ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije C 204/18

SKLEP EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 1. junija 2015

o imenovanju uradne osebe za varstvo podatkov v Evropskem odboru za sistemska tveganja

(ESRB/2015/1)

(2015/C 204/06)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2) ter zlasti člena 24 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1096/2010 z dne 17. novembra 2010 o dodelitvi posebnih nalog Evropski centralni banki v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) ter zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2012/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 13. julija 2012 o izvedbi pravil o varstvu podatkov v Evropskem odboru za sistemska tveganja (4) in zlasti člena 3 Sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Gospa Barbara Eggl se imenuje za uradno osebo za varstvo podatkov v Evropskem odboru za sistemska tveganja (ESRB) z učinkom od 1. junija 2015 do 31. maja 2017. Gospa Eggl se imenuje za uradno osebo za varstvo podatkov v ESRB kot zaposlena v Evropski centralni banki in uradna oseba za varstvo podatkov v tej instituciji.

V Frankfurtu na Majni, 1. junija 2015 Predsednik ESRB Mario DRAGHI

(1) UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

(2) UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

(3) UL L 331, 15.12.2010, str. 162.

(4) UL C 286, 22.9.2012, str. 16.
24.

Komisija in Odbor v skladu s predpisi o varovanju podatkov posodabljata in izmenjujeta seznam uradnih kontaktnih oseb na svojem sedežu in v državah članicah. Predstavništva Komisije v državah članicah in kontaktna točka Odbora za vsako posamezno državo članico se medsebojno obveščajo o svojih komunikacijskih načrtih in si skupaj prizadevajo za sodelovanje pri dogodkih, ki jih organizirajo, kadar je to primerno. Kadar je to primerno in izvedljivo z vidika logistike, lahko Odbor v skladu z dogovorom za svoje pobude uporablja prostore predstavništev Komisije v državah članicah. Po potrebi in kadar je to ustrezno, poteka tudi posvetovanje z informacijskimi pisarnami Evropskega parlamenta.
(3)

Ciper kot država članica z odstopanjem sodeluje v ERM II od 2. maja 2005; Central Bank of Cyprus je stranka Sporazuma z dne 16. marca 2006 med Evropsko centralno banko in nacionalnimi centralnimi bankami držav članic zunaj euroobmočja o določitvi operativnih postopkov za mehanizem deviznih tečajev v tretji fazi ekonomske in monetarne unije (1), ki je bil spremenjen s sporazumom z dne 21. decembra 2006 (2) (v nadaljevanju skupaj: „Sporazum med centralnimi bankami o ERM II“).
(6)

Od sedemdesetih let so razvoj novih tehnologij in izdelkov gorivnega ciklusa ter pojav novih udeležencev na trgu (zlasti posrednikov) in novih trgovinskih praks bistveno vplivali na vlogo Agencije pri zanesljivi oskrbi z jedrsko energijo. Hkrati se je število udeležencev na trgu znatno povečalo.
„4.

Nadomestni član ali član, ki nadomešča drugega člana, lahko nadomešča le enega člana. Na seji ima enake pravice in pristojnosti kot član. O prenosu glasovalne pravice je treba obvestiti generalni sekretariat najpozneje dan pred začetkom seje, pri čemer je treba upoštevati predpisane načine pošiljanja obvestil. Za vsako plenarno zasedanje se stroški povrnejo le enkrat: bodisi članu bodisi nadomestnemu članu. Predsedstvo to določbo podrobneje opredeli v navodilih o potnih stroških in sejninah.
Člen 6

Omejitev pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do dostopa

Če posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, zahtevajo dostop do svojih osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru enega ali več posameznih primerov ali posameznega dejanja obdelave, Cedefop v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1725 svojo oceno zahteve omeji le na take osebne podatke.

