarja.

Pravo gospodarskih družb

Nadaljevanje približevanja zakonodaje za zagotavljanje varovanja pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine, podobne obstoječi zakonodaji EU ter krepitev administrativne usposobljenosti za zagotavljanje učinkovitih sredstev za izvrševanje teh pravic.

Konkurenca

Nadaljevanje približevanja pravnemu redu EU; okrepitev proti-monopolne zakonodaje in zakonodaje o državnih pomočeh ter sprejemanje zadevnih izvedbenih uredb. Okrepitev administrativne usposobljenosti in neodvisnosti Agencije za varstvo konkurence na trgu, tako na področju državne pomoči kot na področju proti-monopolnih organov. Izboljšanje preglednosti na področju državne pomoči, med drugim tako, da se EU zagotovi redno letno poročilo ter sestavi celoten pregled shem državnih pomoči.

Obdavčitev

Začetek pregledovanja sedanje davčne zakonodaje ter upravnih postopkov za zagotovitev učinkovitega izvrševanja davčne zakonodaje.

Okrepitev zmogljivosti davčne in carinske uprave, zlasti glede zbirnih in nadzornih funkcij; ustanovitev delujoče trošarinske službe z ustreznim osebjem; poenostavitev postopkov za bolj učinkovito preganjanje davčne utaje.

Začetek razvijanja potrebnih računalniških sistemov za izmenjavo elektronskih podatkov z EU in državami članicami.

Carinska unija

Krepitev upravne in organizacijske zmogljivosti carinskih služb, zlasti s poudarkom na nadzoru prednostnih pravil o izvoru, ter nadaljevanje usklajevanja s Carinskim zakonikom EU.

Nadaljnje spodbujanje upravnega sodelovanja v carinskem sektorju, v skladu z začasnim sporazumom.

Zunanji odnosi

Pravilno izvajanje Protokola o prilagajanju Stabilizacijskega in pridružitvenega sporazuma/začasnega sporazuma ob upoštevanju širitve EU.

Sektorske politike

Kmetijstvo

Začetek določanja ustreznega identifikacijskega sistema parcel in živali, skladno z pravnim redom EU. Krepitev zbiranja in obdelave kmetijskih podatkov v skladu s standardi in z metodologijo EU.

Razvoj strategije za ugotavljanje učinkovitosti ter finančno trdnih plačilnih teles za upravljanje s kmetijskimi skladi, v skladu z zahtevami EU in mednarodnimi revizijskimi standardi.

Krepitev upravnih struktur za ustanavljanje strategij za razvoj podeželja ter orodij za oblikovanje, izvajanje, upravljanje, spremljanje, nadzor in ovrednotenje programov razvoja podeželja.

Nadaljevanje približevanja pravnemu redu EU na področju veterine in na fitosanitarnem področju, nadgraditev nadzornih sistemov, posodobitev tovarn za predelavo mesa in mleka v skladu s higienskimi in standardi javnega zdravstva EU. Približevanje uvoznega sistema za žive živali in živalske proizvode mednarodnim sanitarnim in fitosanitarnim obveznostim ter pravnemu redu EU.

Ribištvo

Začetek ustanavljanja primernih upravnih in nadzornih struktur za ribiško politiko. Na osnovi hrvaške enostranske odločitve z oktobra 2003 o razširitvi pristojnosti na Jadranu, ovrednotenje z Komisijo in zainteresiranimi državami članicami, zlasti s Slovenijo in z Italijo, posledic za ribolov v tem območju, ob upoštevanju primernih rešitev – v okviru sklepov Beneške konference o trajnostnem razvoju ribištva v Sredozemlju – za zagotavljanje kontinuitete ribiških dejavnosti Skupnosti.

Prevoz

Nadaljevanje približevanja in okrepitve upravnih zmogljivosti v letalskem sektorju.

