ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Odločba Sveta

z dne 19. oktobra 1981

o zaradi pristopa Grčije potrebni prilagoditvi Odločbe 77/795/EGS o uvedbi skupnega postopka za izmenjavo informacij o kakovosti površinskih sladkih voda v Skupnosti

(81/856/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 235 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],

ker je treba zaradi pristopa Grčije k Evropskim skupnostim prilagoditi Prilogo I k Odločbi Sveta 77/795/EGS z dne 12. decembra 1977 o uvedbi skupnega postopka za izmenjavo informacij o kakovosti površinskih sladkih voda v Skupnosti [2],

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

S tem se med tabelo za Dansko in tabelo za Francijo v Prilogi I k Odločbi 77/795/EGS vstavi tabela iz Priloge k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Luxembourgu, 19. oktobra 1981

Za Svet

Predsednik

P. Walker

[1] UL C 144, 15.6.1981, str. 37.

[2] UL L 334, 24.12.1977, str. 29.

--------------------------------------------------

PRILOGA

GRČIJA

Merilna mesta | Seznam rek |

| |

Drama | Most Papades (01) (30 km od točke, kjer reka priteče v Grčijo) | Nestos |

Serres | Most Sidirikastro (02) (18 km od točke, kjer reka priteče v Grčijo) | Strymon |

Thessaloniki | Kilometerski steber 61500 na železniški progi Thessaloniki-Idomeni (03) (10 km od točke, kjer reka priteče v Grčijo) | Axios |

Kozani | Moni Ilarion (04) gorvodno od zajetja Polyphyte (150 km gorvodno od ustja) | Aliakmon |

Larissa | Mestni vodni stolp v Larissi (05) (50 km gorvodno od ustja) | Pinios |

Agrinion | Kastraki (06) dolvodno od zajetja (50 km gorvodno od ustja) | Akheloos |

--------------------------------------------------
Odločba Komisije

z dne 22. marca 1979

o spremljanju izvoza nepredelane telečje in goveje kože v Skupnosti

(79/365/EGS)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2603/69 z dne 20. decembra 1969 o skupnih pravilih za izvoz [1] in zlasti člena 5 Uredbe,

po posvetovanju v odboru, ustanovljenem v členu 4 navedene uredbe,

ker je Komisija v pismih, ki jih je poslala stalnim predstavnikom držav članic dne 20. septembra 1972, predstavnike zaprosila, da ji priskrbijo potrebne podatke za spremljanje izvoza nepredelane telečje in goveje kože;

ker je zmanjšanje razpoložljivosti nepredelanih kož v Skupnosti zaradi znatno manjšega zakola od leta 1977 in občutne rasti izvoza v države nečlanice pripeljal do ponovnega pomanjkanja v Skupnosti, kar se kaže v ravni cen;

ker je zato treba obstoječi sistem spremljanja okrepiti;

ker je v ta namen treba določiti pravila v zvezi s pošiljanjem Skupnosti podatkov, ki so jih zbrale države članice, in čim prej določiti države članice, v katerih je potekal zakol,

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1. Države članice, ki potrebujejo dovoljenje za izvoz nepredelane telečje in goveje kože iz Priloge k tej odločbi, obvestijo Komisijo v prvih petnajstih dneh vsakega meseca o količinah, izraženih v tonah, in skupnih zneskih, izračunanih na podlagi cen fob, za katere so bili izdani ali potrjeni izvozni dokumenti v prejšnjem mesecu.

Vse države članice obvestijo Komisijo v 30 dneh po koncu vsakega meseca o količinah, izraženih v tonah, in skupnih zneskih, izračunanih na podlagi cen fob, za zgoraj navedene izdelke, ki so bili izvoženi v navedenem mesecu.