1. V ustrezno utemeljenih primerih in pod pogoji, določenimi v tem sklepu, lahko upravljavec posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, omeji pravico do dostopa v okviru naslednjih postopkov obdelave, kadar je to potrebno in sorazmerno:

2. Če Cedefop v celoti ali delno omeji pravico do dostopa iz člena 17 Uredbe (EU) 2018/1725, sprejme naslednje ukrepe:

(a) posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v svojem odgovoru na zahtevo obvesti o uporabljeni omejitvi in glavnih razlogih zanjo ter možnosti vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov ali uveljavljanja pravnega sredstva pri Sodišču;

(b) v notranji oceni navede razloge za omejitev, vključno z oceno potrebnosti in sorazmernosti omejitve ter njenega trajanja.

Omejitve, uvedene glede pravice dostopa uslužbencev do svojih zdravstvenih kartotek, zadevajo le zahteve za neposreden dostop uslužbencev do zdravstvenih podatkov psihološke ali psihiatrične narave, kadar ocena za vsak primer posebej pokaže, da je zaradi varstva posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, potreben posreden dostop. Dostop do takih podatkov se zagotovi s posredovanjem zdravnika, ki ga imenuje zadevni posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki. Zdravniku, ki ga izbere posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, se zagotovi dostop do vseh informacij in podeli diskrecijska pravica, da odloči, kako naj se posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, zagotovi dostop in kakšen dostop naj se mu zagotovi.

Zagotavljanje informacij iz točke (a) se lahko preloži, opusti ali zavrne, če bi se s tem izničil učinek omejitve, naložene v skladu s členom 25(8) Uredbe (EU) 2018/1725.

Cedefop pregleda uporabo omejitve vsakih šest mesecev od njenega sprejetja in ob zaključku zadevne poizvedbe, postopka ali preiskave. Upravljavec podatkov nato vsakih šest mesecev oceni potrebo po ohranitvi omejitve. Preskus potrebnosti in sorazmernosti iz člena 3(5) se opravi v okviru posameznega rednega pregleda po oceni, ali dejanski in pravni razlogi za omejitev še veljajo.
(4)

Agencija ENISA lahko v okviru svojega upravnega delovanja izvaja upravne poizvedbe, disciplinske postopke, predhodne dejavnosti v zvezi s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, obdeluje primere prijavljenih nepravilnosti, (formalne in neformalne) postopke v zvezi z nadlegovanjem, notranje in zunanje pritožbe, opravlja notranje revizije, pripravlja ocene incidentov, povezanih s kibernetsko varnostjo, na podlagi člena 7(4) Uredbe (EU) 2019/881, izvaja preiskave po pooblaščeni osebi za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725 in preiskave v zvezi z notranjo varnostjo (na področju informacijske tehnologije). Agencija ENISA obdeluje več vrst osebnih podatkov, vključno z zanesljivimi podatki (to so tako imenovani objektivni podatki, kot so identifikacijski podatki, kontaktni podatki, podatki o poklicni dejavnosti, upravni podatki, podatki, prejeti iz posebnih virov, elektronska komunikacija in podatki o prometu) in/ali nezanesljivimi podatki (to so tako imenovani subjektivni podatki, ki se nanašajo na zadevo, kot so utemeljitev, podatki o vedenju, ocene, podatki o učinkovitosti in ravnanju ter podatki, povezani s predmetom postopka ali dejavnosti oziroma pridobljeni v zvezi z njim).
(5)

Čeprav člen 291(2) PDEU določa, da če so potrebni enotni pogoji za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije, se s temi akti na Komisijo, ali v ustrezno utemeljenih posebnih primerih in v primerih iz členov 24 in 26 Pogodbe o Evropski uniji, na Svet, prenesejo izvedbena pooblastila, je namen nezavezujočih meril razlikovati med delegiranimi in izvedbenimi akti in ne med institucijami, na katere so prenesena izvedbena pooblastila. Ta nezavezujoča merila so zasnovana tako, da nikakor ne opredeljujejo ali omejujejo pogojev, pod katerimi institucija izvaja pooblastila, ki so bila nanjo prenesena v skladu z ustreznim pravom Unije, vključno s temeljnim aktom.
(5)

