SL Uradni list Evropske unije L 105/1

POSLOVNIK SPLOŠNEGA SODIŠČA

Kazalo

UVODNE DOLOČBE 10

Člen 1 Opredelitve 10

Člen 2 Predmet tega poslovnika 11

NASLOV I – ORGANIZACIJA SPLOŠNEGA SODIŠČA 11

POGLAVJE 1 – ČLANI SPLOŠNEGA SODIŠČA 11

Člen 3 Naloge sodnika in generalnega pravobranilca 11

Člen 4 Začetek mandata sodnikov 11

Člen 5 Prisega 12

Člen 6 Slovesna obveza 12

Člen 7 Razrešitev sodnika 12

Člen 8 Položaj po senioriteti 12

POGLAVJE 2 – PREDSEDOVANJE SPLOŠNEMU SODIŠČU 12

Člen 9 Izvolitev predsednika in podpredsednika Splošnega sodišča 12

Člen 10 Pristojnosti predsednika Splošnega sodišča 13

Člen 11 Pristojnosti podpredsednika Splošnega sodišča 13

Člen 12 Zadržanost predsednika in podpredsednika Splošnega sodišča 13

POGLAVJE 3 – SENATI IN SESTAVE 13

Oddelek 1 – Oblikovanje senatov in določitev sestav 13

Člen 13 Oblikovanje senatov 13

Člen 14 Pristojna sestava 14

Člen 15 Določitev sestave velikega senata 14

Člen 16 Vzdržanost in izločitev sodnika 14

Člen 17 Zadržanost člana sestave 14

Oddelek 2 – Predsedniki senatov 15

Člen 18 Izvolitev predsednikov senatov 15

Člen 19 Pristojnosti predsednika senata 15

Člen 20 Zadržanost predsednika senata 15

Oddelek 3 – Posvetovanja 15

Člen 21 Način posvetovanja 15

Člen 22 Število sodnikov, ki sodelujejo pri posvetovanju 15

Člen 23 Sklepčnost velikega senata 16

Člen 24 Sklepčnost senatov, ki zasedajo v sestavi treh ali petih sodnikov 16

POGLAVJE 4 – DODELITEV IN PREDODELITEV ZADEV, DOLOČITEV SODNIKOV POROČEVALCEV, PREDODELITEV ZADEV SESTAVAM IN ODSTOP ZADEV SODNIKU POSAMEZNIKU 16

Člen 25 Merila za dodelitev 16

Člen 26 Začetna dodelitev zadeve in določitev sodnika poročevalca 16

Člen 27 Določitev novega sodnika poročevalca in predodelitev zadeve 17

Člen 28 Predodelitev zadeve senatu, ki zaseda v sestavi z drugačnim številom sodnikov 17

Člen 29 Odstop zadeve sodniku posamezniku 17

POGLAVJE 5 – DOLOČITEV GENERALNIH PRAVOBRANILCEV 18

Člen 30 Primeri določitve generalnega pravobranilca 18

Člen 31 Način določitve generalnega pravobranilca 18

POGLAVJE 6 – SODNO TAJNIŠTVO 18

Oddelek 1 – Sodni tajnik 18

Člen 32 Imenovanje sodnega tajnika 18

Člen 33 Namestnik sodnega tajnika 19

Člen 34 Zadržanost sodnega tajnika in namestnika sodnega tajnika 19

Člen 35 Pristojnosti sodnega tajnika 19

Člen 36 Vodenje vpisnika 19

Člen 37 Vpogled v vpisnik 20

Člen 38 Dostop 20

Oddelek 2 – Službe 20

Člen 39 Uradniki in drugi uslužbenci 20

POGLAVJE 7 – POSLOVANJE SPLOŠNEGA SODIŠČA 20

Člen 40 Kraj sej Splošnega sodišča 20

Člen 41 Koledar poslovanja Splošnega sodišča 20

Člen 42 Splošna seja 21

Člen 43 Sestava zapisnika 21

NASLOV II – JEZIKOVNA UREDITEV 21

Člen 44 Jeziki postopka 21

Člen 45 Določitev jezika postopka 21

Člen 46 Uporaba jezika postopka 22

Člen 47 Odgovornost sodnega tajnika na jezikovnem področju 22

Člen 48 Jezikovna ureditev publikacij Splošnega sodišča 23

Člen 49 Verodostojna besedila 23

NASLOV III – DIREKTNE TOŽBE 23

Člen 50 Področje uporabe 23

POGLAVJE 1 – SPLOŠNE DOLOČBE 23

Oddelek 1 – Zastopanje strank 23

Člen 51 Obvezno zastopanje 23

Oddelek 2 – Pravice in obveznosti zastopnikov strank 23

Člen 52 Privilegiji, imuniteta in ugodnosti 23

Člen 53 Status zastopnikov strank 24

Člen 54 Odvzem imunitete 24

Člen 55 Izključitev iz postopka 24

Člen 56 Univerzitetni profesorji 24

Oddelek 3 – Vročanje 24

Člen 57 Načini vročanja 24

Oddelek 4 – Roki 25

Člen 58 Računanje rokov 25

Člen 59 Tožba zoper akt institucije, objavljen v Uradnem listu Evropske unije 25

Člen 60 Podaljšanje zaradi oddaljenosti 25

Člen 61 Določanje in podaljševanje rokov 26

Člen 62 Procesni akti, vloženi po roku 26

Oddelek 5 – Potek postopka in obravnavanje zadev 26

Člen 63 Potek postopka 26

Člen 64 Kontradiktornost postopka 26

Člen 65 Vročanje procesnih aktov in odločb, sprejetih med postopkom 26

Člen 66 Anonimnost in nerazkritje nekaterih podatkov javnosti 26

Člen 67 Vrstni red obravnavanja zadev 26

Člen 68 Združitev 27

Člen 69 Primeri prekinitve 27

Člen 70 Odločba o prekinitvi in odločba o nadaljevanju 27

Člen 71 Trajanje in učinki prekinitve 27

POGLAVJE 2 – PROCESNI AKTI 28

Člen 72 Skupna pravila o vlaganju procesnih aktov 28

Člen 73 Vlaganje procesnih aktov v papirnati obliki v sodnem tajništvu 28

Člen 74 Vlaganje po elektronski poti 28

Člen 75 Dolžina vlog 28

POGLAVJE 3 – PISNI DEL POSTOPKA 29

Člen 76 Vsebina tožbe 29

Člen 77 Podatki za vročanje 29

Člen 78 Priloge k tožbi 29

Člen 79 Objava v Uradnem listu Evropske unije 29

Člen 80 Vročitev tožbe 30

Člen 81 Odgovor na tožbo 30

Člen 82 Posredovanje dokumentov 30

Člen 83 Replika in duplika 30

POGLAVJE 4 – RAZLOGI, DOKAZI IN PRILAGODITEV TOŽBE 30

Člen 84 Novi razlogi 30

Člen 85 Dokazi in dokazni predlogi 31

Člen 86 Prilagoditev tožbe 31

POGLAVJE 5 – PREDHODNO POROČILO 32

Člen 87 Predhodno poročilo 32

POGLAVJE 6 – UKREPI PROCESNEGA VODSTVA IN PRIPRAVLJALNI UKREPI 32

Člen 88 Splošna določba 32

Oddelek 1 – Ukrepi procesnega vodstva 32

Člen 89 Vsebina 32

Člen 90 Postopek 33

Oddelek 2 – Pripravljalni ukrepi 33

Člen 91 Vsebina 33

Člen 92 Postopek 33

Člen 93 Vabljenje prič 34

Člen 94 Zaslišanje prič 34

Člen 95 Obveznosti prič 34

Člen 96 Dokazovanje z izvedenci 34

Člen 97 Prisega prič in izvedencev 35

Člen 98 Kršitev prisege prič in izvedencev 35

Člen 99 Ugovarjanje izvedbi dokaza z neko pričo ali izvedencem 35

Člen 100 Stroški prič in izvedencev 35

Člen 101 Zaprosilo za pravno pomoč 35

Člen 102 Zapisnik o naroku za izvedbo pripravljalnega ukrepa 36

Oddelek 3 – Obravnavanje zaupnih podatkov, dokazil in dokumentov, predloženih v okviru pripravljalnih ukrepov 36

Člen 103 Obravnavanje zaupnih podatkov in dokazil 36

Člen 104 Dokumenti, do katerih je institucija zavrnila dostop 37

POGLAVJE 7 – PODATKI ALI DOKAZILA, KI SE NANAŠAJO NA VARNOST UNIJE ALI VARNOST ENE ALI VEČ NJENIH DRŽAV ČLANIC ALI NA VODENJE NJIHOVIH MEDNARODNIH ODNOSOV 37

Člen 105 Obravnavanje podatkov ali dokazil, ki se nanašajo na varnost Unije ali varnost ene ali več njenih držav članic ali na vodenje njihovih mednarodnih odnosov 37

POGLAVJE 8 – USTNI DEL POSTOPKA 38

Člen 106 Ustni del postopka 38

Člen 107 Datum obravnave 38

Člen 108 Nenavzočnost strank na obravnavi 38

Člen 109 Izključitev javnosti 39

Člen 110 Potek obravnave 39

Člen 111 Konec ustnega dela postopka 39

Člen 112 Predstavitev sklepnih predlogov generalnega pravobranilca 39

Člen 113 Ponovno odprtje ustnega dela postopka 39

Člen 114 Zapisnik o obravnavi 39

Člen 115 Snemanje obravnave 40

POGLAVJE 9 – SODBE IN SKLEPI 40

Člen 116 Dan razglasitve sodbe 40

Člen 117 Vsebina sodbe 40

Člen 118 Razglasitev in vročitev sodbe 40

Člen 119 Vsebina sklepa 40

Člen 120 Podpis in vročitev sklepa 41

Člen 121 Pravnomočnost sodb in sklepov 41

Člen 122 Objava v Uradnem listu Evropske unije 41

POGLAVJE 10 – ZAMUDNA SODBA 41

Člen 123 Zamudna sodba 41

POGLAVJE 11 – SPORAZUMNA REŠITEV SPORA IN UMIK TOŽBE 42

Člen 124 Sporazumna rešitev spora 42

Člen 125 Umik tožbe 42

POGLAVJE 12 – TOŽBE IN PROCESNA VPRAŠANJA, O KATERIH SE ODLOČI S SKLEPOM 42

Člen 126 Tožba, ki jo je očitno treba zavreči ali zavrniti 42

Člen 127 Odstop zadeve Sodišču ali Sodišču za uslužbence zaradi nepristojnosti 42

Člen 128 Odstop 42

Člen 129 Absolutne procesne predpostavke 43

Člen 130 Ugovori in procesna vprašanja 43

Člen 131 Ustavitev postopka po uradni dolžnosti 43

Člen 132 Očitno utemeljena tožba 43

POGLAVJE 13 – STROŠKI 44

Člen 133 Odločba o stroških 44

Člen 134 Splošna pravila o naložitvi plačila stroškov 44

Člen 135 Pravičnost in stroški, povzročeni brez razloga ali iz nagajivosti 44

Člen 136 Stroški ob umiku tožbe ali predloga 44

Člen 137 Stroški ob ustavitvi postopka 44

Člen 138 Stroški intervenientov 44

Člen 139 Stroški postopka 45

Člen 140 Stroški, ki se lahko povrnejo 45

Člen 141 Način plačila 45

POGLAVJE 14 – INTERVENCIJA 45

Člen 142 Predmet in učinki intervencije 45

Člen 143 Predlog za intervencijo 45

Člen 144 Odločitev o predlogu za intervencijo 46

Člen 145 Vložitev vlog 46

POGLAVJE 15 – BREZPLAČNA PRAVNA POMOČ 47

Člen 146 Splošna določba 47

Člen 147 Prošnja za brezplačno pravno pomoč 47

Člen 148 Odločitev o brezplačni pravni pomoči 47

Člen 149 Predujmi in prevzem stroškov 48

Člen 150 Odvzem brezplačne pravne pomoči 48

POGLAVJE 16 – NUJNA POSTOPKA 49

Oddelek 1 – Hitri postopek 49

Člen 151 Odločitev o hitrem postopku 49

Člen 152 Predlog za obravnavanje po hitrem postopku 49

Člen 153 Prednostno obravnavanje 49

Člen 154 Pisni del postopka 49

Člen 155 Ustni del postopka 50

Oddelek 2 – Odlog izvršitve in druge začasne odredbe 50

Člen 156 Predlog za odlog izvršitve ali izdajo drugih začasnih odredb 50

Člen 157 Postopek 50

Člen 158 Odločitev o predlogu 50

Člen 159 Spremenjene okoliščine 51

Člen 160 Novi predlog 51

Člen 161 Predlog, vložen na podlagi členov 280 PDEU in 299 PDEU ter člena 164 PESAE 51

POGLAVJE 17 – PREDLOGI, ZAHTEVA IN PRAVNI SREDSTVI V ZVEZI S SODBAMI IN SKLEPI 51

Člen 162 Dodelitev predloga, zahteve ali pravnega sredstva 51

Člen 163 Prekinitev postopka 51

Člen 164 Poprava sodb in sklepov 52

Člen 165 Neodločitev 52

Člen 166 Ugovor zoper zamudno sodbo 52

Člen 167 Ugovor tretjega 52

Člen 168 Razlaga sodb in sklepov 53

Člen 169 Obnova postopka 53

Člen 170 Spor glede stroškov, ki se lahko povrnejo 54

NASLOV IV – SPORI GLEDE PRAVIC INTELEKTUALNE LASTNINE 54

Člen 171 Področje uporabe 54

POGLAVJE 1 – STRANKE V POSTOPKU 54

Člen 172 Tožena stranka 54

Člen 173 Status drugih strank v postopku pred odborom za pritožbe pred Splošnim sodiščem 54

