UREDBA (ES) št. 216/2009 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. marca 2009

o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki lovijo na določenih območjih izven severnega Atlantika (prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

Skladno z načelom subsidiarnosti se lahko cilje predlaganega ukrepa doseže samo na podlagi pravnega akta Skupnosti, saj lahko le Komisija koordinira potrebno usklajevanje statističnih informacij na nivoju Skupnosti, medtem ko je zbiranje statističnih podatkov za ribištvo in potrebna infrastruktura za obdelavo in spremljanje njihove zanesljivosti glavna obveznost držav članic.

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za prilagoditev statističnih ribolovnih območij ali njihovih podrazdelkov ter vrst. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsaka država članica Komisiji predloži podatke o nominalnih ulovih s plovili, ki so registrirana ali plujejo pod zastavo države članice, ki lovi na določenih območjih izven severnega Atlantika, ob upoštevanju Uredbe Sveta (Euratom, EGS) št. 1588/90 z dne 11. junija 1990 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti (5).

Podatki o nominalnem ulovu vključujejo izkrcane ali na morju pretovorjene ribiške proizvode, ne glede na njihovo obliko, ne vključujejo pa količin, ki so po ulovu odvržene v morje, porabljene na krovu ali na krovu uporabljene kot vaba. Podatki se evidentirajo v najbližji toni žive teže, ki se pridobi na podlagi podatkov o izkrcanju ali pretovarjanju.

Člen 2

1. Podatki, ki jih je treba predložiti, se nanašajo na nominalni ulov na vseh večjih ribolovnih območjih in podobmočjih, navedenih v Prilogi I, opisanih v Prilogi II in prikazanih v Prilogi III. Za vsako večje ribolovno območje so v Prilogi IV naštete vrste, za katere je treba zbrati podatke.

2. Podatki se za vsako koledarsko leto predložijo v šestih mesecih po zaključku leta.

3. Če plovila držav članic iz člena 1 niso lovila na glavnem ribolovnem območju v določenem koledarskem letu, država članica o tem primeru obvesti Komisijo. Če pa je prišlo do ribolova na glavnem ribolovnem območju, je treba predložiti podatke samo za kombinacije vrsta/podrazdelek, za katere je bil evidentiran ulov v določenem letnem obdobju.

4. Podatkov o manj pomembnih vrstah, ki so jih ulovila plovila države članice, ni treba posebej navajati, lahko pa so vključeni v agregirani obliki pod pogojem, da teža proizvodov ne presega 5 % skupnega letnega ulova na glavnem ribolovnem območju.

5. Komisija lahko spremeni seznam statističnih ribolovnih območij ali njihovih podrazdelkov ter vrst.

Ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5(2).

Člen 3

Razen v primerih, kjer določbe, sprejete na podlagi skupne ribiške politike, zahtevajo drugače, smejo države članice uporabiti postopke vzorčenja za pridobitev podatkov o ulovu za tiste dele flote, pri kateri bi za popolno zajetje podatkov prišlo do prekomerne uporabe upravnih postopkov. Podrobnosti o postopkih vzorčenja skupaj s podrobnimi podatki deleža v skupnih podatkih, dobljenih s tovrstnimi postopki, mora država članica vključiti v poročilo, ki ga predloži na podlagi člena 6(1).

Člen 4

Države članice izpolnijo svoje obveznosti na podlagi člena 1 in 2 s predložitvijo podatkov na magnetnem nosilcu v formatu, ki je določena v Prilogi V.

Države članice lahko predložijo podatke v formatu, določenem v Prilogi VI.

S predhodnim soglasjem Komisije lahko države članice predložijo podatke v drugačnem formatu in na drugačnem nosilcu.

