SL Uradni list Evropske unije L 127/51

DIREKTIVA 2014/45/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 3. aprila 2014

o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnih vozil ter razveljavitvi Direktive 2009/40/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Komisija v svoji beli knjigi z dne 28. marca 2011 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ določa cilj, t. i. „vizijo nič“, v skladu s katerim bi Unija do leta 2050 morala zmanjšati število nesreč s smrtnim izidom na skoraj nič. Da bi se ta cilj uresničil, se od tehnologije vozil pričakuje, da bo v veliki meri prispevala k izboljšanju varnosti v cestnem prometu.

(2) Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020“ predlagala, da se skupno število nesreč s smrtnim izidom v Uniji do leta 2020 zmanjša še za polovico, kar naj bi se pričelo leta 2010. Da bi se ta cilj dosegel, je Komisija določila sedem strateških ciljev in opredelila ukrepe za varnejša vozila, strategijo za zmanjšanje števila poškodb in ukrepe za izboljšanje varnosti za ranljive udeležence v prometu, zlasti za motoriste.

(3) Tehnični pregledi so del širše ureditve, ki naj bi zagotavljala varno in okoljsko sprejemljivo stanje vozil ves čas njihove uporabe. Ta ureditev bi morala zajemati tehnične preglede vozil in tehnične cestne preglede vozil, ki se uporabljajo za dejavnosti komercialnega cestnega prevoza, ter določati postopek registracije vozil, kar bi omogočalo začasno prepoved uporabe vozila v cestnem prometu, kadar vozilo predstavlja takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu. Redni pregledi bi morali biti glavno orodje za zagotavljanje tehnične brezhibnosti. Tehnični cestni pregledi gospodarskih vozil bi morali le dopolnjevati redne preglede.

(4) Državam članicam bi bilo treba omogočiti, da določijo višje standarde za preglede, kot jih zahteva ta direktiva.

(5) Izvrševanje ukrepov za tehnično brezhibnost lahko vključuje tudi kampanje za ozaveščanje lastnikov vozil, z namenom razvijati dobre prakse in navade glede osnovnih pregledov svojih vozil.

(6) Vozila, katerih tehnični sistemi ne delujejo pravilno, vplivajo na varnost na cesti in so lahko eden od dejavnikov prometnih nesreč s poškodbami ali smrtnimi žrtvami. Ta vpliv bi se lahko zmanjšal, če bi bile sprejete ustrezne izboljšave sistema tehničnih pregledov. Z zgodnjim odkrivanjem pomanjkljivosti pri tehnični brezhibnosti motornega vozila bi se prispevalo k odpravi te pomanjkljivosti in s tem k preprečevanju nesreč.

(7) Vozila s slabo delujočimi sistemi za nadzor emisij imajo večji vpliv na okolje kot ustrezno vzdrževana vozila. Ureditev z rednimi tehničnimi pregledi bi torej prispevala k izboljšanju okolja z zmanjšanjem povprečnih emisij vozil.

(8) Države članice bi morale preučiti ustrezne ukrepe za preprečevanje škodljivih manipulacij ali nedovoljenih posegov v dele in sestavne dele vozila, ki bi lahko negativno vplivali na zahtevane varnostne in okoljske značilnosti vozila, zlasti z rednimi tehničnimi pregledi, ukrepi pa bi morali vključevati učinkovite, sorazmerne, odvračilne in nediskriminatorne kazni.

(9) V zadnjih dveh desetletjih so se zahteve za homologacijo vozil glede emisij stalno povečevale. Vendar kakovost zraka z vse strožjimi emisijskimi standardi za vozila ni dosegla izboljšanja v skladu napovedmi, zlasti ne pri dušikovih oksidih (NOx) in drobnih prašnih delcih. Podrobno bi bilo treba preučiti možnosti, da bi se preskusni cikli izboljšali in ustrezali razmeram na cesti, kar bi omogočilo razvoj prihodnjih rešitev, tudi oblikovanje metod pregledov, s katerimi se bodo merile ravni NOx in mejne vrednosti emisij NOx.

(10) V vozilih, skladnih z emisijskima razredoma Euro 6 in Euro VI, so vgrajeni sistemi za diagnostiko na vozilu (OBD) vse učinkovitejši pri določanju emisij, kar upravičuje njihovo uporabo pri tehničnih pregledih kot enakovredno uporabi standardnega preverjanja emisij. Da bi se omogočila uporaba OBD pri tehničnih pregledih vozil razredov Euro 5 in Euro V ali nižjega razreda, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da takšno metodo preverjanja za tovrstna vozila dovolijo v skladu s priporočili proizvajalca in drugimi zahtevami, če je bila njena enakovrednost (po potrebi ob upoštevanju ustrezne zakonodaje o homologaciji) neodvisno preverjena.

(11) V Uniji so bili sprejeti številni tehnični standardi in zahteve za varnost vozil. Z rednimi tehničnimi pregledi je treba zagotoviti, da bodo vozila še naprej izpolnjevala varnostne standarde. Ta ureditev bi morala veljati za nekatere kategorije vozil, opredeljene v direktivah 2002/24/ES (3), 2003/37/ES (4) in 2007/46/ES (5) Evropskega parlamenta in Sveta.

(12) Kolesni traktorji, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost presega 40 km/h, se pri dejavnostih lokalnega prevoza in za komercialni cestni prevoz na javnih cestah čedalje bolj uporabljajo namesto tovornjakov. Njihova potencialna tveganost je enaka možnosti tveganja tovornjakov, zato bi bilo treba vozila v tej kategoriji, ki se pretežno uporabljajo na javnih cestah, treba podvreči tehničnim pregledom.

(13) Vozila zgodovinskega pomena naj bi ohranjala dediščino dobe, v kateri so bila izdelana, in se na javnih cestah le malo uporabljajo. Odločitev o določitvi pogostosti rednih tehničnih pregledov za takšna vozila bi bilo treba prepustiti državam članicam. Države članice bi morale s predpisi urediti tudi tehnične preglede drugih vrst specializiranih vozil.

(14) Vozila, ki se uporabljajo izključno na oddaljenih ozemljih držav članic, zlasti na majhnih otokih z manj kot 5 000 prebivalci ali na redko poseljenih območjih z gostoto prebivalstva manj kot pet oseb na kvadratni kilometer, se uporabljajo v takšnih razmerah, da je morda zanje potrebna posebna ureditev tehničnih pregledov. Države članice bi zato morale imeti pristojnosti, da takšna vozila izvzamejo iz področja uporabe te direktive.

(15) Tehnični pregledi so suverena dejavnost, zato bi jih morale opravljati države članice ali javni ali zasebni subjekti, pooblaščeni za izvajanje takšnih pregledov, pod njihovim nadzorom. Države članice bi morale biti še naprej vselej odgovorne za tehnične preglede, tudi če nacionalni sistem dovoljuje, da tehnične preglede izvajajo zasebni organi, vključno s tistimi, ki izvajajo tudi popravila vozil.

(16) Država članica bi morala imeti pristojnost, da določi centre za izvajanje tehničnih pregledov, ki se ne nahajajo na njenem ozemlju, za izvajanje tehničnih pregledov vozil, registriranih na njenem ozemlju, če jih je država članica, v kateri se ti centri za izvajanje tehničnih pregledov nahajajo, že pooblastila za izvajanje tehničnih pregledov vozil.

(17) Ključnega pomena za pregled vozil in zlasti za njihove elektronske varnostne sestavne dele je dostop do tehničnih specifikacij vsakega posameznega vozila. Posledično bi proizvajalci vozil morali zagotoviti podatke, ki so potrebni za preverjanje delovanja sestavnih delov, povezanih z varnostjo in okoljem. Določbe, povezane z dostopom do informacij o popravilih in vzdrževanju bi se morali za ta namen uporabljati na podoben način, kar bi centrom za izvajanje tehničnih pregledov omogočalo dostop do tistih elementov informacij, ki so potrebni za tehnični pregled. Podatki bi morali zajemati podrobnosti, s katerimi je možno zagotoviti nadzor delovanja varnostnih sistemov vozila na način, ki omogoča preglede takšnih sistemov v okviru rednih tehničnih pregledov. To je ključnega pomena zlasti na področju elektronsko nadzorovanih sistemov in bi moralo zajemati vse elemente, ki jih je vgradil proizvajalec.

(18) Vozila, ki se uporabljajo na javnih cestah, morajo biti ob uporabi tehnično brezhibna. Imetnik potrdila o registraciji in, kjer je ustrezno, upravljavec vozila, bi moral biti odgovoren za ohranjanje vozila v tehnično brezhibnem stanju.

(19) Za varnost v cestnem prometu in njen vpliv na družbo je pomembno, da so vozila, ki se uporabljajo na cesti, v primernem tehničnem stanju. Zato se državam članicam ne bi smelo preprečiti, da dovolijo dodatne prostovoljne tehnične preglede.

(20) Da bi se imetnikom potrdila o registraciji in prevoznikom zagotovilo določeno stopnjo prožnosti, bi morale države članice imeti možnost, da opredelijo večtedenski rok za izvedbo rednega tehničnega pregleda.

(21) Pregledi med življenjskim ciklom vozila bi morali biti razmeroma preprosti, hitri in poceni, hkrati pa bi morali učinkovito dosegati cilje te direktive.

(22) Tehnični pregledi bi morali zajemati vse postavke, pomembne za posamezen model, konstrukcijo in opremo pregledanega vozila. Skladnost med deli in sestavnimi deli, na primer pesta koles, bi bilo treba obravnavati kot ključno varnostno postavko in bi jo bilo treba preverjati med tehničnim pregledom. V okviru teh postavk in glede na sedanje stanje tehnologije vozil bi bilo treba na seznam postavk pregleda vključiti sodobne elektronske sisteme. Za uskladitev tehničnih pregledov bi bilo treba določiti priporočene postopke pregledov za vsako postavko pregleda. Te postavke bi bilo treba posodobiti v skladu z razvojem raziskav in tehnološkim napredkom na področju varnosti vozil.

(23) Za olajšanje harmonizacije in zagotovitev doslednosti standardov bi bilo treba za vse postavke pregleda uvesti neizčrpen seznam glavnih razlogov za neustreznost. Za doslednost pri presoji stanja pregledanega vozila bi bilo treba odkrite neustreznosti oceniti na podlagi splošnega standarda.

(24) Zaradi boljše uporabe načela prostega gibanja v Uniji, bi morale države članice za potrebe ponovne registracije priznavati potrdilo o tehničnem pregledu, ki ga je izdala druga država članica. To ne bi smelo vplivati na pravico držav članic, da ob ponovni registraciji preverijo potrdilo o tehničnem pregledu in identifikacijsko številko vozila ter zahtevajo izvedbo novega tehničnega pregleda pod pogoji, določenimi v tej direktivi.

(25) Goljufanje s kilometrskimi števci bi se moralo obravnavati kot kaznivo dejanje, za katero je določena kazen, saj lahko manipulacija kilometrskega števca povzroči netočno oceno tehničnega stanja vozila. Beleženje kilometrine v potrdilu o tehničnem pregledu in dostop inšpektorjev do teh informacij bi morala omogočiti lažje odkrivanje nedovoljenih posegov v kilometrski števec ali njegove manipulacije. Komisija bi morala preučiti izmenjavo podatkov o stanjih kilometrskih števcev med pristojnimi organi držav članic.

(26) Po vsakem pregledu bi bilo treba izdati potrdilo o tehničnem pregledu. To bi moralo med drugim vključevati podatke, povezane z identiteto vozila, in podatke o rezultatih pregleda. Rezultati tehničnega pregleda bi morali biti na voljo v elektronski obliki. Da bi se zagotovilo ustrezno nadaljnje spremljanje tehničnih pregledov, bi morale države članice takšne podatke zbirati in jih hraniti v bazi podatkov, zlasti za analizo rezultatov rednih tehničnih pregledov.

(27) Imetnik potrdila o registraciji in, kjer je ustrezno, upravljavec vozila, na katerem se je opravljal tehnični pregled, v okviru katerega so bile odkrite pomanjkljivosti, zlasti tiste, ki predstavljajo tveganje za varnost v cestnem prometu, bi moral take pomanjkljivosti nemudoma odpraviti. V primeru nevarnih pomanjkljivosti bi morda bilo potrebno omejiti uporabo vozila, dokler pomanjkljivosti niso v celoti odpravljene.

(28) Če pregledano vozilo sodi v kategorijo, za katero ni potrebna registracija v državi članici, v kateri je bilo vozilo dano v promet, bi bilo državi članici treba omogočiti, da zahteva, da se dokazilo o pregledu namesti na vidno mesto na vozilu.

(29) Za doseganje visoke kakovosti pregledov po vsej Uniji bi bilo treba opremo, ki se bo uporabljala pri pregledih, ter način njenega vzdrževanja in umerjanja preveriti ob upoštevanju specifikacij, ki jih določijo države članice ali proizvajalci.

(30) Moralo bi biti možno, da bi se uporabljala alternativna oprema, ki odraža tehnološki napredek in inovacije, če zagotavlja enako visoko kakovost pregledov.

(31) Države članice bi pri pooblaščanju centrov za izvajanje tehničnih pregledov na svojem ozemlju morale upoštevati dejstvo, da so v Direktivi 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) storitve splošnega pomena na področju prometa izključene iz njenega področja uporabe.

(32) Centri za izvajanje tehničnih pregledov bi morali zagotavljati objektivnost in visoko kakovost preskušanja vozil. Zato bi morali biti pri izpolnjevanju minimalnih zahtev glede vodenja kakovosti skladni z zahtevami, ki jih določi država članica, ki izda pooblastilo.

