SL Uradni list Evropske unije L 54/1

UREDBA KOMISIJE (Euratom) št. 302/2005

z dne 8. februarja 2005

o uporabi določb Euratom o nadzornih ukrepih

VSEBINA

Uredba Komisije (Euratom) št. 302/2005 o uporabi določb Euratom o nadzornih ukrepih

Poglavje I Področje uporabe in opredelitve

Poglavje II Osnovne tehnične lastnosti in posebne določbe o nadzoru

Poglavje III Knjigovodstvo jedrskih snovi

Poglavje IV Prenosi med državami

Poglavje V Posebne določbe

Poglavje VI Posebne določbe, ki se uporabljajo na ozemljih držav članic z jedrskim orožjem

Poglavje VII Končne določbe

PRILOGA I VPRAŠALNIK ZA DEKLARACIJO OSNOVNIH TEHNIČNIH LASTNOSTI OBJEKTOV

I-A REAKTORJI

I-B KRITIČNI OBJEKTI IN OBJEKTI NIČELNE ENERGIJE

I-C OBRATI ZA PRETVORBO, IZDELAVO GORIVA IN PREDELAVO

I-D SKLADIŠČNI OBJEKTI

I-E OBJEKTI ZA LOČEVANJE IZOTOPOV

I-F OBJEKTI, V KATERIH SE PORABI JEDRSKA SNOV V KOLIČINAH, KI PRESEGAJO EN EFEKTIVNI KILOGRAM

I-G OBJEKTI, KI SO KANDIDATI ZA SPREJEM V SKUPNA OBMOČJA MATERIALNE BILANCE (CAM)

I-H OBJEKTI ZA RAVNANJE Z ODPADKI ALI SHRANJEVANJE ODPADKOV

I-J DRUGI OBJEKTI

PRILOGA II SPLOŠNI OPIS MESTA

PRILOGA III POROČILO O INVENTARNI SPREMEMBI (PIS)

PRILOGA IV POROČILO MATERIALNE BILANCE (PMB)

PRILOGA V SEZNAM FIZIČNEGA INVENTARJA (SFI)

PRILOGA VI VNAPREJŠNJE OBVESTILO O IZVOZU/POŠILJANJU JEDRSKIH SNOVI

PRILOGA VII VNAPREJŠNJE OBVESTILO O UVOZU/PREJEMU JEDRSKIH SNOVI

PRILOGA VIII POROČILO O IZVOZU/POŠILJKAH RUDE

PRILOGA IX ZAHTEVEK ZA ODSTOPANJE OBJEKTA OD PRAVIL, KI UREJAJO OBLIKO IN POGOSTNOST POROČIL

PRILOGA X LETNO POROČILO ALI IZVOZNO POROČILO O JEDRSKIH SNOVEH Z ODSTOPANJEM

PRILOGA XI OKVIRNI PROGRAM DEJAVNOSTI

PRILOGA XII VNAPREJŠNJE OBVESTILO O DEJAVNOSTIH NADALJNJE OBDELAVE ODPADKOV

PRILOGA XIII LETNO OBVESTILO O IZVOZU/POŠILJKAH PRIPRAVLJENIH ODPADKOV

PRILOGA XIV LETNO OBVESTILO O UVOZU/PREJEMIH PRIPRAVLJENIH ODPADKOV

PRILOGA XV LETNO POROČILO O PRENOSIH PRIPRAVLJENIH ODPADKOV

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti členov 77, 78, 79 in 81 Pogodbe,

po odobritvi Sveta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba Komisije (Euratom) 3227/76 z dne 19. oktobra 1976 o uporabi določb Euratom o varovanju jedrskih materialov (1) določa naravo in obseg zahtev iz členov 78 in 79 Pogodbe.

(2) Glede na vedno večje količine proizvedenih, porabljenih, premeščenih in recikliranih jedrskih snovi v Skupnosti, razvoj trgovine s temi snovmi ter nadaljnje širjenje Evropske unije, je nujno, da se zagotovi učinkovitost varovanja jedrskih snovi. Naravo in obseg zahtev iz člena 79 Pogodbe, ki so določene v Uredbi (Euratom) št. 3227/76, je zato treba posodobiti glede na razvoj, zlasti na področju jedrske in informacijske tehnologije.

(3) Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Nemčija, Grčija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Španija, Švedska in Evropska skupnost za atomsko energijo so sklenile v Sporazum 78/164/Euratom (2) z Mednarodno agencijo za atomsko energijo o izvajanju člena III(1) in (4) Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja. 78/164/Euratom je začel veljati 21. februarja 1977, dopolnil pa ga je Dodatni protokol 1999/188/Euratom (3), ki je začel veljati 30. aprila 2004.

(4) Sporazum 78/164/Euratom vsebuje posebno obvezo, ki jo je sprejela Skupnost glede uporabe nadzornih ukrepov nad osnovnimi in posebnimi cepljivimi snovmi na ozemlju držav članic, ki nimajo lastnega jedrskega orožja in ki so podpisnice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja.

(5) Postopki, ki jih določa Sporazum 78/164/Euratom, so rezultat obširnih mednarodnih pogajanj z Mednarodno agencijo za atomsko energijo o uporabi člena III(1) in (4) Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja. Te postopke je odobril svet guvernerjev navedene agencije.

(6) Skupnost, Združeno kraljestvo in Mednarodna agencija za atomsko energijo so pogodbenice v Sporazumu o uporabi nadzornih ukrepov v Združenem kraljestvu v povezavi s Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja (4). Navedeni sporazum je začel veljati 14. avgusta 1978, dopolnil pa ga je Dodatni protokol, ki je začel veljati 30. aprila 2004.

(7) Skupnost, Francija in Mednarodna agencija za atomsko energijo so pogodbenice v Sporazumu o uporabi nadzornih ukrepov v Franciji (5). Navedeni sporazum je začel veljati 12. septembra 1981, dopolnil pa ga je Dodatni protokol, ki je začel veljati 30. aprila 2004.

(8) Na ozemlju Francije in Združenega Kraljestva se nahajajo nekateri objekti ali njihovi deli ter nekatere snovi, ki se lahko uporabijo v proizvodnji za potrebe obrambe. Da bi upoštevali te okoliščine, bi bilo treba uporabljati posebne postopke nadzornih ukrepov.

(9) Evropski Svet je na svojem zasedanju v Lizboni dne 23. in 24. marca 2000 poudaril potrebo po spodbujanju razvoja vrhunske informacijske tehnologije in drugih telekomunikacijskih omrežij ter vsebin za navedena omrežja.

(10) V odgovor na Dodatni protokol 1999/188/Euratom se od držav članic zahteva, da Komisiji sporočijo nekatere informacije, vključno z splošnim opisom krajev, predložiti obvestila o predelavi odpadkov in poročila o prenosu predelanih odpadkov.

(11) Sprejete Smernice bi morale za uporabo te Uredbe iz člena 37 popolnoma upoštevati obveze Skupnosti na tem področju, predvsem tiste iz Dodatnega protokola 1999/188/Euratom in Dodatnih Protokolov k Sporazumu za uporabo nadzornih ukrepov v Združenem Kraljestvu v zvezi s Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja in ustreznega Sporazuma s Francijo.

(12) Določba o varnosti, ki je bila dodana Poslovniku Komisije (6) s Sklepom Komisije 2001/844 EC, ECSC, Euratom (7) opredeljuje določbe, ki naj se uporabljajo za informacije, znanje in dokumente, ki jih pridobijo pogodbenice, brez poseganja v Uredbo Sveta št. 3 z dne 31. julija 1958 o izvedbi (8) člena 24 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

(13) Zaradi boljše jasnosti naj se Uredba (Euratom) št. 3227/76 nadomesti s to uredbo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za vse fizične ali pravne osebe, ki vzpostavljajo ali upravljajo objekt za proizvodnjo, ločevanje, predelavo, shranjevanje in drugo rabo osnovnih snovi ali posebnih cepljivih snovi.

Ne uporablja pa se za imetnike končnih proizvodov, ki se uporabljajo v nejedrske namene in vsebujejo jedrske snovi, ki jih v praksi ni mogoče nadomestiti.

Člen 2

Opredelitve

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve:

(1) „država članica brez jedrskega orožja“ pomeni Belgijo, Dansko, Nemčijo, Grčijo, Španijo, Irsko, Italijo, Luksemburg, Nizozemsko, Avstrijo, Portugalsko, Finsko ali Švedsko, Češko, Ciper, Estonijo, Madžarsko, Latvijo, Litvo, Malto, Poljsko, Slovaško in Slovenijo;

(2) „država članica z jedrskim orožjem“ pomeni Francijo in Združeno Kraljestvo;

(3) „tretja država“ pomeni katero koli državo, ki ni članica Evropske skupnosti za atomsko energijo;

(4) „jedrske snovi“ pomeni rude, osnovne snovi ali posebne cepljive snovi, opredeljene v členu 197 Pogodbe;

(5) „odpadki“ pomeni jedrske snovi v koncentracijah ali kemijskih oblikah, za katere se iz praktičnih in ekonomskih razlogov šteje, da jih ni mogoče nadomestiti in se lahko odlagajo;

(6) „zadržani odpadki“ pomeni odpadke, ki nastanejo pri obdelavi ali kot posledica obratovalne nesreče, izmerjene ali ocenjene na podlagi meritev, ki se prenesejo na posebno lokacijo v coni materialne bilance, odkoder se lahko povrnejo;

(7) „pripravljeni odpadki“ pomeni odpadke, izmerjene ali ocenjene na podlagi meritev, ki so bili pripravljeni na način (na primer s steklom, cementom, betonom ali bitumnom), da niso primerni za nadaljnjo jedrsko rabo;

(8) „v okolje izločene snovi“ pomeni odpadke, izmerjene ali ocenjene na podlagi meritev, ki so bili dokončno izločeni v okolje v okviru načrtovanih izpustov;

(9) „kategorije“ (jedrskih snovi) pomenijo naravni uran, osiromašeni uran, uran, obogaten z uranom-235 ali uranom-233, torij, plutonij, in katera koli druga snov, ki jo na predlog Komisije lahko določi Svet s kvalificirano večino;

(10) „postavka“ pomeni enoto, ki jo je mogoče določiti, kot je npr. gorivni sveženj ali gorivna palica;

(11) „šarža“ pomeni količino jedrskih snovi, ki se uporablja kot obračunska enota na ključni točki merjenja in za katero sta sestava in količina definirani z enim nizom tehničnih podatkov ali meritev. Jedrske snovi so lahko nepakirane ali pa so v številnih ločenih sestavinah;

(12) „podatki o šarži“ pomenijo skupno težo vsake kategorije jedrskih snovi, v primeru plutonija in urana pa izotopsko sestavo, če je primerno. Za uporabo v poročilih se teže posameznih elementov v šarži seštevajo pred zaokroženjem na najbližjo enoto;

(13) „efektivni kilogram“ je posebna enota, ki se uporablja pri varovanju jedrskih snovi in se dobi tako, da se vzame: (a) za plutonij njegova teža v kilogramih; (b) za uran, obogaten za 0,01 (1 %) in več, njegova teža v kilogramih in se pomnoži s kvadratom obogatitve; (c) za uran, obogaten pod 0,01 (1 %) in nad 0,005 (0,5 %), njegova teža v kilogramih in se jo pomnoži z 0,0001; in (d) za osiromašeni uran z obogatitvijo 0,005 (0,5 %) ali manj in za torij, njegova teža v kilogramih, in se pomnoži z 0,00005;

(14) „cona materialne bilance“ pomeni območje, kjer se za namene ugotavljanja materialne bilance lahko ugotovi: (a) količina jedrskih snovi pri vsakem vnosu v cono materialne bilance ali iznosu iz cone materialne bilance; in (b) fizični inventar jedrskih snovi v vsaki coni materialne bilance, kadar je to potrebno, v skladu z določenimi postopki;

(15) „ključna točka merjenja“ pomeni lokacijo, kjer se jedrske snovi pojavljajo v taki obliki, da jih je mogoče meriti za določanje pretoka snovi ali inventarja, vključno med drugim z mesti, na katerih se jedrske snovi vnaša, iznaša ali se shranjuje v conah materialne bilance;

(16) „knjigovodski inventar“ posamezne cone materialne bilance pomeni algebraični seštevek njenega zadnjega popisa fizičnega inventarja in vseh inventarnih sprememb, ki so nastale od takrat;

(17) „fizični inventar“ pomeni vsoto vseh izmerjenih ali izpeljanih ocen količin jedrskih snovi v šaržah, ki so v danem času prisotne znotraj posamezne cone materialne bilance, dobljeno v skladu z natančno določenimi postopki;

(18) „neevidentirane snovi“ pomenijo razliko med fizičnim inventarjem in knjigovodskim inventarjem;

(19) „razlika med pošiljateljem in prejemnikom“ pomeni razliko med količino jedrskih snovi v šarži, izmerjeno v coni materialne bilance prejemnika, in količino, ki se sporoči iz cone materialne bilance pošiljatelja;

(20) „izvirni podatki“ so podatki, zapisani med merjenjem ali umerjanjem oziroma uporabljeni za izpeljevanje empiričnih razmerij, ki identificirajo jedrske snovi in dajejo podatke o šarži, ter obsegajo težo spojin, konverzijske faktorje za določanje teže elementa, specifično maso, koncentracijo elementov, izotopska razmerja, odnos med prostornino in manometrskimi odčitki ter razmerje med proizvedenim plutonijem in proizvedeno energijo;

(21) „mesto“ pomeni območje, ki ga razmejita Skupnost ali država članica in obsega enega ali več objektov, vključno z zaprtimi objekti, kakor je opredeljeno v ustreznih osnovnih tehničnih lastnostih, kjer: (a) objekti za ravnanje z odpadki ali za shranjevanje odpadkov sami po sebi ne predstavljajo mesta; (b) v zaprtih objektih, kjer so se običajno uporabljale količine osnovnih snovi ali posebnih cepljivih snovi, manjše od enega efektivnega kilograma, je uporaba izraza omejena na lokacije z vročimi celicami ali lokacije, kjer so potekale dejavnosti, povezane s pretvorbo, obogatitvijo, izdelavo ali predelavo goriva; (c) izraz „mesto“ vključuje vse obrate poleg objektov, ki zagotavljajo ali uporabljajo bistvene storitve, vključno z vročimi celicami za obdelavo obsevanih snovi, ki ne vsebujejo jedrskih snovi, obrate za ravnanje z odpadki, shranjevanje in odlaganje odpadkov ter objekte, ki so povezani z dejavnostmi iz Priloge 1 k Dodatnemu protokolu 1999/188/Euratom in jih je določila zadevna država;

(22) „predstavnik mesta“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali organizacijo, ki jo država članica imenuje kot odgovorno za deklaracije iz člena 3(2).

(23) „objekt“ pomeni reaktor, kritični objekt, obrat za pretvorbo, obrat za izdelavo, obrat za predelavo, obrat za ločevanje izotopov, objekt za ločeno shranjevanje, objekt za ravnanje z odpadki in shranjevanje odpadkov ali katero koli drugo lokacijo, na kateri se ponavadi uporablja osnovna snov ali posebna cepljiva snov.

