ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 1545/73 Sveta

z dne 4. junija 1973

o spremembi Uredbe Sveta (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 o določitvi kategorij uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14 Protokola o privilegijih in imunitetah Skupnosti

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi enotnega Sveta in enotne Komisije Evropskih skupnosti, zlasti prvega odstavka člena 28 Pogodbe,

ob upoštevanju Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnostih, zlasti členov 16 in 22 Protokola,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju mnenja Sodišča,

ker je treba spremeniti Uredbo Sveta (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 [1] z dne 25. marca 1969 o določitvi kategorij uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14 Protokola o privilegijih in imunitetah Skupnosti, kakor je bila spremenjena z Uredbo (Euratom, ESPJ, EGS) št. 2532/72 [2], da se tako upošteva Uredba Sveta (ESPJ, EGS, Euratom) št. 1543 z dne 4. junija 1973 o uvedbi posebnih začasnih ukrepov za uradnike Evropskih skupnosti, ki so plačani iz skladov za raziskave in investicije [3],

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

"(f) prejemniki nadomestil zaradi dokončnega prenehanja zaposlitve iz členov 3 in 4 Uredbe (ESPJ, EGS, Euratom) št. 1543;

(g) prejemniki dodatkov zaradi dokončnega prenehanja zaposlitve iz člena 5 Uredbe (ESPJ, EGS, Euratom) št. 1543."

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 4. junija 1973

Za Svet

Predsednik

R. Van Elslande

[1] UL L 74, 27.3.1969, str. 1.

[2] UL L 272, 5.12.1972, str. 1.

[3] UL L 155/7, 11.6.1973, str. 1.

--------------------------------------------------
UREDBA SVETA (EGS) št. 681/73

z dne 26. februarja 1973

o sklenitvi Protokola o urejanju nekaterih določb v zvezi s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Državo Izrael zaradi pristopa novih držav članic k Evropski gospodarski skupnosti

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe[1] o pristopu novih držav članic k Evropski gospodarski skupnosti in Evropski skupnosti za atomsko energijo, podpisani v Bruslju 22. januarja 1972, in zlasti člena 108 akta, ki je priloga Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ker je zaželeno, da se sklene Protokol o urejanju nekaterih določb v zvezi s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in državo Izrael zaradi pristopa novih držav članic k Evropski gospodarski skupnosti,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Protokol o urejanju nekaterih določb v zvezi s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in državo Izrael, katerega besedilo je priloženo v Prilogi, se sklene v imenu Skupnosti.

Člen 2

Predsednik Sveta, skladno s členom 3 tega protokola, obvesti druge pogodbenice, da je Skupnost končala postopke, potrebne za začetek veljavnosti tega protokola[2].

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. februarja 1973

Za Svet

Predsednik

E. GLINNE

[1] UL L 73, 27.3.1972, str. 5.

[2] Datum začetka veljavnosti tega Protokola bo objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti.
(a)

zneski osnovnih mesečnih plač, določeni s členom 45 Kadrovskih predpisov Europola, ter zneski, navedeni v členu 60(1) Kadrovskih predpisov Europola ter členu 2(1), členu 3(1), členu 3(2), členu 4(1) in členu 5(3) Dodatka 5 h Kadrovskim predpisom Europola, se ne spremenijo (0-odstotno povečanje). Posledično veljajo zneski iz zgoraj navedenih določb, kot so bili spremenjeni z učinkom od 1. julija 2010 in določeni v Obvestilu z dne 18. aprila 2014 o prilagoditvi osnovnih plač in dodatkov za osebje Europola na podlagi Kadrovskih predpisov Europola v skladu s členom 57(5) Sklepa Sveta z učinkom od 1. julija 2009 in 1. julija 2010 (5);
(3)

Latvija je kot država članica z odstopanjem sodelovala v ERM II od leta 2005. Latvijas Banka je stranka Sporazuma z dne 16. marca 2006 med Evropsko centralno banko in nacionalnimi centralnimi bankami držav članic zunaj euroobmočja o določitvi operativnih postopkov za mehanizem deviznih tečajev v tretji fazi ekonomske in monetarne unije (1), kakor je bil spremenjen s sporazumom z dne 21. decembra 2006 (2), sporazumom z dne 14. decembra 2007 (3), sporazumom z dne 8. decembra 2008 (4), sporazumom z dne 13. decembra 2010 (5) in sporazumom z dne 21. junija 2013 (6) (v nadaljnjem besedilu skupaj imenovani: Sporazum med centralnimi bankami o ERM II).
23.

