Skupni sklepi Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije

Cilji in prednostne naloge politike za obdobje 2020–2024

(2021/C 18 I/02)

Tri institucije se strinjajo, da bodo za zakonodajno obdobje do leta 2024 pripravile ambiciozen politični in zakonodajni načrt za okrevanje in obnovo vitalnosti. To je pozitivna agenda za odpornejšo Unijo, ki si prizadeva, da bi si opomogla od posledic pandemije COVID-19, hkrati pa izkoristila priložnosti, ki jih ponujata dvojna podnebna in digitalna preobrazba, ter okrepila odprto strateško avtonomijo Evrope. Da bi Unijo in njene partnerje postavili na pot okrevanja in pripravili na ta prehod, bomo v naslednjih štirih letih prednost namenili naslednjim ciljem:

1. Storili bomo vse, da bi zagotovili popolno okrevanje po pandemiji COVID-19, in poskrbeli, da pri tem ne bo prezrt nihče. Še naprej bomo varovali življenja in možnosti preživljanja, podpirali zdravstveno osebje in zagotavljali razpoložljivost medicinskih izdelkov v EU in zunaj nje ter dajali prednost razvoju in uvajanju cepiva po vsem svetu. Še naprej se bomo osredotočali na ukrepe, s katerimi bi ublažili posledice gospodarske krize. Naš ambiciozni večletni proračun, okrepljen z instrumentom NextGenerationEU, bomo uporabili za spodbujanje okrevanja in oblikovanje gospodarstva prihodnosti, hkrati pa izvajali časovni načrt za uvedbo novih virov lastnih sredstev. Poglobili bomo enotni trg, da bi podprli močno okrevanje ter ustvarili konkurenčnejšo in bolj trajnostno Evropo. Obravnavali bomo izkušnje, pridobljene med zdravstveno krizo, in ranljivosti, ki jih je razkrila, z ambicioznejšim sodelovanjem na področju zdravja in civilne zaščite ter oblikovanjem evropske zdravstvene unije, pri čemer bomo spoštovali nacionalne pristojnosti.

2. Poleg usklajenega obvladovanja pandemije bomo okrepili tudi prizadevanja za vzpostavitev Unije prihodnosti. Zato bomo prednost namenili ukrepom, ki pospešujejo prehod na pravičnejšo, bolj zdravo, okolju prijaznejšo in bolj digitalno družbo v EU in na svetovni ravni. Okrepili bomo naše raziskave in razvoj ter našo inovacijsko zmogljivost, da bi pospešili zeleni in digitalni prehod, zlasti na ključnih področjih, kot so energetski sektor, visokozmogljivostno računalništvo in zaupanja vredna umetna inteligenca.

3. Svetovna vodilna vloga EU v boju proti podnebnim spremembam ostaja ključna prednostna naloga, saj sta drastično zmanjšanje emisij in učinkovitejša raba virov v vseh gospodarskih sektorjih postala nujno vodilo. Zeleni prehod istočasno prinaša ogromne priložnosti za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest, hkrati pa izboljšuje našo odpornost na podnebne spremembe. V prihodnjih štirih letih si bomo še naprej prizadevali za uresničitev ciljev podnebne nevtralnosti do leta 2050, socialno pravičnega prehoda na konkurenčno, trajnostno in krožno gospodarstvo, varstva biotske raznovrstnosti in izvajanja ciljev ZN za trajnostni razvoj do leta 2030.

4. Kriza zaradi COVID-19 je pospešila hiperpovezljivost in vključevanje novih tehnologij, ki oblikujejo naš način življenja in spreminjajo naš način učenja, dela, druženja in potrošnje. Kriza je razkrila tudi ranljivosti, s katerimi se sooča Evropa, od kibernetske varnosti do težav z zmogljivostjo in nezadostno širokopasovno infrastrukturo v številnih regijah. Da bi okrepili naš položaj v svetovnem gospodarstvu in zaščitili naše vrednote, bomo oblikovali lastne digitalne rešitve in vzpostavili digitalno suverenost Evrope. Naša prizadevanja moramo sočasno osredotočiti na dostop do podatkov in njihovo varstvo, razvoj inovativne tehnologije in nadgradnjo naše infrastrukture. Da bi izkoristili trenutni zagon in Evropo usmerili na ambiciozno pot nadaljnje digitalizacije, bomo opredelili jasne digitalne cilje za leto 2030 in si skupaj prizadevali za njihovo uresničitev. Gospodarski učinki krize in hitrost okrevanja ne bodo enaki za vse družbene skupine in vse regije EU. Kriza je povečala brezposelnost, zlasti med mladimi in ženskami z ranljivimi oblikami zaposlitve. Zato bomo sprejeli ukrepe za nadaljnje izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, zlasti za zaščito pravic delavcev v digitalnem gospodarstvu, zagotavljanje enakih možnosti za vse, razvoj okvira za ustrezne minimalne plače in večjo preglednost na področju plačil.