(24) „razgrajeni objekt“ pomeni objekt, za katerega je potrjeno, da so pripadajoče strukture in oprema, ključni za njegovo rabo, odstranjeni ali preoblikovani v neuporabne tako, da se objekt ne uporablja za shranjevanje in ga ni mogoče več uporabljati za ravnanje z osnovnimi snovmi ali posebnimi cepljivimi snovmi ali za njihovo obdelavo ali uporabo.

(25) „zaprti objekt“ pomeni objekt, za katerega je potrjeno, da je delo ustavljeno in so jedrske snovi odstranjene, vendar objekt ni razgrajen.

POGLAVJE II

OSNOVNE TEHNIČNE LASTNOSTI IN POSEBNE DOLOČBE O NADZORU

Člen 3

Deklaracija o osnovnih tehničnih lastnostih

1. Vsaka fizična ali pravna oseba, ki zgradi ali upravlja objekt za proizvodnjo, ločevanje, predelavo, shranjevanje in drugo uporabo osnovnih snovi ali posebnih cepljivih snovi, mora Komisiji prijaviti osnovne tehnične lastnosti objekta z uporabo ustreznega vprašalnika iz Priloge I.

Za namene prvega odstavka se kot „raba“ jedrskih snovi šteje med drugim: proizvodnja energije v reaktorjih, raziskave v kritičnih objektih ali objektih ničelne energije, pretvorba, izdelava, predelava, shranjevanje, ločevanje izotopov in koncentracija rud ter ravnanje z odpadki in shranjevanje odpadkov.

Za proizvodnjo rud se uporabljajo določbe členov 24 in 25.

2. Vsaka država članica, ki je pogodbenica Dodatnega Protokola 1999/188/Euratom za vsako mesto na svojem ozemlju določi predstavnika mesta, ki Komisiji predloži deklaracijo, ki vsebuje splošni opis mesta z uporabo vprašalnika iz Priloge II.

Deklaracija se predloži v 120 dneh po začetku veljavnosti Dodatnega protokola 1999/188/Euratom v zadevni državi članici, posodablja pa se do 1. aprila vsako leto.

Deklaracija izpolnjuje zahteve iz člena 2(a)(iii) Dodatnega protokola 1999/188/Euratom in je ločena od deklaracije, ki se zahteva na podlagi odstavka 1 tega člena.

3. Čeprav je predstavnik mesta odgovoren za pravočasno zbiranje ustreznih informacij in predložitev splošnega opisa mesta Komisiji, so za točnost in popolnost deklaracij odgovorne fizične ali pravne osebe, ki gradijo ali upravljajo objekte, za zgradbe na mestu, ki ne vsebujejo jedrskih snovi, pa zadevna država članica. Kolikor je mogoče, naj se deklaracije iz odstavkov 1 in 2 predložijo v elektronski obliki, če jih fizična ali pravna oseba hrani v takšni obliki. Če se Komisiji informacije pošiljajo v elektronski in pisni obliki, je pisna oblika prevladujoča.

Člen 4

Roki

Deklaracija o osnovnih tehničnih lastnostih za nove objekte se predloži Komisiji v skladu s členom 3(1) najmanj 200 dni pred prejemom prve pošiljke jedrskih snovi.

Za nove objekte, v katerih je inventar ali letni pretok jedrskih snovi večji od enega efektivnega kilograma, se vse ustrezne informacije o lastniku, upravljavcu, namenu, lokaciji, vrsti, zmogljivosti in pričakovanem datumu dovoljenja predložijo Komisiji vsaj 200 dni pred začetkom gradnje.

Spremembe osnovnih tehničnih lastnosti, za katere se ne zahteva vnaprejšnje obveščanje, kakor je navedeno v posebnih določbah varovanja jedrskih snovi v členu 6, se Komisiji sporočijo v 30 dneh po dokončanju spremembe.

Objekti na ozemlju držav, ki so pristopile k Evropski uniji, Komisiji predložijo svoje osnovne tehnične lastnosti v 30 dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe v državi, razen objektov za ravnanje z odpadki in shranjevanje odpadkov, katerih osnovne tehnične lastnosti se sporočijo v 120 dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe v državi.

S pomočjo vprašalnika iz Priloge I obstoječi objekti za ravnanje z odpadki in shranjevanje odpadkov sporočijo Komisiji osnovne tehnične lastnosti svojih objektov v 120 dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

Drugi obstoječi objekti predložijo kakršne koli dodatne podatke, ki jih zahteva vprašalnik iz Priloge I, v 120 dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 5

Program dejavnosti

Da bi lahko Komisija načrtovala svojo nadzorno dejavnost, morajo fizične ali pravne osebe iz prvega odstavka člena 3(1) Komisiji predložiti naslednje podatke:

(a) vsako leto, okvirni program dejavnosti na podlagi Priloge XI, kjer so nakazani zlasti predvideni datumi popisa fizičnih inventarjev;

(b) vsaj 40 dni pred dejanskim popisom fizičnega inventarja, program tega opravila.

Spremembe, ki vplivajo na okvirni program dejavnosti, zlasti popis fizičnih inventarjev, se nemudoma sporočijo Komisiji.

Člen 6

Posebne določbe o nadzoru

1. Komisija na podlagi osnovnih tehničnih lastnosti, predloženih na podlagi člena 3(1) in člena 4, sprejme posebne določbe o nadzoru v zvezi z zadevami iz odstavka 2 tega člena. Posebne določbe o nadzoru se določijo z odločbami Komisije, naslovljenimi na zadevne fizične ali pravne osebe, ob upoštevanju delovnih in tehničnih omejitev ter v tesnem posvetovanju z zadevno fizično ali pravne osebo ter zadevno državo članico.

Fizična ali pravna oseba, na katero je naslovljena posamezna odločitev Komisije, je o tem obveščena, kopija obvestila pa se posreduje zadevni državi članici.

Dokler Komisija ne odloči o sprejetju posebnih določb varovanja jedrskih snovi, se za zadevne fizične ali pravne osebe uporabljajo splošne določbe iz te uredbe.

2. V posebnih določbah varovanja jedrskih snovi so med drugim navedeni:

(a) cone materialne bilance in izbor ključnih točk merjenja za ugotavljanje pretoka in zalog jedrskih snovi;

(b) spremembe osnovnih tehničnih lastnosti, za katere se zahteva vnaprejšnje obveščanje;

(c) postopki za vodenje evidence o jedrskih snoveh za vsako cono materialne bilance in za pripravo poročil;

(d) pogostnost popisovanja fizičnih inventarjev in postopki zanje za knjigovodske namene kot del nadzornih ukrepov;

(e) ukrepi za hrambo in nadzor v skladu z načini, dogovorjenimi z zadevnimi fizičnimi ali pravnimi osebami;

(f) ureditev jemanja vzorcev s strani zadevne fizične ali pravne osebe izključno za namene nadzora.

3. Posebne določbe o varovanju jedrskih snovi lahko določajo tudi vsebino naknadnih sporočil po členu 5 ter pogoje, ki zahtevajo vnaprejšnje obveščanje o pošiljkah in prejemih jedrskih snovi.

4. Komisija na podlagi dogovorjene ocene osebam ali podjetjem povrne stroške posebnih storitev, ki so predvidene v posebnih določbah varovanja jedrskih snovi ali storitev, ki se opravijo na posebno zahtevo Komisije ali inšpektorjev. Zadevni pogodbenici skupno določita višino in način povračila, ki se občasno revidira.

POGLAVJE III

KNJIGOVODSTVO JEDRSKIH SNOVI

Člen 7

Knjigovodski sistem

Fizične in pravne osebe iz prvega odstavka člena 3(1) vzdržujejo sistem za knjigovodstvo in kontrolo jedrskih snovi. Sistem vključuje knjigovodske in obratovalne evidence ter zlasti podatke o količinah, kategorijah, obliki in sestavi snovi v skladu z zahtevami iz člena 18, njihovo dejansko nahajališče ter obveznost nadzora v skladu s členom 17, skupaj s podatki o prejemniku in pošiljatelju, kadar se jedrske snovi premeščajo.

Sistem meritev, na katerih temeljijo zapisi, je skladen z najnovejšimi mednarodnimi standardi ali je glede kakovosti enakovreden tem standardom. Na podlagi teh zapisov, ki se hranijo najmanj pet let, mora biti mogoče ugotoviti in utemeljiti deklaracije, predložene Komisiji. Knjigovodski in obratovalni zapisi so na voljo inšpektorjem Komisije v elektronski obliki, če se v tej obliki hranijo v objektu. Dodatne podrobnosti se lahko določijo v posebnih določbah iz člena 6 o nadzoru za vsak objekt.

Člen 8

Obratovalni zapisi

Če je primerno, obratovalni zapisi za vsako cono materialne bilance vsebujejo:

(a) podatke o obratovanju, ki se uporabljajo za ugotavljanje sprememb v količinah in sestavi jedrskih snovi;

(b) seznam inventarja, ki je posodobljen v čim večji meri, in njegovo lokacijo;

(c) podatke, vključno z izpeljanimi ocenami naključnih in sistematičnih napak, dobljene pri umerjanju rezervoarjev in instrumentov ter vzorčenju in analizi;

(d) podatke iz ukrepov kontrole kakovosti, vključno z izpeljanimi ocenami naključnih in sistematičnih napak, ki se uporabljajo v knjigovodskem sistemu za jedrske snovi;

(e) opis zaporedja ukrepov, ki so se izvajali za pripravo na popis fizičnega inventarja in pri izvajanju popisa, da bi zagotovili, da je bil ta izvršen pravilno in v celoti;

(f) opis ukrepov, ki so se izvajali, da bi ugotovili vzrok in obseg kakršne koli morebitne naključne ali neizmerljive izgube;

(g) izotopsko sestavo plutonija, vključno z njegovimi razpadnimi izotopi, in referenčne datume, če se v objektu evidentirajo za potrebe obratovanja. Če so ti podatki na voljo, se na zahtevo posredujejo Komisiji.

Kjer so podatki iz točke g na voljo, jih je treba posredovati Komisiji na njeno zahtevo.

Člen 9

Knjigovodska evidenca

Knjigovodska evidenca za vsako cono materialne bilance izkazuje:

(a) vse inventarne spremembe, da je možno kadar koli določiti knjigovodsko vrednost inventarja;

(b) rezultate vseh meritev in štetij, ki se uporabljajo za določitev fizičnega inventarja;

(c) vse popravke inventarnih sprememb, knjigovodske vrednosti in fizičnega inventarja.

V knjigovodski evidenci v zvezi z inventarnimi spremembami in fizičnim inventarjem so navedeni podatki za prepoznavanje snovi, podatki o šaržah in izvirni podatki za vsako šaržo. Ta evidenca se vodi ločeno za uran, torij in plutonij, v skladu s kategorijami iz člena 18(2)(b). Poleg tega so pri vsaki inventarni spremembi navedeni podatki o datumu spremembe in kjer je primerno, tudi podatki o coni materialne bilance pošiljatelja ali podatki o pošiljatelju ter coni materialne bilance prejemnika ali podatki o prejemniku.

Člen 10

Knjigovodska poročila

Fizične ali pravne osebe iz prvega odstavka člena 3(1) Komisiji predložijo knjigovodska poročila.

Knjigovodska poročila vsebujejo vse podatke, ki so na voljo na datum poročanja in jih je treba kasneje po potrebi popraviti. Knjigovodska poročila se Komisiji pošiljajo v elektronski obliki, razen v primerih, ko je Komisija odobrila pisno odstopanje, ali če se uporablja prehodni režim iz člena 39.

Na utemeljeno prošnjo Komisije se v treh tednih dostavijo dodatne podrobnosti ali pojasnila v zvezi s temi poročili.

Člen 11

Začetni inventar

Fizične ali pravne osebe iz prvega odstavka člena 3(1) pošljejo Komisiji v 30 dneh od začetka veljavnosti te uredbe začetni knjigovodski inventar vseh jedrskih snovi, ki jih imajo v posesti. Pri tem uporabijo format iz Priloge V. Ta člen se ne uporablja za fizične ali pravne osebe, ki so že predložile začetni popis inventarja na podlagi Uredbe (Euratom) No 3227/76 ali za objekte za ravnanje z odpadki ali shranjevanje odpadkov.

Člen 12

Poročilo o inventarni spremembi

1. Fizične in pravne osebe iz prvega odstavka člena 3(1) za vsako cono materialne bilance predložijo Komisiji poročila o inventarnih spremembah za vse jedrske snovi na obrazcu predpisanem v Prilogi III.

Če v posebnih določbah o nadzoru iz člena 6 za objekt ni določeno drugače, se ta poročila pošiljajo mesečno in 15 dni po izteku meseca, v katerem so nastopile inventarne spremembe ali so bile ugotovljene.

2. Za mesece, ko se popisuje fizični inventar, in datum popisa fizičnega inventarja ni zadnji dan v mesecu, se oddata dve ločeni poročili o inventarni spremembi:

(a) Prvo poročilo o inventarni spremembi vsebuje vse inventarne spremembe do vključno datuma popisa fizičnega inventarja in se pošlje najkasneje skupaj z drugim poročilom o inventarni spremembi ali skupaj s popisom fizičnega inventarja in poročilom območja materialne bilance, če se zadnja dva pošiljata pred drugim poročilom o inventarni spremembi;

(b) Drugo poročilo o inventarni spremembi vsebuje vse inventarne spremembe od prvega dne po popisu fizičnega inventarja do konca meseca in se pošlje v 15 dneh po izteku meseca.

3. Za mesece, v katerih niso nastopile inventarne spremembe, zadevne fizične ali pravne osebe pošljejo poročilo o inventarni spremembi, v katerih je prepisano zaključno stanje knjigovodskega inventarja prejšnjega meseca.

4. Majhne inventarne spremembe, kakor npr. premestitve vzorcev zaradi analiz, se lahko združijo, kakor je določeno v posebnih določbah o nadzoru iz člena 6 za zadevni objekt, in v poročilu prikažejo kot ena sama inventarna sprememba.

5. Poročila o inventarnih spremembah lahko spremljajo opombe, ki razlagajo inventarne spremembe.

Člen 13

Poročilo o materialni bilanci in seznam fizičnega inventarja

Fizične ali pravne osebe iz prvega odstavka člena 3(1) predložijo Komisiji za vsako cono materialne bilance:

(a) Poročila o materialni bilanci na obrazcu, predpisanem v Prilogi IV, kjer so navedeni: (i) začetni fizični inventar; (ii) inventarne spremembe (najprej povečanja, potem zmanjšanja); (iii) končni knjigovodski inventar; (iv) končni fizični inventar; (v) neevidentirane snovi.

(b) Seznam fizičnega inventarja na obrazcu, predpisanem v Prilogi V, kjer so posamezne šarže prikazane ločeno.

Poročila in sezname je treba poslati čimprej in najkasneje v 30 dneh po datumu popisa fizičnega inventarja.

