ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SKLEP SVETA (EU) 2021/1918

z dne 28. oktobra 2021

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru EGP v zvezi s spremembo Protokola 31 o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode, in Protokola 37 s seznamom iz člena 101 k Sporazumu EGP (Vesoljski program Unije)

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 189(2) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti člena 1(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je začel veljati 1. januarja 1994.

(2) V skladu s členom 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP med drugim odloči spremeniti Protokol 31 o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode (v nadaljnjem besedilu: Protokol 31), in Protokol 37 s seznamom iz člena 101 (v nadaljnjem besedilu: Protokol 37) k Sporazumu EGP.

(3) Uredbo (EU) 2021/696 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je treba vključiti v Sporazum EGP. Ta sprememba zadeva le Norveško in Islandijo.

(4) Protokol 31 in Protokol 37 k Sporazumu EGP bi bilo treba ustrezno spremeniti.

(5) Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi torej moralo temeljiti na osnutku sklepa Skupnega odbora EGP –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1 Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru EGP o predlagani spremembi Protokola 31 o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode, in Protokola 37 s seznamom iz člena 101 k Sporazumu EGP, temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora EGP (4).

Člen 2 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 28. oktobra 2021 Za Svet predsednik G. DOVŽAN

(1) UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

(2) UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

(3) Uredba (EU) 2021/696 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi Vesoljskega programa Unije in ustanovitvi Agencije Evropske unije za vesoljski program ter razveljavitvi uredb (EU) št. 912/2010, (EU) št. 1285/2013 in (EU) št. 377/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU (UL L 170, 12.5.2021, str. 69).

(4) Glejte dokument ST 12908/21 na http://register.consilium.europa.eu.
(2)

Komisija je 10. avgusta 2021 v skladu s členom 6(4) Uredbe (EU) 2019/788 skupino organizatorjev obvestila o svoji oceni, da so zahteve za prijavo iz člena 6(3), točke (a), (d) in (e), navedene uredbe izpolnjene in da se zahteva iz člena 6(3), točka (b), ne uporablja. Vendar je Komisija navedla tudi, da na podlagi besedila pobude iz zahtevka z dne 11. julija 2021 ne more sklepati, da pobuda v celoti izpolnjuje zahtevo iz člena 6(3), točka (c). Komisija je bila pozvana, „naj razglasi okoljsko krizo ter tako posameznike spodbudi, da stopijo iz cone udobja in se zavzamejo za spremembe politik, pri čemer bi bilo treba posamezne politike prilagoditi tako, da bodo bolj celostno upoštevale okoljske in socialne dejavnike“; pri tem ni bilo konkretno navedeno, katere pravne akte Unije naj bi predlagala Komisija. Komisija je organizatorje pozvala, naj popravijo svojo pobudo in navedejo, kateri pravni akt oziroma akte Unije naj predlaga Komisija, in opredelijo vsebino takšnih pravnih aktov.
Voditelji držav ali vlad so 8. maja 2021 na socialnem vrhu v Portu priznali, da je evropski steber socialnih pravic temeljni del okrevanja, pri čemer so navedli, da bo njegovo izvajanje okrepilo prizadevanja Unije za digitalni, zeleni in pravični prehod ter prispevalo k doseganju navzgor usmerjene socialne in ekonomske konvergence ter reševanju demografskih izzivov. Poudarili so, da so socialna razsežnost, socialni dialog in dejavna udeležba socialnih partnerjev bistveni del visoko konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva. Menili so, da akcijski načrt določa koristne smernice za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, med drugim na področjih zaposlovanja, znanj in spretnosti, zdravja ter socialne zaščite. Pozdravili so nove krovne cilje Unije za leto 2030 v zvezi z zaposlovanjem (zaposlenega naj bi bilo 78 % prebivalstva, starega od 20 do 64 let), znanjem in spretnostmi (vsako leto naj bi se 60 % vseh odraslih udeležilo usposabljanj) in zmanjšanjem revščine (za vsaj 15 milijonov ljudi, vključno s petimi milijoni otrok) ter revidirani pregled socialnih kazalnikov, saj bodo pripomogli k spremljanju napredka pri izvajanju načel evropskega stebra socialnih pravic znotraj okvira za usklajevanje politik v kontekstu evropskega semestra. Poleg tega so navedli, da bosta v času, ko bo Evropa postopoma okrevala po pandemiji COVID-19, prednostni nalogi ustvarjanje delovnih mest in izboljšanje njihove kakovosti, ne pa zaščita obstoječih delovnih mest, hkrati pa so poudarili, da bo izvajanje načel evropskega stebra socialnih pravic bistveno za zagotovitev številnejših in boljših delovnih mest za vse v okviru vključujočega okrevanja. Poudarili so zavezanost enotnosti in solidarnosti, s čimer je mišljeno tudi zagotavljanje enakih možnosti za vse in skrb, da nihče ne ostane prezrt.