Agencija EFSA lahko v okviru svojega upravnega delovanja izvaja upravne poizvedbe, disciplinske postopke, predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, obdeluje primere prijavljanja nepravilnosti, (formalne in neformalne) postopke v zvezi z nadlegovanjem, notranje in zunanje pritožbe, opravlja notranje revizije, izvaja preiskave s strani pooblaščene osebe za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725 in preiskav v zvezi z notranjo (informacijsko-tehnološko) varnostjo. Agencija EFSA obdeluje več kategorij osebnih podatkov, vključno z zanesljivimi podatki („objektivni“ podatki, kot so identifikacijski podatki, kontaktni podatki, strokovni podatki, upravni podatki, podatki, ki so bili prejeti iz posebnih virov, elektronski komunikacijski in prometni podatki) in/ali nezanesljivimi podatki („subjektivni“ podatki, povezani s primerom, kot so utemeljitev, vedenjski podatki, ocene, podatki o učinkovitosti in vodenju ter podatki, povezani s predmetom urejanja postopka ali dejavnosti).
„—

je ‚institucija‘ oziroma so ‚institucije‘ institucije Unije ter organi, uradi in agencije, ki so bili ustanovljeni s Pogodbami ali z akti, sprejetimi za njihovo izvajanje, ki so lahko stranke pred Splošnim sodiščem“;
1.

Za členom 121 se vstavi to besedilo: „POGLAVJE 4a: ODLOČBE SODIŠČA PRVE STOPNJE PO PONOVNEM PREIZKUSU IN VRNITVI V NOVO ODLOČANJE Člen 121a Če Sodišče ponovno preizkusi sodbo ali sklep Sodišča prve stopnje in mu vrne zadevo v novo odločanje, se postopek pred Sodiščem prve stopnje začne s sodbo, s katero je bilo odločeno o vrnitvi v novo odločanje. Člen 121b 1. Če Sodišče vrne zadevo v novo odločanje, lahko predsednik Sodišča prve stopnje dodeli zadevo drugemu senatu, ki ga sestavlja enako število sodnikov kot v prvotnem senatu. 2. Če Sodišče v novo odločanje vrne zadevo, o kateri je Sodišče prve stopnje odločalo na občni seji ali v velikem senatu, se zadeva dodeli sestavi Sodišča prve stopnje, ki je izdala zadevno odločbo. 3. V primerih iz odstavkov 1 in 2 se uporabljajo členi 13(2), 14(1) in 51(1). Člen 121c 1. V roku enega meseca od vročitve sodbe Sodišča lahko stranke iz postopka pred Sodiščem prve stopnje podajo pisna stališča glede učinkov te sodbe na rešitev spora. Tega roka ni mogoče podaljšati. 2. Sodišče prve stopnje lahko stranke iz postopka pred njim v okviru ukrepov procesnega vodstva pozove, naj predložijo vloge, in odloči, da se jih zasliši v ustnem postopku. Člen 121d Sodišče prve stopnje odloči o stroških postopka, ki poteka pred njim po ponovnem preizkusu.“.
Izjava Evropskega parlamenta o Sklepu Sveta 2010/427/EU in strateškem usklajevanju

(2021/C 380 I/02)

Evropski parlament ugotavlja, da je sklicevanje na instrumente Unije za zunanje delovanje v členu 9 Sklepa Sveta 2010/427/EU zastarelo, in zato meni, da bi bilo treba zaradi pravne jasnosti ta člen posodobiti v skladu s postopkom iz člena 27(3) Pogodbe o Evropski uniji, da bi se upoštevali instrumenti zunanje pomoči Unije, ki se uporabljajo med večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027, in sicer Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, instrument za predpristopno pomoč, evropski instrument za mednarodno sodelovanje na področju jedrske varnosti ter sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj, vključno z Grenlandijo.

Evropski parlament poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj vzpostavita strukturo za strateško usklajevanje, sestavljeno iz vseh ustreznih služb Komisije in ESZD, da se zagotovijo skladnost, sinergija, preglednost in odgovornost v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2021/947 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (1).

