UREDBA SVETA (EU) 2019/1838

z dne 30. oktobra 2019

o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2020 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v Baltskem morju, ter o spremembi Uredbe (EU) 2019/124 glede nekaterih ribolovnih možnosti v drugih vodah

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) zahteva, da se ohranitveni ukrepi sprejmejo ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, po potrebi vključno s poročili, ki jih pripravijo Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo ter drugi posvetovalni organi, kot tudi glede na prejeta mnenja svetovalnih svetov, ustanovljenih za zadevna geografska območja ali področja pristojnosti, in skupna priporočila držav članic.

(2) Svet je zadolžen za sprejetje ukrepov o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti, po potrebi vključno z nekaterimi pogoji, ki so funkcionalno povezani s tem. Ribolovne možnosti bi bilo državam članicam treba dodeliti tako, da se zagotovi relativna stabilnost ribolovnih dejavnosti posameznih za vsako državo članico za vsak stalež rib ali ribištvo in da se ustrezno upoštevajo cilji skupne ribiške politike (SRP) iz Uredbe (EU) št. 1380/2013.

(3) Uredba (EU) št. 1380/2013 določa, da je cilj SRP doseči raven izkoriščanja največjega trajnostnega donosa do leta 2015, kjer je to mogoče, vendar pa postopoma in z rastočim ritmom najpozneje do leta 2020 za vse staleže.

(4) Celotne dovoljene ulove (TAC) bi bilo zato v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 treba določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja, ob upoštevanju bioloških in družbeno-gospodarskih vidikov, pri čemer se zagotovi poštena obravnava različnih med ribiškimi sektorji, ter ob upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z deležniki.

(5) Uredba (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta (2) vzpostavlja večletni načrt za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju ter za ribištvo, ki izkorišča te staleže (v nadaljnjem besedilu: načrt). Cilj načrta je zagotoviti, da se pri izkoriščanju živih morskih bioloških virov populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, višji od ravni, ki ki lahko dajejo največji trajnostni donos. V ta namen je treba za zadevne staleže čim prej doseči ciljno ribolovno umrljivost, izraženo v razponih, vsekakor pa postopoma in z rastočim ritmom najpozneje do leta 2020. Primerno je, da se omejitve ulova za leto 2020 za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju določijo v skladu s cilji načrta.

(6) Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) je navedel, da je biomasa sleda iz zahodnega Baltskega morja v podrazdelkih ICES 20-24 še naprej pod mejno referenčno točko za drstitveno biomaso, pod katero se lahko zmanjša sposobnost razmnoževanja (Blim). ICES je zato v svojem letnem mnenju o staležih z dne 29. maja 2019 dal znanstveno mnenje za ustavitev ribolova. V skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) 2016/1139 bi bilo zato treba sprejeti vse ustrezne popravne ukrepe, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Poleg tega je v skladu z navedeno določbo treba sprejeti dodatne popravne ukrepe. V ta namen je treba glede na pričakovani učinek sprejetih popravnih ukrepov upoštevati časovnico za uresničitev ciljev SRP na splošno in zlasti ciljev načrta, obenem pa tudi cilje doseganja gospodarskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja, kot je določeno v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Glede na navedeno ter v skladu s členoma 4(4) in 5(2) Uredbe (EU) 2016/1139 je primerno, da se ribolovne možnosti za sleda iz zahodnega Baltskega morja določijo pod razponom ribolovne umrljivosti, da bi se upoštevalo zmanjšanje biomase.

(7) Kar zadeva stalež trske iz vzhodnega Baltskega morja, je ICES prvič po več letih lahko predložil analitično oceno. ICES je ocenil, da je biomasa pod Blim in da bo srednjeročno ostala pod to ravnjo, tudi če ne bo nobenega ribolova. ICES je zato izdal znanstveno mnenje, v katerem priporoča ustavitev ribolova v letu 2020. Vendar ni uspel določiti vrednosti razponov ribolovne umrljivosti. Komisija je na podlagi ocene staleža in zaradi čim prejšnjega odziva sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2019/1248 (3) o vzpostavitvi ukrepov za ublažitev resne grožnje za ohranitev staleža trske (Gadus morhua) v vzhodnem Baltskem morju. V skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) 2016/1139 je treba sprejeti take ribolovne možnosti za leto 2020, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža na raven, višjo od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos.

