ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Za Portugalsko trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v programu za stabilnost za leto 2015 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja do konca leta 2015 v skladu z rokom, ki ga je določil Svet. Načrtuje znižanje nominalnega primanjkljaja na 2,7 % BDP v letu 2015 in nato postopoma na 0,6 % BDP v letu 2018. Vlada v skladu s programom za stabilnost načrtuje, da bo leta 2016 dosegla srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP. Delež javnega dolga v DBP naj bi se v letu 2015 zmanjšal na 124,2 % in nadalje na okoli 112,1 % v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leti 2015 in 2016 verjeten, za leti 2017 in 2018 pa precej optimističen; nekaj tveganj za ti dve leti je opredelil tudi portugalski svet za javne finance. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 pravočasna in trajna odprava čezmernega primanjkljaja do konca leta 2015 še ni zagotovljena, je pa dosegljiva. Obenem je fiskalni napor manjši od tistega, ki ga je priporočil Svet. Ob predpostavki, da bo čezmerni primanjkljaj odpravljen, bo za Portugalsko od leta 2016 veljal preventivni del Pakta. Ukrepi za izboljšanje proračunske bilance in v podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 dalje niso bili dovolj podrobno opredeljeni, prav tako pa se ne zdijo dovolj obsežni. Zato se zdi, da obstaja tveganje znatnega odklona od zahtevane prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja v letu 2016 in da bodo potrebni dodatni strukturni ukrepi. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Portugalska ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast.
(14)

Na področju izobraževanja se Romunija sooča z več izzivi: stopnja zgodnjega opuščanja šolanja še naprej ostaja precej nad povprečjem EU; razpoložljivost in dostop do predšolske vzgoje in varstva sta omejena, zlasti na podeželju in za romsko skupnost; udeležba pri vseživljenjskem učenju še naprej ostaja precej pod povprečjem EU; kakovost visokošolskega izobraževanja in njegova ustreznost za trg dela sta neprimerni; stopnja doseganja terciarne izobrazbe pa je še vedno druga najnižja v Uniji. Romunija je te izzive že začela obravnavati, pri čemer je na različnih področjih dosegla različen napredek, do danes pa ni videti večjih končnih rezultatov. Romunija je junija 2015 sprejela dve nacionalni strategiji, in sicer nacionalno strategijo vseživljenjskega učenja in nacionalno strategijo za zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja. Zdaj pa je pomembno, da sprejme ukrepe za hiter začetek njunega izvajanja. Nacionalni program za predšolsko vzgojo in varstvo je bil oblikovan za obdobje 2014–2019 in bo začel veljati z novim šolskim letom 2015–2016. Pripravljen je bil osnutek strategije za terciarno izobraževanje; njen namen je povečati relevantnost visokošolskega izobraževanja, tako da bo bolje usklajeno s potrebami trga dela, in izboljšati dostopnost visokošolskega izobraževanja za prikrajšane skupine. Izvedeni so bili ukrepi za izboljšanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter shem vajeništva.
(4)

Glede na znanstveno mnenje odbora Contam so skupine živil, ki največ prispevajo k prehranski izpostavljenosti kadmiju, zlasti zaradi velike porabe, naslednje: žita in žitni proizvodi, zelenjava, oreški in zrna stročnic, škrobaste korenovke ali krompir ter meso in mesni proizvodi. Najvišje koncentracije kadmija so bile ugotovljene v živilih iz morskih alg, rib in morskih sadežev, čokoladi, živilih za posebne prehranske namene ter gobah, oljnicah in užitni drobovini.
(c)

seznam harmoniziranih standardov in/ali drugih ustreznih tehničnih specifikacij, katerih navedbe so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije in/ali nacionalnih tehničnih specifikacijah, priglašenih v skladu s členom 17(3) Direktive 2008/57/ES, in ki so uporabljeni v celoti ali deloma, ter opis rešitev, sprejetih za izpolnitev zahtev ustreznih TSI, če navedeni harmonizirani ali nacionalni standardi niso bili uporabljeni. Če so bili harmonizirani ali nacionalni standardi uporabljeni le delno, morajo biti v tehnični dokumentaciji navedeni deli, ki so bili uporabljeni;
(10)