(1) Uredba (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (UL L 209, 14.6.2021, str. 1).
Izjava Komisije

(2021/C 523/02)

Komisija je seznanjena z dogovorom sozakonodajalcev o uvedbi minimalnega operativnega proračuna v višini 8 milijonov EUR za izvajanje evropskega leta mladih (2022), pri čemer se ne posega v možnost, da bi ta znesek dopolnili z dodatnimi prispevki iz drugih ustreznih programov in instrumentov Unije.

Poleg tega bo Komisija skozi vse leto spremljala stanje in redno upoštevala nove informacije o možnih in dejanskih prispevkih programov in instrumentov EU k izvajanju evropskega leta mladih ter poročala o dejavnostih. Prav tako bo Evropski parlament in Svet redno seznanjala z napredkom pri uporabi prispevkov iz programov Unije. Te prispevke je treba obravnavati kot dodatne in nad minimalnim operativnim proračunom v višini 8 milijonov EUR.
Izjava Evropske komisije o geopolitičnem dialogu z Evropskim parlamentom o Instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa

(2021/C 226 I/04)

Evropska komisija se ob upoštevanju funkcije političnega nadzora, ki jo v skladu s členom 14 Pogodbe o Evropski uniji opravlja Evropski parlament, zavezuje, da bo vodila geopolitični dialog na visoki ravni med obema institucijama o izvajanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Evropa v svetu. Ta dialog bi moral omogočati izmenjavo mnenj z Evropskim parlamentom, katerega stališča o izvajanju Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje bodo v celoti upoštevana.

V okviru geopolitičnega dialoga se bo razpravljalo o splošnih usmeritvah za izvajanje Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, vključno z načrtovanjem programov pred sprejetjem programskih dokumentov, in v zvezi s specifičnimi temami, kot so uporaba rezerve za nove izzive in prednostne naloge ali uporaba vzvoda, ki vodi do morebitnih sprememb pri dodeljevanju sredstev, namenjenih migracijam, ali začasne ustavitve pomoči partnerski državi, kadar ta vztrajno krši načela demokracije, pravne države, dobrega upravljanja, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin.

Geopolitični dialog bo strukturiran na naslednji način:

i) dialog na visoki ravni med visokim predstavnikom/podpredsednikom in komisarjema, pristojnima za mednarodna partnerstva ter sosedstvo in širitev, ter Evropskim parlamentom;

ii) stalni dialog na ravni visokih uradnikov z delovnima skupinama AFET in DEVE za zagotovitev ustrezne priprave in spremljanja dialoga na visoki ravni.

Dialog na visoki ravni bo potekal vsaj dvakrat letno. Ena od sej lahko sovpada s predstavitvijo predloga letnega proračuna s strani Komisije.
Sveženj o mobilnosti I za cestni prevoz – izjava Komisije

(2020/C 252/01)

Komisija je seznanjena, da sta Svet in Evropski parlament 15. julija 2020 sprejela socialni in tržni steber svežnja o mobilnosti I (1).

Ta predlog vključuje pomembne socialne izboljšave. Vendar Komisija obžaluje, da dogovor, ki sta ga dosegla Svet in Evropski parlament, vključuje elementa, ki nista v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora in podporo Evropskega sveta cilju, da se do leta 2050 doseže podnebno nevtralna EU. Ta elementa sta obvezno vračanje vozil v državo članico sedeža vsakih 8 tednov in omejitve kombiniranega prevoza. Ta ukrepa nista bila vključena v predloge Komisije, sprejete 31. maja 2017, in v zvezi z njima ni bila opravljena ocena učinka. Zaradi obveznega vračanja tovornjakov bo prišlo do neučinkovitosti prometnega sistema in povečanja nepotrebnih emisij, onesnaževanja in zastojev, z omejitvijo kombiniranega prevoza pa se bo zmanjšala njegova učinkovitost pri podpori večmodalnega prevoza tovora.