(8) Če bi bile ribolovne možnosti za trsko iz vzhodnega Baltskega morja določene na ravni, navedeni v znanstvenem mnenju, bi obveznost iztovarjanja celotnega ulova pri mešanem ribolovu, ki vsebuje prilov trske iz vzhodnega Baltskega morja, privedla do pojava „vrste, ki omejuje ribolov“. Da bi dosegli pravo ravnovesje med nadaljevanjem ribolova zaradi morebitnih resnih družbenogospodarskih posledic na eni strani in potrebo po doseganju dobrega biološkega statusa staleža na drugi strani ter upoštevajoč, da je pri mešanem ribolovu težko loviti vse staleže hkrati na ravni največjega trajnostnega donosa, primerno določiti poseben TAC za prilov trske iz vzhodnega Baltskega morja. Vendar bi bilo treba dovoliti, da se pri ribolovnih operacijah, ki se izvajajo izključno za namen znanstvenih raziskav in ki v celoti spoštujejo pogoje iz člena 25 Uredbe (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta (4), usmerjeno lovi trska. Stopnja TAC bi morala biti takšna, da se smrtnost ne bi povečala, temveč da bi se zagotovile spodbude za izboljšanje selektivnosti in preprečevanja.

(9) ICES naj bi novembra 2019 izdal mnenje o ravni neizogibnega prilova trske iz vzhodnega Baltskega morja pri ribolovu, ki ni usmerjen na trsko iz vzhodnega Baltskega morja. Če se raven, ki jo priporoča ICES, razlikuje od ravni, določene v tej uredbi, bi bilo treba TAC za trsko iz vzhodnega Baltskega morja spremeniti in tako zagotoviti, da je določen v skladu z mnenjem ICES in da zajema le neizogiben prilov tega staleža pri ribolovu drugih vrst.

(10) Člen 5(2) Uredbe (EU) 2016/1139 določa, da je treba sprejeti dodatne popravne ukrepe, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Iz znanstvenega mnenja je razvidno, da ima lahko zlasti prepoved ribolova v času drstenja dodatne koristi za stalež, ki jih ni mogoče doseči samo s TAC, na primer povečan prirast zaradi nemotenega drstenja. Glede na status staleža trske iz vzhodnega Baltskega morja je primerno, da se povečata obseg in časovni okvir obstoječe prepovedi ribolova trske iz vzhodnega Baltskega morja v času poletnega drstenja. Poleg tega znanstveno mnenje kaže, da je relativni pomen rekreacijskega ribolova trske iz vzhodnega Baltskega morja odvisen od ravni TAC. Zaradi občutnega zmanjšanja TAC se količine, ulovljene pri rekreacijskem ribolovu, štejejo za znatne. Zato je primerno prepovedati rekreacijski ribolov trske v podrazdelkih ICES 25 in 26, kjer je trska iz vzhodnega Baltskega morja najštevilnejša.

(11) Kar zadeva stalež trske iz zahodnega Baltskega morja, je iz znanstvenega mnenja razvidno, da rekreacijski ribolov znatno prispeva k skupni ribolovni umrljivosti tega staleža. Glede na trenutni status navedenega staleža in zmanjšanje TAC je primerno zmanjšati dnevni ulov na ribiča. To ne posega v načelo relativne stabilnosti, ki velja za dejavnosti gospodarskega ribolova. Poleg tega znanstveno mnenje kaže, da se staleža trske iz zahodnega Baltskega morja in trske iz vzhodnega Baltskega morja mešata v podrazdelku ICES 24. Da bi zaščitili stalež trske iz vzhodnega Baltskega morja in zagotovili enake konkurenčne pogoje z območjem upravljanja trske iz vzhodnega Baltskega morja, je primerno omejiti uporabo TAC v podrazdelku ICES 24 na prilov trske, izjema pa so ribolovne operacije, ki se izvajajo izključno za namen znanstvenih raziskav in ki v celoti spoštujejo pogoje iz člena 25 Uredbe (EU) 2019/1241. Prav tako bi bilo treba izvzeti male priobalne ribiče, ki lovijo s pasivnim orodjem na območjih do šestih morskih milj, merjeno od temeljnih črt, kjer je globina vode manjša od 20 metrov, saj trska iz zahodnega Baltskega morja prevladuje v navedenih plitvih obalnih območjih. Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje s podrazdelkoma ICES 25 in 26, bi bilo treba prepovedati tudi rekreacijski ribolov trske v podrazdelku ICES 24 prek šestih morskih milj, merjeno od temeljnih črt, Nazadnje pa je glede na oslabljen status tega staleža in dejstvo, da je iz znanstvenega mnenja razvidno, da ima lahko zlasti prepoved ribolova v času drstenja dodatne koristi za stalež, ki jih ni mogoče doseči samo s TAC, na primer povečan prirast zaradi nemotenega drstenja, primerno, da se ponovno uvede prepoved ribolova v času zimskega drstenja za gospodarske ribolovne dejavnosti.