Velika zadolženost zasebnega sektorja, zlasti švedskih gospodinjstev, ostaja zaskrbljujoča. Poleg tega se je izpostavljenost finančnega sektorja do gospodinjstev v primerjavi z izpostavljenostjo do podjetniškega sektorja povečevala vzporedno z zadolženostjo sektorja gospodinjstev, ki trenutno znaša 83 % BDP ali približno 160 % razpoložljivega dohodka. Zadolženost spodbujata nenehna rast kreditov in počasno odplačevanje hipotekarnih kreditov. V primeru povečanja obrestne mere, znižanja cen nepremičnin in/ali neugodnega makroekonomskega razvoja bi bila visoka zadolženost gospodinjskega sektorja dejavnik tveganja. Takšni premiki bi vplivali na gospodinjstva in njihove vzorce potrošnje. Lahko bi imeli tudi neugodne sekundarne učinke na bančni sektor, ker bi se povečali število slabih posojil in stroški financiranja trga. Švedska ni napovedala niti sprejela nobenih ukrepov za odpravo zadolževanju naklonjenega sistema obdavčitve nepremičnin, čeprav bi bilo to mogoče izvesti v okviru preusmeritve obdavčitve, ne da bi se povečala celotna davčna obremenitev. Je pa Švedska sprejela nekaj ukrepov za spodbujanje preudarnega posojanja, in sicer je maja 2013 uvedla spodnjo mejo uteži tveganja za izpostavljenosti, izhajajoče iz hipotekarnih kreditov, v višini 15 %, napovedano pa je bilo tudi nadaljnje povečanje te spodnje meje. Vendar so prakse v zvezi z odplačevanjem hipotekarnih kreditov še naprej ohlapne – obdobja odplačevanja so zelo dolga, razmerja med vrednostjo posojila in vrednostjo zastavljenih nepremičnin pa so nižje od 75 %; zaradi prostovoljnega značaja priporočila o individualnih načrtih za odplačevanje hipotekarnih kreditov iz oktobra 2013 niso bili sprejeti nobeni odločni ukrepi v zvezi s tem. Združenje švedskih bankirjev je svoje priporočilo podkrepilo marca 2014, ko je pozvalo, naj se razmerje med vrednostjo posojila in vrednostjo zastavljenih nepremičnin pri odplačevanju hipotekarnih kreditov zmanjša na 70 %. Švedska je vprašanje o zadolževanju naklonjenem sistemu obdavčitve podjetij obravnavala tako, da je dodatno okrepila omejitve v zvezi z davčnimi olajšavami za obresti in od januarja 2013 dalje te omejitve razširila na vse vrste posojil znotraj skupin podjetij ter uvedla tako imenovane davčne olajšave za vlagatelje, ki bi lahko ublažile izkrivljanja v zadolževanju naklonjenem sistemu obdavčitve. Od začetka leta 2013 se je prav tako znižal davek od dohodkov pravnih oseb, in sicer s 26,3 % na 22 %.
(14)

Širša prizadevanja za posodobitev javne uprave so imela omejen učinek zaradi necelovitega pristopa in nezadostne zavezanosti k poglobljenim reformam. Bolgarija potrebuje usklajeno strategijo za reformo javne uprave, da bi se izboljšala strokovnost in neodvisnost javne uprave ter njenih regulativnih agencij, vključno s sistemom imenovanj in poklicnega razvoja javnih uslužbencev, ki temelji na dosežkih, ter učinkovitimi strukturami za obravnavanje tveganja korupcije. Potrebni so nadaljnji ukrepi za izboljšanje splošnega poslovnega okolja. Izzivi vključujejo postopke za pridobitev dovoljenj in registracijo podjetij. Stečajni postopki trajajo povprečno več kot tri leta in stopnja izterjave je nizka. Leta 2013 so bila sprejeta nova pravila o zamudah pri plačilih, zdaj pa jih je treba izvajati. Ustavil se je razvoj e-uprave, koordinacija pri zagotavljanju interoperabilnosti sistemov in ustvarjanju enotne kontaktne točke ni zadostna, kar omejuje ukrepe za izboljšanje preglednosti in zmanjševanje upravnega bremena. Pri javnih naročilih ni jasnega in kodificiranega pravnega okvira, posledica česar je zapleteno pravno in regulativno okolje, ki pri gospodarskih subjektih povzroča negotovost. Veliko vprašanje, ki vpliva na poslovno okolje v Bolgariji, je tudi neodvisnost sodstva. Bolgarija je sprejela nekaj ukrepov za odpravo korupcije, splošni napredek pa je bil omejen in je še vedno nestanoviten. Potrebnih je več doslednih pregledov in odvračilnih sankcij za navzkrižja interesov. Obstaja tudi potreba po boljšem usklajevanju med ustanovami, ki se ukvarjajo z bojem proti korupciji, ter njihovi zaščiti pred političnim vplivom.
41.