Komisija bo zdaj natančno ocenila učinek teh dveh vidikov na podnebje, okolje in delovanje enotnega trga. Pri tem bo upoštevala zeleni dogovor ter ukrepe za razogljičenje prometa in varstvo okolja, obenem pa zagotovila, da bo enotni trg deloval nemoteno.

Komisija bo po oceni učinka po potrebi uveljavila pravico do predložitve ciljno usmerjenega zakonodajnega predloga pred začetkom veljavnosti obeh določb.

(1) Uredba (EU) 2020/1054 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 glede minimalnih zahtev za najdaljši dnevni in tedenski čas vožnje, najkrajše odmore ter dnevni in tedenski čas počitka ter Uredbe (EU) št. 165/2014 glede določanja položaja s tahografi (UL L 249, 31.7.2020, str. 1.).

Uredba (EU) 2020/1055 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi uredb (ES) (ES) št. 1072/2009 in (EU) št. 1024/2012 za njihovo prilagoditev razvoju v sektorju cestnega prevoza (UL L 249, 31.7.2020, str. 17.).

Direktiva (EU) 2020/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o določitvi posebnih pravil v zvezi z Direktivo 96/71/ES in Direktivo 2014/67/EU za napotitev delavcev v sektorju cestnega prevoza ter spremembi Direktive 2006/22/ES glede zahtev za izvrševanje in Uredbe (EU) št. 1024/2012 (UL L 249, 31.7.2020, str. 49.).
Popravek Izjave Komisije v zvezi s členom 14(2) glede sodelovanja z agencijami Unije

( Uradni list Evropske unije C 347 z dne 14. oktobra 2019 )

(2019/C 387/08)

Naslovnica, kazalo vsebine, in stran 1, naslov:

besedilo:

se glasi:

Stran 1, prvi stavek:

besedilo:

„Za zagotovitev skladnosti in primerljivosti evropskih socialnih statistik bo Komisija okrepila sodelovanje z agencijami Unije v skladu s členom 14(2) in povezanima uvodnima izjavama (12 in 33).“

se glasi

„Za zagotovitev skladnosti in primerljivosti evropskih socialnih statistik bo Komisija okrepila sodelovanje z agencijami Unije v skladu s členom 14(2) in povezanima uvodnima izjavama (12 in 33) Uredbe (EU) 2019/1700 Evropskega parlamenta in Sveta (*).
9.

V kolikor je to mogoče, je vsak osnutek sporazumnega besedila, o katerem bo tekla razprava na prihodnjem sestanku, vnaprej razdeljen vsem udeležencem. Z namenom povečati preglednost so trialogi, ki se odvijajo v Evropskem parlamentu in Svetu, če je to izvedljivo, vnaprej napovedani.
1.

še naprej krepiti in razvijati sodelovanje med carinskimi organi in drugimi pristojnimi organi ter med agencijami in organi Evropske unije in Skupnosti, da bi z novo in posodobljeno strategijo zagotovili boljšo zaščito državljanov Unije, družbe in gospodarstva pred nevarnostmi čezmejnega kriminala. Sodelovanje bi moralo temeljiti na naslednjih ciljih, vendar ne bi smelo biti omejeno samo nanje: (a) preučitev novih oblik sodelovanja in novih preiskovalnih tehnik, da se zaščitijo državljani Evropske unije in gospodarstvo; (b) sprejetje praktičnih ukrepov za izvajanje teh novih oblik sodelovanja in nadaljnji razvoj sedanjih oblik sodelovanja, npr. z izboljšanjem operativnega sodelovanja, čim večjim povečanjem učinkovitosti carine na zunanjih mejah Evropske unije, sprejetjem institucionalnega pristopa na podlagi sodelovanja med carino, policijo in drugimi zadevnimi organi, da se zagotovi sinergija ter omogoči nadaljnji razvoj zadevnih sistemov IT; ter (c) izboljšanje in povečanje prožnosti sedanjega procesa sodelovanja, da se doseže učinkovit pristop k boju proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu in zasegu nezakonitega blaga po vsej Evropski uniji;
A.

