ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(12)

Ozemeljska razdrobljenost hrvaške javne uprave in široka porazdelitev pristojnosti med ravnmi države negativno vplivata na učinkovitost pri zagotavljanju javnih storitev in javnofinančnih odhodkih. Številne majhne lokalne enote nimajo ustrezne finančne in upravne zmogljivosti za opravljanje decentraliziranih funkcij. Kazalniki učinkovitosti javne uprave so pod povprečjem Unije, kar ovira oblikovanje in izvajanje javnih politik ter učinkovitejšo uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Načrtovano zmanjšanje števila lokalnih podružnic osrednje uprave in racionalizacija sistema državnih agencij sta bila dodatno odložena. Pomanjkanje usklajenosti okvirov za določanje plač v javni upravi in za javne storitve ovira enako obravnavanje in vladni nadzor nad plačno maso v javnem sektorju. Načrtovana zakonodaja za njihovo uskladitev je bila dodatno odložena do sredine leta 2018. Organi so sprejeli prve ukrepe za povezovanje nekaterih funkcij med bolnišnicami, da bi izboljšali učinkovitost pri zagotavljanju storitev in dostopu do zdravstva. Vendar se zaradi neučinkovitega modela financiranja zdravstvenega sistema kopičijo dolgovi, zlasti v zvezi z bolnišnično oskrbo.
(11)

Ciper sprejema ukrepe za okrepitev pravosodnega sistema, vendar se v zvezi z njegovo učinkovitostjo še naprej sooča z resnimi izzivi. Neučinkoviti sodni postopki in omejene zmogljivosti povzročajo znatne zamude pri obravnavi zadev pred sodiščem. To posledično slabša poslovno okolje ter zlasti delovanje novih okvirov za prisilno izvršbo in insolventnost. Navedena okvira sta bila uvedena, da bi pripomogla k zmanjšanju nevzdržno visokega zasebnega dolga s spodbujanjem bank in dolžnikov k dogovorom o rešitvah s prestrukturiranjem. Vendar učinkovitost teh orodij ovirajo številni dejavniki, vključno z že omenjeno neučinkovitostjo pravosodnega sistema, šibko upravno zmogljivostjo in nizko stopnjo poznavanja postopkov med dolžniki. Tudi zaostanki in zamude pri izdajanju in prenašanju listin o lastništvu so še vedno precejšnji. To prispeva k spodkopavanju naporov za zmanjšanje dolga in pritiska na okrevanje stanovanjskega trga.
(2)

Poročilo o državi za Švedsko za leto 2017 je bilo objavljeno 22. februarja 2017. V njem so bili ocenjeni napredek Švedske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2016, nadaljnje ukrepanje po priporočilih za posamezne države, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 22. februarja 2017. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Švedskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti vztrajna rast cen že tako precenjenih stanovanjskih nepremičnin skupaj z nadaljnjim povečevanjem zadolženosti gospodinjstev pomeni tveganje neurejene odprave neravnotežij. Banke so sicer ustrezno kapitalizirane, vendar bi neurejena odprava neravnotežij lahko vplivala tudi na finančni sektor, saj so banke vse bolj izpostavljene s hipotekarnimi posojili gospodinjstev. V takem primeru bi lahko prišlo do učinkov prelivanja na sosednje države, saj so švedske bančne skupine sistemsko pomembne v nordijsko-baltski regiji. Švedski organi se dobro zavedajo vse večjih tveganj, zato so v zadnjih letih sprejeli ukrepe za omejitev rasti hipotekarnih dolgov in povečanje obsega gradnje stanovanj. Vendar doslej izvedeni ukrepi politik niso zadostovali za preprečitev pregrevanja stanovanjskega sektorja. Na splošno ostajajo vrzeli v politikah na področjih davčne ureditve, povezane s stanovanji, in makrobonitetnega okvira ter pri odpravljanju ozkih grl pri ponudbi novih stanovanj in ovir za učinkovito uporabo obstoječih stanovanjskih nepremičnin.
(9)