Komisija bi morala oceniti izvajanje priporočila na podlagi praktičnih izkušenj najpozneje do 26. julija 2017. V okviru tega bi morala zlasti oceniti njegov učinek na dostop do sodnega varstva, pravico do odškodnine, potrebo po preprečitvi nepoštenega pravdanja ter na delovanje enotnega trga, MSP, konkurenčnost gospodarstva Evropske unije in zaupanje potrošnikov. Ob tem bi morala tudi oceniti, ali bi bilo treba predlagati nadaljnje ukrepe za utrditev in okrepitev horizontalnega pristopa, izraženega v priporočilu.
Na podlagi ocene programa za stabilnost za leto 2013 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da ima Nemčija na splošno zdrave javne finance in je izpolnila srednjeročni proračunski cilj. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, je verjeten. Makroekonomske projekcije v programu za stabilnost so na splošno v skladu s pomladansko napovedjo služb Komisije iz leta 2013 glede hitrosti in sestave gospodarske rasti v letih 2013 in 2014 ter z oceno Komisije glede srednjeročne potencialne stopnje rasti Nemčije. Cilj proračunske strategije, opisane v programu za stabilnost, je zagotoviti doseganje srednjeročnega proračunskega cilja tudi v prihodnosti. Program za stabilnost potrjuje prejšnji srednjeročni proračunski cilj v višini –0,5 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Nemčija je v letu 2012 zabeležila strukturni proračunski presežek in s tem tudi srednjeročni proračunski cilj. V skladu s programom za stabilnost bo (preračunani) (5) strukturni saldo v letih 2013 in 2014 ostal pozitiven, kar je na splošno skladno s pomladansko napovedjo služb Komisije in je torej omogočilo prosto delovanje avtomatskih stabilizatorjev. Nemčija v letu 2012 prav tako ni presegla referenčne vrednosti za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast. V skladu s podatki iz programa za stabilnost, bo stopnja rasti javnofinančnih odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov v letu 2013 presegla referenčno vrednost za odhodke, v letu 2014 pa ne. V skladu s programom za stabilnost se bo bruto dolg v letu 2013 predvidoma znižal na 80,5 % BDP ter se zniževal tudi v letih po tem.

Po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja v letu 2011 je Nemčija v prehodnem obdobju, kar zadeva izpolnjevanja merila glede dolga, in je v letu 2012 na tem področju dosegla zadosten napredek. Če bo program za stabilnost izveden, kot je načrtovano, bo Nemčija tudi v letu 2013 dosegla zadosten napredek pri izpolnjevanju merila glede dolga in leta 2014 ob koncu prehodnega obdobja izpolnila merilo glede dolga. Na splošno je videti, da sta cilja glede primanjkljaja in dolga realistična.
Na podlagi ocene konvergenčnega programa Svet v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, verjeten. Cilj proračunske strategije, opredeljene v konvergenčnem programu, je do konca petletnega obdobja uresničiti ciklično prilagojeni tekoči proračun, ki je blizu uravnoteženemu. Javnofinančni primanjkljaj je bil najvišji v obdobju 2009/10 (5), ko je znašal 11,5 % BDP, v obdobju 2012/13 pa se je po zaslugi enkratnih ukrepov, ki so primanjkljaj v navedenem obdobju znižali za dve odstotni točki, zmanjšal na 5,6 % BDP. Kljub temu konvergenčni program kaže, da vladi ne bo uspelo ujeti roka (2014/15) za odpravo čezmernega primanjkljaja, ki ga je določil Svet, saj je primanjkljaj v navedenem obdobju ocenjen na 6,0 % BDP. V programu je predvideno, da bo čezmerni primanjkljaj odpravljen v obdobju 2017/18 (tj. tri leta po roku, ki ga je decembra 2009 določil Svet), ko naj bi znašal 2,3 % BDP. V konvergenčnem programu je predvideno tudi, da se bo strukturni javnofinančni primanjkljaj, kot ga je preračunala Komisija, nekoliko zmanjšal, in sicer s 5,6 % BDP v obdobju 2013/14 na 5,1 % BDP v obdobju 2014/15. V obdobju od 2010/11 do 2012/13 je povprečni neprilagojeni fiskalni napor ocenjen na 1,1 % BDP, kar je precej pod vrednostjo 1,75 % BDP, ki jo priporoča Svet, pred popravkom zaradi revizije potencialne rasti odhodkov ali pomanjkljivosti oziroma primanjkljaja na ravni prihodkov. Glavna tveganja v zvezi s proračunskimi napovedmi so povezana z rastjo, ki zaostaja za pričakovanji zaradi še vedno visoke inflacije, ki zavira zasebno potrošnjo, in možnim poslabšanjem razmer v mednarodnem okolju, ki bi lahko negativno vplivalo na trgovino in naložbe.

