Za Finsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu za stabilnost za leto 2015, ki ga je predložila odhajajoča vlada in ki temelji na predpostavki nespremenjene politike in zajema obdobje 2014–2019, je predvideno nadaljnje povečanje nominalnega primanjkljaja, ki se je v letu 2014 povečal na 3,2 % BDP in s tem presegel referenčno vrednost 3 % BDP, in sicer na 3,4 % BDP v letu 2015, preden se bo postopoma zmanjšal na 3,1 % BDP v letu 2017 in na 2,5 % BDP v letu 2019. V skladu s programom za stabilnost za leto 2015 naj bi se delež javnega dolga v BDP v obdobju napovedi programa povečal in do leta 2019 dosegel 67,8 %. Srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, ne bo dosežen do konca programskega obdobja. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 naj bi se Finski obetal splošni javnofinančni primanjkljaj v višini 3,3 % BDP v letu 2015 in 3,2 % BDP v letu 2016, delež javnega dolga v BDP pa naj bi se do leta 2016 po napovedih povečal na 64,4 % BDP. Komisija je 13. maja 2015 objavila poročilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe, v katerem je navedla, da merili glede primanjkljaja in dolga nista veljali za izpolnjeni. Vendar pa je nova vlada 27. maja objavila strateški program, vključno s predvidenimi ukrepi za konsolidacijo. Po oceni Komisije naj bi s temi ukrepi, če bodo v celoti izvršeni, v letu 2016 zmanjšali nominalni primanjkljaj precej pod 3 % BDP. Po poslabšanju razmer v letu 2014 je prišlo do odstopanja od zahtevanega strukturnega napora tudi v okviru preventivnega dela v letu 2015. Referenčna vrednost za odhodke naj bi bila brez težav dosežena v letu 2015. Obstaja pa tveganje znatnega odstopanja od zahtevane prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja v letih 2014 in 2015, kar bo treba naknadno ponovno oceniti. Glede na ukrepe, ki jih je napovedala nova vlada, v letu 2016 obstaja tveganje določenega odstopanja. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi za dosego zahtevanih strukturnih prilagoditev. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 ter ocene ukrepov za konsolidacijo, ki jih je nova vlada predstavila 27. maja, meni, da obstaja tveganje, da Finska ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Čeprav je država dosegla določen napredek pri izvajanju upravnih reform, bi bilo mogoče učinkovitost finskega javnega sektorja še izboljšati, zlasti na področjih, ki jim v prihodnosti grozi stroškovni pritisk zaradi staranja prebivalstva.

Socialni partnerji so jeseni 2014 dosegli dogovor o vsebini pokojninske reforme, vendar je slednjo treba še sprejeti. Povečanje udeležbe starejših delavcev na trgu dela je bistvenega pomena glede na vrzel v fiskalni vzdržnosti ter načrtovano zvišanje zakonsko določene upokojitvene starosti. Glavna razloga za zgodnji izstop s trga dela sta zlasti invalidnost in daljše obdobje izplačevanja nadomestil za brezposelnost za starejše delavce. Vladni predlog zakona o reformi socialnih in zdravstvenih storitev je bil predložen parlamentu decembra 2014, vendar do parlamentarnih volitev aprila 2015 ni bila sprejeta nobena rešitev za uravnoteženje upravnega modela velikih občinskih koalicij z avtonomijo posameznih občin, zagotovljeno z ustavo, zato je predlog zakona zapadel. Finske občine so relativno majhne, vendar izvajajo precej obsežne naloge v primerjavi s tistimi v drugih evropskih državah. Reforma strukture občin poteka z nekaj zamude in občine izvajajo raziskave o pozitivnih učinkih združitev. V skladu z nacionalnim programom reform za leto 2015 bi bil nov zakonodajni predlog lahko predložen parlamentu do konca leta 2016.