SL Uradni list Evropske unije L 33/1

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/207

z dne 3. oktobra 2016

o skupnem okviru za spremljanje in vrednotenje iz Uredbe (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih določbah o Skladu za migracije, azil in vključevanje ter o instrumentu za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o splošnih določbah o Skladu za migracije, azil in vključevanje ter o instrumentu za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz (1) in zlasti člena 55(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Da bi se podprlo Komisijo pri spremljanju in vrednotenju Uredbe (EU) št. 514/2014 in posebnih uredb iz člena 2 Uredbe ter da bi se omogočila celovita analiza na ravni Unije, bi morale imeti države članice pri izvajanju dejavnosti spremljanja in vrednotenja enoten pristop, kolikor je to mogoče.

(2) Strokovnjaki za spremljanje in vrednotenje iz držav članic sodelujejo s Komisijo pri oblikovanju skupnih kazalnikov rezultatov in vpliva, ki bi se morali uporabljati za oceno izvajanja Uredbe (EU) št. 514/2014 in posebnih uredb. Ti kazalniki dopolnjujejo seznam skupnih kazalnikov iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 513/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (2), Priloge IV k Uredbi (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Priloge IV k Uredbi (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

(3) Strokovnjaki za spremljanje in vrednotenje iz držav članic sodelujejo s Komisijo pri oblikovanju skupnih vprašanj za vrednotenje, ki so namenjena vrednotenju izvajanja nacionalnih programov držav članic. Vprašanja za vrednotenje so v skladu z zahtevami iz člena 55(3) in (6) Uredbe (EU) št. 514/2014.

(4) Združeno kraljestvo in Irsko zavezuje Uredba (EU) št. 514/2014, zato ju zavezuje tudi ta uredba.

(5) Danske ne zavezuje niti Uredba (EU) št. 514/2014 niti ta uredba, poleg tega se ti uredbi zanjo ne uporabljata –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsaka država članica v okviru odgovornega organa imenuje koordinatorja, ki je zadolžen za spremljanje in vrednotenje, ter opredeli njegove naloge.

Koordinatorji za spremljanje in vrednotenje prek mreženja, ki ga podpira Komisija:

(a) izmenjujejo strokovno znanje in izkušnje o najboljših praksah pri spremljanju in vrednotenju;

(b) prispevajo k izvajanju skupnega okvira za spremljanje in vrednotenje iz člena 55 Uredbe (EU) št. 514/2014 in dopolnjenega s to uredbo;

(c) podpirajo vrednotenje izvajanja nacionalnih programov iz členov 56 in 57 Uredbe (EU) št. 514/2014 in dopolnjenega s to uredbo; in

(d) sodelujejo s Komisijo pri pripravi dokumenta za zagotovitev navodil o izvajanju vrednotenj iz člena 56(3) Uredbe (EU) št. 514/2014.

Člen 2

1. Poročila o vrednotenju iz člena 57(1) Uredbe (EU) št. 514/2014 upoštevajo predlogo, ki jo bo pripravila Komisija, ki bo vključevala vprašanja za vrednotenje iz Priloge I in Priloge II k tej uredbi.

2. Poročila o vrednotenju uporabljajo kazalnike iz prilog III in IV. Komisija določi opredelitev, vir in izhodišče kazalnikov iz prilog III in IV v dokumentu za zagotovitev navodil o izvajanju vrednotenj iz člena 56(3) Uredbe (EU) št. 514/2014.

3. Države članice predložijo poročila o vrednotenju prek sistema elektronske izmenjave podatkov („SFC 2014“), vzpostavljenega s členom 2 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 802/2014 (5).

4. V skladu s členom 12(3) in (4) Uredbe (EU) št. 514/2014 se odgovorni organ o letnih poročilih o izvajanju in o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov in priporočil iz poročil o vrednotenju posvetuje z odborom za spremljanje, preden se ti dokumenti predložijo Komisiji.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 3. oktobra 2016 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 150, 20.5.2014, str. 112.

(2) Uredba (EU) št. 513/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/125/PNZ (UL L 150, 20.5.2014, str. 93).

(3) Uredba (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Odločbe št. 574/2007/ES (UL L 150, 20.5.2014, str. 143).

