Direktiva Sveta

z dne 23. januarja 1968

o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s klasifikacijo neobdelanega lesa

(68/89/EGS)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 100 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2],

ker je ustanovitev skupnega trga povzročila povečanje trgovine z neobdelanim lesom v Skupnosti, ta pa že zajema nekaj milijonov kubičnih metrov na leto;

ker se za merjenje in klasifikacijo neobdelanega lesa v različnih državah uporablja vrsta različnih sistemov in ker pomanjkanje enotnosti neposredno vpliva na delovanje skupnega trga;

ker naj bi uskladitev zakonodaje na tem področju, ki jo je zahtevala Bruseljska gozdarska konferenca junija 1959, ne le olajšala trgovanje v Skupnosti, temveč tudi omogočila sestavo primerljive statistike o proizvodnji, trženju, potrošnji in cenah neobdelanega lesa v Skupnosti;

ker se ti cilji lahko dosežejo, če države članice odpravijo vso obvezno klasifikacijo neobdelanega lesa, ki prihaja iz drugih držav članic, in zadevnim strankam zakonsko omogočijo sistem merjenja in klasifikacije, ki je poenoten v vsej Skupnosti;

ker se neobdelan les v Skupnosti ne sme tržiti kot neobdelan les, ki je "EGS klasificiran", če ne ustreza eni od predvidenih klasifikacij;

ker naj bi bile ovire trgovanja z neobdelanim lesom v Skupnosti zaradi klasifikacije najkasneje dve leti po uradnem obvestilu o Direktivi odstranjene,

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Ta direktiva se uporablja za neobdelan les, ki se trži v Skupnosti kot neobdelan les, ki je "EGS klasificiran".

Člen 2

"Neobdelan les" pomeni posekano deblo, z odstranjenim vrhom in okleščeno, v lubju ali obeljeno, prežagano ali razcepljeno.

Člen 3

1. Države članice predpišejo, da se neobdelan les pri trženju ne sme opisati kot "EGS klasificiran", razen če je bil klasificiran, in, kjer je ustrezno, označen po zahtevah Priloge k tej direktivi.

2. Države članice predpišejo, da se klasifikacija, ki jo navaja Priloga, lahko uporabi samo za neobdelan les, ki je bil klasificiran po zahtevah Priloge.

3. Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za uskladitev z določbami, ki so jih sprejele v skladu z odstavkoma 1 in 2.

Člen 4

Država članica lahko predpiše, da je klasifikacija, ki jo določa ta direktiva, obvezna za trženje dela ali celote njene lastne proizvodnje neobdelanega lesa.

Člen 5

Klasifikacija po dimenzijah ali po kakovosti, ki jo določa ta direktiva, ne preprečuje uvedbe podrazredov za trženje neobdelanega lesa. Vendar uvedba podrazredov ne sme ovirati trgovine v Skupnosti.

Člen 6

Države članice razveljavijo vse predpise, ki zahtevajo, da se neobdelan les iz drugih držav članic klasificira.

Člen 7

Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo in njeno Prilogo, najpozneje v obdobju dveh let po notifikaciji te direktivi in o tem takoj obvestijo Komisijo.

Člen 8

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 23. januarja 1968

Za Svet

Predsednik

M. Couve de Murville

[1] UL 156, 15.7.1967, str. 59.

[2] UL 17, 28.1.1967, str. 282/67.

--------------------------------------------------

PRILOGA

1. MERJENJE

1.1 Splošno

1.1.1 Meri se volumen (dejanski ali prostorninski kubični metri) ali teža.

1.1.2 Pri merjenju se uporablja samo metrični sistem.

1.1.3 Merilne naprave morajo biti uradno pregledane in brezhibno vzdrževane.

1.2 Dolžinski les

1.2.1 Neobdelan les, katerega prostornina se navadno izraža v dejanskih kubičnih metrih, se imenuje dolžinski les.

1.2.2 Dolžinski les se navadno izmeri po posameznih enotah. Dolžinski les nepravilne oblike se izmeri po delih.

1.2.3 Volumen posamezne enote se izračuna iz dolžine in premera, ki se izmeri z lubjem ali brez njega.

Volumen se izračuna najmanj na dve decimalni mesti natančno z uporabo običajnih volumenskih tablic.

1.2.4 Meritev premera se zaokroži na centimeter navzdol. Če se premer izmeri z lubjem, se primerno zmanjša. Opravljeno zmanjšanje se navede.

1.2.5 Pri meritvah do vključno 19 cm se z gozdarsko premerko izmeri premer podrtega debla brez lubja (horizontalni premer). Pri meritvah 20 cm ali nad 20 cm brez lubja pa se premer določi z dvema navzkrižno pravokotnima meritvama (če je le možno na najožjem in najširšem delu). Če je mesto merjenja na vretencu vej ali na drugem nepravilnem delu debla, se premer določi s povprečjem premerov, ki sta izmerjena na dveh mestih, enako oddaljenih od mesta meritve.

1.2.6 Izmerjene dolžine se zaokrožijo navzdol na decimeter natančno. Za dolžinski les s srednjim premerom brez lubja 20 cm ali manj, se lahko dolžina zaokroži na meter navzdol.

Pri poševno odžaganem delu lesa se dolžina meri od sredine tega poševnega reza.

1.3 Prostorninski les

1.3.1 Neobdelan les, katerega volumen se običajno izraža v prostorninskih metrih, se imenuje prostorninski les.

1.3.2 Prostorninski les naj ima nadmere v višino vsaj 3 %.

2. KLASIFIKACIJA

2.1 Splošno

2.1.1 Neobdelan les se lahko klasificira:

(i) po vrsti in občem imenu,

(ii) po dimenzijah,

(iii) po kakovosti.