Če v posebnih določbah o nadzoru iz člena 6 za objekt ni določeno drugače, se popis fizičnega inventarja opravi vsako koledarsko leto, pri čemer med dvema zaporednima popisoma fizičnega inventarja ne sme preteči več kakor 14 mesecev.

Člen 14

Posebna poročila

Fizične ali pravne osebe iz prvega odstavka člena 3(1) pošljejo Komisiji posebno poročilo, kadar koli nastopijo okoliščine iz člena 15 ali 22.

Vrste podatkov, ki se navajajo v teh poročilih, bodo opredeljene v posebnih določbah o nadzoru iz člena 6.

Posebna poročila in dodatne podrobnosti ali pojasnila, ki jih lahko zahteva Komisija v zvezi s temi poročili, se pošljejo takoj.

Člen 15

Nenavadni dogodki

Posebno poročilo se pripravi v primeru:

(a) če se zaradi kakršnega koli nenavadnega dogodka ali okoliščin domneva, da je prišlo oziroma lahko pride do povečanja ali izgube jedrskih snovi, ki presega meje, določene za te namene v posebnih določbah o nadzoru iz člena 6;

(b) če se hramba nepričakovano spremeni glede na stanje, določeno v posebnih določbah o nadzoru iz člena 6, v tolikšni meri, da je nastala možnost nepooblaščenega iznosa jedrskih snovi.

Zadevne fizične ali pravne osebe predložijo ta poročila takoj, ko ugotovijo takšno izgubo ali povečanje v pogojih hrambe, ali ko posumijo na takšno dogajanje. Vzroki se navedejo takoj, ko postanejo znani.

Člen 16

Poročanje o jedrskih preobrazbah

Za reaktorje se izračunani podatki o jedrskih preobrazbah navajajo v poročilu o inventarni spremembi najpozneje takrat, ko se izrabljeno jedrsko gorivo prenese iz cone materialne bilance v reaktorju. V posebnih določbah o nadzoru iz člena 6 se lahko določijo drugi postopki za evidentiranje jedrskih preobrazb in poročanje o njih.

Člen 17

Posebne nadzorne obveznosti

1. Jedrske snovi, za katere veljajo posebne nadzorne obveznosti, ki jih je sprejela Skupnost v sporazumu, sklenjenem s tretjo državo ali mednarodno organizacijo, se, če ni v takem sporazumu določeno drugače, navajajo posebej za vsako obveznost v naslednjih obvestilih:

(a) začetni knjigovodski inventar iz člena 11;

(b) poročila o inventarnih spremembah, vključno s končnim knjigovodskim inventarjem iz člena 12;

(c) poročila o materialni bilanci in popisih fizičnega inventarja, predvidena v členu 13;

(d) predvideni uvozi in izvozi iz členov 20 in 21.

Če ni posebej prepovedano v enem od teh sporazumov, tako ločeno navajanje ne izključuje fizičnega mešanja snovi.

2. Prvi odstavek se ne uporablja za sporazume, ki so jih sklenile Skupnost in države članice z Mednarodno agencijo za atomsko energijo.

Člen 18

Utežne enote in kategorije jedrskih snovi

1. V vseh obvestilih, navedenih v tej uredbi, so količine snovi iz uredbe izražene v gramih.

Ustrezna knjigovodska evidenca o snoveh se vodi v gramih ali v manjših enotah. Vodi se na verodostojen način in še posebej tako, da je skladna s trenutno veljavno prakso v državah članicah.

V obvestilih se lahko količine zaokrožijo navzdol, če je prvo decimalno mesto od 0 do 4, oziroma navzgor, če je prvo decimalno mesto od 5 do 9.

2. Če ni v posebnih določbah o nadzoru iz člena 6 določeno drugače, obvestila vsebujejo naslednje:

(a) skupno težo elementov urana, torija ali plutonija, za obogateni uran pa tudi skupno težo cepljivih izotopov;

(b) ločena poročila o materialni bilanci ter ločene postavke v poročilih o inventarni spremembi in v popisih fizičnega inventarja za naslednje kategorije jedrskih snovi: (i) osiromašeni uran; (ii) naravni uran; (iii) uran, obogaten do manj kot 20 %; (iv) uran, obogaten do 20 % in več; (v) plutonij; (vi) torij.

Člen 19

Odstopanja

1. Da bi upoštevali vse posebne okoliščine, v katerih se uporabljajo ali proizvajajo snovi pod nadzorom, lahko Komisija proizvajalcem in uporabnikom jedrskih snovi odobri pisno odstopanje od pravil, ki urejajo obliko in pogostnost obvestil iz členov 10 do 18.

Odstopanje se odobri na podlagi zahtevka na obrazcu iz Priloge IX, ki ga vložijo zadevne fizične ali pravne osebe.

Odstopanje se odobri le za celotno cono materialne bilance, v kateri se jedrske snovi ne predelujejo ali shranjujejo skupaj z jedrskimi snovmi, za katere odstopanja ni mogoče odobriti.

2. Komisija lahko odobri odstopanje za cono materialne bilance, ki poseduje:

(a) količine jedrskih snovi, ki so sorazmerne s tistimi iz Priloge I-G, ki se hranijo v enakem stanju za dolga obdobja;

(b) osiromašeni uran, naravni uran ali torij, ki se uporabljajo izključno za nejedrske dejavnosti;

(c) posebne cepljive snovi, ki se uporabljajo v količinah enega grama ali manj kot senzorske komponente v instrumentih;

(d) plutonij, katerega izotopska koncentracija plutonija-238 presega 80 %.

3. Fizične ali pravne osebe, katerim je odstopanje odobreno, vsako leto do 31. januarja pošljejo Komisiji letno poročilo na obrazcu iz Priloge X. V poročilu opišejo stanje ob koncu preteklega koledarskega leta.

4. V primeru izvoza jedrskih snovi v tretjo državo fizične ali pravne osebe, katerim je odobreno odstopanje, pošljejo Komisiji poročilo na obrazcu iz Priloge X čimprej in najpozneje v 15 dneh po izteku meseca, v katerem je bil opravljen izvoz. To poročilo navaja količino izvoženih jedrskih snovi in zalogo jedrskih snovi, za katere se še vedno uporablja odstopanje.

5. V primeru uvoza jedrskih snovi iz tretje države fizične ali pravne osebe, katerim je odobreno odstopanje, pošljejo Komisiji nov zahtevek za vključitev te snovi na seznam snovi, za katere se uporablja odstopanje. Zahtevek se pošlje Komisiji na obrazcu iz Priloge IX takoj, ko se fizične ali pravne osebe seznanijo z datumom prenosa in najpozneje v 15 dneh po izteku meseca, v katerem je bil opravljen prenos.

6. Komisija lahko določi druge posebne klavzule o obliki in pogostnosti poročil v posebnih določbah o nadzoru iz člena 6.

7. Če pogoji za odstopanje niso več izpolnjeni, Komisija prekliče odstopanje na podlagi prejetih podatkov od fizičnih in pravnih oseb, katerim je bilo odstopanje odobreno.

POGLAVJE IV

PRENOSI MED DRŽAVAMI

Člen 20

Izvoz in pošiljke

1. Fizične in pravne osebe iz prvega odstavka člena 3(1) vnaprej obvestijo Komisijo, če se katere koli osnovne snovi ali posebne cepljive snovi:

(a) izvozijo v tretjo državo;

(b) pošljejo iz države članice brez jedrskega orožja v državo članico z jedrskim orožjem;

(c) pošljejo iz države članice z jedrskim orožjem v državo članico brez jedrskega orožja.

2. Vnaprejšnje obveščanje se zahteva le:

(a) če pošiljka presega en efektivni kilogram; ali

(b) če objekt v isto državo prenese snovi v skupni količini, ki bi lahko presegla en efektivni kilogram v zaporednih dvanajstih mesecih, čeprav nobena posamezna pošiljka ne presega enega efektivnega kilograma.

3. Obvestilo se pošlje po zaključku pogodbenih postopkov, ki pripravljajo prenos, na obrazcu iz Priloge VI, Komisija pa ga prejme vsaj osem delovnih dni pred pakiranjem snovi za prenos.

4. Če se tako zahteva iz razlogov fizičnega varovanja, so s Komisijo možni posebni dogovori glede oblike in pošiljanja takega obvestila.

5. Izvoz in pošiljke jedrskih snovi v odpadkih ali rudah se ne urejajo z določbami odstavkov 1 do 4.

Člen 21

Uvoz in prejemi

1. Fizične in pravne osebe iz prvega odstavka člena 3(1) vnaprej obvestijo Komisijo, če se katere koli osnovne snovi ali posebne cepljive snovi:

(a) uvažajo iz tretje države;

(b) prejmejo v državi članici brez jedrskega orožja iz države članice z jedrskim orožjem;

(c) prejmejo v državi članici z jedrskim orožjem iz države članice brez jedrskega orožja.

2. Takšno vnaprejšnje obveščanje se zahteva le:

(a) če pošiljka presega en efektivni kilogram; ali

(b) če objekt iz iste države uvozi ali prejme snovi v skupni količini, ki bi lahko presegla en efektivni kilogram v zaporednih dvanajstih mesecih, čeprav nobena posamezna pošiljka ne presega enega efektivnega kilograma.

3. Tako obvestilo se pošlje čim prej pred pričakovanim dospetjem jedrskih snovi in najpozneje na datum prejema na obrazcu iz Priloge VII, Komisija pa ga prejme vsaj pet delovnih dni pred razpakiranjem snovi.

4. Če se tako zahteva iz razlogov fizičnega varovanja, so s Komisijo možni posebni dogovori glede oblike in pošiljanja takega obvestila.

5. Uvoz in prejemi jedrskih snovi v odpadkih ali rudah se ne urejajo z določbami odstavkov 1 do 4.

Člen 22

Izguba ali zamuda pri prenosu

Fizične ali pravne osebe, ki obveščajo o prenosu iz členov 20 in 21, predložijo posebno poročilo, predvideno v členu 14, če so po izjemnih okoliščinah ali dogodku prejele podatke o dejanski ali možni izgubi jedrskih snovi, ali takrat, kadar je med premeščanjem prišlo do večjih zamud.

Člen 23

Obvestilo o spremembi datuma

Vsako spremembo datumov pakiranja pred prenosom, prevoza ali razpakiranja jedrskih snovi, ki so bili navedeni v obvestilih iz členov 20 in 21, ne pa tudi spremembo, ki zahteva izdelavo posebnih poročil, je treba sporočiti nemudoma, v sporočilu pa navesti spremenjene datume, če so znani.

POGLAVJE V

POSEBNE DOLOČBE

Člen 24

Proizvajalci rude

1. Vsaka fizična ali pravna oseba, ki izkopava rude na ozemlju države članice, prijavi Komisiji osnovne tehnične lastnosti postopkov izkopavanja rud na podlagi vprašalnika iz Prilog I-J v 120 dneh od dneva začetka veljavnosti te uredbe in sporoči program dejavnosti v skladu s členom 5.

2. Z odstopanjem od členov 7, 8 in 9 vsaka fizična ali pravna oseba, ki izkopava rude, o tem vodi knjigovodsko evidenco, ki vsebuje zlasti količine izkopane rude s povprečno vsebnostjo urana in torija ter zaloge izkopane rude v rudniku. Evidenca v vseh primerih vsebuje tudi podrobnosti o pošiljkah z navedbo datuma, prejemnika in količine.

Taka evidenca se hrani za obdobje najmanj petih let.

Člen 25

Poročila o pošiljkah/izvozu rude

Z odstopanjem od členov 10 do 18 vsaka fizična ali pravna oseba, ki izkopava rude, na obrazcu iz Priloge VIII obvesti Komisijo o:

(a) količini snovi, odpremljenih iz vsakega rudnika, vsako leto do 31. januarja za preteklo koledarsko leto; in

(b) izvozu rude v tretje države najpozneje do datuma odpremljanja.

Člen 26

Prevozniki in začasni skladiščniki

Vse fizične ali pravne osebe, ki se na ozemlju držav članic ukvarjajo s prevozi ali začasnim shranjevanjem jedrskih snovi med prevozom, sprejmejo ali izročijo take snovi le na podlagi prejemnice s podpisom in datumom. Prejemnica vsebuje imena strank, ki snovi izročajo, imena prejemnikov snovi in navedbe količine snovi, ki se prevaža, ter kategorijo, obliko in sestavo snovi.

Če se tako zahteva zaradi fizičnega varovanja, lahko opis snovi, ki se premeščajo, nadomesti primeren dokument za prepoznavanje pošiljke. Na podlagi takega dokumenta mora biti mogoče izslediti zapise, ki jih imajo fizične ali pravne osebe iz prvega odstavka člena 3(1).

Te zapise pogodbenice hranijo najmanj pet let.

Člen 27

Nadomestni zapisi za prevoznike in začasne skladiščnike

Zapisi, ki jih že imajo fizične ali pravne osebe v skladu z obstoječimi predpisi, ki se uporabljajo zanje na ozemlju držav članice, kjer delujejo, lahko nadomestijo zapise iz člena 26 pod pogojem, da taki zapisi vsebujejo vse podatke, ki jih zahteva navedeni člen.

Člen 28

Posredniki

Vsi posredniki, ki sodelujejo pri sklenitvi katere koli pogodbe o dobavi jedrskih snovi, kot so pooblaščeni zastopniki, borzni posredniki ali komisionarji, hranijo vse zapise v zvezi s transakcijami, ki so jih opravili sami ali so bile opravljene v njihovem imenu, najmanj pet let po poteku pogodbe. Taki zapisi vsebujejo imena pogodbenih strank in navajajo datum pogodbe ter količino, kategorijo, obliko, sestavo, izvor in namembni kraj pošiljanja snovi.

Člen 29

Pošiljanje informacij in podatkov

Komisija lahko Mednarodni agenciji za atomsko energijo pošlje informacije in podatke, ki jih je prejela na podlagi te uredbe.

Člen 30

Začetni seznam zalog in knjigovodska evidenca za odpadke

1. Z odstopanjem od člena 11 vsaka fizična ali pravna oseba, ki obdeluje ali shranjuje jedrske snovi, ki so bile predhodno opredeljene kot zadržani ali pripravljeni odpadki, pošlje Komisiji v 120 dneh od dneva začetka veljavnosti te uredbe začetni seznam zalog jedrskih snovi po kategorijah.

2. Vse fizične ali pravne osebe, ki obdelujejo ali skladiščijo jedrske snovi, ki so bile predhodno deklarirane kot zadržani ali pripravljeni odpadki, o tem vodijo knjigovodske evidence.

Z odstopanjem od členov 7 do 11, člena 13 in člena 17(1) za snovi, ki so bile predhodno deklarirane kot zadržani odpadki, in členov 7 do 13 ter člena 17(1) za snovi, ki so bile predhodno deklarirane kot pripravljeni odpadki, ta evidenca vsebuje:

(a) podatke o obratovanju, s katerimi se določajo spremembe v količini in sestavi jedrskih snovi;

(b) seznam zalog, ki se posodablja letno po popisu fizičnega inventarja;

(c) opis zaporedja ukrepov, sprejetih za pripravo in popis fizičnega inventarja ter da se zagotovi, da je bil ta izvršen pravilno in v celoti;

(d) opis ukrepov, sprejetih za ugotovitev vzroka in obsega morebitnih nenamernih izgub;

(e) vse spremembe zalog, tako da se lahko na zahtevo ugotovi knjigovodski inventar.