(4) Uredba (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ustanovitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje, o spremembi Odločbe Sveta 2008/381/ES in razveljavitvi odločb št. 573/2007/ES in št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbe Sveta 2007/435/ES (UL L 150, 20.5.2014, str. 168).

(5) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 802/2014 z dne 24. julija 2014 o določitvi vzorcev za nacionalne programe ter pogojev za sistem elektronske izmenjave podatkov med Komisijo in državami članicami v skladu z Uredbo (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih določbah o Skladu za migracije, azil in vključevanje ter o instrumentu za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz (UL L 219, 25.7.2014, str. 22).

PRILOGA I Seznam vprašanj za vrednotenje za poročila o vrednotenju s strani držav članic in Komisije za Sklad za azil, migracije in vključevanje iz členov 56 in 57 Uredbe (EU) št. 514/2014 Uspešnost 1. V kolikšni meri je Sklad za azil, migracije in vključevanje (v nadaljnjem besedilu: Sklad) dosegel cilje, opredeljene v Uredbi (EU) št. 516/2014? (a) Kako je Sklad prispeval h krepitvi in razvoju vseh vidikov skupnega evropskega azilnega sistema, vključno z njegovo zunanjo razsežnostjo? (i) Kakšen napredek je bil dosežen pri krepitvi in razvoju azilnih postopkov ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (ii) Kakšen napredek je bil dosežen pri krepitvi in razvoju pogojev za sprejem prosilcev za azil ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (iii) Kakšen napredek je bil dosežen pri doseganju uspešnega izvajanja pravnega okvira direktive o pogojih (in njenih naknadnih sprememb) in kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (iv) Kakšen napredek je bil dosežen pri krepitvi zmogljivosti države članice za razvoj, spremljanje in vrednotenje njenih azilnih politik in postopkov ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (v) Kakšen napredek je bil dosežen pri vzpostavljanju, razvoju in izvajanju nacionalnih programov in strategij za preselitev ter drugih programov za humanitarni sprejem in kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (b) Kako je Sklad prispeval k podpori zakonite migracije v države članice v skladu z njihovimi ekonomskimi in socialnimi potrebami, kot so potrebe trga dela, ob čemer se ščiti integriteta sistemov priseljevanja držav članic, ter spodbujanju učinkovitega vključevanja državljanov tretjih držav? (i) Kakšen napredek je bil dosežen pri podpori zakonite migracije v države članice v skladu z njihovimi ekonomskimi in socialnimi potrebami, kot so potrebe trga dela, in kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (ii) Kakšen napredek je bil dosežen pri spodbujanju učinkovitega vključevanja državljanov tretjih držav ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (iii) Kakšen napredek je bil dosežen pri podpori sodelovanja med državami članicami, da se zaščiti integriteta sistemov priseljevanja držav članic, ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (iv) Kakšen napredek je bil dosežen pri gradnji zmogljivosti na področju vključevanja in zakonite migracije v državah članicah ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (c) Kako je Sklad prispeval k izboljšanju poštenih in učinkovitih strategij vračanja v državah članicah, ki prispevajo k boju proti nezakonitemu priseljevanju, s poudarkom na trajnosti vračanja in dejanskem ponovnem sprejemu v državah izvora in tranzita? (i) Kakšen napredek je bil dosežen pri podpori ukrepov, ki spremljajo postopke vračanja, ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (ii) Kakšen napredek je bil dosežen pri učinkovitem izvajanju ukrepov vračanja (prostovoljnega in prisilnega) ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (iii) Kakšen napredek je bil dosežen pri krepitvi praktičnega sodelovanja med državami članicami in/ali z organi tretjih držav pri ukrepih vračanja ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (iv) Kakšen napredek je bil dosežen pri gradnji zmogljivosti na področju vračanja ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (d) Kako je Sklad prispeval h krepitvi solidarnosti in delitvi odgovornosti med državami članicami, zlasti v korist tistih, ki so jih migracijski in azilni tokovi najbolj prizadeli, tudi s praktičnim sodelovanjem? (i) Kako