Člen 5

1. Komisiji pomaga Stalni odbor za kmetijsko statistiko, ustanovljen s Sklepom Sveta 72/279/EGS (6), v nadaljnjem besedilu „odbor“.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 6

1. Do 14. novembra 1996 države članice predložijo Komisiji podrobno poročilo, v katerem opišejo, kako so prišle do podatkov ulova ter navedejo stopnjo reprezentativnosti in zanesljivosti teh podatkov. Komisija sestavi povzetek teh poročil za razpravo v okviru pristojne delovne skupine odbora.

2. V treh mesecih od datuma uvedbe ukrepov, države članice obvestijo Komisijo o vseh spremembah podatkov iz odstavka 1.

3. Metodološka poročila, razpoložljivost podatkov in njihovo zanesljivost iz prvega odstavka ter druga ustrezna vprašanja, ki zadevajo uporabo te uredbe, enkrat letno pregleda pristojna delovna skupina odbora.

Člen 7

1. Uredba (ES) št. 2597/95 se razveljavi.

2. Sklici na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi VIII.

Člen 8

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

(1) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 26. februarja 2009.

(2) UL L 270, 13.11.1995, str. 1.

(3) Glej Prilogo VII.

(4) UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(5) UL L 151, 15.6.1990, str. 1.

(6) UL L 179, 7.8.1972, str. 1.

PRILOGA II

VZHODNI SREDNJI ATLANTIK (glavno ribolovno območje 34)

Priloga III A kaže meje in podobmočja, razdelitve in podrazdelitve vzhodnega srednjega Atlantika (glavno ribolovno območje 34 – vzhodni srednji Atlantik). Opis območja in podobmočij, razdelitev in podrazdelitev. Vzhodni srednji Atlantik vključuje vse vode Atlantika z naslednjimi mejami:

od točke na oznaki visoke vode v Severni Afriki na 5o36′ zahodne zemljepisne dolžine v smeri jugozahoda, ki sledi oznako visoke vode ob obali do točke Ponta do Padrao (6o04′36″ južne zemljepisne dolžine in 12o19′48″ vzhodne zemljepisne dolžine); od tod po loksodromi v smeri severozahoda do točke na 6o00' južne zemljepisne širine do 20o00′ zahodne zemljepisne dolžine; od tod proti severu do ekvatorja; od tod proti zahodu do 30o00' zahodne zemljepisne dolžine; od tod proti severu do 5o00′ severne zemljepisne širine; od tod proti zahodu do 40o00′ zahodne zemljepisne dolžine, od tod proti severu do 36o00′ severne zemljepisne širine; od tod proti vzhodu do Punta Marroqui na 5o36′ zahodne zemljepisne dolžine; od tod proti jugu do prvotne točke na afriški obali.

Vzhodni srednji Atlantik se razdeli na:

Severno obalno območje (podobmočje 34.1)

(a) Obalno območje Maroka (razdelek 34.1.1)

Vode, ki ležijo med 36o00′ in 26o00′ severne zemljepisne širine in vzhodni del linije proti jugu od 36o00′ severne zemljepisne širine vzdolž 13o00′ zahodne zemljepisne širine do 29o00′ severne širine, in od tod v jugozahodni smeri po loksodromi do točke na 26o00′ severne širine in 16o00′ zahodne dolžine.

(b) Kanarski otoki – otočje Madeira (razdelek 34.1.2)

Vode, ki ležijo med 36o00'severne dolžine in 26o00′ severne širine ter med 20o00′ zahodne dolžine ter linijo od 36o00'severne širine po 13o00′ zahodne dolžine do 29o00′ severne širine, in od tod po loksodromi do točke na 26o00′ severne širine in 16o00′ zahodne dolžine.

(c) Območje obale Sahare (razdelek 34.1.3)

Vode, ki ležijo med 36o00′ severne širine in 19o00′ severne širine in vzhodno od 20o00′ zahodne dolžine.

Severno oceansko podobmočje (podobmočje 34.2)

Vode, ki ležijo med 36o00′ in 20o00′ severne širine in med 40o00′ in 20o00′ zahodne dolžine.