(12) Da bi zagotovili popolno uporabo obalnih ribolovnih možnosti, je primerno uvesti omejeno prilagodljivost med območji za lososa od podrazdelkov ICES 22–31 do podrazdelka ICES 32 za državo članico, ki je zahtevala tako prilagodljivost.

(13) ICES v svojem mnenju navaja, da je pri ribolovu lososa ulov v 32 % primerov napačno sporočen, predvsem kot ulov morske postrvi. Večina morske postrvi v Baltskem morju se izkorišča v obalnih območjih, zato je primerno ribolov morske postrvi prepovedati prek štirih morskih milj ter omejiti prilov te vrste na 3 % skupnega ulova morske postrvi in lososa, kar naj bi prispevalo k preprečevanju napačnega sporočanja ulova lososa kot ulova morske postrvi.

(14) Glede na to, da je biomasa drstitvenega staleža papaline nad MSY Btrigger (biomasa drstitvenega staleža), je primerno, da se TAC določi v skladu z višjim razponom FMSY, da se v skladu s točko (c) člena 4(5) Uredbe (EU) 2016/1139 omejijo spremembe ribolovnih možnosti med zaporednimi leti.

(15) Za uporabo ribolovnih možnosti, določenih v tej uredbi, veljajo določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (5), in zlasti členov 33 in 34 navedene uredbe o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter prenosa podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti Komisiji. Zato bi bilo treba v tej uredbi določiti kode za iztovarjanje staležev, za katere velja ta uredba, ki jih morajo države članice uporabljati pri pošiljanju podatkov Komisiji.

(16) Z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96 (6) so določeni dodatni pogoji za vsakoletno upravljanje TAC, vključno z določbami glede prilagodljivosti za previdnostne in analitske TAC v skladu s členoma 3 in 4. V skladu s členom 2 navedene uredbe Svet pri določanju TAC odloči, za katere staleže se člen 3 ali 4 ne uporablja, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Pred kratkim je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vse staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja, uveden mehanizem vsakoletne prilagodljivosti. Da bi se torej izognili prekomerni prilagodljivosti, ki bi ogrozila načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja živih morskih bioloških virov, ovirala doseganje ciljev SRP in poslabšala biološki status staležev, bi bilo treba določiti, da se člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 za analitske TAC uporabljata le, kadar se ne uporablja vsakoletna prilagodljivost iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

(17) Glede na to, da je biomasa staleža trske iz vzhodnega Baltskega morja pod Blim, in da sta v letu 2020 dovoljena zgolj prilov in ribolov za znanstvene namene, so se države članice zavezale, da za ta stalež v letu 2020 ne bodo uporabljale člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013, da ulov v letu 2020 ne bo presegel določenega TAC.

(18) Na podlagi novih znanstvenih mnenj bi bilo treba določiti predhodni TAC za norveškega moliča v razdelku ICES 3a ter vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 za obdobje od 1. novembra 2019 do 31. oktobra 2020.

(19) ICES je 1. oktobra 2019 izdal revidirano mnenje za morskega lista (Solea solea) v razdelkih ICES 7f in 7g (Bristolski preliv, Keltsko morje). Na podlagi tega mnenja bi se lahko TAC za navedeni stalež povečal. Povečanje bi bilo treba omejiti na 20 %, da se upošteva ribolovna zmogljivost tega staleža do konca leta 2019.