je Sklad prispeval k predaji prosilcev za azil (premestitev, kakor je opisana v sklepih Sveta (EU) 2015/1523 (1) in 2015/1601 (2))? (ii) Kako je Sklad prispeval k predaji upravičencev do mednarodne zaščite med državami članicami? (e) Kako je Sklad prispeval k podpori držav članic v primeru ustrezno utemeljenih izrednih razmer, v katerih je bilo potrebno nujno ukrepanje? (i) Kakšne vrste nujni ukrepi so bili izvedeni? (ii) Kako so nujni ukrepi, izvedeni v okviru Sklada, prispevali k reševanju nujnih potreb države članice? (iii) Kateri so bili glavni rezultati nujnih ukrepov? Učinkovitost (So bili splošni cilji Sklada doseženi z razumnimi stroški?) 2. Do kakšne mere so bili rezultati Sklada doseženi z razumnimi stroški glede na uporabljene finančne in človeške vire? Kakšni ukrepi so bili sprejeti, da bi se preprečili in odkrili primeri goljufij in drugih nepravilnosti, da bi se o njih poročalo ter da bi se nato zagotovilo nadaljnje spremljanje, in kako uspešni so bili? Ustreznost (Ali so cilji ukrepov, ki se financirajo iz Sklada, ustrezali dejanskim potrebam?) 3. Ali so bili cilji, ki jih je določila država članica v nacionalnem programu, ustrezni glede na ugotovljene potrebe? Ali so cilji, določeni v letnem delovnem programu (ukrepi Unije), obravnavali dejanske potrebe? Ali so cilji, določeni v letnem delovnem programu (nujna pomoč), obravnavali dejanske potrebe? Katere ukrepe je država članica sprejela zaradi spreminjajočih se potreb? Skladnost (Ali so bili cilji iz nacionalnega programa, ki se nanašajo na Sklad, skladni s cilji iz drugih programov, ki se financirajo iz sredstev EU in zadevajo podobna delovna področja? Ali je bila skladnost zagotovljena tudi med izvajanjem Sklada?) 4. Ali je bila opravljena ocena drugih ukrepov s podobnimi cilji in upoštevana v fazi načrtovanja programov? Ali so bili v obdobju izvajanja vzpostavljeni usklajevalni mehanizmi med Skladom ter drugimi ukrepi s podobnimi cilji? Ali so bili ukrepi, izvedeni prek Sklada, skladni z drugimi ukrepi s podobnimi cilji in jim niso nasprotovali? Dopolnjevanje (Ali so cilji, določeni v nacionalnem programu in ustreznih izvedbenih ukrepih, dopolnjevali cilje, določene v okviru drugih politik, zlasti politik, ki jih je sprejela država članica)? 5. Ali je bila opravljena ocena drugih ukrepov z dopolnjujočimi si cilji in upoštevana v fazi načrtovanja programov? Ali so bili vzpostavljeni usklajevalni mehanizmi med Skladom ter drugimi ukrepi s podobnimi cilji, da se zagotovi njihovo dopolnjevanje v obdobju izvajanja? So bili vzpostavljeni mehanizmi za preprečevanje prekrivanja finančnih instrumentov? Dodana vrednost EU (Ali je na podlagi podpore EU nastala kakršna koli dodana vrednost?) 6. Katere so glavne vrste dodane vrednosti, ki izhaja iz podpore Sklada (obseg, področje uporabe, vloga, proces)? Ali bi države članice izvedle zahtevane ukrepe za izvajanje politik EU na področjih Sklada brez finančne podpore Sklada? Kakšne bi bile najbolj verjetne posledice prekinitve podpore iz Sklada? V kakšnem obsegu so ukrepi, ki jih podpira Sklad, prinesli koristi na ravni Unije? Vzdržnost (Ali je verjetno, da se bodo pozitivni učinki projektov, ki prejemajo podporo iz Sklada, nadaljevali tudi po koncu pomoči iz tega SKLADA?) 7. Kateri so bili glavni ukrepi, ki jih je sprejela država članica za zagotovitev vzdržnosti rezultatov projektov, izvedenih s podporo Sklada (v fazi načrtovanja programov in izvedbe)? Ali so bili vzpostavljeni mehanizmi za zagotovitev preverjanja vzdržnosti v fazi načrtovanja programov in izvedbe? V kakšnem obsegu se pričakuje, da se bodo rezultati/koristi ukrepov, ki jih je podprl Sklad, nadaljevali tudi pozneje? Poenostavitev in zmanjšanje upravnega bremena (So bili postopki upravljanja Sklada poenostavljeni in ali se je upravno breme za njegove upravičence zmanjšalo?) 8. Ali je bila na podlagi inovativnih postopkov, uvedenih s Skladom (poenostavljeno obračunavanje stroškov, večletno načrtovanje programov, nacionalna pravila za upravičenost, celovitejši nacionalni programi, ki omogočajo prožnost), dosežena poenostavitev za upravičence do sredstev iz Sklada? (1) Sklep Sveta (EU) 2015/1523 z dne 14. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (UL L 239, 15.9.2015, str. 146). (2) Sklep Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (UL L 248, 24.9.2015, str. 80).

