IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1372

z dne 5. avgusta 2022

glede začasnih ukrepov za preprečevanje vstopa škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) v Unijo, njegovega premeščanja in širjenja ter razmnoževanja in sprostitve v Uniji

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o ukrepih varstva pred škodljivimi organizmi rastlin, spremembi uredb (EU) št. 228/2013, (EU) št. 652/2014 in (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 69/464/EGS, 74/647/EGS, 93/85/EGS, 98/57/ES, 2000/29/ES, 2006/91/ES in 2007/33/ES (1) ter zlasti člena 30(1) in člena 41(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (2) in zlasti člena 128(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) ni uvrščen na seznam kot karantenski škodljivi organizem za Unijo, karantenski škodljivi organizem za varovano območje ali kot nadzorovani nekarantenski škodljivi organizem za Unijo v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/2072 (3).

(2) Italija je leta 2016 obvestila Komisijo, da je bil škodljivi organizem Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) prvič najden na njenem ozemlju na območju proizvodnje riža v severni Italiji. Od takrat je bil najden tudi na dodatnih riževih poljih, najhujši napadi pa so povzročili izgubo pridelka v obsegu do 50 % običajne proizvodnje.

(3) Italija je leta 2017 sprejela uradne ukrepe za preprečevanje nadaljnjega vnosa Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) in njegovega širjenja na svojem ozemlju (4). Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) se večinoma povezuje z ukoreninjenimi rastlinami vrste Oryza sativa L., ki so gojene v zemlji in so namenjene saditvi. Povezan je tudi z drugimi gostiteljskimi rastlinami, kot je ječmen, vendar v manjši meri kot z ukoreninjenimi rastlinami Oryza sativa L.

(4) Italija je trenutno edina država članica, v kateri je bila potrjena navzočnost škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). Na podlagi ocene tveganja, ki jo je Italija izvedla leta 2018 (5), je bilo ugotovljeno, da navedeni škodljivi organizem izpolnjuje merila iz pododdelka 2 oddelka 3 Priloge I k Uredbi (EU) 2016/2031. Zato se zdi potrebno sprejeti začasne ukrepe proti navedenemu škodljivemu organizmu. Navedeni ukrepi bi morali upoštevati glavne poti njegovega širjenja, kot so rastline za saditev, zemlja, stroji in orodja ter prenos s pomočjo človeka.

(5) V določeni regiji na navedenem območju pridelave riža v Italiji je bilo ugotovljeno, da izkoreninjenje škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) ni več mogoče. Italiji bi bilo zato treba dovoliti uporabo ukrepov za njegovo zajezitev v navedeni regiji namesto izkoreninjenja. Navedeni ukrepi bi morali biti namenjeni ohranjanju stabilnosti ravni škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). Če pa preiskave pokažejo povišanje ravni škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield), bi bilo treba uporabiti ukrepe za njegovo izkoreninjenje, da se ponovno zniža njegova raven in prepreči njegovo širjenje.

(6) Države članice bi morale splošno javnost in ustrezne izvajalce poslovnih dejavnosti obvestiti o grožnji škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) in ukrepih, sprejetih proti temu organizmu, da bi zagotovile učinkovitejši pristop vseh zadevnih oseb. Države članice bi morale zlasti ozaveščati o nevarnosti širjenja z obutvijo in vozili, saj te širša javnost najpogosteje uporablja.

(7) Na razmejenih območjih in gostiteljskih rastlinah zunaj navedenih območij bi bilo treba izvesti preiskave, da bi zgodaj ugotovili morebitno navzočnost škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) in preprečili njegovo širjenje na preostalo ozemlje Unije. Države članice bi morale izvajati letne preiskave na podlagi ocene tveganja vnosa škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield).