Zahteve za poročanje za obdelavo zadržanih odpadkov so določene v posebnih določbah o nadzoru iz člena 6.

Člen 31

Obdelava odpadkov

Fizične ali pravne osebe iz prvega odstavka člena 3(1) Komisijo vnaprej obvestijo o vsakem postopku za obdelavo snovi, ki so bile predhodno deklarirane kot zadržani ali pripravljeni odpadki, razen prepakiranja ali nadaljnje priprave brez ločevanja elementov.

Vnaprejšnje obvestilo z obrazcem iz Priloge XII vsebuje podatke o količini plutonija, visoko obogatenega urana in urana-233 na šaržo, obliki (steklo, visoko aktivna tekočina itn.), pričakovanem trajanju postopka in lokaciji, na kateri se nahaja snov pred postopkom in po njem. Tako obvestilo mora biti posredovano Komisiji najmanj 200 dni pred začetkom postopka.

Člen 32

Prenos pripravljenih odpadkov

Fizične ali pravne osebe iz prvega odstavka člena 3(1) vsako leto najpozneje do 31. januarja predložijo letna poročila o:

(a) pošiljkah ali izvozu pripravljenih odpadkov v objekt na ozemljih ali izven ozemelj držav članic, na obrazcu iz Priloge XIII;

(b) prejemih ali uvozu pripravljenih odpadkov iz objekta brez oznake cone materialne bilance ali iz objekta izven ozemlja držav članic, na obrazcu iz Priloge XIV;

(c) spremembah lokacije pripravljenih odpadkov, ki vsebujejo plutonij, visoko obogateni uran ali uran-233, na obrazcu iz Priloge XV.

Člen 33

Mednarodne obveznosti

Določbe te uredbe in zlasti člen 3(2) in 31 ter točka (c) člena 32(3), se uporabljajo ob popolnem upoštevanju obveznosti, ki jih imajo Skupnost in države članice brez jedrskega orožja na podlagi Dodatnega protokola 1999/188/Euratom.

POGLAVJE VI

POSEBNE DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO NA OZEMLJIH DRŽAV ČLANIC Z JEDRSKIM OROŽJEM

Člen 34

Posebne določbe za države članice z jedrskim orožjem

1. Ta uredba se ne uporablja za:

(a) objekte ali njihove dele, ki so namenjeni za izpolnjevanje obrambnih zahtev in ki se nahajajo na ozemlju države članice z jedrskim orožjem; ali

(b) jedrske snovi, ki jih navedena država članica z jedrskim orožjem določi za izpolnjevanje obrambnih zahtev.

2. Za jedrske snovi, objekte ali njihove dele, ki so primerni za uporabo v obrambne namene in ki se nahajajo na ozemlju države članice z jedrskim orožjem, obseg uporabe te uredbe in postopke v zvezi z njo določi Komisija ob posvetovanju in v dogovoru z zadevno državo članico, z upoštevanjem določb drugega odstavka člena 84 Pogodbe.

3. Ne glede na odstavka 1 in 2:

(a) določbe členov 3(1), 4 in 6 se uporabljajo za objekte ali njihove dele, ki v določenem času obratujejo izključno z jedrskimi snovmi, primernimi za uporabo v obrambne namene, v drugem času pa izključno z jedrskimi snovmi, ki služijo civilnim namenom;

(b) določbe členov 3(1), 4 in 6 se uporabljajo, razen v primerih, ko gre za razloge državne varnosti, za objekte ali njihove dele, do katerih je dostop iz teh razlogov lahko omejen, vendar proizvajajo, obdelujejo, ločujejo, predelujejo ali kakor koli drugače uporabljajo civilne jedrske snovi in jedrske snovi, namenjene uporabi ali primerne za uporabo v obrambne namene;

(c) določbe členov 2 in 5, členov 7 do 32, odstavkov 1 in 2 tega člena in členi 35, 36 in 37 se uporabljajo v zvezi z vsemi civilnimi jedrskimi snovmi, ki se nahajajo v objektih ali njihovih delih, kakor je navedeno v točkah (a) in (b) tega odstavka;

(d) določbe člena 3(2), člena 31 in člena 32(c) se ne uporabljajo na ozemljih držav članic z jedrskim orožjem.

POGLAVJE VII

KONČNE DOLOČBE

Člen 35

Zaupnost podatkov

Določbe Komisije o varnosti iz Sklepa 2001/844/ES/ESPJ/Euratom se uporabljajo brez poseganja v Uredbo št. 3 o izvajanju člena 24 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo za podatke, znanje in dokumente, ki jih Komisija pridobi ali prejeme na podlagi te uredbe.

Komisija in fizična ali pravna oseba ali organizacija se dogovorita o varnosti prenosa podatkov, ki je skladen z zahtevami države članice za prenos takšnih podatkov.

Člen 36

Objekti, nadzorovani izven Skupnosti

V objektih, ki jih nadzorujejo fizične ali pravne osebe s sedežem izven Skupnosti, obveznosti, ki jih določa ta uredba, izpolnjuje lokalna uprava objekta.

Člen 37

Smernice

Komisija bo s priporočilom sprejela in objavila Smernice za uporabo te uredbe in jih bo po potrebi posodabljala glede na pridobljene izkušnje v tesnem posvetovanju z državami članicami in po prejetju pripomb zainteresiranih strank.

Člen 38

Razveljavitev

Uredba (Euratom) št. 3227/76 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se razumejo kot sklicevanja na to uredbo.

Člen 39

Prehodno obdobje

Komisija lahko odobri izvzetje iz obveznosti uporabe poročevalnih oblik iz Prilog III, IV in V. To izvzetje se uporablja za fizične in pravne osebe, ki trenutno uporabljajo poročevalne obrazce iz Prilog II, III in IV k Uredbi (Euratom) 3227/76 na dan začetka veljavnosti te uredbe. Izvzetje se odobri za največ pet let od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

Fizične ali pravne osebe iz prvega odstavka člena 3(1) v obdobju treh let od datuma začetka veljavnosti te uredbe obvestijo Komisijo o datumu, ko nameravajo začeti uporabljati poročevalne obrazce iz Prilog III, IV in V. Ob ustrezno utemeljeni prošnji in predstavitvi programa za izvajanje lahko Komisija posameznim prosilcem podaljša to obdobje do dve leti.

Člen 40

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 8. februarja 2005 Za Komisijo Andris PIEBALGS Član Komisije

(1) UL L 363, 31.12.1976, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (Euratom) št. 2130/93 (UL L 191, 31.7.1993, str. 75).

(2) UL L 51, 22.2.1978, str. 1.

(3) UL L 67, 13.3.1999, str. 1.

(4) Dokument IAEA INFCIRC/263 z datumom oktober 1978.

(5) Dokument IAEA INFCIRC/290 z datumom december 1981.

(6) UL L 308, 8.12.2000, str. 26. Poslovnik, kot je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2004/563/ES, Euratom (UL L 251, 27.7.2004, str. 9).

(7) UL L 317, 3.12.2001, str. 1.

(8) UL 17, 6.10.1958, str. 406/58.