Konvergenčni program ne vključuje srednjeročnega proračunskega cilja v skladu z določbami Pakta za stabilnost in rast. Vlada nadaljuje z izvajanjem strategije za fiskalno konsolidacijo, vendar je primanjkljaj večji od napovedi, ker so odhodki zaradi delovanja avtomatskih stabilizatorjev višji, prihodki od davkov pa nižji od pričakovanj. Poleg tega doslej izvedeni ukrepi za konsolidacijo niso zadostovali, da bi zagotovili priporočen povprečni letni fiskalni napor za odpravo čezmernega primanjkljaja. Tudi potencialni prihodki iz naslova strukturnih reform, katerih cilj je bil npr. povečanje učinkovitosti davčnega sistema s spremembo strukture stopenj DDV, so še vedno relativno premalo izkoriščeni. Javni dolg, izražen v odstotkih BDP, se je s 56,1 % v obdobju 2008/09 povečal na 90,7 % v obdobju 2012/13. V konvergenčnem programu je napovedano, da se bo delež državnega dolga v obdobjih 2015/16 in 2016/17 povečal na 100,8 %, nato pa se v obdobju 2017/18 zmanjšal na 99,4 %.
SL Uradni list Evropske unije C 88/2

PRIPOROČILO SVETA

z dne 21. marca 2013

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deveti ERS) za proračunsko leto 2011

2013/C 88/02

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kot je bil spremenjen s Sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (2),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisan v Cotonouju (Benin), dne 23. junija 2000 in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen deveti Evropski razvojni sklad (deveti ERS), in zlasti člena 32(3) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 27. marca 2003, ki se uporablja za deveti Evropski razvojni sklad (4), in zlasti členov 96 do 103 Finančne uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi devetega ERS na dan 31. decembra 2011 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS) (5), za proračunsko leto 2011 skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 32(3) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje devetega ERS.

(2) Komisija je dejavnosti devetega ERS v proračunskem letu 2011 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti devetega ERS za proračunsko leto 2011.

V Bruslju, 21. marca 2013 Za Svet Predsednik P. HOGAN

(1) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2) UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

(3) UL L 317, 15.12.2000, str. 355.

(4) UL L 83, 1.4.2003, str. 1.

(5) UL C 344, 12.11.2012, str. 243.
(4)