(8) Glede na dokaze iz Italije in široko razširjenost škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) v tretjih državah proizvajalkah riža je treba preveriti, ali so bili v navedenih tretjih državah izpolnjeni nekateri pogoji v zvezi z ukoreninjenimi rastlinami za saditev vrste Oryza sativa L. pred njihovim vnosom v Unijo. Navedeni pogoji bi morali zadevati zlasti odsotnost škodljivega organizma na kraju samem ali mestu pridelave, uradne inšpekcijske preglede, ki jih je treba izvesti, in potrebne izjave na fitosanitarnem spričevalu. Ti pogoji so potrebni, da bi zagotovili odsotnost škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) na navedenih rastlinah.

(9) Poleg tega je nujno, da se ukoreninjene rastline za saditev vrste Oryza sativa L. ob prihodu vizualno pregledajo in, kadar kažejo simptome škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield), vzorčijo in testirajo na navzočnost navedenega škodljivega organizma, da se ugotovi njegova morebitna navzočnost ali prepriča o njegovi odsotnosti.

(10) Določiti bi bilo treba tudi ukrepe za premeščanje ukoreninjenih rastlin Oryza sativa L. s poreklom iz Unije znotraj Unije. Za zagotovitev ustrezne ravni varstva rastlin bi bilo treba prepovedati premeščanje navedenih rastlin in zemlje z razmejenih območij na preostalo ozemlje Unije.

(11) Ta uredba bi se morala uporabljati dovolj dolgo, da se omogoči njen pregled in pregled navzočnosti in širjenja škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield).

(12) Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Predmet urejanja Ta uredba določa pravila za preprečevanje vstopa škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) v Unijo, njegovega premeščanja in širjenja kot tudi razmnoževanja in sprostitve v Uniji.

Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „zadevni škodljivi organizem“ pomeni Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield); (2) „zadevne rastline“ pomenijo rastline za saditev, razen semen, s koreninami Oryza sativa L., ki so bile gojene v zemlji; (3) „gostiteljske rastline“ pomenijo rastline za saditev s koreninami rodov in vrst iz Priloge I, ki so bile gojene v zemlji; (4) „samosevne gostiteljske rastline“ pomenijo gostiteljske rastline, ki se pojavijo na mestih pridelave, ne da bi bile posajene; (5) „zadevna semena“ pomenijo semena Oryza sativa L.; (6) „zadevni predmeti“ pomenijo stroje, orodja, vozila in osebno opremo, ki so se uporabljali za dejavnosti, povezane s sajenjem, obdelavo ali spravilom gostiteljskih rastlin; (7) „razmejeno območje“ pomeni območje, ki ga sestavljata napadeno območje in varovalni pas, ki se vzpostavi ob odkritju zadevnega škodljivega organizma; (8) „napadeno okuženo območje“ pomeni območje, na katerem polje ali polja Oryza sativa L. vsebujejo: (a) vse gostiteljske rastline, za katere je znano, da jih je napadel zadevni škodljivi organizem; (b) vse gostiteljske rastline s simptomi, ki kažejo na morebitno napadenost z zadevnim škodljivim organizmom; (c) vse druge rastline, za katere obstaja sum na napadenost ali napadenosti z zadevnim škodljivim organizmom, vključno z rastlinami, ki bi jih lahko napadel zaradi njihove občutljivosti zanj in nahajanja v neposredni bližini napadenih rastlin, ali rastlinami, gojenimi iz napadenih rastlin; (d) zemljišča, tla ali druge elemente, ki jih je zadevni škodljivi organizem napadel ali bi jih lahko napadel zaradi njihove dovzetnosti; (9) „varovalni pas“ pomeni območje širine najmanj 100 m, ki obdaja napadeno območje; (10) „metoda privabilnega posevka“ pomeni metodo, po kateri se nekatere zadevne rastline začasno zasadijo na napadenem polju z namenom ujetja zadevnega škodljivega organizma, nakar se odstranijo in uničijo, da se pred navedenim škodljivim organizmom na istem polju zaščitijo druge zadevne rastline.