PRILOGA I VPRAŠALNIK ZA DEKLARACIJO OSNOVNIH TEHNIČNIH LASTNOSTI OBJEKTOV I-A. REAKTORJI Datum: ………… Opomba: 1. V skladu s členom 79 Pogodbe tisti, za katere se uporabljajo zahteve o varovanju, obvestijo organe zadevne države članice o vseh obvestilih, ki jih pošljejo Komisiji na podlagi člena 78 in prvega odstavka člena 79 Pogodbe. 2. Na vprašanja, ki se ne uporabljajo, se lahko odgovori „se ne uporablja“. Komisija ima kljub temu pravico zahtevati kakršne koli dodatne informacije, ki jih šteje za potrebne v zvezi z zadevnim vprašalnikom. 3. Pravilno izpolnjena in podpisana deklaracija se pošlje Evropski komisiji, Nadzorni ukrepi Euratom, L-2920 Luxembourg. IDENTIFIKACIJA OBJEKTA 1. Ime. 2. Lokacija, točen naslov s telefonsko številko in številko telefaksa ter elektronski naslov. 3. Lastnik (pravno odgovorni organ ali posameznik). 4. Upravljavec (pravno odgovorni organ ali posameznik). 5. Trenutni status (npr. v gradnji, v obratovanju ali zaprti objekt). 6. Namen in vrsta. 7. Način obratovanja, ki vpliva na proizvodnjo (sprejet sistem izmen, približni datumi obratovalnih obdobij v letu itn.). 8. Tloris območja (načrt, ki prikazuje objekt, meje, zgradbe, ceste, vodotoke, železnice, itn.). 9. Tloris objekta: (a) zadrževalni hram, ograje in dovozne poti; (b) skladiščni prostor za vhodne snovi; (c) območje reaktorja; (d) območje za preskuse in poskuse, laboratoriji; (a) skladiščni prostor za izhodne snovi; (b) odlagališče jedrskih odpadkov. 10. Dodatni podatki za vsak reaktor: (a) nazivna izhodna toplotna moč; (b) osnovne snovi ali posebne cepljive snovi; (c) začetna obogatitev sredice; (d) moderator; (e) hladilo. SPLOŠNA ZASNOVA OBJEKTA, VKLJUČNO Z UREDITVIJO UPORABE IN KNJIGOVODSTVA SNOVI, HRAMBE IN NADZORA Opis jedrskih snovi (1) 11. Opis uporabe jedrskih snovi (člen 3(1)). 12. Sheme gorivnih svežnjev, gorivnih palic, tablet goriva itn., dovolj podrobne, da se vidi splošna zgradba in skupne mere. (Opišejo naj se določbe za zamenjavo palic, če je primerno, in navede, ali je to del rutinskih postopkov.) 13. Gorivne snovi (vključno z snovmi v regulacijskih ali kompenzacijskih svežnjih, če je primerno): (a) kemijska sestava ali glavne sestavine zlitine; (b) povprečna obogatitev na sveženj; (c) nazivna teža jedrskih snovi na sveženj s konstrukcijskimi tolerancami. 14. Snovi za obloge goriva. 15. Metoda za identifikacijo posameznih svežnjev, palic, tablet itn., če je primerno. 16. Druge jedrske snovi, ki se uporabljajo v objektu (na kratko navedite snov, namen in način uporabe, npr. spodbujevalne palice). Pretok jedrskih snovi 17. Diagram pretoka, kjer so prikazane: točke, kjer se identificira ali meri jedrska snov, cone materialne bilance in lokacije inventarja za materialno knjigovodstvo in ocenjen obseg inventarja jedrskih snovi na teh lokacijah pri normalnih obratovalnih pogojih. 18. Pričakovani nazivni podatki o gorivnem ciklu, ki vključujejo: (a) polnitev reaktorske sredice; (b) pričakovano izgorelost; (c) letno količino zamenjanega goriva; (d) cikle polnjenja z gorivom (med obratovanjem ali med zaustavitvijo); (e) napoved pretoka jedrskih snovi in inventarja ter prejemov in pošiljk. Ravnanje z jedrskimi snovmi 19. Tloris skladišča svežega goriva, sheme lokacij skladišč svežega goriva in opis embalaže. 20. Sheme prostora za pripravo in/ali preskušanje svežega goriva in prostora za polnjenje reaktorja. 21. Sheme opreme za prenos svežega in obsevanega goriva, vključno s stroji ali opremo za ponovno polnjenje. 22. Sheme reaktorske posode z lokacijo sredice in odprtin v posodi, opis metode ravnanja z gorivom v posodi. 23. Sheme sredice, kjer je prikazano: splošna razporeditev, rešetke, oblika, razmik in dimenzije sredice, reflektor, lokacija, oblike in dimenzije krmilnih naprav, poskusni in/ali obsevalni položaji. 24. Število in velikost kanalov za gorivne svežnje in kontrolne naprave v sredici. 25. Skladišče izrabljenega goriva: (a) shema skladišča; (b) metoda shranjevanja; (c) projektna zmogljivost shranjevanja; (d) shema opreme za ravnanje z obsevanim gorivom; (e) najkrajši čas ohlajanja pred pošiljanjem izrabljenega goriva; (f) shema in opis prevoznega zabojnika za izrabljeno gorivo (npr. za določitev možnosti pečatenja). 26. Območje preskušanja jedrskih snovi (če je primerno): (a) kratek opis izvajanih dejavnosti; (b) opis glavne opreme (npr. vročih celic, opreme za odstranjevanje oblog gorivnih svežnjev in raztapljanje); (c) opis prevoznih vsebnikov za jedrske snovi in embalaže za odpadke in ostanke (npr. za določitev možnosti pečatenja); (d) opis skladišča za neobsevanega in obsevane jedrske snovi; (e) sheme zgoraj navedenega, če niso predvidene drugje. Podatki o hladilu 27. Diagrami pretoka hladila, potrebni za izračun toplotne bilance (z navedbo tlaka, temperatur in masnih pretokov na glavnih točkah). KNJIGOVODSTVO IN KONTROLA JEDRSKIH SNOVI Knjigovodski sistem 28. Opis sistema knjigovodstva in kontrole jedrskih snovi (opis sistema knjigovodstva po postavkah in/ali masi, vključno z uporabljenimi metodami testnega merjenja in ocenjevalnimi točnostmi, z dobavo neizpolnjenih vzorcev formularjev, ki se uporabljajo pri vseh postopkih knjigovodstva in kontrole). Navesti je treba rok za hranjenje te evidence. Fizični inventar 29. Opis: postopkov, načrtovane pogostnosti in metod za upravljavčev popis fizičnega inventarja (za knjigovodstvo po postavkah in/ali masi, vključno z glavnimi preskusnimi metodami in pričakovano natančnostjo), dostopa do jedrske snovi v sredici in obsevane jedrske snovi izven sredice, pričakovanih stopenj sevanja. DRUGE INFORMACIJE, POMEMBNE ZA UPORABO VAROVANJA 30. Organizacija materialnega knjigovodstva in kontrole. 31. Informacije o predpisih za zdravstveno varstvo in varnost, ki jih je treba upoštevati v objektih in po katerih morajo ravnati inšpektorji. I-B. KRITIČNI OBJEKTI IN OBJEKTI NIČELNE ENERGIJE Datum: ………… IDENTIFIKACIJA OBJEKTA 1. Ime. 2. Lokacija, točen naslov s telefonsko številko in številko telefaksa ter elektronski naslov. 3. Lastnik (pravno odgovorni organ ali posameznik). 4. Upravljavec (pravno odgovorni organ ali posameznik). 5. Trenutni status (npr. v gradnji, v obratovanju ali zaprti objekt). 6. Namen in vrsta. 7. Način obratovanja (sprejet sistem izmen, približni datumi obratovalnih obdobij v letu itn.) 8. Tloris območja (načrt, ki prikazuje objekt, meje, zgradbe, ceste, vodotoke, železnice, itn.). 9. Tloris objekta: (a) zadrževalni hram, ograje in dovozne poti; (b) skladiščni prostor(i) za jedrske snovi; (c) prostor za montažo gorivnih elementov, laboratoriji, itn.; (d) dejanski kritični sklop (2). 10. Dodatni podatki (2): (a) maksimalna predvidena obratovalna moč in/ali tok nevtronov; (b) glavna(e) vrsta(e) jedrske snovi in obogatitev; (c) moderator; (d) reflektor, plašč; (e) hladilo. SPLOŠNA ZASNOVA OBJEKTA, VKLJUČNO Z UREDITVIJO UPORABE IN KNJIGOVODSTVA SNOVI, HRAMBE IN NADZORA Opis jedrskih snovi 11. Opis uporabe jedrskih snovi (člen 3(1)). 12. Sheme gorivnih svežnjev, gorivnih palic, tablet goriva itn., dovolj podrobne, da se vidi splošna zgradba in skupne mere. 13. Gorivna snov (vključno z snovjo v regulacijskih ali kompenzacijskih svežnjih, če je primerno). (a) kemijska sestava ali glavne sestavine zlitine; (b) oblika in dimenzije; (c) obogatitev gorivnih palic, tablet goriva, itn.; (d) nazivna teža jedrskih snovi s projektnimi tolerancami. 14. Snovi za obloge goriva. 15. Metoda za identifikacijo posameznih svežnjev, palic, tablet itn., če je primerno. 16. Druge jedrske snovi, ki se uporabljajo v objektu (na kratko navedite snovi, namen in način uporabe, npr. spodbujevalne palice). Lokacija jedrskih snovi in ravnanje z njim 17. Opis, vključno s tlorisi: (a) skladiščni prostori za jedrske snovi in prostori za sestavljanje in sestavljanje jedrskih snovi in dejanski kritični sklop(i) (lokacije inventarja); (b) ocenjen obseg inventarja jedrskih snovi na teh lokacijah; (c) fizična razporeditev opreme, uporabljene za montažo, preskušanje in merjenje jedrskih snovi; in (d) transportne poti za jedrske snovi. 18. Skica sredice kritičnega sklopa, ki prikazuje podporno strukturo sredice, ščit in sisteme odvajanja toplote, z opisom (za vsak kritični sklop, če jih je v objektu več). KNJIGOVODSTVO IN KONTROLA JEDRSKIH SNOVI Knjigovodski sistem 19. Opis sistema knjigovodstva in kontrole jedrskih snovi (opis sistema knjigovodstva po postavkah in/ali masi, vključno z uporabljenimi metodami testnega merjenja in ocenjevalnimi točnostmi, z dobavo neizpolnjenih vzorcev formularjev, ki se uporabljajo pri vseh postopkih knjigovodstva in kontrole). Navesti je treba rok za hranjenje te evidence. Fizični inventar 20. Opis: postopkov, načrtovane pogostnosti in metod za upravljavčev popis fizičnega inventarja (za knjigovodstvo po postavkah in/ali masi, vključno z glavnimi preskusnimi metodami in pričakovano natančnostjo), dostopa do jedrskih snovi v sredici in obsevanih jedrskih snovi izven sredice, pričakovanih stopenj sevanja. DRUGE INFORMACIJE, POMEMBNE ZA UPORABO VAROVANJA 21. Organizacija materialnega knjigovodstva in kontrole. 22. Informacije o predpisih za zdravstveno varstvo in varnost, ki jih je treba upoštevati v objektih in po katerih morajo ravnati inšpektorji. I-C. OBRATI ZA PRETVORBO, IZDELAVO GORIVA IN PREDELAVO Datum: ………… IDENTIFIKACIJA OBJEKTA 1. Ime. 2. Lokacija, točen naslov s telefonsko številko in številko telefaksa ter elektronski naslov. 3. Lastnik (pravno odgovorni organ ali posameznik). 4. Upravljavec (pravno odgovorni organ ali posameznik). 5. Trenutni status (npr. v gradnji, v obratovanju ali zaprti objekt). 6. Namen in vrsta. 7. Način obratovanja, ki vpliva na proizvodnjo (sprejet sistem izmen, približni datumi obratovalnih obdobij v letu itn.) 8. Tloris območja (načrt, ki prikazuje objekt, meje, zgradbe, ceste, vodotoke, železnice, itn.). 9. Tloris objekta: (a) zadrževalni hram, ograje in dovozne poti; (b) transportne poti za jedrske snovi; (c) skladiščni prostor za vhodne snovi; (d) vsako glavno obdelovalno območje in procesni laboratorij; (e) območja za preskuse ali poskuse; (f) skladišče izhodnih jedrskih snovi; (g) odlagališče jedrskih odpadkov; (h) analitični laboratorij. SPLOŠNA ZASNOVA OBJEKTA, VKLJUČNO Z UREDITVIJO UPORABE IN KNJIGOVODSTVA SNOVI, HRAMBE IN NADZORA Pretok in lokacija jedrskih snovi ter ravnanje z njimi 10. Diagram pretoka, kjer so prikazane: točke, kjer se identificira ali meri jedrske snovi, cone materialne bilance in lokacije inventarja za materialno knjigovodstvo ter ocenjen obseg inventarja jedrskih snovi na teh lokacijah pri normalnih obratovalnih pogojih. Opis naj vsebuje (če je primerno): (a) velikost šarže ali pretok; (b) način shranjevanja ali pakiranja; (c) skladiščne zmogljivosti; (d) splošne napovedi pretoka jedrskih snovi in inventarja ter prejemov in pošiljk. 11. Poleg točke 10 zgoraj naj se predloži še opis in tloris skladiščnih območij vhodnih snovi za obrate za predelavo, kjer je prikazano: (a) lokacije za gorivne elemente in opremo za rokovanje; (b) vrsta gorivnih elementov, vključno z vsebnostjo jedrskih snovi in obogatitvijo. 12. Poleg točke 10 zgoraj, naj opis reciklažne faze procesa vključuje, če je na voljo: (a) trajanje začasnega shranjevanja; (b) načrte zunanjega recikliranja (če je primerno). 13. Poleg točke 10 zgoraj naj opis izločitvene faze procesa vključuje metodo izločanja (odlaganje ali shranjevanje). 14. V stacionarnih razmerah se za vsak diagram pretoka iz točk 10 do 17 in ob predpostavki načinov obratovanja iz točke 7 navede: (a) nazivni pretok jedrskih snovi na leto; (b) medprocesni inventar na podlagi projektne zmogljivosti. 15. Opis običajnih postopkov, sprejetih za popolno ali delno izpraznitev obrata. Če ni prikazano v točki 10 zgoraj, se vključi opis posebnih točk za jemanje vzorcev in meritve, povezanih s postopkom izpraznitve in naknadnim popisom fizičnega inventarja. Opis jedrskih snovi 16. Opis uporabe jedrskih snovi (člen 3(1)). 17. S pomočjo diagramov pretoka ali drugače se prikaže ocenjeni pretok in inventar vsake jedrske snovi za skladiščna in procesna območja. Prikaz naj vključuje: (a) fizikalno in kemično obliko; (b) vsebnostni razpon ali pričakovane zgornje meje za vsako kategorijo trdne ali tekoče izločene snovi; (c) razpon obogatitve. KNJIGOVODSTVO IN KONTROLA JEDRSKIH SNOVI Knjigovodski sistem 18. Prikaz knjigovodskega sistema, uporabljenega za evidentiranje in poročanje o knjigovodskih podatkih ter za vzpostavitev materialnih bilanc, vključno z vzorci formularjev, ki se uporabljajo pri vseh postopkih. Navesti je treba rok za hranjenje te evidence. 19. Navedite, kdaj in kako pogosto se izdelujejo materialne bilance, vključno z bilancami med postopki. Opis metode in postopka za prilagoditev knjigovodstva po popisu fizičnega inventarja. 20. Opis postopka za obravnavanje razlik med pošiljateljem in prejemnikom in metode prilagoditve knjigovodstva. 21. Opis postopka za popravke knjigovodstva zaradi postopkovnih ali uradniških napak in učinek na razlike med pošiljateljem in prejemnikom. Fizični inventar 22. Glej točko 15. Navedite postavke opreme v diagramih pretoka iz točk 10 in 17, ki jih je treba šteti za vsebnike za jedrske snovi v pogojih fizičnega inventarja. Navedite časovno razporeditev popisa fizičnega inventarja med postopkom. Metode merjenja, vzorčenja in analize 23. Opis metod za vsako merjenje na določeni točki, navedejo naj se uporabljene enačbe ali preglednice in opravljeni izračuni za določitev dejanskih količin teže ali volumna. Treba je navesti, ali se podatki beležijo samodejno ali ročno. Opisati je treba metodo in dejanski postopek vzorčenja za vsako navedeno mesto. 24. Opis analitičnih metod, uporabljenih v knjigovodske namene. Če je možno, se navede sklic na priročnik ali poročilo. Kontrola natančnosti merjenja 25. Opis: programa kontrole kakovosti meritev, ki se uporablja za materialno knjigovodstvo, vključno s programi (skupaj z natančnostjo) za stalno vrednotenje natančnosti in odstopanj pri analizah, teži, volumnu in vzorčenju ter za umerjanje s tem povezane opreme, metode umerjanja merilne opreme iz točke 24, vrste in kakovosti standardov, ki se uporabljajo pri analitičnih metodah iz točke 24, vrste uporabljene analitične opreme, z navedbo metod in pogostosti umerjanja. Statistično vrednotenje 26. Opis metod za statistično vrednotenje podatkov, zbranih v programih kontrole meritev za vrednotenje natančnosti in točnosti meritev ter za ocenjevanje nezanesljivosti meritev (tj. določitev standardnih odstopanj naključnih in sistematičnih napak meritev). Opis statističnih postopkov, ki se uporabljajo za kombiniranje ocen posameznih napak za izračun standardnega odstopanja skupne napake za razlike med pošiljateljem in prejemnikom, knjigovodski inventar, fizični inventar in neevidentirane snovi. DRUGE INFORMACIJE, POMEMBNE ZA UPORABO VAROVANJA 27. Organizacija materialnega knjigovodstva in kontrole. 28. Informacije o predpisih za zdravstveno varstvo in varnost, ki jih je treba upoštevati v objektih in po katerih morajo ravnati inšpektorji. I-D. SKLADIŠČNI OBJEKTI (3) Datum: ………… IDENTIFIKACIJA OBJEKTA 1. Ime. 2. Lokacija, točen naslov s telefonsko številko in številko telefaksa ter elektronski naslov. 3. Lastnik (pravno odgovorni organ ali posameznik). 4. Upravljavec (pravno odgovorni organ ali posameznik). 5. Trenutni status (npr. v gradnji, v obratovanju ali zaprti objekt). 6. Namen in vrsta. 7. Tloris območja (načrt, ki prikazuje objekt, meje, zgradbe, ceste, vodotoke, železnice, itn.). 8. Tloris objekta, ki prikazuje zadrževalni hram, ograje in dovozne poti. SPLOŠNA ZASNOVA OBJEKTA, VKLJUČNO Z UREDITVIJO UPORABE IN KNJIGOVODSTVA SNOVI, HRAMBE IN NADZORA Opis jedrskih snovi 9. Opis uporabe jedrskih snovi (člen 3(1)). 10. Opis s pomočjo načrtov ali drugače vseh jedrskih snovi v objektu, ki prikazuje: (a) vse vrste elementov, vključno z običajno opremo za ravnanje; (b) kemijsko sestavo ali glavne sestavine zlitine; (c) obliko in dimenzije; (d) obogatitev; (e) nazivno težo jedrskih snovi s projektnimi tolerancami; (f) snovi za obloge goriva; (g) metode identifikacije elementov. Lokacija jedrskih snovi in ravnanje z njimi 11. Opis s pomočjo načrtov ali drugače, ki obsega: (a) skladiščne prostore za jedrske snovi (lokacije inventarja); (b) ocenjen obseg inventarja jedrskih snovi na teh lokacijah; (c) vsebnike za shranjevanje in/ali transport jedrskih snovi; (d) poti in opremo, ki se uporabljajo za premeščanje jedrskih snovi, če je primerno. KNJIGOVODSTVO IN KONTROLA JEDRSKIH SNOVI Knjigovodski sistem 12. Opis sistema knjigovodstva in kontrole jedrskih snovi (opis sistema knjigovodstva po postavkah in/ali masi, vključno z uporabljenimi metodami testnega merjenja in ocenjevalnimi točnostmi, z dobavo neizpolnjenih vzorcev formularjev, ki se uporabljajo pri vseh postopkih knjigovodstva in kontrole). Navesti je treba rok za hranjenje te evidence. Fizični inventar 13. Opis postopkov, načrtovane pogostnosti in metod za upravljavčev popis fizičnega inventarja (za knjigovodstvo po postavkah in/ali masi, vključno z glavnimi preskusnimi metodami) in pričakovane točnosti. DRUGE INFORMACIJE, POMEMBNE ZA UPORABO VAROVANJA 14. Organizacija materialnega knjigovodstva in kontrole. 15. Informacije o predpisih za zdravstveno varstvo in varnost, ki jih je treba upoštevati v objektih in po katerih morajo ravnati inšpektorji. I-E. OBJEKTI ZA LOČEVANJE IZOTOPOV Datum: ………… IDENTIFIKACIJA OBJEKTA 1. Ime. 2. Lokacija, točen naslov s telefonsko številko in številko telefaksa ter elektronski naslov. 3. Lastnik (pravno odgovorni organ ali posameznik). 4. Upravljavec (pravno odgovorni organ ali posameznik). 5. Trenutni status (npr. v gradnji, v obratovanju ali zaprti objekt). 6. Terminski plan izgradnje (če objekt še ne obratuje): (a) datum začetka gradnje; (b) datum prevzema objekta; (c) datum dovoljenja za obratovanje. 7. Namen in vrsta (nazivna zmogljivost ločevanja, naprave za obogatitev, itn.). 8. Način obratovanja, ki vpliva na proizvodnjo (sprejet sistem izmen, približna obratovalna obdobja v letu itn.) 9. Tloris območja (načrt, ki prikazuje objekt, meje, zgradbe, ceste, vodotoke, železnice, itn.). 10. Tloris objekta: (a) zadrževalni hram, ograje in dovozne poti; (b) ukrepi za zadrževanje v določenih delih objekta; (c) transportne poti za jedrske snovi; (d) skladiščni prostor za vhodne snovi; (e) vsako glavno obdelovalno območje in procesni laboratorij, vključno z območji za tehtanje in vzorčenje, dekontaminacijo, čiščenje in dovajanje itn.; (f) območja za preskuse ali poskuse; (g) skladiščni prostor za izhodne jedrske snovi; (h) odlagališče jedrskih odpadkov; (i) analitični laboratorij. SPLOŠNA ZASNOVA OBJEKTA, VKLJUČNO Z UREDITVIJO UPORABE IN KNJIGOVODSTVA SNOVI, HRAMBE IN NADZORA Opis jedrskih snovi 11. Opis uporabe jedrskih snovi (člen 3(1)). 12. S pomočjo diagramov pretoka ali drugače se prikaže ocenjeni pretok in inventar vsake jedrske snovi za skladiščna in procesna območja. Prikaz naj vključuje: (a) fizikalno in kemično obliko; (b) stopnjo obogatitve za vhodne snovi, obogateni in osiromašeni uran; (c) vsebnostni razpon ali pričakovane zgornje mejne za vsako kategorijo trdne ali tekoče izločene snovi. Pretok, lokacija in ravnanje z jedrskimi snovmi 13. Prikaz skladiščnih in predelovalnih območij z diagrami ali kako drugače. Prikaz naj vključuje: (a) točke za vzorčenje in merjenje; (b) velikost šarže in/ali pretok; (c) način shranjevanja ali pakiranja; (d) skladiščne zmogljivosti. 14. Poleg točke 13 zgoraj naj opis objekta vsebuje še naslednje: (a) zmogljivost za ločevanje; (b) tehnike ali metode obogatitve; (c) možne točke za vhodne snovi, obogateni in osiromašeni uran; (d) naprave za recikliranje; (e) vrsto in velikost uporabljenih cilindrov UF6 ter metode polnjenja in praznjenja. 15. Po potrebi je treba navesti porabo energije. 16. Vsak diagram naj v stacionarnih razmerah navaja: (a) nazivni pretok jedrskih snovi na leto; (b) fizični inventar snovi v procesu; (c) stopnjo izgub snovi zaradi puščanja, razgradnje, usedlin itn.; (d) program rednega vzdrževanja obrata (občasno ustavitev ali nepretrgano menjavanje sestavnih delov, itn.). 17. Opis točk za posebno vzorčenje ali meritve v zvezi z dekontaminacijo iz procesa izvzete opreme za vzdrževanje in zamenjavo. 18. Opis točke odlaganja odpadkov iz procesa, vključno z metodo odlaganja, obdobjem shranjevanja, vrsto odlaganja itn. KNJIGOVODSTVO IN KONTROLA JEDRSKIH SNOVI Knjigovodski sistem 19. Prikaz knjigovodskega sistema, ki se uporablja za evidentiranje knjigovodskih podatkov in poročanje o njih ter za vzpostavitev materialnih bilanc, vključno z vzorci formularjev, ki se uporabljajo pri vseh postopkih. Navesti je treba rok za hranjenje te evidence. 20. Navede se, kdaj in kako pogosto se ugotavljajo materialne bilance, vključno s tistimi med postopki. Opis metode in postopka za prilagoditev knjigovodstva po popisu fizičnega inventarja. 21. Opis postopka za obravnavanje razlik med pošiljateljem in prejemnikom in metode prilagoditve knjigovodstva. 22. Opis postopka za popravke knjigovodstva zaradi postopkovnih ali uradniških napak in učinka na razlike med pošiljateljem in prejemnikom, če je primerno. Fizični inventar 23. Navedejo se postavke opreme v opisu iz točk 13 in 18, ki se štejejo kot vsebnik za jedrske snovi za fizični inventar. Navede se časovna razporeditev popisa fizičnega inventarja. Metode merjenja, vzorčenja in analize 24. Za lokacijo točk za vzorčenje in meritve glej informacije, podane v točkah 13 in 17. 25. Opis metod za vsako merjenje na določeni točki, navedejo naj se uporabljene enačbe ali preglednice in opravljeni izračuni za določitev dejanskih količin teže ali volumna. Treba je navesti, ali se podatki beležijo samodejno ali ročno. Opisati je treba metodo in dejanski postopek vzorčenja za vsako navedeno mesto. Navede se število odvzetih vzorcev in merila za izločanje. 26. Opis analitičnih metod, uporabljenih v knjigovodske namene. Če je možno, se navede sklic na priročnik ali poročilo. Kontrola natančnosti merjenja 27. Opis programov za neprekinjeno vrednotenje natančnosti in odstopanj teže, prostornine in vzorčenja ter za umerjanje s tem povezane opreme. 28. Opis vrste in kakovosti standardov, ki se uporabljajo pri analitičnih metodah iz točke 26, vrste uporabljene analitične opreme, metode in pogostnosti umerjanja. Statistično vrednotenje 29. Opis metod za statistično vrednotenje podatkov, zbranih v programih kontrole meritev za vrednotenje točnosti in natančnosti meritev ter za ocenjevanje nezanesljivosti meritev (tj. določitev standardnih odstopanj naključnih in sistematičnih napak meritev). Opis statističnih postopkov, ki se uporabljajo za kombiniranje ocen posameznih napak za izračun standardnega odstopanja skupne napake za razlike med pošiljateljem in prejemnikom, knjigovodski inventar, fizični inventar in neevidentirane snovi. DRUGE INFORMACIJE, POMEMBNE ZA UPORABO VAROVANJA 30. Organizacija materialnega knjigovodstva in kontrole. 31. Informacije o predpisih za zdravstveno varstvo in varnost, ki jih je treba upoštevati v objektih in po katerih morajo ravnati inšpektorji. I-F. OBJEKTI, V KATERIH SE PORABI JEDRSKA SNOV V KOLIČINAH, KI PRESEGAJO EN EFEKTIVNI KILOGRAM Datum: ………… Za kateri koli objekt take vrste, ki ni navedeni v oddelkih A do E, v katerem se porabi več kakor en efektivni kilogram na leto, vprašalnik vsebuje naslednje: — identifikacijo objekta, — splošno zasnovo objekta, vključno s porabo snovi in materialnim knjigovodstvom, hrambo in nadzorom, — opis porabe jedrske snovi (člen 3(1)), — knjigovodstvo in kontrolo jedrske snovi, vključno s tehnikami za popis fizičnega inventarja, — druge informacije, pomembne za uporabo varovanja. Informacije, se zahtevajo po teh točkah, so enake kakor tiste, ki se zahtevajo za vrste objektov iz oddelkov C, D in E te Priloge, če je primerno. I-G. OBJEKTI, KI SO KANDIDATI ZA SPREJEM V SKUPNA OBMOČJA MATERIALNE BILANCE (CAM) Datum: ………… Za te imetnike se skupni inventar izračuna kot vsota zaloge vsake kategorije jedrske snovi, izražene kot odstotek naslednjih mejnih vrednosti: osiromašeni uran 350 000 g ali torij 200 000 g ali naravni uran 100 000 g ali nizko obogateni uran 1 000 g ali visoko obogateni uran 5 g ali plutonij 5 g Na primer: (a) imetnik 4 g plutonija ima odstotek inventarja, ki ustreza 80 % (4/5), (b) imetnik 1 g visoko obogatenega urana in 20 000 g naravnega urana ima odstotek inventarja, ki znaša 40 % (1/5 + 20 000/100 000). IDENTIFIKACIJA OBJEKTA IN JEDRSKIH SNOVI 1. Ime. 2. Lastnik in/ali upravljavec. 3. Lokacija, točen naslov s telefonsko številko in številko telefaksa ter elektronski naslov. 4. Vrsta jedrske snovi. 5. Opis vsebnikov, ki se uporabljajo za shranjevanje in rokovanje. 6. Opis uporabe jedrskih snovi (člen 3(1)). KNJIGOVODSTVO IN KONTROLA JEDRSKIH SNOVI Obveznosti imetnika so poenostavljene na naslednje: A. Omejitve lastnine/premeščanj Komisija mora biti nemudoma obveščena, če posamezen prejem jedrskih snovi presega zgoraj navedene količine ali če „odstotek inventarja“ objekta kadar koli preseže 100 %. B. Vodenje knjigovodskih/obratovalnih zapisov Knjigovodski/obratovalni zapisi se morajo voditi na način, ki omogoča takojšnje preverjanje poročil, predloženih Komisiji, in njihovo popravljanje. C. Poročila o inventarnih spremembah (PIS) Predložijo le se, če nastopi inventarna sprememba. Priloži naj se pojasnilo z obrazložitvijo nenavadnih inventarnih sprememb in popravkov ali katerih koli drugih informacij, ki jih vsebuje poročilo. Zlasti je treba navesti identifikacijo in naslov organizacije, kateri je snov poslana (vključno z izvozom) ali od katere je snov prejeta (vključno z uvozom). Če med letom ne nastopi nobena inventarna sprememba, je treba prijaviti zaključni knjigovodski inventar dne 31. decembra. Ta prijava se pošlje Evropski komisiji, Nadzorni ukrepi Euratom, L-2920 Luxembourg, vsako leto do 31. januarja. D. Obrazec za poročilo Za poročila iz točke C zgoraj se ne zahtevajo posebni obrazci. To poročilo se lahko predloži v pismu. I-H. OBJEKTI ZA RAVNANJE Z ODPADKI ALI SHRANJEVANJE ODPADKOV (4) Datum: ………… IDENTIFIKACIJA OBJEKTA 1. Ime. 2. Lokacija, točen naslov s telefonsko številko in številko telefaksa ter elektronski naslov. 3. Lastnik (pravno odgovorni organ ali posameznik). 4. Upravljavec (pravno odgovorni organ ali posameznik). 5. Trenutni status (npr. v gradnji, v obratovanju ali zaprti objekt). 6. Namen in vrsta. 7. Tloris območja (načrt, ki prikazuje objekt, meje, zgradbe, ceste, vodotoke, železnice, itn.). 8. Tloris objekta: (a) zadrževalni hram, ograje in dovozne poti; (b) transportne poti za jedrske snovi; (c) območja za odlaganje jedrskih odpadkov; (d) vsako glavno obdelovalno območje in procesni laboratorij; (e) območja za preskuse ali poskuse; (f) analitični laboratorij. SPLOŠNA ZASNOVA OBJEKTA, VKLJUČNO Z UREDITVIJO UPORABE IN KNJIGOVODSTVA SNOVI, HRAMBE IN NADZORA Lokacije jedrskih snovi in ravnanje z njimi 9. Opis uporabe jedrskih snovi (člen 3(1)). 10. Opis s pomočjo načrtov ali na drugačen način za naslednje: (a) skladiščne prostore za jedrske snovi (lokacije inventarja); (b) ocenjen obseg inventarja jedrskih snovi na teh lokacijah; (c) vsebnike za shranjevanje in/ali transport jedrskih snovi; (d) poti in opremo, ki se uporabljajo za premeščanje jedrskih snovi, če je primerno. KNJIGOVODSTVO IN KONTROLA JEDRSKIH SNOVI Knjigovodski sistem 11. Opis sistema knjigovodstva in kontrole jedrskih snovi, vključno z neizpolnjenimi vzorci formularjev, ki se uporabljajo pri vseh postopkih knjigovodstva in kontrole. Navesti je treba trajanje hrambe take evidence, Fizični inventar 12. Opis postopkov, načrtovane pogostnosti in metod za upravljavčev popis fizičnega inventarja (za knjigovodstvo po postavkah in/ali masi, vključno z glavnimi preskusnimi metodami) in pričakovane natančnosti. DRUGE INFORMACIJE, POMEMBNE ZA UPORABO VAROVANJA 13. Organizacija materialnega knjigovodstva in kontrole. 14. Informacije o predpisih za zdravstveno varstvo in varnost, ki jih je treba upoštevati v objektih in po katerih morajo ravnati inšpektorji. I-J. DRUGI OBJEKTI (5) Datum: ………… IDENTIFIKACIJA OBJEKTA IN JEDRSKIH SNOVI 1. Ime. 2. Lokacija, točen naslov s telefonsko številko in številko telefaksa ter elektronski naslov. 3. Lastnik (pravno odgovorni organ ali posameznik). 4. Upravljavec (pravno odgovorni organ ali posameznik). 5. Vrsta jedrskih snovi. 6. Opis vsebnikov, ki se uporabljajo za shranjevanje in rokovanje (npr. da se ugotovi, ali je možno pečatenje). 7. Opis uporabe jedrskih snovi (člen 3(1)). 8. V primeru proizvajalcev rud, možen letni pretok jedrskih snovi v objektu. 9. Trenutni status (npr. v gradnji, v obratovanju ali zaprti objekt). KNJIGOVODSTVO IN KONTROLA JEDRSKIH SNOVI 10. Opis postopkov za knjigovodstvo in kontrolo jedrskih snovi, vključno s postopki za popis fizičnega inventarja. 11. Organizacija materialnega knjigovodstva in kontrole. (1) Pri točkah 12 do 15 je treba odgovoriti za vsako vrsto svežnja v objektu. Uporabljati je treba terminologijo, ki je skladna s točko 12. (2) Zagotovijo se za vsak kritični sklop, če jih je v objektu več. (3) Ločeni objekti, ki običajno niso povezani z reaktorji, objekti za obogatitev, preobrazbo in izdelavo, ali objekti za kemijsko predelavo in reciklažo. (4) Ločeni objekti, kjer se opravlja izključno ravnanje z odpadnimi materiali, shranjevanje ali predelava odpadnih materialov (niso del objektov za obogatitev, pretvorbo, izdelavo, kemijsko predelavo in reciklažo ali del reaktorjev). (5) Izraz „drugi“ označuje vse objekte, ki niso zajeti v oddelkih A do H in kjer se običajno uporabljajo jedrski materiali v količinah, ki ne presegajo enega efektivnega kilograma. Posebej so vključeni tudi proizvajalci rud (točka 8 zgoraj).