Statistike

Krepitev upravnih zmogljivosti Hrvaškega statističnega urada ter izboljšanje koordinacije z drugimi ponudniki uradnih statistik v Hrvaški. Komisiji je treba poslati nov predlog statističnih regij, v skladu z zahtevami EU.

Telekomunikacije in informacijske tehnologije

Krepitev zmogljivosti ureditvenih organov na področju telekomunikacij ter poštnih storitev in zagotavljanje njihove neodvisnosti.

Okolje

Razvoj horizontalne zakonodaje, vključno z oceno vpliva na okolje ter sodelovanja javnosti.

Krepitev upravne zmogljivosti na nacionalnem in regionalnem nivoju za zagotavljanje načrtovanja, vključno s pripravno finančne strategije.

Krepitev zmogljivosti nacionalnih in regionalnih inšpekcijskih služb ter omogočanje učinkovitega izvrševanja okoljske zakonodaje.

Sprejetje in začetek izvajanja načrta upravljanja z odpadki.

Finančni nadzor

Razvoj politike za vzpostavitev sistema javnega notranjega finančnega nadzora. Vzpostavitev ali okrepitev notranjega finančnega nadzora z ustreznim osebjem, z usposabljanjem in z opremo, vključno z neodvisnimi notranjimi revizijskimi enotami.

Sprejetje učinkovitih postopkov za odkrivanje, obdelavo ter financiranje, upravno in pravosodno sledenje nepravilnostim, ki bi utegnile vplivati na finančne interese Skupnosti.

Sodelovanje na področjih pravosodja in notranjih zadev

Upravljanje mej

Krepitev upravljanja mej, zlasti nadzora morskih mej; sprejetje in izvajanje celovite strategije upravljanja mej; povečanje investiranja v tehnično opremo in infrastrukturo; krepitev posebnega usposabljanja mejnih organov.

Izvajanje ukrepov, ki jih je sprejela vlada ter ki so bili predstavljeni na srečanju ministrstev za pravosodje in notranje zadeve v okviru foruma EU-Zahodni Balkan z dne 28. novembra 2003, s sodelovanjem vseh zadevnih agencij.

Organiziran kriminal, droge, korupcija in terorizem

Izvajanje akcijsko naravnanih ukrepov, ki jih je sprejela vlada ter ki so bili predstavljeni na srečanju ministrov za pravosodje in notranje zadeve v okviru foruma EU-Zahodni Balkan z dne 28. novembra 2003.

Izboljšanje koordinacije med organi odkrivanja in pregona ter pravosodjem, zlasti v povezavi z ekonomskim kriminalom, organiziranim kriminalom, goljufijami in pranjem denarja ter korupcijo; okrepitev boja proti preprodajanju drog ter krepitev preprečevanja uživanja in zmanjšanje povpraševanja po drogah; krepitev upravne zmogljivosti USKOK-a.

Nadaljevanje priprav na sklenitev sporazuma o sodelovanju z Europolom.

Povečanje mednarodnega sodelovanja in popolno izvajanje zadevnih mednarodnih konvencij o terorizmu; izboljšanje sodelovanja in izmenjave informacij med policijo in obveščevalnimi službami znotraj države in z drugimi državami, okrepitev preprečevanja financiranja in načrtovanja terorističnih dejanj.

Migracije in azil

Izvajanje nove zakonodaje o azilu, vključno z vzpostavitvijo začasnih sprejemnih centrov.

3.2 SREDNJEROČNE PREDNOSTNE NALOGE

Politična merila

Demokracija in načelo pravne države

Nadaljnja okrepitev pravosodnega sistema

Nadaljevanje izvajanja reforme pravosodnega sistema ter izvajanje ukrepov za nadaljnje zmanjšanje zaostankov na vseh sodiščih; racionalizacija organizacije sodišč, vključno z razvojem modernih informacijskih sistemov ter z zadostnim številom administrativnega osebja; zagotavljanje rednega in učinkovitega izrekanja sodb; zagotavljanje dostopa do pravice in pravne pomoči ter v ta namen dodelitev ustreznih proračunskih sredstev; spodbujanje usposabljanja za zakonodajo EU.