2.2 Klasifikacija po dimenzijah

2.2.1 Pri merjenju premera in dolžine za namene klasifikacije se uporabljajo točke 1.2.4, 1.2.5 in 1.2.6.

2.2.2 Klasifikacija po dimenzijah se opravi ne glede na dolžino in ob upoštevanju srednjega premera brez lubja z uporabo naslednje razvrstitve:

Razred | Premer |

L 0 | ne manj kakor 10 cm |

L 1 a | 10 do 14 cm |

L 1 b | 15 do 19 cm |

L 2 a | 20 do 24 cm |

L 2 b | 25 do 29 cm |

L 3 a | 30 do 34 cm |

L 3 b | 35 do 39 cm |

L 4 | 40 do 49 cm |

L 5 | 50 do 59 cm |

L 6 | 60 cm ali več |

2.2.3 Nad razredom 6 se lahko oblikujejo nadaljnji razredi z ohranitvijo istega stopnjevanja. Razdelitve v podrazrede a in b ni treba upoštevati ali pa se razširi na vse razrede.

2.2.4 Dolžinski les se lahko klasificira tudi glede na najmanjšo dolžino in najmanjši zgornji premer brez lubja, ki tej dolžini ustreza, in sicer z uporabo naslednje razvrstitve:

Razred | Najmanjša dolžina | Najmanjši zgornji premer |

H 1 | 8 m | 10 cm |

H 2 | 10 m | 12 cm |

H 3 | 14 m | 14 cm |

H 4 | 16 m | 17 cm |

H 5 | 18 m | 22 cm |

H 6 | 18 m | 30 cm |

Pri odstopanju od določb točke 1.2.5 se zgornji polmer izmeri samo enkrat.

2.2.5 Nekatere skupine iz različnih oblik dolžinskega lesa (drogovi, koli itd.) se razdelijo v razrede glede na premer z lubjem 1 cm od debelejšega konca, in sicer z uporabo naslednje razvrstitve:

Razred | Premer |

P 1 | ne več kakor 6 cm |

P 2 | 7 do 13 cm |

P 3 | 14 cm ali več |

2.2.6 Prostorninski les se razdeli v razrede glede na zgornji premer z lubjem, in sicer z uporabo naslednje razvrstitve:

Razred: | |

S 1 | oblovina od 3 do 6 cm v premeru (majhne okroglice) |

S 2 | oblovina od 7 do 13 cm v premeru (okroglice) |

S 3 | oblovina 14 cm ali več v premeru in cepan les (velike okroglice in cepanice). |

Kadar je prostorninski les obeljen, se zgoraj navedeni premeri zmanjšajo za 1 cm.

2.3 Klasifikacija po kakovosti

2.3.1 Pri klasifikaciji po kakovosti se upoštevajo naslednja merila:

- Krivost: Krivost se izmeri tako, da se višina loka, zaokrožena v centimetrih na najbližji centimeter, deli z razdaljo med obema koncema loka, izraženo v metrih na eno decimalno mesto natančno.

Krivost se izrazi v centimetrih na meter.

- Zavitost vlaken: Obseg te deformacije se izmeri tako, da se določi razdalja med smerjo vlaken in vzdolžno osjo debla, izraženo v centimetrih na meter dolžine, zaokroženo na najbližji cm.

Zavitost vlaken se izrazi v centimetrih na meter.

- Koničnost se izmeri tako, da se deli razlika med premeroma dolžinskega lesa, merjenima 1 m od obeh koncev v centimetrih in zaokroženo na centimeter navzdol, z razdaljo med njima, izraženo v metrih na eno decimalno mesto natančno.

Koničnost se izrazi v centimetrih na meter na eno decimalno mesto natančno.

- Vidne grče, zdrave (ali nezrasle) grče, gnile (ali izpadle) grče.

Premer grč se izmeri v milimetrih na njihovem najmanjšem delu.

- Zrasle grče, slepice, bule.

- Ekscentrično srce.

- Reakcijski les: tenzijski les pri listavcih, kompresijski les ali les z rdečimi progami pri iglavcih.

- Nepravilnost oblike.

- Kolesivost, notranje razpoke, rane od podiranja, mrazne razpoke.

- Les dreves, ki so se posušila na panju, in napake zaradi sušenja, žigosanja.

- Spremembe barve.

- Druge napake, ki jih povzročijo škodljivci.

2.3.2 Pri klasifikaciji glede kakovosti se neobdelan les razdeli v naslednje kakovostne razrede:

Razred A/EGS: | Zdrav les nadpovprečne kakovostni brez napak ali z neznatnimi napakami, ki ne omejujejo njegove uporabnosti. |

Razred B/EGS: | Les standardne kakovosti, vključno z lesom dreves, ki so se posušila na panju in imajo eno ali več naslednjih napak: rahla krivost in zavitost vlaken, rahla koničnost, brez velikih grč, nekaj malih ali srednje velikih zdravih grč, nekaj gnilih grč majhnega obsega, rahlo ekscentrično srce, nekaj nepravilnosti oblike ali druge posamične napake kot odstopanje od splošno dobre kakovosti. |

Razred C/EGS: | Les, ki zaradi svojih napak ne more biti uvrščen niti v razred A/EGS niti v razred B/EGS, vendar je kljub temu take kakovosti, da se lahko uporablja v industriji. |

2.3.3 Dolžinski les iz kakovostnih razredov A/EGS in C/EGS mora biti neizbrisno označen s klasifikacijsko oznako istovetnosti. Klasifikacijska oznaka istovetnosti se ne zahteva za dolžinski les iz razreda B/EGS.

--------------------------------------------------