2. Takšni podatki, ki jih sporočijo države članice, so razvrščeni po oznaki NIMEXE in po namembni državi ter, kolikor je le mogoče, navajajo državo članico, v kateri je bil opravljen zakol, kadar navedena država članica ni država članica izvoznica.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 22. marca 1979

Za Komisijo

Wilhelm Haferkamp

Podpredsednik

PRILOGA

Oznaka NIMEXE Številka SCT Opis

41.01-31 41.01 Surove telečje kože, sveže ali mokro nasoljene

41.01-35 Surove telečje kože, sušene ali suho nasoljene

41.01-42 Surove kože, razen telečjih, sveže ali mokro nasoljene

41.01-43 Surove kože, razen telečjih, kruponi in polovice kruponov, sveže ali mokro nasoljene

41.01-44 Surove kože, razen telečjih, drugi deli kož, sveže ali mokro nasoljene

41.01-45 Surove kože, razen telečjih, sušene ali suho nasoljene

41.01-80 Surove kože goveda, piklane ali lužene

[1] UL L 324, 27.12.1969, str. 25.
Sklep Sveta

z dne 25. julija 1977

o ustanovitvi Stalnega odbora za zootehniko

(77/505/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju osnutka Sklepa, ki ga je predložila Komisija,

ker je zaželeno, da se za primere prenosa pooblastil Sveta na Komisijo na področju zootehnike, ustanovi odbor, ki ga sestavljajo strokovnjaki iz držav članic, za zagotovitev tesnejšega sodelovanja med državami članicami in Komisijo ter se tej omogoči posvetovanje Komisije s strokovnjaki;

ker je prav tako zaželeno, da se takšno sodelovanje razširi na vsa področja, ki jih vključujejo pravila Skupnosti o teh zadevah; ker bi bilo torej treba navedeni odbor pooblastiti za obravnavanje kakršnih koli vprašanj v zvezi s takšnimi področji,

SKLENIL:

Člen 1

Ustanovi se Stalni odbor za zootehniko (v nadaljnjem besedilu "odbor"), ki ga sestavljajo predstavniki držav članic in mu predseduje predstavnik Komisije.

Člen 2

Odbor opravlja naloge, prenesene nanj z določbami, ki jih je sprejel Svet na področju zootehnike, v primerih in pod pogoji, predvidenimi v teh določbah.

Poleg tega lahko obravnava kakršna koli druga vprašanja s tega področja, ki jih je nanj naslovil predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo države članice.

Člen 3

Odbor sprejme svoj poslovnik.

V Bruslju, 25. julija 1977

Za Svet

Predsednik

H. Simonet

--------------------------------------------------
Sklep Sveta

z dne 9. decembra 1975

o sprejetju priporočila Sveta za carinsko sodelovanje z dne 1. januarja 1975, ki omogoča, da se statistični podatki o mednarodni trgovini, zbrani na podlagi Bruseljske nomenklature, izrazijo v smislu druge revizije Standardnega sistema uvrščanja v mednarodni trgovini

(75/767/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 235 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],

ker so države članice pogodbenice Konvencije z dne 15. decembra 1950 o nomenklaturi za uvrstitev blaga v carinsko tarifo (Bruseljska nomenklatura);

ker so sprejele tudi Priporočilo Sveta za carinsko sodelovanje z dne 8. decembra 1960 o medsebojni povezanosti med Bruseljsko nomenklaturo in revidiranim standardnim sistemom uvrščanja v mednarodni trgovini, ki ga je leta 1960 sprejel Ekonomsko-socialni svet Združenih narodov; ker mora statistika, ki se nanaša na zunanjo trgovino Skupnosti in na trgovino med državami članicami, zato upoštevati Bruseljsko nomenklaturo v njeni sedanji oziroma prihodnji obliki, da se statistični podatki, ki se nanašajo na zunanjo trgovino Skupnosti in na trgovino med državami članicami, lahko dokazujejo na podlagi teh dveh mednarodnih nomenklatur;

ker je Statistična komisija Ekonomsko-socialnega sveta Združenih narodov na svojem zasedanju v oktobru 1974 sprejela drugo različico navedene uvrstitve;

ker je Svet za carinsko sodelovanje dne 1. januarja 1975 naslovil priporočilo na države, ki so njegove članice, in na carinske in gospodarske unije, ki so jih nekatere ustanovile, naj v svoje carinske tarife oziroma v svoje statistične nomenklature uvrstijo podštevilke, ki so naštete v Prilogi k navedenemu priporočilu, ali naj ukrenejo vsaj vse potrebno, da bo mogoče statistične podatke sporočati ustreznim organom Združenih narodov na podlagi teh podštevilk,

SKLENIL:

Edini člen

Priporočilo Sveta za carinsko sodelovanje z dne 1. januarja 1975, ki omogoča, da se statistika mednarodne trgovine, zbrana na podlagi Bruseljske nomenklature, izrazi v smislu standardnega sistema uvrščanja v mednarodni trgovini, druga različica, se sprejme v imenu Skupnosti in se začne izvajati od dne 1. januarja 1978.

