SL Uradni list Evropske unije L 175/1

Notranji pravilnik

KAZALO

UVOD

PREDHODNA OPOMBA

NASLOV I

ČLANI IN ORGANI ODBORA

POGLAVJE 1

Organi Odbora

Člen 1 — Organi Odbora

POGLAVJE 2

Člani Odbora

Člen 2 — Položaj članov in nadomestnih članov

Člen 3 — Trajanje mandata

Člen 4 — Privilegiji in imunitete

Člen 5 — Sodelovanje nadomestnih članov

Člen 6 — Prenos glasovalne pravice

Člen 7 — Nacionalne delegacije in politične skupine

Člen 8 — Nacionalne delegacije

Člen 9 — Politične skupine in neodvisni člani

Člen 10 — Medregionalne skupine

NASLOV II

ORGANIZACIJA IN DELOVANJE ODBORA

POGLAVJE 1

Sklic in konstituiranje Odbora

Člen 11 — Sklic prvega zasedanja

Člen 12 — Konstituiranje Odbora in preskus pooblastil

POGLAVJE 2

Plenarna skupščina

Člen 13 — Naloge plenarne skupščine

Člen 14 — Sklic plenarne skupščine

Člen 15 — Dnevni red plenarnega zasedanja

Člen 16 — Odprtje plenarnega zasedanja

Člen 17 — Javnost dela, zunanji in vabljeni razpravljavci, ura vprašanj in odgovorov

Člen 18 — Čas razprave

Člen 19 — Seznam razpravljavcev

Člen 20 — Proceduralno vprašanje

Člen 21 — Sklepčnost

Člen 22 — Glasovanje

Člen 23 — Vlaganje sprememb in dopolnitev

Člen 24 — Sprejemanje sprememb in dopolnitev

Člen 25 — Nujna mnenja in poročila

Člen 26 — Poenostavljeni postopek

Člen 27 — Zaključek plenarnega zasedanja

POGLAVJE 3

Predsedstvo in predsednik

Člen 28 — Sestava predsedstva

Člen 29 — Predstavniki članov predsedstva

Člen 30 — Način izvolitve

Člen 31 — Volitve predsednika in prvega podpredsednika

Člen 32 — Volitve podpredsednikov, drugih članov predsedstva in predsednikov političnih skupin kot članov predsedstva

Člen 33 — Volitve zastopnikov

Člen 34 — Naknadne volitve za proste sedeže v predsedstvu

Člen 35 — Naloge predsedstva

Člen 36 — Sklic predsedstva in sprejemanje sklepov

Člen 37 — Predsednik

Mnenja, poročila in resolucije – postopek predsedstva

Člen 38 — Mnenja – pravna podlaga

Člen 39 — Mnenja in poročila – imenovanje pristojne komisije

Člen 40 — Imenovanje glavnega poročevalca

Člen 41 — Mnenja in poročila na lastno pobudo

Člen 42 — Predstavitev resolucij

Člen 43 — Obveščanje o mnenjih, poročilih in resolucijah

POGLAVJE 4

Komisije

Člen 44 — Sestava in pristojnosti

Člen 45 — Predsednik in podpredsedniki

Člen 46 — Naloge komisij

Člen 47 — Sklic komisij in dnevni red

Člen 48 — Javnost dela

Člen 49 — Javna zasedanja

Člen 50 — Rok za pripravo mnenj in poročil

Člen 51 — Sestava mnenj

Člen 52 — Sestava poročil

Člen 53 — Poročevalci

Člen 54 — Delovne skupine

Člen 55 — Strokovnjaki

Člen 56 — Sklepčnost

Člen 57 — Glasovanje

Člen 58 — Spremembe in dopolnitve

Člen 59 — Opustitev priprave mnenj ali poročil

POGLAVJE 5

Upravljanje Odbora

Člen 60 — Generalni sekretariat

Člen 61 — Generalni sekretar

Člen 62 — Imenovanje generalnega sekretarja

Člen 63 — Statut funkcionarjev in pravilnik, veljaven za druge uradnike Evropskih skupnosti

Člen 64 — Komisija za finančne in upravne zadeve

Člen 65 — Proračun

NASLOV III

DRUGE DOLOČBE

POGLAVJE 1

Sodelovanje z drugimi institucijami

Člen 66 — Dogovori o sodelovanju med institucijami

Člen 67 — Posredovanje in objava mnenj, poročil in resolucij

POGLAVJE 2

Javnost in transparentnost

Člen 68 — Dostop javnosti do dokumentov

POGLAVJE 3

Določbe glede Notranjega pravilnika

Člen 69 — Sprememba Notranjega pravilnika

Člen 70 — Navodila predsedstva

Člen 71 — Začetek veljave Notranjega pravilnika

UVOD

Odbor regij na podlagi drugega odstavka člena 264 Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti (PES) sprejema Notranji pravilnik (sklepi z dne 18. novembra 1999 v različici z dne 11. februarja 2004).

PREDHODNA OPOMBA

Naloge in odgovornosti, navedene v tem pravilniku, veljajo kot uporabljene v ženski in moški slovnični obliki.

NASLOV I

ČLANI IN ORGANI ODBORA

POGLAVJE 1

Organi Odbora

Člen 1

Organi Odbora

Organi Odbora so parlamentarna skupščina, predsednik, predsedstvo in komisije.

POGLAVJE 2

Člani Odbora

Člen 2

Položaj članov in nadomestnih članov

V skladu s členom 263 PES člani in nadomestni člani Odbora predstavljajo regionalne in lokalne skupnosti. Njihov mandat temelji na ali izvolitvi v regionalni ali lokalni skupnosti ali na politični odgovornosti pred izvoljeno skupščino. Pri opravljanju svojih nalog jih ne sme vezati noben imperativni mandat. Svoje naloge opravljajo popolnoma neodvisno in v splošnem interesu Skupnosti.

Člen 3

Trajanje mandata

1. Mandat člana ali nadomestnega člana se začne z dnem veljavnosti njegovega imenovanja s strani Sveta.

2. Mandat člana ali nadomestnega člana se konča z odstopom, iztekom mandata z imenovanjem ali smrtjo.

3. Vsak, ki odstopi, mora predsedniku Odbora podati pisno odstopno izjavo. Ta mora vsebovati datum začetka veljavnosti odstopa, ki ne sme biti poznejši od treh mesecev po dnevu vložitve odstopne izjave. Predsednik o tem obvesti Svet, ki potrdi prosto mesto in sproži postopek zamenjave.

4. Član ali nadomestni član, ki mandat konča zaradi izteka mandata, pogojenega z imenovanjem, o tem takoj pisno obvesti predsednika Odbora.

5. V primerih, navedenih v drugem odstavku tega člena, Svet imenuje naslednika za čas trajanja preostanka mandata.

Člen 4

Privilegiji in imunitete

Člani in njihovi polnomočni nadomestni člani uživajo privilegije in imunitete, določene s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, ki je dodatek k Pogodbi o oblikovanju enotnega Sveta in enotne Komisije Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965.

Člen 5

Sodelovanje nadomestnih članov

1. Vsakega člana, ki se ne more udeležiti plenarnega zasedanja, lahko zastopa nadomestni član iz njegove nacionalne delegacije.

2. Vsakega člana, ki se ne more udeležiti zasedanja ene od komisij, zasedanja ene od delovnih skupin ali drugih zasedanj, ki jih je odobrilo predsedstvo, lahko zastopa drug član ali nadomestni član iz nacionalne delegacije.