Potrdili so svojo odločenost, izraženo v Strateški agendi Evropskega sveta 2019–2024, glede nadaljnjega poglabljanja uveljavljanja evropskega stebra socialnih pravic na ravni Unije in na nacionalni ravni ob ustreznem upoštevanju delitve pristojnosti ter načel subsidiarnosti in sorazmernosti. Poleg tega so poudarili, da je treba tudi na najvišji ravni pozorno spremljati napredek pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in krovnih ciljev Unije za leto 2030.
(2)

Cilji pobude, ki so jih izrazili organizatorji, so: „Uvedba 5G ogroža naše pravice do zdravega okolja, svobode in zasebnosti. Komisijo pozivamo, naj predlaga zakonodajo za zaščito državljanov in okolja pred temi grožnjami: (a) sprejetje predpisov za zaščito vseh življenjskih vrst pred radijskimi frekvencami in mikrovalovnim sevanjem: sevanje škoduje ljudem, živalskim in rastlinskim vrstam. Sedanje mejne vrednosti izpostavljenosti ne zagotavljajo zadostne zaščite, zlasti za ranljive osebe (kot so otroci, nosečnice, bolniki, starejši), živali, žuželke opraševalke in rastline; (b) sprejetje strožjih predpisov za zaščito okolja pred vsemi vplivi omrežja 5G in digitalizacije: z omrežjem 5G bo količina priključenih elektronskih naprav, anten in satelitov skokovito narasla. Sledili bodo netrajnostna poraba energije, emisije sevanja, škodljivo rudarjenje in onesnaževanje, kar bo ogrozilo biotsko raznovrstnost in naravne habitate; (c) zagotovitev učinkovitega varstva podatkov za zaščito naše zasebnosti, varnosti in svobode: omrežje 5G omogoča množično zbiranje podatkov in nadzor s povezanimi predmeti. To bo povečalo tveganje kibernetske kriminalitete, uhajanja podatkov, kraje, ponovne prodaje in zlorabe umetne inteligence.“
SKLEP SVETA (EU) 2021/1734

z dne 23. septembra 2021

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru EGP glede spremembe Protokola 31 o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode, ki je priložen k Sporazumu EGP (Obzorje Evropa)

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 173(3), člena 182(1), člena 183 in člena 188, drugi odstavek, v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti člena 1(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je začel veljati 1. januarja 1994.

(2) V skladu s členom 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP med drugim odloči spremeniti Protokol 31 o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode (v nadaljnjem besedilu: Protokol 31), ki je priložen k Sporazumu EGP.

(3) V Sporazum EGP je treba vključiti Uredbo (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

(4) V Sporazum EGP je treba vključiti Uredbo (EU) 2021/819 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

(5) Protokol 31 k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

(6) Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi torej moralo temeljiti na osnutku sklepa Skupnega odbora EGP –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1 Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru EGP glede predlagane spremembe Protokola 31 o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode, ki je priložen k Sporazumu EGP, temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora EGP (5).

Člen 2 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 23. septembra 2021 Za Svet predsednik G. DOVŽAN

(1) UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

(2) UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

(3) Uredba (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L 170, 12.5.2021, str. 1).

(4) Uredba (EU) 2021/819 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo (prenovitev) (UL L 189, 28.5.2021, str. 61).