Komisija obvesti Generalnega sekretarja Sveta za carinsko sodelovanje o tem sprejetju.

V Bruslju, 9. decembra 1975

Za Svet

Predsednik

M. Rumor

[1] UL C 280, 8.12.1975, str. 69.

--------------------------------------------------
Sklep Sveta

z dne 18. marca 1975

o sklenitvi Mednarodne konvencije o poenostavitvi in uskladitvi carinskih postopkov in o sprejetju Priloge o carinskih skladiščih

(75/199/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ker lahko Mednarodna konvencija o poenostavitvi in uskladitvi carinskih postopkov, ki jo je pripravil Svet za carinsko sodelovanje, učinkovito pripomore k razvoju mednarodne trgovine;

ker mora v skladu s členom 11 Konvencije vsaka podpisnica ob pristopu h Konvenciji sprejeti tudi eno od prilog; ker naj bi Skupnost sprejela Prilogo o carinskih skladiščih;

ker naj bi sklenili Konvencijo in sprejeli Prilogo,

SKLENIL:

Člen 1

Mednarodna konvencija o poenostavitvi in uskladitvi carinskih postopkov s Prilogo o carinskih skladiščih je sklenjena in sprejeta s strani Skupnosti.

Besedili Konvencije in Priloge sta priloženi k temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje oseb, pooblaščenih za podpisovanje konvencije v skladu s členom 1, in za sprejetje Priloge, v skladu s členom 1, in je pooblaščen za prenos pooblastil, potrebnih, za zavezo Skupnosti.

Te osebe uradno obvestijo Generalnega sekretarja Sveta za carinsko sodelovanje, da je za uporabo prej navedene priloge treba carinska območja držav članic Evropske gospodarske skupnosti obravnavati kot enotno območje.

V Bruslju, 18. marca 1975

Za Svet

Predsednik

R. Ryan

--------------------------------------------------
Sklep Sveta

z dne 31. julija 1972

o ustanovitvi Stalnega odbora za kmetijsko statistiko

(72/279/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju predloga sklepa, ki ga je predložila Komisija,

ker je z namenom, da se omogoči njihovo izvajanje, v predpisih, ki jih je sprejel Svet določba glede kmetijske statistike za postopek, ki določa tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo; ker je treba zato, da se tako sodelovanje doseže, ustanoviti Odbor za izvajanje nalog, ki so mu s takimi predpisi dodeljene;

ker je zaželeno, da bi ta odbor obravnaval vsa vprašanja, ki bi nastala v povezavi s takšnimi predpisi,

SKLENIL:

Člen 1

Ustanovi se Stalni odbor za kmetijsko statistiko (v nadaljevanju "Odbor"); sestavljen je iz predstavnikov držav članic, s predstavnikom Komisije kot predsednikom.

Člen 2

Odbor izvaja naloge, ki so mu dodeljene z določbami, ki jih je sprejel Svet na področju kmetijske statistike v primerih in na podlagi v njih predvidenih pogojev. Nadalje lahko obravnava vsa druga vprašanja, ki nastanejo nastala v zvezi s takšnimi določbami in ki jih omeni predsednik na lastno pobudo ali pa na zahtevo države članice.

Člen 3

Odbor sprejme svoj poslovnik.

V Bruslju, 31. julija 1972

Za Svet

Predsednik

T. Westerterp

--------------------------------------------------
Sklep Sveta

z dne 14. junija 1966

o ustanovitvi Stalnega odbora za semenski material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo

(66/399/EGS)

SVET EVROPSKE GOSPODARSKE SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju osnutka sklepa, ki ga je predložila Komisija,

ker direktive o trženju semenskega materiala predvidevajo, zato da bi se olajšalo njihovo izvajanje, postopek za vzpostavitev tesnega sodelovanja med državami članicami in Komisijo; ker bi bilo treba zato, da se doseže tako tesno sodelovanje, ustanoviti odbor za izvajanje nalog, ki mu jih nalagajo te direktive;

ker je zaželena razširitev takega sodelovanja na vsa področja, ki jih pokrivajo te direktive; ker bi moral imeti odbor pooblastila, da obravnava vsa vprašanja, ki se nanašajo na navedena področja,

SKLENIL:

Člen 1

Ustanovi se Stalni odbor za semenski material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo (v nadaljevanju "odbor"), ki ga sestavljajo predstavniki držav članic s predstavnikom Komisije kot predsednikom.