Južno obalno podobmočje (podobmočje 34.3)

(a) Obala Kapverdov (razdelek 34.3.1)

Vode, ki ležijo v pasu med 19o00′ in 9o00′ severne zemljepisne širine in vzhodno od 20o00′ zahodne zemljepisne dolžine.

(b) Kapverdski otoki (razdelek 34.3.2)

Vode, ki ležijo v pasu med 20o00′ in 10o00′ severne zemljepisne širine in med 30o00′ in 20o00′ zahodne zempljepisne širine.

(c) Območje Sherbro (razdelek 34.3.3)

Vode, ki ležijo v pasu med 9o00′ severne zemljepisne širine in ekvatorjem ter med 20o00′ in 8o00′ zahodne zemljepisne dolžine.

(d) Območje zahodnega dela Gvinejskega zaliva (razdelek 34.3.4)

Vode, ki ležijo v pasu severno od ekvatorja in med 8o00'zahodne ter 3o00′ vzhodne zemljepisne dolžine.

(e) Območje srednjega dela Gvinejskega zaliva (razdelek 34.3.5)

Vode, ki ležijo v pasu severno od ekvatorja in vzhodno od 3o00′ vzhodne zemljepisne dolžine.

(f) Območje južnega dela Gvinejskega zaliva (razdelek 34.3.6)

Vode, ki ležijo v pasu med ekvatorjem in 6o00′ južne zemljepisne širine in vzhodno od 3o00′ vzhodne zemljepisne dolžine. To območje vključuje tudi vode ustja reke Kongo, ki leži južno od 6o00′ južne zemljepisne širine, vključno z linijo, ki teče od točke na Ponta do Padrão (6o04′36″ južne zemljepisne širine in 12o19′48″ vzhodne zemljepisne dolžine) ob loksodromi v smeri severozahoda do točke na 6o00′ južne zemljepisne širine do afriške obale in od tam ob afriški obali do prvotne točke na Ponta da Padrão.

Južno oceansko podobmočje (podobmočje 34.4)

(a) Območje jugozahodnega dela Gvinejskega zaliva (razdelek 34.4.1)

Vode, ki ležijo v pasu med ekvatorjem in 6o00′ južne zemljepisne širine ter med 20o00' zahodne in 3o00′ vzhodne dolžine.

(b) Območje jugozahodnega oceana (razdelek 34.4.2)

Vode, ki ležijo v pasu med 20o00′ in 5o00′ severne zemljepisne širine ter med 40o00′ in 30o00' zahodne zemljepisne dolžine; vode, ki so v pasu med 10o00′ severno zemljepisno širino in ekvatorjem ter med 30o00′ in 20o00′ zahodne zemljepisne dolžine.

SREDOZEMSKO IN ČRNO MORJE (glavno ribolovno območje 37)

Priloga III B kaže meje in podobmočja ter razdelitve Sredozemskega in Črnega morja (glavno ribolovno območje 37). Sledi opis območja in podrazdelitev.

Statistični območje Sredozemskega in Črnega morja vključuje vsa morja: (a) Sredozemsko morje, (b) Marmarsko morje, (c) Črno morje in (d) Azovsko morje. Morje vključuje lagune s somornico in druga območja, kjer prevladujejo ribe in drugi morski organizmi. Zahodne in jugovzhodne meje so določene, kot sledi:

(a) zahodna meja: črta, ki teče proti jugu ob 5o36′ zahodne dolžine od Punta Marroqi do afriške obale;

(b) jugovzhodna meja: severno (sredozemsko) ustje Sueškega prekopa.

PODOBMOČJA IN RAZDELITEV STATISTIČNEGA PODROČJA SREDOZEMSKEGA MORJA

Zahodno Sredozemlje (podobmočje 37.1) vključuje naslednje:

(a) Območje Balearov (razdelek 37.1.1)

Vode zahodnega Sredozemlja z mejo, ki se začne na obali Afrike na alžirsko-tunizijski meji, katera poteka proti severu do 38o00′ severne širine; od tod proti zahodu do 8o00′ vzhodne dolžine; od tod proti severu do 41o20′ severne širine; od tod proti zahodu ob loksodromi do obale celine na vzhodnem koncu meje med Francijo in Španijo; od tod sledi španski obali do Punta Marroqui; od tod proti jugu ob 5o36′ zahodne dolžine do obale Afrike; od tod v vzhodni smeri do afriške obale do začetne točke.