(33) Visoki standardi tehničnih pregledov zahtevajo, da imajo izvajalci pregledov visoko raven izkušenj in usposobljenosti. Uvesti bi bilo treba sistem usposabljanja, vključno z začetnim usposabljanjem in rednimi osvežitvenimi usposabljanji, ali ustrezno preverjanje. Določiti bi bilo treba prehodno obdobje, da bi prehod sedanjih izvajalcev pregledov na sistem rednih usposabljanj ali preverjanj potekal brez težav. Da bi države članice zagotovile visok standard usposabljanja, kompetenc in pregledovanja, bi jim bilo treba omogočiti, da določijo dodatne kompetence in ustrezne zahteve glede usposabljanja.

(34) Inšpektorji bi morali med izvajanjem tehničnih pregledov ravnati neodvisno in na njihovo mnenje ne bi smelo vplivati nasprotje interesov, tudi ekonomske ali osebne narave. Zato nagrajevanje inšpektorjev ne bi smelo biti neposredno vezano na rezultate tehničnih pregledov. Moralo bi biti možno, da bi države članice predpisale strožje zahteve glede ločitve dejavnosti ali dovolile zasebnemu organu, da izvaja tehnične preglede in popravila vozil, tudi na istem vozilu, če se je nadzorni organ prepričal, da se vzdržuje visoka raven nepristranskosti.

(35) Rezultati tehničnih pregledov se ne bi smeli spreminjati iz komercialnih razlogov. Nadzorni organ bi lahko spremenil rezultate tehničnega pregleda samo, če so ugotovitve, do katerih pride med tehničnim pregledom, ki ga opravi inšpektor, očitno napačne.

(36) Za ohranitev visoke kakovosti pregledov skozi čas bi morale države članice vzpostaviti sistem zagotavljanja kakovosti, ki bo zajemal postopke za podelitev pooblastila, nadzor in odvzem, začasni odvzem ali preklic pooblastila za izvajanje tehničnih pregledov.

(37) Akreditacija centrov za izvajanje tehničnih pregledov v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (7) ne bi smela predstavljati obveznosti za države članice.

(38) Tehnične preglede v več državah članicah opravlja visoko število zasebnih pooblaščenih centrov za izvajanje tehničnih pregledov. Za zagotovitev učinkovite izmenjave informacij med državami članicami v zvezi s tem bi bilo treba določiti nacionalne kontaktne točke.

(39) Tehnični pregledi so del širše ureditvene sheme, ki zajema vozila skozi njihovo celotno življenjsko dobo od odobritve, prek registriranja, pregledov in razreza. Izmenjava podatkov v nacionalnih elektronskih bazah podatkov o vozilih in elektronskih bazah podatkov proizvajalcev bi načeloma morala prispevati k izboljšanju učinkovitosti celotne upravne verige na področju vozil in zmanjšati stroške ter upravna bremena. Komisija bi morala preučiti izvedljivost, stroške in koristi vzpostavitve elektronske informativne platforme za vozila in izkoristiti že obstoječe in izvajane rešitve informacijske tehnologije v zvezi z mednarodno izmenjavo podatkov, da se zmanjšajo stroški in prepreči podvajanje. Komisija bi morala pri tej preučitvi razmisliti o najprimernejšem načinu povezave obstoječih nacionalnih sistemov za namen izmenjave informacij o podatkih, povezanih s tehničnimi pregledi in odčitki kilometrskih števcev, in sicer med organi držav članic, pristojnimi za tehnične preglede, registracijo in odobritev vozila, centri za izvajanje tehničnih pregledov, proizvajalci opreme, ki se uporablja za tehnične preglede, in proizvajalci vozil. Preučiti bi morala tudi izvedljivost, stroške in koristi zbiranja in shranjevanja razpoložljivih podatkov o glavnih sestavnih delih vozila, povezanih z varnostjo, za vozila, udeležena v hudih prometnih nesrečah, in možnost, da imajo inšpektorji, imetniki potrdil o registraciji in raziskovalci nesreč na voljo podatke o zgodovini nesreč ter odčitke kilometrskega števca v anonimizirani obliki.

(40) Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi se morala izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

(41) Komisija ne bi smela sprejeti izvedbenih aktov glede informacij, ki jih morajo dati na voljo proizvajalci vozil za tehnične preglede, če odbor, ustanovljen v skladu s to direktivo, ne da nobenega mnenja o osnutku izvedbenega akta, ki ga predstavi Komisija.

(42) Za posodobitev oznak kategorij vozil v členu 2(1) ter členu 5(1) in (2), za posodobitev točke 3 iz Priloge I o metodah in za prilagoditev točke 3 iz Priloge I v zvezi s seznamom postavk pregleda, metod in ocenjevanja pomanjkljivosti, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

(43) Tehnična brezhibnost neposredno vpliva na varnost v cestnem prometu, zato bi jo bilo treba redno pregledovati. Komisija bi morala poročati o učinkovitosti določb te direktive, tudi o področju uporabe, pogostosti pregledov, nadaljnji krepitvi sistema tehničnih pregledov z elektronsko izmenjavo informacij ter možnosti prihodnjega vzajemnega priznavanja potrdil o tehničnem pregledu.

(44) Prostori in oprema za pregled, ki se uporabljajo v centrih za izvajanje tehničnih pregledov, bi morali izpolnjevati zahteve, določene za izvajanje tehničnih pregledov. Ker to pomeni precejšnje naložbe in prilagoditve, ki jih mogoče ne bo možno opraviti takoj, bi bilo treba določiti petletno obdobje za uskladitev s temi zahtevami. Podobno bi bilo petletno obdobje treba določiti tudi za nadzorne organe, da lahko izpolnijo vsa merila in zahteve glede pooblaščanja centrov za izvajanje tehničnih pregledov in nadzora nad njimi.

(45) Ker cilja te direktive, in sicer izboljšanja varnosti v cestnem prometu z določitvijo minimalnih skupnih zahtev in harmoniziranih predpisov v zvezi z izvajanjem tehničnih pregledov vozil v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta cilj zaradi obsega ukrepov, lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

(46) Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, kakor je navedeno v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji.

(47) Ta direktiva vključuje in posodablja pravila iz Priporočila Komisije 2010/378/EU (9) za zagotovitev boljše ureditve rezultatov tehničnih pregledov.

(48) Ta direktiva posodablja tehnične zahteve iz Direktive 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) ter razširja njeno področje uporabe za vključitev zlasti vzpostavitve centrov za izvajanje tehničnih pregledov in njihovih nadzornih organov ter imenovanja inšpektorjev, ki so pooblaščeni za izvajanje tehničnih pregledov. Zato bi bilo treba navedeno direktivo razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA, OPREDELITEV POJMOV IN PODROČJE UPORABE

Člen 1

Predmet urejanja

V tej direktivi so določene minimalne zahteve za ureditev rednih tehničnih pregledov vozil, ki se uporabljajo na javnih cestah.

Člen 2

Področje uporabe

1. Ta direktiva se uporablja za vozila, katerih konstrukcijsko določena hitrost presega 25 km/h in ki sodijo v naslednje kategorije, določene v Direktivi 2002/24/ES, Direktivi 2003/37/ES in Direktivi 2007/46/ES:

— motorna vozila, zasnovana in izdelana predvsem za prevoz oseb in njihove prtljage, ki imajo največ osem sedežev poleg vozniškega sedeža – kategorija vozil M1,

— motorna vozila, zasnovana in izdelana predvsem za prevoz oseb in njihove prtljage, ki imajo več kot osem sedežev poleg vozniškega sedeža – kategoriji vozil M2 in M3,

— motorna vozila, zasnovana in izdelana predvsem za cestni prevoz blaga, katerih največja masa ne presega 3,5 tone – kategorija vozil N1,

— motorna vozila, zasnovana in izdelana predvsem za cestni prevoz blaga, katerih največja masa presega 3,5 tone – kategoriji vozil N2 in N3,

— priklopna vozila, zasnovana in izdelana za prevoz blaga ali oseb in za nastanitev oseb, katerih največja masa presega 3,5 tone – kategoriji vozil O3 in O4,

— od 1. januarja 2022 dvo- ali trikolesna vozila – kategorije vozil L3e, L4e, L5e, in L7e s prostornino motorja, ki presega 125 cm3,

— kolesni traktorji kategorije T5, ki se uporabljajo predvsem na javnih cestah in katerih največja konstrukcijsko določena hitrost presega 40 km/h.

2. Države članice lahko iz področja uporabe te direktive izvzamejo naslednja vozila, registrirana na njihovem ozemlju:

— vozila, ki obratujejo ali se uporabljajo v izjemnih pogojih, ter vozila, ki se nikoli ali skoraj nikoli ne uporabljajo na javnih cestah, kot so vozila zgodovinskega pomena ali tekmovalna vozila,

— vozila, za katera velja diplomatska imuniteta,

— vozila, ki jih uporabljajo oborožene sile, organi javnega reda in miru, gasilci, civilna zaščita, službe za nujno pomoč ali reševanje,

— vozila, ki se uporabljajo za namene kmetijstva, vrtnarstva, gozdarstva, poljedelstva ali ribištva samo na ozemlju države članice in zlasti na terenih teh dejavnosti, vključno s kmetijskimi in gozdarskimi cestami ter kmetijskimi površinami,

— vozila, ki se uporabljajo izključno na majhnih otokih ali redko poseljenih območjih,

— specializirana vozila za prevažanje cirkuške opreme in opreme za zabaviščne parke, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost ne presega 40 km/h in ki opravljajo prevoze samo na ozemlju zadevne države članice,

— vozila kategorij L3e, L4e, L5e, in L7e s prostornino motorja, ki presega 125 cm3, če je država članica vzpostavila učinkovite alternativne ukrepe za varnost v cestnem prometu v zvezi z dvo- ali trikolesnimi vozili, pri čemer so upoštevale zlasti ustrezne statistične podatke o varnosti v cestnem prometu za zadnjih pet let. Države članice Komisijo uradno obvestijo o teh izvzetjih.

3. Države članice lahko uvedejo nacionalne zahteve glede tehničnih pregledov vozil, registriranih na njihovem ozemlju, ki niso vključena v področje uporabe te direktive, in vozil iz odstavka 2.

Člen 3

Opredelitev pojmov

Naslednje opredelitve pojmov se uporabljajo samo v tej direktivi:

1. „vozilo“ pomeni vsako motorno vozilo, ki ni tirno vozilo, ali njegovo priklopno vozilo;

2. „motorno vozilo“ pomeni vsako vozilo na kolesih z lastnim motornim pogonom in največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo, ki presega 25 km/h;

3. „priklopno vozilo“ pomeni vozilo na kolesih brez lastnega pogona, ki je načrtovano in izdelano za vleko z motornim vozilom;

4. „polpriklopno vozilo“ pomeni vsako priklopno vozilo, ki je načrtovano za priključitev na motorno vozilo tako, da se del polpriklopnika opira na motorno vozilo, pri tem pa precejšen del njegove mase in mase njegovega tovora nosi motorno vozilo;

5. „dvo- ali trikolesna vozila“ pomeni vsako vozilo na motorni pogon na dveh kolesih z ali brez bočne prikolice ter vse trikolesnike ali štirikolesnike;

6. „vozilo, registrirano v državi članici“, pomeni vozilo, ki je registrirano ali dano v uporabo v državi članici;

7. „vozilo zgodovinskega pomena“ pomeni vsako vozilo, ki je po mnenju države članice, v kateri je vozilo registrirano, ali katerega od njenih pristojnih organov zgodovinsko in izpolnjuje vse naslednje pogoje: — izdelano ali prvič registrirano je bilo pred vsaj 30 leti, — te vrste vozil, kot je opredeljena v relevantnem pravu Unije ali nacionalnem pravu, se ne izdeluje več, — se ohranja kot zgodovinska dediščina, vzdržuje v prvotnem stanju in na njem ni bilo opravljenih nobenih velikih sprememb tehničnih značilnosti glavnih sestavnih delov;

8. „imetnik potrdila o registraciji“ pomeni pravno ali fizično osebo, na ime katere je vozilo registrirano;

9. „tehnični pregled“ pomeni pregled v skladu s Prilogo I, namenjen zagotavljanju, da je vozilo varno za uporabo na javnih cestah in skladno z zahtevanimi in obveznimi varnostnimi in okoljskimi značilnostmi;

10. „odobritev“ pomeni postopek, s katerim država članica potrdi, da vozilo izpolnjuje ustrezne upravne predpise in tehnične zahteve iz Direktive 2002/24/ES, Direktive 2003/37/ES in Direktive 2007/46/ES;

11. „pomanjkljivosti“ pomeni tehnične napake in druge primere neskladnosti, ugotovljene med tehničnim pregledom;

12. „potrdilo o tehničnem pregledu“ pomeni poročilo o tehničnem pregledu, ki ga izda pristojni organ ali center za izvajanje tehničnih pregledov in ki vsebuje rezultate tehničnega pregleda;

13. „inšpektor“ pomeni osebo, ki jo država članica ali njen pristojni organ pooblasti za izvajanje tehničnih pregledov v centru za izvajanje tehničnih pregledov ali po potrebi v imenu pristojnega organa;

14. „pristojni organ“ pomeni organ ali javno organizacijo, ki je po pooblastilu države članice odgovorna za upravljanje sistema tehničnih pregledov, vključno z izvajanjem tehničnih pregledov, kadar je to primerno;

15. „center za izvajanje tehničnih pregledov“ pomeni javne ali zasebne organizacije ali ustanove, ki jih za izvajanje tehničnih pregledov pooblasti država članica;

16. „nadzorni organ“ pomeni organ ali organe, ki jih vzpostavi država članica in so odgovorni za nadzor centrov za izvajanje tehničnih pregledov. Nadzorni organ ali nadzorni organi so lahko del pristojnega organa ali pristojnih organov;

17. „majhen otok“ pomeni otok z manj kot 5 000 prebivalci, ki ni povezan s preostalim ozemljem s cestnimi mostovi ali cestnimi predori;

18. „redko poseljeno območje“ pomeni vnaprej določeno območje z gostoto prebivalstva manj kot pet oseb na kvadratni kilometer;

19. „javna cesta“ pomeni cesto, ki je v splošni javni rabi, kot so lokalne, regionalne ali nacionalne ceste, hitre ceste ali avtoceste.