3. Nadomestni član ali član, ki nadomešča drugega člana, lahko sprejme pooblastila le od enega člana. Za čas trajanja posameznega zasedanja razpolaga z vsemi pravicami in pristojnostmi člana. O pooblastilu za glasovanje mora biti predhodno pisno seznanjen generalni sekretariat.

4. Nadomestni člani so imenovani za določen čas posameznih dni plenarnega zasedanja. Za vsako plenarno zasedanje se stroški povrnejo le enemu upravičencu, to je ali članu ali nadomestnemu članu. Predsedstvo to podrobneje določi v navodilih o stroških potovanja in bivanja.

5. Nadomestni član, imenovan za poročevalca, lahko sodeluje na plenarnem zasedanju pri tisti točki dnevnega reda, ki obravnava osnutek mnenja ali poročila, za katerega je odgovoren, in ga tudi predstavi, čeprav je član, katerega nadomestni član je, tudi prisoten na zasedanju. Član lahko prenese glasovalno pravico na nadomestnega člana za čas razprave o tem osnutku mnenja ali poročila. O prenosu glasovalne pravice mora biti pisno seznanjen generalni sekretariat pred začetkom zadevnega zasedanja.

Člen 6

Prenos glasovalne pravice

Razen v primerih, predvidenih v členih 5 in 29, se glasovalna pravica ne sme prenesti.

Člen 7

Nacionalne delegacije in politične skupine

Nacionalne delegacije in politične skupine uravnoteženo prispevajo k organizaciji dela Odbora.

Člen 8

Nacionalne delegacije

1. Člani in nadomestni člani iz ene države članice sestavljajo nacionalno delegacijo. Vsaka nacionalna delegacija določi svojo notranjo organiziranost in izvoli predsednika, katerega ime uradno sporoči predsedniku Odbora.

2. Generalni sekretar v upravi Odbora določi način pomoči nacionalnim delegacijam, ki enakopravno omogoča vsakemu članu individualno prejemanje informacij in pomoč v njegovem uradnem jeziku. Ta je del posebne službe, ki jo sestavljajo funkcionarji ali drugi uradniki Odbora regij, ki nacionalnim delegacijam zagotavlja ustrezno možnost uporabe infrastrukture Odbora. Še posebej generalni sekretar nudi nacionalnim delegacijam primerne možnosti za izvedbo zasedanj tik pred začetkom plenarnega zasedanja oziroma med njim.

Člen 9

Politične skupine in neodvisni člani

1. Člani in nadomestni člani lahko ustanovijo skupine glede na njihovo politično pripadnost. Merila za sprejem so določena z notranjim pravilnikom vsake politične skupine.

2. Za ustanovitev politične skupine je potrebnih najmanj dvajset članov ali nadomestnih članov, ki predstavljajo najmanj tri države članice, oziroma osemnajst članov ali nadomestnih članov, ki predstavljajo najmanj štiri države članice, oziroma šestnajst članov ali nadomestnih članov, ki predstavljajo najmanj pet držav članic – v vsakem primeru mora biti vsaj polovica pripadnikov politične skupine članov. Član ali nadomestni član se lahko pridruži le eni politični skupini. Politična skupina se razpusti, kadar je članov manj, kakor jih je potrebno za njeno ustanovitev.

3. Predsednik Odbora mora biti z deklaracijo seznanjen o ustanovitvi politične skupine, njeni razpustitvi ali o vsaki drugi spremembi. Deklaracija o ustanovitvi politične skupine mora določati njeno ime, člane in predsedstvo. Predsednik v Uradnem listu Evropske unije objavi ustanovitev politične skupine, njeno ime, predsedstvo in število članov, prav tako pa tudi njeno razpustitev.

4. Vsaka politična skupina ima sekretariat, katerega sodelavci so del osebja generalnega sekretariata. Politične skupine lahko pooblaščenemu organu, pristojnemu za kadrovske zadeve, predlagajo izbiro sodelavcev v svojem sekretariatu, njihovo zaposlitev, napredovanje in podaljšanje pogodbe. Pooblaščeni organ, pristojen za kadrovske zadeve, sprejme odločitev po posvetovanju s predsednikom politične skupine.

5. Generalni sekretar preskrbi političnim skupinam in njihovim organom primerna sredstva za zasedanja, aktivnosti, publikacije in delo sekretariata. Proračun določa sredstva za vsako politično skupino. Politične skupine in sekretariat lahko ustrezno uporabljajo infrastrukturo Odbora.

6. Politične skupine in njihova predsedstva se lahko sestanejo neposredno pred plenarnim zasedanjem ali med njim. Dvakrat letno se politične skupine lahko sestanejo na izrednem zasedanju. Stroški potovanja in bivanja na tem zasedanju sodelujočega nadomestnega člana se povrnejo, če je zastopal člana politične skupine.

7. Politično neodvisni člani so deležni administrativne pomoči. Oblike pomoči določi predsedstvo na predlog generalnega sekretarja.

Člen 10

Medregionalne skupine

Člani in nadomestni člani lahko ustanovijo medregionalne skupine. Z njihovo ustanovitvijo se seznani predsednika Odbora.

NASLOV II

ORGANIZACIJA IN DELOVANJE ODBORA

POGLAVJE 1

Sklic in konstituiranje Odbora

Člen 11

Sklic prvega zasedanja

Najkasneje mesec dni potem, ko Svet imenuje člane Odbora za štiriletni mandat, skliče zasedanje Odbora njegov najstarejši član. Najstarejši prisotni član predseduje prvemu zasedanju kot starosta ter ustanovi predsedstvo staroste, skupaj s štirimi najmlajšimi prisotnimi člani in generalnim sekretarjem Odbora.

Člen 12

Konstituiranje Odbora in preskus pooblastil

1. Na prvem zasedanju starosta seznani Odbor z odločitvijo Sveta o imenovanju članov. Na zahtevo lahko pred razglasitvijo konstituiranja Odbora za novo mandatno obdobje starosta opravi preskus imenovanj in pooblastil članov.

2. Predsedstvo staroste opravlja naloge do razglasitve rezultatov volitev predsednika, prvega podpredsednika in drugih članov predsedstva.

POGLAVJE 2

Plenarna skupščina

Člen 13

Naloge plenarne skupščine

Odbor se sestane na plenarni skupščini. Glavne naloge plenarne skupščine so zlasti:

(a) sprejemanje mnenj, poročil in resolucij;

(b) sprejem osnutka proračuna s predvidenimi prihodki in odhodki Odbora;

(c) sprejem političnega programa Odbora ob začetku vsakega mandata;

(d) izvolitev predsednika, prvega podpredsednika in drugih članov predsedstva;

(e) ustanovitev komisij; in

(f) sprejem notranjega pravilnika in njegovih sprememb.

Člen 14

Sklic plenarne skupščine

1. Predsednik Odbora skliče plenarno skupščino najmanj enkrat na tri mesece. Predsedstvo določi koledar plenarnih zasedanj v tretjem trimesečju predhodnega leta. Plenarno zasedanje lahko traja en dan ali več dni.

2. Na pisno zahtevo vsaj četrtine članov predsednik skliče izredno plenarno zasedanje najprej en teden in najpozneje en mesec po tem, ko je bil seznanjen z zahtevo. Zahteva mora opredeliti temo izrednega plenarnega zasedanja. Na dnevnem redu tega zasedanja ne more biti obravnavana nobena druga tema.