(b) Lionski zaliv (razdelek 37.1.2)

Vode severnozahodnega dela Sredozemskega morja z mejami na obali celine na vzhodnem delu meje med Francijo in Španijo, ki poteka proti vzhodu ob loksodromi do 8o00′ vzhodne dolžine in 41o20′ severne širine; od tod proti severu ob loksodromi do kopenskega dela na meji med Francijo in Italijo; od tod naprej sledi v jugozahodni smeri do obale Francije do začetne točke.

(c) Sardinija (razdelek 37.1.3)

Vode Tirenskega morja in sosednje vode z mejo, ki se začne na afriški obali, na alžirsko-tunizijski meji in teče proti severu do 38o00′ severne širine; od tod proti zahodu do 8o00′ vzhodne dolžine in 41o20′ severne širine; od tod proti severu ob loksodromi do obale celine na meji med Francijo in Italijo; od tod sledi italijansko obalo do 38o00′ severne širine; od tod proti zahodu ob 38o00′ severne širine do obale Sicilije; od tod sledi severno obalo Sicilije do Trapanija; od tod ob loksodromi do Cap Bona; od tod proti zahodu sledi obali Tunizije do začetne točke.

Srednje Sredozemlje (podobmočje 37.2) vključuje:

(a) Jadran (razdelek 37.2.1)

Vode Jadranskega morja severno od črte, ki teče od meje med Albanijo in Črno goro na vzhodnem delu Jadranskega morja proti zahodu do Rta Gargano ob italijanski obali.

(b) Jonsko območje (razdelek 37.2.2)

Vode centralnega Sredozemlja in sosednje vode z mejo, ki se začne na 25o00′ vzhodne dolžine na severnoafriški obali in poteka proti severu do 34o00' severne širine; od tod proti zahodu do 23o00′ vzhodne dolžine; od tod naprej proti severu do obale Grčije; od tod sledi zahodno obalo Grčije in obalo Albanije do meje med Albanijo in Črno goro; od tod proti zahodu do Rta Gargano na italijanski obali; od tod sledi italijansko obalo do 38o00′ severne širine; od tod proti zahodu ob 38o00′ severne širine do obale Sicilije; od tod proti vzhodu sledi obalo severne Afrike do začetne točke.

Vzhodno Sredozemlje (podobmočje 37.3) vključuje naslednje:

(a) Egejsko območje (razdelek 37.3.1)

Vode Egejskega morja in sosednje vode z mejo, ki se začne na južni obali Grčije na 23o00′ vzhodne dolžine ter poteka proti jugu do 34o00′ severne širine; od tod proti zahodu do 29o00′ vzhodne dolžine; od tod proti severu do obale Turčije; od tod sledi zahodno obalo Turčije do Kum Kale; od tod ob loksodromi, ki teče od Kum Kale do Cape Hellas; od tod sledi obalo Turčije in Grčije do začetne točke.

(b) Levantinsko območje (razdelek 37.3.2)

Vode Sredozemskega morja vzhodno od črte, ki se začne na obali severne Afrike na 25o00′ vzhodne dolžine in poteka proti severu do 34o00′ severne širine; od tod proti vzhodu do 29o00′ vzhodne dolžine; od tod proti severu do obale Turčije; od tod sledi obale Turčije in drugih držav vzhodnega Sredozemlja do začetne točke.

Črno morje (podobmočje 37.4) vključuje naslednje:

(a) Marmarsko morje (razdelek 37.4.1)

Vode Marmarskega morja z mejo na zahodu s črto, ki teče od Cape Hellasa do Kum Kale ob vhodu v Dardanele; in na vzhodu po črti, ki teče čez Bospor iz Kumdere.

(b) Črno morje (razdelek 37.4.2)

Vode Črnega morja in sosednje vode z mejo na jugozahodu s črto, ki teče čez Bospor iz Kumdere in mejo na severvzhodu, na črti, ki teče iz Takil Point na polotoku Kerch do Panagija Point na polotoku Taman.

(c) Azovsko morje (razdelek 37.4.3)

Vode Azovskega morja severno od črte, ki poteka ob južnem vhodu ožine Kerch, in se začne od Takil Point na 45o06′ S in 36o27' V na polotoku Kerch, in poteka čez ožino do Point Panagija na 45o08' S in 36o38' V na polotoku Taman.

JUGOZAHODNI ATLANTIK (glavno ribolovno območje 41)

Priloga III C kaže meje in podrazdelitve jugozahodnega Atlantika (glavno ribolovno območje 41).

Sledi opis območij:

Jugozahodni Atlantik (glavno ribolovno območje 41) se opredeli kot vode z mejo, ki gre po črti od obale Južne Amerike vzdolž vzporednika 5o00′ severne širine do poldnevnika na 30o00′ zahodne dolžine; od tod proti jugu do ekvatorja; od tod proti vzhodu do poldnevnika na 20o00′ zahodne širine; od tod proti jugu do vzporednika na 50o00′ južne širine; nato proti zahodu do poldnevnika na 50o00′ zahodne dolžine, od tod proti jugu do vzporednika na 60o00′ južne širine; od tod proti zahodu do poldnevnika na 67o16′ zahodne dolžine; od tod proti severu do točke na 56o22' J 67o16' Z; od tod proti vzhodu vzdolž črte na 56o22' J do točke na 65o43′ Z; naslednja črta, ki združuje točki na 55o22′ J in 65o43′ Z, na 55o11' J in 66o04′ Z, 55o07′ J in 66o25′ Z; od tod proti severu vzdolž obale Južne Amerike do začetne točke.

Jugozahodni Atlantik je razdeljen na:

Območje Amazonke (razdelek 41.1.1)

Vode z mejo po črti, ki se začne na obali Južne Amerike na 5o00′ severne širine, ki vstopa ob tem vzporedniku do točke, kjer se sreča s poldnevnikom na 40o00′ zahodne dolžine; od tod proti jugu do točke, kjer ta poldnevnik preseka obalo Brazilija; od tod v severno zahodni smeri ob obali Južne Amerike do začetne točke.

Božični otoki (razdelek 41.1.2)

Vode z mejo po črti proti severu od obale Brazilije vzdolž poldnevnika na 40o00′ zahodne dolžine to točke, kjer se sreča z ekvatorjem; od tod proti vzhodu vzdolž ekvatorja do poldnevnika na 32o00′; od tod proti jugu do vzporednika na 10o00′ južne širine; od tod proti zahodu do točke, kjer se poldnevnik na 10o00′ sreča z obalo Južne Amerike; od tod v severni smeri vzdolž obale Južne Amerike do začetne točke.

Območje Salvadorja (razdelek 41.1.3)

Vode z mejo po črti, ki teče proti vzhodu od obale Južne Amerike do točke, kjer se sreča s poldnevnikom na 35o00′ zahodne dolžine; od tod proti jugu do vzporednika na 20o00′ južne širine; od tod proti jugu do vzporednika na 20o00′ južne širine; od tod proti zahodu vzdolž tega vzporednika do obale Južne Amerike; od tod v severni smeri vzdolž obale Južne Amerike do začetne točke.

Severno oceansko območje (razdelek 41.1.4)

Vode z mejo po črti, ki teče proti vzhodu od 5o00′ S in 40o00' Z do poldnevnika na 30o00′ zahodne dolžine; od tod proti jugu do ekvatorja; od tod proti vzhodu do poldnevnika na 20o00′ zahodne dolžine; od tod proti jugu do vzporednika na 20o00′ južne širine; od tod proti zahodu do poldnevnika na 35o00′ zahodne dolžine; od tod proti severu do vzporednika na 10o00′ južne širine; od tod proti vzhodu do poldnevnika na 32o00′ zahodne dolžine; od tod proti severu do ekvatorja; od tod proti zahodu do poldnevnika na 40o00′ zahodne dolžine; od tod proti severu do začetne točke.

Območje Santosa (razdelek 41.2.1)

Vode z mejo po črti proti vzhodu od obale južne Amerike na 20o00′ južne širine do točke, kjer se sreča z poldnevnikom na 39o00′ zahodne dolžine; od tod proti jugu do vzporednika na 29o00′ južne širine; od tod proti zahodu vzdolž tega vzporednika do obale Južne Amerike; od tod v severni smeri po obali Južne Amerike do začetne točke.

Območje Ria Grande (razdelek 41.2.2)

Vode z mejo po črti proti vzhodu od obale Južne Amerike na 29o00′ južne širine do točke, kjer se sreča s poldnevnikom na 45o00′ zahodne dolžine; od tod proti jugu do vzporednika na 34o00′ južne širine; od tod proti zahodu vzdolž tega vzporednika do obale Južne Amerike; od tod v severni smeri vzdolž obale Južne Amerike do začetne točke.

Območje Platense (razdelek 41.2.3)

Vode z mejo proti vzhodu od obale Južne Amerike na 34o00′ južne širine do točke, kjer se sreča s poldnevnikom na 50o00′ zahodne dolžine; od tod proti jugu do vzporednika na 40o00′ južne širine; od tod proti zahodu vzdolž tega vzporednika do obale Južne Amerike; od tod v severni smeri vzdolž obale Južne Amerike do začetne točke.

Centralno oceansko območje (razdelek 41.2.4)

Vode z mejo po črti proti vzhodu od 20o00′ J in 39o00′ Z do poldnevnika na 20o00′ zahodne širine; od tod proti jugu do vzporednika na 40o00′ južne širine; od tod proti zahodu do poldnevnika na 50o00′ zahodne širine; od tod proti severu do vzporednika na 34o00′ južne širine; od tod proti vzhodu do poldnevnika na 45o00′ zahodne dolžine; od tod proti severu do vzporednika na 29o00′ južne širine; od tod proti vzhodu do poldnevnika na 39o00′ zahodne dolžine; od tod proti severu do začetne točke.

Območje severne Patagonije (razdelek 41.3.1)

Vode z mejo po črti proti vzhodu od obale Južne Amerike na 40o00′ južne širine do točke, kjer se sreča s poldnevnikom na 50o00′ zahodne dolžine; od tod proti zahodu vzdolž tega vzporednika do obale Južne Amerike; od tod v severni smeri vzdolž obale Južne Amerike do začetne točke.

Območje južne Patagonije (razdelek 41.3.2)

Vode z mejo po črti proti vzhodu od obale Južne Amerike na 48o00′ južne širine do točke, kjer se sreča s poldnevnikom na 50o00′ zahodne dolžine; od tod proti jugu do vzporednika na 60o00′ južne širine; od tod proti zahodu vzdolž tega vzporednika do poldnevnika na 67o16′ zahodne dolžine; od tod proti severu do točke na 56o22′ J in 67o16′ Z; od tod po loksodromi združi točke na 56o22′ J in 65o43′ Z; 55o22′ J in 65o43′ Z; 55o11′ J in 66o04′ Z; 55o07′ J in 66o25' Z; od tod v severni smeri vzdolž obale Južne Amerike do začetne točke.

Južno oceansko območje (razdelek 41.3.3)

Vode z mejo po črti proti vzhodu od 40o00' J 50o00' Z do poldnevnika na 20o00' zahodne dolžine; od tod proti jugu do vzporednika na 50o00' južne širine; nato proti severu do začetne točke.