POGLAVJE II

SPLOŠNE OBVEZNOSTI

Člen 4

Odgovornosti

1. Vsaka država članica zagotovi, da centri za izvajanje tehničnih pregledov, ki jih je pooblastila država članica, v kateri so vozila registrirana, redno pregledujejo vozila, registrirana na njenem ozemlju, v skladu s to direktivo.

2. Tehnične preglede opravljajo država članica registracije vozila, javni organ, ki mu je to nalogo dodelila ta država članica, ali pa organizacije ali ustanove, ki jih imenuje in nadzira ta država članica, vključno s pooblaščenimi zasebnopravnimi organizacijami.

3. V skladu z načeli iz Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (11) in Uredbe (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (12) Komisija pred 20. majem 2018 z izvedbenimi akti sprejme:

(a) nabor tehničnih podatkov o zavorni opremi, krmiljenju, vidljivosti, žarometih, odsevnikih, električni opremi, oseh, kolesih, pnevmatikah, obesitvi, podvozju, povezavi podvozja, drugi opremi in emisijah, potrebne za izvajanje tehničnih pregledov postavk, ki se pregledujejo, in o uporabi priporočenih metod pregledov v skladu s točko 3 Priloge I in

(b) podrobne predpise o obliki podatkov ter postopkih za dostop do upoštevnih tehničnih podatkov.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(2).

Tehnične podatke iz točke (a) prvega pododstavka proizvajalci zastonj ali po razumni ceni ter nediskriminatorno zagotovijo centrom za izvajanje tehničnih pregledov in pristojnim organom.

Komisija preuči izvedljivost vzpostavitve ene same dostopne točke do teh tehničnih podatkov.

4. Države članice zagotovijo, da se odgovornosti za ohranjanje vozila v varnem in tehnično brezhibnem stanju opredelijo v nacionalnem pravu.

POGLAVJE III

MINIMALNE ZAHTEVE ZA TEHNIČNE PREGLEDE

Člen 5

Datum in pogostost izvajanja tehničnih pregledov

1. Tehnični pregled vozil se izvaja vsaj v naslednjih časovnih presledkih, brez poseganja v obdobje prožnosti, ki se uporablja v državah članicah v skladu z odstavkom 3:

(a) vozila kategorije M1 in N1: štiri leta po datumu, ko je bilo vozilo prvič registrirano, nato pa vsaki dve leti;

(b) vozila kategorije M1, ki se uporabljajo kot taksiji ali reševalna vozila, vozila kategorije M2, M3, N2, N3, O3 in O4: eno leto po datumu, ko je bilo vozilo prvič registrirano, nato pa vsako leto;

(c) vozila kategorije T5, ki se večinoma uporabljajo za komercialni cestni prevoz na javnih cestah: štiri leta po datumu, ko je bilo vozilo prvič registrirano, nato pa vsaki dve leti.

2. Države članice določijo ustrezne časovne presledke, v katerih se izvaja tehnični pregled za vozila kategorij L3e, L4e, L5e, in L7e s prostornino motorja, ki presega 125 cm3.

3. Država članica ali pristojni organ lahko, ne da bi presegla časovne presledke iz odstavka 1, določi razumno obdobje, v katerem se izvede tehnični pregled.

4. Ne glede na datum zadnjega tehničnega pregleda vozila lahko država članica ali pristojni organ zahteva, da se tehnični pregled opravi pred datumi iz odstavkov 1 in 2, in sicer v naslednjih primerih:

— po nesreči, ki je prizadela glavne sestavne dele vozila, povezane z varnostjo, kot so kolesa, vzmetenje, deformacijske cone, sistemi zračnih blazin, krmilo ali zavore,

— če so bili sistemi, povezani z varnostjo in okoljem, in sestavni deli vozila spremenjeni,

— če se spremeni imetnik potrdila o registraciji vozila,

— če je kilometrina vozila dosegla 160 000 km,

— če je varnost v cestnem prometu resno ogrožena.

Člen 6

Vsebina in metode tehničnih pregledov

1. Za kategorije vozil, ki spadajo v področje uporabe te direktive, razen kategorij L3e, L4e, L5e in L7e s prostornino motorja, ki presega 125 cm3, države članice zagotovijo, da tehnični pregled zajema vsaj področja iz točke 2 Priloge I.

2. Pristojni organi države članice ali center za izvajanje tehničnih pregledov za vsako področje iz odstavka 1 opravijo tehnični pregled, ki zajema vsaj postavke iz točke 3 Priloge I, ob uporabi priporočenih ali enakovrednih metod, ki jih je potrdil pristojni organ, za preskušanje navedenih postavk, kot je določeno v točki 3 Priloge I. Pregled lahko zajema tudi preverjanje, ali so zadevni deli in sestavni deli vozila skladni z zahtevanimi varnostnimi in okoljskimi značilnostmi, veljavnimi v času odobritve ali, kjer je primerno, v času naknadnega opremljanja.

Pri izvajanju pregledov se uporabljajo trenutno razpoložljive tehnike in oprema, ne uporablja pa se orodje za demontažo ali odstranitev katerega koli dela vozila.

3. Za kategorije vozil L3e, L4e, L5e in L7e s prostornino motorja, ki presega 125 cm3, države članice določijo področja, postavke in ustrezne metode pregleda.

Člen 7

Ocena pomanjkljivosti

1. Priloga I za vsako postavko, ki jo je treba preskusiti, določa minimalen seznam možnih pomanjkljivosti in njihovo raven resnosti.

2. Pomanjkljivosti, ki se odkrijejo pri rednih pregledih vozil, se razvrstijo v eno od naslednjih skupin:

(a) manjše pomanjkljivosti brez pomembnega učinka na varnost vozila ali vpliva na okolje in druge manjše neskladnosti;

(b) večje pomanjkljivosti, ki lahko okrnijo varnost vozila ali vplivajo na okolje ali ogrozijo druge udeležence na cesti, ali druge večje neskladnosti;

(c) nevarne pomanjkljivosti, ki pomenijo neposredno in takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu ali vplivajo na okolje, kar upravičuje, da smejo države članice ali njen pristojni organ prepovedati uporabo vozila na javnih cestah.

3. Vozilo s pomanjkljivostmi, ki spadajo v več kot eno skupino pomanjkljivosti iz odstavka 2, se uvrsti v skupino, ki ustreza resnejšim pomanjkljivostim. Vozilo z več pomanjkljivostmi na istih področjih za pregled, kot so opredeljeni v obsegu pregleda iz točke 2 Priloge I, se lahko uvrsti v naslednjo resnejšo skupino pomanjkljivosti, če se lahko izkaže, da skupni učinek navedenih pomanjkljivosti pomeni večje tveganje za varnost v cestnem prometu.

Člen 8

Potrdilo o tehničnem pregledu

1. Države članice zagotovijo, da centri za izvajanje tehničnih pregledov ali, če je to ustrezno, pristojni organi, ki so opravili tehnični pregled vozila, za navedeno vozilo izdajo potrdilo o tehničnem pregledu, ki vsebuje vsaj standardizirane elemente iz ustreznih harmoniziranih oznak Unije iz Priloge II.

2. Države članice zagotovijo, da centri za izvajanje tehničnih pregledov ali, če je to ustrezno, pristojni organi osebi, ki pripelje vozilo na tehnični pregled, dajo na voljo potrdilo o tehničnem pregledu ali v primeru elektronsko izdanega potrdila o tehničnem pregledu potrjen izpis takšnega potrdila.

3. V primeru ponovne registracije vozila, ki je že registrirano v drugi državi članici, država članica brez poseganja v člen 5 prizna potrdilo o tehničnem pregledu, ki ga je izdala ta druga država članica, kakor da bi ga izdala sama, če je to potrdilo veljavno v okviru pogostosti tehničnih pregledov, ki jo je določila država članica, v kateri se opravi ponovna registracija. V primeru dvoma lahko država članica, v kateri se opravi ponovna registracija, preveri veljavnost potrdila o tehničnem pregledu, preden ga prizna. Države članice Komisiji predložijo opis potrdila o tehničnem pregledu pred 20. majem 2018. Komisija o tem obvesti odbor iz člena 19. Ta odstavek se ne uporablja za kategorije vozil L3e, L4e, L5e in L7e.

4. Brez poseganja v člen 5(4) in odstavek 3 tega člena, države članice načeloma priznajo veljavnost potrdila o tehničnem pregledu, če se spremeni lastništvo vozila, ki ima veljavno potrdilo o rednem tehničnem pregledu.

5. Centri za izvajanje tehničnih pregledov od 20. maja 2018 in najpozneje do 20. maja 2021 pristojnemu organu zadevne države članice po elektronski poti sporočajo podatke, ki so navedeni v potrdilih o tehničnem pregledu, ki jih izdajo. To sporočanje se opravi v ustreznem času po vsakokratni izdaji potrdil o tehničnem pregledu. Do tega datuma lahko centri za izvajanje tehničnih pregledov predmetne podatke sporočajo pristojnim organom na druge načine. Države članice določijo, kako dolgo pristojni organ hrani te podatke. To obdobje ni krajše od 36 mesecev, brez poseganja v nacionalne davčne sisteme držav članic.

6. Države članice zagotovijo, da se inšpektorjem za namene preverjanja stanja kilometrskega števca, če je ta normalno vgrajen, dajo na voljo podatki o prejšnjem tehničnem pregledu, takoj ko so na voljo v elektronski obliki. Za manipulacijo kilometrskega števca z namenom zmanjšanja ali napačnega prikaza prevožene razdalje vozila, kadar se to ugotovi, določijo učinkovite, sorazmerne, odvračilne in nediskriminatorne kazni.

7. Države članice zagotovijo, da se rezultati tehničnega pregleda sporočijo ali dajo čim prej na voljo v elektronski obliki organu, pristojnemu za registracijo vozila. To obvestilo vsebuje podatke iz potrdila o tehničnem pregledu.

Člen 9

Nadaljnje spremljanje pomanjkljivosti

1. V primeru manjših pomanjkljivosti se šteje, da je bil pregled uspešno opravljen, pomanjkljivosti se odpravijo in vozilo ni ponovno pregledano.

2. V primeru večjih pomanjkljivosti se šteje, da pregled ni bil uspešno opravljen. Država članica ali pristojni organ določi časovno obdobje, v katerem se zadevno vozilo lahko uporablja, preden mora opraviti ponovni tehnični pregled. Slednji se opravi v obdobju, ki ga določi država članica ali pristojni organ, vendar najpozneje dva meseca po prvem pregledu.

3. V primeru nevarnih pomanjkljivosti se šteje, da pregled ni bil uspešno opravljen. Država članica ali pristojni organ lahko odloči, da se takšno vozilo ne sme uporabljati na javnih cestah in da se dovoljenje za uporabo v cestnem prometu začasno odvzame za določeno časovno obdobje, ne da bi bil nato potreben nov postopek registracije, dokler se pomanjkljivosti ne odpravijo in se izda novo potrdilo o tehničnem pregledu, ki dokazuje, da je vozilo v tehnično brezhibnem stanju.

Člen 10

Dokazilo o pregledu

1. Center za izvajanje tehničnih pregledov ali, če je ustrezno, pristojni organ države članice, ki je opravil tehnični pregled vozila, registriranega na njegovem ozemlju, zagotovi dokazilo, kot je zabeležba v dokumentu o registraciji vozila, nalepka, potrdilo ali kakršne koli druge lahko dostopne informacije, za vsako vozilo, ki je uspešno opravilo tak pregled. Na dokazilu se navede datum, do katerega je treba opraviti naslednji tehnični pregled.

Države članice Komisiji predložijo opis tega dokazila pred 20. majem 2018. Komisija o tem obvesti odbor iz člena 19.

2. Če pregledano vozilo sodi v kategorijo, za katero ni potrebna registracija v državi članici, v kateri je bilo vozilo dano v promet, lahko ta država članica zahteva, da se dokazilo o pregledu namesti na vidno mesto na tem vozilu.

3. Za namene prostega prometa vsaka država članica prizna dokazilo, ki ga zagotovi center za izvajanje tehničnih pregledov ali pristojni organ druge države članice v skladu z odstavkom 1.

POGLAVJE IV

UPRAVNE DOLOČBE

Člen 11

Prostori in oprema za pregled

1. Države članice zagotovijo, da so prostori in oprema za pregled, ki se uporabljajo za izvajanje tehničnih pregledov, skladni z minimalnimi tehničnimi zahtevami iz Priloge III.

2. Države članice zagotovijo, da centri za izvajanje tehničnih pregledov ali, če je ustrezno, pristojni organ vzdržujejo prostore in opremo za pregled v skladu s specifikacijami, ki jih določi proizvajalec.

3. Oprema, ki se uporablja za izvajanje meritev, se redno umerja v skladu s Prilogo III in preverja v skladu s specifikacijami, ki jih določi zadevna država članica ali proizvajalec opreme.

Člen 12

Centri za izvajanje tehničnih pregledov

1. Centre za izvajanje tehničnih pregledov, v katerih inšpektorji izvajajo te preglede, pooblasti država članica ali njen pristojni organ.

2. Centri za izvajanje tehničnih pregledov so pri izpolnjevanju minimalnih zahtev glede vodenja kakovosti skladni z zahtevami, ki jih določi država članica, ki izda pooblastilo. Centri za izvajanje tehničnih pregledov zagotavljajo objektivnost in visoko kakovost tehničnih pregledov vozil.

Člen 13

Inšpektorji

1. Države članice zagotovijo, da tehnične preglede izvajajo inšpektorji, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede kompetenc in usposabljanja iz Priloge IV. Države članice lahko določijo dodatne zahteve glede kompetenc in ustreznega usposabljanja.

2. Pristojni organi ali, po potrebi, pooblaščeni centri za usposabljanje zagotovijo potrdilo inšpektorjem, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede kompetenc in usposabljanja. To potrdilo vključuje vsaj podatke iz točke 3 Priloge IV.