PRILOGA II SPLOŠNI OPIS MESTA (1) Identifikacija mesta Št. deklaracije (2) Datum deklaracije Obdobje poročanja (3) Opombe (4)

Vnos (5) Sklic (6) Oznaka CMB (7) Zgradba (8) Splošni opis in uporaba (9) Opombe (10) Ime in podpis predstavnika mesta: ………… Pojasnila (1) Prva deklaracija naj vsebuje vse jedrske objekte in vse druge zgradbe na mestu, kakor je opisano v členu 2(21). Za vsako zgradbo na mestu se pripravi poseben vpis. Kasnejše letne posodobitvene deklaracije naj vsebujejo le tista mesta in zgradbe, kjer so nastopile spremembe od zadnje deklaracije. Prvi deklaraciji se priloži načrt mesta, ki se po potrebi posodablja. (2) „Št. deklaracije“ je zaporedna številka deklaracije za vsako mesto, prva deklaracija pa se označi z „1“. (3) „Obdobje poročanja“ se za prvo deklaracijo izpolni „z dne“ z datumom poročanja, za kasnejše letne posodobitve pa se navede ustrezen datum začetka in konca obdobja. Šteje se, da so navedeni podatki veljavni ob koncu obdobja. Vsi datumi se navajajo v obliki DDMMLLLL. (4) Opombe, ki se nanašajo na celotno mesto. (5) Vsak „Vnos“ se v vsaki deklaraciji označi z zaporedno številko, začenja pa se z „1“. (6) V stolpec „Sklic“ se navede sklic na drug vnos. Vsebino stolpca „Sklic“ sestavlja številka zadevne deklaracije in številka vnosa (npr. 10-20 se nanaša na vnos 20 v deklaraciji 10). Sklic kaže, da trenutni vnos dopolnjuje ali posodablja podatke iz predhodne deklaracije. Če je potrebno, se lahko vpiše več sklicev. (7) Stolpec „Oznaka CMB“ naj se sklicuje na oznako CMB, ki velja za zgradbo v vnosu. (8) Stolpec „Zgradba“ naj vsebuje številko zgradbe ali drugo oznako, s katero je zgradba nedvoumno identificirana na shematičnem načrtu mesta. (9) Stolpec „Splošni opis“ za vsako zgradbo vsebuje: (a) približno velikost zgradbe glede na število nadstropij in skupno površino nadstropja v kvadratnih metrih; (b) uporabo zgradbe, vključno s predhodnimi rabami zgradbe, ki so lahko pomembne za razlaganje drugih podatkov, na primer rezultatov okoljskega vzorčenja, ki so na voljo Komisiji; in (c) glavno vsebino zgradbe, kadar ni očitna iz navedene uporabe. Opisov dejavnosti, ki so bili pred tem navedeni v osnovnih tehničnih lastnostih pa ni treba ponavljati. (10) Opombe v zvezi s posameznimi vnosi. Opomba: V skladu s členom 79 Pogodbe tisti, za katere se uporabljajo zahteve o varovanju, obvestijo organe zadevne države članice o vseh obvestilih, ki jih pošljejo Komisiji na podlagi člena 78 in prvega odstavka člena 79 Pogodbe. Pravilno izpolnjen in podpisan obrazec ali enakovreden obrazec v elektronski obliki se pošlje Evropski Komisiji, Nadzorni ukrepi Euratom, L-2920 Luxembourg.