Nadaljnje usposabljanje za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu

Podpiranje nadaljnjega napredka na področju boja proti korupciji ter izvajanje s tem povezane zakonodaje. Zlasti ustanavljanje posebnih enot za boj proti korupciji znotraj ustreznih služb ter zagotavljanje ustreznega usposabljanja in sredstev. Zagotavljanje doseganja standardov, določenih z mednarodnimi instrumenti, z uporabo ustrezne zakonodaje in upravnih ukrepov. Olajšanje namestitve uradnikov za zvezo, ki jih dodelijo države članice EU zadevnim državnim organom, ki sodelujejo v boju proti organiziranem kriminalu. Pošiljanje polletnih poročil EU o dejanskih rezultatih, doseženih v pravosodnem pregonu dejavnosti, povezanih z organiziranim kriminalom, pod pogoji, ki jih določa Konvencija Združenih Narodov o trans-nacionalnem organiziranem kriminalu, znana tudi kot Konvencija iz Palerma.

Nadaljnje izboljševanje delovanja javne uprave

Nadaljevanje postopka vzpostavljanja institucij, neposredno povezanih s pravnim redom EU, ter uvajanje reform za izboljšanje učinkovitosti javne uprave na splošno. Zaključek denacionalizacijskega postopka.

Človekove pravice in varovanje manjšin

Zagotavljanje stalnega spoštovanja pravic manjšin

Nadaljevanje izboljševanja položaja Romov z izvajanjem ustreznih strategij, vključno s potrebno finančno podporo na nacionalni in lokalni ravni, proti-diskriminatornimi ukrepi, usmerjenimi v pridobivanje delovnih mest ter v povečevanje dostopa do izobrazbe in v izboljšanje bivalnih pogojev.

Popoln proces vračanja beguncev z ustreznim in časovno predvidenim izvajanjem ustrezne zakonodaje. Zagotavljanje ekonomske in socialne reintegracije povratnikov s pomočjo razvojnih programov na prizadetih območjih.

Regionalno sodelovanje

Nadaljnje spodbujanje regionalnega sodelovanja

Pripravljanje za vzpostavitev celovitega regionalnega energetskega trga ob upoštevanju Atenskega procesa o regionalnem energetskem trgu jugovzhodne Evrope.

Ekonomska merila

Nadaljnje izboljševanje pogojev za zasebna podjetja

Bistven napredek na področju lastninjenja ter nadaljevanje prizadevanj za izboljšanje pogojev za ustvarjanje in razvoj zasebnih podjetij. Bistven napredek na področju prestrukturiranja večjih podjetij.

Celovita zemljiška reforma s poudarkom zlasti na registraciji ter lastninjenju kmetijskih površin.

Nadaljevanje reforme trga delovne sile

Nadaljevanje prizadevanj za izboljšanje odzivnosti trga delovne sile ter povečanje sodelovanja delovne sile.

Nadaljevanje prizadevanj za trajnostni srednjeročni fiskalni okvir s stalnim zmanjševanjem skupne javne porabe kot del BDP. Prednostno razvrščanje javne porabe s prostimi sredstvi za stroške, povezane s pravnim redom EU, vključno z zdravstveno reformo ter reformo pokojninskega sistema. Nadaljevanje zmanjšanja podpor za velika podjetja z izgubo. Na podlagi tega nadaljnje zmanjšanje bremen splošnega državnega primanjkljaja in dolga javnega sektorja.

Sposobnost za prevzemanje obveznosti članstva

Notranji trg in trgovina

Prosti pretok blaga

Bistveno napredovanje pri preoblikovanju direktiv starega in novega pristopa ter sprejetje EU standardov.

Nadaljevanje približevanja hrvaške zakonodaje s področja živil ter krepitev orodij za izvajanje.