Člen 3 Prepoved vnosa in premeščanja znotraj Unije Prepovedano je vnašanje zadevnega škodljivega organizma na ozemlje Unije, premeščanje po ozemlju EU ter posedovanje, razmnoževanje ali sprostitve na ozemlju EU.

Člen 4 Vzpostavitev razmejenih območij 1. Kadar je navzočnost zadevnega škodljivega organizma na ozemlju Unije potrjena, vsaka zadevna država članica nemudoma vzpostavi razmejeno območje. 2. Če je navzočnost zadevnega škodljivega organizma v varovalnem pasu potrjena, zadevna država članica nemudoma pregleda in ustrezno prilagodi razmejitev napadenega območja in varovalnega pasu. 3. Zadevna država članica Komisijo in druge države članice uradno obvesti o številu in lokacijah razmejenih območij, ki jih je vzpostavila za zadevni škodljivi organizem v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2016/2031. 4. Kadar na podlagi preiskav iz člena 8 zadevni škodljivi organizem na razmejenem območju ni bil ugotovljen tri leta zapored, se lahko razmejitev območja odpravi. V takih primerih zadevna država članica uradno obvesti Komisijo in druge države članice, da je bilo razmejeno območje odpravljeno v skladu s členom 19(4) Uredbe (EU) 2016/2031.

Člen 5 Ukrepi za izkoreninjenje Zadevna država članica za izkoreninjenje zadevnega škodljivega organizma na razmejenih območjih uporabi vse naslednje ukrepe: (1) zadevne rastline na napadenem območju se tik pred spravilom odstranijo in uničijo na poljih. Zadevne rastline se uničijo na kraju samem ali na bližnjem mestu, določenem za ta namen, znotraj napadenega območja, in sicer na način, ki zagotavlja, da se zadevni škodljivi organizem ne širi; (2) zadevna semena se ne posejajo, gostiteljske rastline pa se ne sadijo na napadenem območju; (3) samosevne gostiteljske rastline se redno izkoreninjajo; (4) polja na napadenem območju se neprestano poplavljajo več kot 18 mesecev. Če neprekinjeno poplavljanje ni mogoče, se uporabi metoda privabilnega posevka ali druge metode, ki škodljivemu organizmu preprečujejo zaključiti njegov življenjski cikel; (5) zadevne rastline, ki se uporabljajo za metodo privabilnega posevka, se uničijo v petih tednih po sajenju; (6) z zadevnih predmetov, ki se uporabljajo na napadenem območju, se pred premeščanjem na okoliška polja počisti zemlja in rastlinski odpadki. Med čiščenjem se je treba izogibati širjenju ostankov z napadenega polja.

Člen 6 Zajezitveni ukrepi 1. Pristojni organ na razmejenih območjih iz Priloge II za zajezitev zadevnega škodljivega organizma na navedenih območjih in za preprečevanje njegovega širjenja zunaj navedenih območij uporabi vse naslednje ukrepe: (a) zadevna semena se lahko posejajo in zadevne rastline posadijo le, če je bil izveden eden od naslednjih fitosanitarnih ukrepov: (i) neprekinjeno poplavljanje vsaj 6 mesecev od zadnjega spravila; (ii) metoda privabilnega posevka, pri kateri se zadevne rastline uničijo v petih tednih po sajenju; (iii) kolobarjenje z negostiteljskimi ali gojenimi gostiteljskimi rastlinami rodu Brassica L. ali vrst Allium cepa L., Glycine max (L.) Merr., Hordeum vulgare L., Panicum miliaceum L., Sorghum bicolor (L.) Moench, Triticum aestivum L. in Zea mays L., namenjenimi za proizvodnjo čebulic, zelenjave ali zrn za končne uporabnike, razen za uporabo kot rastlin za sajenje; (b) samosevne gostiteljske rastline se redno izkoreninjajo; (c) z zadevnih predmetov, ki se uporabljajo na napadenem polju, se pred premeščanjem na okoliška polja počistijo zemlja in rastlinski odpadki. Med čiščenjem se je treba izogibati širjenju ostankov z napadenega polja. 2. Če rezultati preiskave pokažejo, da se je navzočnost zadevnega škodljivega organizma povečala, pristojni organ na zadevnih razmejenih območjih uporabi ukrepe iz člena 5.