V celotnem zakonodajnem procesu Odbor posveča posebno pozornost skladnosti zakonodajnih predlogov EU z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, pri čemer upošteva veljavne določbe in predvidene spremembe. V ta namen Odbor uporablja svojo mrežo za nadzor subsidiarnosti, o rezultatih posvetovanj pa obvešča Komisijo. Komisija in Odbor si skupaj prizadevata za okrepitev načela partnerstva z upravljanjem na več ravneh v tistih politikah Unije, pri katerih je posvetovanje z Odborom obvezno. Komisija in Odbor si redno izmenjujeta informacije o nadzoru subsidiarnosti, zlasti o pomembnih mnenjih nacionalnih in regionalnih parlamentov. Če ima Odbor med zakonodajnim postopkom bistvene pomisleke glede spoštovanja načela subsidiarnosti, o tem nemudoma obvesti sozakonodajalce. Delo Odbora se razvija v okviru sodelovanja s Komisijo za vzpostavitev kulture subsidiarnosti. Komisija in Odbor se strinjata, da se morajo odločitve sprejemati čim bližje državljanom, z najustreznejšimi sredstvi in tam, kjer se lahko najučinkoviteje dosežejo zaželeni cilji. Komisija in Odbor soglašata, da morata določiti prednostna področja, na katerih je potreben poseben nadzor subsidiarnosti in sorazmernosti. Službe Komisije lahko Odbor zaprosijo za pomoč pri pripravi ocen učinkov. Platforme in mreže Odbora so lahko dobra točka dostopa do lokalnih in regionalnih oblasti, zato bi lahko omogočile Komisiji, da v ocenah učinkov poglobi analizo lokalnih in regionalnih vidikov, če je to potrebno. Odbor povzame svoje dejavnosti na tem področju v letnem poročilu, ki ga pošlje Komisiji.
Sprememba seznama žganih pijač iz Priloge II k Uredbi Sveta (EGS) št. 1576/89 [1], katerih najmanjša vsebnost alkohola, kot jo določa nacionalna zakonodaja, je višja od vsebnosti, predpisanih iz uredb skupnosti za pripadajočo kategorijo

(90/C 52/05)

Objavljeno na podlagi člena 3(2) Uredbe (EGS) št. 1576/89

(Uradni list Evropskih Skupnosti št. C 1 z dne 4. januarja 1990, stran 14)

[1] UL L 160, 12.6.1989, str. 1.

--------------------------------------------------
—

Kraljevina Belgija, Češka republika, Zvezna republika Nemčija, Helenska republika, Francoska republika, Italijanska republika, Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republika Madžarska, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Portugalska republika, Romunija, Republika Slovenija, Republika Finska in Kraljevina Švedska so izjavile, da v skladu z ureditvami iz členov 35(2) in (3)(b) (2) priznavajo pristojnost Sodišča Evropske unije,
—

Kraljevina Belgija, Češka republika, Zvezna republika Nemčija, Helenska republika, Francoska republika, Italijanska republika, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republika Madžarska, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Portugalska republika, Republika Slovenija, Republika Finska in Kraljevina Švedska so izjavile, da v skladu z ureditvami iz členov 35(2) in (3)(b) (2) priznavajo pristojnost Sodišča Evropskih skupnosti,
odbor ima dostop do vseh informacij in dokumentov, za katere meni, da so potrebni za izvajanje njegovih funkcij, kar vključuje poročila in priporočila v zvezi z zaključenimi preiskavami in opuščenimi zadevami, vendar brez poseganja v izvajanje tekočih preiskav, ter v zvezi z zahtevami glede zaupnosti in varstva podatkov;
(iii)

zajema zastopanje strank in varovanje njihovih temeljnih ali procesnih pravic, kot so pravica do izjave, pravica do poštenega sojenja in pravica do obrambe v upravnem postopku, in vključuje dejavnosti odvetnikov ali drugih strokovnjakov, ki sodelujejo pri zastopanju strank in varovanju njihovih temeljnih ali procesnih pravic;
(12)

Če Skupno podjetje S2R meni, da mora uporabiti omejitev, se pretehta tveganje za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, zlasti v primerjavi s tveganjem za pravice in svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in tveganjem preklica učinka preiskav ali postopkov tega podjetja, na primer z uničenjem dokazov. Tveganja za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, so povezana predvsem s tveganjem izgube ugleda ter tveganjem za pravico do obrambe in pravico do izjave, vendar nanje niso omejena.
„–

so ‚institucije‘ institucije Unije in organi, uradi ali agencije, ki so bili ustanovljeni s Pogodbami ali z akti, sprejetimi za njihovo izvajanje, in ki so lahko stranke pred Sodiščem“.
10.

