(2)

V Prilogi I se točka 1 oddelka 2 nadomesti z naslednjim: „1. VARNOSTNI KLJUČNI KAZALNIKI USPEŠNOSTI (a) Prvi nacionalni/FAB varnostni KKU za prvo referenčno obdobje je učinkovitost varnostnega upravljanja, ki se izmeri z metodologijo na podlagi okvira ATM za pregled ustreznosti varnosti. V zvezi z državami članicami ter njihovimi nacionalnimi nadzornimi organi in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki imajo certifikat za izvajanje služb zračnega prometa ali komunikacijskih, navigacijskih in nadzornih storitev, se ta KKU izmeri glede na stopnjo izvajanja naslednjih ciljev upravljanja: — varnostna politika in cilji; — obvladovanje varnostnega tveganja; — zagotavljanje varnosti; — spodbujanje varnosti; — kultura varnosti. (b) Drugi nacionalni/FAB varnostni KKU za prvo referenčno obdobje je uporaba spodaj navedene klasifikacije resnosti, ki temelji na metodologiji orodja za analizo tveganja za poročanje o najmanj treh kategorijah dogodkov: izguba minimalnega razdvajanja, nedovoljeni vdori na vzletno-pristajalno stezo in določeni dogodki ATM v vseh centrih nadzora zračnega prometa in na letališčih. Države članice se lahko odločijo, da te metode ne uporabljajo na letališčih z manj kot 50 000 premiki v komercialnem zračnem prevozu na leto. Države članice in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa pri poročanju o spodaj navedenih dogodkih uporabijo naslednje stopnje resnosti: — resen incident; — večji incident; — znaten incident; — brez vpliva na varnost; — ni določeno; npr. na voljo je premalo informacij oziroma nejasni ali nasprotujoči si dokazi preprečujejo tako določitev. Poročanje o uporabi metode se opravi za posamezne dogodke. (c) Tretji nacionalni/FAB varnostni KKU za prvo referenčno obdobje je poročanje držav članic in njihovih izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa na podlagi vprašalnika, sestavljenega v skladu z odstavkom (e), ki meri stopnjo prisotnosti in ustrezno stopnjo odsotnosti kulture pravičnosti. (d) V prvem referenčnem obdobju ne bo vseevropskih ciljev varnostne uspešnosti. Vendar lahko države članice določijo cilje, ki ustrezajo tem varnostnim ključnim kazalnikom uspešnosti. (e) Da bi se olajšala izvajanje in merjenje varnostnih ključnih kazalnikov uspešnosti, EASA po posvetovanju z organom za oceno uspešnosti pred začetkom prvega referenčnega obdobja sprejme sprejemljive postopke usklajevanja in navodila v skladu s postopkom iz člena 52 Uredbe (ES) št. 216/2008. (f) Eurocontrol pravočasno zagotovi informacije, ki so potrebne za pripravo dokumentov iz točke (e) ter vključujejo vsaj specifikacijo metodologije orodja za analizo tveganja in njenega nadaljnjega razvoja ter podrobnosti o metodologiji okvira za pregled ustreznosti varnosti in njenih faktorjih ponderiranja. (g) Nacionalni organi vsako leto pred 1. februarjem sporočijo EASA letne meritve ključnih kazalnikov uspešnosti iz točk (a) in (c) (vprašalnika o učinkovitosti varnostnega upravljanja in kulturi pravičnosti) za predhodno leto, ki jih izvedejo nacionalni nadzorni organi in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa. Ta letne meritve se uporabijo kot prispevek k funkcijam spremljanja, opisanim v točkah (h) in (i). Če se pojavijo spremembe v letnih meritvah ključnih kazalnikov uspešnosti, jih nacionalni nadzorni organi predložijo pred rokom za oddajo naslednjega letnega poročila. (h) Nacionalni nadzorni organi spremljajo izvajanje in merjenje varnostnih ključnih kazalnikov uspešnosti s strani izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa v skladu s postopki za nadzor varnosti iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1034/2011 (3). (i) EASA v okviru svojih inšpekcijskih pregledov standardiziranja spremlja izvajanje in merjenje varnostnih ključnih kazalnikov uspešnosti s strani nacionalnih nadzornih organov v skladu z metodami dela iz člena 24 Uredbe (ES) št. 216/2008. O izidu teh inšpekcijskih pregledov obvesti organ za oceno uspešnosti.