PRILOGA III POROČILO O INVENTARNI SPREMEMBI (PIS) Oznaka Vsebina Opombe # MBA Znaki (4) Oznaka CMB za CMB poročila 1 Report type Znaki (1) I za Poročilo inventarni spremembi 2 Report date DDMMLLLL Datum zaključka poročila 3 Report number Številke (8) Zaporedna številka brez manjkajočih številk 4 Line count Številke (8) Skupno število vrstic v poročilu 5 Start report DDMMLLLL Prvi dan obdobja poročanja 6 End report DDMMLLLL Zadnji dan obdobja poročanja 7 Reporting person Znaki (30) Ime osebe, ki je pristojna za poročilo 8 Transaction ID Številke (8) Zaporedna številka 9 IC code Znaki (2) Vrsta inventarne spremembe 10 Batch Znaki (20) Enotna identifikacijska oznaka šarže jedrske snovi 11 KMP Znaki (1) Ključna točka merjenja 12 Measurement Znaki (1) Oznaka meritve 13 Material form Znaki (2) Oznaka oblike snovi 14 Material container Znaki (1) Oznaka vsebnika za snov 15 Material state Znaki (1) Oznaka stanja snovi 16 MBA from Znaki (4) Oznaka cone materialne bilance pošiljatelja (samo za oznaki IS RD in RF) 17 MBA to Znaki (4) Oznaka cone materialne bilance prejemnika (samo za oznaki IS SD in SF) 18 Previous batch Znaki (20) Ime predhodne šarže (samo za oznako IS RB) 19 Original date DDMMLLLL Knjigovodski datum vrstice, ki se popravlja (vedno prva vrstica v verigi popravkov) 20 PIT date DDMMLLLL Datum popisa fizičnega inventarja (PFI), na katerega se nanaša prilagoditev MF (samo za uporabo z oznako IS MF) 21 Line number Številke (8) Zaporedna številka brez manjkajočih številk 22 Accounting date DDMMLLLL Datum nastopa ali ugotovitve spremembe inventarja 23 Items Številke (6) Število postavk 24 Element category Znaki (1) Kategorija jedrske snovi 25 Element weight Številke (24,3) Teža elementa 26 Isotope Znaki (1) G za U-235, K za U-233, J za mešanico U-235 in U-233 27 Fissile weight Številke (24,3) Teža cepljivega izotopa 28 Isotopic Composition Znaki (130) Izotopska teža U, Pu (samo če je tako dogovorjeno v posebnih določbah varovanja) 29 Obligation Znaki (2) Obveznost varovanja 30 Previous category Znaki (1) Predhodna kategorija jedrske snovi (samo za oznake IS CB, CC in CE) 31 Previous obligation Znaki (2) Predhodna obveznost (samo za oznake IS BR, CR, PR in SR) 32 CAM code from Znaki (8) Oznaka za identifikacijo majhnega imetnika-pošiljatelja 33 CAM code to Znaki (8) Oznaka za identifikacijo majhnega imetnika-prejemnika 34 Document Znaki (70) Sklic na spremne dokumente, ki ga navede upravljavec 35 Container ID Znaki (20) Identifikacijska številka vsebnika, ki jo navede upravljavec 36 Correction Znaki (1) D za izbris, A za dodatni vnos, ki je del para izbris/dodatek, L za zakasnjene vrstice (posamezni dodatki) 37 Previous report Številke (8) Številka poročila za vrstico, ki se popravlja 38 Previous line Številke (8) Številka vrstice, ki se popravlja 39 Comment Znaki (256) Opomba upravljavca 40 Burn-up Številke (6) Izgorevanje v MW dni/tone (samo za oznake IS NL in NP v jedrskih reaktorjih) 41 CRC Številke (20) Oznaka vrstice hash za namene kontrole kakovosti 42 Previous CRC Številke (20) Oznaka vrstice hash, ki se popravlja 43 Advance notification Znaki (8) Sklic na vnaprejšnje obvestilo, ki je bilo poslana Euratom-u (samo oznake IS RD, RF, SD in SF) 44 Campaign Znaki (12) Identifikacijska številka postopka za predelovalne objekte 45 Reactor Znaki (12) Oznaka reaktorja za predelovalne postopke 46 Error path Znaki (8) Posebna oznaka za namene vrednotenja 47 Pojasnila 1. MBA/CMB: Oznaka za cono materialne bilance, o kateri se poroča. To oznako sporoči Komisija zadevnemu objektu. 2. REPORT TYPE/VRSTA POROČILA: I za Poročilo o inventarni spremembi 3. REPORT DATE/DATUM POROČILA: Datum zaključka poročila. 4. REPORT NUMBER/ŠTEVILKA POROČILA: Zaporedna številka brez manjkajočih številk. 5. LINE COUNT/ŠTEVILO VRSTIC: Skupno število vrstic v poročilu. 6. START REPORT/ZAČETEK POROČILA: Prvi dan obdobja poročanja. 7. END REPORT/KONEC POROČILA: Zadnji dan obdobja poročanja. 8. REPORTING PERSON/POROČEVALEC: Ime osebe, ki je pristojna za poročilo. 9. TRANSACTION ID/ID. ŠT. TRANSAKCIJE: Zaporedna številka. S to številko se identificirajo vse vrstice inventarnih sprememb, ki se nanašajo na isto fizično transakcijo. 10. IC CODE/OZNAKA IS: Uporabiti je treba eno izmed naslednjih oznak: Ključna beseda Oznaka Obrazložitev Prejem RD Prejem jedrskih snovi iz cone materialne bilance v Evropski uniji. Uvoz RF Uvoz jedrskih snovi iz tretje države. Prejem iz nevarovane dejavnosti RN Prejem jedrskih snovi iz nevarovane dejavnosti (člen 34). Pošiljka SD Prenos jedrskih snovi v cono materialne bilance v Evropski uniji. Izvoz SF Izvoz jedrskih snovi v tretjo državo. Pošiljka v nevarovano dejavnost SN Prenos jedrskih snovi v nevarovano dejavnost (člen 34). Prenos v pripravljene odpadke TC Jedrske snovi v odpadkih, ki se izmerijo ali ocenijo na podlagi meritev, in ki so bile pripravljene na način (na primer s steklom, cementom, betonom ali bitumnom), da niso primerne za nadaljnjo jedrsko rabo. Količina zadevnih jedrskih snovi se odšteje od inventarja v coni materialne bilance. Za te vrste snovi je treba voditi posebne evidence. V okolje izločene snovi TE Jedrske snovi v odpadkih, ki se merijo ali ocenijo na podlagi meritev, in ki so bile dokončno izločene v okolje v okviru načrtovanih izpustov. Količina zadevnih jedrskih snovi se odšteje od inventarja v coni materialne bilance. Prenos v zadržane odpadke TW Jedrske snovi v odpadkih, ki nastanejo pri obdelavi ali kot posledica obratovalne nesreče, ki se merijo ali ocenijo na podlagi meritev, in ki se prenesejo na posebno lokacijo v coni materialne bilance, odkoder jih je možno povrniti. Količina zadevnih jedrskih snovi se odšteje od inventarja v coni materialne bilance. Za te vrste snovi je treba voditi posebne evidence. Ponovni prenos iz pripravljenih odpadkov FC Ponovni prenos pripravljenih odpadkov v inventar cone materialne bilance. To se uporablja, kadar koli se pripravljeni odpadki obdelujejo. Ponovni prenos iz zadržanih odpadkov FW Ponovni prenos zadržanih odpadkov v inventar cone materialne bilance. To se uporablja, kadar koli se zadržani odpadki povrnejo iz posebne lokacije v coni materialne bilance zaradi obdelave, ki obsega ločevanje elementov v coni materialne bilance, ali zaradi pošiljanja iz cone materialne bilance. Izguba ob nesreči LA Izguba količine jedrskih snovi tako, da jih ni več mogoče povrniti in je bila nenamerna, in je posledica obratovalne nesreče. Uporaba te oznake zahteva, da se Komisiji pošlje posebno poročilo. Pridobitev ob nesreči GA Nepričakovano odkrite jedrske snovi, razen če so odkrite med popisom fizičnega inventarja. Uporaba te oznake zahteva, da se Komisiji pošlje posebno poročilo. Sprememba kategorije CE Knjigovodski prenos količine jedrskih snovi iz ene kategorije (člen 18) v drugo, ki je posledica postopka obogatitve (za vsako spremembo kategorije se izpolni le ena vrstica). Sprememba kategorije CB Knjigovodski prenos količine jedrskih snovi iz ene kategorije (člen 18) v drugo, ki je posledica postopka mešanja (za vsako spremembo kategorije se izpolni le ena vrstica). Sprememba kategorije CC Knjigovodski prenos količine jedrskih snovi iz ene kategorije (člen 18) v drugo za vse druge spremembe kategorije, ki niso zajete v oznaki CE in CB (za vsako spremembo kategorije se izpolni le ena vrstica). Rešaržiranje RB Knjigovodski prenos količine jedrskih snovi iz ene šarže v drugo (za vsako rešaržiranje se izpolni le ena vrstica). Sprememba posebne obveznosti BR Knjigovodski prenos količine jedrskih snovi iz ene obveznosti posebnega varovanja v drugo (člen 17(1)), zaradi uravnoteženja skupne zaloge urana po postopku mešanja (za vsako spremembo obveznosti se izpolni le ena vrstica). Sprememba posebne obveznosti PR Knjigovodski prenos količine jedrskih snovi iz ene obveznosti posebnega varovanja v drugo (člen 17(1)), ki se uporablja, kadar jedrska snov vstopi ali zapusti knjigovodsko bilanco (za vsako spremembo obveznosti se izpolni le ena vrstica). Sprememba posebne obveznosti SR Knjigovodski prenos količine jedrskih snovi iz ene obveznosti posebnega varovanja v drugo (člen 17(1)), po izmenjavi ali zamenjavi obveznosti (za vsako spremembo obveznosti se izpolni le ena vrstica). Sprememba posebne obveznosti CR Knjigovodski prenos količine jedrskih snovi iz ene obveznosti posebnega varovanja v drugo (člen 17(1)), v vseh primerih, ki niso zajeti v oznakah BR, PR in SR (za vsako spremembo obveznosti se izpolni le ena vrstica). Jedrska proizvodnja NP Povečanje količine jedrskih snovi zaradi jedrske preobrazbe. Jedrska izguba NL Zmanjšanje količine jedrskih snovi zaradi jedrske preobrazbe. Razlika med pošiljateljem in prejemnikom DI Razlika med pošiljateljem in prejemnikom (glej člen 2.19). Nova meritev NM Količina jedrskih snovi v določeni šarži, obračunana v coni materialne bilance, ki je razlika med novo izmerjeno količino in predhodno obračunano količino, in ki ni niti razlika med pošiljateljem in prejemnikom niti popravek. Prilagoditev bilance BJ Količina jedrskih snovi, obračunana v coni materialne bilance, ki je razlika med rezultatom popisa fizičnega inventarja, ki ga opravi upravljavec za lastne potrebe (brez poročanja fizičnega inventarja Komisiji) in knjižnim inventarjem, določenim na isti dan. Neevidentirani material MF Knjigovodska prilagoditev zaradi neevidentiranih snovi. Mora biti enaka razliki med končnim fizičnim inventarjem (PE) in končnim knjigovodskim inventarjem (BA) v poročilu materialne bilance (Priloga IV). Prvotni datum mora biti enak datumu popisa fizičnega inventarja, knjigovodski datum pa mora biti po datumu popisa fizičnega inventarja. Zaokrožitve RA Prilagoditve z zaokrožanjem, da se vsota poročanih količin za določeno obdobje ujema s končnim knjigovodskim inventarjem v coni materialne bilance. Prilagoditev izotopov R5 Prilagoditev, da se poročana vsota količin izotopov ujema s končnim knjigovodskim inventarjem za U-235 v coni materialne bilance. Proizvodnja snovi MP Količina jedrskih snovi, pridobljena iz snovi, za katere se prvotno ni uporabljal nadzor, vendar se je zanje nadzor začelo uporabljati, ker njihova koncentracija presega najmanjše mejne vrednosti. Prenehanje uporabe TU Količina jedrskih snovi, za katero se iz praktičnih in ekonomskih razlogov šteje, da je ni mogoče regenerirati: (i) so vključene v končne proizvode za nejedrsko uporabo; ali (ii) se nahajajo v odpadkih v zelo nizkih koncentracijah, ki so izmerjene ali ocenjene na podlagi meritev, čeprav se take snovi ne izločajo v okolje. Količina zadevnih jedrskih snovi se odšteje od inventarja v coni materialne bilance. Končni knjigovodski inventar BA Knjigovodski inventar ob koncu obdobja poročanja in na datum PFI, posebej za vsako kategorijo jedrskih snovi in za vsako obveznost posebnega varovanja. 11. BATCH/ŠARŽA: Oznako šarže lahko izbere upravljavec, vendar: (a) v primeru inventarne spremembe „Prejem (RD)“ je treba navesti oznako šarže, ki jo uporablja pošiljatelj; (b) oznaka šarže se ne sme ponovno uporabiti za drugo šaržo v isti coni materialne bilance. 12. KMP/KTM: Ključna točka merjenja. Oznake se sporočijo zadevnemu objektu v posebnih določbah varovanja. Če oznake niso določene, se uporabi „&“. 13. MEASUREMENT/MERITEV: Treba je navesti podlago, na kateri je bila ugotovljena priglašena količina jedrskih snovi. Uporabiti je treba eno izmed naslednjih oznak: Izmerjeno Ocenjeno Obrazložitev M E V coni materialne bilance, o kateri se poroča. N F V drugi coni materialne bilance. T G V coni materialne bilance, o kateri se poroča, če so bile teže podane že v predhodnem poročilu o spremembi inventarja ali seznamu fizičnega inventarja. L H V drugi coni materialne bilance, če so teže podane že v predhodnem poročilu o spremembi inventarja ali seznamu fizičnega inventarja za sedanjo cono materialne bilance. 14. MATERIAL FORM/OBLIKA SNOVI: Uporabiti je treba naslednje oznake: Glavna vrsta oblike snovi Podvrsta Oznaka Rude OR Koncentrati YC Uranov heksafluorid (UF6) U6 Uranov tetrafluorid (UF4) U4 Uranov dioksid (UO2) U2 Uranov trioksid (UO3) U3 Uranov oksid (U3O8) U8 Torijev oksid (ThO2) T2 Raztopine Nitrat LN Fluorid LF Drugo LO Prašek Homogeni PH Heterogeni PN Keramika Pelete CP Kroglice CS Drugo CO Kovina Čista MP Zlitine MA Gorivo Palice ER Plošče EP Snopi EB Svežnji EA Drugo EO