Člen 15

Dnevni red plenarnega zasedanja

1. Predsedstvo pripravi osnutek dnevnega reda, ki vsebuje začasni seznam osnutkov mnenj, poročil in resolucij, ki bodo obravnavane na plenarnem zasedanju, ki sledi prvemu naslednjemu zasedanju, kakor tudi vse druge dokumente, o katerih se bo odločalo (dokumenti za odločanje).

2. Najmanj štiri tedne pred začetkom plenarnega zasedanja predsednik posreduje članom in nadomestnim članom osnutek dnevnega reda, vključno z navedenimi dokumenti za odločanje; gradivo za zasedanje člani in nadomestni člani prejmejo v njihovem uradnem jeziku. Hkrati jim je gradivo dostopno tudi v elektronski obliki.

3. Praviloma so osnutki mnenj, poročil in resolucij na dnevnem redu v takem vrstnem redu, kakor so bili sprejeti na komisijah ali kakor so bili v skladu z notranjim pravilnikom predstavljeni za zagotovitev celovitosti dnevnega reda.

4. V posebnih primerno utemeljenih primerih, kadar ni mogoče upoštevati rokov, predvidenih v drugem odstavku, lahko dokument za odločanje v osnutek dnevnega reda uvrsti predsednik, pod pogojem, da so člani in nadomestni člani ta dokument prejeli v njihovem uradnem jeziku najmanj en teden pred začetkom plenarnega zasedanja. Na naslovni strani dokumenta za odločanje mora biti naveden razlog uporabe tega postopka.

5. Pisna dopolnila k osnutku dnevnega reda mora generalni sekretar prejeti najpozneje tri delovne dni pred začetkom plenarnega zasedanja.

6. Na seji neposredno pred začetkom plenarnega zasedanja predsedstvo določi dokončni osnutek dnevnega reda. Na tej seji se lahko z dvotretjinsko večino oddanih glasov uvrsti na dnevni red nujna vprašanja ali aktualne teme, katerih preučitev ne more čakati na obravnavo na naslednjem plenarnem zasedanju.

Člen 16

Odprtje plenarnega zasedanja

Predsednik odpre plenarno zasedanje in predloži v odobritev dokončni osnutek dnevnega reda.

Člen 17

Javnost dela, zunanji in vabljeni razpravljavci, ura vprašanj in odgovorov

1. Zasedanja plenarne skupščine so odprta za javnost, razen, če za čas trajanja zasedanja ali za čas obravnave posamezne točke dnevnega reda ni odločeno drugače.

2. Predstavniki Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije lahko sodelujejo na plenarnih zasedanjih. Lahko so povabljeni na zasedanje kot razpravljavci.

3. Na lastno pobudo ali na zahtevo predsedstva lahko predsednik k sodelovanju na plenarnem zasedanju povabi tudi zunanje razpravljavce. Njihovim nastopom lahko sledi splošna razprava, za katero se v celoti uporabljajo določbe o trajanju razprave.

4. V skladu z odstavkoma 1 in 6 člena 15 lahko predsedstvo plenarni skupščini predlaga splošno razpravo o aktualnih političnih vprašanjih, povezanih z regionalnimi in lokalnimi skupnostmi („ura vprašanj in odgovorov“). V razpravi se v celoti uporabljajo določbe o trajanju razprave.

Člen 18

Trajanje razprave

1. Na začetku plenarnega zasedanja plenarna skupščina na predlog predsedstva za vsako točko dnevnega reda določi dovoljeni čas razprave. Med plenarnim zasedanjem se predsednik po lastni presoji ali na zahtevo enega člana odloči za omejitev časa razprave.

2. Ob razpravah o splošnih vprašanjih ali posebnih temah lahko predsednik na predlog predsedstva plenarni skupščini predlaga razporeditev predvidenega časa razprave med političnimi skupinami in nacionalnimi delegacijami.

3. Praviloma je trajanje razprave omejeno na dve minuti za razpravo v zvezi z zapisnikom, o proceduralnih vprašanjih in glede sprememb dokončnega osnutka dnevnega reda ali dnevnega reda.

4. Če razpravljavec prekorači čas razprave, mu lahko predsednik po opozorilu vzame besedo.

5. Član lahko zahteva zaključek razprave, kar da predsednik na glasovanje.

Člen 19

Seznam razpravljavcev

1. Člani, ki zahtevajo besedo, so vpisani na seznamu razpravljavcev po vrstnem redu prijave. Predsednik odredi besedo na podlagi tega seznama. Pozoren mora biti na to, da v mejah možnega dobijo besedo razpravljavci različnih političnih nagnjenj in iz različnih nacionalnih delegacij.

2. Prednostno lahko na zahtevo dobi besedo poročevalec pristojne komisije in predsednik politične skupine ter nacionalne delegacije, če nastopi v imenu svoje skupine ali delegacije, in po potrebi razpravljavec, ki nadomešča.

3. O isti temi ne more brez odobritve predsednika nihče imeti besede več kakor dvakrat. Vendar pa je predsednikom in poročevalcem posameznih komisij njihova zahteva za besedo odobrena za omejen čas, ki ga določi predsednik.

Člen 20

Proceduralno vprašanje

1. Član, ki želi zastaviti proceduralno vprašanje ali pritegniti pozornost predsednika zaradi nespoštovanja notranjega pravilnika, mora dobiti besedo. Pripomba se mora nanašati na obravnavano temo ali na dnevni red.

2. Zahteva za besedo zaradi proceduralnega vprašanja ima prednost pred vsemi drugimi.

3. Predsednik takoj odloči, ali je proceduralno vprašanje v skladu z določili notranjega pravilnika. Če je zahteva upravičena, o njej brez glasovanja prav tako odloči predsednik.

Člen 21

Sklepčnost

1. Plenarna skupščina je sklepčna, če je prisotna več kakor polovica njenih članov. Sklepčnost se ugotavlja med zasedanjem in na zahtevo najmanj petnajstih članov. Če preverjanje sklepčnosti ni bilo zahtevano, je veljaven vsak oddani glas ne glede na število prisotnih. Predsednik se lahko odloči za prekinitev zasedanja za največ deset minut, preden nadaljuje z ugotavljanjem sklepčnosti. Člani, ki so zahtevali to ugotavljanje, se štejejo kot prisotni, tudi če niso več v dvorani. Če je prisotnih manj kakor petnajst članov, predsednik ugotovi, da je skupščina nesklepčna.

2. Ob nesklepčnosti se vse točke dnevnega reda, o katerih je potrebno glasovati, prenesejo na naslednji dan zasedanja. Takrat lahko plenarna skupščina o točkah, ki se nanašajo na poročilo, veljavno glasuje ne glede na število prisotnih članov.

3. Vsi člani in nadomestni člani, ki sodelujejo na zasedanju, se morajo vpisati na seznam prisotnosti. To velja tudi za druge prisotne osebe.

Člen 22

Glasovanje

1. Plenarna skupščina odloča z večino oddanih glasov, razen kadar notranji pravilnik ne določa drugače.

2. Veljavne oblike glasovanja so „za“, „proti“ ali „vzdržan“. Za ugotavljanje večine se štejejo le glasovi „za“ in „proti“. Če je glasovanje neodločeno, velja, da je besedilo ali predlog, o katerem se je glasovalo, zavrnjen.

3. Če se rezultat preštevanja glasov izpodbija, lahko predsednik ali najmanj petnajst članov zahteva ponovitev glasovanja.