z obstoječimi politikami in programi: (a) bi bilo treba bolje obveščati javnost, zlati pa evropske strokovnjake, o nacionalnih in evropskih programih pomoči za prevajanje literature, znanstvenih in tehničnih besedil, vključno s kulturnimi in kreativnimi spletnimi vsebinami, nadnaslavljanjem predstav ter podnaslavljanjem avdiovizualnih del in filmov; (b) treba bi bilo uskladiti in povečati pomoč, ki je v okviru obstoječih evropskih programov namenjena ukrepom za podporo prevajanju; (c) povečati bi bilo treba možnosti za usposabljanje na področju prevajanja in njegovo kakovost, ustrezne ciljne skupine (šolarje, študente, podjetja itd.) pa bolje obveščati o teh poklicih in možnostih usposabljanja; (d) podpreti bi bilo treba povezovanje večjezičnih terminoloških baz, s čimer bi lahko olajšali delo prevajalcev in tolmačev; (e) pospešiti bi morali razvoj jezikovnih tehnologij, zlasti na področju prevajanja in tolmačenja, pri tem pa naj bi na eni strani spodbujali sodelovanje med Komisijo, državami članicami, lokalnimi organi, raziskovalnimi ustanovami in industrijo in drugi strani zagotovili skladnost raziskovalnih programov, določitev področij uporabe in razširitev tehnologije na vse jezike EU;
3.

SOGLAŠA z naslednjo natančnejšo opredelitvijo navedenih treh strateških ciljev: A. V ZVEZI S spodbujanjem kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga: — prizadevati si za večjo mobilnost umetnikov in drugih strokovnjakov na področju kulture; — prizadevati si za boljšo osveščenost o kulturni dediščini, zlasti z zagotavljanjem večje mobilnosti zbirk in pospeševanjem procesa digitalizacije, s ciljem izboljšati javno dostopnost različnih oblik kulturnega in jezikovnega izraza; — spodbujati medkulturni dialog kot trajnostni proces, ki prispeva k oblikovanju evropske identitete, državljanstva in socialne kohezije, vključno z izobraževanjem državljanov o medkulturnosti; B. V ZVEZI S SPODBUJANJEM KULTURE, KI POSPEŠUJE USTVARJALNOST: — prizadevati si za učinkovitejšo uporabo sinergij med kulturo in izobraževanjem, zlasti s spodbujanjem poučevanja umetnostne vzgoje in dejavne udeležbe v kulturnih dejavnostih, katerih cilj je razvoj ustvarjalnosti in inovativnosti; — zagotavljati zmogljivosti za usposabljanje vodstvenih kadrov ter poslovno in podjetniško usposabljanje, posebej prilagojeno poklicnim delavcem v kulturnih in ustvarjalnih panogah; — zagotavljati okolje, ki je naklonjeno razvoju kulturnih in ustvarjalnih panog, vključno z avdiovizualnim sektorjem, in omogoča kar največji izkoristek njihovega potenciala, zlasti zmogljivosti MSP, z boljšo uporabo obstoječih programov in pobud ter s spodbujanjem ustvarjalnega partnerstva med kulturnim in drugimi sektorji, tudi v okviru lokalnega in regionalnega razvoja; C. V ZVEZI Z BISTVENO VLOGO KULTURE V MEDNARODNIH ODNOSIH: — okrepiti vlogo kulture v mednarodnih odnosih EU in v razvojni politiki; — javnosti predstavljati Konvencijo UNESCO o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja in prispevati k njenemu izvajanju na mednarodni ravni; — spodbujati medkulturni dialog in medsebojno komunikacijo med civilnimi družbami držav članic EU in tretjimi državami; — spodbujati nadaljnje sodelovanje kulturnih ustanov držav članic EU, vključno s kulturnimi organizacijami, s tretjimi državami in s sorodnimi ustanovami v teh državah.