Člen 174 Nadomestitev stranke 55

Člen 175 Predlog za nadomestitev 55

Člen 176 Odločitev o predlogu za nadomestitev 55

POGLAVJE 2 – TOŽBA IN ODGOVOR NA TOŽBO 56

Člen 177 Tožba 56

Člen 178 Vročitev tožbe 56

Člen 179 Stranke, ki lahko vložijo odgovor na tožbo 57

Člen 180 Odgovor na tožbo 57

Člen 181 Konec pisnega dela postopka 57

POGLAVJE 3 – NASPROTNA TOŽBA 57

Člen 182 Nasprotna tožba 57

Člen 183 Vsebina nasprotne tožbe 57

Člen 184 Predlogi, razlogi in trditve iz nasprotne tožbe 58

Člen 185 Odgovor na nasprotno tožbo 58

Člen 186 Konec pisnega dela postopka 58

Člen 187 Razmerje med glavno in nasprotno tožbo 58

POGLAVJE 4 – DRUGI VIDIKI POSTOPKA 58

Člen 188 Predmet spora pred Splošnim sodiščem 58

Člen 189 Dolžina vlog 58

Člen 190 Ureditev stroškov 58

Člen 191 Druge določbe, ki se uporabljajo 59

NASLOV V – PRITOŽBE ZOPER ODLOČBE SODIŠČA ZA USLUŽBENCE 59

Člen 192 Področje uporabe 59

POGLAVJE 1 – PRITOŽBA 59

Člen 193 Vložitev pritožbe 59

Člen 194 Vsebina pritožbe 59

Člen 195 Predlogi, razlogi in trditve iz pritožbe 60

Člen 196 Predlogi v primeru ugoditve pritožbi 60

POGLAVJE 2 – ODGOVOR NA PRITOŽBO, REPLIKA IN DUPLIKA 60

Člen 197 Vročitev pritožbe 60

Člen 198 Stranke, ki lahko vložijo odgovor na pritožbo 60

Člen 199 Vsebina odgovora na pritožbo 60

Člen 200 Predlogi iz odgovora na pritožbo 61

Člen 201 Replika in duplika 61

POGLAVJE 3 – NASPROTNA PRITOŽBA 61

Člen 202 Nasprotna pritožba 61

Člen 203 Vsebina nasprotne pritožbe 61

Člen 204 Predlogi, razlogi in trditve iz nasprotne pritožbe 61

POGLAVJE 4 – VLOGE, KI SLEDIJO NASPROTNI PRITOŽBI 62

Člen 205 Odgovor na nasprotno pritožbo 62

Člen 206 Replika in duplika po nasprotni pritožbi 62

POGLAVJE 5 – USTNI DEL POSTOPKA 62

Člen 207 Ustni del postopka 62

POGLAVJE 6 – PRITOŽBE, O KATERIH SE ODLOČI S SKLEPOM 62

Člen 208 Očitno nedopustna ali očitno neutemeljena pritožba 62

Člen 209 Očitno utemeljena pritožba 62

POGLAVJE 7 – POSLEDICE IZBRISA GLAVNE PRITOŽBE ZA NASPROTNO PRITOŽBO 63

Člen 210 Posledice umika ali očitne nedopustnosti glavne pritožbe za nasprotno pritožbo 63

POGLAVJE 8 – STROŠKI PRITOŽBENEGA POSTOPKA 63

Člen 211 Ureditev stroškov v pritožbenem postopku 63

POGLAVJE 9 – DRUGE DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA PRITOŽBENI POSTOPEK 63

Člen 212 Dolžina vlog 63

Člen 213 Druge določbe, ki se uporabljajo za pritožbeni postopek 63

POGLAVJE 10 – PRITOŽBA ZOPER ODLOČBE O ZAVRNITVI PREDLOGA ZA INTERVENCIJO IN ZOPER ODLOČBE O IZDAJI ZAČASNE ODREDBE 64

Člen 214 Pritožba zoper odločbe o zavrnitvi predloga za intervencijo in zoper odločbe o izdaji začasne odredbe 64

NASLOV VI – POSTOPKI PO VRNITVI V RAZSOJANJE 64

POGLAVJE 1 – ODLOČBE SPLOŠNEGA SODIŠČA, SPREJETE PO RAZVELJAVITVI IN VRNITVI V RAZSOJANJE 64

Člen 215 Razveljavitev in vrnitev v razsojanje s strani Sodišča 64

Člen 216 Dodelitev zadeve 64

Člen 217 Potek postopka 64

Člen 218 Pravila, ki se uporabljajo za postopek 64

Člen 219 Stroški 65

POGLAVJE 2 – ODLOČBE SPLOŠNEGA SODIŠČA, IZDANE PO PREVERITVI IN VRNITVI V RAZSOJANJE 65

Člen 220 Preverjanje in vrnitev v razsojanje s strani Sodišča 65

Člen 221 Dodelitev zadeve 65

Člen 222 Potek postopka 65

Člen 223 Stroški 65

KONČNE DOLOČBE 65

Člen 224 Določbe za izvajanje 65

Člen 225 Izvršba 65

Člen 226 Razveljavitev 66

Člen 227 Objava in začetek veljavnosti tega poslovnika 66

POSLOVNIK SPLOŠNEGA SODIŠČA

SPLOŠNO SODIŠČE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti njenega člena 19,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti njenega člena 254, peti odstavek,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti njenega člena 106a(1),

ob upoštevanju Protokola o statutu Sodišča Evropske unije in zlasti njegovih členov 19, šesti odstavek, 63 in 64, drugi odstavek,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Poslovnik z dne 2. maja 1991 je bil večkrat spremenjen, da bi se Splošnemu sodišču postopoma zagotovile določbe, na podlagi katerih lahko v najboljših razmerah obravnava različne zadeve, ki izhajajo z vse bolj raznovrstnih področij.

(2) Potrebna je revizija celotnega besedila, da se zagotovi nova uskladitev vseh teh pravil, spodbudi homogenost postopkovnih določb, ki veljajo za spore, predložene sodiščem Evropske unije, ohrani sposobnost Splošnega sodišča, da odloči v razumnem roku, pojasnijo pravice, ki so priznane strankam, opredelijo pričakovanja Splošnega sodišča glede zastopnikov strank in prilagodijo posamezne določbe ob upoštevanju nekaterih sprememb, tudi tehnološkega razvoja, v zvezi z vlaganjem in vročanjem procesnih aktov ter težav, nastalih med njihovim izvajanjem.

(3) Zaradi posebnosti tožb, vloženih na področju intelektualne lastnine, in pritožb, vloženih zoper odločbe Sodišča za uslužbence Evropske unije, morajo zanje veljati posebna postopkovna pravila, ki so povzeta pod posebnimi naslovi, v preostalem pa zanje veljajo postopkovne določbe, ki se uporabljajo za direktne tožbe. Pravila v zvezi z direktnimi tožbami, tožbami s področja intelektualne lastnine in pritožbami so torej osnova tega poslovnika.

(4) Glede na pridobljene izkušnje se poleg tega zdi potrebno, da se v korist strank dopolnijo ali jasneje določijo pravila, ki se uporabljajo za vsak postopek. Ta pravila se zlasti nanašajo na obseg pravic, ki so priznane glavnim strankam, in pravic, ki so priznane intervenientom, ali na pridobitev statusa intervenienta in obseg njegovih pravic v zadevah s področja intelektualne lastnine. Spoštovanje načela kontradiktornosti in nujnost, da se v nekaterih primerih ohrani zaupnost občutljivih informacij, ki so pomembne za rešitev spora, urejajo posebne določbe. V zvezi s pritožbami zoper odločbe Sodišča za uslužbence je treba tudi jasneje razlikovati med glavnimi pritožbami in nasprotnimi pritožbami, ki so vložene po vročitvi glavne pritožbe. Podobno razlikovanje je potrebno tudi v zvezi z zadevami s področja intelektualne lastnine, in sicer med prvotno tožbo in nasprotno tožbo, ki jo intervenient vloži po vročitvi začetnega procesnega akta.

(5) Pri izvajanju nekaterih postopkov se je izkazalo, da so prezapleteni. Zato jih je treba poenostaviti. Pravila o določitvi jezika postopka v zadevah s področja intelektualne lastnine tako zagotavljajo boljšo predvidljivost položajev v korist zadevnih strank, Splošnemu sodišču pa lažjo obravnavo. Namen pravil v zvezi s postopkom z zamudno sodbo je zagotovitev hitrejše razrešitve zadeve v interesu tožeče stranke, ki je, kadar v sporu uspe, podvržena nevarnosti ugovora tožene stranke, ki se ni spustila v postopek.

(6) Zaradi boljše berljivosti je treba pod naslov v zvezi z direktnimi tožbami zbrati tudi vse predloge v zvezi s sodbami in sklepi, ki so trenutno razdeljeni po več različnih naslovih in poglavjih Poslovnika. Enako je treba za boljšo berljivost besedila pod en sam naslov uvrstiti postopke, ki potekajo po tem, ko Sodišče bodisi po razveljavitvi bodisi preveritvi zadevo vrne v razsojanje.

(7) Splošno sodišče mora, čeprav se spopada s čedalje večjim porastom novih zadev, še naprej izdajati sodbe v razumnem roku. Zato je bistveno, da se nadaljujejo prizadevanja za skrajšanje postopkov, ki potekajo pred njim, zlasti z določitvijo, da se pisni del postopka v zadevah s področja intelektualne lastnine omeji na eno samo izmenjavo vlog, z določitvijo pravnega okvira za prilagoditev tožbenih predlogov, s skrajšanjem nekaterih zakonskih rokov, s poenostavitvijo sistema intervencije z odpravo kategorije intervencij, ki jih je bilo mogoče dovoliti po izteku zakonskega roka po objavi v Uradnem listu Evropske unije, z določitvijo možnosti, da Splošno sodišče pri direktnih tožbah odloči brez ustnega dela postopka, če nobena od glavnih strank ne predlaga, naj se opravi obravnava, in če meni, da je na podlagi listin v spisu zadeve dejansko stanje dovolj razjasnjeno, in možnosti, da v pritožbah odloči brez ustnega dela postopka, z razširitvijo pristojnosti odločanja predsednikov senatov in, nazadnje, s povečanjem števila primerov, v katerih se lahko odloči z enostavno odločbo.

(8) Z enakim ciljem so naslovu, ki se nanaša na organizacijo Splošnega sodišča, dodane določbe, s katerimi se med drugim želijo opredeliti primeri, v katerih je mogoče zadevo predodeliti, in razširiti pristojnosti sodnika posameznika, da se mu omogoči odločanje v zadevah s področja intelektualne lastnine.

(9) Dejstvo, da se postopek vodi v skladu z načelom kontradiktornosti, je potrjeno z uveljavitvijo tega načela v posebnem členu in opredelitvijo strogega sistema pravil za primere, v katerih ohranitev zaupnosti nekaterih informacij, ki jih zagotovi glavna stranka in so nujne za odločitev v sporu, izjemoma upravičuje to, da se te informacije ne posredujejo nasprotni glavni stranki. Nove določbe tudi dajejo Splošnemu sodišču formalni okvir za primere, da je sodnik vzdržan ali izločen. Z reformo se želi na raven Poslovnika povzdigniti določbe, ki so bile doslej vsebovane v Praktičnih navodilih strankam, kot je določba o dolžini vlog, ali v Navodilih sodnemu tajniku Splošnega sodišča, kot sta določbi o anonimnosti in o pogojih, pod katerimi ima tretji dostop do spisa v zadevi.

(10) Nazadnje, besedilo je lažje berljivo, saj so odpravljena nekatera zastarela ali nerabljena pravila, vsi odstavki členov v tem poslovniku so oštevilčeni, vsakemu od teh členov je dodan poseben naslov in izrazi so usklajeni,

s soglasjem Sodišča,

po odobritvi Sveta z dne 10. februarja 2015 –

SPREJME TA POSLOVNIK:

UVODNE DOLOČBE

Člen 1

Opredelitve

1. V tem poslovniku:

(a) so določbe Pogodbe o Evropski uniji navedene s številko zadevnega člena navedene pogodbe in kratico „PEU“;

(b) so določbe Pogodbe o delovanju Evropske unije navedene s številko zadevnega člena navedene pogodbe in kratico „PDEU“;

(c) so določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo navedene s številko zadevnega člena navedene pogodbe in kratico „PESAE“;

(d) je Protokol o statutu Sodišča Evropske unije „Statut“;

(e) je Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (1)„Sporazum o EGP“;

(f) je Uredba Sveta št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (2), „Uredba Sveta št. 1“.

2. Za namene tega poslovnika:

(a) je „Splošno sodišče“ v zadevah, ki so dodeljene ali vrnjene v razsojanje senatu, ta senat in v zadevah, ki so odstopljene ali dodeljene sodniku posamezniku, ta sodnik posameznik;

(b) je „predsednik“, če ni drugače navedeno: — v zadevah, ki še niso dodeljene sestavi, predsednik Splošnega sodišča, — v zadevah, ki so dodeljene senatom, predsednik senata, ki mu je zadeva dodeljena, — v zadevah, ki so odstopljene ali dodeljene sodniku posamezniku, ta sodnik posameznik;

(c) so „stranka“ ali „stranke“, če ni drugače navedeno, vse stranke v postopku, vključno z intervenienti;

(d) je „glavna stranka“ in „glavni stranki“, odvisno od primera, tožeča ali tožena stranka ali obe;

(e) so „zastopniki strank“ odvetniki in agenti, ki jim po potrebi pomaga svetovalec ali odvetnik in ki zastopajo stranke pred Splošnim sodiščem v skladu s členom 19 Statuta;

(f) so „institucija“ ali „institucije“ institucije Unije iz člena 13(1) PEU in organi, uradi ali agencije, ki so bili ustanovljeni s Pogodbami ali z akti, sprejetimi za njihovo izvajanje, in ki so lahko stranke pred Splošnim sodiščem;

(g) je „Urad“, odvisno od primera, Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) ali Urad Skupnosti za rastlinske sorte;

(h) je „Nadzorni organ EFTA“ nadzorni organ Evropskega združenja za prosto trgovino na podlagi Sporazuma o EGP;

(i) so „direktne tožbe“ tožbe, ki so vložene na podlagi člena 263 PDEU, člena 265 PDEU, člena 268 PDEU in člena 272 PDEU.

Člen 2

Predmet tega poslovnika

Z določbami tega poslovnika se izvajajo in po potrebi dopolnjujejo upoštevne določbe PEU, PDEU in PESAE ter Statut.

NASLOV I

ORGANIZACIJA SPLOŠNEGA SODIŠČA

Poglavje 1

ČLANI SPLOŠNEGA SODIŠČA

Člen 3

Naloge sodnika in generalnega pravobranilca

1. Vsak član Splošnega sodišča praviloma opravlja naloge sodnika.

2. Člani Splošnega sodišča so v nadaljevanju imenovani „sodniki“.

3. Vsak sodnik, razen predsednika, podpredsednika in predsednikov senatov Splošnega sodišča, lahko pod pogoji, opredeljenimi v členih 30 in 31, opravlja v določeni zadevi naloge generalnega pravobranilca.

4. Sklicevanje na generalnega pravobranilca v tem poslovniku se uporablja, le če je sodnik določen za generalnega pravobranilca.

Člen 4

Začetek mandata sodnikov

Mandat sodnika začne teči z dnem, določenim za to v aktu o imenovanju. Če ta akt ne določa dneva začetka mandata, začne ta teči z dnem objave tega akta v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Prisega

Pred nastopom funkcije sodniki pred Sodiščem podajo prisego, določeno v členu 2 Statuta:

„Prisegam, da bom svoje naloge opravljal(-a) nepristransko in vestno; prisegam, da bom varoval(-a) tajnost posvetovanj.“

Člen 6

Slovesna obveza

Sodniki takoj po prisegi podpišejo izjavo, s katero se slovesno obvežejo, kakor je določeno v členu 4, tretji odstavek, Statuta.

Člen 7

Razrešitev sodnika

1. Kadar Sodišče na podlagi člena 6 Statuta po posvetovanju s Splošnim sodiščem odloča o tem, ali sodnik ne izpolnjuje več zahtevanih pogojev ali obveznosti, ki izhajajo iz njegovega položaja, predsednik Splošnega sodišča zadevnega sodnika pozove, naj poda svoje stališče; sodni tajnik pri tem ni navzoč.

