SL Uradni list Evropske unije L 343/35

SKLEP SVETA 2011/871/SZVP

z dne 19. decembra 2011

o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena (ATHENA)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 26(2) in člena 41(2) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski svet, ki se je 10. in 11. decembra 1999 sestal v Helsinkih, je zlasti sklenil, da „morajo države članice, ki prostovoljno sodelujejo v operacijah pod vodstvom EU, do konca leta 2003 v 60 dneh biti sposobne razporediti in najmanj eno leto vzdrževati vojaške sile v številu od 50 000 do 60 000 oseb ter biti sposobne opraviti celoto nalog iz Petersberga“.

(2) Svet je 17. junija 2002 odobril načine financiranja operacij kriznega upravljanja pod vodstvom EU, ki so vojaškega ali obrambnega pomena.

(3) Svet je v svojih sklepih z dne 14. maja 2003 potrdil potrebo po zmogljivosti za hitro posredovanje, zlasti za humanitarne in reševalne naloge.

(4) Evropski svet, ki se je 19. in 20. junija 2003 sestal v Solunu, je pozdravil zaključke s sestanka Sveta z dne 19. maja 2003, ki so še posebej potrdili potrebo Evropske unije po zmogljivosti za hitro ukrepanje.

(5) Svet je 22. septembra 2003 sklenil, da mora Evropska unija pridobiti sposobnost fleksibilnega upravljanja financiranja skupnih stroškov vojaških operacij ne glede na njihov obseg, kompleksnost ali nujnost, zlasti z ustanovitvijo stalnega finančnega mehanizma do 1. marca 2004, ki bo zadolžen za financiranje skupnih stroškov vseh prihodnjih vojaških operacij EU.

(6) Svet je 23. februarja 2004 sprejel Sklep 2004/197/SZVP o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena (1). Sklep je bil pozneje večkrat spremenjen in nadomeščen, nazadnje s Sklepom 2008/975/SZVP (2).

(7) Evropska unija je sposobna izvajati operacije hitrega vojaškega odzivanja v skladu s konceptom, ki ga opredeli Vojaški odbor EU. Evropska unija je sposobna razporejati bojne skupine v skladu s konceptom, ki ga opredeli Vojaški odbor EU.

(8) Shema začetnega financiranja je namenjena predvsem za operacije hitrega odzivanja.

(9) Vaje na politično in vojaško strateški ravni poveljniških in nadzornih struktur in postopkov za vojaške operacije EU v okviru poveljstva EU, ki jih odobri Politični in varnostni odbor (PVO), prispevajo h krepitvi splošne operativne pripravljenosti Unije.

(10) Svet na podlagi posameznega primera odloči, ali ima neka operacija vojaški ali obrambni pomen v smislu člena 41(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU).

(11) PEU v drugem pododstavku člena 41(2) določa, da države članice, katerih predstavniki so v Svetu podali formalno izjavo v skladu z drugim pododstavkom člena 31(1), niso zavezane prispevati k financiranju zadevne operacije, ki je vojaškega ali obrambnega pomena.

(12) V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, priloženega Pogodbi o Evropski Uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Evropske unije, ki zadevajo obrambo. Danska pri tem sklepu ne sodeluje, torej ni udeležena pri financiranju mehanizma.

(13) V skladu s členom 44 Sklepa 2008/975/SZVP je Svet ponovno pregledal navedeni sklep in sklenil, da ga spremeni.

(14) Zaradi jasnosti bi bilo treba Sklep 2008/975/SZVP razveljaviti in ga nadomestiti z novim sklepom –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Opredelitev pojmov

Za namene tega sklepa:

(a) „sodelujoče države članice“ pomeni države članice Evropske unije razen Danske;

(b) „države plačnice“ pomeni države članice, ki prispevajo k financiranju zadevne vojaške operacije v skladu s členom 41(2) PEU, in tretje države, ki prispevajo k financiranju skupnih stroškov navedene operacije v skladu s sporazumi, sklenjenimi med njimi in Evropsko unijo;

(c) „operacije“ pomeni operacije EU, ki so vojaškega ali obrambnega pomena;

(d) „vojaški podporni ukrepi“ pomeni operacije EU ali dele takih operacij, o katerih z namenom podpore tretjim državam ali tretjim organizacijam odloča Svet in so vojaškega ali obrambnega pomena, vendar niso pod pristojnostjo poveljstva Evropske unije.

POGLAVJE 1

MEHANIZEM

Člen 2

Ustanovitev mehanizma

1. Ustanovi se mehanizem za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij.

2. Ime tega mehanizma je ATHENA.

3. ATHENA deluje v imenu sodelujočih držav članic ali, v primeru posebnih operacij, v imenu držav plačnic.

Člen 3

Pravna in poslovna sposobnost

Za upravno vodenje financiranja operacij EU vojaškega ali obrambnega pomena ima ATHENA potrebno pravno in poslovno sposobnost, zlasti imeti bančni račun kakor tudi pridobivati, posedovati ali odsvojiti lastnino, sklepati pogodbe in upravne sporazume ter nastopati kot stranka v sodnih postopkih. ATHENA nima cilja pridobivanja dobička.

Člen 4

Usklajevanje s tretjimi stranmi

ATHENA v obsegu, ki je potreben za opravljanje njenih nalog in v skladu s cilji in politikami Evropske unije svoje dejavnosti usklajuje z državami članicami, institucijami in organi Unije ter mednarodnimi organizacijami.

POGLAVJE 2

ORGANIZACIJSKA STRUKTURA

Člen 5

Upravni organi in osebje

1. ATHENO pod nadzorom Posebnega odbora vodijo:

(a) upravitelj;

(b) poveljnik posamezne operacije v zvezi z zadevno operacijo, ki ji poveljuje (v nadaljnjem besedilu: poveljnik operacije);

(c) računovodja.

2. ATHENA v največjem možnem obsegu uporablja obstoječe upravne strukture Unije. ATHENA uporablja potrebno osebje, ki ga dajo na voljo institucije Unije ali dodelijo države članice.

3. Generalni sekretar Sveta lahko na predlog sodelujoče države članice upravitelju in računovodji da na voljo osebje, ki je potrebno za izvajanje njunih nalog.

4. Organi in osebje ATHENE delujejo na podlagi operativnih potreb.

Člen 6

Posebni odbor

1. Ustanovljen je Posebni odbor, ki ga sestavljajo po en predstavnik vsake sodelujoče države članice.

Predstavniki Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) in Komisije se na povabilo udeležujejo sestankov Posebnega odbora, vendar pri glasovanju ne sodelujejo.

2. Upravljanje ATHENE poteka pod nadzorom Posebnega odbora.

3. Kadar Posebni odbor razpravlja o financiranju skupnih stroškov zadevne operacije:

(a) Posebni odbor sestavlja po en predstavnik vsake države plačnice;

(b) predstavniki tretjih držav plačnic sodelujejo pri delu Posebnega odbora. Ti pri glasovanju ne sodelujejo in pri njem niso navzoči;

(c) poveljnik operacije ali njegov predstavnik sodeluje pri delu Posebnega odbora, vendar ne sodeluje pri glasovanju.

4. Sestanke Posebnega odbora sklicuje in jim predseduje predsedstvo Sveta. Upravitelj zagotovi tajniška opravila v zvezi z delom Posebnega odbora. Sestavi zapisnik razprav navedenega odbora. Pri glasovanju ne sodeluje.

5. Računovodja po potrebi sodeluje pri delu Posebnega odbora, vendar pri glasovanju ne sodeluje.

6. Na zahtevo države članice, upravitelja ali poveljnika operacije predsedstvo v 15 dneh skliče sestanek Posebnega odbora.

7. Upravitelj ustrezno obvesti Posebni odbor o vseh zahtevkih ali sporih, naslovljenih na ATHENO.

8. Posebni odbor odloča soglasno z glasovi svojih članov ob upoštevanju določb odstavkov 1 in 3 o njegovi sestavi. Njegove odločitve so zavezujoče.

9. Vse proračune odobri Posebni odbor ob upoštevanju zadevnih referenčnih zneskov in na splošno izvaja pristojnosti v skladu s tem sklepom.

10. Upravitelj, poveljnik operacije in računovodja poročajo Posebnemu odboru, kakor je določeno v tem sklepu.

11. Besedilo aktov, ki jih odobri Posebni odbor v skladu s tem sklepom, ob njihovi odobritvi podpišeta predsednik Posebnega odbora in upravitelj.

Člen 7

Upravitelj

1. Generalni sekretar Sveta, potem ko je obvestil Posebni odbor, imenuje upravitelja in vsaj enega namestnika upravitelja za obdobje treh let.

2. Upravitelj svoje delovne naloge izvaja v imenu ATHENE.

3. Upravitelj:

(a) oblikuje in Posebnemu odboru predloži vse osnutke proračunov. Odhodkovni del za posamezno operacijo se v vsakem osnutku proračuna oblikuje na podlagi predloga poveljnika operacije;

(b) sprejme proračune po tem, ko jih je odobril Posebni odbor;

(c) je pooblaščena oseba za „prihodke“, za „skupne stroške, nastale v pripravah na operacije ali po njihovem zaključku“ in za „skupne operativne stroške“, ki nastanejo izven aktivne faze izvajanja operacije;

(d) v zvezi s prihodki izvaja finančne dogovore, sklenjene s tretjimi stranmi, ki se nanašajo na financiranje skupnih stroškov vojaških operacij EU;

(e) odpre enega ali več bančnih računov v imenu ATHENE.