Člen 2

Odbor izvaja naloge, ki mu jih nalagajo direktive o trženju semenskega materiala, v primerih in pod pogoji iz teh direktiv.

Prav tako lahko obravnava katero koli drugo vprašanje s področja navedenih direktiv, ki mu ga predloži predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo predstavnika države članice.

V Bruslju, 14. junija 1966

Za Svet

Predsednik

P. Werner

--------------------------------------------------
Uradni list 017 , 06/10/1958 str. 0419 - 0419



Sklep o ustanovitvi "Uradnega lista Evropskih skupnosti" SVET EVROPSKE SKUPNOSTI ZA ATOMSKO ENERGIJO JE ob upoštevanju člena 163 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, ob upoštevanju predlogov predsednika Parlamentarne skupščine in predsednikov Visoke oblasti, Komisije Evropske gospodarske skupnosti in Komisije Evropske skupnosti za atomsko energijo, ker morajo imeti Evropska gospodarska skupnost, Evropska skupnost za premog in jeklo ter Evropska skupnost za atomsko energijo skupni uradni list, SKLENIL: ustanoviti Uradni list Evropskih skupnosti kot uradni list Skupnosti v smislu člena 163 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. V Bruslju, 15. septembra 1958 Za Svet Predsednik Balke --------------------------------------------------
člen 7(12) se nadomesti z naslednjim:

„12. Tobačni izdelki, razen cigaret, tobaka za zvijanje in ogrevanih tobačnih izdelkov, so izvzeti iz prepovedi iz odstavkov 1 in 7. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 27 za umik te izjeme za določeno kategorijo izdelkov, če se v poročilu Komisije ugotovi, da so se okoliščine bistveno spremenile.

Za namene prvega pododstavka ‚ogrevani tobačni izdelek‘ pomeni nov tobačni izdelek, ki se segreva, da proizvede emisijo, ki vsebuje nikotin in druge kemikalije in ki jo uporabnik nato vdihne, in je, odvisno od njegovih značilnosti, brezdimni tobačni izdelek ali tobačni izdelek za kajenje.“;
(52)

Medtem ko so nekatere države članice s sprejetjem ureditvenih ukrepov ali spodbujanjem samourejanja dosegle različne rezultate, pa večina držav članic ni ukrepala ali izrazila pripravljenosti za ukrepanje, da bi bilo zagotovljeno zadostno izboljšanje. Napovedi, ki temeljijo na celoviti analizi vseh razpoložljivih informacij o preteklih in sedanjih gibanjih ter namerah, kažejo, da države članice s posamičnim ukrepanjem v bližnji prihodnosti ne bodo dosegle uravnotežene zastopanosti žensk in moških med direktorji po vsej Uniji v skladu s cilji iz te direktive. Neukrepanje na tem področju upočasnjuje prizadevanja za enakost spolov na delovnem mestu na splošno, tudi z vidika odpravljanja plačne vrzeli med spoloma, ki so deloma posledica vertikalne segregacije. Ob upoštevanju teh okoliščin in glede na vedno večje razlike med državami članicami z vidika zastopanosti žensk in moških v organih družb je mogoče uravnoteženo zastopanost spolov v organih družb po vsej Uniji izboljšati le s skupnim pristopom, potencial za uresničevanje načela enakosti spolov ter za konkurenčnost in rast pa je mogoče bolje udejanjiti z usklajenim ukrepanjem na ravni Unije kot z nacionalnimi pobudami, ki imajo različen obseg ter niso enako ambiciozne in učinkovite. Ker cilja te direktive, in sicer doseči bolj uravnoteženo zastopanost žensk in moških med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, z vzpostavitvijo učinkovitih ukrepov, katerih cilj je pospešiti napredek k uravnoteženi zastopanosti spolov, hkrati pa družbam, ki kotirajo na borzi, omogočiti dovolj časa, da sprejmejo potrebne ureditve v ta namen, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov potrebnih ukrepov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena je ta direktiva omejena na določitev skupnih ciljev in načel ter ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. Države članice imajo dovolj manevrskega prostora, da določijo, kako bi se lahko cilji iz te direktive najučinkoviteje dosegli ob upoštevanju nacionalnih razmer, zlasti pravil in praks v zvezi z zaposlovanjem v organih družb. Ta direktiva družbam, ki kotirajo na borzi, ne preprečuje, da imenujejo najbolj kvalificirane direktorje, hkrati pa jim zagotavlja prožen okvir in določa dovolj dolgo prilagoditveno obdobje.
(7)