2. Mnenje Splošnega sodišča je obrazloženo.

3. V podporo mnenju, da sodnik ne izpolnjuje več zahtevanih pogojev ali obveznosti, ki izhajajo iz njegovega položaja, mora glasovati najmanj večina sodnikov, ki v skladu s členom 48 Statuta sestavljajo Splošno sodišče. V tem primeru se podrobnosti o glasovanju sporočijo Sodišču.

4. Glasovanje je tajno in poteka brez navzočnosti sodnega tajnika; zadevni sodnik pri posvetovanju ne sodeluje.

Člen 8

Položaj po senioriteti

1. Senioriteta sodnikov se določi po dnevu, ko so nastopili funkcijo.

2. Če jih je funkcijo nastopilo več hkrati, se senioriteta določi po starosti.

3. Sodniki, ki so po izteku mandata ponovno imenovani, zadržijo dotedanji položaj.

Poglavje 2

PREDSEDOVANJE SPLOŠNEMU SODIŠČU

Člen 9

Izvolitev predsednika in podpredsednika Splošnega sodišča

1. Sodniki takoj po delni zamenjavi, ki je določena v členu 254, drugi odstavek, PDEU, izmed sebe za tri leta izvolijo predsednika Splošnega sodišča.

2. Če se mesto predsednika Splošnega sodišča izprazni pred predvidenim iztekom mandata, se za preostanek mandata izvoli nov predsednik.

3. Volitve na podlagi tega člena so tajne. Izvoljen je sodnik, ki dobi več kot polovico glasov sodnikov, ki v skladu s členom 48 Statuta sestavljajo Splošno sodišče. Če te večine ne dobi noben sodnik, se izvede toliko krogov glasovanja, da je ta večina dosežena.

4. Sodniki nato na način, določen v odstavku 3, izmed sebe za tri leta izvolijo podpredsednika Splošnega sodišča. Če se njegovo mesto izprazni pred predvidenim iztekom mandata, se uporablja odstavek 2.

5. Imeni predsednika in podpredsednika Splošnega sodišča, izvoljenih v skladu s tem členom, se objavita v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 10

Pristojnosti predsednika Splošnega sodišča

1. Predsednik Splošnega sodišča zastopa Splošno sodišče.

2. Predsednik Splošnega sodišča vodi delo in službe Splošnega sodišča.

3. Predsednik Splošnega sodišča predseduje splošni seji iz člena 42.

4. Predsednik Splošnega sodišča predseduje velikemu senatu. V tem primeru se uporablja člen 19.

5. Če je predsednik Splošnega sodišča razporejen v senat, mu predseduje. V tem primeru se uporablja člen 19.

6. V zadevah, ki še niso dodeljene sestavi, lahko predsednik Splošnega sodišča sprejme ukrepe procesnega vodstva iz člena 89.

Člen 11

Pristojnosti podpredsednika Splošnega sodišča

1. Podpredsednik Splošnega sodišča pomaga predsedniku Splošnega sodišča pri opravljanju njegovih nalog in ga nadomešča, če je zadržan.

2. Na njegovo zahtevo ga nadomešča pri opravljanju nalog iz člena 10(1) in (2).

3. Splošno sodišče z odločbo določi pogoje, pod katerimi podpredsednik Splošnega sodišča nadomešča predsednika Splošnega sodišča pri opravljanju njegove sodne funkcije. Ta odločba se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

4. Če je podpredsednik Splošnega sodišča razporejen v senat, mu predseduje brez poseganja v člen 10(5). V tem primeru se uporablja člen 19.

Člen 12

Zadržanost predsednika in podpredsednika Splošnega sodišča

Če sta predsednik in podpredsednik Splošnega sodišča hkrati zadržana, opravlja naloge predsednika eden od predsednikov senatov, če to ni mogoče, pa eden od preostalih sodnikov glede na vrstni red iz člena 8.

Poglavje 3

SENATI IN SESTAVE

Oddelek 1

Oblikovanje senatov in določitev sestav

Člen 13

Oblikovanje senatov

1. Splošno sodišče oblikuje senate, ki zasedajo v sestavi treh in petih sodnikov.

2. Splošno sodišče na predlog predsednika Splošnega sodišča odloči o razporeditvi sodnikov v senate.

3. Odločbe, sprejete na podlagi tega člena, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 14

Pristojna sestava

1. V zadevah, predloženih v odločanje Splošnemu sodišču, odločajo senati, ki zasedajo v sestavi treh ali petih sodnikov v skladu s členom 13.

2. V zadevah lahko pod pogoji iz člena 28 odloča veliki senat.

3. Sodnik posameznik lahko odloča v zadevah, ki so mu bile odstopljene pod pogoji iz člena 29.

Člen 15

Določitev sestave velikega senata

1. Veliki senat sestavlja petnajst sodnikov.

2. Splošno sodišče odloči o načinu določitve sodnikov, ki sestavljajo veliki senat. Ta odločba se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 16

Vzdržanost in izločitev sodnika

1. Če sodnik v skladu s členom 18, prvi in drugi odstavek, Statuta meni, da pri odločanju o posamezni zadevi ne more sodelovati, o tem obvesti predsednika Splošnega sodišča, ki ga iz sodelovanja izloči.

2. Če predsednik Splošnega sodišča meni, da sodnik v skladu s členom 18, prvi in drugi odstavek, Statuta pri odločanju o posamezni zadevi ne more sodelovati, o tem obvesti zadevnega sodnika in se pred odločitvijo seznani z njegovim stališčem.

3. Če nastanejo težave pri uporabi tega člena, predsednik Splošnega sodišča v skladu s členom 18, tretji odstavek, Statuta vprašanja iz odstavkov 1 in 2 odstopi splošni seji. V tem primeru se po seznanitvi s stališčem zadevnega sodnika, ki pri posvetovanju ne sodeluje, izvede tajno glasovanje, ki poteka brez navzočnosti sodnega tajnika.

Člen 17

Zadržanost člana sestave

1. Če v velikem senatu število sodnikov, določeno v členu 15, ni doseženo zaradi zadržanosti sodnika, do katere pride, preden se začne posvetovanje o zadevi ali se opravi obravnava, predsednik Splošnega sodišča določi sodnika, ki ta senat dopolni, da je spet doseženo določeno število sodnikov.

2. Če v senatu, ki zaseda v sestavi treh ali petih sodnikov, predvideno število sodnikov ni doseženo zaradi zadržanosti sodnika, do katere pride, preden se začne posvetovanje o zadevi ali se opravi obravnava, predsednik tega senata določi drugega sodnika, ki pripada istemu senatu, da nadomesti zadržanega sodnika. Če zadržanega sodnika ni mogoče nadomestiti s sodnikom, ki pripada istemu senatu, predsednik zadevnega senata o tem obvesti predsednika Splošnega sodišča, ki v skladu z merili, ki jih določi Splošno sodišče, določi drugega sodnika, da je spet doseženo določeno število sodnikov. Odločba, ki vsebuje ta merila, se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

3. Če je sodnik, ki mu je zadeva odstopljena ali dodeljena kot sodniku posamezniku, zadržan, predsednik Splošnega sodišča določi drugega sodnika, da ga nadomesti.

Oddelek 2

Predsedniki senatov

Člen 18

Izvolitev predsednikov senatov

1. Sodniki na podlagi člena 9(3) izmed sebe izvolijo predsednike senatov, ki zasedajo v sestavi treh in petih sodnikov.

2. Predsedniki senatov, ki zasedajo v sestavi petih sodnikov, so izvoljeni za tri leta. Ponovno so lahko izvoljeni enkrat.

3. Predsedniki senatov, ki zasedajo v sestavi treh sodnikov, so izvoljeni za določen čas.

4. Volitve predsednikov senatov, ki zasedajo v sestavi petih sodnikov, se opravijo takoj po volitvah predsednika in podpredsednika Splošnega sodišča iz člena 9.

5. Če se mesto predsednika senata izprazni pred predvidenim iztekom mandata, se za preostanek mandata izvoli nov predsednik.

6. Imena predsednikov senatov, izvoljenih v skladu s tem členom, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 19

Pristojnosti predsednika senata

1. Predsednik senata izvršuje pristojnosti, ki so mu dodeljene s tem poslovnikom, po opredelitvi sodnika poročevalca.

2. Predsednik senata lahko vsako odločitev, ki izhaja iz njegove pristojnosti, odstopi senatu.

Člen 20

Zadržanost predsednika senata

Brez poseganja v člena 10(5) in 11(4) naloge predsednika senata, če je ta zadržan, opravlja eden od sodnikov iz sestave glede na vrstni red iz člena 8.

Oddelek 3

Posvetovanja

Člen 21

Način posvetovanja

1. Posvetovanja Splošnega sodišča so in ostanejo tajna.

2. Če je bila opravljena obravnava, lahko pri posvetovanju sodelujejo samo tisti sodniki, ki so sodelovali na obravnavi.

3. Vsak sodnik, ki sodeluje pri posvetovanju, poda obrazloženo mnenje.

4. Odločitev Splošnega sodišča je določena z večinskim mnenjem sodnikov po končni razpravi. Glasuje se po obrnjenem vrstnem redu od vrstnega reda iz člena 8, z izjemo sodnika poročevalca, ki glasuje prvi, in predsednika, ki glasuje zadnji.

Člen 22

Število sodnikov, ki sodelujejo pri posvetovanju

Kadar je zaradi zadržanosti število sodnikov sodo, sodnik z najnižjim položajem po senioriteti v smislu člena 8 ne sodeluje pri posvetovanju, razen če gre za predsednika ali sodnika poročevalca. V zadnjem primeru pri posvetovanju ne sodeluje sodnik, ki je po senioriteti tik pred njim.

Člen 23

Sklepčnost velikega senata

1. Posvetovanja velikega senata so veljavna le, če je navzočih enajst sodnikov.

2. Če zaradi zadržanosti ta sklepčnost ni dosežena, predsednik Splošnega sodišča določi drugega sodnika, da se doseže sklepčnost velikega senata.

3. Če sklepčnost ni več dosežena, obravnava pa je bila že opravljena, se nadomeščanje izvede pod pogoji iz odstavka 2; na predlog glavne stranke pa se opravi nova obravnava. Splošno sodišče jo lahko opravi tudi po uradni dolžnosti. Nova obravnava je obvezna, če so bili izvedeni pripravljalni ukrepi v skladu s členoma 91(a) in (d) ter 96(2). Če se nova obravnava ne opravi, se člen 21(2) ne uporablja.

Člen 24

Sklepčnost senatov, ki zasedajo v sestavi treh ali petih sodnikov

1. Posvetovanja senatov, ki zasedajo v sestavi treh ali petih sodnikov, so veljavna le, če so navzoči trije sodniki.

2. Če zaradi zadržanosti v enem od senatov, ki zasedajo v sestavi treh ali petih sodnikov, sklepčnost ni dosežena, predsednik tega senata določi drugega sodnika, ki pripada istemu senatu, da nadomesti zadržanega sodnika. Če zadržanega sodnika ni mogoče nadomestiti s sodnikom, ki pripada istemu senatu, predsednik tega senata o tem obvesti predsednika Splošnega sodišča, ki za sklepčnost senata v skladu z merili, ki jih določi Splošno sodišče, določi drugega sodnika. Odločba, ki vsebuje ta merila, se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

3. Če sklepčnost ni več dosežena, obravnava pa je že bila opravljena, se nadomeščanje izvede pod pogoji iz odstavka 2, na predlog glavne stranke pa se opravi nova obravnava. Splošno sodišče jo lahko opravi tudi po uradni dolžnosti. Nova obravnava je obvezna, če so bili izvedeni pripravljalni ukrepi v skladu s členoma 91(a) in (d) ter 96(2). Izvedba nove obravnave je obvezna, če je treba nadomestiti več kot enega sodnika, ki je sodeloval na začetni obravnavi. Če se nova obravnava ne opravi, se člen 21(2) ne uporablja.

Poglavje 4

DODELITEV IN PREDODELITEV ZADEV, DOLOČITEV SODNIKOV POROČEVALCEV, PREDODELITEV ZADEV SESTAVAM IN ODSTOP ZADEV SODNIKU POSAMEZNIKU

Člen 25

Merila za dodelitev

1. Splošno sodišče določi merila, po katerih se zadeve dodeljujejo senatom. Splošno sodišče lahko zadolži enega ali več senatov za odločanje o zadevah s posebnih področij.

2. Ta odločba se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 26

Začetna dodelitev zadeve in določitev sodnika poročevalca

1. Predsednik Splošnega sodišča čim prej po vložitvi začetnega procesnega akta dodeli zadeve senatu na podlagi meril, ki jih Splošno sodišče določi v skladu s členom 25.

2. Predsednik senata za vsako zadevo, ki je dodeljena senatu, predlaga predsedniku Splošnega sodišča določitev sodnika poročevalca. O predlogu odloči predsednik Splošnega sodišča.

3. Če je v enem od senatov, ki zaseda v sestavi treh ali petih sodnikov, število sodnikov, razporejenih v ta senat, večje od tri oziroma pet, predsednik senata določi sodnike, ki bodo sodelovali pri odločanju v zadevi.

Člen 27

Določitev novega sodnika poročevalca in predodelitev zadeve

1. Če je sodnik poročevalec zadržan, predsednik pristojne sestave o tem obvesti predsednika Splošnega sodišča, ki določi novega sodnika poročevalca. Če ta ni razporejen v senat, ki mu je bila zadeva na začetku dodeljena, v zadevi odloči senat, v katerem zaseda novi sodnik poročevalec.

2. Da bi se upoštevala povezanost predmeta v nekaterih zadevah, lahko predsednik Splošnega sodišča z obrazloženo odločbo in po posvetovanju z zadevnimi sodniki poročevalci zadeve predodeli, da lahko vse te zadeve obravnava isti sodnik poročevalec. Če sodnik poročevalec, ki so mu zadeve predodeljene, ne pripada senatu, ki so mu bile zadeve na začetku dodeljene, v zadevah odloči senat, v katerem zaseda novi sodnik poročevalec.

3. V interesu učinkovitega izvajanja sodne oblasti in izjemoma lahko predsednik Splošnega sodišča pred predstavitvijo predhodnega poročila iz člena 87 z obrazloženo odločbo in po posvetovanju z zadevnimi sodniki določi drugega sodnika poročevalca. Če ta ni razporejen v senat, ki mu je bila zadeva na začetku dodeljena, v zadevi odloči senat, v katerem zaseda novi sodnik poročevalec.

4. Pred določitvijo iz odstavkov od 1 do 3 predsednik Splošnega sodišča zbere stališča predsednikov zadevnih senatov.

5. V primeru nove sestave senatov na podlagi odločbe Splošnega sodišča o razporeditvi sodnikov v senate o zadevi odloči senat, v katerem po tej odločbi zaseda sodnik poročevalec, če se posvetovanje o zadevi ali ustni del postopka še ni začel.

Člen 28

Predodelitev zadeve senatu, ki zaseda v sestavi z drugačnim številom sodnikov

1. Kadar je zaradi zapletenosti pravnih vprašanj ali pomembnosti zadeve ali posebnih okoliščin to upravičeno, se zadeva lahko predodeli velikemu senatu ali senatu, ki zaseda v sestavi z drugačnim številom sodnikov.

2. Senat, ki obravnava zadevo, ali predsednik Splošnega sodišča lahko v kateri koli fazi postopka po uradni dolžnosti ali na predlog glavne stranke predlaga splošni seji predodelitev iz odstavka 1.