4. Na predlog predsednika lahko plenarna skupščina izvede poimensko glasovanje. Volitve potekajo po abecednem vrstnem redu, predsednik pa je poklican h glasovanju zadnji.

5. Glasovanje o odločitvah, ki zadevajo osebe, poteka tajno.

6. Predsednik se vedno lahko odloči, da glasovanje poteka z elektronsko glasovalno opremo.

Člen 23

Vlaganje dopolnil

1. Samo člani in polnomočni nadomestni člani lahko pisno vlagajo spremembe in dopolnitve k dokumentom za odločanje.

2. Spremembe in dopolnitve k dokumentom za odločanje mora vložiti najmanj šest članov, katerih imena so navedena, z izjemo določil prvega stavka odstavka 1 člena 26. Nacionalne delegacije, ki imajo manj kot šest članov, lahko vložijo spremembe in dopolnitve, kadar jih delegacija sprejme soglasno.

3. Spremembe in dopolnitve mora generalni sekretar prejeti najpozneje sedem delovnih dni pred začetkom plenarnega zasedanja in morajo biti dostopne v elektronski obliki od trenutka, ko so bile prevedene, vendar najmanj dva delovna dneva pred začetkom plenarnega zasedanja. Kadar se uporablja odstavek 4 člena 15, lahko predsednik prestavi rok za vložitev sprememb in dopolnitev na tri delovne dni pred začetkom plenarnega zasedanja. Ta prestavitev ne velja za spremembe in dopolnitve nujnih vprašanj v smislu drugega stavka odstavka 6 člena 15.

4. Vse spremembe in dopolnitve se razdelijo članom pred začetkom plenarnega zasedanja.

Člen 24

Obravnava sprememb in dopolnitev

1. Če je za en dokument za odločanje vloženih več kakor dvanajst sprememb in dopolnitev, lahko predsedstvo ali plenarna skupščina pošljeta dokument v vnovično preučitev pristojni komisiji. To določilo ne velja za dokumente za odločanje, katerih sprejem ne sme biti odložen.

2. Sprememba in dopolnitev, ki je bila formalno pravilno vložena, vendar je njegovi avtorji ali drugi člani na zasedanju ne zagovarjajo, se ne obravnava.

3. Če je za isti del dokumenta za odločanje vložena ena ali več sprememb in dopolnitev, lahko predsednik, poročevalec ali avtorji sprememb med razpravo predlagajo kompromisne spremembe in dopolnitve. Za to potrebujejo soglasje avtorjev originalnih sprememb in dopolnitev. Spremembe in dopolnitve so dane na glasovanje po prednostnem seznamu in, ko so enkrat sprejete, razveljavijo vse spremembe in dopolnitve, na podlagi katerih je bil sklenjen kompromis.

4. O spremembah in dopolnitvah se glasuje po vrstnem redu odstavkov v besedilu dokumenta. O spremembah in dopolnitvah s podobno vsebino ali namenom se lahko na predsednikov predlog glasuje skupinsko.

5. O vloženih spremembah in dopolnitvah osnutka mnenja ali poročila lahko poročevalec pripravi seznam tistih, katerih sprejem priporoča (priporočilo za glasovanje). Seznam mora biti razdeljen članom hkrati s spremembami in dopolnitvami v skladu z določili odstavka 4 člena 23.

Če je na voljo priporočilo za glasovanje, predsednik lahko predlaga skupinsko glasovanje o spremembah in dopolnitvah. Vsak član lahko spodbija priporočilo za glasovanje; v tem primeru mora navesti tista, o katerih je treba glasovati ločeno.

6. Spremembe in dopolnitve imajo prednost pred besedilom, na katerega se nanašajo, zato je treba o njih glasovati najprej.

7. Kadar se dve ali več vzajemno izključujočih sprememb in dopolnitev nanaša na isti del besedila, ima prednost tista, ki je najbolj drugačna od originalnega besedila zato, da je treba o njej glasovati najprej.

8. Končno glasovanje poteka o celotnem besedilu, kakor je bilo morebitno spremenjeno.

Člen 25

Nujna mnenja in poročila

V nujnih primerih, kadar redni postopek ne dovoljuje spoštovanja rokov, ki jih je določil Svet, Komisija ali Evropski parlament, in ko je pristojna komisija soglasno sprejela osnutek mnenja ali poročila, ga predsednik posreduje v vednost Svetu, Komisiji ali Evropskemu parlamentu. Osnutek mnenja ali poročila je brez sprememb in dopolnitev predložen v sprejem na naslednjem zasedanju plenarne skupščine. Vsi dokumenti v zvezi s tem besedilom morajo biti označeni tako, da je jasno, da gre za poročilo, ki je predmet nujnega postopka.

Člen 26

Poenostavljeni postopek

1. Osnutki mnenja ali poročila, ki jih je soglasno sprejela (vodilna) strokovna komisija, se po predstavitvi s strani poročevalca brez sprememb predložijo v sprejetje plenarni skupščini, razen če o njih najmanj 32 članov, v skladu z določili prvega stavka odstavka 3 člena 23, vloži zahtevo za spremembo ali dopolnitev. V tem primeru plenarna skupščina preuči spremembo. Osnutek mnenja ali poročila komisije se posreduje članom, vključno s spremembo, hkrati z osnutkom dnevnega reda.

2. Če zadolžena komisija (v tem primeru z glavnim upravičenjem) na predlog predsedstva oceni, da Odbor ne bo sprožil niti opomb niti sprememb ali dopolnitev, lahko predlaga, da mu ne bi nasprotovali. Predlog se predloži plenarni skupščini v sprejem brez razprave.

Člen 27

Zaključek plenarnega zasedanja

Pred zaključkom plenarnega zasedanja predsednik sporoči kraj in uro naslednjega zasedanja, kakor tudi tiste točke dnevnega reda, ki so že znane.

POGLAVJE 3

Predsedstvo in predsednik

Člen 28

Sestava predsedstva

Predsedstvo sestavljajo:

(a) predsednik;

(b) prvi podpredsednik;

(c) po en podpredsednik na državo članico;

(d) petindvajset drugih članov; in

(e) predsedniki političnih skupin.

Razen položaja predsednika, položaja prvega podpredsednika in predsednikov političnih skupin, so mesta v predsedstvu razdeljena med nacionalne delegacije na naslednji način:

— tri mesta: Nemčija, Združeno kraljestvo, Francija, Italija, Španija, Poljska,

— dve mesti: Nizozemska, Grčija, Češka, Belgija, Madžarska, Portugalska, Švedska, Avstrija, Slovaška, Danska, Finska, Irska, Litva,

— eno mesto: Latvija, Slovenija, Estonija, Ciper, Luksemburg in Malta.

Člen 29

Predstavniki članov predsedstva

1. Za vsakega člana predsedstva, razen predsednika, se hkrati imenuje član ali nadomestni član iz iste nacionalne delegacije za njegovega zastopnika ad personam. Ta zastopnik ima pravico do sodelovanja na zasedanjih, do besede in glasovanja samo takrat, kadar zastopa imenovanega člana predsedstva. O prenosu glasovalne pravice mora biti pisno obveščen generalni sekretar pred začetkom posameznega zasedanja.

2. Vsaka politična skupina izmed svojih članov imenuje zastopnika svojega predsednika. Po analogiji se zanj uporabljajo določila drugega in tretjega stavka prvega odstavka.