(5) Glej dokument ST 11229/21 na http://register.consilium.europa.eu.
(8)

Organizatorji so 17. julija 2021 službam Komisije poslali dopis, v katerem so pojasnili cilje pobude. Pojasnili so, da si prizadevajo, da bi se „trgovinska politika EU izvajala le z ozemlji, ki imajo pravno veljavnost“ in „da bi se s trgovinsko politiko EU zagotovilo, da se trgovina z ozemlji, ki so nezakonito zasedena ali nezakonito pridobljena z uporabo sile, ne bi izvajala, in sicer si to želijo prav zaradi omejitev mednarodnega prava“.
(15)

Slovenija zahteva le podaljšanje obdobij med 1. septembrom 2020 in 30. junijem 2021 in ne desetmesečnih obdobij iz člena 2(1), (3) in (5) Uredbe (EU) 2021/267. Zaključek rednega usposabljanja in izdaja spričeval zanj, navedba usklajene kode Unije „95“ in obnovitev izkaznic o vozniških kvalifikacijah v navedeni državi članici, ki bi sicer potekla v novem referenčnem obdobju, se zato ne bodo podaljšali za več kot deset mesecev. Zahtevana podaljšanja zato ne vodijo k nesorazmernim tveganjem pri varnosti in varovanju v prometu.
(2)

Uredba (EU) 2021/953 omogoča priznavanje COVID-19 potrdil, ki jih tretje države izdajo državljanom Unije in njihovim družinskim članom, če Komisija ugotovi, da so navedena COVID-19 potrdila izdana v skladu s standardi, ki se štejejo za enakovredne standardom, določenim v skladu z navedeno uredbo. Poleg tega morajo države članice v skladu z Uredbo (EU) 2021/954 Evropskega parlamenta in Sveta (2) pravila, določena v Uredbi (EU) 2021/953, uporabljati za državljane tretjih držav, ki ne spadajo v področje uporabe navedene uredbe, vendar se zakonito nahajajo ali prebivajo na njihovem ozemlju, in ki so upravičeni do potovanja v druge države članice v skladu s pravom Unije. Zato bi se morale vse ugotovitve o enakovrednosti, določene v tem sklepu, uporabljati za potrdila o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19, ki jih Severna Makedonija izda državljanom Unije in njihovim družinskim članom. Podobno bi se morale na podlagi Uredbe (EU) 2021/954 take ugotovitve o enakovrednosti uporabljati tudi za potrdila o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19, ki jih Severna Makedonija izda državljanom tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic pod pogoji iz navedene uredbe.
(1)

Aktivna snov dazomet je bila vključena v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 8 in se zato v skladu s členom 86 Uredbe (EU) št. 528/2012 šteje za odobreno v skladu z navedeno uredbo ob upoštevanju specifikacij in pogojev iz Priloge I k navedeni direktivi.
SKLEP SVETA (SZVP) 2021/1193

z dne 19. julija 2021

o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije v Bosni in Hercegovini in o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/1340

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za 24 mesecev in določiti nov referenčni finančni znesek za obdobje od 1. septembra 2021 do 31. avgusta 2023.

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Mandat Johanna SATTLERJA kot posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) v Bosni in Hercegovini se podaljša do 31. avgusta 2023. Svet lahko na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora in predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko odloči, da se mandat PPEU podaljša ali predčasno preneha.
(7)

Direktiva (EU) 2018/1972 z učinkom od 21. decembra 2020 razveljavlja direktive 2002/19/ES (5), 2002/20/ES (6), 2002/21/ES (7) in 2002/22/ES (8) Evropskega parlamenta in Sveta, ki so vključene v Sporazum EGP in jih je zato treba v okviru Sporazuma EGP razveljaviti z učinkom od 21. decembra 2020.
(5)

Komisija bo spremljala uporabo nacionalnih načrtov v zvezi z njihovim učinkovitim delovanjem in zmogljivostjo načrta, da zagotovi, da so podatki, sporočeni Komisiji v skladu s členom 33 Uredbe (ES) št. 1224/2009, popolni in točni ter sporočeni v zakonskih rokih. Če bo Komisija na podlagi ugotovitev preverjanj, inšpekcijskih pregledov in revizij, ki jih bo izvedla v okviru naslova X Uredbe (ES) št. 1224/2009, menila, da so potrebne spremembe nacionalnih načrtov za potrjevanje, bosta morali državi članici svoja načrt ustrezno spremeniti –
(4)