3. O predodelitvi zadeve senatu, ki zaseda v sestavi z več sodniki, se odloči na splošni seji.

4. O predodelitvi zadeve senatu, ki zaseda v sestavi z manj sodniki, se po opredelitvi glavnih strank odloči na splošni seji.

5. Na zahtevo države članice ali institucije Unije, ki je stranka v postopku, mora o zadevi odločiti senat, ki zaseda v sestavi najmanj petih sodnikov.

Člen 29

Odstop zadeve sodniku posamezniku

1. V spodaj navedenih zadevah, ki so dodeljene senatu, ki zaseda v sestavi treh sodnikov, lahko odloča sodnik poročevalec kot sodnik posameznik, če je to primerno zaradi nezapletenosti pravnih ali dejanskih vprašanj, manjšega pomena zadeve in neobstoja drugih posebnih okoliščin in če so bile odstopljene pod pogoji iz tega člena:

(a) v zadevah iz člena 171;

(b) v zadevah, vloženih na podlagi člena 263, četrti odstavek, PDEU, člena 265, tretji odstavek, PDEU in člena 268 PDEU, v katerih se zastavljajo le vprašanja, ki so že bila razjasnjena z ustaljeno sodno prakso, ali ki so del več zadev z enakim predmetom in je bilo v eni od njih že pravnomočno razsojeno;

(c) v zadevah, vloženih na podlagi člena 272 PDEU.

2. Odstop sodniku posamezniku je izključen:

(a) v ničnostnih tožbah zoper splošni akt ali v zadevah, v katerih je zoper splošni akt izrecno uveljavljan ugovor nezakonitosti;

(b) v zadevah glede izvajanja: — pravil o konkurenci in nadzoru koncentracij, — pravil o državnih pomočeh, — pravil o trgovinskih zaščitnih ukrepih, — pravil o skupni ureditvi kmetijskih trgov, razen zadev, ki so del več zadev z enakim predmetom in je bilo v eni od njih že pravnomočno razsojeno.

3. O odstopu zadeve sodniku posamezniku po opredelitvi glavnih strank odloči senat, ki zaseda v sestavi treh sodnikov, pred katerim poteka postopek. Kadar država članica ali institucija Unije, ki je stranka v postopku, ugovarja, da bi o zadevi razsodil sodnik posameznik, ostane zadeva pri senatu, ki mu pripada sodnik poročevalec.

4. Sodnik posameznik zadevo vrne senatu, če ugotovi, da pogoji za odstop zadeve niso več izpolnjeni.

Poglavje 5

DOLOČITEV GENERALNIH PRAVOBRANILCEV

Člen 30

Primeri določitve generalnega pravobranilca

Splošnemu sodišču lahko pomaga generalni pravobranilec, če to sodišče meni, da je zaradi težavnosti pravnih vprašanj ali zapletenosti dejanskega stanja zadeve to potrebno.

Člen 31

Način določitve generalnega pravobranilca

1. Odločba o tem, da se v posamezni zadevi določi generalni pravobranilec, se sprejme na splošni seji na predlog senata, ki mu je zadeva dodeljena ali predodeljena.

2. Predsednik Splošnega sodišča določi sodnika, ki bo opravljal naloge generalnega pravobranilca v tej zadevi.

3. Po tej določitvi generalni pravobranilec poda svoja stališča pred sprejetjem odločitev iz členov 16, 28, 45, 68, 70, 83, 87, 90, 92, 98, 103, 105, 106, 113, od 126 do 132, 144, 151, 165, 168, 169 in od 207 do 209.

Poglavje 6

SODNO TAJNIŠTVO

Oddelek 1

Sodni tajnik

Člen 32

Imenovanje sodnega tajnika

1. Splošno sodišče imenuje sodnega tajnika.

2. Ko je delovno mesto sodnega tajnika prosto, se v Uradnem listu Evropske unije objavi zaposlitveni oglas. Zainteresirane osebe lahko v roku, ki ne sme biti krajši od treh tednov, vložijo prijavo, ki vsebuje vse podatke o njihovem državljanstvu, univerzitetni izobrazbi, poznavanju jezikov, sedanji in prejšnjih zaposlitvah ter morebitnih izkušnjah na pravosodnem in mednarodnem področju.

3. Glasovanje se opravi po postopku iz člena 9(3).

4. Sodni tajnik se imenuje za šest let. Lahko je ponovno imenovan. Splošno sodišče lahko trenutnega sodnega tajnika ponovno imenuje, ne da bi izvedlo postopek iz odstavka 2. V tem primeru se uporablja odstavek 3.

5. Sodni tajnik poda prisego iz člena 5 in podpiše izjavo iz člena 6.

6. Sodni tajnik je lahko razrešen le, če ne izpolnjuje več zahtevanih pogojev ali obveznosti, ki izhajajo iz njegovega položaja; Splošno sodišče odloči ob nenavzočnosti sodnega tajnika po tem, ko mu omogoči, da poda svoje stališče.

7. Če se mesto sodnega tajnika izprazni pred predvidenim iztekom njegovega mandata, Splošno sodišče imenuje novega sodnega tajnika za šest let.

8. Ime sodnega tajnika, izvoljenega v skladu s tem členom, se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 33

Namestnik sodnega tajnika

Splošno sodišče lahko po postopku za imenovanje sodnega tajnika imenuje enega ali več namestnikov sodnega tajnika, ki sodnemu tajniku pomagajo in ga nadomeščajo v primeru njegove zadržanosti.

Člen 34

Zadržanost sodnega tajnika in namestnika sodnega tajnika

Če sta sodni tajnik in namestnik sodnega tajnika, če je imenovan, zadržana, predsednik Splošnega sodišča določi uradnike ali uslužbence, ki opravljajo naloge sodnega tajnika.

Člen 35

Pristojnosti sodnega tajnika

1. Sodni tajnik pod vodstvom predsednika Splošnega sodišča skrbi za sprejemanje, posredovanje in hrambo vseh dokumentov ter za vročanja na podlagi tega poslovnika.

2. Sodni tajnik pomaga članom Splošnega sodišča pri opravljanju njihovih nalog.

3. Sodni tajnik hrani pečate in je odgovoren za vodenje arhiva. Skrbi za objave in publikacije Splošnega sodišča, zlasti za zbirko odločb sodne prakse, ter za objavo dokumentov, ki zadevajo Splošno sodišče, na spletu.

4. Sodni tajnik pod vodstvom predsednika Splošnega sodišča in s pomočjo služb Sodišča Evropske unije zagotavlja upravno in finančno poslovanje ter knjigovodstvo Splošnega sodišča.

5. Če v tem poslovniku ni drugače določeno, je sodni tajnik navzoč na sejah Splošnega sodišča.

Člen 36

Vodenje vpisnika

1. V sodnem tajništvu se vodi vpisnik, za katerega je odgovoren sodni tajnik in v katerega se po vrstnem redu vložitve vpisujejo vsi procesni akti.

2. Sodni tajnik na izvirniku procesnega akta ali različici, ki šteje za izvirnik tega akta v skladu z odločbo, sprejeto na podlagi člena 74, napravi zaznamek o vpisu v vpisnik, na zahtevo strank pa tudi na prepisih, ki jih stranke v ta namen predložijo.

3. Vpisi v vpisnik in zaznamki iz odstavka 2 so javne listine.

Člen 37

Vpogled v vpisnik

Vsakdo lahko vpogleda v vpisnik v sodnem tajništvu in po tarifi sodnega tajništva, ki jo na predlog sodnega tajnika določi Splošno sodišče, pridobi prepise ali izpiske.

Člen 38

Dostop do spisa v zadevi

1. Ob upoštevanju členov 68(4), od 103 do 105 in 144(7) lahko vsaka stranka v postopku dostopa do spisa v zadevi in po tarifi sodnega tajništva iz člena 37 pridobi prepise procesnih aktov ter overjene prepise sklepov in sodb.

2. Nobena tretja oseba zasebnega ali javnega prava nima dostopa do spisa v zadevi brez izrecnega dovoljenja predsednika Splošnega sodišča, ki ga ta izda po opredelitvi strank. To dovoljenje, do celotnega ali do dela spisa, se lahko dodeli samo na podlagi pisne zahteve, ki ji mora biti priložena podrobna utemeljitev legitimnega interesa za dostop do spisa.

Oddelek 2

Službe

Člen 39

Uradniki in drugi uslužbenci

1. Uradniki in drugi uslužbenci, katerih naloga je neposredna pomoč predsedniku, sodnikom in sodnemu tajniku, so imenovani v skladu s pogoji, določenimi v Uredbi o Kadrovskih predpisih za uradnike in Pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev. Odgovorni so sodnemu tajniku pod vodstvom predsednika Splošnega sodišča.

2. Pred predsednikom Splošnega sodišča in v navzočnosti sodnega tajnika podajo eno od teh priseg:

„Prisegam, da bom zvesto, diskretno in vestno opravljal(-a) dolžnosti, ki mi jih zaupa Splošno sodišče.“

ali

„Svečano izjavljam, da bom zvesto, diskretno in vestno opravljal(-a) dolžnosti, ki mi jih zaupa Splošno sodišče.“

Poglavje 7

POSLOVANJE SPLOŠNEGA SODIŠČA

Člen 40

Kraj sej Splošnega sodišča

Splošno sodišče lahko posamezne seje skliče zunaj kraja svojega sedeža.

Člen 41

Koledar poslovanja Splošnega sodišča

1. Sodno leto se začne 1. septembra koledarskega leta in konča 31. avgusta naslednje leto.

2. Sodne počitnice določi Splošno sodišče.

3. Predsednik Splošnega sodišča in predsedniki senatov lahko v nujnih primerih skličejo sodnike in po potrebi generalnega pravobranilca med sodnimi počitnicami.

4. Splošno sodišče upošteva praznike in dela proste dneve kraja svojega sedeža.

5. Splošno sodišče lahko iz utemeljenih razlogov sodniku odobri dopust.

6. Datumi sodnih počitnic se vsako leto objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 42

Splošna seja

1. Odločitve o upravnih vprašanjih in odločitve iz členov 7, 9, 11, 13, 15, 16, 18, 25, 28, od 31 do 33, 41, 74 in 224 sprejema Splošno sodišče na splošni seji, na kateri sodelujejo in imajo pravico glasovati vsi sodniki, ob upoštevanju nasprotnih določb tega poslovnika. Sodni tajnik je navzoč, razen če Splošno sodišče odloči drugače.

2. Če se po sklicu splošne seje ugotovi, da sklepčnost iz člena 17, četrti odstavek, Statuta ni dosežena, predsednik Splošnega sodišča preloži sejo, dokler sklepčnost ni dosežena.

Člen 43

Sestava zapisnika

1. Če Splošno sodišče zaseda ob navzočnosti sodnega tajnika, slednji po potrebi sestavi zapisnik, ki ga podpišeta, odvisno od primera, predsednik Splošnega sodišča ali predsednik senata in sodni tajnik.

2. Če Splošno sodišče zaseda ob nenavzočnosti sodnega tajnika, po potrebi naloži sodniku z najnižjim položajem po senioriteti v smislu člena 8, da sestavi zapisnik, ki ga podpišeta, odvisno od primera, predsednik Splošnega sodišča ali predsednik senata in ta sodnik.

NASLOV II

JEZIKOVNA UREDITEV

Člen 44

Jeziki postopka

Jeziki postopka so angleščina, bolgarščina, češčina, danščina, estonščina, finščina, francoščina, grščina, hrvaščina, irščina, italijanščina, latvijščina, litovščina, madžarščina, malteščina, nemščina, nizozemščina, poljščina, portugalščina, romunščina, slovaščina, slovenščina, španščina in švedščina.

Člen 45

Določitev jezika postopka

1. Pri direktnih tožbah v smislu člena 1 jezik postopka izbere tožeča stranka ob upoštevanju teh določb:

(a) če je tožena stranka država članica oziroma fizična ali pravna oseba, ki ima državljanstvo države članice ali sedež v državi članici, je jezik postopka uradni jezik te države; kadar ima ta država več kot en uradni jezik, lahko tožeča stranka izbira med njimi;

(b) na skupen predlog glavnih strank se lahko za celotni postopek ali njegov del dovoli uporaba katerega drugega jezika iz člena 44;

(c) na predlog stranke ter po opredelitvi drugih strank se lahko ne glede na točko (b) za celotni postopek ali njegov del dovoli uporaba katerega drugega jezika iz člena 44; institucije takega predloga ne morejo vložiti.

2. O zgoraj navedenih predlogih odloči predsednik, ki mora, kadar namerava ugoditi predlogu, o katerem ni soglasja vseh strank, predlog odstopiti Splošnemu sodišču.

3. Brez poseganja v točki (b) in (c) odstavka 1,

(a) je v primerih, da je zoper odločbo Sodišča za uslužbence na podlagi členov 9 in 10 Priloge I k Statutu vložena pritožba, jezik postopka jezik odločbe Sodišča za uslužbence, ki je predmet pritožbe;

(b) je v primeru predloga za popravo, predloga za dopolnitev odločbe, ugovora zoper zamudno sodbo, ugovora tretjega, zahteve za razlago, predloga za obnovo postopka ali v primeru spora glede stroškov, ki se lahko povrnejo, jezik postopka jezik odločbe, na katero se ta pravna sredstva oziroma spor nanašajo.

4. Brez poseganja v točki (b) in (c) odstavka 1 v tožbah zoper odločbe odbora za pritožbe pri Uradu iz člena 1, ki se nanašajo na uporabo pravil v zvezi z ureditvijo intelektualne lastnine:

(a) jezik postopka izbere tožeča stranka, če je bila edina stranka v postopku pred odborom za pritožbe pri Uradu;

(b) jezik tožbe, ki ga tožeča stranka izbere med jeziki iz člena 44, postane jezik postopka, če nobena druga stranka v postopku pred odborom za pritožbe pri Uradu temu ne ugovarja v roku, ki ga v ta namen določi sodni tajnik po vložitvi tožbe;

(c) če stranka v postopku pred odborom za pritožbe pri Uradu, ki ni tožeča stranka, ugovarja jeziku tožbe, postane jezik odločbe, ki se izpodbija pred Splošnim sodiščem, jezik postopka; v takem primeru sodni tajnik zagotovi prevod tožbe v jezik postopka.

Člen 46

Uporaba jezika postopka

1. Jezik postopka se uporablja zlasti za vloge in ustne navedbe strank ter za priložena dokazila, kot tudi v zapisnikih in odločbah Splošnega sodišča.

2. Vsem predloženim ali priloženim dokazilom, ki so sestavljena v drugem jeziku, kot je jezik postopka, se priloži prevod v jezik postopka.

3. Če so dokazila obsežna, se lahko predloži prevod izvlečkov besedila. Predsednik lahko po uradni dolžnosti ali na predlog stranke kadar koli zahteva popolnejši prevod oziroma prevod celotnega besedila.

4. Z odstopanjem od zgornjih določb lahko države članice uporabljajo svoj uradni jezik, kadar intervenirajo v postopku, ki poteka pred Splošnim sodiščem. Ta določba se nanaša tako na pisne dokumente kot na ustne izjave. Sodni tajnik v obeh primerih zagotovi prevod v jezik postopka.