Člen 30

Način izvolitve

1. Plenarna skupščina izvoli člane predsedstva za dve leti.

2. Izvolitev predsednika, prvega podpredsednika, podpredsednikov, drugih članov predsedstva, predvidenih v členu 28(d), in predsednikov političnih skupin poteka v skladu s členoma 11 in 12 pod predsedovanjem staroste. Pisne kandidature mora generalni sekretar prejeti najpozneje uro pred začetkom plenarnega zasedanja. Volitve lahko potekajo, če sta navzoči najmanj dve tretjini članov.

Člen 31

Volitve predsednika in prvega podpredsednika

1. Pred volitvami predsednika in prvega podpredsednika lahko kandidati s kratko izjavo nagovorijo plenarno skupščino. Za razpravo imajo na voljo vsi enako časa, ki ga določi predsedujoči najstarejši član.

2. Volitve predsednika in podpredsednika potekajo ločeno. Izvoljena sta na tajnih volitvah z večino več kakor polovice oddanih glasov.

3. Veljavni obliki glasovanja sta glasovanji „za“ in „vzdržan“. Za ugotavljanje zahtevane večine se štejejo le glasovi „za“.

4. Če v prvem krogu volitev nihče od kandidatov ni dosegel zahtevane večine, se opravi drugi krog, v katerem je izvoljen kandidat, ki je zbral najvišje število oddanih glasov. Ob izenačenem rezultatu zmagovalca izbere žreb.

Člen 32

Volitve podpredsednikov, drugih članov predsedstva in predsednikov političnih skupin kot članov predsedstva

1. Za izvolitev podpredsednikov in drugih članov predsedstva se lahko oblikuje skupna kandidatna lista s kandidaturami nacionalnih delegacij, ki za položaj, ki jim pripada v predsedstvu, prijavijo enega samega kandidata. Ta seznam je lahko dopolnjen, če o tem z glasovanjem odloči večina več kakor polovice oddanih glasov.

2. Če skupni seznam ni sprejet ali kadar število predlaganih kandidatov za položaj nacionalne delegacije v predsedstvu presega število razpoložljivih mest, za vsakega posebej potekajo ločene volitve; uporabljajo so tisti načini izvolitve, ki veljajo za izvolitev predsednika in prvega podpredsednika, tako kakor določa člen 30 in odstavki 2 do 4 člena 31.

3. Za izvolitev predsednikov političnih skupin članov predsedstva predsedujoči najstarejši član predloži v sprejem plenarni skupščini seznam posamičnih kandidatov, o katerem je treba odločiti v celoti.

Člen 33

Volitve zastopnikov

Izvolitev kandidata za položaj v predsedstvu pomeni tudi mesto za njegovega zastopnika.

Člen 34

Naknadne volitve za proste sedeže v predsedstvu

Član predsedstva ali njegov namestnik, ki preneha z delom v Odboru ali izstopi iz predsedstva, je nadomeščen za čas trajanja preostanka mandata v skladu s členi od 28 do 33. Do naknadnih volitev za prost sedež v predsedstvu pride na plenarni skupščini, ki ji predseduje predsednik oziroma predsednikov namestnik v skladu z odstavkom 3 člena 37.

Člen 35

Naloge predsedstva

Predsedstvo je pristojno za naslednje naloge:

(a) oblikovanje osnutka političnega programa na začetku vsakega mandata in nadzorovanje njegove izvedbe. Enkrat letno, kakor tudi ob koncu vsakega mandata, predsednik na zahtevo predsedstva plenarni skupščini predstavi poročilo o oceni sprejema dela Odbora;

(b) pripraviti, organizirati in koordinirati delo plenarne skupščine in komisij;

(c) splošno pristojnost za vprašanja finančne, organizacijske in upravne narave, ki zadevajo člane in nadomestne člane, notranjo organiziranost Odbora in generalni sekretariat, kar vključuje tudi načrt organiziranosti in organe Odbora;

(d) predsedstvo lahko — ustanovi delovne skupine, ki jih sestavljajo člani predsedstva ali člani odbora, zaradi svetovanja pri posebnih zadevah; takšne delovne skupine lahko vključujejo do osem članov, — vabi druge člane odbora na podlagi njihove strokovnosti ali položaja, pa tudi zunanje osebe, da se udeležijo njegovih zasedanj;

(e) vključitev generalnega sekretarja in funkcionarjev ter drugih uradnikov, navedenih v odstavkih 1 in 2 člena 63;

(f) predložitev osnutka proračuna predvidenih prihodkov in odhodkov Odbora plenarni skupščini v skladu s členom 65;

(g) odobritev zasedanj zunaj običajnega kraja zasedanja;

(h) izdajanje določb za dodajanje pristopnih držav kandidatk v delovne skupine in mešane odbore ter njihov način dela.

Člen 36

Sklic predsedstva in sprejemanje odločitev

1. Predsedstvo skliče predsednik, ki določi datum zasedanja in dnevni red v soglasju s prvim podpredsednikom. Predsedstvo se sestane vsaj enkrat na četrtletje ali v štirinajstih dneh po prejemu pisne zahteve najmanj četrtine članov predsedstva.

2. Predsedstvo je sklepčno, kadar je prisotna najmanj polovica članov. Odločitve sprejemajo z večino oddanih glasov, razen kadar notranji poslovnik ne določa drugače. O vsem drugem se za predsedstvo smiselno uporabljajo določila odstavka 2 člena 22.

3. Za pripravo sklepov predsedstva predsednik pooblasti generalnega sekretarja, ki pripravi dokumente za posvetovanje in predloge sklepov o vsaki obravnavani temi in so del osnutka dnevnega reda.

4. Člani morajo dokumente prejeti najmanj deset dni pred začetkom srečanja. Dopolnila k predlogom sklepov se predložijo pisno generalnemu sekretarju najpozneje tri delovne dni pred začetkom zasedanja predsedstva in morajo biti, ko so prevedeni, dostopni v elektronski obliki.

5. Po uvodni razpravi predsedstvo določi, kadar je potrebno dodatno mnenje, generalnemu sekretarju ali delovni skupini natančna navodila o vsebini in rokih. Delovna skupina, pristojna za dokumentacijo, ali generalni sekretar torej pripravijo, v skladu s prvim stavkom odstavka 4, dokumente za posvetovanje, usklajene z osnutkom sklepa. Spremembe in dopolnitve k predlogom sklepov mora generalni sekretar prejeti najmanj tri delovne dni pred začetkom zasedanja predsedstva in morajo biti, ko so prevedeni, dostopni v elektronski obliki.

Člen 37

Predsednik

1. Predsednik usmerja delo Odbora.

2. Predsednik zastopa Odbor. To pooblastilo lahko prenese.

3. Ob odsotnosti ali zadržanosti predsednika ga zastopa prvi podpredsednik. Če je tudi on odsoten ali zadržan, predsednika zastopa eden od drugih podpredsednikov.

Mnenja, poročila in resolucije – postopek v predsedstvu

Člen 38

Mnenja – pravna podlaga

V skladu s členom 265 PES Odbor sprejema mnenja:

(a) kadar ga za mnenje prosi Komisija ali Svet, kakor to predvideva PES, kakor tudi njune institucije ali Evropski parlament v vseh drugih primerih;

(b) na lastno pobudo;

(c) kadar po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom pri uresničevanju člena 262 PES Odbor oceni, da gre za specifične regionalne interese.