3. Zahteve, ki so določene v točki 1 Priloge IV, ne veljajo za inšpektorje, ki so s strani pristojnih organov držav članic ali centra za izvajanje tehničnih pregledov zaposleni ali pooblaščeni 20. maja 2018.

4. Inšpektor pri izvajanju tehničnega pregleda ne sme biti v nikakršnem nasprotju interesov, da se zagotovi, da se vzdržuje visoka raven nepristranskosti in objektivnosti, o čemer se zadevna država članica ali pristojni organ prepriča.

5. Oseba, ki pripelje vozilo na pregled, se obvesti o ugotovljenih pomanjkljivostih vozila, ki jih je treba odpraviti.

6. Rezultate tehničnega pregleda lahko po potrebi spreminja le nadzorni organ ali pa se spremenijo v skladu s postopkom, ki ga določi pristojni organ, če so ugotovitve tehničnega pregleda očitno napačne.

Člen 14

Nadzor centrov za izvajanje tehničnih pregledov

1. Države članice zagotovijo nadzor centrov za izvajanje tehničnih pregledov.

2. Nadzorni organ izvaja vsaj naloge iz točke 1 Priloge V ter izpolnjuje zahteve iz točk 2 in 3 navedene priloge.

Države članice javno objavijo pravila in postopke v zvezi z organizacijo, nalogami in zahtevami, vključno z zahtevami glede neodvisnosti, ki veljajo za zaposlene pri nadzornem organu.

3. Zahteve glede dodelitve pooblastila in nadzora ne veljajo za centre za izvajanje tehničnih pregledov, ki jih upravlja pristojni organ, kadar je nadzorni organ del pristojnega organa.

4. Lahko se šteje, da zahteve iz odstavkov 2 in 3 tega člena izpolnjujejo države članice, ki zahtevajo, da so centri za izvajanje tehničnih pregledov akreditirani v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008.

POGLAVJE V

SODELOVANJE IN IZMENJAVA INFORMACIJ

Člen 15

Upravno sodelovanje med državami članicami

1. Države članice določijo nacionalno kontaktno točko, pristojno za izmenjavo informacij z drugimi državami članicami in Komisijo glede uporabe te direktive.

2. Države članice imena in kontaktne podatke svojih kontaktnih točk pošljejo Komisiji do 20. maja 2015 in jo nemudoma obvestijo o vseh spremembah teh podatkov. Komisija sestavi seznam vseh nacionalnih kontaktnih točk in ga pošlje državam članicam.

Člen 16

Elektronska informativna platforma za vozila

Komisija preuči izvedljivost, stroške in koristi vzpostavitve elektronske informativne platforme za vozila, in sicer s koriščenjem že obstoječih in izvedenih rešitev informacijske tehnologije v zvezi z mednarodno izmenjavo podatkov, da se stroški čim bolj zmanjšajo in ne pride do podvajanja. Pri tej preučitvi Komisija obravnava najprimernejši način povezave obstoječih nacionalnih sistemov za namen olajšanja izmenjave informacij o podatkih, povezanih s tehničnimi pregledi in odčitki kilometrskih števcev, med organi držav članic, pristojnimi za preglede, registracijo in odobritev vozila, centri za izvajanje tehničnih pregledov, proizvajalci opreme, ki se uporablja za tehnične preglede, in proizvajalci vozil.

Komisija preuči tudi izvedljivost, stroške in koristi zbiranja ter shranjevanja razpoložljivih podatkov o glavnih sestavnih delih vozila, povezanih z varnostjo, za vozila, udeležena v težkih prometnih nesrečah, in možnost, da imajo inšpektorji, imetniki potrdil o registraciji in raziskovalci nesreč na voljo podatke o zgodovini nesreč ter odčitke kilometrskega števca v anonimizirani obliki.

POGLAVJE VI

DELEGIRANI IN IZVEDBENI AKTI

Člen 17

Delegirani akti

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 18 za:

— posodobitev izključno oznake kategorije vozil iz člena 2(1) ter člena 5(1) in (2), kakor je ustrezno, v primeru sprememb pri kategorijah vozil, ki izhajajo iz sprememb zakonodaje o homologaciji iz člena 2(1), ne da bi s tem vplivala na področje uporabe in pogostost pregledov,

— posodobitev točke 3 iz Priloge I o metodah v primeru razpoložljivosti učinkovitejših in uspešnejših metod pregledov, ne da bi se na seznam postavk pregleda vključile nove postavke,

— prilagoditev točke 3 iz Priloge I po pozitivni oceni zadevnih stroškov in koristi v zvezi s seznamom postavk pregleda, metodami, razlogi za neustreznost in oceno pomanjkljivosti v primeru sprememb obveznih zahtev, pomembnih za homologacijo, v zakonodaji Unije na področju varnosti ali okolja.

Člen 18

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 17 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 19. maja 2014. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3. Pooblastilo iz člena 17 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Preklic začne veljati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 17, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o navedenem aktu, ali če sta pred iztekom navedenega roka Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 19

Postopek v odboru

1. Komisiji pomaga odbor (v nadaljnjem besedilu: Odbor za tehnično brezhibnost). Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

POGLAVJE VII

KONČNE DOLOČBE

Člen 20

Poročanje

1. Komisija do 30. aprila 2020 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju in učinkih te direktive, zlasti glede stopnje harmonizacije rednih tehničnih pregledov, učinkovitosti določb o področju uporabe, pogostosti pregledov, vzajemnega priznavanja potrdil o tehnični brezhibnosti v primeru ponovne registracije vozil, ki izvirajo iz druge države članice, in rezultatov preučitve izvedljivosti uvedbe elektronske informativne platforme za vozila iz člena 16. V poročilu tudi analizira, ali je treba zaradi tehničnega napredka in praks priloge bistveno posodobiti. Poročilo predloži po posvetovanju z odborom iz člena 19. Poročilu so po potrebi priloženi zakonodajni predlogi.

2. Komisija najpozneje do 30. aprila 2019 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo na podlagi neodvisnih študij o učinkovitosti vključitve lahkih priklopnih vozil ter dvo- ali trikolesnih vozil v področje uporabe te direktive. V poročilu se oceni razvoj razmer na področju varnosti v cestnem prometu v Uniji in za vsako podkategorijo vozil kategorije L se primerjajo nacionalni rezultati ukrepov za varnost v cestnem prometu, pri čemer se upošteva povprečna razdalja, ki jo prevozijo ta vozila. Komisija zlasti oceni, ali so standardi in stroški rednih tehničnih pregledov za vsako kategorijo vozil sorazmerni z zastavljenimi cilji na področju varnosti v cestnem prometu. Poročilu se priloži natančna ocena učinka, v kateri se analizirajo stroški in koristi po vsej Uniji, vključno s posebnostmi držav članic. Poročilo je na voljo vsaj šest mesecev pred predložitvijo zakonodajnih predlogov, s katerimi bi se v področje uporabe te direktive po potrebi vključile nove kategorije.

Člen 21

Kazni

Države članice določijo pravila glede kazni, ki se uporabljajo pri kršitvi določb te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zagotovile izvrševanje teh kazni. Navedene kazni so učinkovite, sorazmerne, odvračilne in nediskriminatorne.

Člen 22

Prehodne določbe

1. Države članice lahko za obdobje, ki ne presega pet let po 20. maju 2018, dovolijo uporabo prostorov in opreme za preglede iz člena 11, ki niso skladni z minimalnimi zahtevami iz Priloge III za izvajanje tehničnih pregledov.

2. Države članice uporabljajo zahteve iz Priloge V najpozneje od 1. januarja 2023.

Člen 23

Prenos

1. Države članice do 20. maja 2017 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Besedilo navedenih predpisov nemudoma sporočijo Komisiji.

Navedene predpise uporabljajo od 20. maja 2018.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Države članice določijo način sklicevanja.

2. Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetega na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 24

Razveljavitev

Direktiva 2009/40/ES se razveljavi z učinkom od 20. maja 2018.

Člen 25

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 26

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, dne 3. aprila 2014 Za Evropski parlament Predsednik M. SCHULZ Za Svet Predsednik D. KOURKOULAS

(1) UL C 44, 15.2.2013, str. 128.

(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 24. marca 2014.

(3) Direktiva 2002/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. marca 2002 o homologaciji dvo- in trikolesnih motornih vozil in o razveljavitvi Direktive Sveta 92/61/EGS (UL L 124, 9.5.2002, str. 1).

(4) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2003/37/ES z dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot in o razveljavitvi Direktive 74/150/EGS (UL L 171, 9.7.2003, str. 1).

(5) Direktiva 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).

(6) Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006, str. 36).

(7) Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

(8) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(9) Priporočilo Komisije 2010/378/EU z dne 5. julija 2010 o oceni napak, ugotovljenih med izvajanjem tehničnih pregledov v skladu z Direktivo 2009/40/ES (UL L 173, 8.7.2010, str. 74).

(10) Direktiva 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov (UL L 141, 6.6.2009, str. 12).

(11) Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 171, 29.6.2007, str. 1).

(12) Uredba (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES ter o razveljavitvi direktiv 80/1269/EGS, 2005/55/ES in 2005/78/ES (UL L 188, 18.7.2009, str. 1).