5. Državam podpisnicam Sporazuma o EGP, ki niso države članice, in Nadzornemu organu EFTA se, kadar intervenirajo v postopku, ki poteka pred Splošnim sodiščem, lahko dovoli uporaba enega od jezikov iz člena 44, ki ni jezik postopka. Ta določba se nanaša tako na pisne dokumente kot na ustne izjave. Sodni tajnik v obeh primerih zagotovi prevod v jezik postopka.

6. Če priča ali izvedenec izjavi, da se ne more ustrezno izraziti v enem od jezikov iz člena 44, mu lahko predsednik dovoli, da izpove v drugem jeziku. Sodni tajnik zagotovi prevod v jezik postopka.

7. Predsednik pri vodenju obravnave, sodniki in generalni pravobranilec, če je določen, pri postavljanju vprašanj ter generalni pravobranilec pri predstavljanju sklepnih predlogov lahko uporabljajo enega od jezikov iz člena 44, ki ni jezik postopka. Sodni tajnik zagotovi prevod v jezik postopka.

Člen 47

Odgovornost sodnega tajnika na jezikovnem področju

Sodni tajnik na zahtevo sodnika, generalnega pravobranilca ali stranke poskrbi, da se vse, kar je izrečeno ali napisano med postopkom pred Splošnim sodiščem, prevede v jezike, ki jih ta izbere med jeziki, navedenimi v členu 44.

Člen 48

Jezikovna ureditev publikacij Splošnega sodišča

Publikacije Splošnega sodišča se izdajajo v jezikih, ki so navedeni v členu 1 Uredbe Sveta št. 1.

Člen 49

Verodostojna besedila

Besedila, ki so sestavljena v jeziku postopka ali v drugem jeziku, odobrenem v skladu s členoma 45 in 46, so verodostojna.

NASLOV III

DIREKTNE TOŽBE

Člen 50

Področje uporabe

Za direktne tožbe v smislu člena 1 se uporabljajo določbe tega naslova.

Poglavje 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Oddelek 1

Zastopanje strank

Člen 51

Obvezno zastopanje

1. Stranko mora zastopati agent ali odvetnik pod pogoji iz člena 19 Statuta.

2. Odvetnik, ki zastopa stranko ali ji pomaga, mora sodnemu tajništvu predložiti potrdilo, da je upravičen do zastopanja pred sodišči države članice ali druge države podpisnice Sporazuma o EGP.

3. Odvetniki morajo, kadar zastopajo pravno osebo zasebnega prava, sodnemu tajništvu predložiti pooblastilo stranke, ki jo zastopajo.

4. Če dokumenti iz odstavkov 2 in 3 niso predloženi, sodni tajnik zadevni stranki določi razumen rok za njihovo predložitev. Če zadevna stranka v tako določenem roku teh dokumentov ne predloži, Splošno sodišče odloči, ali je zaradi nespoštovanja te zahteve tožba ali vloga nedopustna iz formalnih razlogov.

Oddelek 2

Pravice in obveznosti zastopnikov strank

Člen 52

Privilegiji, imuniteta in ugodnosti

1. Agenti, svetovalci in odvetniki, ki nastopajo pred Splošnim sodiščem ali pred drugim sodnim organom, ki ga je Splošno sodišče zaprosilo za pravno pomoč, uživajo imuniteto v zvezi z ustnimi in pisnimi izjavami, ki se nanašajo na zadevo ali stranke.

2. Agenti, svetovalci in odvetniki uživajo te dodatne privilegije in ugodnosti:

(a) listine in dokumenti v zvezi s postopkom ne morejo biti predmet preiskave in jih ni mogoče zaseči; v primeru spora lahko carina ali policija te listine in dokumente zapečati in jih nato takoj pošlje Splošnemu sodišču v pregled, ki se opravi ob navzočnosti sodnega tajnika in zadevne osebe;

(b) agenti, svetovalci in odvetniki so v obsegu, ki je potreben za opravljanje njihovih nalog, upravičeni do neoviranega gibanja.

Člen 53

Status zastopnikov strank

1. Da bi bili upravičeni do privilegijev, imunitete in ugodnosti iz člena 52, upravičenci izkažejo svoj status tako:

(a) agenti z uradnim dokumentom pooblastitelja, katerega prepis se nemudoma pošlje sodnemu tajniku;

(b) odvetniki s potrdilom, da so upravičeni do zastopanja pred sodišči države članice ali druge države podpisnice Sporazuma o EGP, in kadar je stranka, ki jo zastopajo, pravna oseba zasebnega prava, še z njenim pooblastilom;

(c) svetovalci s pooblastilom stranke, ki ji pomagajo.

2. Po potrebi jim sodni tajnik izda potrdilo o njihovem statusu. Njegova veljavnost se omeji na določeno obdobje. To se lahko podaljša ali skrajša glede na trajanje postopka.

Člen 54

Odvzem imunitete

1. Privilegiji, imuniteta in ugodnosti iz člena 52 se podelijo izključno v interesu postopka.

2. Splošno sodišče lahko odvzame imuniteto, če meni, da to ni v nasprotju z interesom postopka.

Člen 55

Izključitev iz postopka

1. Če Splošno sodišče presodi, da vedenje agenta, svetovalca ali odvetnika pred Splošnim sodiščem, predsednikom, sodnikom ali sodnim tajnikom ni združljivo z dostojanstvom Splošnega sodišča ali z zahtevami učinkovitega izvajanja sodne oblasti ali da ta agent, svetovalec ali odvetnik pravice, ki jih ima na podlagi svoje funkcije, uporablja za druge namene kot za tiste, za katere so mu podeljene, Splošno sodišče o tem obvesti zadevno osebo. Splošno sodišče lahko o tem obvesti pristojne organe, ki jim zadevna oseba odgovarja. Prepis obvestila, naslovljenega na te organe, pošlje zadevni osebi.

2. Iz istih razlogov lahko Splošno sodišče po opredelitvi zadevne osebe agenta, svetovalca ali odvetnika kadar koli z obrazloženim sklepom izključi iz postopka. Sklep postane izvršljiv takoj.

3. Če je agent, svetovalec ali odvetnik izključen iz postopka, se postopek prekine za čas, ki ga določi predsednik, da se zadevni stranki omogoči, da si izbere drugega agenta, svetovalca ali odvetnika.

4. Odločitve, sprejete v skladu s tem členom, se lahko prekličejo.

Člen 56

Univerzitetni profesorji

Določbe tega oddelka se uporabljajo za univerzitetne profesorje iz člena 19, sedmi odstavek, Statuta.

Oddelek 3

Vročanje

Člen 57

Načini vročanja

1. Brez poseganja v člena 77(2) in 80(1) za vročitve, ki jih določata Statut in ta poslovnik, skrbi sodni tajnik, da se vročitev opravi na način iz odstavka 4 ali po telefaksu.

2. Če vročitev iz tehničnih razlogov ali zaradi vrste ali obsega akta ni izvedljiva na načina iz odstavka 1, se opravi na naslovu zastopnika zadevne stranke bodisi tako, da se prepis akta, ki ga je treba vročiti, pošlje s priporočeno pošiljko s povratnico, bodisi z izročitvijo tega prepisa proti potrdilu o prejemu. O tem je naslovnik obveščen na način iz odstavka 4 ali po telefaksu. Šteje se, da je priporočena pošiljka vročena naslovniku desetega dne po oddaji na poštnem uradu v kraju sedeža Splošnega sodišča, razen če je iz povratnice razvidno, da je bila pošiljka prejeta drug dan, ali če naslovnik v treh tednih od obvestitve na način iz odstavka 4 ali po telefaksu obvesti sodnega tajnika, da pisanja, ki naj bi se mu vročilo, ni prejel.

3. Sodni tajnik pripravi in overi prepise pisanj, ki jih je treba vročiti na podlagi odstavka 2, razen če prepise priskrbijo stranke v skladu s členom 73(2).

4. Splošno sodišče lahko z odločbo določi pogoje, pod katerimi se lahko procesni akt vroči po elektronski poti. Ta odločba se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Oddelek 4

Roki

Člen 58

Računanje rokov

1. Procesni roki, ki jih določajo Pogodbe, Statut in ta poslovnik, se računajo tako:

(a) če se rok, določen po dnevih, tednih, mesecih ali letih, računa od takrat, ko nastopi neko dejstvo ali se opravi neko dejanje, se dan, ko je dejstvo nastopilo ali je bilo dejanje opravljeno, ne všteva v rok;

(b) rok, določen po tednih, mesecih ali letih, se izteče s pretekom tistega dne v zadnjem tednu, mesecu ali letu, ki se po imenu ali številki ujema z dnem, ko je nastopilo dejstvo ali je bilo opravljeno dejanje, od katerega je začel rok teči; če dneva, ko naj bi se rok, določen po mesecih ali letih, iztekel, v zadnjem mesecu ni, se rok izteče s pretekom zadnjega dneva v tem mesecu;

(c) če je rok določen po mesecih in po dnevih, se najprej izračuna v celih mesecih, potem pa v dnevih;

(d) v rok se vštevajo sobote, nedelje ter prazniki in dela prosti dnevi;

(e) med sodnimi počitnicami roki tečejo.

2. Če je zadnji dan roka sobota, nedelja, praznik ali dela prosti dan, se rok izteče s pretekom prvega prihodnjega delavnika.

3. Seznam praznikov in dela prostih dni, ki ga določi Sodišče in se objavi v Uradnem listu Evropske unije, se uporablja za Splošno sodišče.

Člen 59

Tožba zoper akt institucije, objavljen v Uradnem listu Evropske unije

Če začne rok za vložitev tožbe zoper akt institucije teči od objave tega akta v Uradnem listu Evropske unije, se rok v smislu člena 58(1)(a) računa od izteka 14. dne po tej objavi.

Člen 60

Podaljšanje zaradi oddaljenosti

Procesni roki se zaradi oddaljenosti podaljšajo za enkratno obdobje desetih dni.

Člen 61

Določanje in podaljševanje rokov

1. Roke, določene na podlagi tega poslovnika, lahko podaljša tisti, ki jih je določil.

2. Predsednik lahko za določanje in podaljševanje rokov, za katerih določanje in podaljševanje je na podlagi tega poslovnika pristojen, pooblasti sodnega tajnika.

Člen 62

Procesni akti, vloženi po roku

Procesni akt, v sodnem tajništvu vložen po izteku roka, ki ga je predsednik ali sodni tajnik določil v skladu s tem poslovnikom, se lahko sprejme le, če tako odloči predsednik.

Oddelek 5

Potek postopka in obravnavanje zadev

Člen 63

Potek postopka

Brez poseganja v posebne določbe Statuta in tega poslovnika postopek pred Splošnim sodiščem obsega pisni in ustni del.

Člen 64

Kontradiktornost postopka

Ob upoštevanju členov 68(4), 104, 105(8) in 144(7) Splošno sodišče upošteva le procesne akte in dokazila, s katerimi so se zastopniki strank lahko seznanili in glede katerih so se lahko izrekli.

Člen 65

Vročanje procesnih aktov in odločb, sprejetih med postopkom

1. Ob upoštevanju členov 68(4), od 103 do 105 in 144(7) se procesni akti in dokazila, vloženi v spis v zadevi, vročijo strankam.

2. Sodni tajnik stranke seznani z odločbami, sprejetimi med postopkom in vloženimi v spis v zadevi.

Člen 66

Anonimnost in nerazkritje nekaterih podatkov javnosti

Splošno sodišče lahko na obrazložen predlog stranke, ki ga vloži z ločeno vlogo, ali po uradni dolžnosti izpusti ime stranke v postopku ali drugih oseb, ki so omenjene v postopku, ali nekatere podatke iz dokumentov, ki se nanašajo na zadevo in so dostopni javnosti, če obstajajo upravičeni razlogi, ki upravičujejo ohranitev zaupnosti identitete osebe ali vsebine teh podatkov.

Člen 67

Vrstni red obravnavanja zadev

1. Splošno sodišče obravnava zadeve, ki so mu predložene, glede na vrstni red, po katerem so zrele za obravnavanje.

2. Kadar so podane posebne okoliščine, lahko predsednik odloči, da se zadeva obravnava prednostno.

Člen 68

Združitev

1. Več zadev, ki imajo isti predmet, se lahko po uradni dolžnosti ali na predlog glavne stranke kadar koli, alternativno ali kumulativno, zaradi povezanosti združi za pisni ali ustni del postopka ali za izdajo skupne končne sodbe.

2. O združitvi odloči predsednik. Pred to odločitvijo predsednik glavnim strankam določi rok za predložitev stališč glede morebitne združitve, če se glede tega še niso opredelile.

3. Združene zadeve se lahko pod pogoji iz odstavka 2 razdružijo.

4. Vse stranke v združenih zadevah lahko v sodnem tajništvu vpogledajo v spise v združenih zadevah. Vendar lahko predsednik na predlog stranke s sklepom izključi iz vpogleda nekatere podatke iz spisa v zadevi, ki so zaupne narave.

5. Brez poseganja v odstavek 4 se procesni akti, vloženi v spise v zadevah, na katere se nanaša združitev, vročijo strankam v združenih zadevah, če to zahtevajo zastopniki teh strank in če so se ti strinjali z načinom vročanja iz člena 57(4).

Člen 69

Primeri prekinitve

Brez poseganja v člen 163 se postopek, ki poteka, lahko prekine:

(a) v primerih iz člena 54, tretji odstavek, Statuta;

(b) če se na Sodišču vloži pritožba zoper odločbo Splošnega sodišča, s katero je bilo delno odločeno po vsebini spora ali končno odločeno o posameznem procesnem vprašanju glede ugovora nepristojnosti ali nedopustnosti ali s katero je bila zavrnjena intervencija;

(c) na predlog glavne stranke s soglasjem nasprotne glavne stranke;

(d) v drugih posebnih primerih, če to zahteva učinkovito izvajanje sodne oblasti.

Člen 70

Odločba o prekinitvi in odločba o nadaljevanju

1. O prekinitvi postopka odloči predsednik. Pred odločitvijo predsednik določi rok, v katerem lahko glavne stranke predložijo stališča glede morebitne prekinitve postopka, če se glede tega še niso opredelile.

2. Odločba o nadaljevanju postopka pred koncem prekinitve ali iz člena 71(3) se sprejme po postopku iz odstavka 1.

Člen 71

Trajanje in učinki prekinitve

1. Prekinitev postopka nastopi z dnem, ki je naveden v odločbi o prekinitvi, oziroma če datum ni določen, z dnem izdaje te odločbe.

2. Med prekinitvijo postopka se vsi procesni roki prekinejo, razen roka za intervencijo iz člena 143(1).

3. Kadar odločba o prekinitvi postopka ne določa trajanja prekinitve, ta traja do dneva, navedenega v odločbi o nadaljevanju postopka, oziroma če datum ni določen, do dneva izdaje te odločbe.

4. Prekinjeni procesni roki se od dneva nadaljevanja postopka po prekinitvi nadomestijo z novimi roki, ki začnejo teči od dneva tega nadaljevanja.