V oceni zahtevkov za obnovitev, pri kateri sta bila upoštevana razpoložljivost nadomestkov in družbeno-ekonomski vpliv nadomestitve, je bilo ugotovljeno, da so zadostno zanesljivi nadomestki brez živega srebra za vrste sijalk, ki jih zajema izjema, že široko dostopni ter da je nadomestitev živega srebra v teh sijalkah znanstveno in tehnično izvedljiva. Poleg tega je bilo v navedeni oceni ugotovljeno, da bodo prednosti nadomestitve jasno odtehtale vse negativne vplive.
(1)

Direktiva (EU) 2017/2397 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa prehodne ukrepe, da se zagotovi stalna veljavnost potrdil o usposobljenosti, pomorskih knjižic in ladijskih dnevnikov, izdanih pred koncem prehodnega obdobja direktive, ter da se usposobljenim članom posadke omogoči razumno obdobje, v katerem zaprosijo za potrdilo Unije o usposobljenosti ali drugo potrdilo, ki je priznano kot enakovredno. Vendar se razen za dovoljenja za plovbo po Renu iz člena 1(5) Direktive Sveta 96/50/ES (4) navedeni prehodni ukrepi ne uporabljajo za potrdila o usposobljenosti, pomorske knjižice in ladijske dnevnike, ki so jih izdale tretje države in ki jih države članice trenutno priznavajo v okviru nacionalnih zahtev ali mednarodnih sporazumov, ki so se uporabljali pred začetkom veljavnosti Direktive (EU) 2017/2397.
Člen 2

Prenos

1. Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. januarja 2022. Komisiji nemudoma sporočijo besedila navedenih predpisov.

Navedene predpise uporabljajo od 1. februarja 2022.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
(3)

MDMB-4en-PINACA je v Uniji na voljo vsaj od leta 2017 in je bil odkrit v 20 državah članicah, pri čemer se je število držav članic, ki so snov prvič identificirale, leta 2019 močno povečalo. Leta 2020 se je močno povečala količina MDMB-4en-PINACA, ki so jo zasegli carinski organi. O skupno 389 zasegih je poročalo 20 držav članic (3). Poleg tega je šest držav članic poročalo o 15 zbranih vzorcih, ena država članica pa je poročala o 28 bioloških vzorcih. Ker se snov v nekaterih laboratorijih ne preverja rutinsko, je MDMB-4en-PINACA na splošno verjetno bolj razširjen, kakor je razvidno iz odkritih primerov. V večini primerov je bila snov zasežena kot prah in v mešanicah za kajenje, odkrita pa je bila tudi kot impregniran papir, vključno s pivniki, v tekoči obliki in v drugih neopredeljenih oblikah.
(1)

V skladu s členom 57(1) Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter členom 33(1) Direktive (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta (3) so morale države članice do 16. junija 2019 uveljaviti zakone in druge predpise, potrebne za njihovo uskladitev z zadevnimi določbami navedenih direktiv. Vendar so imele države članice v skladu s členom 57(2) Direktive (EU) 2016/797 in členom 33(2) Direktive (EU) 2016/798 možnost, da obdobje za prenos podaljšajo za eno leto.
(2)

Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (ZOVP), ki pomaga Komisiji kot neodvisni organ za ocenjevanje tveganja na področju kozmetičnih izdelkov, v svojem mnenju z dne 26. in 27. junija 2012 (2) navaja, da je kontaktna alergija na dišavne snovi pogosta, velika in pomembna težava v Evropi, ter da je izpostavljenost dišavnim snovem posledica uporabe drugih potrošniških proizvodov, kot so igrače. Poleg tega ZOVP navaja, da se v zadnjih letih dišavne kemikalije pogosto dodajajo v številne vrste potrošniških proizvodov, kot so otroške igrače, ki lahko bistveno pripomorejo k dermalni izpostavljenosti potrošnika dišavnim snovem. ZOVP dodaja, da so potrošniki izpostavljeni dišavnim snovem iz široke palete kozmetičnih izdelkov, drugih potrošniških proizvodov, farmacevtskih izdelkov, kakor tudi na delovnem mestu ter da so vse te izpostavljenosti pomembne v smislu kontaktne alergije, saj ni kritičen vir izpostavljenosti, temveč skupni odmerek na enoto površine.
„41