Izvajanje sistema javnih razpisov z odstranitvijo vseh ustreznih upravnih struktur ter bistveno napredovanje na področju popolnega približevanja pravnemu redu EU.

Prosti pretok oseb

Nadaljevanje približevanja pravnemu redu EU pri vzajemnem priznavanju strokovnih kvalifikacij in diplom, vključno z izobraževanjem in usposabljanjem, nadaljnji razvoj potrebnih upravnih struktur.

Odpravljanje kakršnih koli diskriminatornih ukrepov glede delavcev migrantov iz EU ter državljanov EU; krepitev upravnih struktur za koordinacijo sistemov socialne varnosti.

Svoboda opravljanja storitev

Odpravljanje obstoječih ovir za ustanovitev in zagotavljanje čezmejnih storitev fizičnih in pravnih oseb iz EU.

Nadaljevanje približevanja zakonodaje o varovanju podatkov; krepitev in zagotavljanje neodvisnosti nadzornih organov.

Prosti pretok kapitala

Delovanje proti odstranjevanju obstoječih omejitev za pretok kapitala; nadaljevanje približevanja zakonodaje plačilnih sistemov ter zagotavljanje učinkovitega izvajanja.

Okrepitev upravnih zmogljivosti enot za finančni nadzor ter izboljšanje sodelovanja z drugimi institucijami, vključenimi v boj proti pranju denarja.

Pravo gospodarskih družb

Popolno približanje na področju intelektualne in industrijske lastnine ter krepitev pregona in boja proti piratstvu ter ponarejanju.

Konkurenca

Krepitev zakonodaje glede proti-monopolnih organov in državnih pomoči ter sestava verodostojnih evidenc o izvrševanju. Bistveno izboljšanje preglednosti na področju državnih pomoči. Razvoj usposabljanja o zakonodaji o konkurenci in politiki na vseh ravneh uprave in pravosodja.

Obdavčitev

Nadaljevanje približevanja pravnemu redu EU na področju zakonodaje v zvezi z DDV-jem in s trošarinami, s poudarkom na vključevanju prostih con v ozemeljsko uporabo DDV-ja ter ukinitev obstoječe stopnje DDV nič ter prometnega davka.

Spoštovanje etičnega kodeksa za obdavčenje podjetij ter zagotavljanje skladnosti davčnih ukrepov s temi načeli.

Nadaljevanje krepitve davčne uprave – vključno s sektorjem IT – ter zagotavljanje primernega delovanja za doseganje standardov EU ter medsebojno povezanost sistemov IT. Razvoj in izvajanje etičnega kodeksa.

Carinska unija

Krepitev in konsolidacija upravnih in operacijskih zmogljivosti carinskih služb. Širjenje usposabljanja vsega osebja ter povečanje uporabe informacijskih tehnologij; zaradi možnosti medsebojne povezljivosti morata biti načrtovanje in uporaba združljiva s sistemi EU. Razvoj in izvajanje etičnega kodeksa carinskih služb. Krepitev revizijske službe ter uporaba ocene tveganja in selektivnosti.

Nadaljevanje približevanja na področju prostih con, tranzita, pristojbin, tarifnih plafonov ter splošnega sistema preferencialov.

Sektorske politike

Kmetijstvo

Krepitev upravnih struktur za izvajanje tržnih in kmetijskih politik; vzpostavitev kmetijskega registra v skladu z EU standardi. Nadaljevanje priprav za vzpostavitev popolno delujočega upravnega in nadzornega sistema ter plačilne agencije, v skladu z zahtevami EU.

Nadaljevanje in bistveno izboljšanje približevanja pravnemu redu EU na veterinarskem in fitosanitarnem področju, vključno s sistemom za identifikacijo živali, upravljanje z živalskimi odpadki, posodobitev tovarn za predelavo mesa in mleka, program za nadzor bolezni živali ter zaščito rastlin; vidne izboljšave nadzornih struktur.