Luksemburški organi si ob upoštevanju tveganj, povezanih z močno odvisnostjo od finančnega sektorja, več desetletij dejavno prizadevajo za večjo diverzifikacijo gospodarstva. Zmanjšanje odvisnosti gospodarstva od finančnega sektorja ostaja osrednji dolgoročni izziv. Za njegovo reševanje je treba analizo diverzifikacije konkretno preoblikovati v specifične ukrepe z jasno določenimi roki. Glede na visoko raven stroškov dela v državi so dejavnosti z višjo dodano vrednostjo tiste, ki ponujajo možnosti za sprostitev alternativnih virov rasti. Uspeh diverzifikacije luksemburškega gospodarstva je torej v veliki meri odvisen od sektorjev, ki so manj občutljivi na ravni stroškov dela. Ti večinoma temeljijo na raziskavah in inovacijah, ki so intenzivne tako tehnološko kot glede uporabe znanja. Z zmanjšanjem ali odpravo ovir za naložbe in inovacije, ki omejujejo gospodarski razvoj, bi država sprostila potencial za inovacije in prispevala k diverzifikaciji. Medtem ko so javne naložbe nad povprečjem euroobmočja, pa so zasebne naložbe premalo uspešne. Medtem ko so javne naložbe nad povprečjem euroobmočja, pa so zasebne naložbe premalo uspešne.
SL Uradni list Evropske unije C 58/4

PRIPOROČILO SVETA

z dne 21. februarja 2017

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (enajsti ERS) za proračunsko leto 2015

(2017/C 58/04)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kakor je bil nazadnje spremenjen,

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen enajsti Evropski razvojni sklad (enajsti ERS), in zlasti člena 11(7) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/323 z dne 2. marca 2015 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (3), in zlasti členov 43 do 45 Uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi enajstega ERS na dan 31. decembra 2015 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega, desetega in enajstega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2015 skupaj z odgovori Komisije (4), vsebovanimi v navedenem letnem poročilu,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 11(7) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje enajstega ERS.

(2) Komisija je dejavnosti enajstega ERS v proračunskem letu 2015 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti enajstega ERS za proračunsko leto 2015.

V Bruslju, 21. februarja 2017 Za Svet Predsednik E. SCICLUNA

(1) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2) UL L 210, 6.8.2013, str. 1.

(3) UL L 58, 3.3.2015, str. 17.

(4) UL C 375, 13.10.2016, str. 287.
7.

Grčija je pozvana, da do 31. oktobra 2016 predloži poročilo o napredku pri izvajanju tega priporočila in priporočil z dne 15. junija in 10. februarja 2016. Poročilo bi moralo zlasti vključevati opis ukrepov, sprejetih za izvajanje preostalih pomanjkljivosti, navedenih v tem priporočilu, vključno s tem, kako so grški organi vzpostavili potrebne človeške in materialne vire iz odstavkov 1 do 5 tega priporočila oziroma kako to nameravajo storiti. Ta poročila bi morala vključevati tudi opis rednih ocen potreb iz odstavkov 1 do 3 tega priporočila. Poročilo bi moralo vsebovati tudi naslednje informacije: (a) skupne trenutne in načrtovane stalne in začasne sprejemne zmogljivosti, namenjene prosilcem za mednarodno zaščito, in naravo teh zmogljivosti; (b) skupno število nerešenih prošenj za azil na prvi stopnji; (c) izčrpne podatke o vseh nerešenih pritožbah in izdanih odločbah na drugi stopnji, vključno s primeri dopustnosti, tako s strani novih pritožbenih odborov kot tudi pritožbenih odborov za odpravo zaostankov; (d) skupno trenutno in načrtovano število uslužbencev za obravnavo prošenj za azil, registriranih pri azilni službi, in uslužbencev direktorata za sprejem ter (e) skupno trenutno in načrtovano število delovnih mest in število odborov, ki jih je postopoma vzpostavil pritožbeni organ.
SL Uradni list Evropske unije L 39/62

PRIPOROČILO SVETA (EU) 2016/213

z dne 12. februarja 2016

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (enajsti ERS) za proračunsko leto 2014

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kakor je bil nazadnje spremenjen,

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen enajsti Evropski razvojni sklad (enajsti ERS), in zlasti člena 11(7) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/323 z dne 2. marca 2015 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (3), in zlasti členov 43 do 45 Uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi enajstega ERS na dan 31. decembra 2014 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega, desetega in enajstega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2014 skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu (4),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 11(7) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje enajstega ERS.

(2) Komisija je dejavnosti enajstega ERS v proračunskem letu 2014 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti enajstega ERS za proračunsko leto 2014.

V Bruslju, 12. februarja 2016 Za Svet Predsednik J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

(1) UL L 317, 15.12.2000, str. 3

(2) UL L 210, 6.8.2013, str. 1.

(3) UL L 58, 3.3.2015, str. 17.

(4) UL C 373, 10.11.2015, str. 289.
(7)

Kljub izboljšanju na trgu dela, ki je posledica dobrega gospodarskega okrevanja in nedavnih političnih ukrepov, dolgotrajna brezposelnost ostaja problem. Stopnja dolgotrajne brezposelnosti je še naprej ena najvišjih v Uniji (7,6 % v primerjavi z 4,3 % v EU kot celoti v tretjem četrtletju leta 2015). Dolgotrajna brezposelnost zlasti pesti marginalizirane Rome, nizkokvalificirane delavce in mlade. Slovaška je sprejela ukrepe za reševanje brezposelnosti na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, subvencioniranih delovnih mest ter svetovanja pri iskanju zaposlitve. Uspešno izvajanje večine teh reform pa bo odvisno od zmogljivosti javnega zavoda za zaposlovanje. Kljub reorganizaciji centralnega zavoda za zaposlovanje in izboljšanemu dostopu do usposabljanja so še vedno težave pri uvajanju individualizirane podpore za dolgotrajno brezposelne in za ranljive skupine. Udeležba Romov na slovaškem trgu dela je še vedno zelo nizka, napredek pri povečevanju njihove zaposlenosti pa je počasen. Dejavniki, ki vplivajo na njihovo udeležbo na trgu dela, so nizka stopnja izobrazbe, znanja in spretnosti ter diskriminacija. Nizka stopnja zaposlenosti žensk v rodni dobi je posledica dolgega starševskega dopusta (do tri leta), pomanjkanja zmogljivosti za otroško varstvo, zlasti za otroke, mlajše od treh let, visokih stroškov otroškega varstva ter omejene uporabe prožne ureditve delovnega časa. Poleg tega še vedno obstajajo razlike med regijami – stopnja brezposelnosti na vzhodnem Slovaškem je še vedno dvakrat višja kot v Bratislavi. V zvezi z upravljanjem storitev trga dela, ukrepi, sprejeti v zadnjih mesecih, ne zagotavljajo prilagojenega pristopa k spopadanju s strukturnimi izzivi slovaškega trga dela.
(5)

Za Francijo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2017, kar je v skladu s priporočilom Sveta z dne 10. marca 2015. Nominalni primanjkljaj naj bi se še dodatno znižal na 1,2 % BDP v letu 2019. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,4 % BDP, naj bi bil dosežen do leta 2018. V skladu s programom stabilnosti naj bi delež javnega dolga v BDP dosegel najvišjo vrednost leta 2017, in sicer 96,5 % BDP, nato pa bo padel na 93,3 % BDP v letu 2019. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je večinoma verjeten. Vendar ukrepi, potrebni za podporo doseganju načrtovanih ciljnih primanjkljajev od leta 2017 dalje, niso dovolj natančno opredeljeni. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 naj bi nominalni primanjkljaj v letu 2016 dosegel 3,4 % BDP, kar je v skladu s primanjkljajem, ki ga je leta 2015 priporočil Svet. V letu 2017 naj bi primanjkljaj ob nespremenjenih politikah dosegel 3,2 % BDP, kar ogroža odpravo čezmernega primanjkljaja do določenega roka. Francija po napovedih v letih 2016 in 2017 ne bo dosegla priporočenega fiskalnega napora, saj se njena konsolidacijska strategija zanaša predvsem na izboljšanje cikličnih pogojev in nadaljevanje nizkih obrestnih mer, nad čemer organi nimajo nadzora in torej prinaša tveganje neizpolnjevanja. Čeprav je trenutno napovedano, da bo Francija v letu 2016 dosegla nominalni cilj, Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo potrebni dodatni ukrepi za zagotovitev trajne odprave čezmernega primanjkljaja do leta 2017.
3.

Države članice bi morale zagotoviti, da se rezultati analiz redno in najpozneje do 31. oktobra 2017 predložijo agenciji EFSA v obliki za predložitev podatkov v skladu z njenimi navodili o standardnemu opisu vzorca (Standard Sample Description –SSD) za živila in krmo (3) ter dodatnimi posebnimi zahtevami agencije EFSA glede poročanja.
Italija je leta 2015 izvedla poglobljeno reformo svojih pravil in institucij trga dela, tako imenovano reformo „zakona o delovnih mestih“. Izvedba reforme aktivnih politik trga dela je ključnega pomena za aktivacijo tistih, ki so zelo oddaljeni od trga dela, zlasti dolgotrajno brezposelnih in mladih. Trenutno obstajajo različni upravni, politični in s sredstvi povezani izzivi. To zlasti zahteva okrepitev javnih zavodov za zaposlovanje in pozorno spremljanje opravljanja storitev. Italija je reformirala sistem vajeništva, da bi vanj vključila tudi odrasle, ki so izgubili zaposlitev, in ustvarila več priložnosti za mlade, vendar reforma še ni zaključena. Pogajanja na ravni podjetij v Italiji niso ustrezno razvita in ovirajo sprejemanje inovativnih rešitev na ravni podjetij, ki bi lahko izboljšale produktivnost in zagotovile, da se plače bolje odzivajo na pogoje na trgu dela. Na tem področju je potrebno ukrepati v posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu s socialnimi praksami. Socialni partnerji še niso dosegli sporazuma o reformi kolektivnega pogajanja. Po nacionalnem programu reform bo reforma sprejeta konec leta 2016. Udeležba žensk na trgu dela je med najnižjimi v EU. Ženske prevladujejo na netipičnih in prekarnih delovnih mestih, predstavljajo večino nestandardnih delavcev in zanje je še zlasti verjetno, da bodo vpletene v neformalno ekonomijo. Davčni sistem in sistem nadomestil odvračata od zaposlitve prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu, zakon o delovnih mestih pa tega vprašanja ne obravnava ustrezno. Omejena razpoložljivost dostopnih storitev oskrbe prav tako ovira udeležbo žensk z otroci in starejšimi sorodniki na trgu dela. Stopnje revščine so visoke – več kot četrtino Italijanov ogrožata revščina ali socialna izključenost – zagotavljanje socialne pomoči pa ostaja šibko in razdrobljeno. Sprejetje in izvajanje nacionalne strategije proti revščini in racionalizacija socialnih izdatkov bi lahko bila prva koraka proti postopnemu izvajanju sheme ustrezne socialne pomoči, ki temelji na aktivnem vključevanju, na nacionalni ravni na splošen proračunsko nevtralen način. Država je dosegla precejšen napredek pri reformi izobraževanja. Šolska reforma je bila sprejeta julija 2015, izvedbeni odloki pa bodo sprejeti do januarja 2017.
(12)

Čeprav je bilo opravljenega že veliko analitičnega dela in načrtovanja, pri reformah socialne pomoči ni bilo doseženega napredka niti jih ne podpirajo zadostni proračunski načrti. Slaba pokritost z nadomestili za brezposelnost in socialnimi pomočmi ter njihova nezadostnost onemogočata učinkovito ukrepanje za zmanjšanje revščine, socialne izključenosti in visoke stopnje neenakosti. V teh razmerah imajo izdatki za socialno zaščito le majhen učinek na zmanjšanje revščine. Leta 2014 je približno 32,7 % latvijskega prebivalstva ogrožala revščina ali socialna izključenost, dohodkovna neenakost pa ostaja med najvišjimi v Uniji. Financiranje aktivnih politik trga dela in pokritost z njimi sta še vedno nizka v primerjavi z drugimi državami članicami. Visok davčni primež oseb z nizkimi dohodki še vedno negativno vpliva na formalno zaposlovanje in zmanjšuje povpraševanje po nizko kvalificiranih delavcih, po drugi strani pa imajo okoljski davki in učinkoviti davki na premoženje znaten neizkoriščen potencial. Zaradi nizke stopnje javnega financiranja zdravstvenega varstva, visokih neposrednih plačil, nezadostnih spodbud za večjo uspešnost in učinkovitost ter nezadostnega usklajevanja ima velik del prebivalstva zmanjšan dostop do zdravstvenega sistema. Treba je nadaljevati ukrepe za izboljšanje dostopnosti, stroškovne učinkovitosti in kakovosti zdravstvenega sistema ter za povezovanje financiranja bolnišnic z mehanizmi, ki nagrajujejo uspešnost.
SL Uradni list Evropske unije C 66/1

PRIPOROČILO SVETA

z dne 17. februarja 2015

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2013

(2015/C 66/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Četrte konvencije AKP-EGS, podpisane dne 15. decembra 1989 v Loméju (1), kot je bila spremenjena s Sporazumom, podpisanim dne 4. novembra 1995 na Mauritiusu (2),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru drugega finančnega protokola k Četrti konvenciji AKP-ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen osmi Evropski razvojni sklad (osmi ERS), in zlasti člena 33(3) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju Finančne uredbe 98/430/ES z dne 16. junija 1998, o sodelovanju pri razvojnem financiranju v okviru Četrte konvencije AKP-ES (4), in zlasti členov 66 do 74 Finančne uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi osmega ERS na dan 31. decembra 2013 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2013 skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu (5),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 33(3) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje osmega ERS.

(2) Komisija je dejavnosti osmega ERS v proračunskem letu 2013 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti osmega ERS za proračunsko leto 2013.

V Bruslju, 17. februarja 2015 Za Svet Predsednik J. REIRS

(1) UL L 229, 17.8.1991, str. 3.

(2) UL L 156, 29.5.1998, str. 3.

(3) UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

(4) UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

(5) UL C 398, 12.11.2014, str. 289.
(9)

Za razliko od številnih drugih držav članic se cene nepremičnin na Švedskem niso bistveno spreminjale in od sredine leta 2013 ponovno močno naraščajo. Poglobljeni pregled, ki ga je izvedla Komisija, kaže, da se cene nepremičnin na Švedskem zdijo višje od njihovih osnovnih vrednosti. Deloma gre razloge pripisati ugodnim osnovnim pogojem, kot so višji razpoložljivi dohodek, nizke obrestne mere in dober demografski razvoj. Vendar so v poročilu o državi opredeljeni vzroki za naraščanje cen nepremičnin, in sicer tako na strani povpraševanja kot ponudbe. Na strani povpraševanja so bile še posebej ugodne kreditne spodbude. Poleg tega švedski davčni sistem, ki zagotavlja ene največjih davčnih spodbud za lastništvo nepremičnin v Uniji, načeloma spodbuja zviševanje cen nepremičnin. Posledično se je zato povečala zadolženost gospodinjstev na Švedskem, ki je že velika in se povečuje hitreje kot drugod po Uniji. Čeprav so skupna sredstva gospodinjstev velika in so se razpoložljivi dohodki v zadnjih letih povečevali, je sektor gospodinjstev ranljivejši kot prej, visoka raven zadolženosti gospodinjstev pa pomeni tveganje za makroekonomsko stabilnost. Učinke davčnih spodbud za zadolževanje pri obdavčitvi dohodkov fizičnih oseb je treba obravnavati s postopnim omejevanjem davčnih olajšav za plačila obresti na hipotekarne kredite ali povečanjem periodičnih davkov na nepremičnine. Poleg tega so potrebna prizadevanja za hitrejše odplačevanje hipotekarnih kreditov, da se zmanjša rast zadolženosti gospodinjstev.
(8)

Za Avstrijo trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast in prehodne določbe glede dolga v obdobju 2014–2016. V programu za stabilnost za leto 2015 vlada načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj postopno izboljševal, in sicer na 2,2 % BDP v letu 2015 in nato na 0,5 % BDP v letu 2019. V skladu s programom za stabilnost je bil leta 2014 dosežen srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj, ki ni višji od 0,45 % BDP, vlada pa namerava srednjeročni cilj izpolnjevati v celotnem programskem obdobju. Vendar preračunani strukturni saldo kaže na odstopanja od srednjeročnega cilja od leta 2015 naprej. Pričakuje se, da bo delež javnega dolga najvišji v letu 2015, ko naj bi dosegel 86,8 % BDP, nato pa naj bi postopno upadel in leta 2019 znašal 79,7 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu za stabilnost, je verjeten. Vendar ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 dalje niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se predvideva, da bo strukturni saldo leta 2015 za 0,4 % BDP odstopal od srednjeročnega cilja. Odstopanje naj bi postalo znatno leta 2016 zaradi predvidenega poslabšanja strukturnega salda v višini 0,6 % BDP, pri čemer bi bila za dosego srednjeročnega cilja potrebna strukturna prilagoditev v višini 0,3 % BDP. To bi pomenilo odstopanje za okoli 0,9 % BDP od zahteve iz Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi. Istočasno pa se bo v skladu s programom za stabilnost in pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2015 bruto dolg v letih 2015 in 2016 še naprej zmanjševal v skladu s prehodno določbo glede dolga. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Avstrija ne bo usklajena z določbami Pakta za stabilnost in rast.
(5)

Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa dodatne zahteve za označevanje, ki veljajo za nekatera živila živalskega izvora. Zlasti določa, da je treba na embalaži proizvodov, ki so namenjeni za dobavo končnemu potrošniku in med drugim vsebujejo mleto meso kopitarjev, navesti opozorilo, da je treba te proizvode pred uporabo skuhati, če to zahtevajo in v obsegu, ki ga določajo nacionalna pravila v državi članici, na ozemlju katere se proizvod daje na trg.