Poglavje 2

PROCESNI AKTI

Člen 72

Skupna pravila o vlaganju procesnih aktov

1. Procesni akt se v sodnem tajništvu vloži v papirnati obliki, po potrebi po posredovanju prepisa izvirnika tega akta po telefaksu v skladu s členom 73(3), ali na način, ki ga Splošno sodišče določi z odločbo v skladu s členom 74.

2. Na vsakem procesnem aktu je naveden datum. Z vidika procesnih rokov se upoštevata le dan in ura v Velikem vojvodstvu Luksemburg ob vložitvi v sodnem tajništvu.

3. K vsakemu procesnemu aktu se priložijo dokazila, na katera se procesni akt sklicuje, in seznam, na katerem so ta dokazila našteta.

4. Kadar so zaradi obsega dokazila procesnemu aktu priloženi samo izvlečki, se v sodnem tajništvu vloži celotno dokazilo ali njegov celoten prepis.

5. Institucije v rokih, ki jih določi predsednik, predložijo prevode vseh svojih procesnih aktov v druge jezike iz člena 1 Uredbe Sveta št. 1.

Člen 73

Vlaganje procesnih aktov v papirnati obliki v sodnem tajništvu

1. Izvirnik procesnega akta v papirnati obliki vsebuje lastnoročni podpis agenta ali odvetnika stranke.

2. Izvirnik, ki so mu priložene vse v njem navedene priloge, se vloži skupaj s tremi prepisi za Splošno sodišče in s prepisi za preostale stranke v postopku. Prepise overi stranka, ki jih vloži.

3. Brez poseganja v drugo poved člena 72(2) se z vidika spoštovanja procesnih rokov upoštevata dan in ura, ko sodno tajništvo po telefaksu prejme celoten prepis podpisanega izvirnika procesnega akta, vključno s seznamom dokazil iz člena 72(3), če je podpisani izvirnik akta, ki so mu priloženi priloge in prepisi iz odstavka 2, v sodnem tajništvu vložen največ deset dni pozneje. Člen 60 se za ta desetdnevni rok ne uporablja.

Člen 74

Vlaganje po elektronski poti

Splošno sodišče lahko z odločbo določi pogoje, pod katerimi se procesni akt, posredovan sodnemu tajništvu po elektronski poti, šteje za izvirnik tega akta. Ta odločba se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 75

Dolžina vlog

1. Splošno sodišče v skladu s členom 224 določi dopustno dolžino vlog, ki se predložijo v okviru tega naslova.

2. Predsednik lahko le v posebno pravno ali dejansko zapletenih primerih dovoli, da se preseže dopustna dolžina vlog.

Poglavje 3

PISNI DEL POSTOPKA

Člen 76

Vsebina tožbe

Tožba iz člena 21 Statuta vsebuje:

(a) ime in naslov tožeče stranke;

(b) navedbo statusa in naslova zastopnika tožeče stranke;

(c) navedbo glavne stranke, proti kateri je tožba vložena;

(d) predmet spora, navajane razloge in trditve ter povzetek navedenih razlogov;

(e) predloge tožeče stranke;

(f) po potrebi dokaze in dokazne predloge.

Člen 77

Podatki za vročanje

1. Za namene postopka se v tožbi navede, ali je način vročanja, s katerim zastopnik tožeče stranke soglaša, način iz člena 57(4) ali po telefaksu.

2. Če tožba ni v skladu z zahtevami iz odstavka 1, se do odprave pomanjkljivosti vse vročitve za namene postopka zadevni stranki opravijo s priporočeno pošiljko, naslovljeno na zastopnika te stranke. Šteje se, da je vročitev opravljena z oddajo priporočene pošiljke na poštnem uradu v kraju sedeža Splošnega sodišča.

Člen 78

Priloge k tožbi

1. Po potrebi se tožbi priložijo dokazila iz člena 21, drugi odstavek, Statuta.

2. Tožbi, vloženi na podlagi arbitražne klavzule iz pogodbe javnega ali zasebnega prava, ki jo je sklenila Unija ali je bila sklenjena za njen račun v skladu s členom 272 PDEU, se priloži izvod pogodbe, ki vsebuje to klavzulo.

3. Če je tožeča stranka pravna oseba zasebnega prava, mora tožbi priložiti novejši dokaz o svojem pravnem obstoju (izpisek iz sodnega registra, izpisek iz registra združenj ali kak drug uradni dokument).

4. Tožbi se priložijo dokumenti iz člena 51(2) in (3).

5. Če tožba ni v skladu z zahtevami iz odstavkov od 1 do 4, sodni tajnik tožeči stranki določi razumen rok za predložitev zgoraj navedenih dokazil. Če tožeča stranka tega v tako določenem roku ne stori, Splošno sodišče odloči, ali je zaradi nespoštovanja teh zahtev tožba nedopustna iz formalnih razlogov.

Člen 79

Objava v Uradnem listu Evropske unije

V Uradnem listu Evropske unije se objavi obvestilo, v katerem se navedejo dan vložitve začetne vloge, imena glavnih strank, predlogi iz vloge ter navajani razlogi in bistvene trditve.

Člen 80

Vročitev tožbe

1. Toženi stranki se tožba vroči, bodisi tako, da se ji overjen prepis tožbe pošlje s priporočeno pošiljko s povratnico, bodisi z izročitvijo tega prepisa proti potrdilu o prejemu. Če je tožena stranka predhodno soglašala, da se ji tožbe vročajo na način iz člena 57(4) ali po telefaksu, se tožba lahko vroči tako.

2. V primerih iz člena 78(5) se vročitev opravi, takoj ko je tožba dopolnjena ali takoj ko Splošno sodišče odloči, da je tožba kljub nespoštovanju zahtev iz tega člena dopustna.

Člen 81

Odgovor na tožbo

1. V dveh mesecih od vročitve tožbe toženi stranki ta vloži odgovor na tožbo, ki vsebuje:

(a) ime in naslov tožene stranke;

(b) navedbo statusa in naslova zastopnika tožene stranke;

(c) navajane razloge in trditve;

(d) predloge tožene stranke;

(e) po potrebi dokaze in dokazne predloge.

2. Za odgovor na tožbo se uporabljata člena 77 in 78, od (3) do (5).

3. Predsednik lahko v izrednih okoliščinah rok iz odstavka 1 na ustrezno obrazložen predlog tožene stranke podaljša.

Člen 82

Posredovanje dokumentov

Kadar Evropski parlament, Svet in Evropska komisija niso stranka v postopku, jim Splošno sodišče pošlje prepis tožbe in odgovora na tožbo brez prilog, zato da lahko ugotovijo, ali se na podlagi člena 277 PDEU uveljavlja neuporaba enega od njihovih aktov.

Člen 83

Replika in duplika

1. Tožba in odgovor na tožbo se lahko dopolnita z repliko tožeče stranke in dupliko tožene stranke, razen če Splošno sodišče odloči, da druga izmenjava vlog ni potrebna, ker je vsebina spisa v zadevi dovolj popolna.

2. Kadar Splošno sodišče odloči, da druga izmenjava vlog ni potrebna, lahko glavnim strankam še dovoli, da dopolnijo spis v zadevi, če tožeča stranka v ta namen v dveh tednih od vročitve te odločbe vloži obrazložen predlog.

3. Predsednik določi roke za vložitev teh procesnih aktov. Opredeli lahko vprašanja, na katera naj bi se replika in duplika nanašali.

Poglavje 4

RAZLOGI, DOKAZI IN PRILAGODITEV TOŽBE

Člen 84

Novi razlogi

1. Navajanje novih razlogov med postopkom ni dovoljeno, razen če ti izhajajo iz pravnih in dejanskih okoliščin, ki so se razkrile med postopkom.

2. Po potrebi se novi razlogi navedejo med drugo izmenjavo vlog in se kot taki opredelijo. Če se za pravne in dejanske okoliščine, ki upravičujejo navajanje novih razlogov, izve po drugi izmenjavi vlog ali po odločitvi, da se ta izmenjava vlog ne dovoli, zadevna glavna stranka navede nove razloge, takoj ko za te okoliščine izve.

3. Brez poseganja v poznejšo odločbo Splošnega sodišča glede dopustnosti novih razlogov predsednik drugim strankam omogoči odgovor na te razloge.

Člen 85

Dokazi in dokazni predlogi

1. Dokazi se predložijo in dokazni predlogi podajo v okviru prve izmenjave vlog.

2. Glavne stranke lahko v utemeljitev svojih trditev dokaze predložijo ali dokazne predloge podajo še v repliki in dupliki, če upravičijo zamudo pri njihovi predložitvi oziroma podaji.

3. Izjemoma lahko glavne stranke predložijo dokaze ali podajo dokazne predloge še pred koncem ustnega dela postopka ali pred odločitvijo Splošnega sodišča, da bo odločilo brez ustnega dela postopka, če upravičijo zamudo pri njihovi predložitvi oziroma podaji.

4. Brez poseganja v poznejšo odločbo Splošnega sodišča glede dopustnosti predloženih dokazov ali podanih dokaznih predlogov na podlagi odstavkov 2 in 3 predsednik drugim strankam omogoči, da glede njih predstavijo stališče.

Člen 86

Prilagoditev tožbe

1. Kadar se akt, katerega razglasitev ničnosti se predlaga, nadomesti ali spremeni z drugim aktom, ki ima enak predmet, lahko tožeča stranka pred koncem ustnega dela postopka ali pred odločitvijo Splošnega sodišča, da bo odločilo brez ustnega dela postopka, tožbo prilagodi, da bi upoštevala ta novi dejavnik.

2. Prilagoditev tožbe se izvede z ločenim aktom ter v roku, ki je določen v členu 263, šesti odstavek, PDEU in v katerem se lahko predlaga razglasitev ničnosti akta, ki utemeljuje prilagoditev tožbe.

3. Prilagoditvena vloga vsebuje:

(a) prilagojene predloge;

(b) po potrebi prilagojene razloge in trditve;

(c) po potrebi dokaze in dokazne predloge, povezane s prilagoditvijo predlogov.

4. Prilagoditveni vlogi se priloži akt, ki utemeljuje prilagoditev tožbe. Če tožeča stranka tega akta ne predloži, ji sodni tajnik določi razumen rok za njegovo predložitev. Če tožeča stranka v tako določenem roku tega akta ne predloži, Splošno sodišče odloči, ali je zaradi nespoštovanja te zahteve vloga o prilagoditvi tožbe nedopustna.

5. Brez poseganja v poznejšo odločbo Splošnega sodišča glede dopustnosti vloge o prilagoditvi tožbe predsednik toženi stranki določi rok, v katerem lahko na to vlogo odgovori.

6. Predsednik po potrebi intervenientom določi rok, da dopolnijo intervencijske vloge glede na vlogo o prilagoditvi tožbe in odgovor nanjo. Ti vlogi se sočasno vročita intervenientom.

Poglavje 5

PREDHODNO POROČILO

Člen 87

Predhodno poročilo

1. Ko se pisni del postopka konča, določi predsednik dan, ko sodnik poročevalec Splošnemu sodišču predstavi predhodno poročilo.

2. Predhodno poročilo vsebuje analizo upoštevnih dejanskih in pravnih vprašanj, ki se zastavljajo s tožbo, predloge o tem, ali so v postopku potrebni ukrepi procesnega vodstva ali pripravljalni ukrepi, oziroma o tem, ali naj se izvede ustni del postopka in ali je morda treba zadevo dodeliti velikemu senatu ali senatu, ki zaseda v sestavi z drugačnim številom sodnikov, ter ali je morda zadevo treba odstopiti sodniku posamezniku.

3. Splošno sodišče odloči o predlogih sodnika poročevalca in po potrebi o začetku ustnega dela postopka.

Poglavje 6

UKREPI PROCESNEGA VODSTVA IN PRIPRAVLJALNI UKREPI

Člen 88

Splošna določba

1. Ukrepi procesnega vodstva in pripravljalni ukrepi se lahko sprejmejo ali spremenijo v vseh fazah postopka, po uradni dolžnosti ali na predlog glavne stranke.

2. V predlogu iz odstavka 1 je treba natančno navesti vsebino predlaganih ukrepov in razloge, ki jih utemeljujejo. Če je ta predlog predložen po prvi izmenjavi vlog, mora stranka, ki poda predlog, navesti, zakaj ga ni mogla predložiti prej.

3. Če se predlagajo ukrepi procesnega vodstva ali pripravljalni ukrepi, predsednik drugim strankam omogoči, da glede njih predložijo stališča.

Oddelek 1

Ukrepi procesnega vodstva

Člen 89

Vsebina

1. Namen ukrepov procesnega vodstva je zagotoviti, da se zadeve pripravijo za obravnavanje ter postopki potekajo in se spori rešujejo v najboljših mogočih razmerah.

2. Namen ukrepov procesnega vodstva je predvsem:

(a) zagotoviti učinkovit potek pisnega ali ustnega dela postopka in olajšati izvajanje dokazov;

(b) določiti vprašanja, glede katerih morajo stranke dopolniti svoje trditve oziroma glede katerih so potrebni pripravljalni ukrepi;

(c) natančno opredeliti obseg predlogov, razlogov in trditev strank ter pojasniti točke, ki so med njimi sporne;

(d) olajšati mirno reševanje sporov.

3. Ukrepi procesnega vodstva so med drugim:

(a) postavljanje vprašanj strankam;

(b) poziv strankam, naj predložijo pisna ali ustna stališča glede nekaterih vidikov spora;

(c) poziv strankam ali tretjim iz člena 24, drugi odstavek, Statuta, naj predložijo pojasnila;

(d) poziv strankam, naj predložijo vsa dokazila v zvezi z zadevo;

(e) vabljenje strank na sestanke.

4. Kadar se opravi glavna obravnava, Splošno sodišče, kolikor je to mogoče, stranke pozove, naj svoje navedbe osredotočijo na eno ali več določenih vprašanj.

Člen 90

Postopek

1. O ukrepih procesnega vodstva odloči Splošno sodišče.

2. Če Splošno sodišče odredi ukrepe procesnega vodstva in jih ne izvede samo, naloži njihovo izvedbo sodniku poročevalcu.

Oddelek 2

Pripravljalni ukrepi

Člen 91

Vsebina

Brez poseganja v člena 24 in 25 Statuta so pripravljalni ukrepi:

(a) osebna navzočnost strank;

(b) zahteva stranki, naj predloži pojasnila ali vsa dokazila v zvezi z zadevo;

(c) zahteva za predložitev dokumentov, do katerih je institucija zavrnila dostop, v okviru tožbe o zakonitosti te zavrnitve;

(d) dokazovanje z zaslišanjem prič;

(e) dokazovanje z izvedenci;

(f) ogled.

Člen 92

Postopek

1. Splošno sodišče s sklepom, s katerim se opredelijo dejstva, ki jih je treba dokazati, določi potrebne ukrepe.

2. Preden Splošno sodišče odredi pripravljalne ukrepe iz člena 91, od (d) do (f), se o njih opredelijo stranke.

3. Pripravljalni ukrep iz člena 91(b) se lahko odredi le, če stranka, ki jo ta ukrep zadeva, ni izpolnila v ta namen predhodno sprejetega ukrepa procesnega vodstva ali če to izrecno zahteva stranka, ki jo zadeva ukrep in ki utemelji nujnost takega ukrepa v obliki sklepa o pripravljalnem ukrepu. V sklepu o pripravljalnem ukrepu se lahko določi, da lahko zastopniki strank v podatke in dokazila, ki jih je Splošno sodišče pridobilo na podlagi tega sklepa, vpogledajo le v sodnem tajništvu, ni pa mogoče izdajati njihovih prepisov.