Ribištvo

Nadaljevanje ustanavljanja ustreznih administrativnih struktur in opreme za učinkovito izvajanje ribiške politike, vključno z upravljanjem virov, z nadzorom dejavnosti ribolova, s tržno politiko, s strukturnimi programi, z registri ribiških plovil ter z upravljalnim načrtom zmogljivosti flote v skladu z ribiškimi viri, ki so na voljo.

Prevoz

Nadaljevanje približevanja pravnemu redu EU ter razvoj ustreznih upravnih struktur s področja cestnega prevoza (socialnih, tehničnih in fiskalnih določb), železniškega prevoza (zlasti določbe interoperabilnosti in neodvisne dodelitve zmogljivosti) ter morskega prometa (zlasti na področju morske varnosti). Doseganje popolnega približanja pravnemu redu EU na področju letalstva v okviru sporazuma o sodelovanju Hrvaške na splošnem evropskem letalskem trgu.

Ekonomska in monetarna unija

Nadaljevanje približevanja zakonodaje, ki ureja delovanje centralne banke. Izboljšava denarne politike za širjenje uporabe in učinkovitosti tržno usmerjenih denarnih instrumentov.

Socialna politika in zaposlovanje

Nadaljevanje približevanja zakonodaji EU na področju poklicnega zdravja in varnosti, delovnega prava, enakovrednega obravnavanja moških in žensk ter proti-diskriminacijskih ukrepov; krepitev ustreznih upravnih struktur ter struktur, povezanih s socialno varnostjo.

Razvoj in izvajanje celotne strategije zaposlovanja, vključno z vsemi ustreznimi dejavniki, ob upoštevanju kasnejšega sodelovanja v evropski strategiji zaposlovanja, ki se ujema z ustreznimi zmogljivostmi za analizo, izvajanje in vrednotenje.

Nadaljnji razvoj zmogljivosti socialnih partnerjev, zlasti v dvostranskem socialnem dialogu za razvoj in izvajanje pravnega reda EU.

Nadaljevanje usklajevanja zakonodaje s področja javnega zdravstva ter povečanje vlaganja v zdravstveno nego.

Energija

Nadaljevanje usklajevanja z pravnim redom EU na področju notranjega trga z energijo (elektrike in plina), izboljšanje energetske učinkovitosti, spodbujanje obnovljivih energetskih virov, povečanje naftnih zalog za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe, zagotavljanje jedrske varnosti in varovanje pred sevanjem; krepitev upravnih struktur na vseh omenjenih področjih.

Majhna in srednje velika podjetja

Nadaljevanje izvajanja Evropske listine za majhna podjetja. Nadaljnje poenostavljanje postopkov registracije podjetij.

Znanost in raziskave

Krepitev zmogljivosti raziskovalne dejavnosti in tehnološkega razvoja z namenom zagotavljanja uspešnega sodelovanja v okviru programov Skupnosti.

Izobraževanje in usposabljanje

Pospeševanje prizadevanj za vzpostavitev modernega poklicnega izobraževalnega sistema.

Telekomunikacije in informacijske tehnologije

Sprejetje potrebne primarne in sekundarne zakonodaje za dokončanje ureditvenega okvira ter vpeljevanje konkurence na vseh področjih. Sprejetje celovite strategije za spodbujanje ekonomije, ki temelji na znanju.

Regionalna politika in usklajevanje strukturnih instrumentov

Zagotavljanje jasnega dodeljevanja odgovornosti in učinkovito med-ministrsko usklajevanje za razvoj celovite strategije na področju regionalnega razvoja. Vzpostavljanje partnerskih struktur za zagotavljanje tesnega sodelovanja med zadevnimi upravičenci na nacionalni in regionalni ravni.

Zagotavljanje, da predpisani upravljalni in plačilni organi progresivno povečujejo svoje zmogljivosti; načrtovanje in izvajanje regionalnih razvojnih načrtov; spodbujanje finančnega upravljanja in nadzornih postopkov; določanje ustreznega sistema nadzora in vrednotenja.