Evropski parlament in Komisija soglašata, da je za nekatere nujne izvedbene ukrepe, o katerih se je v interesu dobrega upravljanja treba odločiti v krajšem času, primerno trajno določiti krajši rok. To velja zlasti za nekatere vrste ukrepov, ki se nanašajo na zunanjepolitično delovanje, vključno s človekoljubno in nujno pomočjo, na zaščito zdravja in varnosti, varovanje in varnost v prometu ter izjeme od predpisov o javnih naročilih. Sporazum med članom Komisije in predsedujočim zadevnega parlamentarnega odbora bo določil vrste ukrepov, za katere to velja, in ustrezne roke. Sporazum lahko obe stranki kadar koli odpovesta.
15.

Spletne platforme, zlasti zelo velike spletne platforme, bi morale podpirati svobodno demokratično razpravo na spletu. Glede na vlogo svojih storitev pri oblikovanju javnega mnenja in politične razprave bi morale zelo velike spletne platforme blažiti tveganja, ki izhajajo iz delovanja in uporabe njihovih storitev, tudi v zvezi z napačnimi informacijami in dezinformacijskimi kampanjami, ter zaščititi svobodo izražanja. Zavezujemo se: a) k nadaljnjemu varovanju vseh temeljnih pravic na spletu, zlasti svobode izražanja in obveščanja, vključno s svobodo in pluralnostjo medijev; b) k podpiranju razvoja in najboljše uporabe digitalnih tehnologij za spodbujanje udejstvovanja ljudi in demokratične udeležbe; c) k sprejemanju sorazmernih ukrepov za boj proti vsem oblikam nezakonitih vsebin ob doslednem spoštovanju temeljnih pravic, vključno s pravico do svobode izražanja in obveščanja, ter brez uvajanja kakršnih koli splošnih obveznosti spremljanja ali cenzure; d) k ustvarjanju digitalnega okolja, v katerem so ljudje zaščiteni pred dezinformacijami in manipulacijo z informacijami ter drugimi oblikami škodljivih vsebin, vključno z nadlegovanjem in nasiljem na podlagi spola; e) k podpiranju učinkovitega dostopa do digitalnih vsebin, ki odražajo kulturno in jezikovno raznolikost v EU; f) k opolnomočenju posameznikov, da svobodno sprejemajo specifične odločitve, ter omejevanju izkoriščanja šibkih točk in predsodkov, zlasti prek ciljanega oglaševanja.
Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

(2022/C 491/02)

Unija ostaja zavezana odprtemu večstranskemu trgovinskemu sistemu, ki temelji na pravilih in v središču katerega je posodobljena STO, ter nadaljnji krepitvi učinkovitosti večstranskega okvira za subvencije. Ponovno potrjuje svojo zavezanost podpori posodobitvi pravil STO za odpravo izkrivljanja trgovine in konkurence. Unija si bo zlasti prizadevala za posodobitev pravil o industrijskih subvencijah, da bi okrepila pravilno delovanje Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih ter spodbujala skladnost in izvrševanje.
Izjava Evropske komisije o uvodnih izjavah 50 in 51 ter členu 8(10)

(2021/C 226 I/05)

Regionalni programi za podporo migracijam bodo podpirali celovita, uravnotežena in prilagojena partnerstva z zadevnimi državami izvora ali tranzita in državami gostiteljicami na podlagi prožnsega spodbujevalnega pristopa in ob podpori mehanizma za usklajevanje v okviru Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Evropa v svetu. Po potrebi jih bodo dopolnjevali ukrepi v okviru programov za posamezne države.

Da bi zagotovila najučinkovitejšo in najuspešnejšo porabo teh sredstev v skladu s prednostnimi nalogami politik Unije in partnerskih držav, bo Evropska komisija dejavno izvajala te prednostne naloge z uporabo vseh ustreznih instrumentov Unije ter sodelovala pri usklajevanju z državami članicami na usklajen in učinkovit način. Zagotovila bo, da bosta Evropski parlament in Svet podrobno in redno obveščena, kar bo omogočilo izmenjavo mnenj.
Izjava Komisije, priložena Izvedbeni uredbi Komisije o zbiranju in izmenjavi statističnih podatkov o uporabnikih in povratnih informacij uporabnikov o storitvah enotnega digitalnega vstopnega mesta v skladu z Uredbo (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta

(2020/C 250/05)

Komisija namerava v okviru usklajevalne skupine za vstopno mesto skupaj z državami članicami preučiti izvedljivost in potrebo po skupni storitvi na ravni EU, ki jo upravlja Komisija, ali drugo rešitev za olajšanje zbiranja in posredovanja statističnih podatkov, povezanih s spletnimi stranmi, ki so del vstopnega mesta in so v pristojnosti občinskih organov.
Izjava Komisije