Nizozemska je z dopisom z dne 6. januarja 2021 Komisijo zaprosila za prehodno obdobje v skladu s členom 2(2) Odločbe 2008/477/ES, da bi se veljavnost zgoraj navedenih dovoljenj za izvajanje TDD ohranila do izteka njihove veljavnosti. Navedena dovoljenja so bila izdana z odločbami Agencije za telekomunikacije Ministrstva za gospodarske zadeve in podnebje (Agentschap Telecom van het Ministerie van Economische Zaken en Klimaat). Eno dovoljenje je bilo izdano pod referenčno številko dokumenta AT-EZK/7635162, številko dosjeja 6781570-G1, in je veljavno od 3. januarja 2013 do 2. januarja 2030, drugo dovoljenje pa je bilo izdano pod referenčno številko AT-EZK/7937970, številko dosjeja 6697351, in je veljavno od 11. maja 2010 do 11. maja 2030.
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/974

z dne 9. junija 2021

o odobritvi spremenjenih nacionalnih programov za izboljšanje proizvodnje in trženja čebelarskih proizvodov, ki so jih države članice predložile v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 4021)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti točke (c) prvega pododstavka člena 57 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu z drugim odstavkom člena 3 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/1368 (2) so vse države članice uradno obvestile Komisijo o spremembah svojih nacionalnih programov za proizvodnjo in trženje čebelarskih proizvodov za čebelarski leti 2021 in 2022.

(2) V skladu z drugim pododstavkom člena 55(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 je bilo 27 spremenjenih nacionalnih programov, pripravljenih za obdobje od 1. avgusta 2019 do 31. julija 2022, podaljšanih do 31. decembra 2022.

(3) Prispevek Unije za vsak nacionalni program je treba določiti v skladu z drugim odstavkom člena 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/1366 (3).

(4) Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1 Spremenjeni nacionalni programi za proizvodnjo in trženje čebelarskih proizvodov za čebelarska leti 2021 in 2022, ki so jih predložili Belgija, Bolgarija, Češka, Danska, Nemčija, Estonija, Irska, Grčija, Španija, Francija, Hrvaška, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Finska in Švedska, se odobrijo.

Člen 2 Prispevek Unije za nacionalne programe iz člena 1 se omeji na največje zneske, kot so določeni v Prilogi za čebelarski leti 2021 in 2022.

Člen 3 Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 9. junija 2021 Za Komisijo Janusz WOJCIECHOWSKI član Komisije

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

(2) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1368 z dne 6. avgusta 2015 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pomočjo za sektor čebelarstva (UL L 211, 8.8.2015, str. 9).

(3) Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1366 z dne 11. maja 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pomočjo za sektor čebelarstva (UL L 211, 8.8.2015, str. 3).
(a)

po potrebi svetuje in poroča v zvezi z oblikovanjem stališč Unije v regionalnih in mednarodnih forumih, da bi se proaktivno spodbujalo ukrepanje, ki temelji na partnerstvu in vzajemni odgovornosti, in okrepil celosten pristop Unije do Sahela;
(3)

Na podlagi člena 7(1) Sporazuma Mednarodni svet za kakav Mednarodne organizacije za kakav uresničuje vsa pooblastila in izvaja ali organizira izvedbo vseh funkcij, ki so potrebne za izvajanje posebnih določb Sporazuma. Mednarodni svet za kakav lahko v skladu s členom 62(4) Sporazuma sprejme sklep o podaljšanju Sporazuma za obdobje po sedanjem datumu prenehanja veljavnosti „za dve obdobji po največ dve kakavovi leti“, tj. do 30. septembra 2024 za prvo obdobje in do 30. septembra 2026 za drugo obdobje.
SKLEP KOMISIJE

z dne 25. maja 2021

o praznikih in dela prostih dnevih v letu 2023, ki se priznajo uradnikom in drugim uslužbencem Evropske unije v Bruslju in Luxembourgu

(2021/C 201 I/02)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, ki jih določa Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (1) , in zlasti člena 61 navedenih kadrovskih predpisov ter členov 16 in 91 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije,

ob upoštevanju skupnih predpisov, ki določajo seznam praznikov in dela prostih dni za uradnike Evropskih skupnosti (2), in zlasti tretjega odstavka člena 1 navedenih predpisov,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Na podlagi člena 61 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije ter členov 16 in 91 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije bi bilo treba sprejeti seznam praznikov in dela prostih dni v letu 2023, ki se priznajo uradnikom in drugim uslužbencem v Bruslju in Luxembourgu.

(2) Leta 2023 je velikonočna nedelja 9. aprila.

(3) Leta 2023 je 24. december nedelja.