(20) V tabeli ribolovnih možnosti za zobato ribo na območju Konvencije SPRFMO na podlagi Uredbe Sveta (EU) 2019/124 (7) bi bilo treba popraviti kodo poročanja.

(21) Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in ribičem Unije zagotovili preživetje, bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2020. Vendar bi se morala ta uredba za norveškega moliča v razdelku ICES 3a ter vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 uporabljati od 1. novembra 2019 do 31. oktobra 2020. TAC za morskega lista v razdelkih ICES 7f in 7g ter TAC za zobato ribo na območju Konvencije SPRFMO na podlagi Uredbe (EU) 2019/124 se uporabljata od 1. januarja 2019. Zato bi se morala povečanje TAC za morskega lista in sprememba kode poročanja za zobato ribo uporabljati z učinkom od navedenega datuma. Takšna retroaktivna uporaba ne posega v načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj, saj ribolovne možnosti presegajo možnosti, ki so bile sprva določene z Uredbo (EU) 2019/124. Ta uredba bi morala zaradi nujnosti začeti veljati takoj po objavi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1 Vsebina Ta uredba določa ribolovne možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Baltskem morju za leto 2020 ter spreminja nekatere ribolovne možnosti v drugih vodah, določene z Uredbo (EU) 2019/124.

Člen 2 Področje uporabe 1. Ta uredba se uporablja za ribiška plovila Unije, ki lovijo v Baltskem morju. 2. Ta uredba se uporablja tudi za rekreacijski ribolov, če je izrecno naveden v zadevnih določbah.

Člen 3 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo opredelitve iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Poleg teh se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „podrazdelek“ pomeni podrazdelek ICES Baltskega morja, kakor je opredeljen v Prilogi III k Uredbi Sveta (ES) št. 218/2009 (8); (2) „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino posameznega staleža, ki se sme naloviti v enem letu; (3) „kvota“ pomeni delež TAC, ki je dodeljen Uniji, državi članici ali tretji državi; (4) „rekreacijski ribolov“ pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki morske biološke vire izkoriščajo za rekreacijo, turizem ali šport.

POGLAVJE II

RIBOLOVNE MOŽNOSTI

Člen 4 TAC in dodelitve TAC, kvote in po potrebi pogoji, ki so z njimi funkcionalno povezani, so določeni v Prilogi.

Člen 5 Posebne določbe o dodelitvah ribolovnih možnosti Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v tej uredbi, ne posega v: (a) izmenjave v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (b) odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (c) dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96 ali člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (d) količine, ki so bile zadržane v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96 ali prenesene v skladu s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (e) odbitke v skladu s členoma 105 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 6 Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova Staleži neciljnih vrst v okviru varnih bioloških meja iz člena 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, ki so upravičeni do odstopanja od obveznosti odštetja ulova od zadevnih kvot, so določeni v Prilogi k tej uredbi.

Člen 7 Ukrepi v zvezi z rekreacijskim ribolovom trske v podrazdelkih ICES 22–26 1. Pri rekreacijskem ribolovu v podrazdelkih ICES 22 in 23 ter v podrazdelku ICES 24 znotraj šestih morskih milj, merjeno od temeljnih črt, lahko vsak ribič obdrži največ pet primerkov trske na dan. 2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko vsak ribič v obdobju od 1. februarja do 31. marca 2020 v podrazdelkih ICES 22 in 23 ter v podrazdelku ICES 24 znotraj šestih morskih milj, merjeno od temeljnih črt, obdrži največ dva primerka trske na dan. 3. Rekreacijski ribolov na trsko je prepovedan v podrazdelku ICES 24 prek šestih morskih milj, merjeno od temeljnih črt, ter v podrazdelkih ICES 25 in 26. 4. Odstavki 1, 2 in 3 ne posegajo v strožje nacionalne ukrepe.

Člen 8 Ukrepi v zvezi z ribolovom morske postrvi in lososa v podrazdelkih ICES 22–32 1. Od 1. januarja do 31. decembra 2020 je ribiškim plovilom prepovedan ribolov morske postrvi prek štirih morskih milj, merjeno od temeljnih črt, v razdelkih ICES 22–32. Pri ribolovu lososa v teh vodah prilov morske postrvi ne sme presegati 3 % skupnega ulova lososa in morske postrvi na krovu v katerem koli trenutku oziroma iztovorjenega ulova po vsakem ribolovnem potovanju. 2. Odstavek 1 ne posega v strožje nacionalne ukrepe.