(2019/C 422/01)

Komisija meni, da je zaradi varnosti v cestnem prometu, varstva potrošnikov, zmanjševanja nastajanja odpadkov in krožnega gospodarstva pomembno, da se pnevmatike ne preskušajo samo, kadar so nove, temveč tudi, kadar so izrabljene. V ta namen bo Komisija podprla pripravo ustreznih protokolov preizkušanja v okviru Svetovnega foruma Združenih narodov za usklajevanje predpisov o vozilih. Če pa ta postopek do julija 2023 ne bo zaključen, namerava Komisija predlagati zakonodajo EU, ki bo posebej zajemala preizkušanje izrabljenih pnevmatik.
7.

so vodilna načela za strukturo upravljanja strateškega okvira naslednja: — odgovornost in vključevanje: okrepiti odgovornost in sodelovanje držav članic in Sveta glede na njihovo vlog sprejemanja odločitev in vodenja politike; — pristojnost: podpreti politične usmeritve na visoki ravni v EU in svetovati o vprašanjih, o katerih se bo razpravljalo na višji politični ravni, in sicer prek neformalne skupine na visoki ravni za izobraževanje in usposabljanje (v nadaljnjem besedilu: skupina na visoki ravni ) in ob njeni podpori, ne da bi pri tem zmanjšali vlogo in pristojnosti Odbora za izobraževanje kot pristojnega pripravljalnega telesa Sveta. Svet ima vodilno vlogo v strukturi upravljanja strateškega okvira; — preglednost, kontinuiteta in učinkovitost: zagotoviti celovito in povezano organizacijo in pregled stanja številnih sklopov dejavnosti (na srečanjih generalnih direktorjev ter v delovnih skupinah strateškega okvira, strokovnih skupinah in drugih instrumentih vzajemnega učenja itd.) ter obenem premostiti prehod s tehnične na politično raven in obratno; — sodelovanje: prispevati h krepitvi sodelovanja in sinergij z drugimi področji politike, da bi podprli nacionalne reforme in vzpostavili evropski izobraževalni prostor v skladu z drugimi pobudami in instrumenti EU, med njimi z evropskim visokošolskim prostorom, evropskim semestrom, evropskim stebrom socialnih pravic, evropskim raziskovalnim prostorom, skladi kohezijske politike, Instrumentom Evropske unije za okrevanje ter drugimi programi in mehanizmi financiranja Unije, pa tudi z drugimi pobudami, kot so pobude na področju zaposlovanja, socialne politike, raziskav in inovacij, enakosti, mladine, športa, kulture, financ in zunanjih odnosov;
1.

opredeliti strategijo za prihodnje sodelovanje med organi carinskega kazenskega pregona za določitev ukrepov, ki jih je treba sprejeti, da bi še okrepili carinsko sodelovanje in sodelovanje z drugimi organi kazenskega pregona ter okrepili vlogo carinskih organov kot glavnega organa za nadzor pretoka blaga na območju svobode, varnosti in pravice, in sicer z namenom doseganja učinkovitejšega varstva državljanov Unije, njihovih življenj in zdravja ter zaščite gospodarstva Unije pred tihotapljenjem, goljufijami in drugimi grožnjami, ki jih predstavlja organizirani kriminal s svojimi dejavnostmi, pri čemer bo ta strategija temeljila na naslednjih ciljih: (a) še naprej razvijati poseben pristop k carinskemu sodelovanju na področju kazenskega pregona, ki bi carinskim organom v EU omogočal učinkovitejši boj proti kriminalu in takojšnje ukrepanje kot odgovor na nove grožnje; (b) preučiti vse možnosti – pravne, tehnične in operativne – za okrepitev prispevka, ki ga lahko dajo carinski organi k boju proti organiziranemu kriminalu, ter še naprej razvijati že obstoječe ukrepe, tudi s preučitvijo potrebe po bolj usklajenih in učinkovitih skupnih ukrepih, ki bi jih zasnovali in izvajali carinski organi EU, z namenom boja proti vsem vidikom čezmejnih in nadnacionalnih kriminalnih dejavnosti; (c) spodbujati pogostejšo uporabo sistemov za izmenjavo informacij med carinskimi organi in razmisliti o nadaljnjem razvoju, ki bi privedel do povečanja učinkovitosti odziva carinskih organov v boju proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu; (d) razviti skupni pristop k usposabljanju v carinskih organih ter med carinskimi organi in drugimi organi javnega pregona, da bi – kjer je to potrebno, zlasti pa na področju preiskovanja in operacijskega sodelovanja – povečali učinkovitost boja proti organiziranemu kriminalu; (e) na ravni EU razviti bolj pregleden pristop, namenjen podpori dejavnosti carinskih organov v boju proti organiziranemu kriminalu (glede ustreznih metod, opreme in tehnologij), ter predlagati zakonodajo, če je to potrebno; (f) sprejeti praktične ukrepe za izvajanje navedenih novih ukrepov pri sodelovanju z namenom izboljšanja operativnega sodelovanja in zagotavljanja učinkovitosti na zunanjih mejah EU ter preučiti možnosti nadaljnje podpore pri organizaciji skupnih carinskih operacij, pripravi ocen ogroženosti ali izvajanju večletnih pobud; (g) povečati prispevek carinskih organov k delu Stalnega odbora za operativno sodelovanje na področju notranje varnosti (COSI) z namenom kar največjega povečanja njihovega doprinosa k boju proti organiziranemu kriminalu ter k zaščiti zdravja in varnosti državljanov Unije; (h) krepiti zaupanje javnosti s prikazom otipljivih rezultatov, doseženih s carinskim sodelovanjem, in spodbujanjem ozaveščenosti o pomenu carinskih organov na področju kazenskega pregona;
—