Člen 7 Ozaveščanje Glede razmejenih območij, na katerih so se izvajali ukrepi za izkoreninjenje in zajezitev iz členov 5 in 6, zadevna država članica ozavešča javnost o nevarnosti zadevnega škodljivega organizma in ukrepih, sprejetih za preprečevanje njegovega nadaljnjega širjenja zunaj razmejenih območij. Zagotovi, da so splošna javnost in ustrezni izvajalci dejavnosti seznanjeni z razmejitvijo razmejenega območja, napadenega območja in varovalnega pasu.

Člen 8 Preiskave v zvezi z zadevnim škodljivim organizmom na ozemlju držav članic 1. Države članice opravijo uradne letne preiskave o navzočnosti zadevnega škodljivega organizma na gostiteljskih rastlinah na svojem ozemlju, pri čemer dajo prednost preiskavam zadevnih rastlin. Navedene preiskave temeljijo na tveganju. Države članice vsako leto do 30. aprila Komisiji in drugim državam članicam pošljejo rezultate preiskav, ki so jih izvedle zunaj razmejenih območij, na podlagi predlog iz Priloge I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/1231 (6). 2. Na razmejenih območjih zadevna država članica spremlja razvoj navzočnosti zadevnega škodljivega organizma. Zadevna država članica vsako leto do 30. aprila Komisiji in drugim državam članicam pošlje rezultate preiskav, ki so jih izvedle, z uporabo predloge iz Priloge III. 3. Navedene preiskave vključujejo vizualne preglede gostiteljskih rastlin, vzorčenje simptomatskih gostiteljskih rastlin in po potrebi asimptomatskih gostiteljskih rastlin v bližini simptomatskih gostiteljskih rastlin in tal. Na koreninskem sistemu vzorčenih rastlin se preveri navzočnost šišk zadevnega škodljivega organizma. 4. Vzorci tal se odvzamejo ob simptomatskih gostiteljskih rastlinah. Tla se vzorčijo na globini 20–25 cm. Na poljih pod nadzorom se vzorci tal odvzemajo iz pravokotne mreže, ki prekriva celotno polje, pri čemer razdalja vzorčenja ne presega 20 m dolžine in 5 m širine. Velikost vzorca je 500 ml do skupne površine 1 ha.

Člen 9 Premeščanje zadevnih rastlin, zemlje, zadevnih semen in zadevnih predmetov 1. Premeščanje zadevnih rastlin z razmejenih območij je prepovedano. 2. Prepovedano je premeščanje zemlje, v kateri so bile gojene zadevne rastline v preteklih treh letih, in sicer znotraj razmejenih območij ali z njih. 3. Premeščanje zadevnih semen znotraj razmejenih območij ali z njih je dovoljeno le, če so semena brez zemlje in rastlinskih odpadkov. 4. Premeščanje zadevnih predmetov z razmejenih območij je dovoljeno le, če se očistijo in na njih ni zemlje.