Izraz rožiček se nanaša na glivno strukturo vrste Claviceps, ki se razvije namesto zrn na žitnem klasu ali semen na vršičkih trave in je videti kot velik temno obarvani sklerocij. Navedeni sklerocij vsebuje različne razrede alkaloidov, med katerimi so najpomembnejši ergometrin, ergotamin, ergozin, ergokristin, ergokriptin in ergokornin ter njihovi -inini. Količina in vzorec toksina se razlikujeta glede na glivično družino, odvisno od rastline gostiteljice in geografske regije.
Na podlagi ocene konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu, verjeten. Namen proračunske strategije, opisane v konvergenčnem programu, je izvajanje potrebne fiskalne konsolidacije, da se dosežejo cilji fiskalne strategije vlade glede neto dolga in ciklično prilagojenega tekočega računa plačilne bilance. Konvergenčni program ne vključuje srednjeročnega proračunskega cilja, kot ga predvideva Pakt za stabilnost in rast. V skladu s projekcijami programa naj bi bil čezmerni primanjkljaj odpravljen leto dni pozneje, kot je bilo določeno v priporočilu Sveta z dne 2. decembra 2009. Javnofinančni primanjkljaj naj bi v obdobju 2014–2015, tj. do roka, ki ga je določil Svet, znašal 4,4 % BDP, kar na podlagi (ponovno izračunanega) strukturnega proračunskega salda (5) pomeni povprečno fiskalno konsolidacijo v višini 1,25 % BDP v obdobju 2010–2011 do 2014–2015, to pa je pod konsolidacijo 1¾ %, ki jo določa priporočilo Sveta v skladu s postopkom o čezmernem primanjkljaju. Čeprav se vlada ni oddaljila od svoje strategije fiskalne konsolidacije, ki se je na začetku na podlagi prejšnjih makroekonomskih projekcij zdela zadostna za doseganje ciljev postopka o čezmernem primanjkljaju, pa je na fiskalni položaj in napovedi vplivalo poslabšanje obetov glede gospodarske rasti. Ukrepi glede prihodkov so v poteku prilagoditve fiskalne konsolidacije močno osredotočeni na začetek programa. Do konca obdobja 2011–2012 je bilo dosežene skoraj 40 % skupne letne fiskalne konsolidacije, načrtovane za obdobje 2010–2011 do 2014–2015, vključno s 30-odstotnim znižanjem porabe in dvotretjinskim povečanjem neto davkov. Možnosti dodatnih prihodkov zaradi večje učinkovitosti davčnega sistema na podlagi pregleda strukture stopenj DDV še niso dovolj raziskane.

Po konvergenčnem programu naj bi bil javnofinančni primanjkljaj v obdobju 2011–2012 8,3 % BDP, v obdobju 2012–2013 5,9 % BDP, v obdobju 2013–2014 6,0 % BDP, v obdobju 2014–2015 4,4 % BDP, v obdobju 2015–2016 2,9 % BDP, v obdobju 2016–2017 pa 1,2 % BDP. Te ocene so nekoliko nižje od ocen služb Komisije, ki je v napovedi iz pomladi za obdobje 2012–2013 predvidevala primanjkljaj v višini 6,1 % BDP (ki bi brez predvidenega enkratnega prenosa pokojninskih pravic znašal 7,9 %), za obdobje 2013–2014 pa primanjkljaj v višini 6.5 %. Oceni se razlikujeta zaradi slabših napovedi rasti in prilagoditev s strani Eurostata v primerjavi s podatki Združenega kraljestva. Vlada je v poročilu iz jeseni 2011 prilagodila svoj fiskalni načrt, tako da je dala prednost odhodkom, ki pospešujejo rast, vendar naj bi se naložbe javnega sektorja do 2014–2015 še vedno močno zmanjšale. Javni dolg je za obdobje 2013–2014 napovedan na 94,7 %, v obdobju 2014–2015 pa naj bi dosegel najvišjo točko.
(13)