Člen 39

Mnenja in poročila – imenovanje pristojne komisije

1. Po posvetovanju s komisijami Predsedstvo sprejme njihov letni delovni program.

2. Kadar predsedstvo prejme zahtevo za mnenje o dokumentih Sveta, Komisije ali Evropskega parlamenta, predsednik določi pristojno komisijo in rok za predstavitev osnutka mnenja ali poročila. Predsedstvo je o tem seznanjeno na naslednjem zasedanju.

3. Če mnenje ali poročilo zadeva več kakor le eno komisijo, predsednik določi glavno komisijo in, če je potrebno, eno ali več dopolnilnih komisij. Predsednik lahko v tem primeru:

(a) bodisi predlaga predsedstvu oblikovanje delovne skupine, ki jo sestavljajo predstavniki pristojnih komisij;

(b) bodisi v izjemnih primerih zadolži eno ali več komisij, vendar ne glavne komisije, da pripravi dodatni osnutek mnenja ali poročila. Glavna komisija glasuje o priporočilih k osnutkom mnenja ali poročila drugih komisij in tiste, ki jih sprejme, vključi v svoj osnutek. Vsekakor glavna komisija ostaja edina pristojna za predstavitev poročila pred plenarno skupščino.

4. Komisija, ki se ne strinja z odločitvijo predsednika, sprejeto na podlagi odstavkov 2 in 3 tega člena, lahko po posredovanju svojega predsednika zahteva končno razsodbo predsedstva.

Člen 40

Imenovanje glavnega poročevalca

1. Kadar pristojna komisija ni zmožna pripraviti osnutka mnenja ali poročila v roku, ki ga določi Svet, Komisija ali Evropski parlament, lahko predsedstvo predlaga plenarni skupščini imenovanje glavnega poročevalca, ki je zadolžen za neposredno predložitev osnutka mnenja ali poročila.

2. Kadar rok, ki ga določi Svet, Komisija ali Evropski parlament plenarni skupščini Odbora ne dopušča dovolj časa za imenovanje glavnega poročevalca, ga predsednik lahko imenuje sam in o tem obvesti skupščino pred naslednjim zasedanjem.

3. V obeh primerih se pristojna komisija sestane v najkrajšem času in opravi splošno razpravo o mnenju ali poročilu.

Člen 41

Mnenja in poročila na lastno pobudo

1. Zahteve za pripravo mnenj ali poročil na lastno pobudo lahko predsedstvu predložijo trije člani predsedstva, predsednik komisije v njenem imenu ali dvaintrideset članov Odbora. Zahtevo z obrazložitvijo razlogov zanjo mora predsedstvo prejeti hkrati z vsemi drugimi dokumenti za razpravo v skladu z odstavkom 4 člena 36, po možnosti pred sprejetjem letnega delovnega programa.

2. Predsedstvo z večino treh četrtin navzočih članov odloča o ugoditvi zahtevam za pripravo mnenj o pobudah in poročil na lastno pobudo. Pred glasovanjem se ugotovi sklepčnost predsedstva. Mnenja ali poročila so dodeljena pristojni komisiji v skladu s členom 39. Predsednik obvešča plenarno skupščino o vseh odločitvah predsedstva glede odobritve in priprave mnenj in poročil na lastno pobudo.

3. Ta člen se uporablja tudi za mnenja iz člena 38(c).

Člen 42

Predstavitev resolucij

1. Na dnevni red resolucija ni uvrščena, če njena tematika ni povezana s področjem delovanja Evropske unije glede glavnih vprašanj regionalnih in lokalnih skupnosti in njihova vsebina ni aktualna.

2. Predloge resolucij ali zahteve za pripravo resolucije lahko Odboru predloži najmanj dvaintrideset članov ali politična skupina. Vse predloge ali zahteve mora predsedstvo prejeti v pisni obliki, z navedenimi imeni članov ali političnih skupin, ki jih podpirajo. Generalni sekretar jih mora prejeti najmanj tri delovne dni pred začetkom zasedanja predsedstva.

3. Če predsedstvo odloči, da mora Odbor pripraviti osnutek resolucije ali ugoditi zahtevi za pripravo resolucije, lahko:

(a) bodisi vnese osnutek resolucije v predosnutek dnevnega reda plenarnega zasedanja v skladu z odstavkom 1 člena 15;

(b) bodisi pooblasti pristojno komisijo, ki ji določi rok za pripravo osnutka resolucije; pristojna komisija pripravi osnutek resolucije po postopku za pripravo osnutkov mnenja ali poročila. V tem primeru ne veljajo določila členov 51 in 52;

(c) bodisi v nujnem primeru v skladu z drugim stavkom odstavka 6 člena 15 uvrsti osnutek resolucije na dnevni red naslednjega plenarnega zasedanja. To besedilo je tako obravnavano drugi dan zasedanja.

4. Osnutki resolucije, ki zadevajo nepričakovane, nenadne dogodke po izteku roka, določenega v odstavku 2 (izjemno nujne resolucije) in so v skladu z določili odstavka 1, so lahko vložene najkasneje tri ure pred začetkom zasedanja predsedstva. Če ta ugotovi, da predlog zadeva temeljne naloge Odbora, ga obravnava v skladu z odstavkom 3(c).

Vsi člani lahko na plenarni skupščini vložijo spremembe in dopolnitve osnutka izredno nujne resolucije.

Člen 43

Promocija mnenj, poročil in resolucij

Predsedstvo je zadolženo za promocijo mnenj, poročil in resolucij, ki jih je sprejel Odbor.

POGLAVJE 4

Komisije

Člen 44

Sestava in pristojnosti

1. Na začetku vsakega štiriletnega mandata plenarna skupščina ustanovi komisije, zadolžene za pripravo njenega dela. Na predlog predsedstva odloči o njihovi sestavi in pristojnostih.

2. Sestava komisij mora odražati zastopanost držav članic v Odboru.

3. Člani Odbora morajo sodelovati vsaj v eni komisiji in največ v dveh. Predsedstvo lahko predvidi izjeme za člane nacionalnih organizacij, ki imajo manjše število članov, kot je strokovnih komisij.

Člen 45

Predsednik in podpredsedniki

1. Na prvem zasedanju vsaka komisija izmed svojih članov imenuje predsednika, prvega podpredsednika in, če je potrebno, največ dva podpredsednika (predsedstvo).

2. Če število kandidatov ustreza številu razpoložljivih mest, so kandidati lahko izvoljeni soglasno. V nasprotnem primeru ali na zahtevo šestine članov komisije se o njih glasuje v skladu z določili od odstavka 2 do 4 člena 31, ki določa način izvolitve predsednika in prvega podpredsednika Odbora.

3. Kadar član preneha z delom v Odboru ali izstopi iz predsedstva komisije, se prosto mesto nadomesti po postopku, predvidenem v tem členu.

Člen 46

Naloge komisij

Glavna naloga komisij je priprava osnutkov mnenj, poročil in resolucij, ki so nato predloženi v sprejem plenarni skupščini.

Člen 47

Sklic komisij in dnevni red

1. Datum in dnevni red zasedanja komisije določi predsednik v soglasju s prvim podpredsednikom.

2. Komisijo skliče predsednik. Sklic rednega zasedanja, opremljeno z dnevnim redom, morajo člani prejeti najpozneje štiri tedne pred dnevom začetka zasedanja.

3. Na pisno zahtevo najmanj četrtine članov predsednik skliče izredno zasedanje komisije, ki mora biti najkasneje štiri tedne po vložitvi zahteve. Dnevni red izrednega zasedanja določijo člani, ki so vložili zahtevo zanj. Članom se dnevni red pošlje skupaj s sklicem.