4. Če Splošno sodišče odredi pripravljalne ukrepe in jih ne izvede samo, naloži njihovo izvedbo sodniku poročevalcu.

5. Generalni pravobranilec sodeluje pri izvedbi pripravljalnih ukrepov.

6. Stranke so lahko navzoče pri izvedbi pripravljalnih ukrepov.

7. Predlagajo se lahko nasprotni dokazi, dokazni predlogi pa se lahko dopolnijo.

Člen 93

Vabljenje prič

1. Priče, katerih zaslišanje je ocenjeno za potrebno, se vabijo s sklepom iz člena 92(1), ki vsebuje:

(a) imena, status in naslov prič;

(b) datum in kraj zaslišanja;

(c) navedbo dejstev, ki jih je treba ugotoviti, in prič, ki jih je treba zaslišati glede vsakega od teh dejstev.

2. Priče vabi Splošno sodišče, po potrebi po položitvi zneska iz člena 100(1).

Člen 94

Zaslišanje prič

1. Po ugotovitvi istovetnosti priče jo predsednik opozori, da bo morala resničnost svojih izjav potrditi na način, ki je določen v odstavku 5 in členu 97.

2. Priča izpove Splošnemu sodišču ob navzočnosti strank. Predsednik lahko na predlog strank ali po uradni dolžnosti priči po izpovedbi postavlja vprašanja.

3. Preostali sodniki in generalni pravobranilec imajo enako možnost.

4. Zastopniki strank lahko pod nadzorom predsednika priči postavljajo vprašanja.

5. Ob upoštevanju člena 97 priča po izpovedbi priseže:

„Prisegam, da sem govoril(-a) resnico, vso resnico in nič drugega kot resnico.“

6. Splošno sodišče lahko po opredelitvi glavnih strank pričo odveže dolžnosti prisege.

Člen 95

Obveznosti prič

1. Priče, ki so bile pravilno povabljene, se morajo na vabilo odzvati in se udeležiti zaslišanja.

2. Če priča, ki je bila pravilno povabljena, brez utemeljenega razloga ne pride na Splošno sodišče, ji lahko Splošno sodišče naloži plačilo denarne kazni največ 5 000 EUR in odredi ponovno vabljenje na njene stroške.

3. Enaka denarna kazen se lahko naloži priči, ki brez utemeljenega razloga odkloni pričanje ali noče priseči.

Člen 96

Dokazovanje z izvedenci

1. V sklepu o imenovanju izvedenca se opredeli njegova naloga in določi rok, v katerem mora predložiti poročilo.

2. Potem ko izvedenec predloži poročilo in se to vroči strankam, lahko Splošno sodišče odredi njegovo zaslišanje in nanj povabi stranke. Predsednik lahko na predlog stranke ali po uradni dolžnosti izvedencu postavlja vprašanja.

3. Preostali sodniki in generalni pravobranilec imajo enako možnost.

4. Zastopniki strank lahko pod nadzorom predsednika izvedencu postavljajo vprašanja.

5. Ob upoštevanju člena 97 izvedenec po predložitvi poročila priseže:

„Prisegam, da sem vestno in nepristransko opravil(-a) svojo nalogo.“

6. Splošno sodišče lahko po opredelitvi glavnih strank izvedenca odveže dolžnosti prisege.

Člen 97

Prisega prič in izvedencev

1. Predsednik osebam, ki morajo pred Splošnim sodiščem priseči kot priče ali izvedenci, odredi, naj govorijo resnico ter svojo nalogo opravijo vestno in nepristransko, ter jih opozori še na kazenskopravne posledice, ki jih njihova nacionalna zakonodaja določa za kršitev te obveznosti.

2. Priče oziroma izvedenci podajo prisego iz člena 94(5) oziroma 96(5) ali v obliki, ki jo določa njihova nacionalna zakonodaja.

Člen 98

Kršitev prisege prič in izvedencev

1. Splošno sodišče lahko odloči, da pristojnemu organu, navedenemu v Dodatku k Poslovniku Sodišča, v državi članici, katere organi so pristojni za kazenski pregon, ovadi vsako krivo pričanje ali krivo izjavo izvedenca, storjeno pod prisego pred Splošnim sodiščem.

2. Odločbo Splošnega sodišča posreduje sodni tajnik. V njej so navedena dejstva in okoliščine, na katerih temelji ovadba.

Člen 99

Ugovarjanje izvedbi dokaza z neko pričo ali izvedencem

1. Če stranka izvedbi dokaza z neko pričo ali izvedencem ugovarja zaradi nesposobnosti ali nevrednosti te osebe ali iz kakšnega drugega razloga ali če priča ali izvedenec odkloni izpovedbo ali prisego, odloči o tem Splošno sodišče.

2. Izvedbi dokaza z neko pričo ali izvedencem se ugovarja v dveh tednih od vročitve sklepa, s katerim je bila priča povabljena ali izvedenec določen; v ugovoru se navedejo razlogi za nasprotovanje in dokazni predlogi.

Člen 100

Stroški prič in izvedencev

1. Kadar Splošno sodišče odredi zaslišanje prič ali izvedbo dokaza z izvedenci, lahko od glavnih strank ali ene od njih zahteva, naj položi znesek za kritje stroškov prič ali izvedencev.

2. Priče in izvedenci so upravičeni do povračila potnih stroškov in dnevnic. Blagajna Splošnega sodišča jim lahko za te stroške izplača predujem.

3. Priče so upravičene do nadomestila za izgubljeni zaslužek, izvedenci pa do nagrade za svoje delo. Blagajna Splošnega sodišča jim te zneske izplača po tem, ko opravijo svojo dolžnost ali nalogo.

Člen 101

Zaprosilo za pravno pomoč

1. Splošno sodišče lahko na predlog glavnih strank ali po uradni dolžnosti zaprosi za pravno pomoč pri zaslišanju prič ali izvedencev.

2. Zaprosilo za pravno pomoč se izda v obliki sklepa. V njem je treba navesti ime, status in naslov priče ali izvedenca, dejstva, o katerih je treba pričo ali izvedenca zaslišati, stranke, njihove zastopnike in naslove ter povzetek predmeta spora.

3. Sodni tajnik posreduje sklep pristojnemu organu, navedenemu v Dodatku k Poslovniku Sodišča, v državi članici, na ozemlju katere je treba opraviti zaslišanje prič ali izvedencev. Po potrebi se sklepu priloži prevod v uradni jezik ali uradne jezike države članice, na katero je naslovljen.

4. Organ, določen na podlagi odstavka 3, posreduje sklep sodišču, ki je pristojno na podlagi notranjega prava.

5. Pristojno sodišče izvrši zaprosilo za pravno pomoč v skladu z določbami notranjega prava. Po izvršitvi pristojno sodišče organu, določenemu na podlagi odstavka 3, posreduje sklep, ki vsebuje zaprosilo za pravno pomoč, listine v zvezi z opravljeno pravno pomočjo in stroškovnik. Te dokumente je treba posredovati sodnemu tajniku.

6. Sodni tajnik zagotovi prevod listin v jezik postopka.

7. Splošno sodišče nosi stroške zaprosila za pravno pomoč, s pridržkom, da jih glede na okoliščine primera naloži v plačilo glavnim strankam.

Člen 102

Zapisnik o naroku za izvedbo pripravljalnega ukrepa

1. Sodni tajnik sestavi zapisnik o vsakem naroku za izvedbo pripravljalnega ukrepa. Zapisnik podpišeta predsednik in sodni tajnik. Zapisnik je javna listina.

2. V primeru naroka za zaslišanje prič ali izvedencev zapisnik podpišeta predsednik ali sodnik poročevalec, ki je zadolžen za vodenje zaslišanja, ter sodni tajnik. Preden je zapisnik tako podpisan, mora imeti priča ali izvedenec možnost pregledati vsebino zapisnika in ga podpisati.

3. Zapisnik se vroči strankam.

Oddelek 3

Obravnavanje zaupnih podatkov, dokazil in dokumentov, predloženih v okviru pripravljalnih ukrepov

Člen 103

Obravnavanje zaupnih podatkov in dokazil

1. Če mora Splošno sodišče na podlagi pravnih in dejanskih okoliščin, ki jih navaja glavna stranka, preučiti, ali so nekateri podatki ali dokazila, ki so mu predložena na podlagi pripravljalnega ukrepa iz člena 91(b), v razmerju do nasprotne glavne stranke zaupne narave in bi lahko bili pomembni za odločitev o sporu, se ti podatki ali dokazila v fazi tega preizkusa tej drugi stranki ne posredujejo.

2. Če Splošno sodišče pri preizkusu iz odstavka 1 ugotovi, da so nekateri podatki ali dokazila, ki so mu predloženi, pomembni za odločitev o sporu in so v razmerju do nasprotne glavne stranke zaupne narave, to zaupno naravo pretehta z zahtevami, povezanimi s pravico do učinkovitega sodnega varstva, zlasti s spoštovanjem načela kontradiktornosti.

3. Po presoji iz odstavka 2 lahko Splošno sodišče odloči, da nasprotno glavno stranko seznani z zaupnimi podatki ali dokazili, pri čemer po potrebi njihovo razkritje veže na sprejetje posebnih zavez, ali da jih ne posreduje, pri tem pa z obrazloženim sklepom določi načine, kako lahko nasprotna glavna stranka kar najbolje uveljavlja svoja stališča, predvsem tako, da odredi predložitev nezaupne različice ali nezaupnega povzetka podatkov ali dokazil, ki vsebujejo njihovo bistveno vsebino.

4. Postopkovna ureditev iz tega člena se ne uporablja za primere iz člena 105.

Člen 104

Dokumenti, do katerih je institucija zavrnila dostop

Če je v okviru tožbe, s katero se izpodbija zakonitost zavrnitve dostopa do dokumenta s strani institucije, na podlagi pripravljalnega ukrepa iz člena 91(c) Splošnemu sodišču predložen dokument, do katerega je bil dostop zavrnjen, se ta dokument ne posreduje drugim strankam.

Poglavje 7

PODATKI ALI DOKAZILA, KI SE NANAŠAJO NA VARNOST UNIJE ALI VARNOST ENE ALI VEČ NJENIH DRžAV ČLANIC ALI NA VODENJE NJIHOVIH MEDNARODNIH ODNOSOV

Člen 105

Obravnavanje podatkov ali dokazil, ki se nanašajo na varnost Unije ali varnost ene ali več njenih držav članic ali na vodenje njihovih mednarodnih odnosov

1. Če glavna stranka v nasprotju z načelom kontradiktornosti iz člena 64, v skladu s katerim se vsi podatki in dokazila v celoti posredujejo strankam, želi svoje zahtevke opreti na nekatere podatke ali dokazila, za katera navaja, da bi njihovo posredovanje škodilo varnosti Unije ali varnosti ene ali več njenih držav članic ali vodenju njihovih mednarodnih odnosov, te podatke ali dokazila predloži z ločenim aktom. Ob predložitvi teh podatkov ali dokazil se vloži predlog za njihovo zaupno obravnavo, v katerem se navedejo nujni razlogi, ki le v obsegu, kot ga terja položaj, upravičujejo ohranitev njihove zaupne narave in ki nasprotujejo, da bi se posredovali nasprotni glavni stranki. Predlog za zaupno obravnavo se prav tako vloži z ločenim aktom in ne vsebuje nobene zaupne vsebine. Če je podatke ali dokazila, glede katerih se predlaga zaupna obravnava, glavni stranki posredovala ena država članica ali več držav članic, lahko nujni razlogi, ki jih glavna stranka navede v utemeljitev njihovega zaupnega obravnavanja, vključujejo tiste, ki jih je posredovala zadevna država članica oziroma zadevne države članice.

2. Splošno sodišče lahko s pripravljalnim ukrepom pozove k predložitvi podatkov ali dokazil, katerih zaupna narava temelji na preudarkih iz odstavka 1. V primeru zavrnitve Splošno sodišče o tem napravi uradni zaznamek. Z odstopanjem od člena 103 se za te podatke ali dokazila, predložene na podlagi pripravljalnega ukrepa, uporablja postopkovna ureditev iz tega člena.

3. V fazi preizkusa, ali so podatki ali dokazila, ki jih v skladu z odstavkom 1 oziroma 2 predloži glavna stranka, za odločitev o sporu pomembni in ali so v razmerju do nasprotne glavne stranke zaupne narave, se ti podatki ali dokazila nasprotni glavni stranki ne posredujejo.

4. Če Splošno sodišče po preizkusu iz odstavka 3 odloči, da so podatki ali dokazila, ki so mu predložena, za odločitev o sporu pomembni in da za postopek pred Splošnim sodiščem niso zaupne narave, zadevno stranko pozove, naj dovoli, da se ti podatki ali dokazila posredujejo nasprotni glavni stranki. Če stranka v roku, ki ga določi predsednik, temu posredovanju nasprotuje ali če v tem roku ne odgovori, se pri odločitvi o zadevi ti podatki ali dokazila ne upoštevajo in se ji vrnejo.

5. Če Splošno sodišče po preizkusu iz odstavka 3 odloči, da so nekateri podatki ali dokazila, ki so mu predloženi, za odločitev o sporu pomembni in so v razmerju do nasprotne glavne stranke zaupne narave, jih tej glavni stranki ne posreduje. Zahteve, povezane s pravico do učinkovitega sodnega varstva, predvsem s spoštovanjem načela kontradiktornosti, nato tehta z zahtevami v zvezi z varnostjo Unije ali ene ali več njenih držav članic ali vodenjem njihovih mednarodnih odnosov.

6. Splošno sodišče po presoji iz odstavka 5 sprejme obrazložen sklep, s katerim določi načine, kako je mogoče uskladiti zahteve iz istega odstavka, kot je to, da zadevna stranka za namene poznejšega posredovanja nasprotni glavni stranki predloži nezaupno različico ali nezaupni povzetek podatkov ali dokazil, v katerih bo zajeta njihova bistvena vsebina in na podlagi katerih bo lahko nasprotna glavna stranka kar najbolje uveljavljala svoja stališča.

7. Podatke ali dokazila, ki so v razmerju do nasprotne glavne stranke zaupne narave, lahko glavna stranka, ki jih je predložila v skladu z odstavkoma 1 oziroma 2, v celoti ali delno umakne v dveh tednih od vročitve odločbe, sprejete na podlagi odstavka 5. Podatki ali dokazila, ki so bili umaknjeni, se pri odločanju v zadevi ne upoštevajo in se vrnejo zadevni glavni stranki.

8. Če Splošno sodišče meni, da so podatki ali dokazila, ki zaradi zaupne narave niso bili posredovani nasprotni glavni stranki na načine iz odstavka 6, nujni za odločitev o sporu, lahko sodbo z odstopanjem od člena 64 in z omejitvijo na tisto, kar je strogo nujno, opre na take podatke ali dokazila. Splošno sodišče pri presojanju teh podatkov ali dokazil upošteva, da glavna stranka glede njih ni mogla uveljavljati svojih stališč.

9. Splošno sodišče zagotovi, da se zaupne informacije, ki so vsebovane v podatkih ali dokazilih, ki jih je glavna stranka predložila v skladu z odstavkoma 1 oziroma 2 in ki niso bili posredovani nasprotni glavni stranki, ne razkrijejo niti v sklepu, izdanem na podlagi odstavka 6, niti v končni odločbi.

10. Podatki ali dokazila iz odstavka 5 se vrnejo zadevni stranki takoj po sprejetju odločbe, s katero se konča postopek pred Splošnim sodiščem.

11. Splošno sodišče z odločbo določi pravila o varnosti za zaščito podatkov ali dokazil, ki se, odvisno od primera, predložijo v skladu z odstavkom 1 oziroma odstavkom 2. Ta odločba se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Poglavje 8

USTNI DEL POSTOPKA

Člen 106

Ustni del postopka

1. Ustni del postopka pred Splošnim sodiščem obsega obravnavo, ki se opravi po uradni dolžnosti ali na predlog glavne stranke.

2. Glavna stranka mora v predlogu, naj se opravi obravnava, navesti razloge, zakaj želi ustno podati navedbe. Predlog mora predložiti v treh tednih od vročitve obvestila o koncu pisnega dela postopka strankam. Predsednik lahko ta rok podaljša.

3. Če predlog iz odstavka 2 ni podan, lahko Splošno sodišče, če meni, da je na podlagi listin iz spisa v zadevi dejansko stanje dovolj razjasnjeno, odloči, da bo o tožbi odločilo brez ustnega dela postopka. V tem primeru lahko pozneje vseeno odloči, da začne ustni del postopka.

Člen 107

Datum obravnave

1. Če Splošno sodišče odloči, da začne ustni del postopka, predsednik določi datum obravnave.

2. Predsednik lahko v izrednih okoliščinah po uradni dolžnosti ali na obrazložen predlog glavne stranke datum obravnave preloži.

Člen 108

Nenavzočnost strank na obravnavi

1. Če stranka Splošno sodišče obvesti, da se obravnave ne bo udeležila, ali če Splošno sodišče na obravnavi ugotovi, da je stranka, ki je bila pravilno vabljena, neupravičeno odsotna, se obravnava izvede brez njene navzočnosti.

2. Če glavne stranke Splošno sodišče obvestijo, da se obravnave ne bodo udeležile, predsednik odloči, ali lahko konča ustni del postopka.

Člen 109

Izključitev javnosti

1. Splošno sodišče lahko po opredelitvi strank v skladu s členom 31 Statuta izključi javnost.

2. Stranka mora predlog za izključitev javnosti obrazložiti in v njem navesti, ali se nanaša na celotno obravnavo ali le na njen del.

3. Ob izključitvi javnosti se vsebina obravnave ne sme objaviti.

Člen 110

Potek obravnave

1. Predsednik začne in vodi obravnavo ter skrbi za red na njej.

2. Stranke lahko ustno podajo navedbe le po svojem zastopniku.

3. Člani sestave in generalni pravobranilec lahko med obravnavo postavljajo vprašanja zastopnikom strank.

Člen 111

Konec ustnega dela postopka

Če generalni pravobranilec v zadevi ni bil določen, predsednik na koncu obravnave razglasi konec ustnega dela postopka.

Člen 112

Predstavitev sklepnih predlogov generalnega pravobranilca

1. Če je bil v zadevi določen generalni pravobranilec in če ta pisno predstavi sklepne predloge, jih predloži v sodnem tajništvu, ki jih posreduje strankam.

2. Po predstavitvi ali predložitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca predsednik razglasi konec ustnega dela postopka.

Člen 113

Ponovno odprtje ustnega dela postopka

1. Splošno sodišče odredi ponovno odprtje ustnega dela postopka, če so izpolnjeni pogoji iz členov 23(3) ali 24(3).

2. Splošno sodišče lahko odredi ponovno odprtje ustnega dela postopka:

(a) če meni, da zadeva ni dovolj razjasnjena;

(b) če je v zadevi treba odločiti na podlagi trditve, o kateri stranke niso razpravljale;

(c) če glavna stranka to predlaga in se opira na dejstva, ki so lahko odločilna za odločitev Splošnega sodišča in ki jih ni mogla uveljavljati pred koncem ustnega dela postopka.

Člen 114

Zapisnik o obravnavi

1. Sodni tajnik sestavi zapisnik o vsaki obravnavi. Predsednik in sodni tajnik zapisnik podpišeta. Zapisnik je javna listina.

2. Zapisnik se vroči strankam.

Člen 115

Snemanje obravnave

Predsednik Splošnega sodišča lahko na ustrezno obrazložen predlog stranki, ki je sodelovala pri pisnem ali ustnem delu postopka, dovoli, da v prostorih Splošnega sodišča posluša zvočni zapis obravnave v jeziku, ki so ga na obravnavi uporabljali govorci.

Poglavje 9

SODBE IN SKLEPI

Člen 116

Dan razglasitve sodbe

Stranke so obveščene o dnevu razglasitve sodbe.

Člen 117

Vsebina sodbe

Sodba vsebuje:

(a) navedbo, da jo izreka Splošno sodišče;

(b) navedbo sestave;

(c) dan razglasitve;

(d) imena predsednika in sodnikov, ki so sodelovali pri posvetovanju v zadevi, z navedbo sodnika poročevalca;

(e) ime generalnega pravobranilca, če je bil določen;

(f) ime sodnega tajnika;

(g) navedbo strank;

(h) imena njihovih zastopnikov;

(i) predloge strank:

(j) po potrebi dan obravnave;

(k) po potrebi navedbo, da se je generalni pravobranilec opredelil, in dan, ko so bili predstavljeni oziroma predloženi njegovi sklepni predlogi;

(l) povzetek dejanskega stanja;

(m) obrazložitev;

(n) izrek, skupaj z odločbo o stroških.

Člen 118

Razglasitev in vročitev sodbe

1. Razglasitev sodbe je javna.

2. Izvirnik sodbe, ki ga podpišejo predsednik in sodniki, ki so sodelovali pri posvetovanju v zadevi, ter sodni tajnik, se zapečati in shrani v sodnem tajništvu. Strankam se vroči njen prepis.

Člen 119

Vsebina sklepa

Vsak sklep, zoper katerega je mogoče vložiti pritožbo na podlagi členov 56 ali 57 Statuta, vsebuje:

(a) navedbo, da ga izdaja, odvisno od primera, Splošno sodišče, predsednik ali sodnik, pristojen za izdajo začasne odredbe;

(b) po potrebi navedbo sestave;

(c) dan sprejetja;

(d) navedbo pravne podlage, na kateri temelji;

(e) imena predsednika in po potrebi sodnikov, ki so sodelovali pri posvetovanju v zadevi, z navedbo sodnika poročevalca;

(f) ime generalnega pravobranilca, če je bil določen;

(g) ime sodnega tajnika;

(h) navedbo strank;

(i) imena njihovih zastopnikov;

(j) predloge strank;

(k) po potrebi navedbo, da se je opredelil generalni pravobranilec;

(l) povzetek dejanskega stanja;

(m) obrazložitev;

(n) izrek, po potrebi skupaj z odločbo o stroških.

Člen 120

Podpis in vročitev sklepa

Izvirnik vsakega sklepa, ki ga podpišeta predsednik in sodni tajnik, se zapečati in shrani v sodnem tajništvu. Strankam ter po potrebi Sodišču ali Sodišču za uslužbence se vroči njegov prepis.

Člen 121

Pravnomočnost sodb in sklepov

1. Ob upoštevanju člena 60 Statuta sodba postane pravnomočna z dnem razglasitve.

2. Ob upoštevanju člena 60 Statuta sklep postane pravnomočen z dnem vročitve.

Člen 122

Objava v Uradnem listu Evropske unije

Obvestilo o datumu in izreku končne sodbe ali sklepa Splošnega sodišča se objavi v Uradnem listu Evropske unije, razen v primeru odločb, sprejetih pred vročitvijo tožbe toženi stranki.

Poglavje 10

ZAMUDNA SODBA

Člen 123

Zamudna sodba

1. Če Splošno sodišče ugotovi, da tožena stranka, ki ji je bila tožba pravilno vročena v odgovor, ni odgovorila v obliki ali roku, kot ju določa člen 81, brez poseganja v uporabo člena 45, drugi odstavek, Statuta, lahko tožeča stranka v roku, ki ga določi predsednik, Splošnemu sodišču predlaga, naj njenim predlogom ugodi.

2. Tožena stranka, ki se ni spustila v postopek, ne sodeluje v postopku z zamudno sodbo in se ji ne vroči noben procesni akt razen končne odločbe.

3. Splošno sodišče v zamudni sodbi ugodi predlogom tožeče stranke, razen če je očitno nepristojno za odločanje o tožbi ali če je ta tožba očitno nedopustna ali očitno brez pravne podlage.

4. Zamudna sodba je izvršljiva. Vendar lahko Splošno sodišče dovoli odlog izvršitve, dokler ne odloči o ugovoru, vloženem v skladu s členom 166, oziroma lahko izvršitev pogojuje s položitvijo varščine, katere znesek in vrsta se določita glede na okoliščine. Ta varščina se vrne, če ugovor ni vložen ali če je zavrnjen.

Poglavje 11

SPORAZUMNA REŠITEV SPORA IN UMIK TOŽBE

Člen 124

Sporazumna rešitev spora

1. Če se glavne stranke pred odločitvijo Splošnega sodišča sporazumejo o rešitvi spora in Splošno sodišče obvestijo, da se odpovedujejo vsem svojim zahtevkom, predsednik odredi izbris zadeve iz vpisnika in odloči o stroških v skladu s členoma 136 in 138, po potrebi ob upoštevanju predlogov strank v zvezi s stroški.

2. Ta določba se ne uporablja za tožbe na podlagi členov 263 PDEU in 265 PDEU.

Člen 125

Umik tožbe

Če tožeča stranka pisno ali na obravnavi obvesti Splošno sodišče, da umika tožbo, predsednik odredi izbris zadeve iz vpisnika in odloči o stroških v skladu s členoma 136 in 138.

Poglavje 12

TOŽBE IN PROCESNA VPRAŠANJA, O KATERIH SE ODLOČI S SKLEPOM

Člen 126

Tožba, ki jo je očitno treba zavreči ali zavrniti

Če Splošno sodišče očitno ni pristojno za odločanje o tožbi ali če je tožba očitno nedopustna ali očitno brez pravne podlage, lahko Splošno sodišče na predlog sodnika poročevalca kadar koli odloči z obrazloženim sklepom, ne da bi nadaljevalo postopek.

Člen 127

Odstop zadeve Sodišču ali Sodišču za uslužbence zaradi nepristojnosti

Odločitve o odstopu zaradi nepristojnosti iz člena 54, drugi odstavek, Statuta in člena 8(2) Priloge I k Statutu Splošno sodišče sprejme na predlog sodnika poročevalca z obrazloženim sklepom.

Člen 128

Odstop

Odločitve o odstopu iz člena 54, tretji odstavek, Statuta Splošno sodišče sprejme na predlog sodnika poročevalca z obrazloženim sklepom.

Člen 129

Absolutne procesne predpostavke

Splošno sodišče lahko po uradni dolžnosti na predlog sodnika poročevalca in po opredelitvi glavnih strank kadar koli z obrazloženim sklepom odloči, ali morda niso izpolnjene absolutne procesne predpostavke.

Člen 130

Ugovori in procesna vprašanja

1. Če tožena stranka predlaga, naj Splošno sodišče odloči o nedopustnosti ali nepristojnosti, ne da bi odločalo o zadevi po vsebini, vloži predlog z ločeno vlogo v roku iz člena 81.

2. Če stranka predlaga, naj Splošno sodišče ugotovi, da je tožba postala brezpredmetna in je treba postopek ustaviti, ali naj odloči o drugem procesnem vprašanju, vloži predlog z ločeno vlogo.

3. Predlogi iz odstavkov 1 in 2 vsebujejo razloge in trditve, na katerih temeljijo, predloge in v prilogi vsa dokazila, na katera se stranka sklicuje.

4. Takoj po vložitvi predloga iz odstavka 1 predsednik določi rok, v katerem lahko tožeča stranka pisno predstavi svoje razloge in predloge.

5. Takoj po vložitvi predloga iz odstavka 2 predsednik določi rok, v katerem lahko druge stranke pisno predstavijo svoja stališča glede tega predloga.

6. Splošno sodišče lahko začne ustni del postopka v zvezi s predlogi iz odstavkov 1 in 2. Člen 106 se ne uporablja.

7. Splošno sodišče čim prej odloči o predlogu ali pa, če to upravičujejo posebne okoliščine, odločanje o predlogu pridrži za končno odločbo. Zadevo odstopi Sodišču ali Sodišču za uslužbence, če spada v njuno pristojnost.

8. Če Splošno sodišče predlog zavrne ali odločanje o njem pridrži za končno odločbo, predsednik določi nove roke za nadaljevanje postopka.

Člen 131

Ustavitev postopka po uradni dolžnosti

1. Če Splošno sodišče ugotovi, da je tožba postala brezpredmetna in da je treba postopek ustaviti, lahko kadar koli po uradni dolžnosti na predlog sodnika poročevalca in po opredelitvi strank odloči z obrazloženim sklepom.

2. Če se tožeča stranka na pozive Splošnega sodišča ne odziva več, lahko to na predlog sodnika poročevalca in po opredelitvi strank po uradni dolžnosti z obrazloženim sklepom ugotovi, da je treba postopek ustaviti.

Člen 132

Očitno utemeljena tožba

Če je Sodišče ali Splošno sodišče že odločalo o enem ali več pravnih vprašanjih, ki so enaka tem, ki se zastavljajo s tožbenimi razlogi, in če Splošno sodišče meni, da je dejansko stanje ugotovljeno, lahko po koncu pisnega dela postopka in na predlog sodnika poročevalca ter po opredelitvi strank z obrazloženim sklepom, v katerem je navedena upoštevna sodna praksa, tožbo razglasi za očitno utemeljeno.

Poglavje 13

STROŠKI

Člen 133

Odločba o stroških

Končna sodba ali končni sklep vsebuje odločbo o stroških.

Člen 134

Splošna pravila o naložitvi plačila stroškov

1. Plačilo stroškov se na predlog naloži neuspeli stranki.

2. Če je neuspelih strank več, Splošno sodišče odloči o porazdelitvi stroškov.

3. Če vsaka stranka uspe samo deloma, nosi vsaka svoje stroške. Vendar lahko Splošno sodišče, če se zdi to glede na okoliščine v zadevi upravičeno, odloči, da ena stranka poleg svojih stroškov nosi tudi del stroškov druge stranke.

Člen 135

Pravičnost in stroški, povzročeni brez razloga ali iz nagajivosti

1. Splošno sodišče lahko izjemoma, če to zahteva pravičnost, odloči, da neuspela stranka poleg svojih stroškov nosi le del stroškov druge stran