Glavna vrsta oblike snovi Podvrsta Oznaka Zapečateni viri QS Majhne količine/vzorci SS Ostanki Homogeni SH Heterogeni (po izpraznitvi, klinker, gošča, fini drobljenci, drugo) SN Trdni odpadki Obloge AH Mešani (plastika, rokavice, papir itn.) AM Kontaminirana oprema AC Drugo AO Tekoči odpadki Nizko aktivni WL Srednje aktivni WM Visoko aktivni WH Pripravljeni odpadki Steklo NG Bitumen NB Beton NC Drugo NO 15. MATERIAL CONTAINER/VSEBNIK ZA SNOVI: Uporabiti je treba naslednje oznake: Vrsta vsebnika Oznaka Valj C Paket P Boben D Nepovezana gorivna enota S Košara B Steklenica F Rezervoar ali drug vsebnik T Drugo O 16. MATERIAL STATE/STANJE SNOVI: Uporabiti je treba naslednje oznake: Stanje Oznaka Sveže jedrske snovi F Obsevane jedrske snovi I Odpadki W Odpadki, ki jih ni mogoče regenerirati N 17. MBA FROM/OD CMB: Uporablja se samo za oznaki RD in RF za inventarne spremembe. Za oznako inventarne spremembe RD se v poročilu navede oznaka cone materialne bilance pošiljatelja. Če ta oznaka ni znana, se v poročilu v polju za opombe (40) navede oznaka „F“, „Q“ ali „W“ (za CMB pošiljatelja v Franciji, Združenem Kraljestvu ali državi brez jedrskega orožja) ter polno ime in naslov pošiljatelja. Za oznako inventarne spremembe RF se v poročilu v polju za opombe (40) navede oznaka države izvoznice ali oznaka CMB objekta izvoznika, če je znana, ter polno ime in naslov pošiljatelja. 18. MBA TO/DO CMB: Uporablja se samo za oznaki SD in SF za inventarne spremembe. Za oznako inventarne spremembe SD se v poročilu navede oznaka cone materialne bilance prejemnika. Če ta oznaka ni znana, se v poročilu v polju za opombe (40) navede oznaka „F“, „Q“ ali „W“ (za CMB prejemnika v Franciji, Združenem Kraljestvu ali državi brez jedrskega orožja) ter polno ime in naslov prejemnika. Za oznako inventarne spremembe SF se v poročilu v polju za opombe (40) navede oznaka države uvoznice ali oznaka CMB objekta uvoznika, če je znana, ter polno ime in naslov prejemnika. 19. PREVIOUS BATCH/PREDHODNA ŠARŽA: Oznaka šarže pred rešaržiranjem. Oznaka šarže po rešaržiranju se navede v polju 11. 20. ORIGINAL DATE/PRVOTNI DATUM: V primeru popravkov je treba navesti dan, mesec in leto, ko je bila vrstica, ki se popravlja, prvotno vnesena. Pri verigi popravkov je prvotni datum vedno knjigovodski datum prve vrstice v verigi. Za zakasnjene vrstice (posamezne dodatke) je prvotni datum tisti datum, ko je nastopila inventarna sprememba. 21. PIT DATE/DATUM PFI: Datum popisa fizičnega inventarja, kakor je naveden v poročilu materialne bilance, na katerem temelji knjigovodska prilagoditev MUF (neevidentirane snovi). Uporablja se samo oznaka inventarne spremembe MF. 22. LINE NUMBER/ŠTEVILKA VRSTICE: Zaporedna številka, ki se v vsakem poročilu začne z 1 in je brez manjkajočih številk. 23. ACCOUNTING DATE/KNJIGOVODSKI DATUM: Dan, mesec in leto, ko je nastopila ali je bila ugotovljena inventarna sprememba. 24. ITEMS/POSTAVKE: V poročilu je treba navesti število postavk, ki sestavljajo šaržo. Če inventarno spremembo sestavlja več vrstic, mora biti vsota števila postavk v poročilu enaka skupnemu številu postavk, ki spadajo v isto ID št. transakcije. Če je v transakciji več kakor en element, naj se število postavk navede v vrstici (vrsticah) za kategorijo elementa, ki ima največjo strateško vrednost (v padajočem vrstnem redu: P, H, L, N, D, T). 25. ELEMENT CATEGORY/KATEGORIJA ELEMENTA: Uporabiti je treba naslednje oznake: Kategorija jedrske snovi Oznaka Plutonij P Visoko obogateni uran (20 % obogatitev in več) H Nizko obogateni uran (obogaten bolj kot naravni, vendar manj kakor 20 %) L Naravni uran N Osiromašeni uran D Torij T 26. ELEMENT WEIGHT/TEŽA ELEMENTA: Navesti je treba težo kategorije elementa iz polja 25. Vse teže morajo biti navedene v gramih. V knjigovodskih vrsticah je možno navajati decimalna števila z največ tremi decimalnimi mesti. 27. ISOTOPE/IZOTOP: Ta oznaka navaja zadevne cepljive izotope in naj se uporablja pri poročanju teže cepljivih izotopov (28). Uporabijo se oznake G za U-235, K za U-233 in J za mešanico U-235 in U-233. 28. FISSILE WEIGHT/CEPLJIVA TEŽA: Če v posebnih določbah varovanja ni navedeno drugače, mora biti teža cepljivih izotopov v poročilu navedena le za obogateni uran in spremembe kategorij, ki zadevajo obogateni uran. Vse teže morajo biti navedene v gramih. V knjigovodskih vrsticah je možno navajati decimalna števila z največ tremi decimalnimi mesti. 29. ISOTOPIC COMPOSITION/IZOTOPSKA SESTAVA: Če je tako dogovorjeno v posebnih določbah varovanja, mora biti izotopska sestava U in/ali Pu v obrazcu navedena kot seznam tež [številka (18,3)], kjer so teže U-233, U-234, U-235, U-236, U-238 ali Pu-238, Pu-239, Pu-240, Pu-241, Pu-242 ločene s podpičji. V knjigovodskih vrsticah je možno navajati decimalna števila z največ tremi decimalnimi mesti. 30. OBLIGATION/OBVEZNOST: Navedba obveznosti posebnega varovanja, ki jo prevzame Skupnost na podlagi sporazuma, sklenjenega s tretjo državo ali mednarodno organizacijo, in se uporablja za snovi (člen 17). Komisija bo objektom sporočila ustrezne oznake. 31. PREVIOUS CATEGORY/PREDHODNA KATEGORIJA: Oznaka kategorija jedrske snovi pred spremembo kategorije. Ustrezna oznaka po spremembi mora biti navedena v polju 25. Uporablja se samo z oznakami za inventarne spremembe CE, CB in CC. 32. PREVIOUS OBLIGATION/PREDHODNA OBVEZNOST: Oznaka obveznosti posebnega nadzora, ki se je uporabljalo za jedrske snovi pred spremembo. Oznaka ustrezne obveznosti po spremembi mora biti navedena v polju 30. Uporablja se samo z oznakami za inventarne spremembe BR, CR, PR in SR. 33. CAM code FROM/OZNAKA CAM OD: Oznaka objekta iz Priloge I-G, ki snovi pošilja. Komisija bo upravljavcu ali organizaciji sporočila ustrezno oznako. Za te upravljavce se uporabljajo poenostavljeni postopki poročanja. 34. CAM CODE TO/OZNAKA CAM DO: Oznaka objekta iz Priloge I-G, ki prejme snovi. Komisija bo upravljavcu ali organizaciji sporočila ustrezno oznako. Za te upravljavce se uporabljajo poenostavljeni postopki poročanja. 35. DOCUMENT/DOKUMENT: Sklic na spremne dokumente, ki ga navede upravljavec. 36. CONTAINER ID/ID. ŠT. VSEBNIKA: Številka vsebnika, ki jo določi upravljavec. Neobvezni podatek, ki se lahko uporablja v primerih, kadar številka vsebnika ni navedena v oznaki šarže. 37. CORRECTION/POPRAVEK: Popravki se izvedejo z brisanjem napačnih vrstic in dodajanjem pravilnih, če je primerno. Uporabiti je treba naslednje oznake: Oznaka Obrazložitev D Izbris. Vrstico, ki se izbriše, je treba identificirati tako, da se v polju 38 navede številka poročila (4), v polju 39 številka vrstice (22) in v polju 43 CRC (42), ki so bili navedeni za prvotno vrstico. Drugih polj ni potrebno navajati. A Dodatek (kot del para izbris/dodatek). Pravilna vrstica mora biti navedena z vsemi podatkovnimi polji, vključno s poljem „predhodno poročilo“ (38) in poljem „predhodna vrstica“ (39). Polje „predhodna vrstica“ (39) mora vsebovati enako številko vrstice (22) kakor vrstica, ki se nadomešča s parom izbris/dodatek. L Zakasnjena vrstica (posamezni dodatek). Zakasnjena vrstica, ki se dodaja, mora biti navedena z vsemi podatkovnimi polji, vključno s poljem „predhodno poročilo“ (38). Polje „predhodno poročilo“ (38) mora vsebovati številko poročila (4) za poročilo, v katerem bi se morala nahajati zakasnjena vrstica. 38. PREVIOUS REPORT/PREDHODNO POROČILO: Navede se številka poročila (4), v katerem je vrstica, ki se popravlja. 39. PREVIOUS LINE/PREDHODNA VRSTICA: Za izbrise ali dodatke, ki sestavljajo par izbris/dodatek, se navede številka vrstice (22) za vrstico, ki se popravlja. 40. COMMENT/OPOMBA: Polje za kratke opombe, ki jih navede upravljavec (ki nadomešča ločeno kratko opombo). 41. BURN-UP/IZGOREVANJE: Za inventarne spremembe vrste NP ali NL v jedrskih reaktorjih, izgorevanje v MW dni/tone. 42. CRC: Oznaka hash za vrstico, namenjena za kontrolo kakovosti. Komisija bo obvestila upravljava o algoritmu, ki se uporabi. 43. PREVIOUS CRC/PREDHODNI CRC: Oznaka hash za vrstico, ki se popravlja. 44. ADVANCE NOTIFICATION/VNAPREJŠNJE OBVESTILO: Sklicna oznaka za vnaprejšnje obvestilo (člena 20 in 21). Uporabi z oznakama za inventarne spremembe SF in RF ter z inventarnimi spremembami vrste SD in RD, ko državi, v katerih se nahajata pošiljatelj in prejemnik, nista pogodbenici istega sporazuma o varovanju z Mednarodno agencijo za atomsko energijo in Euratom-om. 45. CAMPAIGN/POSTOPEK: Enotna identifikacija za postopek predelave. Uporabi se le za inventarne spremembe v procesni(h) coni(ah) materialne bilance v objektih za predelavo izrabljenega goriva. 46. REACTOR/REAKTOR: Enotna identifikacija za reaktor, katerega obsevano gorivo se skladišči ali predeluje. Uporabi se le za inventarne spremembe v objektih za shranjevanje ali predelavo izrabljenega goriva. 47. ERROR PATH/POT NAPAKE: Posebna oznaka, ki opisuje napake pri meritvah in njihovo širjenje, za namene vrednotenja materialne bilance. O oznakah se dogovorita objekt in Komisija. SPLOŠNE OPOMBE O IZPOLNJEVANJU POROČIL 1. V primeru premeščanja jedrskih snovi mora pošiljatelj prejemniku zagotoviti vse potrebne podatke za poročilo o inventarni spremembi. 2. Če številčni podatki vsebujejo deleže enot, mora biti pred decimalke postavljena pika. 3. Uporablja se lahko naslednjih 55 znakov: 26 velikih črk od A do Z, števke od 0 do 9 ter znaki „plus“, „minus“, „poševnica“, „zvezdica“, „presledek“, „je enako“, „je večje“, „je manjše“, „pika“, „vejica“, „oklepaj“, „zaklepaj“, „dvopičje“, „dolarski znak“, „odstotek“, „narekovaj“, „podpičje“, „vprašaj“ in znak „&“. 4. V skladu s členom 79 Pogodbe tisti, za katere se uporabljajo zahteve o varovanju, obvestijo organe zadevne države članice o vseh obvestilih, ki jih pošljejo Komisiji na podlagi člena 78 in prvega odstavka člena 79 Pogodbe. 5. Poročila morajo biti pripravljena v skladu s svetovno priznano označeno obliko poročanja, o kateri se dogovorijo Komisija in upravljavci. 6. Pravilno izpolnjena in digitalno podpisana poročila se pošljejo Evropski komisiji, Nadzorni ukrepi Euratom, L-2920 Luxembourg.

PRILOGA IV POROČILO MATERIALNE BILANCE (PMB) Oznaka Vsebina Opombe # MBA Znaki (4) Oznaka CMB za CMB poročila 1 Report type Znaki (1) M za poročilo materialne bilance 2 Report date DDMMLLLL Datum zaključka poročila 3 Start report DDMMLLLL Začetni datum PMB (datum zadnjega PIT +1 dan) 4 End report DDMMLLLL Zaključni datum PMB (datum trenutnega PIT) 5 Report number Številke (8) Zaporedna številka brez manjkajočih številk 6 Element category Znaki (1) Kategorija jedrske snovi 7 Line count Številke (8) Skupno število vrstic v poročilu 8 Reporting person Znaki (30) Ime osebe, ki je pristojna za poročilo 9 IC code Znaki (2) Vrsta inventarne spremembe 10 Line number Številke (8) Zaporedna številka brez manjkajočih številk 11 Element weight Številke (24,3) Teža elementa 12 Isotope Znaki (1) G za U-235, K za U-233, J za mešanico U-235 in U-233 13 Fissile weight Številke (24,3) Teža cepljivega izotopa 14 Obligation Znaki (2) Obveznost varovanja 15 Correction Znaki (1) D za izbris, A za dodatne vnose, ki so del par