(4) S kolegijem vodij uprav je bilo 24. marca 2021 opravljeno posvetovanje za mnenje glede seznama praznikov in dela prostih dni v letu 2023 –

SKLENILA:

Edini člen Prazniki in dela prosti dnevi v letu 2023, ki se priznajo uradnikom in drugim uslužbencem v Bruslju in Luxembourgu, so določeni, kot sledi: 2. januar dan po novem letu 6. april veliki četrtek 7. april veliki petek 10. april velikonočni ponedeljek 1. maj praznik dela 9. maj obletnica Schumanove deklaracije iz leta 1950 18. maj vnebohod 19. maj dan po vnebohodu 29. maj binkoštni ponedeljek 23. junij* luksemburški dan državnosti *prizna se uradnikom in drugim uslužbencem v Luxembourgu 21. julij* belgijski dan državnosti *prizna se uradnikom in drugim uslužbencem v Bruslju 15. avgust Marijino vnebovzetje 1. november vsi sveti 2. november dan spomina na mrtve od 25. decembra do od 29. decembra pet dni ob koncu leta SKUPAJ v letu 2023 18 dni

V Bruslju, 25. maja 2021 Za Komisijo Johannes HAHN Član Komisije

(1) UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

(2) Prečiščena različica kadrovskih predpisov, ki so jo objavile službe Komisije januarja 2003, str. IV-2.
(63)

V letih 2016 in 2017 sta bili nelovni dobi za sektor industrijskih plovil z vlečnimi mrežami od 1. novembra 2016 do 30. novembra 2016 oziroma od 1. februarja 2017 do 31. marca 2017. V letu 2018 je bila nelovna doba za sektor industrijskih plovil z vlečnimi mrežami od 1. januarja do 28. februarja. Nelovna doba se je upoštevala tudi v sektorju za mali ribolov in sektorju tunov. Vendar je bila v letu 2018 druga nelovna doba za sektor industrijskih plovil z vlečnimi mrežami in sektor za mali ribolov, načrtovana za avgust – v glavni sezoni dviganja pridnene vode, kot je navedeno v nacionalnem načrtu za upravljanje ribištva –, en teden pred začetkom preložena na leto 2019. Organi Gane so pojasnili, da je bila ta odločitev sprejeta, da bi se omogočilo večje sodelovanje z deležniki in s tem zagotovilo skladno ravnanje. V nasprotju z nacionalnim načrtom za upravljanje ribištva je bila v letu 2019 za sektor plovil z vlečnimi mrežami le dvomesečna nelovna doba, in sicer od 1. avgusta do 30. septembra, v sektorju za mali ribolov pa je bila le enomesečna nelovna doba, in sicer od 15. maja do 15. junija 2019.
(9)

Gojene in divje rakunaste pse bi bilo treba obravnavati kot dovzetne za okužbo s SARS-CoV-2. OIE je v svojih smernicah za delo z vrstami rejnih živali, ki so dovzetne za okužbo s SARS-CoV-2 (5), pozvala države, naj spremljajo živali, dovzetne za okužbo s SARS-CoV-2, kot so nerci in rakunasti psi, ter ljudi, ki so v tesnem stiku z njimi, pri čemer je sprejela pristop „eno zdravje“. Komisija bi morala vzpostaviti programe spremljanja zoonoz, da bi določila podrobna pravila za spremljanje tega specifičnega povzročitelja zoonoz, saj Direktiva 2003/99/ES predvideva takšno spremljanje, da bi se zbrali usklajeni podatki, omogočilo lažje zbiranje in primerjanje podatkov ter boljša opredelitev tveganj in s tem omogočilo nadaljnje ukrepanje, kjer je to primerno. V uvodnih izjavah navedene direktive je navedeno, da zoonoze, ki se prenašajo z drugimi viri in ne s hrano, zlasti s populacijo divjih in hišnih živali, povzročajo zaskrbljenost. Poleg tega je navedeno, da je zbiranje podatkov o nastanku zoonoz in njihovih povzročiteljev pri živalih, v živilih, v krmi in pri ljudeh potrebno za določitev smeri razvoja in virov zoonoz. Prav tako je navedeno, da bi bilo treba prednostno obravnavati tiste zoonoze, ki predstavljajo največje tveganje za zdravje ljudi, vendar bi morali sistemi spremljanja olajšati tudi odkrivanje nastajajočih ali na novo nastajajočih zoonotskih bolezni in novih sevov zoonotskih organizmov.
(1)

V skladu s členom 300(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije je Odbor regij sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini.