Direktiva Sveta

o približevanju zakonodaj držav članic o barvilih, ki se smejo uporabiti v živilih, namenjenih za prehrano ljudi

SVET EVROPSKE GOSPODARSKE SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti členov 100 in 227(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora,

ker morajo vsi predpisi o barvilih, ki se smejo uporabljati v živilih, namenjenih za prehrano ljudi, upoštevati predvsem varovanje javnega zdravja, vendar pa se morajo upoštevati tudi varstvo potrošnikov pred ponarejanjem in potrebe gospodarstva;

ker razlike med nacionalnimi zakonodajami glede teh barvil ovirajo prosti pretok živil in lahko ustvarijo pogoje nelojalne konkurence ter tako neposredno vplivajo na vzpostavitev ali delovanje skupnega trga;

ker je približevanje teh predpisov nujno za prosti pretok živil;

ker mora usklajevanje teh predpisov v prvi fazi vključevati izdelavo enotnega seznama barvil, katerih uporaba je dovoljena za barvanje živil, in določitev meril čistosti, ki jih morajo ta barvila izpolnjevati, pri čemer mora, med drugo fazo, Svet odločiti o usklajevanju pogojev, pod katerimi se smejo živila barvati;

ker se, da bi se upoštevale gospodarske potrebe nekaterih držav, določi rok, do katerega lahko te države članice za nekatera barvila ohranijo svoje veljavne predpise, pri čemer je razumljivo, da lahko Svet v tem obdobju glede na rezultate izvedenih znanstvenih raziskav odloči o odobritvi teh barvil,

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

1. Razen če je drugače določeno v členih 2, 3, 4 ali 13, države članice za barvanje živil, namenjenih za prehrano ljudi (v nadaljnjem besedilu "živila"), ne dovolijo uporabe nobenih drugih barvil, razen tistih, navedenih v seznamu v Prilogi I.

2. Uporaba teh barvil za barvanje živil ni splošno prepovedana.

3. Kjer bi lahko uporaba katerega izmed barvil, navedenih v seznamu v Prilogi I, v živilih ogrozila zdravje ljudi, lahko država članica največ za obdobje enega leta začasno odloži dovoljenje za uporabo tega barvila v živilih. O tej začasni odložitvi v enem mesecu obvesti druge države članice in Komisijo. Svet na predlog Komisije nemudoma in soglasno ter z direktivo odloči, ali je treba spremeniti seznam v Prilogi I, in če je treba, v kakšnem obsegu. Svet lahko, če je treba, podaljša obdobje, določeno v prvem stavku tega odstavka.

4. Določbe te direktive se uporabljajo tudi za uvožene proizvode, predelane ali nepredelane, namenjene porabi v Skupnosti.

Člen 2

1. V obdobju treh let po notifikaciji te direktive lahko države članice ohranijo svoje veljavne nacionalne predpise o barvilih, navedenih v seznamu v Prilogi II.

2. Pred iztekom obdobja, navedenega v odstavku 1, lahko Svet na podlagi člena 100 Pogodbe odloča o predlogu direktive, ki dovoljuje uporabo teh barvil. Dovoljenje se podeli samo, če se z znanstveno raziskavo dokaže, da so ta barvila zdravju neškodljiva, in če je njihova uporaba potrebna iz gospodarskih razlogov. Kadar Svet ne odloči v roku iz odstavka 1, se uporabi člen 12.

Člen 3

Ta direktiva ne vpliva na nacionalne predpise o naravnih snoveh, ki se uporabljajo pri proizvodnji nekaterih živil zaradi svojih aromatičnih in hranljivih lastnosti ali lastnosti, ki dajejo okus, njihova stranska lastnost pa je tudi barvanje, na primer o papriki, kurkumi, žafranu in zlasti sandalovini.

Člen 4

Ta direktiva ne vpliva na nacionalne predpise o barvilih, dovoljenih za:

(a) barvanje lupin trdo kuhanih jajc, tobaka in tobačnih izdelkov;

(b) žigosanje mesa, agrumov, sirovih skorij, jajčnih lupin in drugih zunanjih delov, ki jih ponavadi ne zaužijemo z živili.

Člen 5

Ta direktiva ne vpliva na nacionalne predpise, ki določajo, katera živila se smejo barvati z barvili, navedenimi v seznamu v Prilogah I in II, ali kako.

Člen 6

Države članice za redčenje in raztapljanje barvil, navedenih v seznamu v Prilogi I, dovolijo samo uporabo naslednjih proizvodov:

natrijevega karbonata in natrijevega hidrogen karbonata,

natrijevega klorida,

natrijevega sulfata,

glukoze,

laktoze,

saharoze,

dekstrinov,

škroba,

etanola,

glicerola,

sorbitola,

jedilnega olja in masti,

čebeljega voska,

vode.

Člen 7

Z odstopanjem od členov 5 in 6 lahko države članice dovolijo uporabo rubinskega pigmenta in žgane umbre, če sta ali nista v zmesi s parafinskim voskom ali s katero drugo neškodljivo snovjo, izključno za barvanje sirove skorje.

Člen 8

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za:

- zagotovitev, da barvila, navedena v seznamu v Prilogi I, kadar se uporabijo za barvanje živil, izpolnjujejo splošna in posebna merila čistosti, določena v Prilogi III;

- zagotovitev, da proizvodi, navedeni v členu 6, kadar se uporabijo za redčenje ali raztapljanje barvil, navedenih v seznamu v Prilogi I, izpolnjujejo splošna merila čistosti, določena v oddelku A(1) in (2)(b) Priloge III.

Člen 9

1. Države članice sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se barvila, navedena v seznamu v Prilogi I, dajo na trg le, če je na njihovi embalaži ali vsebniku navedeno:

(a) ime in naslov proizvajalca ali prodajalca s sedežem v Evropski gospodarski skupnosti;

(b) številka barvila ali barvil po sistemu oštevilčenja Evropske gospodarske skupnosti, navedenem v Prilogi I;

(c) navedba "barvilo za živila".

2. Če so podatki, predvideni v odstavku 1, prikazani na embalaži ali vsebniku in če je navedba iz odstavka 1(c) v dveh od uradnih jezikov Skupnosti, v enem germanskega in v drugem romanskega izvora, države članice ne morejo zavrniti uvoza barvil, navedenih v seznamu v Prilogi I z utemeljitvijo, da je označevanje nezadostno.

Člen 10

Ta direktiva se uporablja za žvečilne gumije, če vsebujejo kakršna koli barvila.

Člen 11

1. Svet lahko z direktivo na predlog Komisije soglasno spremeni merila čistosti, določena v Prilogi III, če postane očitno, zlasti glede na rezultate znanstvenih raziskav, da je to potrebno zaradi varovanja javnega zdravja.

2. Po posvetu z državami članicami Komisija z direktivo določi analizne metode za preverjanje izpolnjevanja meril čistosti, določenih v Prilogi III.

Člen 12

1. Države članice spremenijo svoje predpise v roku enega leta po notifikaciji te direktive v skladu z zgoraj navedenimi določbami. Tako spremenjeni predpisi se uporabljajo za proizvode, dane na trg v državah članicah, najpozneje v dveh letih po tej notifikaciji.

2. Kadar se uporablja zadnji stavek člena 2(2), se datum notifikacije iz prejšnjega odstavka nadomesti z datumom izteka obdobja iz člena 2.

Člen 13

Ta direktiva ne vpliva na nacionalne predpise v zvezi s proizvodi, namenjenimi izvozu iz Skupnosti.

Člen 14

Ta direktiva se uporablja tudi v francoskih čezmorskih departmajih.

Člen 15

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 23. oktobra 1962

Za Svet

Predsednik

E. Colombo

PRILOGA I

Barvila iz člena 1 te direktive so navedena v treh spodnjih oddelkih.

Navedeno kemijsko ime je ponavadi ime barvila, kombinirano z natrijem. Izjema je predvidena v primeru št. E 180, rubinskega pigmenta, kjer je dovoljena uporaba kisline same in je barvilo, kombinirano z natrijem, kalcijem, kalijem in aluminijem, če so te kombinacije navedene ali ne, in drugih kombinacij, kjer so navedene.

Dovoljeni so tudi sintetični kemični proizvodi, ki so enaki kakor naravna barvila, navedena spodaj.

Barva EGS št. Splošno ime 1 Schultz CI DFG 2 Kemijska formula ali opis

I. Barvilo za barvanje mase in površine

Rumena [FOR THE PRINTER: insert missing numbers and letters from the original - OJ 2645, 11.11.1962, p. 282-285!!!] Kurkumin [FOR THE PRINTER: insert missing numbers from the original - OJ 2645, 11.11.1962, p. 282-285!!!] [FOR THE PRINTER: insert missing numbers from the original - OJ 2645, 11.11.1962, p. 282-285!!!] [FOR THE PRINTER: insert missing numbers from the original - OJ 2645, 11.11.1962, p. 282-285!!!] 1,1,7-di-(4-hidroksi-3-metoksifenil)hepta-1,6-dien-3,5 dion

Laktoflavin (riboflavin) 6,7-dimetil-9-(D'-1'-ribitil) izoaloksazin: 7,8-dimetil-10-(2,3,4,5-tetra-hidroksi-pentil) izoaloksazin

Tartrazin Trinatrijeva sol 5-hidroksi-1-p-sulfofenil 1-4-p-sulfofenil-azopi-razol-3-karboksilne kisline

Krizoin S Natrijeva sol p-sulfobenzen azoresoroinola, ali 2,4-dihidroksiazobenzen-4-sulfonske kisline

Kinolinsko rumeno 3 3 Natrijeva sol mešanice mono- in disulfonskih kislin (predvsem slednjih) kinoftalona ali 2-kinolilindandiona

Močno rumeno AB Dinatrijeva sol 1-(4-sulfo-1-fenilazo)-4-aminobenzen-5-sulfonske kisline

Oranžna Oranžno S Oranžno FCF Dinatrijeva sol 1-p-sulfofenilazo-2-naftol-6-sulfonske kisline

Oranžno GGN Dinatrijeva sol 2-(4-sulfo-1-naftilazo)-1-naftol-4-sulfonske kisline

Rdeča Karminska kislina, košenilija, karmini ekstrakt Coccus cacti (vključno z amonijevimi solmi)

Rdečevijolično, orcein ekstrakt, pridobljen iz amonijeve raztopine, rdečega barvila vrst Roccella, Lichanora in Orchella

Azorubin Karmoizin Dinatrijeva sol 2-(4-sulfo-1-naftilazo)-1-naftol-4-sulfonske kisline

Amarant Trinatrijeva sol 1-(4-sulfo-1-naftilazo)-2-naftol-3,6-disulfonske kisline

Rdeče 4R (Ponceau 4R, Cochineal Red A) Trinatrijeva sol 1-(4-sulfo-1-naftilazo)-2-naftol-6,8-disulfonske kisline

Škrlatno GN Dinatrijeva sol 2-(6'-sulfo-2'+4'-ksililazo)-1-naftol-3,6,8-trisulfonske kisline

Ponceau 6R -Tetranatrijeva sol 1-(4-sulfo-1-naftilazo)-2-naftol-3,6,8-trisulfonske kisline

Modra Antrakinon modro (solantren modro RS) -N:N'-dihidro-1,2,1,2'-antrakinon-azin (indantron)

Modro V (Patent Blue V) Kalcijeva sol disulfonske kisline m-hidroksitetraetil diaminotrifenil-karbinol anhidrida

Indigotin (indigo karmin) Dinatrijeva sol indigotin-5,5-disulfonske kisline

Zelena Klorofili Klorofil a: magnezijev kompleks 1,3,5,8-tetrametil-4-etil-2-vinil-9-okso-10-metoksikarbonilforbin-7-propionske kisline fitil estra

Klorofil b: magnezijev kompleks 1,5,8-trimetil-4-etil-2-vinil-3-formil-9-okso-10-metoksikarbonilforbin-7-propionske kisline fitil estra

Bakrovi kompleksi klorofilov in klorofilinov Bakrov klorofil kompleks in bakrov klorofilin kompleks

Rjava Karamel 4 Proizvod, pridobljen izključno s segrevanjem saharoze ali drugih sladkorjev

Črna Črno PN (bleščeče črno BN, črno PN) Tetranatrijeva sol 8-acetamido-2-(7-sulfo-4-p-sulfofenilazo-1-naftilazo)-1-naftol-3,5-disulfonske kisline

Črno 7984 Tetranatrijeva sol 1[4-(4-sulfo-1-fenilazo)7-sulfo-1-naftilazo]-1-hidroksi-7-amino-naftalen-3,6-disulfonske kisline

Rastlinsko oglje Rastlinsko oglje z istimi lastnostmi kot medicinsko oglje

Različni odtenki Karoteni:

(a) alfa-, beta-, gamakaroten Vse transoblike

(b) izvlečki anata, biksin, norbiksin) Biksin, karoteniodna barva, je glavno barvilo oljnih ekstraktov anata: je monometil ester norbiksina Norbiksin je simetrična dikarboksilna kislina: njena alkalijska sol je glavno barvilo vodnih ekstraktov anata

(c) izvleček paprike, kapsantein, kapsantin, kapsorubin izvleček paprike

(d) Likopen Vse transoblike

Ksantofili: (a) flavoksantin (b) lutein (c) kriptoksantin (d) rubiksantin (e) violoksantin (f) rodoksantin Ksantofili so ketonski in/ali hidroksilni derivati karotena

betalain, betanin Vodni ekstrakt gomolja rdeče pese

Antocianini Antocianini so glukozidi soli 2-fenilbenzopiriliuma; večinoma so hidroksil derivati Vsebujejo naslednje, neglukonirane antocianidine: pelargonidin, cianidin, peonidin, delfinidin, petunidin, malvidin Antocianine lahko pridobimo samo iz užitnega sadja ali zelenjave, kot so jagode, murve, češnje, slive, maline, robide, črni ribez, rdeči ribez, rdeče zelje, rdeča čebula, brusnice, borovnice, jajčevci grozdje in bezgove jagode

II. Barvilo samo za barvanje površine

kalcijev karbonat

titanov dioksid

železovi oksidi in hidroksidi

aluminij

srebro

zlato

III. Barvilo samo za nekatere uporabe

rubin BK (litol-rubin BK (za barvanje sirove skorje) Samo kalcijeve in aluminijeve soli 3-karboksi-1-p-lotilazo-2-naftol-2-sulfonske kisline

žgana umbra (za barvanje sirove skorje) Proizvod, pridobljen z žganjem mešanice, sestavljene predvsem iz železovih in manganovih oksidov ter kalcijevih in aluminijevih silikatov, karbonatov in sulfatov

1 Ta imena so navedena samo informativno. 2 Kratice pomenijo: Schultz - G. Schultz, Farbstofftabellen, 7. izdaja, Leipzig 1931; CI - Številke v oklepajih: Rowov indeks barv 1924. Druge številke: Rowov indeks barv, druga izdaja, Bradford, Anglija, 1956; DFG - Toxikologische Daten von Farbstoffen und ihre Zulassung für Lebensmittel in verschiedenen Ländern, v imenu Komisije izdelal prof. dr. G. Hecht, Wuppertal-Elberfeld, 6. sporočilo Komisije za barvila Nemškega raziskovalnega inštituta, 2. izdaja, Wiesebaden, 1957. 3 To se nanaša samo na barvilo "prva barva", ki je enako barvilu, obravnavanemu pod številkama 918 Schultz in 97 DFG. 4 Ime "karamel" se nanaša na izdelke bolj ali manj izrazite rjave barve, ki so namenjeni barvanju. Ne ustreza nemškemu izrazu "Karamell", ki je uporabljen za sladek aromatičen proizvod, pridobljen s segrevanjem sladkorja, in ki se uporablja za slaščice in pecivo.

PRILOGA II

Splošno ime 1 Schultz CI DFG 2 Kemijska formula ali opis

I. Barvilo za barvanje mase in površine

Ekstrakti perzijskega jagodičja Ekstrakti jagodičja raznih vrst Rhamnus, zlasti infectorius, amygdalinus in sexatalis

Orkanet, alkanet, alkanin Ekstrakt korenine Alkanna tinctoria

Rastlinski karamelin Ekstrakt Casselove prsti, pridobljen s posebno obdelavo šote in lignita

Eritrozin Dinatrijeva ali dikalijeva sol 2,4,5,7-tetra-jodofluorosceina

Kislina, bleščeče zelena BS (lisamin zelena, zelena S) Natrijeva sol 4,4-bis(dimetil-amino)-difenil-metilen-2-naftol-3,6-disulfonske kisline

II. Barvilo samo za nekatere uporabe

Ultramarinsko modra (za barvanje sladkorja modro) Kombinacija aluminija, natrijevega silicija in žvepla

1 in 2 Glej opombe k Prilogi I.

PRILOGA III

Merila čistosti

A. SPLOŠNA MERILA ČISTOTE

Razen če je drugače določeno v posebnih merilih čistosti v oddelku B, morajo barvila iz Priloge I izpolnjevati naslednja merila čistosti, količine in odstotki so preračunani na čisto barvo.

1. Anorganske nečistoče

(a) Vsebovala naj ne bi več kakor 5 mg/kg arzena in ne več kakor 20 mg/kg svinca;

(b) Vsebovala naj ne bi več kakor 100 mg/kg naslednjih snovi posamezno: antimona, bakra, kroma, cinka, barijevega sulfata; in ne več kakor 200 mg/kg teh snovi skupaj;

(c) Vsebovala naj ne bi kadmija, živega srebra, selena, telurja, talija, urana ali kromatov ali topnih kombinacij barija v zaznavnih količinah.

2. Organske nečistoče

(a) Vsebovala naj ne bi 2-naftilamina, benzidina, amino-4-difenila (ali ksenilamina) ali njihovih derivatov;

(b) Vsebovala naj ne bi policikličnih aromatskih ogljikovodikov;

(c) Sintetična organska barvila naj ne bi vsebovala več kakor 0,01 % prostih aromatskih aminov;

(d) Sintetična organska barvila naj ne bi vsebovala, poleg prostih aromatskih aminov, več kakor 0,5 % vmesnih sintetičnih sestavin;

(e) Sintetično organsko barvilo naj ne bi vsebovalo več kakor 4 % dodatnih barvil (izomer, homologov itd.);

(f) Sulfonirana organska barvila naj ne bi vsebovala več kakor 0,2 % snovi, ki se ekstrahirajo z dietil etrom.

B. POSEBNA MERILA ČISTOSTI

E 101 - Laktoflavin (riboflavin)

Lumiflavin: Kloroform brez etanola pripravimo takole: 20 ml kloroforma z 20 ml vode nežno, toda previdno stresamo tri minute in omogočimo, da se ločita. Odlijemo plast kloroforma in postopek dvakrat ponovimo, vsakič z 20 ml. Nazadnje kloroform prefiltriramo skozi suh filtrirni papir, dobro stresamo filtrat pet minut s 5 g brezvodnega natrijevega sulfata v prahu, pustimo mešanico dve uri, da se usede, nato dekantiramo ali prefiltriramo čisti kloroform. Pet minut stresamo 25 mg riboflavina z 10 ml kloroforma brez etanola, nato prefiltriramo: barva filtrata naj ne bi bila močnejša od barve vodne raztopine, pridobljene z razredčitvijo 3 ml 0,1 N kalijevega dikromata na 1 000 ml.

E 102 - Tartazin

V vodi netopne snovi: ne več kakor 0,2 %

Stranska barvila: ne več kakor 1 %

E 103 - Krizoin S

V vodi netopne snovi: ne več kakor 0,2 %

E 104 - Kinolinsko rumeno

V vodi netopne snovi: ne več kakor 0,2 %

E 105 - Močno rumeno AB

V vodi netopne snovi: ne več kakor 0,2 %

Stranska barvila: ne več kakor 3 %

Nesulfonirani aromatski amini in anilini: ne več kakor 10 mg/kg

(a) Določitev 2-aminoazobenzena in 4-aminoazobenzena: 20,0 g močno rumenega AB raztopimo v 400 ml vode in dodamo 5 ml N natrijevega hidroksida. Stresamo v liju ločniku s štirimi zaporednimi porcijami 50 ml klorobenzena, vsakič pet minut. Kombinirane klorobenzenove ekstrakte peremo z zaporednimi količinami 400 ml 0,1 N natrijevega hidroksida, dokler zgornja vodna plast ne ostane brezbarvna. Klorobenzenovo raztopino prefiltriramo skozi debelo naguban filtrirni papir in izmerimo razpad (E1) v spektrofotometru s klorobenzenom, vsebovanim v celicah ustrezne debeline (d1) pri 414 m.

Izračun:

Vsebnost 2 in 4-aminoazobenzena (mg/kg) = [FOR THE PRINTER: insert formula from the original!!!]

Opomba:

[FOR THE PRINTER: insert formula from the original!!!]pri 414 m

za 2-aminoazobenzen = 39,7

za 4-aminoazobenzen = 35,2

Vsebnost aminoazobenzena se lahko določi le do 90 %. Z naslednjo metodo je mogoče ločiti 2- in 4-spojine. 100 ml klorobenzenovega ekstrakta s segrevanjem v vodni kopeli v toku toplega zraka zgostimo na približno 20 ml. Koncentrirano raztopino nalijemo na steber aluminijevega oksida (primerne velikosti). Izperemo s klorobenzenom. Prvih 100 ml klorobenzenovega eluata vsebuje 2-aminoazobenzen. Spojino para klorobenzena nato speremo. Obe raztopini razredčimo na 100 ml. Izmerimo razpad ortospojine pri 414 m (E2) in razpad paraspojine pri 376 m (E3).

[FOR THE PRINTER: insert formula from the original!!!]414 m za 2-aminoazobenzen = 39,7

[FOR THE PRINTER: insert formula from the original!!!]376 m za 4-aminoazobenzen = 110

Vsebnost 2-aminoazobenzena (mg/kg) = [FOR THE PRINTER: insert formula from the original!!!]

Vsebnost 4-aminoazobenzena (mg/kg) = [FOR THE PRINTER: insert formula from the original!!!]

(b) Določitev anilina: 75 ml preostalega klorobenzenovega ekstrakta stresamo z dvema zaporednima deloma 50 ml 0,5 N klorovodikove kisline, nato z dvema zaporednima deloma 25 ml vode. Kombinirane vodne ekstrakte nevtraliziramo s 30 % raztopino natrijevega hidroksida, nato okisamo z 10 ml 0,5 N klorovodikove kisline. V tej raztopini raztopimo 1-2 g kalijevega bromida. Po ohladitvi v ledeni vodi dodamo približno 20 kapljic 0,1 N natrijevega nitrata in pustimo deset minut, da se usede. Odvečni nitrit odstranimo z dodatkom sulfaminske kisline. Raztopino nalijemo v približno 5 ml 3 % raztopine soli R (dinatrijeva sol 2-naftol-3,6-disulfonske kisline), dodane v 10 ml 2 N natrijevega hidroksida. Pustimo petnajst minut, da se usede. Raztopino barvila okisamo s kongo rdečim TS (indikator), dokler slednji ne postane moder, in prefiltriramo. Aminoazobenzenovo barvilo ostane na filtru. Filtrat razredčimo na 200 ml, nato izmerimo razpad pri 490 m ali E4.

Izračun:

Vsebnost anilina (mg/kg) [FOR THE PRINTER: insert formula from the original!!!]

[FOR THE PRINTER: insert formula from the original!!!]490 m za anilin = 226

E 110 - Oranžno S, oranžno FCF

V vodi netopne snovi: ne več kakor 0,2 %

E 111 - Oranžno GGN

V vodi netopne snovi: ne več kakor 0,2 %

E 120 - Košenilja, karminska kislina, karmini

Papirna kromatografija: Košenilja z raztopino 2 g trinatrijevega citrata v 100 ml 5 % amonijevega hidroksida, odda samo en madež v alkalnem območju.

E 122 - Azorubin, karmoizin

V vodi netopne snovi: ne več kakor 0,2 %

Stranska barvila: ne več kakor 1 %

E 123 - Amarant

V vodi netopne snovi: ne več kakor 0,2 %

E 124 - Rdeče 4R (Ponceau 4R, Cochineal Red A)

V vodi netopne snovi: ne več kakor 0,2 %

E 125 - Škrtlatno GN

V vodi netopne snovi: ne več kakor 0,2 %

E 126 - Ponceau 6R

V vodi netopne snovi: ne več kakor 0,2 %

Stranska barvila: ne več kakor 3 %

E 131 - Modro V (Patent Blue V)

V vodi netopne snovi: ne več kakor 0,5 %

Krom (izražen kot CR): ne več kakor 20 mg/kg

Stranska barvila: ne več kakor 1 %

E 132 - Indigotin, indigo karmin

V vodi netopne snovi: ne več kakor 0,2 %

Stranska barvila: ne več kakor 1 %

Izatinsulfonska kislina: ne več kakor 1 %

E 141 - Bakrovi kompleksi klorofilov in klorofilinov

1 % raztopina bakrovega klorofilnega kompleksa v terpentinu naj ne bi bila motna in naj ne bi naredila usedline.

Baker (prost Cu, ki ionizira): ne več kakor 200 mg/kg

E 151 - Črno BN, črno PN (Brillant Black BN, Black PN)

V vodi netopne snovi: ne več kakor 0,2 %

Stranska barvila: ne več kakor 15 %. (Dodatna barvila, med katerimi je tudi diacetilirana spojina, so nujna za pridobitev natančnega odtenka.)

Vmesne snovi: ne več kakor 1 %

E 152 - Črno 7984

V vodi netopne snovi: ne več kakor 0,2 %

Svinec: ne več kakor 10 mg/kg

Arzen: ne več kakor 2 mg/kg

E 153 - Rastlinsko oglje

Višji aromatski ogljikovodiki: 1 g črnega ogljika dve uri ekstrahiramo z 10 g čistega cikloheksana. Ekstrakt naj bi bil brezbarven. Na ultravijolični svetlobi naj bi imel malo ali nič fluorescence; pri izparevanju naj ne bi puščal ostankov.

V lugih topna snov: 2 g črnega ogljika zavremo z 20 ml N natrijevega hidroksida, nato prefiltriramo. Filtrat naj bi bil brezbarven.

E 160 (a) - Alfa-, beta-, gamakaroten

Kromatografija: Z absorpcijo na aluminijev oksid ali silikagel čisti betakaroten pokaže samo eno območje.

E 160 (b) - Biksin in norbiksin (Roucou, Anato)

Kromatografija:

(a) Anato: Zadostno količino anata raztopimo v benzenu ali razredčimo benzenovo raztopino anata, da postane raztopina enake barve kakor 1 % raztopina kalijevega dikromata. 3 ml raztopine nalijemo na vrh stebra aluminijevega oksida; počasi izpiramo. Steber trikrat operemo z benzenom. Biksin se zelo močno absorbira na površini aluminijevega oksida in tvori bleščeče oranžnordeče območje (za razliko od krocetin žafrana). Zelo bledo rumeno območje se ponavadi po stebru pomika zelo hitro, celo s kristaliziranim čistim biksinom. Biksina na moremo izprati v benzenu, lahkem bencinu, etru, kloroformu, acetonu, etanolu ali metanolu.Vendar pa etanol in metanol povzročata, da se oranžni odtenek spremeni v oranžnorumenega.

Carr-Priceova reakcija: Benzen s stebra odstranimo tako, da ga trikrat peremo s kloroformom, ki je bil prej dehidriran s kalijevim karbonatom. Po izpiranju zadnjega pranja s kloroformom dodamo 5 ml Carr-Priceovega reagenta na vrh stebra. Območje biksina se takoj spremeni v modrozeleno (za razliko od krocetina).

(b) Biksin: 1 do 2 mg kristaliziranega biksina raztopimo v 20 ml kloroforma. 5 ml te raztopine dodamo na vrh pripravljenega stebra. Raztopino splaknemo s kloroformom, prej dehidriranim z natrijevim karbonatom, in nadaljujemo kakor pri (a) (Carr-Priceova reakcija).

(c) Alkalne raztopine norbiksina: 2 ml vodne raztopine anata damo v 50 ml lij ločnik. Dodamo dovolj 2 N žveplove kisline, da dosežemo močno kislo reakcijo. Norbiksin se izloči kot rdeča oborina. Dodamo 50 ml benzena, nato močno stresamo. Po izločitvi zavržemo vodno plast in peremo benzenovo raztopino s 100 ml vode, dokler raztopina ni več kisla. Raztopino (običajno emulgirano) norbiksina in benzena centrifugiramo deset minut pri 2 500 obratih na minuto. Čisto norbiksinsko raztopino dekantiramo in dehidriramo z brezvodnim natrijevim sulfatom. 3-5 ml te raztopine nalijemo na vrh stebra aluminijevega oksida. Norbiksin tako kakor biksin tvori oranžnordeče območje na površini aluminijevega oksida. Ko ga izperemo kakor pri (a), se obnaša kakor biksin in tudi povzroči Carr-Priceovo reakcijo.

E 162 - Betalain, betanin

Papirna kromatografija: Z butanolom, nasičenim z 2 N hidroklorove kisline kot topilom (naraščajoča kromatografija), da betanin eno rdečo liso, malo prehodno, z rjavkasto sledjo.

E 171 - Titanov dioksid

Snovi topne v hidroklorovi kislini: 5 g titanovega dioksida suspendiramo v 100 ml 0,5 N hidroklorove kisline in trideset minut segrevamo v vodni kopeli, občasno premešamo. Prefiltriramo v Goochevem žarilnem lončku, na dno katerega položimo tri plasti, prvo iz grobega azbesta, drugo iz filtrirnega papirja, zmletega v papirno kašo, in tretjo iz finega azbesta. Operemo s tremi zaporednimi porcijami 0,5 ml N hidroklorove kisline, vsakič z 10 ml. Filtrat izhlapevamo do suhega v platinasti posodi za izhlapevanje, nato segrevamo do temnordeče, dokler ni teža konstantna. Teža ostanka naj ne bi presegala 0,0175 g.

Antimon: ne več kakor 100 mg/kg

Cink: ne več kakor 50 mg/kg

Topne barijeve spojine: ne več kakor 5 mg/kg

E 172 - Železovi oksidi in hidroksidi

Selen: ne več kakor 1 mg/kg

Živo srebro: ne več kakor 1 mg/kg

E 181 - Žgana umbra

Manganovi oksidi, izračunani na podlagi Mn3O4: ne več kakor 8 %

Organske snovi, ki niso popolnoma zažgane: 2 g žgane umbre zavremo v 30 ml 20 % raztopine kalijevega hidroksida, nato prefiltriramo. Filtrat naj bi bil brezbarven.