PRILOGA I MINIMALNE ZAHTEVE GLEDE VSEBINE IN PRIPOROČENE METODE PREGLEDOV 1. SPLOŠNO V tej prilogi so opredeljeni sistemi in sestavni deli vozil, ki jih je treba preskusiti, priporočene metode za njihovo preskušanje in merila, ki jih je treba uporabiti pri določanju, ali je stanje vozila sprejemljivo. Pregled mora zajeti vsaj postavke, navedene v točki 3 spodaj, če se te nanašajo na opremo vozila, ki se preskuša v zadevni državi članici. Pregled lahko zajema tudi preverjanje, ali so zadevni deli in sestavni deli vozila skladni z zahtevanimi varnostnimi in okoljskimi značilnostmi, veljavnimi v času odobritve ali, kjer je primerno, v času naknadnega opremljanja. Če zaradi konstrukcije vozila ni mogoče uporabljati metod pregledov iz te priloge, se pregled opravi v skladu s priporočenimi metodami pregledov, ki jih priznavajo pristojni organi. Pristojni organ mora biti prepričan, da se spoštujejo varnostni in okoljski standardi. Pregled vseh postavk s seznama se šteje kot obvezen za redne preglede vozil, razen tistih, ki so označene z oznako „X“ ter se nanašajo na stanje vozila in njegovo primernost za uporabo na cesti, vendar se ne štejejo kot bistvene za tehnične preglede. „Razlogi za neustreznost“ se ne uporabljajo v primerih, ko se nanašajo na zahteve, ki ob prvi registraciji ali začetku uporabe niso bile predpisane v ustrezni zakonodaji o homologaciji vozil, ali na zahteve glede naknadnega opremljanja. Kadar je določen vizualni postopek pregleda, to pomeni, da si inšpektor zadevne postavke ne le ogleda, temveč, kadar je to primerno, tudi ravna z njimi, oceni hrup ali uporabi vsa druga ustrezna sredstva pregleda brez uporabe opreme. 2. OBSEG PREGLEDA Pregled vključuje vsaj naslednja področja: 0. identifikacijo vozila; 1. zavorno opremo; 2. krmiljenje; 3. vidljivost; 4. svetlobno opremo in dele električnega sistema; 5. osi, kolesa, pnevmatike, obesitev; 6. podvozje in povezavo podvozja; 7. drugo opremo; 8. emisije; 9. dodatne preskuse za vozila za prevoz potnikov kategorij M2 in M3. 3. VSEBINA IN METODE PREGLEDOV, OCENA POMANJKLJIVOSTI VOZIL Pregled vključuje vsaj postavke ter se izvaja v skladu z minimalnimi standardi in po priporočenih metodah, ki so navedeni v naslednji preglednici. Ocena pomanjkljivosti vseh sistemov in sestavnih delov vozila, ki jih je treba preskusiti, se opravi v skladu z merili iz navedene preglednice za vsako vozilo posebej. Pomanjkljivosti, ki niso navedene v tej prilogi, se ocenijo glede na tveganja, ki jih predstavljajo za varnost v cestnem prometu. Postavka Metoda Razlogi za neustreznost Ocena pomanjkljivosti Manjša Velika Nevarna 0. IDENTIFIKACIJA VOZILA 0.1 Registrske tablice (če je določeno v zahtevah1) Vizualni pregled. (a) Registrska(-e) tablica(-e) manjka(-jo) ali je (so) tako nezanesljivo pritrjena(-e), da lahko odpade(-jo). X (b) Napis manjka ali je nečitljiv. X (c) Ni skladna z dokumenti vozila ali zapisi. X 0.2 Identifikacija vozila / številka podvozja / serijska številka Vizualni pregled. (a) Manjka ali je ni mogoče najti. X (b) Nepopolna, nečitljiva, očitno ponarejena ali ni skladna z dokumenti vozila. X (c) Nečitljivi dokumenti vozila ali nedoslednosti v zapisu. X 1. ZAVORNA OPREMA 1.1 Mehansko stanje in delovanje 1.1.1 Pedal delovne zavore/tečaj ročnega vzvoda Vizualni pregled sestavnih delov med delovanjem zavornega sistema. Opomba: vozila z zavornimi sistemi s pomožno silo je treba pregledati, ko je motor izključen. (a) Tečaj pretesen. X (b) Čezmerna obraba ali zračnost. X 1.1.2 Stanje pedala/ročnega vzvoda in prosti hod naprave za upravljanje zavor Vizualni pregled sestavnih delov med delovanjem zavornega sistema. Opomba: vozila z zavornimi sistemi s pomožno silo je treba pregledati, ko je motor izključen. (a) Čezmeren ali nezadosten rezervni hod. X (b) Zavora se ne sprosti pravilno. Če je prizadeta funkcionalnost. X X (c) Na zavornem pedalu ni protizdrsne plasti ali pa je zrahljana ali gladko obrabljena. X 1.1.3 Podtlačna črpalka ali kompresor in rezervoarji Vizualni pregled sestavnih delov pri normalnem delovnem tlaku. Preveriti je treba čas, potreben za ustvarjanje varne delovne vrednosti zračnega tlaka/podtlaka, ter delovanje opozorilne naprave, večkrožnega varnostnega ventila in razbremenilnega ventila. (a) Nezadosten zračni tlak/podtlak za pomoč pri vsaj štirikratni uporabi zavore po vključitvi opozorilne naprave (ali pa merilec kaže nezanesljiv odčitek). Pri vsaj dvakratni uporabi zavore po vključitvi opozorilne naprave (ali pa merilec kaže nezanesljiv odčitek). X X (b) Čas, potreben za ustvarjanje varne delovne vrednosti zračnega tlaka/podtlaka, je glede na zahteve predolg1. X (c) Večpolni zaščitni ventil ali ventil za sproščanje tlaka ne deluje. X (d) Uhajanje zraka povzroča znaten upad tlaka ali slišno uhajanje zraka. X (e) Zunanja poškodba lahko vpliva na delovanje zavornega sistema. Zmogljivost pomožne zavore ni dosežena. X X 1.1.4 Opozorilnik ali merilec, ki kaže prenizek tlak Preverjanje delovanja. Slabo delovanje ali okvara merilnika ali opozorilnika. Prenizkega tlaka ni mogoče zaznati. X X 1.1.5 Ročno upravljani krmilni ventil zavore Vizualni pregled sestavnih delov med delovanjem zavornega sistema. (a) Razpokan, poškodovan ali čezmerno obrabljen krmilni ventil. X (b) Krmiljenje ventila nezanesljivo ali nezanesljiv ventil. X (c) Povezave zrahljane ali uhajanje v sistemu. X (d) Nezadovoljivo delovanje. X 1.1.6 Sprožilo parkirne zavore, upravljalni vzvod, zaskočka parkirne zavore, elektronska parkirna zavora Vizualni pregled sestavnih delov med delovanjem zavornega sistema. (a) Zaskočka ne drži pravilno. X (b) Obraba tečaja vzvoda ali zaskočnega mehanizma. Pretirana obraba. X X (c) Čezmeren hod vzvoda, ki kaže nepravilno nastavitev. X (d) Sprožilo manjka, je poškodovano ali ne deluje. X (e) Nepravilno delovanje, opozorilnik kaže slabo delovanje. X 1.1.7 Zavorni ventili (nožni ventili, razbremenitve, regulatorji itd.) Vizualni pregled sestavnih delov med delovanjem zavornega sistema. (a) Poškodovan ventil ali čezmerno uhajanje zraka. Če je prizadeta funkcionalnost. X X (b) Čezmerno puščanje olja iz kompresorja. X (c) Ventil nezanesljiv ali neustrezno nameščen. X (d) Puščanje ali uhajanje tekočine hidravličnih zavor. Če je prizadeta funkcionalnost. X X 1.1.8 Spojke za zavore priklopnega vozila (električne in pnevmatske) Izklopite in ponovno vklopite spojko zavornega sistema med vlečnim vozilom in priklopnim vozilom. (a) Pomanjkljiv pokrov ali samotesnilni ventil. Če je prizadeta funkcionalnost. X X (b) Pokrov ali ventil nezanesljiv ali neustrezno nameščen. Če je prizadeta funkcionalnost. X X (c) Čezmerno uhajanje. Če je prizadeta funkcionalnost. X X (d) Nepravilno delovanje. Prizadeto delovanje zavore. X X 1.1.9 Tlačna posoda hranilnika energije Vizualni pregled. (a) Posoda rahlo poškodovana ali rahlo razjedena. Posoda močno poškodovana, razjedena ali pušča. X X (b) Naprava za praznjenje kondenzata ne deluje pravilno. Naprava za praznjenje kondenzata ne deluje. X X (c) Posoda nezanesljivo pritrjena ali neustrezno nameščena. X 1.1.10 Servozavorne enote, glavni zavorni valj (hidravlični sistemi) Vizualni pregled sestavnih delov, po možnosti med delovanjem zavornega sistema. (a) Servo enota je okvarjena ali neučinkovita. Če ne deluje. X X (b) Glavni zavorni valj je okvarjen, vendar zavore še delujejo. Glavni zavorni valj okvarjen ali pušča. X X (c) Glavni zavorni valj je nezanesljiv, vendar zavore še delujejo. Glavni zavorni valj nezanesljiv. X X (d) Nezadostna količina zavorne tekočine, pod oznako MIN. Zavorna tekočina precej pod oznako MIN. Ni vidne zavorne tekočine. X X X (e) Manjka pokrov rezervoarja glavnega zavornega valja. X (f) Opozorilna svetilka zavorne tekočine sveti ali je pokvarjena. X (g) Nepravilno delovanje opozorilne naprave za raven zavorne tekočine. X 1.1.11 Toge zavorne cevi Vizualni pregled sestavnih delov, po možnosti med delovanjem zavornega sistema. (a) Neposredna nevarnost okvare ali loma. X (b) Uhajanje iz cevi ali povezav (zračni zavorni sistemi). Uhajanje iz cevi ali povezav (hidravlični zavorni sistemi). X X (c) Poškodovane ali čezmerno razjedene cevi. Prizadeto delovanje zavor z blokiranjem ali neposrednim tveganjem uhajanja. X X (d) Cevi napačno nameščene. Nevarnost poškodbe. X X 1.1.12 Gibljive zavorne cevi Vizualni pregled sestavnih delov, po možnosti med delovanjem zavornega sistema. (a) Neposredna nevarnost okvare ali loma. X (b) Zavorne cevi poškodovane, se drgnejo, so zvite ali prekratke. Cevi poškodovane ali se drgnejo. X X (c) Uhajanje iz cevi ali povezav (zračni zavorni sistemi). Uhajanje iz cevi ali povezav (hidravlični zavorni sistemi). X X (d) Izbokline na ceveh pod tlakom. Poškodovan kabel. X X (e) Porozne cevi. X 1.1.13 Zavorne obloge in ploščice Vizualni pregled. (a) Obloge čezmerno obrabljene. (dosežena oznaka min.) Obloge čezmerno obrabljene. (oznaka min. ni vidna) X X (b) Obloge ali ploščice onesnažene (olje, mast itd.). Prizadet zavorni učinek. X X (c) Obloge ali ploščice manjkajo ali so napačno nameščene. X 1.1.14 Zavorni bobni, zavorni koluti Vizualni pregled. (a) Boben ali kolut obrabljen. Čezmerna obraba bobna ali koluta, čezmerno zbrazdani, razpokani, nezanesljivo pritrjeni ali zlomljeni. X X (b) Boben ali kolut onesnažen (olje, mast itd.). Prizadet zavorni učinek. X X (c) Boben ali kolut manjka. X (d) Nosilna plošča nezanesljivo pritrjena. X 1.1.15 Zavorni potegi, drogovi, vzvodi, spoji Vizualni pregled sestavnih delov, po možnosti med delovanjem zavornega sistema. (a) Poteg poškodovan ali zavozlan. Prizadet zavorni učinek. X X (b) Sestavni del čezmerno obrabljen ali razjeden. Prizadet zavorni učinek. X X (c) Poteg, drog ali spoj nezanesljiv. X (d) Pomanjkljivo vodilo potega. X (e) Omejevanje prostega hoda zavornega sistema. X (f) Neobičajno premikanje ročic/spojev, ki kaže slabo nastavitev ali čezmerno obrabo. X 1.1.16 Zavorna sprožila (vključno z vzmetnimi zavorami ali hidravličnimi valji) Vizualni pregled sestavnih delov, po možnosti med delovanjem zavornega sistema. (a) Sprožilo razpokano ali poškodovano. Prizadet zavorni učinek. X X (b) Uhajanje iz sprožila. Prizadet zavorni učinek. X X (c) Sprožilo nezanesljivo pritrjeno ali neustrezno nameščeno. Prizadet zavorni učinek. X X (d) Sprožilo čezmerno razjedeno. Možnost razpokanja. X X (e) Nezadosten ali čezmeren hod delovnega bata ali mehanizma membrane. Prizadet zavorni učinek (premalo rezervnega hoda). X X (f) Poškodovan pokrov za zaščito pred prahom. Pokrov za zaščito pred prahom manjka ali pa je čezmerno poškodovan. X X 1.1.17 Ventil za zaznavanje obremenitve Vizualni pregled sestavnih delov, po možnosti med delovanjem zavornega sistema. (a) Pomanjkljiva povezava. X (b) Nepravilno naravnana povezava. X (c) Ventil zataknjen ali ne deluje. (delujoč ABS) Ventil zataknjen ali ne deluje. X X (d) Ventil manjka. (če se zahteva) X (e) Tablica s podatki manjka. X (f) Podatki so nečitljivi ali niso skladni z zahtevami1. X 1.1.18 Regulatorji zračnosti in opozorilniki Vizualni pregled. (a) Naprava za nastavitev poškodovana, zataknjena ali se nepravilno giblje, čezmerna obraba ali napačna nastavitev. X (b) Naprava za nastavitev pomanjkljiva. X (c) Nepravilno nameščen ali zamenjan. X 1.1.19 Trajnostni zavorni sistem (kadar je nameščen ali zahtevan) Vizualni pregled. (a) Nezanesljivi konektorji ali okovje. Če je prizadeta funkcionalnost. X X (b) Sistem je vidno pomanjkljiv ali manjka. X 1.1.20 Samodejno delovanje zavor priklopnega vozila Izklopite spojko zavornega sistema med vlečnim vozilom in priklopnim vozilom. Zavora priklopnega vozila se ne sproži samodejno, kadar je spojka prekinjena. X 1.1.21 Celoten zavorni sistem Vizualni pregled. (a) Druge sistemske naprave (npr. črpalka za sredstvo proti zmrzovanju, sušilnik zraka itd.) so zunaj poškodovane ali čezmerno razjedene tako, da negativno vplivajo na zavorni sistem. Prizadet zavorni učinek. X X (b) Puščanje zraka ali sredstva proti zamrznitvi. Prizadeta funkcionalnost sistema. X X (c) Kateri koli sestavni del nezanesljiv ali neustrezno nameščen. X (d) Nezanesljiva sprememba katerega koli sestavnega dela3. Prizadet zavorni učinek. X X 1.1.22 Preskusne povezave (kadar so nameščene ali zahtevane) Vizualni pregled. (a) Manjkajo. X (b) So poškodovane So neuporabne ali puščajo. X X 1.1.23 Naletna zavora Vizualni pregled in pregled delovanja. Nezadostna učinkovitost. X 1.2 