PRILOGA II Seznam vprašanj za vrednotenje za poročila o vrednotenju s strani držav članic in Komisije za Sklad za notranjo varnost iz členov 56 in 57 Uredbe (EU) št. 514/2014 Uspešnost 1. Kako je Sklad za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: Sklad) prispeval k doseganju splošnega cilja, opredeljenega v Uredbi (EU) št. 515/2014? (a) Kako je Sklad prispeval k doseganju naslednjih posebnih ciljev: podpora skupni vizumski politiki za olajšanje zakonitega potovanja; zagotovitev visoke kakovosti storitev za prosilce za vizum; zagotovitev enakega obravnavanja državljanov tretjih držav in boj proti nedovoljeni migraciji? (i) Kakšen napredek je bil dosežen pri razvoju in izvajanju skupne vizumske politike za olajšanje zakonitega potovanja in kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (ii) Kakšen napredek je bil dosežen pri zagotavljanju boljše konzularne zastopanosti in usklajenih praks izdajanja vizumov med državami članicami ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (iii) Kakšen napredek je bil dosežen pri zagotavljanju uporabe pravnega reda Unije o vizumih ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (iv) Kakšen napredek je bil dosežen pri prispevanju držav članic k boljšemu sodelovanju med državami članicami, ki delujejo v tretjih državah, na področju tokov državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic, vključno s preprečevanjem nezakonitega priseljevanja in bojem proti njemu, in sodelovanja s tretjimi državami ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (v) Kakšen napredek je bil dosežen pri podpori skupne vizumske politike z vzpostavitvijo in uporabo informacijskih sistemov, njihove komunikacijske infrastrukture in opreme ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (vi) Kako je operativna podpora iz člena 10 Uredbe (EU) št. 515/2014 prispevala k doseganju posebnega cilja glede skupne vizumske politike? (b) Kako je Sklad prispeval k naslednjim posebnim ciljem: podpori integriranega upravljanja meja, vključno s spodbujanjem nadaljnjega usklajevanja in standardizacije ukrepov za upravljanje meja v skladu s skupnimi standardi Unije in z izmenjavo informacij med državami članicami ter med državami članicami in Evropsko agencijo za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije? zagotovitvi po eni strani enotne in visoke ravni nadzora in varovanja zunanjih meja, med drugim z bojem proti nezakonitemu priseljevanju, po drugi strani pa nemotenega prehajanja zunanjih meja v skladu s schengenskim pravnim redom, pri čemer se skladno z obveznostmi držav članic glede človekovih pravic, vključno z načelom nevračanja, zagotavlja dostop do mednarodne zaščite za tiste, ki jo potrebujejo? (i) Kakšen napredek je bil dosežen pri spodbujanju razvoja, izvajanja in uveljavljanja politik za odpravo kontrole oseb pri prehajanju notranjih meja in kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (ii) Kakšen napredek je bil dosežen pri izvajanju kontrole oseb in učinkovitem spremljanju prehajanja zunanjih meja ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (iii) Kakšen napredek je bil dosežen pri postopni uvedbi integriranega sistema upravljanja zunanjih meja na osnovi solidarnosti in odgovornosti ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (iv) Kakšen napredek je bil dosežen pri zagotavljanju uporabe pravnega reda Unije glede upravljanja meja ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (v) Kakšen napredek je bil dosežen pri krepitvi spremljanja razmer na zunanjih mejah in zmogljivosti držav članic za odzivanje ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (vi) Kakšen napredek je bil dosežen pri vzpostavitvi in uporabi informacijskih sistemov, njihove komunikacijske infrastrukture in opreme, ki podpirajo mejne kontrole in varovanje na zunanjih mejah ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (vii) Kakšen napredek je bil dosežen pri podpori storitev za države članice v ustrezno utemeljenih izrednih okoliščinah, ki zahtevajo takojšnje ukrepe na zunanjih mejah, in kako je nujna pomoč prispevala k doseganju tega napredka? Kakšne vrste nujni ukrepi so bili izvedeni? Kako so nujni ukrepi, izvedeni v okviru Sklada, prispevali k reševanju nujnih potreb države članice? Kateri so bili glavni rezultati nujnih ukrepov? (viii) Kako je operativna podpora iz člena 10 Uredbe (EU) št. 515/2014 prispevala k doseganju posebnega cilja glede upravljanja meja? 2. Kako je Sklad prispeval k doseganju splošnega cilja, opredeljenega v Uredbi (EU) št. 513/2014? (a) Kako je Sklad prispeval k naslednjim posebnim ciljem: preprečevanje čezmejnega, resnega in organiziranega kriminala, vključno s terorizmom? okrepitev usklajevanja in sodelovanja med organi pregona in drugimi nacionalnimi organi držav članic, pa tudi z Europolom in drugimi zadevnimi organi Unije, in zadevnimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami? (i) Kakšen napredek je bil dosežen pri doseganju pričakovanih rezultatov okrepitve zmogljivosti držav članic za boj proti čezmejnemu, resnemu in organiziranemu kriminalu, vključno s terorizmom, in da se okrepi njihovo medsebojno sodelovanje na tem področju ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (ii) Kakšen napredek je bil dosežen pri razvoju upravne in operativne koordinacije in sodelovanju med javnimi organi držav članic, Europolom ali drugimi zadevnimi organi Unije in po potrebi s tretjimi državami ter mednarodnimi organizacijami ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (iii) Kakšen napredek je bil dosežen pri razvoju programov usposabljanja, kot so tisti v zvezi s strokovnimi in poklicnimi sposobnostmi ter poznavanjem obveznosti v zvezi s človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami, na področju izvajanja politik usposabljanja EU, tudi s posebnimi programi Unije za izmenjavo osebja organov pregona, ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (iv) Kakšen napredek je bil dosežen pri uvajanju ukrepov, zaščitnih mehanizmov in dobrih praks za prepoznavanje in podporo pričam in žrtvam kaznivih dejanj, tudi žrtvam terorizma, ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (b) Kako je Sklad prispeval k izboljšanju zmogljivosti držav članic za uspešno obvladovanje varnostnih tveganj in kriz ter za zaščito ljudi in kritične infrastrukture pred terorističnimi napadi in drugimi incidenti, povezanimi z varnostjo? (i) Kakšen napredek je bil dosežen pri okrepitvi upravnih in operativnih zmogljivosti držav članic za zaščito kritične infrastrukture v vseh gospodarskih sektorjih, tudi s projekti javno-zasebnega partnerstva in izboljšanim usklajevanjem, sodelovanjem, izmenjavo in razširjanjem znanja in izkušenj v Uniji in z relevantnimi tretjimi državami, ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (ii) Kakšen napredek je bil dosežen pri vzpostavitvi varnih povezav ter uspešnega usklajevanja med obstoječimi sektorsko opredeljenimi akterji zgodnjega opozarjanja in sodelovanja v kriznih razmerah na ravni Unije in na nacionalni ravni ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? (iii) Kakšen napredek je bil dosežen pri izboljšanju upravnih in operativnih zmogljivosti držav članic ter Unije za razvoj celovitega sistema ocenjevanja tveganj in nevarnosti ter kako je Sklad prispeval k doseganju tega napredka? Učinkovitost (So bili rezultati Sklada doseženi z razumnimi stroški?) 