4. Upravitelj skrbi za upoštevanje pravil, določenih s tem sklepom in izvajanje odločitev Posebnega odbora.

5. Upravitelj je pooblaščen za sprejemanje ukrepov, ki so po njegovem mnenju potrebni za izvrševanje odhodkov, financiranih iz ATHENE. O tem poroča Posebnemu odboru.

6. Upravitelj usklajuje delo v zvezi s finančnimi vprašanji, ki se nanašajo na vojaške operacije EU. Predstavlja točko za stike z nacionalnimi upravami in, če je to potrebno, z mednarodnimi organizacijami.

7. Upravitelj je odgovoren Posebnemu odboru.

Člen 8

Poveljnik operacije

1. Poveljnik operacije svoje naloge v zvezi s financiranjem skupnih stroškov operacije, ki ji poveljuje, opravlja v imenu ATHENE.

2. Za operacijo, ki ji poveljuje, poveljnik:

(a) upravitelju pošlje svoje predloge osnutkov proračunov za rubriko „odhodki – skupni operativni stroški“;

(b) kot pooblaščena oseba izvršuje odobrena proračunska sredstva, ki se nanašajo na skupne operativne stroške in odhodke iz člena 28; izvaja nadzor nad vsemi osebami, ki sodelujejo pri izvrševanju teh sredstev, vključno s pred-financiranjem; pooblaščen je za dodeljevanje in sklepanje pogodb v imenu ATHENE; v imenu ATHENE odpre bančni račun za operacijo, ki jo vodi.

3. Poveljnik operacije je pooblaščen za sprejetje kakršnih koli ukrepov, za katere meni, da so potrebni za izvrševanje odhodkov, financiranih iz ATHENE, za operacijo, ki jo vodi. O tem poroča upravitelju in Posebnemu odboru.

4. Poveljnik operacije uporablja računovodski sistem in sistem upravljanja sredstev, ki ju zagotovi ATHENA, razen v upravičenih primerih, ki jih odobri Posebni odbor na podlagi predloga upravitelja. Upravitelj vnaprej obvesti Posebni odbor, če meni, da gre za takšen primer.

Člen 9

Računovodja

1. Generalni sekretar Sveta imenuje računovodjo in vsaj enega namestnika računovodje za tri leta.

2. Računovodja svoje delovne naloge opravlja v imenu ATHENE.

3. Računovodja je odgovoren za:

(a) pravilno izvrševanje plačil, prejem prihodkov in vračila zneskov ugotovljenih terjatev;

(b) vsakoletno pripravo zaključnega računa ATHENE in zaključnega računa vsake operacije ob njenem zaključku;

(c) podporo upravitelju, ko ta Posebnemu odboru v odobritev predloži letni zaključni račun ali zaključni račun za posamezno operacijo;

(d) vodenje računov ATHENE;

(e) določitev računovodskih pravil in metod ter kontnega načrta;

(f) določitev in potrditev računovodskih sistemov za prihodke in, če je to potrebno, potrditev sistemov, ki jih določi pooblaščena oseba in so namenjeni sporočanju ali utemeljevanju računovodskih podatkov;

(g) vodenje dokazne dokumentacije;

(h) vodenje blagajne, skupaj z upraviteljem.

4. Upravitelj in poveljnik operacije računovodji zagotavljata vse podatke, potrebne za pripravo računov, ki predstavljajo natančni izkaz finančnih sredstev ATHENE in za izvrševanje proračuna, ki ga upravlja ATHENA. Oba jamčita za zanesljivost podatkov.

5. Računovodja je odgovoren Posebnemu odboru.

Člen 10

Splošne določbe o upravitelju, računovodji in osebju ATHENE

1. Funkcije upravitelja ali namestnika upravitelja na eni strani in računovodje ali namestnika računovodje na drugi strani so nezdružljive.

2. Namestnik upravitelja deluje pod nadzorom upravitelja. Namestnik računovodje deluje pod nadzorom računovodje.

3. Namestnik upravitelja nadomešča upravitelja, kadar je ta odsoten. Namestnik računovodje nadomešča računovodjo, kadar je ta odsoten.

4. Pri opravljanju svojih nalog v imenu ATHENE se uradniki in drugi uslužbenci Evropske unije ravnajo po predpisih in pravilih, ki veljajo zanje.

5. Za osebje, ki ga ATHENI dodelijo države članice, veljajo enaka pravila, kakor tista, ki so določena v sklepu Sveta o pravilih, ki veljajo za začasno dodeljene nacionalne strokovnjake, in določbe, o katerih so se z institucijami Unije ali z ATHENO sporazumele njihove nacionalne uprave.

6. Člani osebja ATHENE morajo še pred imenovanjem prejeti varnostno potrdilo o dostopu do zaupnih informacij Sveta vsaj do stopnje „Secret UE“ ali enakovredno potrdilo ene od držav članic.

7. Upravitelj se lahko pogaja ali sklepa dogovore z državami članicami ali institucijami Unije, da bi se vnaprej določilo osebje, ki bi lahko, če je to potrebno, takoj bilo na voljo za potrebe ATHENE.

POGLAVJE 3

UPRAVNI DOGOVORI IN OKVIRNE POGODBE

Člen 11

Upravni dogovori in okvirne pogodbe

1. Možna so tudi pogajanja o upravnih dogovorih z državami članicami, institucijami in organi Evropske unije, tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami, da bi se zagotovil prehod na trge oziroma finančne vidike medsebojne podpore, ki bi omogočili stroškovno najbolj učinkovito izvajanje operacij.

2. Taki dogovori se:

(a) predložijo v posvetovanje Posebnemu odboru, kadar se sklenejo z državami članicami, institucijami ali organi Unije;

(b) predložijo v odobritev Posebnemu odboru, kadar se sklenejo s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami.

3. Podpisniki takih dogovorov so upravitelj ali po potrebi zadevni poveljnik operacije, ki deluje v imenu ATHENE, in pristojni upravni organi drugih navedenih strani iz odstavka 1.

4. Okvirne pogodbe se lahko sklepajo, zato da bi kar se da stroškovno učinkovito pospešili javna naročila. Preden upravitelj take pogodbe podpiše, se te predložijo Posebnemu odboru v odobritev ter dajo na voljo državam članicam in poveljnikom operacij, če jih ti želijo uporabiti. Ta določba državam članicam ne nalaga nikakršne obveznosti, da blago ali storitve uporabljajo ali nabavljajo na podlagi okvirne pogodbe.

Člen 12

Stalni in ad hoc upravni dogovori o načinih plačil prispevkov tretjih držav

1. V okviru sporazumov, sklenjenih med Evropsko unijo in tretjimi državami, ki jih Svet določi kot potencialne plačnike prispevkov za operacije Unije ali kot plačnike prispevkov za posebne operacije Unije, upravitelj z navedenimi tretjimi državami s pogajanji sklene stalne ali ad hoc upravne dogovore. Ti dogovori imajo obliko izmenjave pisem med ATHENO in pristojnimi upravnimi službami zadevnih tretjih držav in določajo načine, potrebne za poenostavitev hitrih plačil prispevkov.

2. Do sklenitve sporazumov iz odstavka 1 lahko upravitelj sprejme potrebne ukrepe za lažje izvrševanje plačil s strani tretjih držav plačnic.

3. Upravitelj vnaprej obvesti Posebni odbor o predvidenih dogovorih iz odstavka 1, še preden jih podpiše v imenu ATHENE.

4. Kadar Unija začne z izvajanjem vojaške operacije, upravitelj glede zneskov plačil, ki jih določi Svet, izvrši dogovore s tretjimi državami, ki prispevajo plačila za navedeno operacijo.

POGLAVJE 4

BANČNI RAČUNI

Člen 13

Odprtje in namen

1. Vsi bančni računi se odprejo pri prvorazrednih finančnih institucijah, ki imajo glavni sedež v državi članici, in sicer kot tekoči ali kratkoročni računi v eurih. V upravičenih primerih in po tem, ko to odobri upravitelj, se računi lahko odprejo tudi v finančnih institucijah z glavnim sedežem zunaj držav članic.

2. V upravičenih primerih se lahko računi odprejo tudi v valuti, ki ni euro.

3. Države plačnice svoje prispevke nakažejo na navedene bančne račune. Ti računi se uporabljajo za plačevanje stroškov, ki jih upravlja ATHENA in za izplačevanje potrebnih predujmov poveljniku operacije v okviru izvrševanja odhodkov, ki se nanašajo na skupne stroške vojaške operacije.

Člen 14

Upravljanje sredstev

1. Za vsako izplačilo z računa ATHENE je potreben skupni podpis upravitelja ali namestnika upravitelja na eni strani in računovodje ali namestnika računovodje na drugi strani.

2. Na nobenem od bančnih računov ne sme biti nedovoljenih prekoračitev.

POGLAVJE 5

SKUPNI STROŠKI

Člen 15

Opredelitev skupnih stroškov in obdobja upravičenosti izplačil

1. Skupni stroški, navedeni v Prilogi I, gredo v breme ATHENE ne glede na čas njihovega nastanka. Če so vpisani v člen proračuna, ki predstavlja operacijo, na katero se najbolj navezujejo, se upoštevajo kot operativni stroški te operacije. V nasprotnem primeru se upoštevajo kot skupni stroški, ki nastanejo v pripravah na operacije ali v njihovem nadaljevanju.

2. Poleg tega ATHENA krije skupne operativne stroške, navedene v Prilogi II, v obdobju od odobritve koncepta kriznega upravljanja za operacijo do imenovanja poveljnika operacije. V posebnih okoliščinah in po posvetovanju s PVO lahko Posebni odbor spremeni obdobje, v katerem te stroške krije ATHENA.

3. Med aktivno fazo operacije, ki poteka od datuma imenovanja poveljnika operacije do dneva, ko štab operacije zaključi svoje aktivnosti, ATHENA iz naslova skupnih operativnih stroškov pokriva:

(a) skupne stroške, navedene v delu A Priloge III;

(b) skupne stroške, navedene v delu B Priloge III, če tako sklene Svet;

(c) skupne stroške, navedene v delu C Priloge III, kadar to zahteva poveljnik operacije in jih Posebni odbor odobri.

4. Med aktivno fazo vojaškega podpornega ukrepa ATHENA iz naslova skupnih operativnih stroškov pokriva skupne stroške, kakor jih opredeli Svet za vsak primer posebej s sklicevanjem na Prilogo III.

5. Skupni operativni stroški operacije vključujejo tudi odhodke, potrebne za njeno dokončanje, kakor so navedeni v Prilogi IV.

Operacija je dokončno zaključena, ko sta oprema in infrastruktura, financirani iz skupnih sredstev operacije, izročeni svojemu namenu in ko je odobren zaključni račun operacije.

6. Odhodki, nastali zaradi pokritja stroškov, ki bi se v vsakem primeru ne glede na izvedbo operacije šteli v breme ene ali več držav plačnic, institucije Unije ali mednarodne organizacije, se ne morejo upoštevati kot skupni stroški.

7. Posebni odbor lahko za posamične primere odloči, da se zaradi posebnih okoliščin določeni povečani stroški, ki niso našteti v delu B Priloge III, štejejo za skupne stroške določene operacije v času njene aktivne faze.

8. Če Posebni odbor ne more doseči soglasja, lahko na pobudo predsedstva to vprašanje predloži Svetu.

Člen 16

Vaje

1. Skupni stroški za vaje Evropske unije se financirajo iz ATHENE v skladu s pravili in postopki, ki so podobni tistim, ki veljajo za operacije, h katerim prispevajo vse sodelujoče države članice.

2. Navedene skupne stroške za vaje sestavljajo najprej povečani stroški za premične ali nepremične štabe in, drugič, povečani stroški, ki nastanejo zaradi uporabe Natovih skupnih sredstev in zmogljivosti s strani EU, ko so dana na voljo za potrebe vaje.

3. Skupni stroški za vaje ne vključujejo stroškov v zvezi:

(a) s pridobivanjem osnovnih sredstev, vključno s stroški za zgradbe, infrastrukturo in opremo;

(b) z načrtovalno in pripravljalno fazo vaj, razen če jih ni odobril Posebni odbor;

(c) s prevozom, vojašnicami in nastanitvijo vojaških sil.

Člen 17

Referenčni znesek

Vsak sklep, s katerim Svet odloči o vzpostavitvi ali podaljšanju vojaške operacije EU, vsebuje referenčni znesek za pokrivanje skupnih stroškov te operacije. Upravitelj zlasti ob pomoči vojaškega osebja Unije in poveljnika operacije, če je slednji na položaju opravljanja svoje funkcije, oceni znesek, ki je predvidoma potreben za pokritje skupnih stroškov operacije v načrtovanem obdobju. Upravitelj navedeni znesek najprej sporoči predsedstvu, ki ga nato predlaga organu Sveta, ki je pristojen za preučitev osnutka sklepa. Člani Posebnega odbora se na povabilo udeležujejo razprav v zvezi z referenčnim zneskom, ki potekajo v okviru tega organa.

POGLAVJE 6

PRORAČUN

Člen 18

Proračunska načela

1. Proračun, sestavljen v eurih, je akt, ki za vsako proračunsko leto določi in odobri vse prihodke in odhodke v zvezi s skupnimi stroški, ki jih upravlja ATHENA.

2. Vsi odhodki so povezani s specifično operacijo, razen, če je to potrebno, stroškov, navedenih v Prilogi I.

3. Sredstva, vpisana v proračun, se odobrijo za čas trajanja proračunskega leta, ki se začne 1. januarja in konča 31. decembra istega leta.

4. Proračunski prihodki in odhodki so uravnoteženi.

5. Vsi prihodki in odhodki v zvezi s skupnimi stroški se lahko izvršijo le tako, da se uvrstijo v postavko proračuna in le do višine tam vpisanih sredstev, razen v primerih iz člena 32(5).

Člen 19

Letni proračun

1. Upravitelj, ki mu pomagajo vsi poveljniki operacij, vsako leto za vsako posamezno operacijo oblikuje osnutek proračuna za prihodnje proračunsko leto.

2. Osnutek vsebuje:

(a) proračunska sredstva, ocenjena kot potrebna za pokritje skupnih stroškov, ki nastanejo v pripravi na operacije ali po njihovem zaključku;

(b) proračunska sredstva, ocenjena kot potrebna za pokritje skupnih operativnih stroškov za tekoče operacije ali za načrtovane operacije, vključno, po potrebi, s sredstvi, namenjenimi za vračilo skupnih stroškov, ki so bili pred-financirani s strani neke države ali tretje strani;

(c) začasna proračunska sredstva iz člena 26;

(d) predvidene prihodke, potrebne za pokritje odhodkov.

3. Proračunska sredstva se razvrstijo po naslovih in poglavjih, ki odhodke povzemajo glede na vrsto ali namen in se po potrebi razčlenijo še po členih. Osnutek proračuna vsebuje podrobne opombe po poglavjih ali členih. Vsaka operacija je predmet posebnega naslova. Eden od posebnih naslovov tvori splošni del proračuna in vsebuje skupne stroške, ki nastanejo v pripravi na operacije ali po njihovem zaključku.

4. Vsak naslov lahko vsebuje poglavje z naslovom „začasna proračunska sredstva“. Ta proračunska sredstva se vpišejo v navedeno poglavje, če zaradi utemeljenih razlogov obstaja negotovost glede višine potrebnih proračunskih sredstev ali glede zmožnosti izvrševanja vpisanih proračunskih sredstev.

5. Proračunske prihodke sestavljajo:

(a) prispevki, ki jih plačajo sodelujoče države članice kot plačnice in po potrebi tretje države plačnice;

(b) razni prihodki, razčlenjeni po naslovih, ki vsebujejo aktivne obresti, prihodke iz prodaje in proračunski donos za preteklo proračunsko leto, potem ko ga je določil Posebni odbor.

6. Upravitelj predloži osnutek proračuna Posebnemu odboru najpozneje do 31. oktobra. Posebni odbor osnutek proračuna odobri najpozneje do 31. decembra. Upravitelj sprejme odobreni proračun in o tem obvesti sodelujoče države članice in države plačnice.

Člen 20

Rebalansi proračuna

1. Ob neizogibnih, izjemnih ali nepredvidenih okoliščinah, tudi če se začne operacija izvajati med proračunskim letom, upravitelj predlaga osnutek rebalansa proračuna. Rebalans proračuna se oblikuje, predlaga, odobri in sprejme ter se o njem uradno obvešča po istem postopku kot za letni proračun. Posebni odbor o tem razpravlja glede na nujnost zadeve.

2. Če je ta rebalans proračuna posledica začetka izvajanja nove operacije ali sprememb v proračunu tekoče operacije, upravitelj obvesti Posebni odbor o skupnih stroških, predvidenih za to operacijo. Če ti stroški znatno presegajo zadevni referenčni znesek, lahko Posebni odbor Svet zaprosi za odobritev tega zneska.

3. Rebalans proračuna, ki je posledica začetka izvajanja nove operacije, se Posebnemu odboru predloži v roku štirih mesecev po odobritvi referenčnega zneska, razen če Posebni odbor ne določi daljšega roka.

Člen 21

Prerazporeditev sredstev

1. Upravitelj lahko po potrebi na podlagi predloga poveljnika operacije prerazporedi proračunska sredstva. Upravitelj o svoji nameri obvesti Posebni odbor vsaj en teden vnaprej, kolikor to dopušča nujnost danega položaja. Predhodna odobritev s strani Posebnega odbora je potrebna, če:

(a) se ob načrtovani prerazporeditvi sredstev spremeni višina celotnega zneska proračunskih sredstev, predvidenih za operacijo; ali

(b) načrtovane prerazporeditve sredstev med poglavji v teku proračunskega leta presežejo 10 % proračunskih sredstev, vpisanih v poglavje, iz katerega se sredstva črpajo, kakor so navedena v sprejetem proračunu za proračunsko leto na dan, ko se izda predlog za zadevno prerazporeditev sredstev.

2. Poveljnik operacije lahko v treh mesecih, ki sledijo začetku izvajanja operacije, – če presodi, da je to potrebno za pravilno vodenje operacije, prerazporedi proračunska sredstva, dodeljena zadevni operaciji, med členi in poglavji iz oddelka proračuna pod naslovom „skupni operativni stroški“. O tem poroča upravitelju in Posebnemu odboru.

Člen 22

Prenos proračunskih sredstev v naslednje proračunsko leto

1. Razen če ni z odstavkom 2 določeno drugače, se načeloma proračunska sredstva, namenjena pokrivanju skupnih stroškov, nastalih v pripravah na operacije ali po njihovem zaključku, za katera niso bile prevzete obveznosti, ob koncu proračunskega leta prekličejo.

2. Proračunska sredstva, namenjena pokrivanju stroškov skladiščenja materiala in opreme, s katerimi upravlja ATHENA, se enkrat lahko prenesejo v naslednje proračunsko leto, če so bile za sredstva v ta namen prevzete obveznosti pred 31. decembrom v tekočem proračunskem letu. Sredstva, namenjena pokrivanju skupnih operativnih stroškov, se lahko prenesejo naprej, če so potrebna za operacijo, ki ni bila v celoti zaključena.

3. Upravitelj predloge za prenos nerazdeljenih proračunskih sredstev iz predhodnega proračunskega leta Posebnemu odboru predloži do 15. februarja. Ti predlogi veljajo za odobrene, razen če Posebni odbor do 15. marca ne odloči drugače.

4. Prevzeta proračunska sredstva iz predhodnega proračunskega leta se prenesejo, upravitelj pa do 15. februarja o tem obvesti Posebni odbor.

Člen 23

Predvideno izvajanje

Ko se letni proračun odobri, se proračunska sredstva lahko uporabijo za kritje prevzetih obveznosti in plačil, kolikor je to potrebno za delovanje.

POGLAVJE 7

PRISPEVKI IN VRAČILA

Člen 24

Določitev prispevkov

1. Proračunska sredstva za kritje skupnih stroškov, nastalih v pripravah na operacije ali po njihovem zaključku, ki se ne pokrivajo iz raznih prihodkov, se financirajo s plačili prispevkov sodelujočih držav članic.

2. Proračunska sredstva za pokrivanje skupnih operativnih stroškov operacije se krijejo iz plačil prispevkov držav, ki prispevajo k operaciji.

3. Prispevki za zadevno operacijo, ki jih morajo plačati države članice plačnice, so enaki znesku sredstev, ki so vpisana v proračun in so namenjena pokrivanju skupnih operativnih stroškov te operacije brez zneskov plačil prispevkov, ki so jih za isto operacijo v skladu s členom 12 dolžne plačati tretje države plačnice.

4. Razdelitev plačil prispevkov med državami članicami, od katerih se plačilo prispevkov zahteva, se določi po ključu bruto nacionalnega proizvoda, kot je določeno v členu 41(2) PEU in v skladu s Sklepom Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (3) ali v skladu s katerim koli drugim sklepom Sveta, ki ga nadomešča.

5. Podatki za izračun plačil prispevkov so podatki, navedeni v stolpcu „lastni viri BND“ tabele „Povzetek financiranja splošnega proračuna po vrsti lastnih virov in po državah članicah“, ki je priložena zadnjemu splošnemu proračunu, ki ga sprejme Unija. Prispevek vsake države članice, ki ga je ta dolžna plačati, je sorazmeren deležu bruto nacionalnega dohodka (BND) zadevne države članice v celotnem agregatu BND držav članic, od katerih se zahteva plačilo prispevka.

Člen 25

Načrt plačevanja prispevkov

1. Ko Svet sprejme referenčni znesek za vojaško operacijo EU, države članice plačnice svoje prispevke plačajo v višini 30 % referenčnega zneska, razen če Svet ne določi druge odstotne stopnje. Upravitelj pozove k plačilu prispevkov za posamezne operativne potrebe operacije do dogovorjene višine.

2. Posebni odbor na podlagi predloga upravitelja lahko sprejme odločitev, da se plačilo dodatnih prispevkov zahteva še pred sprejetjem rebalansa proračuna za namene operacije. Posebni odbor lahko sprejme odločitev, da se zadeva predloži v obravnavo pristojnim pripravljalnim organom Sveta.

3. Kadar se za posebno operacijo sprejme rebalans proračuna, države članice vplačajo preostale zneske prispevkov, ki jih za to operacijo dolgujejo, v skladu s členom 24. Vendar če se načrtuje, da bo operacija trajala dlje kot šest mesecev v enem proračunskem letu, se plačilo prispevkov izvrši v dveh obrokih. V takem primeru se prvi obrok plača v 60 dneh po začetku operacije; drugi obrok se plača v roku, ki ga določi Posebni odbor na predlog upravitelja ob upoštevanju operativnih potreb. Posebni odbor sme odstopiti od določb tega odstavka.

4. Upravitelj s pismom posameznim nacionalnim upravnim telesom, za katere so mu bili sporočeni podatki, pošlje ustrezne pozive za plačilo prispevkov, ko:

(a) Posebni odbor v skladu s členom 19 odobri osnutek proračuna za proračunsko leto. Prvi poziv za plačilo prispevkov pokriva operativne potrebe za obdobje osmih mesecev. Drugi poziv za plačilo prispevkov pokriva preostale prispevke, pri čemer se upošteva saldo iz realizacije proračuna za preteklo leto, če je Posebni odbor po prejemu revizijskega mnenja sklenil ta saldo vključiti v tekoči proračun;

(b) je sprejet referenčni znesek v skladu s členom 25(1) ali

(c) je odobren rebalans proračuna v skladu s členom 20.

5. Brez poseganja v druge določbe tega sklepa se prispevki plačajo v 30 dneh po zadevnem pozivu za plačilo prispevkov, z izjemo prvega poziva za plačilo prispevkov v proračun za novo proračunsko leto, kjer je rok za plačilo 40 dni po zadevnem pozivu za plačilo prispevkov.

6. Vsaka država plačnica je dolžna plačati bančne stroške, ki se nanašajo na plačilo njenega lastnega prispevka.

7. Upravitelj potrdi prejem prispevkov.

Člen 26

Začetno financiranje

1. V primeru operacije hitrega vojaškega odzivanja EU prispevke v višini referenčnega zneska plačajo države članice plačnice. Brez poseganja v člen 25(3) se plačila izvedejo, kakor je opredeljeno v tem členu.

2. Za začetno financiranje operacij hitrega vojaškega odzivanja EU sodelujoče države članice bodisi:

(a) prispevke za ATHENO plačajo vnaprej bodisi

(b) v primeru, da se Svet odloči izvesti operacijo hitrega vojaškega odzivanja EU, k financiranju katere prispevajo, svoje prispevke k skupnim stroškom te operacije v višini referenčnega zneska plačajo v petih dneh po pozivu, razen če Svet ne odloči drugače.

3. Za navedene primere Posebni odbor, sestavljen iz po enega predstavnika vseh držav članic, ki prispevke plačajo vnaprej, v proračunu pod posebnim naslovom določi začasna proračunska sredstva. Ta začasna proračunska sredstva se pokrijejo s prispevki, ki jih države članice, ki prispevke plačajo vnaprej, plačajo v 90 dneh od datuma poziva za plačilo teh prispevkov.

4. Vsa začasna proračunska sredstva iz odstavka 3, ki se porabijo za operacijo, se vrnejo v blagajno v 90 dneh od datuma poziva.

5. Brez vpliva na odstavek 1 lahko vsaka država članica, ki prispevke plača vnaprej, v posebnih okoliščinah upravitelja pooblasti, da z njenim vnaprej plačanim prispevkom pokrije njen prispevek k operaciji, v kateri sodeluje, ki pa ni operacija hitrega odzivanja. Vnaprej plačani prispevek bo zadevna država članica vrnila v blagajno v 90 dneh od datuma poziva.

6. Če so za operacijo, ki se ne šteje za operacijo hitrega odzivanja, potrebna sredstva še pred prejemom zadostnih prispevkov za to operacijo:

(a) se za kritje prispevkov za to operacije uporabijo vnaprej plačani prispevki držav članic, ki prispevajo k financiranju te operacije, in sicer potem, ko države članice, ki prispevke plačajo vnaprej, to odobrijo ter v višini največ 75 % njihovega zneska. Vnaprej plačane prispevke bo država članica, ki prispevke plača vnaprej, vrnila v blagajno v 90 dneh od datuma poziva;

(b) v primeru iz točke (a) tega odstavka države članice, ki prispevkov, ki jih je treba plačati za operacijo v skladu s členom 25(1), niso plačale vnaprej, prispevke plačajo v petih dneh od dneva ustreznega poziva upravitelja, in sicer po odobritvi s strani zadevnih držav članic.

7. Ne glede na člen 32(3) lahko poveljnik operacije prevzame obveznost za zneske, ki so mu bili dani na voljo, in izvrši plačila.

8. Vsaka država članica lahko prekliče svojo izbiro, če o tem uradno obvesti upravitelja najmanj tri mesece vnaprej.

9. Obresti od vnaprej plačanih prispevkov bodo vsako leto porazdeljene med države članice, ki prispevke plačajo vnaprej, in dodane njihovim začasnim proračunskim sredstvom. Zadevne države članice bodo v okviru letnega proračunskega postopka uradno obveščene o teh zneskih.

Člen 27

Vračilo pred-financiranja

1. Država članica, tretja država ali po potrebi mednarodna organizacija, ki jo je Svet pooblastil za pred-financiranje dela skupnih stroškov neke operacije, od ATHENE lahko dobi povračilo na podlagi zahtevka, ki so mu priloženi potrebni dokazni dokumenti, in ki ga pošlje upravitelju najpozneje dva meseca po zaključku zadevne operacije.

2. Zahtevku za povračilo se ne ugodi, če tega ne odobrita poveljnik operacije, če mu mandat še ni potekel, in upravitelj.

3. Če se zahtevek za povračilo, ki ga sporoči država plačnica, odobri, se zadevni znesek lahko odšteje od zneska iz naslednjega poziva za plačilo prispevkov, ki ga izda upravitelj.

4. Če v času odobritve zahtevka ni predvidenega poziva za plačilo prispevkov ali če odobreni zahtevek za povračilo presega višino pričakovanega prispevka, upravitelj izplača znesek povračila v 30 dneh ob upoštevanju stanja razpoložljivosti denarnih sredstev ATHENE in potreb po financiranju skupnih stroškov zadevne operacije.

5. Povračilo se izplača v skladu s tem sklepom tudi če pride do preklica operacije.

6. V povračilo se vključijo obresti, nastale kot rezultat pred-financiranja.

Člen 28

ATHENA in upravljanje odhodkov, ki niso vključeni v skupne stroške

1. Posebni odbor lahko na podlagi predloga upravitelja, ki mu pomaga poveljnik operacije, ali države članice odloči, da se upravno vodenje nekaterih stroškov v zvezi z zadevno operacijo (v nadaljnjem besedilu: stroški v breme posamezne države), za katere sicer ostajajo odgovorne države članice, ki jih to zadeva, prenese na ATHENO.

2. Posebni odbor lahko s sklepom pooblasti poveljnika operacije za sklepanje pogodb v imenu držav članic, ki sodelujejo v operaciji, po potrebi pa tudi tretjih strani, za pridobitev storitev in blaga, ki se financirajo kot stroški v breme posamezne države.

3. Posebni odbor v sklepu določi načine pred-financiranja stroškov v breme posamezne države.

4. ATHENA vodi knjigovodstvo glede stroškov v breme posamezne države, za katere je zadolžena in ki so jih imele posamezne države članice, in, če je to ustrezno, tretjih strani. Državam članicam in, če je to ustrezno, navedenim tretjim stranem mesečno pošilja izkaze o odhodkih v njihovo breme, ki so jih same ali člani njihovega osebja naredili/imeli v preteklem mesecu, in jih pozove k plačilu sredstev za pokritje navedenih izdatkov. Države članice zadevne tretje strani zahtevana sredstva ATHENI plačajo v 30 dneh po pozivu za plačilo sredstev.

Člen 29

Zamudne obresti

1. Če država ne izpolni svojih finančnih obveznosti, se smiselno uporabijo pravila Unije za zamudne obresti, določena s členom 71 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), glede plačila prispevkov v splošni proračun EU.

2. Če zamuda pri plačilu ni daljša od desetih dni, se obresti ne zaračunajo. Če je zamuda pri plačilu daljša od desetih dni, se obresti zaračunajo za celotno zamudo.

POGLAVJE 8

IZVRŠEVANJE ODHODKOV

Člen 30

Načela

1. Proračunska sredstva ATHENE se uporabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in sicer varčnosti, učinkovitosti in gospodarnosti.

2. Pooblaščene osebe so odgovorne za izvrševanje prihodkov in odhodkov ATHENE v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in za spoštovanje zahtev glede zakonitosti in pravilnosti. Pooblaščene osebe za izvrševanje odhodkov prevzemajo proračunske in pravne obveznosti, potrjujejo odhodke in odobrijo plačila ter sprejemajo pripravljalne ukrepe za izvrševanje proračunskih sredstev. Pooblaščena oseba lahko svoje funkcije prenese s sklepom, ki določa:

(a) uslužbence na ravni, ki je primerna za tak prenos;

(b) obseg prenesenih pooblastil in

(c) obseg, v okviru katerega osebe, na katere so bila pooblastila prenesena, ta lahko prenesejo naprej.

3. Zagotovi se izvrševanje proračunskih sredstev v skladu z načelom razmejitve dolžnosti pooblaščene osebe in računovodje. Funkciji pooblaščene osebe in računovodje sta nezdružljivi. Za vsa plačila iz sredstev, ki jih upravlja ATHENA, se zahteva skupni podpis pooblaščene osebe in računovodje.

4. Brez vpliva na ta sklep se v primerih, ko se izvrševanje skupnih odhodkov zaupa državi članici, instituciji Unije ali po potrebi mednarodni organizaciji, ta država, institucija ali organizacija uporablja pravila, ki jih sicer uporablja za izvrševanje lastnih odhodkov. Če upravitelj neposredno izvršuje odhodke, se pri tem ravna po pravilih, ki veljajo za izvrševanje oddelka splošnega proračuna Evropske unije pod rubriko „Svet“.

5. Vendar lahko upravitelj predsedstvu pošlje elemente za predlog Svetu ali Posebnemu odboru o pravilih za izvrševanje splošnih odhodkov.

6. Posebni odbor lahko odobri izjemo od pravil izvrševanja skupnih odhodkov iz odstavka 4.

Člen 31

Skupni stroški, ki nastanejo v pripravah na operacije ali po njihovem zaključku ali ki niso neposredno povezani z določeno operacijo

Upravitelj opravlja naloge pooblaščene osebe za odhodke, s katerimi se pokrivajo skupni stroški, ki nastanejo v pripravah na operacije ali po njihovem zaključku, kot tudi skupni stroški, ki ne morejo biti neposredno povezani z določeno operacijo.

Člen 32

Skupni operativni stroški

1. Poveljnik operacije opravlja naloge pooblaščene osebe za odhodke, s katerimi se pokrivajo skupni operativni stroški operacije, ki ji poveljuje. Vendar upravitelj opravlja naloge pooblaščene osebe za odhodke, s katerimi se pokrivajo skupni operativni stroški, nastali v fazi priprav na določeno operacijo, ki jih ATHENA neposredno izplača, ali ki so povezani z zadevno operacijo po zaključku njene aktivne faze.

2. Zneske, potrebne za izvrševanje odhodkov zadevne operacije, upravitelj z bančnega računa ATHENE nakaže poveljniku operacije na njegovo zahtevo na bančni račun, odprt v imenu ATHENE, ki ga je sporočil poveljnik operacije.

3. Ne glede na določbo člena 18(5) sprejetje referenčnega zneska omogoči upravitelju in poveljniku operacije, da na področju, za katero je pristojen, lahko prevzema in plačuje za odhodke zadevne operacije v višini odstotka referenčnega zneska, odobrenega v skladu s členom 25(1), razen če Svet za prevzete obveznosti ne določi višje ravni.

Posebni odbor na podlagi predloga upravitelja ali poveljnika operacije ter ob upoštevanju operativne potrebe in nujnosti lahko sprejme odločitev o dodatnem prevzemanju in po potrebi izplačilu sredstev za odhodke. Posebni odbor lahko sprejme odločitev, da predsedstvo zadevo posreduje pristojnim pripravljalnim telesom Sveta, razen če operativne okoliščine ne narekujejo drugače. Ta izjema se preneha uporabljati z datumom sprejetja proračuna za zadevno operacijo.

4. V obdobju pred sprejetjem proračuna za operacijo upravitelj in poveljnik operacije ali njegov zastopnik vsakih štirinajst dni poročata Posebnemu odboru, vsak o svojih zadevah v zvezi z izdatki, ki se upoštevajo kot upravičeni skupni stroški za zadevno operacijo. Posebni odbor na podlagi predloga upravitelja, poveljnika operacije ali države članice lahko izda smernice za izvrševanje odhodkov v navedenem obdobju.

5. Ne glede na določbo člena 18(5) lahko ob neposredni življenjski nevarnosti za osebje, ki je udeleženo v vojaški operaciji EU, poveljnik zadevne operacije za rešitev življenj tega osebja izplača potrebne izdatke, čeprav se prekoračijo sredstva, določena v proračunu. O tem nemudoma obvesti upravitelja in Posebni odbor. V takem primeru upravitelj v navezi s poveljnikom operacije predlaga prenose sredstev, ki so potrebna za financiranje navedenih nepredvidenih izdatkov. Če s prenosi sredstev ni mogoče zagotoviti zadostne višine sredstev za navedene izdatke, upravitelj predlaga rebalans proračuna.

POGLAVJE 9

KONČNI NAMEN SKUPNO FINANCIRANE OPREME IN INFRASTRUKTURE

Člen 33

Oprema in infrastruktura

1. Poveljnik operacije za dokončanje operacije, ki ji poveljuje, predlaga, da se za opremo in infrastrukturo, ki se financirata iz skupnih sredstev za namene zadevne operacije, poišče končni namen. Posebnemu odboru po potrebi predlaga ustrezno stopnjo amortizacije.

2. Upravitelj upravlja opremo in infrastrukturo, ki preostaneta po koncu aktivne faze operacije, s ciljem, da po potrebi zanju poišče končni namen. Posebnemu odboru po potrebi predlaga ustrezno stopnjo amortizacije.

3. Stopnjo amortizacije za opremo, infrastrukturo in druga sredstva Posebni odbor potrdi, kakor hitro je mogoče.

4. Končni namen opreme in infrastrukture, ki sta bili financirani iz skupnih sredstev, odobri Posebni odbor ob upoštevanju operativnih potreb in finančnih meril. Končni namen je lahko:

(a) v primeru infrastrukture, da se ta proda ali s pomočjo ATHENE prenese v državo gostiteljico, državo članico ali tretji strani;

(b) v primeru opreme, da se ta s pomočjo ATHENE proda državi članici, državi gostiteljici ali tretji strani ali da se uskladišči in jo vzdržuje ATHENA, država članica ali zadevna tretja stran za uporabo v naslednji operaciji.

5. V primeru prodaje se oprema in infrastruktura prodata po tržni vrednosti ali, če tržne vrednosti ni mogoče določiti, po pošteni in razumni ceni z upoštevanjem posebnih lokalnih okoliščin.

6. Prodaja ali prenos državi gostiteljici ali tretji strani se opravi v skladu z ustreznimi veljavnimi varnostnimi pravili.

7. Če se sprejme odločitev, da ATHENA zadrži skupno financirano opremo za neko operacijo, države članice plačnice od drugih sodelujočih držav članic lahko zahtevajo finančno kompenzacijo. Posebni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki vseh sodelujočih držav članic, na podlagi predloga upravitelja sprejme ustrezne odločitve.

POGLAVJE 10

RAČUNOVODSTVO IN POPIS INVENTARJA

Člen 34

Računovodstvo skupnih operativnih stroškov

Poveljnik operacije vodi račune o prenosih sredstev, prejetih od ATHENE, o prevzetih odhodkih, o opravljenih plačilih in prejetih prihodkih ter popis inventarja premičnega premoženja, financiranega iz proračuna ATHENE in uporabljenega za namene operacije, ki ji poveljuje.

Člen 35

Konsolidirana bilanca

1. Računovodja vodi račune o zahtevanih plačilih prispevkov in o izvršenih prenosih sredstev. Poleg tega sestavlja obračune za skupne stroške, ki nastanejo v pripravah na operacije ali po njihovem zaključku, in za operativne odhodke in prihodke, ki se izvršijo pod neposredno odgovornostjo upravitelja.

2. Računovodja izdela konsolidirano bilanco prihodkov in odhodkov ATHENE. Vsak poveljnik operacije mu pošlje računovodsko evidenco odhodkov, ki jih je prevzel, izvršenih plačil in prejetih prihodkov.

POGLAVJE 11

REVIZIJSKI PREGLED IN PREDLOŽITEV RAČUNOV

Člen 36

Redna poročila Posebnemu odboru

Upravitelj Posebnemu odboru vsake tri mesece predloži poročilo o izvrševanju prihodkov in odhodkov od začetka proračunskega leta. V ta namen vsak poveljnik operacije upravitelju predloži poročilo o odhodkih, ki se nanašajo na skupne operativne stroške operacije, ki ji poveljuje.

Člen 37

Pogoji za izvajanje nadzora

1. Osebe, ki so odgovorne za revizijski pregled prihodkov in odhodkov ATHENE, pred začetkom opravljanja svoje naloge prejmejo varnostno potrdilo o dostopu do zaupnih informacij Sveta vsaj do ravni „secret UE“ ali po potrebi enakovredno varnostno potrdilo države članice ali NATA. Te osebe zagotovijo, da bodo spoštovale zaupnost informacij in ščitile podatke, s katerimi se seznanijo med opravljanjem revizijskega pregleda v skladu s pravili, ki veljajo za navedene informacije in podatke.

2. Osebe, ki so odgovorne za revizijski pregled prihodkov in odhodkov ATHENE, imajo brez predhodne najave neomejen dostop do dokumentov in do vsebine vseh nosilcev podatkov v zvezi z navedenimi prihodki in odhodki ter do prostorov, v katerih se taki dokumenti in nosilci podatkov hranijo. Lahko naredijo kopije. Osebe, ki sodelujejo pri izvrševanju prihodkov in odhodkov ATHENE, upravitelju in osebam, odgovornim za revizijski pregled teh prihodkov in odhodkov, pri opravljanju njihove naloge zagotavljajo potrebno pomoč.

Člen 38

Zunanja revizija

1. Če se za izvrševanje odhodkov ATHENE določi država članica, institucija Unije ali mednarodna organizacija, navedena država, institucija ali organizacija pri tem uporablja pravila, ki veljajo za revizijske preglede računov njenih lastnih odhodkov.

2. Vendar upravitelj ali osebe, ki jih slednji imenuje, lahko kadar koli opravijo revizijski pregled skupnih izdatkov ATHENE, ki so nastali v pripravah na operacije ali po njihovem zaključku, ali skupnih operativnih stroškov neke operacije. Poleg tega, Posebni odbor na podlagi predloga upravitelja ali države članice lahko kadar koli imenuje zunanje revizorje, za katere določi delovne naloge in pogoje zaposlitve.

3. Za izvajanje zunanjih revizijskih pregledov se ustanovi šestčlanski revizijski kolegij. Člane imenuje Posebni odbor izmed kandidatov, ki jih predlagajo države članice, in sicer z mandatom treh let, ki se lahko enkrat obnovi. Posebni odbor lahko mandat člana podaljša za največ šest mesecev.

Kandidati morajo biti člani najvišjega nacionalnega revizijskega organa države članice ali jih mora ta organ priporočiti in zagotoviti primerna jamstva glede varnosti in neodvisnosti. Po potrebi morajo biti na voljo za izvajanje nalog v imenu ATHENE. Pri izvajanju teh nalog, člani:

(a) kot člane kolegija jih še naprej plačuje njihov izvorni revizijski organ; ATHENA pa krije stroške njihove misije v skladu s pravili, ki veljajo za uradnike Evropske unije enakovrednega razreda;

(b) lahko zahtevajo ali prejemajo navodila samo od Posebnega odbora; v okviru svojega revizijskega mandata so revizijski kolegij in njegovi člani popolnoma neodvisni in odgovorni samo za opravljanje zunanjega revizijskega pregleda;

(c) o svoji nalogi poročajo samo Posebnemu odboru;

(d) v proračunskem letu in naknadno s kontrolami na kraju samem in v dokazni dokumentaciji preverijo, da so se z ATHENO financirali ali pred-financirali odhodki, izvršeni v skladu z veljavno zakonodajo in načeli dobrega finančnega poslovodenja, torej varčnosti, učinkovitosti in gospodarnosti, ter da so notranje kontrole ustrezne.

V revizijskem kolegiju med člani vsako leto potekajo volitve za zamenjavo ali podaljšanje mandata predsednika. Revizijski kolegij sprejme pravila, ki veljajo za revizijski nadzor, ki ga njegovi člani izvajajo v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi. Revizijski kolegij odobrava poročila o revizijskih pregledih, ki jih njegovi člani sestavijo pred njihovo predložitvijo upravitelju in Posebnemu odboru.

4. Posebni odbor se za vsak posamezen primer lahko odloči za uporabo zunanjih revizijskih organov, če za to obstaja poseben razlog.

5. Stroški revizijskih pregledov, ki jih opravijo revizorji v imenu ATHENE, se upoštevajo kot skupni stroški in gredo v breme ATHENE.

Člen 39

Notranja revizija

1. Generalni sekretar Sveta na predlog upravitelja in po tem, ko obvesti Posebni odbor, imenuje notranjega revizorja ATHENE in vsaj enega namestnika notranjega revizorja za tri leta, pri čemer se lahko mandat enkrat obnovi; notranji revizorji morajo imeti ustrezno strokovno usposobljenost in zadostna varnostna zagotovila ter biti neodvisni. Notranji revizor ne sme biti pooblaščena oseba ali računovodja; ne sme sodelovati pri pripravi finančnih izkazov.

2. Notranji revizor poda upravitelju poročilo glede obvladovanja tveganj z neodvisnimi mnenji o kakovosti sistemov upravljanja in kontrol ter priporočila za izboljšanje notranjega nadzora pri izvajanju postopkov; spodbuja dobro finančno poslovodenje. Pristojen je zlasti za ocenjevanje ustreznosti in učinkovitosti notranjih sistemov upravljanja ter dela služb pri izvajanju politik in uresničevanju ciljev ob upoštevanju tveganj, ki so z njimi povezana.

3. Notranji revizor nadzira vse službe, ki sodelujejo pri prejemu prihodkov ATHENE ali izvrševanju odhodkov, ki se financirajo iz nje.

4. Glede na potrebe notranji revizor v proračunskem letu opravi eno ali več revizij. Upravitelju predloži poročilo in poveljnika operacije obvesti o svojih ugotovitvah in priporočilih. Poveljnik operacije in upravitelj zagotovita, da so na podlagi priporočil, pripravljenih v okviru revizije, sprejeti ustrezni ukrepi.

5. Upravitelj Posebnemu odboru letno poroča o opravljenih notranjih revizijah, pri čemer navede število in vrsto opravljenih notranjih revizij, ugotovitve teh revizij, priporočila in izvajanje ukrepov na podlagi teh priporočil.

6. Poleg tega vsak poveljnik operacije imenuje notranjega revizorja za operacijo, ki ji poveljuje. Notranji revizor preverja, ali finančni in proračunski sistemi pravilno delujejo ter ali se finančni in proračunski postopki pravilno izvajajo; zagotavlja, da sistemi notranjega nadzora delujejo dosledno in učinkovito.

7. Rezultati dela in poročila notranjega revizorja skupaj z vsemi ustreznimi dokazili se dajo na voljo revizijskemu kolegiju.

Člen 40

Letna predložitev in zaprtje računov

1. Vsi poveljniki operacij računovodji ATHENE do 31. marca po koncu proračunskega leta ali v štirih mesecih po koncu operacije, ki ji poveljujejo, – kar nastopi prej – zagotovijo informacije, potrebne za zaključne račune skupnih stroškov, zaključne račune odhodkov, ki so bili pred-financirani in povrnjeni v skladu s členom 28, ter letno poročilo o dejavnostih.

2. Upravitelj ob pomoči računovodje in posameznih poveljnikov operacij pripravi finančne izkaze in letno poročilo o dejavnostih, ki jih predloži Posebnemu odboru in revizijskemu kolegiju do 15. maja po koncu proračunskega leta.

3. Revizijski kolegij Posebnemu odboru v osmih tednih po predložitvi finančnih izkazov predloži letno revizijsko mnenje, upravitelj pa mu ob pomoči računovodje in posameznih poveljnikov operacij predloži letne revizijsko pregledane finančne izkaze ATHENE.

4. Revizijski kolegij Posebnemu odboru do 30. septembra po koncu proračunskega leta predloži revizijsko poročilo, Posebni odbor pa nato revizijsko poročilo, revizijsko mnenje in finančne izkaze preuči, da bi upravitelju, računovodji in vsem poveljnikom operacij izdal potrdilo o izpolnjevanju obveznosti.

5. Vse račune in popis inventarja hrani računovodja in vsak poveljnik operacije, vsak na svoji ravni, za obdobje petih let od datuma, ko je bilo izdano ustrezno potrdilo o izpolnjevanju obveznosti. Ob prenehanju operacije poveljnik operacije poskrbi, da računovodja prejme vse račune in popis inventarja.

6. Posebni odbor odloči o vključitvi salda iz realizacije proračuna za proračunsko leto, za katerega so bili računi odobreni, v proračun za prihodnje proračunsko leto v obliki prihodkov ali odhodkov, odvisno od razmer, z rebalansom proračuna. Vendar lahko Posebni odbor sklene, da se saldo iz navedene realizacije proračuna vključi šele po prejemu revizijskega mnenja od revizijskega kolegija.

7. Tisti del salda iz realizacije proračuna za proračunsko leto, ki izhaja iz izvrševanja proračunskih sredstev, namenjenih pokrivanju skupnih stroškov, nastalih v pripravah na operacije ali po njihovem zaključku, se pripiše k prihodnjim plačilom prispevkov sodelujočih držav članic.

8. Tisti del salda iz realizacije proračuna, ki izhaja iz izvrševanja proračunskih sredstev, namenjenih pokrivanju skupnih stroškov dane operacije, se pripiše k prihodnjim plačilom prispevkov držav članic, ki prispevajo sredstva za zadevno operacijo.

9. Če vračila ni mogoče izvršiti z odtegljajem od plačil prispevkov iz naslova dolga ATHENI, se saldo iz realizacije proračuna vrne zadevnim državam članicam na osnovi BND za leto vračanja.

10. Vsaka država članica, ki sodeluje v operaciji, lahko upravitelju, ali če je to potrebno, s pomočjo poveljnika operacije, vsako leto do 31. marca predloži podatke o povečanih stroških, ki so nastali v zvezi z operacijo v preteklem finančnem letu. Ti podatki se razčlenijo tako, da so razvidne glavne postavke odhodkov. Upravitelj te podatke pripravi zato, da Posebnemu odboru omogoči pregled nad povečanimi stroški operacije.

Člen 41

Zaprtje računov operacije

1. Ko se operacija konča, lahko Posebni odbor na podlagi predloga upravitelja ali države članice sprejme odločitev, da upravitelj ob pomoči računovodje in poveljnika operacije Posebnemu odboru predloži finančne izkaze za zadevno operacijo vsaj do datuma, na katerega se je končala, in, če je mogoče, do datuma, na katerega se dokončno zaključi. Rok, določen upravitelju, ne sme biti krajši od štirih mesecev od datuma, na katerega se je operacija končala.

2. Če v finančne izkaze v danem roku ni mogoče vključiti prihodkov in odhodkov, povezanih z dokončnim zaključkom zadevne operacije, potem se ti prihodki in odhodki prikažejo v finančnih izkazih ATHENE in jih Posebni odbor preuči v okviru postopka iz člena 40.

3. Posebni odbor na podlagi mnenja revizijskega kolegija odobri finančne izkaze, ki so mu bili predloženi za zadevno operacijo. Upravitelju, računovodji in vsem poveljnikom operacij izda potrdilo o izpolnitvi obveznosti za zadevno operacijo.

4. Če vračila ni mogoče izvršiti z odtegljajem od plačil prispevkov iz naslova dolga ATHENI, se saldo iz realizacije proračuna vrne zadevnim državam članicam na osnovi BND za leto vračanja.

POGLAVJE 12

DRUGE DOLOČBE

Člen 42

Odgovornost

1. Pogoji, ki veljajo za disciplinsko ali kazensko odgovornost poveljnika operacije, upravitelja in drugega osebja, ki ga napotijo zlasti institucije Unije ali države članice, v primeru nepravilnosti ali malomarnosti pri izvrševanju proračuna, so določeni v kadrovskih predpisih ali ureditvah, ki se uporabljajo za njih. Poleg tega lahko ATHENA proti temu osebju na lastno pobudo ali na zahtevo države plačnice sproži civilnopravni postopek.

2. Niti Unija niti generalni sekretar Sveta državam plačnicam ne odgovarjata zaradi tega, ker njune naloge izvajajo upravitelj, računovodja ali dodeljeno osebje.

3. Za izpolnjevanje morebitnih obveznosti iz naslova pogodb sklenjenih v okviru izvrševanja proračuna se uporabijo prispevki držav plačnic ATHENI. Za pogodbene obveznosti se uporablja isto pravo kot za zadevne pogodbe.

4. V primerih nepogodbene odgovornosti se za povrnitev nastale škode, ki jo povzroči operativni štab, štab vojaških sil in štab komponent krizne strukture, katere sestavo odobri poveljnik operacije, ali ki ga povzroči njihovo osebje pri opravljanju svojih nalog, uporabijo prispevki držav plačnic ATHENI v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonodajam držav članic in kadrovskim pravilnikom za vojaške sile, ki se uporabljajo na območju izvajanja operacij.

5. Niti Unija niti države članice niso državam plačnicam odgovorne zaradi pogodb, sklenjenih v okviru izvrševanja proračuna ali zaradi škode, ki jo povzročijo enote in oddelki krizne strukture, katere sestavo odobri poveljnik operacije, ali njihovo osebje pri opravljanju svojih nalog.

Člen 43

Ponovni pregled in revizija

Ta sklep se na zahtevo države članice ali po koncu vsake operacije, če je to potrebno, v celoti ali delno pregleda, vključno s prilogami. Pregleda se najmanj vsaka tri leta. Ob ponovnem pregledu ali reviziji se lahko pozove vse strokovnjake in zlasti nadzorne organe ATHENE, da prispevajo k reviziji.

Člen 44

Končne določbe

Sklep 2008/975/SZVP se razveljavi.

Člen 45

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 19. decembra 2011 Za Svet Predsednik M. KOROLEC

(1) UL L 63, 28.2.2004, str. 68.

(2) UL L 345, 23.12.2008, str. 96.

(3) UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

(4) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

PRILOGA I SKUPNI STROŠKI V BREME ATHENE NE GLEDE NA ČAS NASTANKA V primerih, ko se naslednji skupni stroški ne navezujejo neposredno na neko posebno operacijo, Posebni odbor lahko sprejme odločitev, da se ustrezna proračunska sredstva dodeli splošnemu delu letnega proračuna. Ta sredstva se v največjem možnem obsegu vpišejo v proračunske člene, ki izkazujejo operacijo, na katero se najbolj navezujejo. 1. Stroški misije poveljnika operacije in njegovega osebja, ki nastanejo zaradi predložitve poročil v zvezi z operacijo Posebnemu odboru. 2. Odškodnine za povrnitev škode in stroške, ki izhajajo iz zahtevkov in pravnih sporov, ki jih plača ATHENA. 3. Stroški na podlagi sklepa o skladiščenju materiala za potrebe operacije, pridobljenega iz skupnih stroškov (če so ti stroški vpisani v splošni del proračuna, je potrebno označiti njihovo povezavo z določeno operacijo). Splošni del letnega proračuna po potrebi zajema tudi sredstva za kritje naslednjih skupnih stroškov operacij, pri katerih k financiranju prispevajo sodelujoče države članice: 1. bančni stroški; 2. stroški revizijskega pregleda; 3. skupni stroški, ki se nanašajo na pripravljalno fazo operacije, opredeljeni v Prilogi II; 4. stroški, povezani z razvojem in vzdrževanjem računovodskega sistema in sistema upravljanja sredstev ATHENE.

PRILOGA II SKUPNI OPERATIVNI STROŠKI V ZVEZI S PRIPRAVLJALNO FAZO OPERACIJE, KI SO V BREME ATHENE Dodatni stroški, potrebni za raziskovalne misije in priprave (predvsem misije za ugotavljanje dejstev in izvidništvo) vojaških sil in civilnega osebja za posebne vojaške operacije Evropske unije: prevoz, nastanitev, uporaba komunikacijskih sredstev za operacijo, zaposlovanje lokalnega civilnega osebja za izvajanje misije, kot so tolmači in šoferji. Zdravstvene storitve: stroški nujnih zdravstvenih evakuacij (Medevac) oseb, ki sodelujejo v raziskovalnih misijah ter pripravah vojaških sil in civilnega osebja v zvezi s posebno vojaško operacijo Evropske unije, kadar zdravstvena oskrba na območju vojaške operacije ni mogoča.

PRILOGA III DEL A SKUPNI OPERATIVNI STROŠKI, KI SE NANAŠAJO NA AKTIVNO FAZO OPERACIJ IN KI SO VEDNO V BREME ATHENE ATHENA za vsako vojaško operacijo EU kot skupne operativne stroške pokriva stroške povečanja, ki se zahtevajo za operacijo, določeno v besedilu, ki sledi. 1. Stroški povečanja za (premične ali nepremične) štabe operacij, ki jih vodi EU 1.1 Štabi, katerih dodatni stroški se financirajo iz skupnih sredstev: (a) štab poveljstva (HQ): štab poveljstva, poveljevanje in podporne službe, kakor so določeni v operativnem načrtu (OPLAN); (b) operativni štab (OHQ): nepremični štab poveljnika operacije zunaj območja vojaškega delovanja, ki je odgovoren za vzpostavitev, začetek delovanja, vzdrževanje in vrnitev sil Evropske unije; opredelitev skupnih stroškov, ki veljajo za OHQ zadevne operacije, velja tudi za Generalni sekretariat Sveta, Službo za zunanje delovanje in za ATHENO, če delujejo neposredno za zadevno operacijo. (c) štab vojaških sil (FHQ): sedež sil Evropske unije, ki so razporejene na območju operacij; (d) štab poveljstva komponent (CCHQ) vojaški sedež poveljnika komponente Evropske unije, razporejenega za namene zadevne operacije (tj. poveljnikov zračnih, kopenskih, pomorskih sil ali specialnih enot, ki bi jih lahko bilo potrebno imenovati glede na značaj operacije). 1.2 Dodatni stroški, ki se financirajo iz skupnih sredstev: (a) stroški prevoza: prevoz na območje operacij in z njega z namenom razporeditve, vzdrževanja in vrnitve FHQ in CCHQ; (b) potovanja in nastanitev: potni stroški in stroški nastanitve OHQ za službene poti v okviru operacije; potni stroški in stroški nastanitve osebja iz razporejenih HQ za službene poti v Bruselj in/ali na sestanke, povezane z operacijo; (c) prevozi/potovanja (brez stroškov za dnevna nadomestila) HQ znotraj območja operacij: izdatki v zvezi s prevozi vozil in druga potovanja z drugimi sredstvi in tovorni stroški, vključno s stroški potovanj za nacionalne okrepitve in obiskovalce; povečani stroški za gorivo v primerjavi s stroški običajnih operacij; najem dodatnih vozil; stroški obveznega zavarovanja proti tretji osebi, ki jih nekatere države zahtevajo od mednarodnih organizacij, ki svoje operacije izvajajo na njihovem ozemlju; (d) uprava: dodatna pisarniška oprema in oprema za namestitev, pogodbene storitve in splošne storitve, stroški vzdrževanja zgradb štaba poveljstva; (e) civilno osebje, zaposleno posebej v štabu poveljstva, upravičenem za potrebe operacije: civilno osebje, ki dela v Evropski uniji, mednarodno osebje in lokalno osebje, najeto na terenu, potrebno za vodenje operacije zunaj običajnih zahtev v zvezi z operacijo (vključno s plačilom nadurnih storitev); (f) komunikacije znotraj upravičenega štaba poveljstva ter med upravičenim štabom poveljstva in neposredno podrejenimi silami: investicijski izdatki za nakup in uporabo dodatne komunikacijske in IT opreme in stroški za opravljene storitve (najem in vzdrževanje modemov, telefonskih vodov, satelitskih telefonov, kodiranih telefaksov, varovanih linij, internetnih dostopov, podatkovnih linij, omrežij na lokalnem območju); (g) vojašnice in namestitev/infrastruktura: izdatki za pridobivanje, najem ali obnavljanje potrebnih objektov HQ na območju operacij (najemi zgradb, zaklonišč, šotorov), če je to potrebno; (h) obveščanje javnosti: stroški v zvezi z informacijskimi kampanjami in obveščanjem medijev pri OHQ in FHQ v skladu z informacijsko strategijo, ki jo oblikuje operativni HQ; (i) reprezentanca in sprejemi: stroški za reprezentanco; stroški na ravni HQ, potrebni za vodenje operacije. 2. Povečanje stroškov, nastalih pri podpori vojaškim silam kot celoti V nadaljevanju določeni stroški so stroški, ki nastanejo po razporeditvi sil na kraj operacije: (a) dela za razporeditev/infrastrukturo: izdatki, nujno potrebni, da sile kot celota izpolnijo svojo nalogo (splošna raba letališča, železnice, pristanišč, glavne logistične povezave, vključno s kraji izkrcanja in zbirališča; iskanje, črpanje, obdelava in distribucija vode ter odstranjevanje odpadne vode, preskrba z vodo in elektriko, zemeljska dela in zaščita statičnih sil, objekti za skladiščenje, zlasti skladišča goriva in streliva, logistična zbirna mesta; tehnična podpora za skupaj financirano infrastrukturo); (b) identifikacijske oznake: posebne identifikacijske oznake, osebne identifikacijske izkaznice „European Union“, priponke, medalje, zastavice v barvah Evropske unije ali druge identifikacijske oznake za vojaške sile ali HQ (razen oblek, pokrival ali uniform); (c) zdravstvene storitve in objekti: nujne zdravstvene evakuacije (Medevac). Storitve in objekti za raven oskrbe 2 in 3 na ravni operativnih elementov terena letališč in pristanišč za izkrcavanje, kot so odobreni v operativnem načrtu (OPLAN-u); (d) pridobivanje informacij: satelitske slike za informiranje, kot so odobrene v operativnem načrtu (OPLAN-u), če se financiranja zanje ne more zagotoviti s sredstvi, ki so na voljo v proračunu Satelitskega centra Evropske unije (SATCEN). 3. Povečanje stroškov, nastalo, ker je EU uporabila skupna sredstva in zmogljivosti Nata, za potrebe operacije pod vodstvom EU. Stroški EU v zvezi z uporabo posebnih dogovorov med EU in Natom za izvajanje ene od njenih vojaških operacij, ki se nanašajo na dajanje na razpolago, spremljanje in vrnitev ali odpoklic skupnih sredstev in zmogljivosti Nata, danih na voljo za namene operacije pod vodstvom EU. Povračila Nata EU. 4. Dodatni stroški Unije za blago, storitve ali gradnje, vključene na seznam skupnih stroškov in ki jih za operacijo pod vodstvom EU da na voljo država članica, institucija Unije, tretja država ali mednarodna organizacija, v skladu z dogovorom iz člena 11. Povračila s strani države, institucije EU ali mednarodne organizacije na podlagi takšne ureditve. DEL B SKUPNI OPERATIVNI STROŠKI V ZVEZI Z AKTIVNO FAZO DOLOČENE OPERACIJE, KI SO V BREME ATHENE, ČE TAKO ODLOČI SVET Stroški prevoza: prevoz na območje in z območja operacij zaradi razporeditve, podpore in vrnitve sil, potrebnih za izvedbo operacije. Poveljstvo mednarodnih sil: mednarodno poveljstvo sil EU, razporejenih na področju operacije. DEL C SKUPNI OPERATIVNI STROŠKI, KI JIH ATHENA KRIJE, KADAR TAKO ZAHTEVA POVELJNIK OPERACIJE IN TO ODOBRI POSEBNI ODBOR (a) Vojašnice in namestitev/infrastruktura: stroški za pridobivanje, najem ali obnovitev prostorov na območju operacij (zgradbe, zaklonišča, šotori) glede na potrebe za namene operacije razporejenih vojaških sil. (b) Nujno potrebna dodatna oprema: najem ali nakup med potekom operacije nepredvidene posebne opreme, ki je bistvenega pomena za izvedbo operacije, če se kupljena oprema ob koncu misije ne vrne v matično državo. (c) Zdravstvene storitve in objekti: storitve in objekti za raven oskrbe 2 na terenu, ki niso navedeni v delu A. (d) Pridobivanje informacij: pridobivanje informacij (satelitske slike; obveščanje z območja operacije, nadzorovanje in poizvedovanje (ISR), vključno z nadzorom terena iz zraka; zbiranje obveščevalnih podatkov z osebnimi stiki). (e) Druge ključne zmogljivosti na območju operacije: po potrebi odstranjevanje min za potrebe operacije, kemična, biološka, radiološka in jedrska zaščita; skladiščenje in uničenje orožja in streliva, zbranega na območju operacije.