Zmogljivost in učinkovitost delovne zavore 1.2.1 Zmogljivost Med preskušanjem na napravi za preskušanje zavor, ali če to ni mogoče, med preskušanjem na cesti, postopoma povečajte zmogljivost do najvišje moči. (a) Neustrezen zavorni učinek na enem ali več kolesih. Ni zavornega učinka na enem ali več kolesih. X X (b) Zavorni učinek katerega koli kolesa je manjši kot 70 % najvišjega doseženega učinka drugega kolesa na isti osi. Oziroma pri preskušanju zavor na cesti je odklon vozila od ravne črte pretiran. Zavorni učinek katerega koli kolesa je manjši od 50 % najvišjega doseženega učinka drugega kolesa na isti osi pri krmiljenih oseh. X X (c) Ni postopne spremembe. zavornega učinka (prijemanje). X (d) Neobičajna časovna zakasnitev v zaviranju pri katerem koli kolesu. X (e) Čezmerno nihanje zavorne sile med vsakim celotnim vrtljajem kolesa. X 1.2.2 Učinkovitost Preskušanje na napravi za preskušanje zavor ali, če to zaradi tehničnih razlogov ni mogoče, preskušanje na cesti z uporabo merilnika pojemkov hitrosti, da se določi zavorni koeficient glede na največjo dovoljeno maso ali, v primeru polpriklopnikov, na vsoto dovoljenih osnih obremenitev. Vozila ali priklopna vozila z največjo dovoljeno maso, ki presega 3,5 ton, je treba pregledati na podlagi standardov ISO 21069 ali enakovrednih metod. Preskušanje na cesti je treba izvajati v suhih razmerah na ravni cesti. Ne dosega naslednjih minimalnih vrednosti (1): 1. Vozila, prvič registrirana po 1. januarju 2012: — kategorija M1: 58 % — kategoriji M2 in M3: 50 % — kategorija N1: 50 % — kategoriji N2 in N3: 50 % — kategorije O2, O3 in O4: — za polpriklopna vozila: 45 % (2) — za priklopna vozila z vrtljivim ojesom: 50 % X 2. Vozila, prvič registrirana pred 1. januarjem 2012: — kategorije M1, M2 in M3: 50 % (3) — kategorija N1: 45 % — kategoriji N2 in N3: 43 % (4) — kategorije O2, O3 in O4: 40 % (5) X 3. Druge kategorije Kategorije L (obe zavori skupaj): — kategorija L1e: 42 % — kategoriji L2e, L6e: 40 % — kategorija L3e: 50 % — kategorija L4e: 46 % — kategoriji L5e in L7e: 44 % Kategorije L (zavore na zadnjih kolesih): Vse kategorije: 25 % skupne mase vozila Doseženih je manj kot 50 % zgoraj navedenih vrednosti. X X 1.3 Zmogljivost pomožne zavore (v sili) in učinkovitost (če deluje prek ločenega sistema) 1.3.1 Zmogljivost Če je pomožni zavorni sistem ločen od delovnega zavornega sistema, uporabite postopek, opredeljen v 1.2.1. (a) Neustrezen zavorni učinek na enem ali več kolesih. Ni zavornega učinka na enem ali več kolesih. X X (b) Zavorni učinek katerega koli kolesa je manjši kot 70 % najvišjega doseženega učinka drugega kolesa na isti osi. Oziroma pri preskušanju zavor na cesti je odklon vozila od ravne črte pretiran. Zavorni učinek katerega koli kolesa je manjši od 50 % najvišjega doseženega učinka drugega kolesa na isti osi pri krmiljenih oseh. X X (c) Ni postopne spremembe zavornega učinka (prijemanje). X 1.3.2 Učinkovitost Če je pomožni zavorni sistem ločen od delovnega zavornega sistema, uporabite postopek, opredeljen v 1.2.2. Zavorni učinek manjši od 50 % (6) zmogljivosti delovne zavore, opredeljene v oddelku 1.2.2 glede na največjo dovoljeno maso. Manj kot 50 % zgoraj navedenih vrednosti zavornega učinka je doseženih. X X 1.4 Zmogljivost in učinkovitost ročne zavore 1.4.1 Zmogljivost Zavoro uporabite med preskušanjem na napravi za preskušanje zavor. Zavora na eni strani ne deluje oziroma je odklon vozila pri preskušanju na cesti od ravne črte pretiran. Manj kot 50 % vrednosti zavornega učinka iz točke 1.4.2 doseženih v povezavi z maso vozila med pregledom. X X 1.4.2 Učinkovitost Preskušanje na napravi za preskušanje zavor, če to ni mogoče, pa preskušanje na cesti z uporabo prikazovalnega ali zapisovalnega merilnika pojemkov hitrosti ali z vozilom na strmini z znanim naklonom. Za vse kategorije vozil je zavorni koeficient manjši od 16 % glede na največjo dovoljeno maso ali za motorna vozila 12 % glede na največjo dovoljeno kombinirano maso vozila, kar je višje. Manj kot 50 % zgoraj navedenih vrednosti zavornega učinka je doseženih. X X 1.5 Zmogljivost trajnostnega zavornega sistema Vizualni pregled in, kadar je to mogoče, preskus, ali sistem deluje. (a) Ni postopne spremembe učinkovitosti (ne velja za sisteme motorne zavore). X (b) Sistem ne deluje. X 1.6 Sistem proti blokiranju koles (ABS) Vizualni pregled in pregled opozorilne naprave in/ali uporaba elektronskega vmesnika vozila. (a) Slabo delovanje opozorilne naprave. X (b) Opozorilna naprava kaže slabo delovanje sistema. X (c) Senzorji hitrosti vrtenja koles manjkajo ali so poškodovani. X (d) Poškodovana električna napeljava. X (e) Drugi sestavni deli manjkajo ali so poškodovani. X (f) Sistem prek elektronskega vmesnika vozila kaže okvaro. X 1.7 Elektronski zavorni sistem (EBS) Vizualni pregled in pregled opozorilne naprave in/ali uporaba elektronskega vmesnika vozila. (a) Slabo delovanje opozorilne naprave. X (b) Opozorilna naprava kaže slabo delovanje sistema. X (c) Sistem prek elektronskega vmesnika vozila kaže okvaro. X 1.8 Zavorna tekočina Vizualni pregled. Kontaminirana ali sedimentirana zavorna tekočina. Neposredna nevarnost okvare. X X 2. KRMILJENJE 2.1 Mehansko stanje 2.1.1 Stanje krmilnega mehanizma Ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu ter se kolesa ne dotikajo tal ali so na vrtljivem podstavku, zavrtite volan od ene do druge skrajne lege. Vizualni pregled delovanja krmilnega mehanizma. (a) Neenakomerno delovanje mehanizma. X (b) Zvita gred sektorja ali obrabljeni utori. Prizadeta funkcionalnost. X X (c) Čezmerno obrabljena gred sektorja. Prizadeta funkcionalnost. X X (d) Čezmeren hod gredi sektorja. Prizadeta funkcionalnost. X X (e) Pušča. Tvorjenje kapljic. X X 2.1.2 Pritrditev ohišja krmilnega mehanizma Ko je vozilo na jašku ali dvigalu ter so kolesa na tleh pod maso vozila, zavrtite volan/krmilo v smeri urinega kazalca in v nasprotni smeri ali uporabite posebej prilagojen detektor zračnosti koles. Vizualni pregled pritrditve ohišja na podvozje. (a) Ohišje krmilnega mehanizma ni pravilno pritrjeno. Nevarno zrahljane pritrditve ali vidno medsebojno premikanje podvozja/nadgradnje. X X (b) Raztegnjene pritrdilne luknje v podvozju. Huje prizadete pritrditve. X X (c) Pritrdilni sorniki manjkajo ali so zlomljeni. Huje prizadete pritrditve. X X (d) Ohišje krmilnega mehanizma je zlomljeno. Prizadeta stabilnost ali pritrditev ohišja. X X 2.1.3 Stanje krmilnega vzvodja Ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu ter so kolesa na tleh, zavrtite volan/krmilo v smeri urinega kazalca in v nasprotni smeri ali uporabite posebej prilagojen detektor zračnosti koles. Vizualni pregled sestavnih elementov krmilja glede obrabe, zloma in varnosti. (a) Medsebojno premikanje med sestavnimi deli, ki bi morali biti pritrjeni. Čezmerno premikanje ali možnost, da odpadejo. X X (b) Čezmerna obraba zgibov. Zelo velika nevarnost, da odpadejo. X X (c) Zlomi ali deformacije katerega koli sestavnega dela. Prizadeto delovanje. X X (d) Ni blokirnih naprav. X (e) Neporavnanost sestavnih delov (na primer jarmovega droga ali vmesnega droga). X (f) Nezanesljiva sprememba3. Prizadeto delovanje. X X (g) Poškodovan ali okvarjen pokrov za zaščito pred prahom. Pokrov za zaščito pred prahom manjka ali je huje okvarjen. X X 2.1.4 Delovanje krmilnega vzvodja Ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu ter so kolesa na tleh, zavrtite volan v smeri urinega kazalca in v nasprotni smeri ali uporabite posebej prilagojen detektor zračnosti koles. Vizualni pregled sestavnih elementov krmilja glede obrabe, zloma in varnosti. (a) Gibanje krmilnega vzvodja udarja ob pritrjen sestavni del podvozja. X (b) Omejevalniki ne delujejo ali manjkajo. X 2.1.5 Servokrmiljenje Preverite puščanje in raven tekočine hidravličnih zavor (če je vidno) v krmilnem sistemu. Ko so kolesa na tleh in motor deluje, preverite, ali sistem servokrmiljenja deluje. (a) Puščanje tekočine ali prizadeto delovanje. X (b) Nezadostna količina tekočine (pod oznako MIN). Nezadosten rezervoar. X X (c) Mehanizem ne deluje. Prizadeto krmiljenje. X X (d) Mehanizem je zlomljen ali nezanesljiv. Prizadeto krmiljenje. X X (e) Neporavnanost sestavnih delov ali drgnjenje. Prizadeto krmiljenje. X X (f) Nezanesljiva sprememba3. Prizadeto krmiljenje. X X (g) Kabli/cevi so poškodovani, čezmerno razjedeni. Prizadeto krmiljenje. X X 2.2 Volan, drog in krmilo 2.2.1 Stanje volana/krmila Ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu ter je masa vozila na tleh, porinite in povlecite volan v smeri droga ter porinite volan/krmilo v različne smeri pod pravim kotom na drog/vilice. Vizualni pregled zračnosti in stanja gibljivih spojk ali kardanskih zgibov. (a) Medsebojno premikanje med volanom in drogom, ki kaže zrahljanost. Zelo velika nevarnost, da odpade. X X (b) Ni blokirne naprave na pesto kolesu volana. Zelo velika nevarnost, da odpade. X X (c) Pesto kolo volana, obod ali napere so zlomljeni ali zrahljani. Zelo velika nevarnost, da odpade. X X 2.2.2 Krmilni drog/jarmi, vilice in blažilniki krmila Ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu ter je masa vozila na tleh, porinite in povlecite volan v smeri droga ter porinite volan/krmilo v različne smeri pod pravim kotom na drog/vilice. Vizualni pregled zračnosti in stanja gibljivih spojk ali kardanskih zgibov. (a) Čezmeren hod središča volana navzgor ali navzdol. X (b) Čezmeren hod vrha droga radialno od osi stebra. X (c) Okvarjena gibljiva spojka. X (d) Pomanjkljiva pritrditev. Zelo velika nevarnost, da odpade. X X (e) Nezanesljiva sprememba3. X 2.3 Zračnost krmiljenja Ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu ter je masa vozila na kolesih, je motor, če je mogoče, prižgan pri vozilih s servokrmiljenjem, kolesa pa so naravnana naprej, narahlo obrnite volan v smeri urinega kazalca in v nasprotni smeri, kolikor je mogoče, ne da bi premaknili kolesa. Vizualni pregled prostega hoda. Čezmeren prosti hod krmiljenja (na primer hod točke na obodu presega eno petino premera volana) ali ni v skladu z zahtevami1. Prizadeto varno krmiljenje. X X 2.4 Nastavitev koles (X)2 Preverite nastavitev krmiljenih koles z ustrezno opremo Nastavitev ni skladna s podatki proizvajalca vozila ali zahtevami1. Prizadeta vožnja naravnost; slabša smerna stabilnost. X X 2.5 Vrtljivi podstavki krmiljene osi priklopnega vozila Vizualni pregled ali uporaba posebej prilagojenega detektorja zračnosti koles. (a) Sestavni del rahlo poškodovan. Sestavni del je močno poškodovan ali razpokan. X X (b) Čezmerna zračnost. Prizadeta vožnja naravnost, slabša smerna stabilnost. X X (c) Pomanjkljiva pritrditev. Huje prizadeta pritrditev. X X 2.6 Elektronsko servokrmiljenje (EPS) Vizualni pregled in preverjanje skladnosti med kotom volana in kotom koles pri ugasnjenem/prižganem motorju in/ali uporaba elektronskega vmesnika vozila. (a) Kontrolna lučka EPS kaže na kakršno koli napako v sistemu. X (b) Neskladnost med kotom volana in kotom koles. Prizadeto krmiljenje. X X (c) Servokrmiljenje ne deluje. X (d) Sistem prek elektronskega vmesnika vozila kaže okvaro. X 3. VIDLJIVOST 3.1 Vidno polje Vizualni pregled z vozniškega sedeža. Ovira v vidnem polju voznika, ki bistveno vpliva na njegov pogled naprej ali bočni pogled (zunaj območja, ki ga čistijo brisalniki vetrobranskega stekla). X Vidljivost skozi notranjost območja, ki ga čistijo brisalniki vetrobranskega stekla, je zmanjšana ali zunanja ogledala niso vidna. X 3.2 Stanje stekla Vizualni pregled. (a) Počeno ali razbarvano steklo ali prosojna plošča (če je dovoljena) (zunaj območja, ki ga čistijo brisalniki vetrobranskega stekla). X Vidljivost skozi notranjost območja, ki ga čistijo brisalniki vetrobranskega stekla, je zmanjšana ali zunanja ogledala niso vidna. X (b) Steklo ali prosojna plošča (vključno z odsevno ali obarvano folijo) ni skladna s specifikacijami v zahtevah1 (zunaj območja, ki ga čistijo brisalniki vetrobranskega stekla). X Vidljivost skozi notranjost območja, ki ga čistijo brisalniki vetrobranskega stekla, je zmanjšana ali zunanja ogledala niso vidna. X (c) Steklo ali prosojna plošča je v nesprejemljivem stanju. X Močno prizadeta vidljivost z notranje strani območja, ki ga čistijo brisalniki vetrobranskega stekla. X 3.3 Vzvratna ogledala ali naprave Vizualni pregled. (a) Ogledalo ali naprava manjka ali ni nameščena v skladu z zahtevami1 (najmanj dve napravi za pogled zadaj). X Manj kot dve napravi za pogled zadaj. X (b) Ogledalo ali naprava rahlo poškodovana ali zrahljana. X Ogledalo ali naprava ne deluje, je močno poškodovana, zrahljana ali nezanesljivo pritrjena. X (c) Potrebno vidno polje ni zajeto. X 3.4 Brisalniki vetrobranskega stekla Vizualni pregled in pregled delovanja. (a) Brisalniki ne delujejo ali manjkajo ali niso v skladu z zahtevami1. X (b) Metlica brisalnika je poškodovana. X Metlica brisalnika manjka ali je očitno poškodovana. X 3.5 Naprave za pranje vetrobranskega stekla Vizualni pregled in pregled delovanja. Naprave za pranje ne delujejo ustrezno (premalo tekočine za pranje, vendar črpalka deluje ali pa je curek vode neporavnan). X Naprave za pranje ne delujejo. X 3.6 Sistem za sušenje stekla (X)2 Vizualni pregled in pregled delovanja. Sistem ne deluje ali je očitno pokvarjen. X 4. SVETLOBNA IN ELEKTRIČNA OPREMA 4.1 Žarometi 4.1.1 Stanje in delovanje Vizualni pregled in pregled delovanja. (a) Pomanjkljiva ali manjkajoča luč / svetlobni vir (več luči/svetlobnih virov; v primeru svetilk LED do 1/3 ne deluje). Ena sama luč/svetlobni vir; v primeru svetilk LED močno zmanjšana vidljivost. X X (b) Rahlo pomanjkljiv sistem projekcije (odsevnik in leča). Zelo pomanjkljiv ali manjkajoč sistem projekcije (odsevnik in leča). X X (c) Svetilka ni zanesljivo pritrjena. X 4.1.2 Poravnava Z uporabo naprave za usmeritev žarometa ali z uporabo elektronskega vmesnika vozila določite horizontalno usmeritev vsakega žarometa za kratek svetlobni pramen. (a) Usmeritev žarometa ni v mejah, določenih v zahtevah1. X (b) Sistem prek elektronskega vmesnika vozila kaže okvaro. X 4.1.3 Stikala Vizualni pregled in pregled delovanja ali uporaba elektronskega vmesnika vozila. (a) Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami1 (Število žarometov, ki svetijo hkrati). Presega najvišjo dovoljeno svetilnost spredaj. X X (b) Delovanje kontrolne naprave je oslabljeno. X (c) Sistem prek elektronskega vmesnika vozila kaže okvaro. X 4.1.4 Skladnost z zahtevami1 Vizualni pregled in pregled delovanja. (a) Svetilka, barva oddane svetlobe, položaj, svetilnost ali oznaka niso v skladu z zahtevami1. X (b) Proizvodi na lečah ali svetlobnem viru, ki očitno zmanjšujejo svetilnost ali spreminjajo barvo oddane svetlobe. X (c) Svetlobni vir in svetilka nista združljiva. X 4.1.5 Naprava za nastavljanje naklona žarometa (če je obvezno) Vizualni pregled in pregled delovanja, če je to mogoče, ali uporaba elektronskega vmesnika vozila. (a) Naprava ne deluje. X (b) Ročne naprave ni mogoče upravljati z vozniškega sedeža. X (c) Sistem prek elektronskega vmesnika vozila kaže okvaro. X 4.1.6 Naprava za čiščenje žarometa (če je obvezno) Vizualni pregled in pregled delovanja, če je to mogoče. Naprava ne deluje. V primeru žarometov, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu. X X 4.2 Prednje in zadnje pozicijske svetilke, bočne in gabaritne svetilke ter svetilke za dnevno vožnjo 4.2.1 Stanje in delovanje Vizualni pregled in pregled delovanja. (a) Pomanjkljiv svetlobni vir. X (b) Pomanjkljive leče. X (c) Svetilka ni zanesljivo pritrjena. Zelo velika nevarnost, da odpade. X X 4.2.2 Stikala Vizualni pregled in pregled delovanja. (a) Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami1. Zadnje pozicijske svetilke in bočne svetilke se lahko izklopijo, ko so prižgani žarometi. X X (b) Delovanje kontrolne naprave je oslabljeno. X 4.2.3 Skladnost z zahtevami1 Vizualni pregled in pregled delovanja. (a) Svetilka, barva oddane svetlobe, položaj, svetilnost ali oznaka niso v skladu z zahtevami1. Rdeča luč spredaj ali bela luč zadaj; močno oslabljena svetilnost. X X (b) Proizvodi na lečah ali svetlobnem viru, ki zmanjšujejo svetilnost ali spreminjajo barvo oddane svetlobe. Rdeča luč spredaj ali bela luč zadaj; močno oslabljena svetilnost. X X 4.3 Zavorne svetilke 4.3.1 Stanje in delovanje Vizualni pregled in pregled delovanja. (a) Pomanjkljiv svetlobni vir (več svetlobnih virov; v primeru svetilk LED do 1/3 ne deluje). En sam svetlobni vir; v primeru svetilk LED manj kot 2/3 delovanja. Noben svetlobni vir ne deluje. X X X (b) Rahlo okvarjena leča (ni vpliva na oddano svetlobo). Močno okvarjena leča (prizadeta oddana svetloba). X X (c) Svetilka ni zanesljivo pritrjena. Zelo velika nevarnost, da odpade. X X 4.3.2 Stikala Vizualni pregled in pregled delovanja ali uporaba elektronskega vmesnika vozila. (a) Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami1. Zapoznelo delovanje. Sploh ne deluje. X X X (b) Delovanje kontrolne naprave je oslabljeno. X (c) Sistem prek elektronskega vmesnika vozila kaže okvaro. X (d) Funkcije luči zavore v sili ne delujejo ali ne delujejo pravilno. X 4.3.3 Skladnost z zahtevami1 Vizualni pregled in pregled delovanja. Svetilka, barva oddane svetlobe, položaj, svetilnost ali oznaka niso v skladu z zahtevami1. Bela luč zadaj; močno oslabljena svetilnost. X X 4.4 Smerne utripalke in varnostne utripalke 4.4.1 Stanje in delovanje Vizualni pregled in pregled delovanja. (a) Pomanjkljiv svetlobni vir (več svetlobnih virov; v primeru svetilk LED do 1/3 ne deluje). En sam svetlobni vir; v primeru svetilk LED manj kot 2/3 delovanja. X X (b) Rahlo okvarjena leča (ni vpliva na oddano svetlobo). Močno okvarjena leča (prizadeta oddana svetloba). X X (c) Svetilka ni zanesljivo pritrjena. Zelo velika nevarnost, da odpade. X X 4.4.2 Stikala Vizualni pregled in pregled delovanja. Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami1. Sploh ne deluje. X X 4.4.3 Skladnost z zahtevami1 Vizualni pregled in pregled delovanja. Svetilka, barva oddane svetlobe, položaj, svetilnost ali oznaka niso v skladu z zahtevami1. X 4.4.4 Frekvenca utripanja Vizualni pregled in pregled delovanja. Frekvenca utripanja ni v skladu z zahtevami1 (frekvenca odstopa za več kot 25 %). X 4.5 Žarometi za meglo in zadnje svetilke za meglo 4.5.1 Stanje in delovanje Vizualni pregled in pregled delovanja. (a) Pomanjkljiv svetlobni vir (več svetlobnih virov; v primeru svetilk LED do 1/3 ne deluje). En sam svetlobni vir; v primeru svetilk LED manj kot 2/3 delovanja. X X (b) Rahlo okvarjena leča (ni vpliva na oddano svetlobo). Močno okvarjena leča (prizadeta oddana svetloba). X X (c) Svetilka ni zanesljivo pritrjena. Zelo velika nevarnost, da odpade ali zaslepi voznike, ki prihajajo naproti. X X 4.5.2 Usmeritev (X)2 Pregled delovanja z uporabo naprave za usmeritev žarometov. Žaromet za meglo ni horizontalno usmerjen, ko svetlobni pramen proizvede ločnico (ločnica prenizka). Ločnica nad ločnico žarometov. X X 4.5.3 Stikala Vizualni pregled in pregled delovanja. Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami1. Ne deluje. X X 4.5.4 Skladnost z zahtevami1 Vizualni pregled in pregled delovanja. (a) Svetilka, barva oddane svetlobe, položaj, svetilnost ali oznaka niso v skladu z zahtevami1. X (b) Sistem ne deluje v skladu z zahtevami1. X 4.6 Žarometi za vzvratno vožnjo 4.6.1 Stanje in delovanje Vizualni pregled in pregled delovanja. (a) Pomanjkljiv svetlobni vir. X (b) Okvarjena leča. X (c) Svetilka ni zanesljivo pritrjena. Zelo velika nevarnost, da odpade. X X 4.6.2 Skladnost z zahtevami1 Vizualni pregled in pregled delovanja. (a) Svetilka, barva oddane svetlobe, položaj, svetilnost ali oznaka niso v skladu z zahtevami1. X (b) Sistem ne deluje v skladu z zahtevami1. X 4.6.3 Stikala Vizualni pregled in pregled delovanja. Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami1. Žaromet za vzvratno vožnjo se lahko prižge, tudi če prestava ni v položaju za vzvratno vožnjo. X X 4.7 Osvetlitev zadnje registrske tablice 4.7.1 Stanje in delovanje Vizualni pregled in pregled delovanja. (a) Svetilka meče neposredno ali belo svetlobo nazaj. X (b) Pomanjkljiv svetlobni vir; več svetlobnih virov. Pomanjkljiv svetlobni vir; en sam svetlobni vir. X X (c) Svetilka ni zanesljivo pritrjena. Zelo velika nevarnost, da odpade. X X 4.7.2 Skladnost z zahtevami1 Vizualni pregled in pregled delovanja. Sistem ne deluje v skladu z zahtevami1. X 4.8 Odsevniki, vidne (odsevne) oznake in zadnje označbe 4.8.1 Stanje Vizualni pregled. (a) Odsevna oprema je pomanjkljiva ali poškodovana. Prizadeta odsevnost. X X (b) Odsevnik ni zanesljivo pritrjen. Lahko odpade. X X 4.8.2 Skladnost z zahtevami1 Vizualni pregled. Naprava, odsevna barva ali položaj niso v skladu z zahtevami1. Manjka ali odseva rdečo svetlobo spredaj ali belo svetlobo zadaj. X X 4.9 Kontrolne svetilke in kazalniki, obvezni za svetlobno opremo 4.9.1 Stanje in delovanje Vizualni pregled in pregled delovanja. Ne deluje. Ne deluje pri dolgem svetlobnem pramenu ali zadnjem žarometu za meglo. X X 4.9.2 Skladnost z zahtevami1 Vizualni pregled in pregled delovanja. Ni v skladu z zahtevami1. X 4.10 Električne povezave med vlečnim vozilom in priklopnim vozilom ali polpriklopnikom Vizualni pregled: če je mogoče, preverite električno neprekinjenost povezave. (a) Sestavni deli niso zanesljivo pritrjeni. Zrahljana vtičnica. X X (b) Poškodovana ali okvarjena izolacija. Lahko povzroči kratek stik. X X (c) Električne povezave priklopnega vozila ali vlečnega vozila ne delujejo pravilno. Zavorne luči priklopnika sploh ne delujejo. X X 4.11 Električna napeljava Vizualni pregled, ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu, v nekaterih primerih tudi pregled motornega prostora (če je to ustrezno). (a) Napeljava je nezanesljiva ali ni ustrezno zavarovana. Zrahljane pritrditve, se dotika ostrih robov, konektorji se lahko odklopijo. Napeljava lahko pride v stik z vročimi deli, vrtečimi se deli ali tlemi, konektorji odklopljeni (ustrezni deli za zaviranje, krmiljenje). X X X (b) Napeljava je rahlo okvarjena. Napeljava močno okvarjena. Napeljava ekstremno okvarjena (ustrezni deli za zaviranje, krmiljenje). X X X (c) Poškodovana ali okvarjena izolacija. Lahko povzroči kratek stik. Veliko tveganje požara, iskric. X X X 4.12 Neobvezne svetilke in odsevniki (X)2 Vizualni pregled in pregled delovanja. (a) Nameščena svetilka/odsevnik ni v skladu z zahtevami1. Oddaja/odseva rdečo svetlobo spredaj ali belo svetlobo zadaj. X X (b) Svetilka ne deluje v skladu z zahtevami1. Število sočasno delujočih žarometov presega dovoljeno svetilnost. Oddajanje rdeče svetlobe spredaj ali bele svetlobe zadaj. X X (c) Svetilka/odsevnik ni zanesljivo pritrjen. Zelo velika nevarnost, da odpade. X X 4.13 Akumulator(-ji) Vizualni pregled. (a) Nezanesljiv. Ni pravilno pritrjen. Lahko povzroči kratek stik. X X (b) Pušča. Izguba nevarnih snovi. X X (c) Pomanjkljivo stikalo (če se zahteva). X (d) Pomanjkljive varovalke (če se zahtevajo). X (e) Neustrezno prezračevanje (če se zahteva). X 5. OSI, KOLESA, PNEVMATIKE IN OBESITEV 5.1 Osi 5.1.1 Osi Vizualni pregled, ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu. Lahko se uporabijo detektorji zračnosti koles, ki se priporočajo za vozila z največjo skupno maso, ki ne presega 3,5 tone. (a) Os je zlomljena ali deformirana. X (b) Nezanesljiva pritrditev na vozilo. Slabša stabilnost, prizadeta funkcionalnost: močno premikanje na mestu pritrditve. X X (c) Nezanesljiva sprememba3. Slabša stabilnost, prizadeta funkcionalnost, nezadostna razdalja od drugih delov vozila ali tal. X X 5.1.2 Premniki Vizualni pregled, ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu. Lahko se uporabijo detektorji zračnosti koles, ki se priporočajo za vozila z največjo skupno maso, ki ne presega 3,5 tone. Z navpičnim ali stranskim pritiskom na vsako kolo ugotovite hod med opornikom premnika in premnikom. (a) Premnik je zlomljen. X (b) Čezmerna obraba premnega sornika in/ali ležajnih puš. Lahko se zrahlja; slabša smerna stabilnost. X X (c) Čezmeren hod med premnikom in opornikom premnika. Lahko se zrahlja; slabša smerna stabilnost. X X (d) Premni sornik zrahljan na osi. Lahko se zrahlja; slabša smerna stabilnost. X X 5.1.3 Kolesni ležaji Vizualni pregled, ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu. Lahko se uporabijo detektorji zračnosti koles, ki se priporočajo za vozila z največjo skupno maso, ki ne presega 3,5 tone. Z zibanjem koles ali stranskim pritiskom na vsako kolo ugotovite hod kolesa navzgor glede na premnik. (a) Čezmerna zračnost v kolesnem ležaju. Slabša smerna stabilnost; nevarnost uničenja. X X (b) Kolesni ležaj je pretesen, ukleščen. Nevarnost pregrevanja; nevarnost uničenja. X X 5.2 Kolesa in pnevmatike 5.2.1 Pesto kolesa