Člen 9 Prilagodljivost 1. Razen kadar je drugače določeno v Prilogi k tej uredbi, se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 uporablja za staleže, za katere velja previdnostni TAC, člen 3(2) in (3) ter člen 4 navedene uredbe pa za staleže, za katere velja analitski TAC. 2. Člen 3(2) in (3) ter člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporabljata, kadar država članica uporabi vsakoletno prilagodljivost iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Člen 10 Prenos podatkov Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi s količinami ujetih ali iztovorjenih staležev, uporabijo kode staležev, določene v Prilogi k tej uredbi.

POGLAVJE III

KONČNE DOLOČBE

Člen 11 Spremembe Uredbe (EU) 2019/124 1. Priloga IA k Uredbi (EU) 2019/124 se spremeni: (1) tabela ribolovnih možnosti za morski list v razdelkih ICES 7f in 7g se nadomesti z naslednjim: „Vrsta: morski list Solea solea Območje: 7f in 7g (SOL/7FG.) Belgija 630 Analitski TAC“ Francija 63 Irska 32 Združeno kraljestvo 284 Unija 1 009 TAC 1 009 (2) tabela ribolovnih možnosti za norveškega moliča in z njim povezan prilov v razdelku ICES 3a ter vodah Unije razdelka ICES 2a in podobmočja ICES 4 se nadomesti z naslednjim: „Vrsta: norveški molič in z njim povezan prilov Trisopterus esmarkii Območje 3a; vode Unije območij 2a in 4 (NOP/2A3A4.) Leto 2019 2020 Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Danska 54 949 (9) (11) 64 940 (9) (14) Nemčija 11 (9) (10) (11) 12 (9) (10) (14) Nizozemska 40 (9) (10) (11) 48 (9) (10) (14) Unija 55 000 (9) (11) 65 000 (9) (14) Norveška 14 500 (12) 0 (12) Ferski otoki 5 000 (13) 0 (13) TAC Ni relevantno Ni relevantno 2. v Prilogi IJ se v tabeli ribolovnih možnosti za zobato ribo v območju Konvencije SPRFMO koda poročanja „TOP/SPRFMO“ nadomesti s „TOT/SPR-AE“.

Člen 12 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2020, razen točke 2 člena 11(1), ki se uporablja od 1. novembra 2019 do 31. oktobra 2020, ter točke 1 člena 11(1) in člen 11(2), ki se uporablja od 1. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 30. oktobra 2019 Za Svet Predsednica T. TUPPURAINEN

(1) Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

(2) Uredba (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju ter za ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007 (UL L 191, 15.7.2016, str. 1).

(3) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1248 z dne 22. julija 2019 o vzpostavitvi ukrepov za ublažitev resne grožnje za ohranitev staleža trske (Gadus morhua) v vzhodnem Baltskem morju (UL L 195, 23.7.2019, str. 2).

(4) Uredba (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 in (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 (UL L 198, 25.7.2019, str. 105).

(5) Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 | (UL L 343 22.12.2009, str. 1).

(6) Uredba Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (UL L 115, 9.5.1996, str. 3).

(7) Uredba Sveta (EU) 2019/124 z dne 30. januarja 2019 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2019 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 29, 31.1.2019, str. 1).

(8) Uredba (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (UL L 87, 31.3.2009, str. 70).

(9) Kvoto lahko do 5 % sestavlja prilov vahnje in mola (OT2/*2A3A4). Prilov vahnje in mola, ki se všteva v to kvoto v skladu s to določbo, in prilov vrst, ki se všteva v to kvoto v skladu s členom 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, skupaj ne presegata 9 % kvote.

(10) Kvota se lahko lovi samo v vodah Unije območij ICES 2a, 3a in 4.

(11) Kvota se lahko lovi le od 1. novembra 2018 do 31. oktobra 2019

(12) Uporablja se izločevalna rešetka.

(13) Uporablja se izločevalna rešetka. Vključuje največ 15 % neizogibnega prilova (NOP/*2A3A4), ki se všteva v to kvoto.

(14) Kvota Unije se lahko lovi od 1. novembra 2019 do 31. oktobra 2020.“