5. Za večjo odpornost in trdnost našega gospodarstva bomo njegove temelje še dodatno okrepili. Prosto gibanje bomo zagotovili s pravilnim delovanjem schengenskega območja, uveljavljali bomo enotni trg ter ga poglobili in oživili, podprli bomo nacionalne programe reform in naložb ter spodbujali zasebne naložbe za nov zagon gospodarstva. Prizadevali si bomo za ambiciozno evropsko industrijsko politiko, da bi naša industrija postala bolj trajnostna, okolju prijazna, globalno konkurenčna in odpornejša. Okrepiti moramo našo enotno valuto, zagotoviti večjo finančno stabilnost in se zaščititi pred finančnim kriminalom, davčnimi goljufijami, davčnimi utajami in izogibanjem davkom ter pranjem denarja. Evropska podjetja in ljudi je treba zaščititi pred nelojalno konkurenco iz tujine. V ta namen bomo uvedli ustrezen sklop ukrepov na področju obdavčevanja in obravnavali izkrivljajoče učinke nekaterih tujih subvencij na naš enotni trg. Da bi preprečili pomanjkanje ponudbe in odvisnost od blaga, ki je ključnega pomena za varnost naših državljanov ali za delovanje našega gospodarstva, bomo opredelili strateške odvisnosti in si prizadevali za njihovo zmanjšanje. Okrepili bomo našo odprto strateško avtonomijo in odpornost ter ohranili trdno zavezanost odprti in na pravilih temelječi trgovini.

6. Avtoritarni režimi vse bolj poskušajo širiti zavajajoče diskurze o pandemiji COVID-19 in spodkopavati naše demokratične družbe. Prihodnost naše Unije bo odvisna od naše sposobnosti, da zaščitimo naše skupne vrednote in okrepimo naš demokratični model. Trdno smo zavezani načelu pravne države, na katerem temelji naš demokratični sistem. Odločno bomo ukrepali, da zagotovimo varnost Evropejcev in Evropejk. Okrepili bomo tudi našo skupno zmogljivost za odzivanje na terorizem in hibridne grožnje ter novonastajajoče in obstoječe medsektorske, čezmejne in hibridne grožnje ter kazniva dejanja. Ljudje so jedro naše demokracije. Obravnavali bomo pereča družbena vprašanja, povezana z demografskimi spremembami. Še naprej bomo branili spoštovanje temeljnih pravic in nediskriminacijo doma in v tujini. Borili se bomo proti rasizmu in si prizadevali za Unijo enakosti z enakimi pravicami in priložnostmi za vse. Dokončali bomo delo v zvezi s celovito reformo našega migracijskega in azilnega sistema, da bi oblikovali učinkovit in human pristop ter zagotovili orodja za soočanje s prihodnjimi izzivi.

7. Okrepili bomo vlogo EU kot globalnega akterja: sodelovanje je bistveno za vplivanje na globalni razvoj, ki oblikuje našo prihodnost, in ohranjanje zdravja našega planeta. Zato bomo spodbujali in preoblikovali na pravilih temelječi večstranski svetovni red. Za dosego teh ciljev bomo tesno sodelovali z našimi strateškimi partnerji in podobno mislečimi državami, zlasti z novo administracijo ZDA. Izvajali bomo okrepljeno širitveno politiko, posebno pozornost bomo namenili našim partnericam v vzhodnem in južnem sosedstvu ter spodbujali živahno partnerstvo z Afriko. V okviru močnejšega čezatlantskega zavezništva bomo izboljšali naše obrambne zmogljivosti za močnejšo Evropo. Prizadevali si bomo za močno STO in enake konkurenčne pogoje, hkrati pa zagotovili, da se bomo sposobni odzivati na nepoštene prakse in pomanjkanje vzajemnosti.

Ti cilji in prednostne naloge politike bodo navdihnili in usmerjali naše ukrepanje v prihodnjih letih. V oblikovanje politik bomo vključili strateško predvidevanje, da bomo bolje razumeli prihodnje učinke današnjih političnih odločitev, da bi uspeli z zelenim in digitalnim prehodom ter okrepili našo sposobnost vplivanja na globalni razvoj. S sodelovanjem želimo doseči rezultate za naše državljane in državljanke. V tem smislu bomo zagotovili možnosti, s pomočjo katerih bodo njihovi glasovi slišani pri oblikovanju politik EU, med drugim tudi v okviru konference o prihodnosti Evrope. Vodila nas bodo načela evropske dodane vrednosti, subsidiarnosti in sorazmernosti. Izkoristili bomo ves potencial, ki ga ponujata Pogodbi.

Съставено в Брюксел на десети декември две хиляди и двадесета година.

Hecho en Bruselas, el diez de diciembre de dos mil veinte.

V Bruselu dne desátého prosince dva tisíce dvacet.

Udfærdiget i Bruxelles den tiende december to tusind og tyve.

Geschehen zu Brüssel am zehnten Dezember zweitausendzwanzig.

Kahe tuhande kahekümnenda aasta detsembrikuu kümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες είκοσι.

Done at Brussels on the tenth day of December in the year two thousand and twenty.

Fait à Bruxelles, le dix décembre deux mille vingt.

Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an deichiú lá de mhí na Nollag an bhliain dhá mhíle fiche.

Sastavljeno u Bruxellesu desetog prosinca godine dvije tisuće dvadesete.

Fatto a Bruxelles, addì dieci dicembre duemilaventi.

Briselē, divi tūkstoši divdesmitā gada desmitajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai dvidešimtų metų gruodžio dešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszadik év december havának tizedik napján.

Magħmul fi Brussell, fl-għaxar jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u għoxrin.

Gedaan te Brussel, tien december tweeduizend twintig.

Sporządzono w Brukseli dnia dziesiątego grudnia roku dwa tysiące dwudziestego.

Feito em Bruxelas, em dez de dezembro de dois mil e vinte.

Întocmit la Bruxelles la zece decembrie două mii douăzeci.

V Bruseli desiateho decembra dvetisícdvadsať.

V Bruslju, dne desetega decembra leta dva tisoč dvajset.

Tehty Brysselissä kymmenentenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentä.

Som skedde i Bryssel den tionde december år tjugohundratjugo.