Svinec v spajkah in na obdelanih priključkih električnih in elektronskih komponent ter v obdelavi tiskanih vezij, ki se uporabljajo v modulih za vžig in drugih električnih in elektronskih krmilnih sistemih motorja, ki morajo biti iz tehničnih vzrokov nameščeni neposredno na ali v ohišje motorja ali valja motorjev z notranjim zgorevanjem za ročno uporabo (razredi SH:1, SH:2, SH:3 iz Direktive 97/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*1))
(8)

Ta direktiva bi morala zajemati pomožne spletne storitve, ki jih ponuja radiodifuzna organizacija, ki so v jasnem in podrejenem razmerju glede na radiodifuzna oddajanja radiodifuzne organizacije. Te storitve vključujejo storitve, ki dajejo dostop do televizijskih in radijskih programov strogo linearno, sočasno z radiodifuznim oddajanjem, ter storitve, ki v opredeljenem obdobju po radiodifuznem oddajanju dajejo dostop do televizijskih in radijskih programov, ki jih je predhodno radiodifuzno oddajala radiodifuzna organizacija, tako imenovane storitve časovnega zamika. Poleg tega pomožne spletne storitve, ki so zajete v tej direktivi, vključujejo storitve, ki dajejo dostop do gradiva, ki bogati ali kako drugače širi televizijske in radijske programe, ki jih radiodifuzno oddaja radiodifuzna organizacija, vključno s predogledom, razširitvijo, dopolnjevanjem ali pregledom vsebine zadevnega programa. Ta direktiva bi se morala uporabljati za pomožne spletne storitve, ki jih radiodifuzne organizacije uporabnikom zagotavljajo skupaj z radiodifuznimi storitvami. Uporabljati bi se morala tudi za pomožne spletne storitve, ki imajo sicer jasno in podrejeno razmerje glede na radiodifuzno oddajanje, uporabniki pa do njih lahko dostopajo ločeno od radiodifuznih storitev, ne da bi prej morali pridobiti dostop do radiodifuznih storitev, na primer prek naročnine. To ne vpliva na svobodo radiodifuznih organizacij, da ponujajo takšne pomožne spletne storitve brezplačno ali v zameno za plačilo. Zagotavljanje dostopa do posameznih del ali drugih predmetov varstva, ki so bili vključeni v televizijski ali radijski program, ali del ali drugih predmetov varstva, ki niso povezani z nobenim programom, ki ga radiodifuzno oddaja radiodifuzna organizacija, kot so storitve, ki omogočajo dostop do posameznih glasbenih ali avdiovizualnih del, glasbenih albumov ali videospotov, na primer storitve videa na zahtevo, ne bi smelo spadati v obseg storitev, ki so zajete v tej direktivi.
(4)

Od sprejetja Direktive Sveta 91/533/EGS (4) so bili trgi dela podvrženi daljnosežnim spremembam zaradi demografskega razvoja in digitalizacije, kar je pripeljalo do pojava novih oblik zaposlitve, ki so okrepile inovacije, ustvarjanje delovnih mest in rast trga dela. Nekatere nove oblike zaposlitve se glede predvidljivosti zelo razlikujejo od tradicionalnih delovnih razmerij, kar ustvarja negotovost glede pravic in socialne zaščite, ki se uporabljajo za zadevne delavce. V tem spreminjajočem se svetu dela je zato še bolj potrebno, da so delavci v celoti obveščeni o svojih bistvenih delovnih pogojih, pri čemer bi to obveščanje moralo biti pravočasno in v pisni obliki, ki je delavcu lahko dostopna. Da bi se ustrezno zajel razvoj novih oblik zaposlitve, bi bilo treba delavcem v Uniji zagotoviti vrsto novih minimalnih pravic, katerih namen bi moralo biti spodbujanje varnosti in predvidljivosti delovnih razmerij, ob tem pa bi se morala dosegati navzgor usmerjena konvergenca med državami članicami in ohranjati prilagodljivost trga dela.