Člen 10 Vnos zadevnih rastlin in zadevnih semen v Unijo Zadevne rastline in zadevna semena s poreklom iz tretjih držav se lahko vnesejo v Unijo le, če pristojni organi ali izvajalci poslovnih dejavnosti pod uradnim nadzorom pristojnih organov izpolnjujejo vse naslednje zahteve: (1) zadevne rastline, ki so bile pridelane na nenapadenem mestu ali lokaciji pridelave, se uradno pregledajo na navedenem mestu ali lokaciji pridelave ob najprimernejšem času za ugotavljanje simptomov okužbe v zadnjem popolnem vegetacijskem ciklu pred izvozom, pri čemer se ugotovi, da so proste zadevnega škodljivega organizma; (2) uradni inšpekcijski pregledi so bili opravljeni ob najprimernejšem času za ugotavljanje simptomov okužbe v zadnjem popolnem vegetacijskem ciklu pred izvozom na območju širine najmanj 100 m, ki obdaja mesto ali lokacijo pridelave iz točke (1); (3) vse zadevne rastline na območju, ki obdaja nenapadeno mesto ali lokacijo pridelave, ki so med navedenimi inšpekcijskimi pregledi kazale simptome okužbe, so bile nemudoma uničene; (4) zadevnim rastlinam je priloženo fitosanitarno spričevalo, ki v skladu s členom 71(2) Uredbe (EU) 2016/2031 pod naslovom „Dopolnilna izjava“ vsebuje eno od naslednjih izjav: (a) „Nacionalna organizacija za varstvo rastlin izvora zadevnih rastlin je navedeno državo priznala kot prosto zadevnega škodljivega organizma v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe.“; (b) „Zadevne rastline izvirajo z nenapadenega območja, ki ga je v zvezi z zadevnim škodljivim organizmom v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe vzpostavila nacionalna organizacija za varstvo rastlin zadevne tretje države. Ime nenapadenega območja se vključi v fitosanitarno spričevalo pod naslovom ‚Kraj porekla‘.“; (c) „Zadevne rastline so bile pridelane na nenapadenem mestu ali lokaciji pridelave, ki jo je v zvezi z zadevnim škodljivim organizmom določila nacionalna organizacija za varstvo rastlin zadevne tretje države v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe (Zahteve za vzpostavitev mest pridelave, prostih škodljivih organizmov, in lokacij pridelave, prostih škodljivih organizmov. ISPM št. 10 (1999), Rim, IPPC, FAO 2016) in so bili pridelane v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1372 (*1). (*1) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1372 z dne 5. avgusta 2022 glede začasnih ukrepov za preprečevanje vstopa škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) v Unijo, njegovega premeščanja in širjenja ter razmnoževanja in sprostitve v Uniji (UL L 206, 8.8.2022, str. 16).“;" (5) fitosanitarno spričevalo, ki spremlja zadevna semena s poreklom iz tretjih držav, pod naslovom „Dopolnilna izjava“ vsebuje informacijo, da so semena brez zemlje in ostankov.

Člen 11 Vzorčenje in testiranje zadevnih rastlin s simptomi zadevnega škodljivega organizma Zadevne rastline, ki se vnesejo v Unijo iz tretje države in kažejo simptome zadevnega škodljivega organizma, se po vizualnem pregledu vzorčijo in testirajo, da se ugotovi navzočnost navedenega škodljivega organizma.

Člen 12 Začetek veljavnosti in uporaba Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se do 30. junija 2025.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 5. avgusta 2022 Za Komisijo predsednica Ursula VON DER LEYEN

(1) UL L 317, 23.11.2016, str. 4.

(2) UL L 95, 7.4.2017, str. 1.

(3) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2072 z dne 28. novembra 2019 o določitvi enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, kar zadeva ukrepe varstva pred škodljivimi organizmi rastlin, ter razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 690/2008 in spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2019 (UL L 319, 10.12.2019, str. 1).

(4) Misure d’emergenza per impedire la diffusione di Meloidogyne graminicola Golden & Birchfield nel territorio della Repubblica italiana. Decreto 6 luglio 2017, Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana. Serie generale n. 202, 30.8.2017.

(5) Analiza tveganja zaradi škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield), ki jo je izvedel Consiglio per la ricerca in agricoltura e l’analisi dell’economia agraria (CREA).

(6) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1231 z dne 27. avgusta 2020 o obliki in navodilih za letna poročila o rezultatih preiskav ter o obliki večletnih programov preiskav in praktičnih ureditvah iz člena 22 oziroma člena 23 Uredbe (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 280, 28.8.2020, str. 1).