3. Do kakšne mere so bili pričakovani rezultati Sklada doseženi z razumnimi stroški glede na uporabljene finančne in človeške vire? Kakšni ukrepi so bili sprejeti, da bi se preprečili in odkrili primeri goljufij in drugih nepravilnosti, da bi se o njih poročalo ter da bi se nato zagotovilo nadaljnje spremljanje, in kako uspešni so bili? Ustreznost (Ali so cilji ukrepov, ki se financirajo iz Sklada, ustrezali dejanskim potrebam?) 4. Ali so bili cilji, ki so jih določile države članice v svojih nacionalnih programih, ustrezni glede na ugotovljene potrebe? Ali so cilji, določeni v letnem delovnem programu (ukrepi Unije), obravnavali dejanske potrebe? Ali so cilji, določeni v letnem delovnem programu (nujna pomoč), obravnavali dejanske potrebe? Katere ukrepe je država članica sprejela zaradi spreminjajočih se potreb? Skladnost (Ali so bili cilji iz nacionalnega programa skladni s cilji iz drugih programov, ki se financirajo iz sredstev EU in zadevajo podobna delovna področja? Ali je bila skladnost zagotovljena tudi med izvajanjem Sklada?) 5. Ali je bila opravljena ocena drugih ukrepov s podobnimi cilji in upoštevana v fazi načrtovanja programov? Ali so bili v obdobju izvajanja vzpostavljeni usklajevalni mehanizmi med Skladom ter drugimi ukrepi s podobnimi cilji? Ali so bili ukrepi, izvedeni prek Sklada, skladni z drugimi ukrepi s podobnimi cilji in jim niso nasprotovali? Dopolnjevanje (Ali so cilji, določeni v nacionalnem programu in ustreznih izvedbenih ukrepih, dopolnjevali cilje, določene v okviru drugih politik, zlasti politik, ki jih je sprejela država članica)? 6. Ali je bila opravljena ocena drugih ukrepov z dopolnjujočimi si cilji in upoštevana v fazi načrtovanja programov? Ali so bili v obdobju izvajanja vzpostavljeni usklajevalni mehanizmi med Skladom ter drugimi ukrepi s podobnimi cilji, da se zagotovi njihovo dopolnjevanje v obdobju izvajanja? So bili vzpostavljeni mehanizmi za preprečevanje prekrivanja finančnih instrumentov? Dodana vrednost EU (Ali je na podlagi podpore EU nastala kakršna koli dodana vrednost?) 7. Katere so glavne vrste dodane vrednosti, ki izhaja iz podpore Sklada (obseg, področje uporabe, vloga, proces)? Ali bi države članice izvedle zahtevane ukrepe za izvajanje politik EU na področjih, ki prejemajo podporo iz Sklada, brez finančne podpore Sklada? Kakšne bi bile najbolj verjetne posledice prekinitve podpore iz Sklada? V kakšnem obsegu so ukrepi, ki jih podpira Sklad, prinesli koristi na ravni Unije? Kakšna je bila dodana vrednost operativne podpore? Vzdržnost (Ali je verjetno, da se bodo pozitivni učinki projektov, ki prejemajo podporo iz Sklada, nadaljevali tudi po koncu pomoči iz tega sklada?) 8. Kateri so bili glavni ukrepi, ki jih je sprejela država članica za zagotovitev vzdržnosti rezultatov projektov, izvedenih s podporo Sklada (v fazi načrtovanja programov in izvedbe)? Ali so bili vzpostavljeni mehanizmi za zagotovitev preverjanja vzdržnosti v fazi načrtovanja programov in izvedbe? V kakšnem obsegu se pričakuje, da se bodo rezultati/koristi ukrepov, ki jih je podprl Sklad, nadaljevali tudi pozneje? Kateri ukrepi so bili sprejeti za zagotovitev kontinuitete dejavnosti, ki se izvajajo s pomočjo operativne podpore? Poenostavitev in zmanjšanje upravnega bremena (So bili postopki upravljanja Sklada poenostavljeni in ali se je upravno breme za njegove upravičence zmanjšalo?) 9. Ali je bila na podlagi inovativnih postopkov, uvedenih s Skladom (poenostavljeno obračunavanje stroškov, večletno načrtovanje programov, nacionalna pravila za upravičenost, celovitejši nacionalni programi, ki omogočajo prožnost, operativna podpora in posebna tranzitna shema za Litvo), dosežena poenostavitev za upravičence do sredstev iz Sklada?