4. Vse osnutke mnenj in druge dokumente za odločanje mora pred prevajanjem in razdelitvijo pred zasedanjem prejeti sekretariat komisije najmanj pet tednov pred začetkom zasedanja. Članom morajo biti posredovani najkasneje dva tedna pred začetkom zasedanja. Predsednik lahko v izjemnih primerih spremeni prej omenjene roke.

Člen 48

Javnost dela

1. Zasedanja komisij so odprta za javnost, razen če komisija za posamezno zasedanje ali obravnavo posamezne točke dnevnega reda ne odloči drugače.

2. Predstavniki Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije lahko sodelujejo v razpravah komisije in odgovarjajo na vprašanja njenih članov.

Člen 49

Javna zasedanja

V posebnih primerih in ob soglasju predsedstva lahko komisija pripravi javno zasedanje, na katerega povabi pristojne osebe v zvezi z eno ali več točkami dnevnega reda.

Člen 50

Rok za pripravo mnenj in poročil

1. Komisija pripravi osnutke mnenj ali poročil v rokih, ki jih določi predsednik Odbora. Število zasedanj, potrebnih za pripravo mnenja ali poročila, je omejeno na največ dve zasedanji, v kar pa ni vključeno prvo zasedanje, namenjeno organizaciji dela.

2. Izjemoma lahko predsedstvo dovoli dodatna zasedanja za proučitev osnutka mnenja ali poročila ali pa podaljša rok za njegovo predstavitev.

Člen 51

Sestava mnenj

1. Mnenje Odbora vsebuje:

— preambulo z navedbo pravne podlage mnenja in postopka, s katerim je bilo oblikovano, in po potrebi z uvodnimi zaznambami, in

— jedro s predstavitvijo mnenj in priporočil Odbora o obravnavani problematiki, po potrebi pa tudi konkretne predloge sprememb obravnavanega dokumenta.

2. Pri presojanju slednjega so v uvodu mnenja vedno, kadar je to mogoče, omenjeni spoštovanje načela subsidiarnosti in pričakovane posledice za upravljanje ter financiranje lokalnih in regionalnih skupnosti.

3. K vsakemu mnenju pripada ločen dokument z zabeležko obrazložitve vzrokov zanj, ki predstavi in extenso mnenje Odbora in vsebuje posebna opažanja glede posamičnih točk. Za pripravo obrazložitve vzrokov je odgovoren poročevalec. O obrazložitvi se ne glasuje. Vsekakor mora biti v skladu z besedilom mnenja, o katerem se glasuje. Če ni tako, lahko predsednik pristojne komisije z dnevnega reda črta obrazložitev vzrokov.

Člen 52

Sestava poročil

Poročilo Odbora vsebuje:

— preambulo z navedbo postopka, s katerim je bil pripravljen, in kazalom,

— uvod z opisom splošnega konteksta obravnavanih vprašanj,

— jedro s posebnimi opažanji o obravnavanih vprašanjih in analizo,

— zaključek, ki v obliki povzetka predstavi poglede in končna priporočila Odbora o tej temi.

Po potrebi so lahko pripadajoča dokumentacija, referenčna besedila in dodatne informacije dodani v prilogah.

Člen 53

Poročevalci

1. Za pripravo osnutka, mnenja ali poročila vsaka komisija na predlog predsednika imenuje enega ali v posebej utemeljenih primerih dva poročevalca. Članom se predlog predsednika pošlje skupaj z dnevnim redom. Za naknadno napovedana zasedanja je predlog predsednika posredovan članom najpozneje teden pred začetkom zasedanja.

2. Pri imenovanju poročevalcev vsaka komisija skrbi za enakomerno porazdelitev mnenj in poročil.

3. V nujnih primerih se predsednik lahko, potem ko je obvestil generalnega sekretarja, sklicuje na pisni postopek za imenovanje poročevalca. S tem postopkom predsednik naslovi na člane komisije obvestilo, s katerim jih pozove, naj ga pisno in v roku treh delovnih dni obvestijo o njihovih morebitnih zadržkih glede imenovanja glavnega poročevalca. V tem primeru predsednik in prvi podpredsednik sprejmeta skupno odločitev.

4. Če se za poročevalca imenuje predsednika ali enega od namestnikov predsednika, ta med obravnavanjem svojega osnutka mnenja ali poročila prepusti vodenje zasedanja drugemu članu predsedstva oziroma najstarejšemu navzočemu članu.

Člen 54

Delovne skupine

1. Kadar je potrebno, komisije z odobritvijo predsedstva ustanovijo delovne skupine. Člani delovnih skupin so lahko tudi člani kakšne druge komisije.

2. Vsaka delovna skupina lahko izmed svojih članov imenuje predsednika in podpredsednika.

Člen 55

Strokovnjaki

1. Članom komisij lahko pomagajo strokovnjaki.

2. Komisija lahko imenuje strokovnjake za področje svojega dela ali za pomoč delovnim skupinam, ki jih je ustanovila. Na povabilo predsednika lahko ti strokovnjaki sodelujejo na zasedanjih komisije ali pri delu ene njenih delovnih skupin. Strokovnjaki so lahko pooblaščeni za sodelovanje v razpravi, prav tako kakor strokovnjaki, ki spremljajo poročevalca.

3. Samo strokovnjaki, ki spremljajo poročevalca, in tisti, ki jih je povabila komisija, lahko zahtevajo povračilo potnih stroškov in stroškov bivanja.

Člen 56

Sklepčnost

1. Komisija je sklepčna, kadar je prisotna več kakor polovica njenih članov.

2. Sklepčnost seje se ugotavlja med zasedanjem in na zahtevo najmanj desetih članov. Če preverjanje sklepčnosti ni bilo zahtevano, je veljaven vsak oddani glas. Ob nesklepčnosti lahko komisija nadaljuje razpravo, vendar so glasovanja odložena do naslednjega zasedanja.

3. Vsi člani in nadomestni člani, ki sodelujejo na zasedanju, se morajo vpisati na listo prisotnosti. To velja tudi za druge prisotne osebe.

Člen 57

Glasovanje

Odločitve so sprejete z večino oddanih glasov. Sicer se uporabljajo določila odstavka 2 člena 22.

Člen 58

Spremembe in dopolnitve

1. Spremembe in dopolnitve mora sekretariat komisije prejeti najpozneje pet delovnih dni pred začetkom zasedanja. Predsednik lahko ta rok izjemoma spremeni.

2. O spremembah in dopolnitvah se glasuje po vrstnem redu odstavkov v osnutku obravnavanega mnenja ali poročila. Zatem se preide na končno glasovanje o celotnem besedilu. Kadar se dve ali več sprememb in dopolnitev medsebojno izključuje in se nanaša na isti del besedila, ima prednost tista, ki je najbolj drugačna od originalnega besedila in se mora o njej glasovati najprej.

3. Ko komisija sprejme mnenje ali poročilo, ga njen predsednik posreduje mnenje predsedniku Odbora regij.

Člen 59

Opustitev priprave mnenj ali poročil

Komisija, ki je zadolžena na predlog predsedstva (po potrebi glavna komisija) in ocenjuje, da besedilo ne zadeva lokalnih ali regionalnih interesov ali nima politične teže, se lahko odloči, da ne bo pripravila mnenja ali poročila o tej temi.