predložijo ustrezne predloge, s katerimi bi spodbujali partnerstva med javnim in zasebnim sektorjem v boju proti ponarejanju in piratstvu/pri preprečevanju ponarejanja in piratstva, priporočijo dobre prakse, predvsem v zvezi z internetno prodajo, in spodbujajo sodelovanje med strokovnjaki,
3.

Trdni radioaktivni odpadki se začasno skladiščijo na kraju samem, dokler ne bodo prepeljani v odobrena skladišča ali odlagališča v Nemčiji. Trdni neradioaktivni odpadki in odpadne snovi, ki ustrezajo ravni opustitve nadzora, bodo izvzeti iz regulativnega nadzora in odstranjeni kot običajni odpadki ali ponovno uporabljeni ali reciklirani. To bo opravljeno v skladu z merili iz direktive o temeljnih varnostnih standardih.
SL Uradni list Evropske unije C 172/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 22. maja 2015

o spremenjenem načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz sortirnice odpadkov objekta CIRES v Franciji

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(2015/C 172/01)

Spodnja ocena je izvedena v skladu z določbami Pogodbe Euratom, brez poseganja v kakršne koli dodatne ocene, ki se izvajajo v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, in obveznosti, ki izhajajo iz nje in sekundarne zakonodaje (1).

Evropska komisija je 16. decembra 2014 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od francoske vlade prejela splošne podatke o spremenjenem načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz sortirnice odpadkov objekta CIRES.

Na podlagi teh podatkov in po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Oddaljenost kraja od meje najbližje države članice, v tem primeru Belgije, je 138 kilometrov.

2. Spremenjeni načrt zajema povečanje obratovalne zmogljivosti obrata, kar zahteva višje predpisane meje za plinaste radioaktivne izpuste.

3. V običajnih pogojih obratovanja naj spremenjeni načrt ne bi povzročal izpostavljenosti prebivalstva v drugi državi članici, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika, ob upoštevanju mejne doze iz novih temeljnih varnostnih standardov (Direktiva 2013/59/Euratom).

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi, ki bi bili posledica nesreče take vrste in razsežnosti, kot je navedena v spremenjenem načrtu, doze, ki bi jim lahko bilo izpostavljeno prebivalstvo druge države članice, ne bi dosegle ravni, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika, ob upoštevanju referenčnih nivojev iz novih temeljnih varnostnih standardov (Direktiva 2013/59/Euratom).

Komisija zato meni, da izvajanje spremenjenega načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki iz sortirnice odpadkov objekta CIRES, ki se nahaja v Franciji, tako med običajnim obratovanjem kot tudi v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kot je predvideno v splošnih podatkih, ne bo povzročilo radioaktivne kontaminacije vode, prsti ali ozračja druge države članice, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika, ob upoštevanju določb novih temeljnih varnostnih standardov (Direktiva 2013/59/Euratom).

V Bruslju, 22. maja 2015 Za Komisijo Miguel ARIAS CAÑETE Član Komisije

(1) Na primer, v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije bi bilo treba okoljske vidike še dodatno oceniti. V zvezi s tem bi Komisija rada opozorila na določbe Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, Direktive 2001/42/ES o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje, kot tudi na Direktivo 92/43/EGS o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst in Direktivo 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike.