Sklep Sveta

z dne 8. decembra 1994

o sprejetju, v imenu Skupnosti, Prilog E.7 in F.4 k Mednarodni konvenciji o poenostavitvi in uskladitvi carinskih postopkov

(94/798/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 skupaj s prvim stavkom člena 228(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ker je na podlagi Sklepa Sveta 75/199/EGS [1] Skupnost sprejela Mednarodno konvencijo o poenostavitvi in uskladitvi carinskih postopkov (Konvencija iz Kyota);

ker lahko Skupnost sprejme prilogi k navedeni konvenciji, ki se nanašata na dajatve prosto nadomestitev blaga in carinske formalnosti v poštnem prometu;

ker je primerno, da takšno sprejetje spremljajo določeni pridržki, da bi se upoštevale posebne zahteve carinske unije in carinske zakonodaje Skupnosti,

SKLENIL:

Člen 1

Naslednji prilogi k Mednarodni konvenciji o poenostavitvi in uskladitvi carinskih postopkov se sprejmeta v imenu Skupnosti ob upoštevanju navedenih pridržkov:

- Priloga E.7 o dajatve prosti nadomestitvi blaga s splošnim pridržkom in pridržki k Pravilom 3, 9 in 20 in priporočenim praksam 11, 13, 16, 17 in 25,

- Priloga F.4 o carinskih formalnostih v poštnem prometu s splošnim pridržkom in pridržki k Praviloma 19 in 26 ter priporočenim praksam 23, 24 in 25.

Besedili Prilog E.7 in F.4 h Konvenciji sta podani v Prilogi I oziroma Prilogi II k temu sklepu, ki v dodatkih vsebujeta ustrezne pridržke Skupnosti.

Člen 2

Predsednik Sveta se pooblasti za imenovanje osebe, ki je pooblaščena, da generalnega sekretarja Sveta za carinsko sodelovanje uradno obvesti o sprejetju, v imenu Skupnosti, prilog iz člena 1 skupaj s pridržki, navedenimi v istem členu.

V Bruslju, 8. decembra 1994

Za Svet

Predsednik

G. Rexrodt

[1] UL L 100, 21.4.1975, str. 1.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

PRILOGA E.7

o dajatve prosti nadomestitvi blaga

UVOD

V večini držav nacionalna zakonodaja vsebuje določbe, po katerih je blago, ki se uporablja za proizvodnjo izdelkov, namenjenih za izvoz, oproščeno plačila dajatev in davkov.

Postopek povračila carine in začasni uvoz na aktivno oplemenitenje omogočata odobritev povračila ali pogojne oprostitve uvoznih dajatev in davkov za tuje blago, ki se uporablja za pridobivanje izvoznih izdelkov.

Pri dajatvi prosti nadomestitvi blaga, ki jo obravnava ta priloga, gre za to, da se oprostitev plačila uvoznih dajatev in davkov prizna za blago, ki je enako blagu, ki je bilo v prostem prometu in predelano v izdelke, izvožene s carinskega območja.

Vendar pa se lahko za odobritev tega postopka postavi pogoj, da mora biti uvoz blaga, ki je enako blagu, ki ga vsebujejo predhodno izvoženi izdelki, po mnenju pristojnih organov ugoden za nacionalno gospodarstvo.

Izdelki, proizvedeni iz blaga, uvoženega brez plačila uvoznih dajatev in davkov po tem postopku, se lahko dajo na notranji trg. Če se izvozijo, se lahko postopek dajatve proste nadomestitve blaga ponovno uporabi.

OPREDELITVE

V tej prilogi izrazi pomenijo:

(a) "dajatve prosta nadomestitev blaga" je carinski postopek, ki dovoljuje, da se lahko brez plačila uvoznih dajatev in davkov uvozi blago, ki je enako (t.j. identično glede vrste, kakovosti in tehničnih lastnosti) blagu, ki je bilo v prostem prometu in ki je bilo predelano v izdelke, ki so se predhodno dokončno izvozili;

(b) "uvozne dajatve in davki" so carine in vse druge dajatve, davki, pristojbine in druge takse, ki se plačujejo pri uvozu ali v zvezi z uvozom blaga, vendar ne vključujejo pristojbin in taks, katerih znesek je omejen na približne stroške opravljenih storitev;

(c) "oseba" je fizična in pravna oseba, razen če sobesedilo ne zahteva drugače.

NAČELO

1. Pravilo

Dajatve prosto nadomestitev blaga urejajo določbe te priloge.

PODROČJE VELJAVNOSTI

2. Pravilo

Nacionalna zakonodaja opredeli okoliščine, v katerih se lahko odobri postopek dajatve proste nadomestitve blaga, in določi pogoje, ki morajo biti pri tem izpolnjeni.

Opombe

(1) Okoliščine, v katerih se dovoli dajatve prosta nadomestitev blaga, se lahko določijo na splošno in/ali podrobno.

(2) Za odobritev tega postopka se lahko postavi pogoj, da mora biti uvoz blaga, ki je enako blagu, ki ga vsebujejo predhodno izvoženi izdelki, po mnenju pristojnih organov ugoden za nacionalno gospodarstvo.

(3) Ugodnosti, ki izhajajo iz navedenega postopka, so lahko rezervirane za osebe s sedežem na carinskem območju.

3. Pravilo

Za uvoz blaga, ki je enako blagu, ki je bilo v prostem prometu in predelano v predhodno izvožene izdelke, se odobri popolna oprostitev plačila uvoznih dajatev in davkov, pod pogojem, da se plačajo morebitne dajatve in davki, ki bi bili povrnjeni ali odpuščeni pri izvozu izdelkov.

Opombe

(1) Oprostitev plačila uvoznih dajatev in davkov se lahko odobri tako za surovine in polizdelke kot tudi za dele, enake tistim, ki so brez nadaljnje predelave vgrajeni v izvožene izdelke.

(2) Blago, kot so katalizatorji in snovi za pospeševanje ali zaviranje kemijskih reakcij, ki med uporabi za pridobivanje izdelkov za izvoz s pravico do dajatve proste nadomestitve blaga v celoti ali deloma izgine, ne da bi bilo v izvoznih izdelkih dejansko vsebovano, se lahko šteje za blago, ki se uporablja za pridobivanje navedenih izdelkov, in se mu odobri enaka oprostitev plačila uvoznih dajatev in davkov. Vendar pa takšna oprostitev običajno ne velja za snovi, ki se uporabljajo samo kot pomoč pri proizvodnji, kot so denimo maziva.

4. Priporočena praksa

Ugodnosti, ki izhajajo iz postopka dajatve proste nadomestitve blaga, naj se ne bi zavrnile samo zato, ker se izdelki izvažajo v določeno državo.

5. Pravilo

Nacionalna zakonodaja določi kategorije oseb, katerim se lahko dodeli dovoljenje za dajatve prosto nadomestitev blaga.

Opomba

Imetnik dovoljenja za dajatve prosto nadomestitev blaga je lahko izvoznik, proizvajalec ali lastnik izvoženih izdelkov.

6. Pravilo

Ugodnosti, ki izhajajo iz postopka dajatve proste nadomestitve blaga, se dodelijo za blago, katerega uporabo pri proizvodnji izvoznih izdelkov je mogoče ugotoviti.

Opomba

Za ugotavljanje uporabe blaga pri proizvodnji izvoznih izdelkov lahko carinski organi izvajajo kontrole med postopkom izdelave ali preverjajo evidenco o izvoznih izdelkih, ki jo vodi proizvajalec.

IZVOZ IZDELKOV S PRAVICO DO DAJATVE PROSTE NADOMESTITVE BLAGA

(a) Formalnosti pred izvozom izdelkov

7. Pravilo

Nacionalna zakonodaja določi okoliščine, v katerih je za uporabo postopka dajatve proste nadomestitve blaga potrebno predhodno dovoljenje, ter organe, pooblaščene za dodelitev takšnega dovoljenja.

8. Priporočena praksa

Osebe, ki opravljajo obsežne in neprekinjene dejavnosti, ki vključujejo dajatve prosto nadomestitev blaga, naj bi za takšne dejavnosti pridobile splošno dovoljenje.

9. Pravilo

Vrsto, kakovost, tehnične lastnosti in količino različnega blaga, ki je bilo v prostem prometu in je vsebovano v izdelkih za izvoz s pravico do dajatve proste nadomestitve blaga, določijo pristojni organi na podlagi dejanskih pogojev, v katerih so bili ti izdelki pridobljeni.

10. Priporočena praksa

Pri določanju količin različnega blaga, vsebovanega v izdelkih, ki se izvozijo s pravico do dajatve proste nadomestitve blaga, naj bi pristojni organi upoštevali izgube in neuporabne odpadke, ki izvirajo iz postopka izdelave.

11. Priporočena praksa

Kadar imajo izdelki, ki se izvozijo s pravico do dajatve proste nadomestitve blaga, pretežno stalne lastnosti in so pridobljeni pod jasno določenimi tehničnimi pogoji, naj bi pristojni organi količine različnega blaga, vsebovanega v izvoznih izdelkih, določili pavšalno.

(b) Deklaracija za izvoz s pravico do dajatve proste nadomestitve blaga

12. Pravilo

Nacionalna zakonodaja določi pogoje, pod katerimi se izdelki, ki se izvozijo s pravico do dajatve proste nadomestitve blaga, predložijo pristojnemu carinskemu uradu in vloži carinska deklaracija (iznos).

Opomba

Nacionalna zakonodaja lahko določa, da mora carinska deklaracija, ki se vloži pri izvozu izdelkov, vsebovati podatke, ki jih carinska uprava potrebuje za določanje količin različnega blaga, za katerega se zahteva oprostitev plačila uvoznih dajatev in davkov.

13. Priporočena praksa

Kadar pristojni organi ne morejo odločiti o vlogi za dajatve prosto nadomestitev blaga, naj bi se deklarantu dovolilo, da lahko ob izpolnjevanju predpisanih pogojev in ne glede na dokončno odločitev zadevne izdelke nemudoma izvozi.

14. Priporočena praksa

Nacionalni obrazci, ki se uporabljajo za izvoz izdelkov s pravico do dajatve proste nadomestitve blaga, naj bi bili usklajeni z obrazcem carinske deklaracije (iznos).

(c) Pregled izdelkov, ki se izvažajo s pravico do dajatve proste nadomestitve blaga

15. Priporočena praksa

Na zahtevo deklaranta in iz razlogov, ki veljajo za tehtne, naj bi carinski organi, kolikor je le mogoče, dovolili, da se izdelki, namenjeni za izvoz s pravico do dajatve proste nadomestitve blaga, pregledajo v zasebnih prostorih, pri čemer stroške takšnega pregleda krije deklarant.

(d) Dovoljena carinska uporaba izdelkov, ki se izvažajo s pravico do dajatve proste nadomestitve blaga

16. Priporočena praksa

Zagotovilo naj bi se, da se izdelkom, ki se izvažajo s pravico do dajatev proste nadomestitve blaga, dovoli vnos v prosta pristanišča ali proste cone.

17. Priporočena praksa

Zagotovilo naj bi se, da se izdelkom, ki se izvažajo s pravico do dajatev proste nadomestitve blaga, dovoli vnos v carinsko skladišče zaradi kasnejšega izvoza.

(e) Izdajanje potrdil o izvozu s pravico do dajatve proste nadomestitve blaga

18. Pravilo

Če so se izdelki izvozili s pravico do dajatve proste nadomestitve blaga, carinski organi izdajo deklarantu dokument, ki dokazuje njegovo pravico, da lahko brez plačila uvoznih dajatev in davkov uvozi blago, ki je enako blagu, ki je bilo v prostem prometu in je vsebovano v zadevnih izdelkih.

Opomba

Dokument, ki se izda deklarantu, je lahko kopija deklaracije za izvoz s pravico do dajatve proste nadomestitve blaga, ki jo overi carinska uprava, ali pa se sestavi na ustreznem obrazcu.

UVOZ BLAGA

19. Pravilo

Nacionalna zakonodaja določi pogoje, pod katerimi se blago, ki se lahko uvozi brez plačila uvoznih dajatev in davkov v postopku dajatve proste nadomestitve blaga, predloži pristojnemu carinskemu uradu in vloži carinska deklaracija.

Opomba

Nacionalna zakonodaja lahko določa, da mora carinska deklaracija vsebovati podatke, potrebne za odobritev oprostitve plačila uvoznih dajatev in davkov, in da se mora(jo) potrdilo(a), ki ga(jih) izdajo carinski organi, predložiti v podporo tej deklaraciji.

20. Pravilo

Pristojni organi ob upoštevanju potreb gospodarstva določijo rok za uvoz blaga, ki se lahko uvozi brez plačila uvoznih dajatev in davkov.

21. Pravilo

Zagotovi se, da je blago, ki se lahko uvozi brez plačila uvoznih dajatev in davkov, mogoče uvoziti preko drugega carinskega urada kot tistega, preko katerega so se izvozili izdelki.

22. Pravilo

Zagotovi se, da je blago, ki se lahko uvozi brez plačila uvoznih dajatev in davkov, mogoče uvoziti v eni ali več pošiljkah.

23. Pravilo

Zagotovi se, da je blago, ki je zajeto v več dokumentih, ki dokazujejo pravico do uvoza v postopku dajatve proste nadomestitve blaga, mogoče uvoziti v eni pošiljki.

24. Pravilo

Zagotovi se, da je blago, ki se lahko uvozi brez plačila uvoznih dajatev in davkov, mogoče uvoziti iz druge države, kot je tista, v katero so se izvozili izdelki.

25. Priporočena praksa

Zagotovilo naj bi se, da blago, ki se lahko uvozi brez plačila uvoznih dajatev in davkov, lahko v skladu s pogoji, ki jih določijo carinski organi, uvozi oseba, ki ni izvoznik izdelkov.

26. Priporočena praksa

Na zahtevo deklaranta in iz razlogov, ki veljajo za tehtne, naj bi carinski organi, kolikor je mogoče, dovolili, da se blago, ki se lahko uvozi brez plačila uvoznih dajatev in davkov, pregleda v zasebnih prostorih, pri čemer stroške takšnega pregleda krije deklarant.

27. Pravilo

Nacionalna zakonodaja določi carinsko obravnavanje za primere, ko se izdelki, ki so se izvozili s pravico do dajatve proste nadomestitve blaga, ponovno uvozijo.

INFORMACIJE O POSTOPKU DAJATVE PROSTE NADOMESTITVE BLAGA

28. Pravilo

Carinski organi poskrbijo, da ima vsaka zainteresirana oseba takoj na voljo vse ustrezne informacije o postopku dajatve proste nadomestitve blaga.

--------------------------------------------------

PRILOGA II

PRILOGA F.4

o carinskih formalnostih v poštnem prometu

UVOD

Pošta že od nekdaj predstavlja enega najpogostejših načinov, ki ga ljudje uporabljajo za medsebojno pošiljanje tako pozdravov in sporočil kot daril in drugega blaga.

Carinska uprava je nujno vključena v mednarodni poštni promet, saj mora, tako kot v primeru blaga, ki se uvaža in izvaža na druge načine, zagotoviti izterjavo predpisanih dajatev in davkov, nadzorovati izvajanje uvoznih in izvoznih prepovedi in omejitev ter v splošnem zagotavljati spoštovanje zakonov in predpisov, za izvajanje katerih je pristojna.

Vendar pa so zaradi posebne narave poštnega prometa carinske formalnosti v zvezi s poštnimi pošiljkami nekoliko drugačne od carinskih formalnosti za blago, ki se prevaža na druge načine. Čeprav je velikost poštnih pošiljk omejena, je njihovo število ogromno, tako da so pri tem za preprečevanje nesprejemljivih zamud potrebni posebni upravni ukrepi. Ti ukrepi so možni, ker praktično v vseh državah za opravljanje poštnih storitev skrbijo javne uprave ali organi in ker obe javni organizaciji, ki se ukvarjata s poštnim prometom — pošta in carinska uprava — zelo tesno sodelujeta med sabo.

Poleg takšnega tesnega sodelovanja med carinskimi in poštnimi organi na nacionalni ravni, obstaja tudi tesno mednarodno sodelovanje med Svetovno poštno zvezo (mednarodno organizacijo, katere pravila in predpisi urejajo poštni promet) in Svetom. Navedeni mednarodni organizaciji sta denimo ustanovili kontaktni odbor, v okviru katerega se sestajajo carinski in poštni izvedenci z namenom obravnavanja in iskanja mednarodno sprejemljivih rešitev problemov, ki jih ni mogoče rešiti na nacionalni ali dvostranski ravni.

OPREDELITEV POJMOV

V tej prilogi izrazi pomenijo:

(a) "poštne pošiljke" so pisemske pošiljke in poštni paketi;

(b) "pisemske pošiljke" so pisma, dopisnice, tiskovine, odtisi za slepe in majhni paketi, ki so v trenutno veljavnih aktih Svetovne poštne zveze označeni kot pisemske pošiljke.

Opomba

V skladu z akti Svetovne poštne zveze mora nekatere pisemske pošiljke spremljati obrazec carinske deklaracije C 1 in/ali C 2/CP 3, odvisno od posameznega primera;

(c) "poštni paketi" so pošiljke, ki so v trenutno veljavnih aktih Svetovne poštne zveze označeni kot poštni paketi.

Opomba

V skladu z akti Svetovne poštne zveze mora nekatere poštne pakete spremljati obrazec carinske deklaracije C 2/CP 3;

(d) "Svetovna poštna zveza" je medvladna organizacija, ustanovljena leta 1874 z Bernsko pogodbo kot Splošna poštna zveza, ki se je leta 1878 preimenovala v Svetovno poštno zvezo (UPU) in ki od leta 1948 deluje kot specializirana agencija Združenih narodov (s sedežem v Bernu);

(e) "uvozne dajatve in davki" so carine in vse druge dajatve, davki, pristojbine in druge takse, ki se plačujejo pri uvozu ali v zvezi z uvozom blaga, vendar ne vključujejo pristojbin in taks, katerih znesek je omejen na približne stroške opravljenih storitev;

(f) "izvozne dajatve in davki" so carine in vse druge dajatve, davki, pristojbine in druge takse, ki se plačujejo pri izvozu ali v zvezi z izvozom blaga, vendar ne vključujejo pristojbin in taks, katerih znesek je omejen na približne stroške opravljenih storitev;

(g) "deklaracija blaga" je izjava v obliki, kot jo predpisuje carinska uprava, v kateri zainteresirane osebe navedejo carinski postopek, ki se uporabi za blago, in podatke, ki jih zahteva carinska uprava za izvedbo tega postopka;

(h) "carinjenje" je izpolnitev carinskih formalnostih, ki so potrebne, da se lahko blago izvozi, sprosti v prosti promet ali predloži v drug carinski postopek;

(ij) "carinjenje za domačo uporabo" je carinski postopek, ki zagotavlja, da lahko uvoženo blago trajno ostane na carinskem območju. Ta postopek vključuje plačilo morebitnih zapadlih uvoznih dajatev in davkov ter izpolnitev vseh potrebnih carinskih formalnosti;

(k) "pregled poštne pošiljke" je fizični pregled blaga v poštnih pošiljkah, ki ga opravijo carinski organi z namenom ugotavljanja njegove narave, porekla, stanja, količine in vrednosti;

(l) "blago v prostem prometu" je blago, s katerim se lahko razpolaga brez carinskih omejitev;

(m) "carinski nadzor" je celota ukrepov za zagotavljanje spoštovanja zakonov in predpisov, za izvajanje katerih je pristojna carinska uprava;

(n) "prepustitev" je ukrep, s katerim carinski organi zainteresiranim osebam dovolijo, da razpolagajo z blagom, ki je podvrženo carinjenju;

(o) "oseba" je fizična in pravna oseba, razen če sobesedilo ne zahteva drugače.

NAČELA

1. Pravilo

Carinske formalnosti v zvezi s poštnimi pošiljkami urejajo določbe te priloge.

2. Pravilo

Nacionalna zakonodaja določi pogoje in formalnosti, ki morajo biti v zvezi s poštnimi pošiljkami izpolnjeni za carinske namene.

3. Pravilo

Carinjenje poštnih pošiljk se opravi čim hitreje, pri čemer se carinska kontrola omeji na najmanjšo možno mero, ki je potrebna za zagotavljanje spoštovanja zakonov in predpisov, za izvajanje katerih je pristojna carinska uprava.

ODNOSI MED CARINSKIMI IN POŠTNIMI ORGANI

4. Pravilo

Nacionalna zakonodaja določi odgovornosti in obveznosti carinskih in poštnih organov v zvezi s carinskim obravnavanjem poštnih pošiljk.

Opombe

(1) Poštni organi imajo določene obveznosti in odgovornosti, ki neposredno izhajajo iz aktov Svetovne splošne zveze. Druge odgovornosti in obveznosti poštnih in carinskih organov se lahko določijo z medsebojnim soglasjem obeh organov.

(2) Poštni organi so Praviloma odgovorni za prevoz, hranjenje in predložitev poštnih pošiljk carinskim organom ter jih lahko na zahtevo carinskih organov odprejo zaradi carinske kontrole. Vendar pa v nekaterih državah dejanskega prevoza, hranjenja in predložitve poštnih paketov carinskim organom v skladu z ustreznim sporazumom ne opravljajo poštni organi sami, temveč službe železnice in druga odobrena podjetja. Takšna praktična ureditev bi pomenila, da se lahko v teh državah odgovornost za opravljanje nekaterih od teh nalog prenese na odobreno podjetje.

(3) Čeprav ne sprejemajo odgovornosti za točnost carinskih deklaracij (npr. obrazca C 2/CP 3), poštni organi v državi odhoda načeloma preverjajo, ali so, kjer je to primerno, carinske deklaracije za poštne pošiljke prisotne, ter, kolikor je mogoče, sprejmejo ukrepe za zagotavljanje, da so pravilno in v celoti izpolnjene. Kadar je carinska deklaracija očitno nepopolna, poštni organi Praviloma opozorijo pošiljatelje na ustrezne carinske predpise in lahko sprejem zadevne poštne pošiljke zavrnejo.

Kadar je pošiljka sestavljena iz več posamičnih pošiljk, zlasti v primeru pošiljk komercialne narave, poštni organi običajno seznanijo pošiljatelja o potrebi po priložitvi ločenih dokumentov (npr. potrdil o poreklu) k vsaki posamični pošiljki.

5. Pravilo

Carinski organi z morebitnim potrebnim soglasjem poštnih organov določijo carinski urad ali druga mesta, na katerih se lahko carinijo poštne pošiljke.

Opombe

(1) Lahko se ustanovijo skupni carinski/poštni uradi ali pa cariniki svojo službo opravljajo stalno ali določeno število ur na dan v poštnih uradih; v slednjem primeru lahko poštni organi dajo carinski upravi na razpolago službene prostore.

(2) Carinski uradi se lahko ustanovijo v izmenjalnih poštah, t.j. poštnih uradih, odgovornih za izmenjavo poštnih pošiljk z ustreznimi tujimi poštnimi organi.

IZVOZ POŠTNIH POŠILJK

(a) Carinski status blaga

6. Pravilo

Izvoz blaga v poštnih pošiljkah se dovoli ne glede na to, ali je blago v prostem prometu ali v carinskem postopku, kot je carinsko skladiščenje ali začasni uvoz, če so, ko je blago, ki je v carinskem postopku, izpolnjene vse carinske formalnosti, predpisane za ta postopek.

Opomba

Izvoz nekaterega blaga po pošti, kot so mamila, eksplozivne snovi, vnetljive snovi in druge nevarne snovi, je strogo reguliran in v mnogih primerih prepovedan z akti Svetovne poštne zveze.

(b) Predložitev carini

7. Pravilo

Carinski organi določijo poštne pošiljke, ki se jim predložijo ob izvozu za namene carinske kontrole.

Opomba

V okviru tako imenovanega dokumentarnega sistema carinjenja, ki se v nekaterih državah uporablja za poštne pakete, se carinskim organom sprva predložijo samo dokumenti in ne pošiljke same; carinski organi nato poštnim organom sporočijo, katere pošiljke jim morajo predložiti za namene carinske kontrole.

8. Priporočena praksa

Carinski organi naj Praviloma ne bi zahtevali, da se jim poštne pošiljke predložijo ob izvozu za namene carinske kontrole, razen če ne vsebujejo blaga, katerega izvoz mora biti potrjen, za katerega veljajo izvozne prepovedi ali omejitve, za katerega se plačajo izvozne dajatve in davki, ali katerega vrednost presega znesek, določen v nacionalni zakonodaji, ali so bile določene za carinsko kontrolo selektivno ali naključno.

Opombe

(1) Obstajajo različni primeri, ko se mora izvoz blaga po možnosti potrditi, denimo pri začasnem izvozu blaga, izvozu na podlagi sistema povračila carine ali začasnem uvozu.

(2) Blago, ki se izvaža po pošti, se lahko carini pred ali po oddaji poštne pošiljke. V državah, kjer se carinjenje običajno opravi pred oddajo poštne pošiljke, lahko carinski organi označijo pošiljke s posebnimi žigi ali nalepkami, jih zapečatijo ali odobrijo izvoz na spremnem dokumentu, kot je odpremnica (CP 2). V državah, kjer seblago običajno carini po oddaji poštne pošiljke, se lahko carinjenje opravi na izmenjalni pošti ali v drugem poštnem uradu, v katerem so prisotne carinske službe, pri čemer se za namene kontrole blago po potrebi prenese v takšen poštni urad.

(3) Blago, zavezano plačilu izvoznih dajatev in davkov, v splošnem carinijo carinski organi pred oddajo poštne pošiljke, pri čemer se te izvozne dajatve in davki plačajo, preden se blago posreduje poštnim uradom za izvoz. Vendar pa lahko v nekaterih državah izvozne dajatve in davke pobirajo poštni organi, pri čemer se obračun in plačilo opravita tako kot pri uvozu.

(c) Dokumenti

9. Priporočena praksa

Deklaracija blaga naj se ne bi zahtevala za izvoz poštnih pošiljk, razen če te ne vsebujejo blaga, katerega izvoz mora biti potrjen, za katerega veljajo izvozne prepovedi ali omejitve, za katerega se plačajo izvozne dajatve in davki, ali katerega vrednost presega znesek, določen v nacionalni zakonodaji.

(d) Pregled poštnih pošiljk

10. Pravilo

Carinski organi ob izvozu ne pregledujejo vseh poštnih pošiljk sistematično, temveč se omejijo na selektivno ali naključno opravljanje pregledov.

11. Priporočena praksa

Če carinski organi uveljavljajo pravico do pregleda poštnih pošiljk ob izvozu, naj bi takšne preglede omejili do mere, ki velja za nujno potrebno za zagotavljanje spoštovanja zakonov in predpisov, za izvajanje katerih so pristojni.

POŠTNE POŠILJKE V TRANZITU

12. Pravilo

Poštne pošiljke niso podvržene carinskim formalnostim, dokler se prevažajo v mednarodnem prometu.

UVOZ POŠTNIH POŠILJK

(a) Blago, ki se lahko uvozi

13. Pravilo

Uvoz blaga v poštnih pošiljkah se dovoli ne glede na to, ali je namenjeno carinjenju za domačo uporabo ali predložitvi v drug carinski postopek.

(b) Predložitev carinskim organom

14. Pravilo

Carinski organi določijo uvožene poštne pošiljke, ki se jim morajo predložiti za namene carinske kontrole.

Opomba

V okviru tako imenovanega dokumentarnega sistema carinjenja, ki se v nekaterih državah uporablja za poštne pakete, se carinskim organom sprva predložijo samo dokumenti in ne pošiljke same; carinski organi nato poštnim organom sporočijo, katere pošiljke se jim morajo predložiti za namene carinske kontrole.

15. Priporočena praksa

Carinski organi naj Praviloma ne bi zahtevali predložitve naslednjih kategorij uvoženih pisemskih pošiljk:

(i) dopisnic in pisem, ki vsebujejo samo osebna sporočila;

(ii) odtisov za slepe;

(iii) tiskovin, ki niso zavezane plačilu uvoznih dajatev in davkov.

16. Pravilo

Kadar se uvožene poštne pošiljke predložijo carinskim organom, slednji zahtevajo samo takšne dokumente, ki so potrebni za carinjenje.

Opombe

(1) Ti dokumenti so lahko od primera do primera različni glede na vrsto pošiljke in njeno vsebino, vrednost ipd. Ponavadi vključujejo bodisi obrazec carinske deklaracije C 1 bodisi C 2/CP 3, odpremnico CP 2 v primeru poštnih paketov ter morebitna potrebna potrdila o poreklu, fakture itd.

(2) Za pošiljanje obrazca carinske deklaracije C 2/CP 3 se lahko uporabljajo različni načini. Obrazec se lahko priloži odpremnici, prilepi ali pripne na pošiljko ali zapakira skupaj z vsebino pošiljke, če tako zahteva namembna država. Obrazec se lahko v skladu s posebnimi dogovori pošlje tudi ločeno od pošiljke.

17. Pravilo

Če se za uvožene poštne pošiljke predloži obrazec carinske deklaracije C 2/CP 3, carinski organi zahtevajo samo en izvod.

(c) Carinjenje na podlagi obrazcev carinske deklaracije C 1 in C 2/CP 3 ali na podlagi deklaracije blaga

18. Priporočena praksa

Kadar so vsi podatki, ki jih zahtevajo carinski organi, vsebovani na ustreznem obrazcu carinske deklaracije C 1 ali C 2/CP 3 in v dodatni dokumentaciji, naj bi se poštne pošiljke carinile na podlagi teh dokumentov in naj se ne bi zahtevala ločena carinska deklaracija za blago, razen v primeru pošiljk komercialne narave, katerih vrednost presega znesek, določen v nacionalni zakonodaji, ter v primeru blaga, predvidenega za carinjenje v drugem carinskem postopku, kot je za domačo uporabo.

19. Pravilo

Kadar se blago v poštnih pošiljkah carini v drugem carinskem postopku, kot je sprostitev v prosti promet, sedeklaracija blaga vloži na obrazcu in v številu izvodov, predpisanih za zadevni carinski postopek, ter izpolnijo ostale formalnosti, potrebne za ta postopek.

Opomba

Deklaracija blaga je lahko nacionalni dokument ali mednarodni dokument, kot je zvezek ATA.

20. Pravilo

Kadar se deklaracija blaga zahteva za poštne pošiljke, namenjene sprostitvi v prosti promet, obrazec deklaracije blaga, ki se pri tem uporablja, ustreza uradnemu vzorcu, ki ga določijo pristojni organi, in se izpolnijo ostale formalnosti, potrebne za ta postopek.

Opombe

(1) Za carinsko deklaracijo za domačo uporabo se lahko uporablja isti obrazec kot pri uvozu na druge načine ali poseben obrazec, namenjen uvozu po pošti.

(2) Carinsko deklaracijo lahko izpolni poštni organ, naslovnik ali v ta namen pooblaščen zastopnik.

(d) Pregled poštnih pošiljk

21. Pravilo

Carinski organi ne pregledujejo vseh uvoženih poštnih pošiljk sistematično, temveč se omejijo na selektivno ali naključno opravljanje pregledov.

22. Priporočena praksa

Če carinski organi uveljavljajo svojo pravico do pregleda uvoženih poštnih pošiljk, naj bi takšne preglede omejili do mere, ki velja za nujno potrebno za zagotavljanje spoštovanja zakonov in predpisov, za izvajanje katerih so pristojni.

(e) Izračun in pobiranje uvoznih dajatev in davkov

23. Priporočena praksa

Za blago v poštnih pošiljkah, uvoženo za domačo uporabo, naj bi se uporabljal sistem pavšalnega obračunavanja dajatev, pod pogojem, da je uvoz nekomercialne narave in da skupna vrednost blaga ne presega zneska, ki naj ne bi bil manjši od 100 USD. Sistem pavšalnega obračunavanja dajatev:

- naj bi določil stopnje, ki zajemajo vse vrste uvoznih dajatev in davkov,

- naj ne bi povzročil, da za blago ne bi veljala ugodnost dajatve prostega uvoza, do katere je blago upravičeno na podlagi drugih določb,

- naj bi zagotovil, da se blago, če je naslovnik navzoč pri carinjenju in tako zahteva, lahko carini po ustreznih stopnjah uvoznih dajatev in davkov, ki se veljajo za to blago, vendar pa lahko v tem primeru carinski organi zahtevajo, da se na ta način carini vse carinsko in obdavčljivo blago, in

- naj ne bi izključil možnosti, da carinski organi določijo posebne stopnje za visoko obdavčljivo blago ali da celo nekatero blago izključijo iz sistema ugodnosti pavšalnega obračunavanja dajatev.

Opomba

Uvoz se v splošnem šteje kot uvoz nekomercialne narave, če je priložnosten in je sestavljen izključno iz blaga, namenjenega osebni uporabi ali potrošnji naslovnika ali njegovih družinskih članov, in če narava ali količina takšnega blaga ne kažeta, da gre za blago, ki se uvaža za komercialne namene.

24. Priporočena praksa

Uvoz prost dajatev in davkov naj bi se odobril za pošiljke, ki vsebujejo samo osebna darila (razen alkohola, alkoholnih pijač ali tobačnih izdelkov), katerih skupna vrednost, določena na podlagi maloprodajnih cen v državi odpošiljateljici, ne presega 30 posebnih pravic črpanja. Če isti pošiljatelj odpošlje več pošiljk hkrati istemu naslovniku, se za skupno vrednost šteje skupna vrednost vseh teh pošiljk. Formalnosti, potrebne za odobritev uvoza brez plačila uvoznih dajatev in davkov, naj bi bile čim bolj enostavne. Omogočilo naj bi se, da se takšna darila uvozijo brez gospodarskih uvoznih prepovedi ali omejitev.

Opombe

(1) Darilo se v splošnem šteje za osebno, če:

(a) ga posamezniku pošlje drug posameznik s prebivališčem v tujini ali se prvemu pošlje v imenu slednjega,

(b) je priložnostno; in

(c) je sestavljeno samo iz blaga za osebno uporabo naslovnika ali članov njegove družine in narava in količina uvoženega blaga kažeta, da ne gre za pošiljko komercialne narave.

(2) Da bi se olajšalo hitro carinjenje darilnih pošiljk ob uvozu, pošiljatelj v splošnem na obrazcu carinske deklaracije C 1 ali C 2/CP 3 označi, da je pošiljka darilo, ter navede njeno vsebino in vrednost.

25. Priporočena praksa

Kadar carinski organi uvožene poštne pošiljke prepustijo poštnim organom ali odobrenemu podjetju za dostavo naslovniku pred plačilom zapadlih uvoznih dajatev in davkov, naj bi carinski organi poskrbeli za čim bolj enostavno pobiranje takšnih dajatev in davkov.

Opombe

(1) Poštni organi običajno uvozne dajatve in davke od naslovnika izterjajo ob dostavi pošiljke ter jih carinski upravi plačujejo periodično, na primer ob koncu vsakega četrtletja. Vendar pa lahko poštni uradi, kadar jim carinski organi prepustijo pošiljko za dostavo, uvozne dajatve in davke carinski upravi plačajo v imenu naslovnika.

(2) Na podlagi nekaterih izbirnih določb v aktih Svetovne poštne zveze lahko pošiljatelj poštne pošiljke v nekaterih primerih prevzame nase kritje vseh stroškov, vključno z uvoznimi dajatvami in davki, ki se morajo za pošiljko plačati ob dostavi.

POVRAČILO ALI ODPUST UVOZNIH DAJATEV IN DAVKOV

26. Pravilo

Če se poštne pošiljke ne dostavijo naslovniku ali jih ta zavrne, se na zahtevo za blago v pošiljkah odobri povračilo ali odpust uvoznih dajatev in davkov, pod pogojem, da se to blago:

(a) ponovno izvozi ali

(b) glede na odločitev carinskih organov uniči ali brez stroškov odstopi v korist proračuna.

INFORMACIJE O CARINSKIH FORMALNOSTIH V POŠTNEM PROMETU

27. Pravilo

Carinski organi poskrbijo, da ima vsaka zainteresirana oseba takoj na voljo vse ustrezne informacije o carinskih formalnostih, ki se v njihovi državi opravljajo v poštnem prometu.

Opomba

Takšne informacije se lahko posredujejo na običajne načine, ki jih uporablja carinska uprava, kot tudi preko informacijskih služb poštnih organov.

--------------------------------------------------