Cilj proračuna za leto 2012 je doseči javnofinančni primanjkljaj v višini 4,5 % BDP, kar je skladno z zahtevami programa gospodarskega prilagajanja in priporočili Sveta Portugalski v okviru postopka o čezmernem primanjkljaju. Načrti srednjeročne fiskalne konsolidacije, opredeljeni v programu za stabilnost, so prav tako v skladu s cilji, ki jih program gospodarskega prilagajanja določa za primanjkljaj, do leta 2013 pa naj bi delež javnega dolga v BDP znašal 3 %. Proračun za leto 2012 vključuje konsolidacijske ukrepe, ki znašajo več kot 5 % BDP in jih sestavljajo stalni strukturni ukrepi. Dve tretjini ukrepov se nanašata na stran odhodkov in vključujeta znatno zmanjšanje plač in pokojnin v javnem sektorju, zmanjšanje števila vladnih uslužbencev za 2 % (ekvivalent polnega delovnega časa) in racionalizacijo podjetij v državni lasti. Na strani prihodkov je v proračunu predvidenih manj davčnih oprostitev, večje število blaga in storitev, obdavčenih po splošni stopnji DDV, višja dohodnina in davek od dobička pravnih oseb, višje trošarine ter večja prizadevanja za boj proti davčnim utajam in goljufijam. Primanjkljaj naj bi se leta 2014 dodatno zmanjšal na 1,8 % BDP, leta 2015 pa na 1 % BDP. Največja tveganja za dosego proračunskih ciljev so povezana predvsem s sektorjem podjetij v državni rasti ter lokalno in regionalno ravnijo države. Glede strukturnega salda naj bi fiskalna strukturna prilagoditev v obdobju 2011–2012 presegla 7 odstotnih točk BDP. Srednjeročni proračunski cilj v višini –0,5 % BDP ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Javni dolg naj bi leta 2013 dosegel najvišjo vrednost 115,7 % BDP, nato pa se postopno zmanjševal. V četrtem pregledu programa gospodarskega prilagajanja na ravni osebja je bilo potrjeno, da je še vedno mogoče doseči ciljni fiskalni primanjkljaj za leto 2012, saj je izvrševanje proračuna v prvih štirih mesecih leta 2012 potekalo v skladu s pričakovanji, prihranki v drugih delih proračuna pa omogočajo spopadanje z negativnimi tveganji zaradi bolj izrazitega povečanja brezposelnosti in z davčnega vidika manj ugodne sestave rasti v primerjavi s proračunskimi napovedmi.
(10)

Češki organi so leta 2011 odobrili zvišanje nižje stopnje DDV in trošarine za tobak. Odobrili so tudi obsežno davčno reformo, ki spreminja obdavčitev dela in naj bi začela veljati leta 2014. Vlada je aprila 2012 sprejela nadaljnje spremembe davčnega sistema. Nekatere spremembe zadevajo področje okolja in stanovanjskih nepremičnin, ki so glede obdavčitve trenutno pod povprečjem EU. Zaradi predlagane začasne narave določb obdavčitve dela bi nastali dodatni stroški v zvezi z izpolnjevanjem davčnih obveznosti, zmanjšala pa bi se tudi predvidljivost za davkoplačevalce. Poleg tega bi novi predlogi le delno rešili nizko dejansko obdavčitev samozaposlenih v primerjavi z zaposlenimi zaradi obsežne uporabe pavšalov in davčnih olajšav. Vlada je sprejela tudi ukrepe za preprečevanje davčnih utaj na področju DDV in davkov na gorivo ter začela ustanavljati eno samo mesto pobiranja davkov. Izpolnjevanje davčnih obveznosti je še vedno problematično, trenutni sistem pobiranja davkov pa ne temelji na izdelani in obsežni strategiji izpolnjevanja davčnih obveznosti.
(11)

Trenutno povečanje dolgotrajne brezposelnosti je vzrok za zaskrbljenost. Med letoma 2005 in 2008 se je dolgotrajna brezposelnost znatno zmanjšala, v letu 2009 pa se je ponovno začela večati. Konec marca 2011 je bilo število dolgotrajno brezposelnih 57 400, kar je za 12 400 več od prejšnjega leta. Veliko dolgotrajno brezposelnih trenutno spada v starostno skupino 55-64 let. Zaradi vzorcev upokojevanja bo največje povečanje brezposelnosti zabeleženo v starostni skupini 45-54 let. Čeprav je stopnja dolgotrajne brezposelnosti na Finskem pod povprečjem EU, bi bilo treba na problem gledati z vidika zagotavljanja ponudbe delovne sile v prihodnosti in socialne vključenosti. Izkušnje kažejo, da dolgotrajna brezposelnost povečuje zlasti tveganje revščine in socialne izključenosti. Čeprav je po mnenju finskih organov povečanje dolgotrajne brezposelnosti pereč problem, do zdaj še ni bila oblikovana celovita strategija za boj proti njemu. Finska je med krizo učinkovito razširila svoje ukrepe aktivne politike trga dela, da bi preprečila brezposelnost mladih. Medtem ko je to pripomoglo k zmanjšanju brezposelnosti mladih v letih 2010–2011, ta še vedno ostaja nad povprečjem EU in lahko upraviči nove ukrepe. Na enak način bi krepitev in boljša usmerjenost ukrepov aktivne politike trga dela pripomogla k obrnitvi negativnega trenda v dolgotrajni brezposelnosti.