Vizualni pregled. (a) Kolesna matica ali zatični vijak manjka ali je zrahljan. Pomanjkljiva ali razrahljana pritrditev, ki zelo resno ogroža varnost v cestnem prometu. X X (b) Pesto je obrabljeno ali poškodovano. Pesto je obrabljeno ali poškodovano, zaradi česar je prizadeta varna pritrditev koles. X X 5.2.2 Kolesa Vizualni pregled obeh strani vsakega kolesa, ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu. (a) Kakršen koli zlom ali pomanjkljivost v varjenju. X (b) Zadrževalni obroči za pnevmatike niso pravilno nameščeni. Lahko odpadejo. X X (c) Kolo je močno izkrivljeno ali obrabljeno. Prizadeta varna pritrditev na pesto, prizadeta varna pritrditev pnevmatike. X X (d) Velikost, tehnična zasnova, skladnost ali tip kolesa ni v skladu z zahtevami1, kar vpliva na varnost v cestnem prometu. X 5.2.3 Pnevmatike Vizualni pregled celotne pnevmatike bodisi z rotacijo kolesa, ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu in se kolesa ne dotikajo tal, bodisi s premikanjem vozila nazaj in naprej nad jaškom. (a) Velikost pnevmatike, nosilnost, oznaka homologacije ali razred hitrosti ni v skladu z zahtevami1, kar vpliva na varnost v cestnem prometu. Nezadostna nosilnost ali razred hitrosti za dejansko uporabo, pnevmatika se dotika drugih delov vozil, kar ogroža varno vožnjo. X X (b) Pnevmatike na isti osi ali na dvojnih kolesih so različne velikosti. X (c) Pnevmatike na isti osi imajo različno zgradbo (radialno/diagonalno). X (d) Kakršna koli resna poškodba ali zareza v pnevmatiki. Kordna tkanina je vidna ali poškodovana. X X (e) Indikator obrabljenosti žleba profila postane izpostavljen. Globina žleba profila ni v skladu z zahtevami1. X X (f) Pnevmatika se drgne ob druge sestavne dele (prilagodljive naprave proti škropljenju). Pnevmatika se drgne ob druge sestavne dele (varna vožnja ni ogrožena). X X (g) Pnevmatike s ponovno vrezanimi kanali niso v skladu z zahtevami1. Zaščitna plast kordne tkanine je poškodovana. X X (h) Sistem za nadzor tlaka v pnevmatiki slabo deluje ali pa je tlak v pnevmatiki očitno prenizek. Očitno ne deluje. X X 5.3 Sistem obesitve koles 5.3.1 Vzmeti in stabilizator Vizualni pregled, ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu. Lahko se uporabijo detektorji zračnosti koles, ki se priporočajo za vozila z največjo skupno maso, ki ne presega 3,5 tone. (a) Nezanesljiva pritrditev vzmeti na podvozje ali os. Medsebojno premikanje vidno. Pritrditve zelo močno zrahljane. X X (b) Poškodovan ali zlomljen sestavni del vzmeti. Glavna vzmet (-lamela) ali dodatne lamele so zelo resno prizadete. X X (c) Manjka vzmet. Glavna vzmet (-lamela) ali dodatne lamele so zelo resno prizadete. X X (d) Nezanesljiva sprememba3. Nezadostna razdalja od drugih delov vozila; sistem vzmeti ne deluje. X X 5.3.2 Amortizerji Vizualni pregled, ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu, ali z uporabo posebne opreme, če je ta na voljo. (a) Nezanesljiva pritrditev amortizerjev na podvozje ali os. Amortizer zrahljan. X X (b) Poškodovan amortizer, ki kaže znake močnega puščanja ali slabega delovanja. X 5.3.2.1 Preskušanje učinkovitosti dušenja (X)2 Uporabite posebno opremo in primerjajte razliko na levi in desni strani (a) Bistvena razlika med levo in desno stranjo. X (b) Navedene najmanjše vrednosti niso dosežene. X 5.3.3 Torzijske cevi, upravljalni vzvodi, obese in ročice obese Vizualni pregled, ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu. Lahko se uporabijo detektorji zračnosti koles, ki se priporočajo za vozila z največjo skupno maso, ki ne presega 3,5 tone. (a) Nezanesljiva pritrditev sestavnega dela na podvozje ali os. Lahko se zrahlja; slabša smerna stabilnost. X X (b) Poškodovan ali čezmerno razjeden sestavni del. Prizadeta stabilnost sestavnega dela ali zlomljen sestavni del. X X (c) Nezanesljiva sprememba3. Nezadostna razdalja od drugih delov vozila; sistem ne deluje. X X 5.3.4 Spoji obese Vizualni pregled, ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu. Lahko se uporabijo detektorji zračnosti koles, ki se priporočajo za vozila z največjo skupno maso, ki ne presega 3,5 tone. (a) Čezmerna obraba premnega sornika in/ali ležajnih puš ali spojev. Lahko se zrahlja; slabša smerna stabilnost. X X (b) Pokrov za zaščito pred prahom huje okvarjen. Pokrov za zaščito pred prahom manjka ali je zlomljen. X X 5.3.5 Zračno vzmetenje Vizualni pregled. (a) Sistem ne deluje. X (b) Kateri koli sestavni del je tako poškodovan, spremenjen ali okvarjen, da bi to lahko negativno vplivalo na delovanje sistema. Huje prizadeto delovanje sistema. X X (c) Slišno uhajanje zraka iz sistema. X 6. PODVOZJE IN POVEZAVA PODVOZJA 6.1 Podvozje ali okvir in povezava 6.1.1 Splošno stanje Vizualni pregled, ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu. (a) Manjši zlom ali deformacija katerega koli stranskega ali prečnega dela. Hujši zlom ali deformacija katerega koli stranskega ali prečnega dela. X X (b) Nezanesljivi elementi za utrditev ali vezi. Večina vezi je zrahljanih; deli niso dovolj močni. X X (c) Čezmerna razjedenost, ki vpliva na trdnost sklopa. Deli niso dovolj močni. X X 6.1.2 Izpušne cevi in dušilci zvokov Vizualni pregled, ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu. (a) Izpušni sistem je nezanesljiv ali pušča. X (b) Izpušni plini uhajajo v kabino ali prostor za potnike. Nevarnost za zdravje oseb v vozilu. X X 6.1.3 Posoda in cevi za gorivo (vključno s posodo in cevmi za gorivo za ogrevanje) Vizualni pregled, ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu; pri sistemih na utekočinjeni naftni plin, stisnjeni zemeljski plin ali utekočinjeni zemeljski plin (LPG/CNG/LNG) je treba uporabiti naprave za odkrivanje puščanja. (a) Nezanesljiva posoda ali cevi, zaradi česar obstaja velika nevarnost požara. X (b) Gorivo pušča ali pa pokrov posode za gorivo manjka ali je neučinkovit. Nevarnost požara; čezmerna izguba nevarnih snovi. X X (c) Obrabljene cevi. Poškodovane cevi. X X (d) Zaporni ventil za gorivo (če se zahteva) ne deluje pravilno. X (e) Nevarnost požara zaradi — puščanja goriva — posoda za gorivo ali izpušna cev nista ustrezno zavarovana — stanja motornega prostora. X (f) Sistem na LPG/CNG/LNG ali vodik ni v skladu z zahtevami, kateri koli del sistema okvarjen1. X 6.1.4 Odbijači, bočna zaščita in naprave za preprečevanje podleta od zadaj Vizualni pregled. (a) Zrahljanost ali poškodba, ki bi lahko povzročila škodo pri drgnjenju ali stiku Deli lahko odpadejo; funkcionalnost huje prizadeta. X X (b) Naprava očitno ni v skladu z zahtevami1. X 6.1.5 Nosilec rezervnega kolesa (če je nameščen) Vizualni pregled. (a) Nosilec ni v primernem stanju. X (b) Nosilec je zlomljen ali nezanesljiv. X (c) Rezervno kolo ni varno pritrjeno na nosilec. Zelo velika nevarnost, da odpade. X X 6.1.6 Naprave za spajanje in oprema za vleko Vizualni pregled glede obrabe in pravilnega delovanja s posebnim poudarkom na kakršni koli nameščeni varnostni napravi in/ali uporabi merilne naprave. (a) Sestavni del poškodovan, okvarjen ali počen (če ni v uporabi). Sestavni del poškodovan, okvarjen ali počen (če je v uporabi). X X (b) Čezmerna obraba sestavnega dela. Pod mejo obrabe. X X (c) Pomanjkljiva pritrditev. Katera koli pritrditev je razrahljana in pomeni zelo veliko nevarnost, da odpade. X X (d) Katera koli varnostna naprava manjka ali ne deluje pravilno. X (e) Katera koli opozorilna naprava za spoj ne deluje. X (f) Ovirana registrska tablica ali katera koli svetilka (kadar se ne uporablja). Registrska tablica ni čitljiva (ko ni v uporabi). X X (g) Nezanesljiva sprememba3 (pomožni deli). Nezanesljiva sprememba3 (glavni deli). X X (h) Prešibek spoj. X 6.1.7 Menjalnik Vizualni pregled. (a) Vijaki so zrahljani ali manjkajo. Vijaki so zrahljani ali manjkajo, zato je varnost v cestnem prometu resno ogrožena. X X (b) Čezmerna obraba ležajev prenosne gredi. Zelo velika nevarnost, da se zrahljajo ali zlomijo. X X (c) Čezmerna obraba kardanskih zgibov ali verig/jermenov menjalnika. Zelo velika nevarnost, da se zrahljajo ali zlomijo. X X (d) Okvarjene gibljive spojke. Zelo velika nevarnost, da se zrahljajo ali zlomijo. X X (e) Poškodovana ali ukrivljena gred. X (f) Ohišje ležaja zlomljeno ali nezanesljivo. Zelo velika nevarnost, da se zrahljajo ali zlomijo. X X (g) Pokrov za zaščito pred prahom huje okvarjen. Pokrov za zaščito pred prahom manjka ali je zlomljen. X X (h) Nezakonita sprememba sistema za prenos moči. X 6.1.8 Nosilci motorja Vizualni pregled, ne nujno nad jaškom ali na dvigalu. Okvarjeni, očitno močno poškodovani nosilci. Zrahljani ali zlomljeni nosilci. X X 6.1.9 Zmogljivost motorja (X)2 Vizualni pregled in/ali uporaba elektronskega vmesnika. (a) Enota za upravljanje spremenjena, zato je ogrožena varnost in/ali okolje. X (b) Sprememba motorja, ki ogroža varnost in/ali okolje. X 6.2 Kabina in nadgradnja 6.2.1 Stanje Vizualni pregled. (a) Zrahljana ali poškodovana stena ali del, ki lahko povzroči škodo. Lahko odpade. X X (b) Nezanesljiv steber nadgradnje. Oslabljena stabilnost. X X (c) V kabino ali nadgradnjo uhajajo izpušni plini. Nevarnost za zdravje oseb v vozilu. X X (d) Nezanesljiva sprememba3. Nezadostna razdalja od vrtečih se ali gibljivih delov in ceste. X X 6.2.2 Pritrditev Vizualni pregled nad jaškom ali na dvigalu. (a) Nadgradnja ali kabina je nezanesljivo pritrjena. Prizadeta stabilnost. X X (b) Nadgradnja ali kabina očitno ni ravno nameščena na podvozje. X (c) Nezanesljiva ali pomanjkljiva pritrditev nadgradnje ali kabine na podvozje ali prečne dele, če je simetrična. Nezanesljiva ali pomanjkljiva pritrditev nadgradnje ali kabine na podvozje ali prečne dele, ki zelo resno ogroža varnost v cestnem prometu. X X (d) Čezmerna razjedenost v točkah pritrditve na celostnih nadgradnjah. Oslabljena stabilnost. X X 6.2.3 Vrata in kljuke Vizualni pregled. (a) Vrata se ne odpirajo ali zapirajo pravilno. X (b) Vrata se lahko nenamerno odprejo ali ne ostanejo zaprta (drsna vrata). Vrata se lahko nenamerno odprejo ali ne ostanejo zaprta (vrata s tečaji). X X (c) Vrata, tečaji, kljuke ali steber okvarjeni. Vrata, tečaji, kljuke ali steber manjkajo ali so zrahljani. X X 6.2.4 Pod Vizualni pregled nad jaškom ali na dvigalu. Pod je nezanesljiv ali močno okvarjen. Nezadostna stabilnost. X X 6.2.5 Vozniški sedež Vizualni pregled. (a) Sedež z okvarjeno strukturo. Zrahljan sedež. X X (b) Mehanizem za nastavitev ne deluje pravilno. Sedež se premika ali naslona ni mogoče pritrditi. X X 6.2.6 Drugi sedeži Vizualni pregled. (a) Sedeži so v slabem stanju ali so nezanesljivi (pomožni deli). Sedeži so v slabem stanju ali so nezanesljivi (glavni deli). X X (b) Sedeži niso nameščeni v skladu z zahtevami1. Preseženo dovoljeno število sedežev; položaj ni v skladu z odobritvijo. X X 6.2.7 Krmilne naprave Vizualni pregled in pregled delovanja. Katera koli krmilna naprava, potrebna za varno delovanje vozila, ne deluje pravilno. Prizadeto varno delovanje. X X 6.2.8 Stopnice za kabino Vizualni pregled. (a) Stopnica ali obroč stopnice nezanesljiv. Nezadostna stabilnost. X X (b) Stopnica ali obroč stopnice je v takem stanju, da se uporabniki lahko poškodujejo. X 6.2.9 Druge notranje in zunanje naprave in oprema Vizualni pregled. (a) Pritrditev drugih naprav ali opreme je pomanjkljiva. X (b) Druge naprave ali oprema niso v skladu z zahtevami1. Pritrjeni deli lahko povzročijo poškodbe; prizadeto varno delovanje. X X (c) Hidravlična oprema pušča. Prevelika izguba nevarnih snovi. X X 6.2.10 Blatniki (zasloni), naprave za preprečevanje škropljenja Vizualni pregled. (a) Manjkajo, so zrahljani ali močno razjedeni. Lahko povzročijo poškodbe; lahko odpadejo. X X (b) Nezadostno oddaljeni od koles (preprečevanje škropljenja). Nezadostno oddaljeni od koles (blatniki). X X (c) Ni v skladu z zahtevami1. Nezadostno prekrivanje traku pnevmatike. X X 6.2.11 Stojala Vizualni pregled. (a) Manjkajo, so zrahljana ali močno razjedena. X (b) Niso v skladu z zahtevami1. X (c) Nevarnost, da se med premikanjem vozila podrejo. X 6.2.12 Držala in opore za noge Vizualni pregled. (a) Manjkajo, so zrahljani ali močno razjedeni. X (b) Niso v skladu z zahtevami1. X 7. DRUGA OPREMA 7.1 Varnostni pasovi/sponke in zadrževalni sistemi 7.1.1 Varnost pritrditve varnostnih pasov/sponk Vizualni pregled. (a) Pritrdišče je močno okvarjeno. Prizadeta stabilnost. X X (b) Pritrdišče je zrahljano. X 7.1.2 Stanje varnostnih pasov/sponk Vizua