PRILOGA III Seznam skupnih kazalnikov rezultatov in vpliva za poročila o vrednotenju s strani držav članic in Komisije iz členov 56 in 57 Uredbe (EU) št. 514/2014 Kazalniki za vrednotenje posebnih ciljev Uredbe (EU) št. 516/2014 1. Kazalniki po posebnih ciljih (a) Okrepiti in razviti vse vidike skupnega evropskega azilnega sistema, vključno z njegovo zunanjo razsežnostjo: (i) število mest, prilagojenih mladoletnikom brez spremstva, ki jih podpira Sklad za azil, migracije in vključevanje (v nadaljnjem besedilu: Sklad), glede na skupno število mest, prilagojenih mladoletnikom brez spremstva; (ii) število nerešenih zadev na prvi stopnji, glede na trajanje; (iii) delež končnih ugoditvenih odločb na pritožbeni stopnji; (iv) število oseb v sistemu sprejema (število ob koncu obdobja poročanja); (v) število oseb v sistemu sprejema v primerjavi s številom prosilcev za azil; (vi) število namestitvenih mest, prilagojenih mladoletnikom brez spremstva, v primerjavi s številom mladoletnikov brez spremstva; (vii) konvergenca stopenj ugodno rešenih prošenj za azil na prvi/zadnji stopnji v državah članicah za prosilce za azil iz iste tretje države. (b) Podpirati zakonite migracije v države članice, v skladu z njihovimi ekonomskimi in socialnimi potrebami, kot so potrebe trga dela, ob čemer se ščiti integriteta sistemov priseljevanja držav članic, ter spodbujati učinkovito vključevanje državljanov tretjih držav: (i) delež državljanov tretjih držav, ki so prejeli status rezidenta za daljši čas v primerjavi z vsemi državljani tretjih držav; (ii) stopnja zaposlenosti: vrzel med državljani tretjih držav in državljani države gostiteljice; (iii) stopnja brezposelnosti: vrzel med državljani tretjih držav in državljani države gostiteljice; (iv) stopnja delovne aktivnosti: vrzel med državljani tretjih držav in državljani države gostiteljice; (v) delež mladih osipnikov: vrzel med državljani tretjih držav in državljani države gostiteljice; (vi) delež oseb, starih od 30 do 34 let, s terciarno izobrazbo: vrzel med državljani tretjih držav in državljani države gostiteljice; (vii) delež prebivalstva, za katerega obstaja tveganje socialne revščine ali socialne izključenosti: vrzel med državljani tretjih držav in državljani države gostiteljice. (c) Krepitev poštenih in učinkovitih strategij za vračanje v državah članicah, ki podpirajo preprečevanje nezakonitega priseljevanja s poudarkom na trajnosti vrnitve ter učinkovitem ponovnem sprejemu v državah izvora in državah tranzita: (i) število odstranitev, ki jih je podprl Sklad, v primerjavi s skupnim številom vrnitev na podlagi odredbe o zapustitvi; (ii) število vrnjenih oseb v okviru skupnih operacij vračanja, ki jih je podprl Sklad, v primerjavi s skupnim številom vrnitev, ki jih je podprl Sklad; (iii) število povratnikov, ki so prejeli pomoč za ponovno vključevanje pred ali po vrnitvi, sofinancirano iz sklada, v primerjavi s skupnim številom prostovoljnih vrnitev, ki jih je podprl Sklad; (iv) število mest v centrih za pridržanje, ustvarjenih/prenovljenih s podporo iz Sklada, v primerjavi s skupnim številom mest v centrih za pridržanje; (v) število vrnitev na podlagi odredbe o zapustitvi v primerjavi s številom državljanov tretjih držav, ki so jim bile takšne odredbe izdane; (vi) odločbe o vrnitvi, izdane zavrnjenim prosilcem za azil; (vii) učinkovite vrnitve zavrnjenih prosilcev za azil. 2. Kazalniki učinkovitosti, dodane vrednosti in vzdržnosti, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 514/2014 (d) Za merjenje in vrednotenje učinkovitosti, dodane vrednosti in vzdržnosti: (i) število ekvivalentov polnega delovnega časa v odgovornem organu, pooblaščenem organu in revizijskem organu, ki se ukvarjajo z izvajanjem Sklada za azil, migracije in vključevanje ter so plačani v okviru tehnične pomoči ali iz nacionalnih proračunov, v primerjavi s številom izvedenih projektov in številom sredstev, zahtevanih za proračunsko leto; (ii) tehnična pomoč in upravni (posredni) stroški projektov v primerjavi z zneskom sredstev, zahtevanih za proračunsko leto; (iii) stopnja črpanja Sklada.