Okolje

Zagotavljanje vključevanja zahtev po zaščiti okolja v opredelitev in izvajanje vseh drugih sektorskih politik s ciljem, da se spodbudi trajnostni razvoj; izvajanje horizontalne zakonodaje.

Nadaljevanje dela pri prenosu pravnega reda EU s posebnim poudarkom na upravljanju z odpadki, kakovosti vode in zraka, zaščiti narave ter celovitemu nadzoru preprečevanja onesnaženja. Razvoj okoljske investicijske strategije, ki temelji na ocenah stroškov približevanja. Povečanje vlaganj v okoljsko infrastrukturo, s posebnim poudarkom na zbiranju in upravljanju z odpadnimi vodami, na zalogah pitne vode ter na ravnanju z odpadki.

Varovanje zdravja in potrošnikov

Nadaljevanje približevanja pravnemu redu EU na področju varnostnih ukrepov ter krepitev upravnih zmogljivosti za potrebe učinkovitega nadzora trga.

Finančni nadzor

Razvoj celovitega zakonodajnega okvira ter učinkovitih mehanizmov za nadzor in revizijo javnih dohodkov ter odhodkov.

Razvoj učinkovitih mehanizmov za posredovanje nepravilnosti v zvezi s finančnimi interesi Skupnosti Komisiji ter uvajanje potrebnih metod sodelovanja.

Sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev

Upravljanje mej

Krepitev mejnega nadzora, razvoj nacionalne zbirke podatkov ter registrov in zagotavljanje sodelovanja med ustreznimi službami.

Organiziran kriminal in korupcija

Izboljšanje opreme in infrastrukture policije, vključno z vzpostavitvijo računalniškega preiskovalnega sistema; krepitev sodelovanja med policijo in drugimi organi pregona; krepitev boja proti preprodajanju drog, organiziranem kriminalu, ekonomskem kriminalu (vključno s pranjem denarja in ponarejanjem valut), goljufiji in korupciji; izboljšanje približevanja ustrezne nacionalne zakonodaje s pravnim redom EU s teh področij.

4. NAČRTOVANJE

V okviru Stabilizacijskega in pridružitvenega procesa zahodno-balkanskih držav bo Skupnost ponudila ustrezne finančne instrumente, zlasti v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Zvezni republiki Jugoslaviji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (1); v skladu s tem, ta sklep nima finančnih posledic. Poleg tega ima Hrvaška dostop do več-državnih skladov in horizontalnih programov. Komisija za olajšanje sofinanciranja projektov, povezanih s Stabilizacijskim in pridružitvenim procesom sodeluje z Evropsko investicijsko banko in z mednarodnimi finančnimi institucijami, zlasti z Evropsko banko za obnovo in razvoj ter s Svetovno banko.

5. POGOJENOST POMOČI

Pomoč Skupnosti v okviru Stabilizacijskega in pridružitvenega procesa zahodno-balkanskih držav je pogojena s kasnejšim napredkom v izpolnjevanju Kobenhavenskih političnih meril. Neupoštevanje teh splošnih pogojev lahko pripelje do tega, da Svet določi ustrezne ukrepe na podlagi člena 5 Uredbe št. 2666/2000.

Za pomoč Skupnosti prav tako veljajo pogoji, ki jih je opredelil Svet v Sklepih z dne 29. aprila 1997, zlasti kar zadeva prejemnikovo izvajanje demokratičnih, ekonomskih in institucionalnih reform, ob upoštevanju prednostnih nalog, določenih v Evropskem partnerstvu.

6. SPREMLJANJE

Sledenje Evropskega partnerstva je zagotovljeno z mehanizmi, vzpostavljenimi v okviru Stabilizacijskega in pridružitvenega procesa, zlasti v okviru letnih poročil o Stabilizacijskem in pridružitvenem procesu.

(1) UL L 306, 7.12.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2415/2001 (UL L 327, 12.12.2001, str. 3.).