POGLAVJE 5

Upravljanje Odbora

Člen 60

Generalni sekretariat

1. Odboru pomaga generalni sekretariat.

2. Generalni sekretariat vodi generalni sekretar.

3. Na predlog generalnega sekretarja predsedstvo določi tako organiziranost generalnega sekretariata, da ta zagotavlja delovanje Odbora in njegovih organov ter je v podporo članom Odbora pri izvajanju njihovega mandata. Ta opredeljuje storitve, ki jih mora uprava nuditi članom, nacionalnim delegacijam, političnim skupinam in neodvisnim članom.

4. Generalni sekretariat pripravlja zapisnike delovanja organov Odbora.

Člen 61

Generalni sekretar

1. Naloga generalnega sekretarja je zagotoviti izvajanje odločitev, ki jih je sprejelo predsedstvo ali predsednik v skladu s tem notranjim pravilnikom in veljavnim pravnim redom. Na zasedanjih predsedstva sodeluje v posvetovalni vlogi in vodi zapisnik.

2. Generalni sekretar opravlja svoje dolžnosti pod vodstvom predsednika, ki zastopa predsedstvo.

Člen 62

Imenovanje generalnega sekretarja

1. Generalnega sekretarja imenuje predsedstvo z dvotretjinsko večino svojih članov in z uporabo določil členov od 2 in 8 veljavnega pravilnika za druge uradnike Evropskih skupnosti.

2. Generalni sekretar je imenovan za pet let. Podrobnosti pogodbe o imenovanju določi predsedstvo.

3. Glede generalnega sekretarja pripadajoča pooblastila pravno upravičenih organov za sklepanje pogodb o imenovanju na temelju določil pravilnika, veljavnega za druge uradnike Evropskih skupnosti, izvaja predsedstvo.

Člen 63

Statut funkcionarjev in pravilnik, veljaven za druge uradnike Evropskih skupnosti

1. Pooblastila, ki po statutu funkcionarjev Evropskih skupnosti pripadajo pooblaščenemu organu, pristojnemu za kadrovske zadeve, izvajata:

— generalni sekretar za funkcionarje od stopnje 5 do 10 v kategoriji A* in za kategorije B*, C* in D*,

— predsedstvo na predlog generalnega sekretarja za druge funkcionarje.

2. Pooblastila, ki po pravilniku, veljavnem za druge uradnike Evropskih skupnosti, pripadajo pravno upravičenemu organu za kadrovske zadeve, izvajajo:

— generalni sekretar za začasne uradnike od stopnje 5 do 10 kategorije A* ter za začasne uradnike kategorij B*, C* in D*,

— predsedstvo na predlog generalnega sekretarja za druge začasne uradnike,

— za začasne uradnike v kabinetu predsednika ali prvega podpredsednika: — generalni sekretar na predlog predsednika za uradnike od stopnje 5 do 10 kategorije A* in uradnike kategorij B*, C* in D*, — predsedstvo na predlog predsednika za druge uradnike. Začasni uradniki, zaposleni v kabinetu predsednika ali prvega podpredsednika, so imenovani do konca trajanja mandata predsednika ali prvega podpredsednika,

— generalni sekretar za pomožne uradnike, pogodbene uradnike in lokalne uradnike,

— za posebne svetovalce generalni sekretar po določilih člena 119 pravilnika, veljavnega za druge uradnike Evropskih skupnosti.

Člen 64

Komisija za finančne in upravne zadeve

1. Predsedstvo na podlagi člena 35 ustanovi svetovalno Komisijo za finančne in upravne zadeve, ki ji predseduje eden od članov predsedstva.

2. Komisija za finančne in upravne zadeve opravlja naslednje naloge:

(a) obravnavanje in sprejem predosnutka finančnega načrta odhodkov in prihodkov v skladu s členom 65, ki ga predloži generalni sekretar;

(b) izdelava osnutkov izvedbenih določil in sklepov predsedstva glede finančnih, organizacijskih in upravnih zadev, vključno s tistimi, ki jih predložijo člani in namestniki.

3. Predsedujoči Komisije za finančne in upravne zadeve zastopa odbor pred proračunskimi organi Unije.

Člen 65

Proračun

1. Komisija za finančne in upravne zadeve predloži predsedstvu predosnutek proračuna predvidenih prihodkov in odhodkov za izvedbo proračuna v prihodnjem letu. Predsedstvo predloži osnutek proračuna predvidenih prihodkov in odhodkov v sprejem plenarni skupščini.

2. Plenarna skupščina sprejme proračun predvidenih prihodkov in odhodkov Odbora in ga pravočasno posreduje Komisiji, Svetu in Evropskemu parlamentu, da zagotovi spoštovanje rokov, določenih s proračunskim pravilnikom.

3. Načrt odhodkov in prihodkov izvaja po posvetovanju s Komisijo za finančne in upravne zadeve predsednik odbora ali pa se na njegovo pobudo ta načrt izvaja v okviru notranjih predpisov, ki jih je izdalo predsedstvo. Predsednik opravlja to funkcijo v skladu s proračunskim redom za skupni proračun Evropskih skupnosti.

NASLOV III

DRUGE DOLOČBE

POGLAVJE 1

Sodelovanje z drugimi institucijami

Člen 66

Dogovori o sodelovanju med institucijami

V okviru sodelovanja med institucijami lahko urad na predlog generalnega sekretarja sklepa dogovore o sodelovanju z drugimi pristojnimi institucijami, organi in organizacijami Evropske unije.

Člen 67

Posredovanje in objava mnenj, poročil in resolucij

1. Mnenja in poročila Odbora, kakor tudi sporočila glede uveljavitve poenostavljenega postopka iz naslova člena 26 ali opustitve priprave mnenja ali poročila iz naslova člena 59, se naslovijo na Svet, Komisijo in Evropski parlament. Posreduje jih predsednik, prav tako kakor tudi resolucije.

2. Mnenja, poročila in resolucije se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

POGLAVJE 2

Javnost in transparentnost

Člen 68

Dostop javnosti do dokumentov

1. Vsak državljan Unije in vsaka fizična oziroma pravna oseba s stalnim bivališčem oziroma sedežem v eni od držav članic ima v skladu z določbami PES pravico dostopa do dokumentov Odbora regij, s pridržkom osnovnih načel, pogojev in omejitev, določenih v Uredbi (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta, ter v skladu z načini, ki jih je določilo predsedstvo Odbora. Drugim fizičnim ali pravnim osebam se zagotovi dostop do dokumentov Odbora na enak način, kolikor je mogoče.

2. Odbor ureja register dokumentov odbora. V ta namen objavi predsedstvo interne določbe za ureditev načinov dostopa in določi seznam dokumentov, ki so neposredno dostopni.

POGLAVJE 3

Določbe glede Notranjega pravilnika

Člen 69

Sprememba Notranjega pravilnika

1. Plenarna skupščina odloči z večino glasov svojih članov, če je treba spremeniti ta Notranji pravilnik, bodisi njegove posamezne dele, bodisi v celoti.

2. Za pripravo poročila in osnutka besedila, na podlagi katerega preide k sprejemanju novih določil z večino glasov svojih članov, plenarna skupščina zadolži ad hoc komisijo. Nova določila začnejo veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 70

Navodila predsedstva

Predsedstvo lahko za spoštovanje tega Notranjega pravilnika z navodili določi načine uresničevanja njegovih določil.

Člen 71

Začetek veljave Notranjega pravilnika

Ta Notranji pravilnik začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.