JUGOVZHODNI ATLANTIK (glavno ribolovno območje 47)

Priloga III D kaže meje in podrazdelitve jugovzhodnega Atlantika. Sledi opis območja po konvenciji ICSEAF.

Jugovzhodni Atlantik (glavno ribolovno območje 47) vključuje vode z mejo po črti, ki se začne na točki pri 6o04′36″ južne širine in 12o19′48″ vzhodne dolžine; od tod v severozahodni smeri vzdolž loksodrome do točke na preseku poldnevnika 12o vzhodno s vzporednikom 6o južno; od tod proti zahodu vzdolž tega vzporednika do poldnevnika 20o zahodno; od tod južno vzdolž tega poldnevnika do vzporednika 50o južno, od tod proti vzhodu vzdolž tega vzporednika do poldnevnika 30o vzhodno; od tod proti severu vzdolž tega poldnevnika do obale afriškega kontinenta; od tod v zahodni smeri vzdolž te obale do začetne točke potovanja.

Jugovzhodni Atlantik (glavno ribolovno območje 47) se razdeli na:

Zahodno obalno podobmočje (podobmočje 47.1)

(a) Območje Rta Palmerinhas (razdelek 47.1.1)

Vode, ki ležijo med 6o00' južne širine in 10o00' južne širine in vzhodno od 10o00' vzhodne dolžine. V to razdelitev niso vključene vode ustja reke Kongo, t.j. vode, ki ležijo severovzhodno od črte, ki pelje od Punta do Padrao (6o04′36″ J in 12o19′48″ V) do točke na 6o00′ J in 12o00′ V.

(b) Območje Rta Salinas (razdelek 47.1.2)

Vode, ki ležijo med 10o00′ južne širine in 15o00′ južne širine ter vzhodno od 10o00′ vzhodne dolžine.

(c) Območje Cunene (razdelek 47.1.3)

Vode, ki ležijo med 15o00′ južne širine in 20o00' južne širine ter vzhodno od 10o00′ vzhodne dolžine.

(d) Območje Cape Cross (razdelek 47.1.4)

Vode, ki ležijo med 20o00′ južne širine in 25o00' južne širine ter vzhodno od 10o00′ vzhodne dolžine.

(e) Območje Oranžne reke (razdelek 47.1.5)

Vode, ki ležijo med 25o00' južne širine in 30o00′ južne širine in vzhodno od 10o00′ vzhodne dolžine.

(f) Območje Rta dobre nade (razdelek 47.1.6)

Vode, ki ležijo med 30o00′ južne širine in 40o00′ južne širine ter med 10o00′ in 20o00′ vzhodne dolžine.

Podobmočje obale Agulhas (podobmočje 47.2)

(a) Območje srednjega Agulhasa (razdelek 47.2.1)

Vode, ki ležijo severno od 40o00′ in 50o00′ južne širine ter med 20o00′ in 25o00′ vzhodne dolžine.

(b) Območje vzhodnega Agulhasa (razdelek 47.2.2)

Vode, ki ležijo severno od 40o00′ južne širine in med 25o00′ ter 30o00′ vzhodne dolžine.

Južno oceansko podobmočje (podobmočje 47.3)

Vode, ki ležijo med 40o00′ in 50o00′ južne širine ter med 10o00′ in 30o00′ vzhodne dolžine.

Podoobmočje Tristan de Cunha (podobmočje 47.4)

Vode, ki ležijo med 20o00′ in 50o00′ južne širine ter med 20o00′ in 10o00′ vzhodne dolžine.

Sv. Helena in podobmočje Ascension (podobmočje 47.5)

Vode, ki ležijo med 6o00′ in 20o00′ južne širine in med 20o00′ in 10o00′ zahodne dolžine.

ZAHODNI INDIJSKI OCEAN (glavno ribolovno območje 51)

Zahodni Indijski ocean v splošnem vključuje:

(a) Rdeče morje;

(b) Adenski zaliv;

(c) zaliv med obalo Irana in Arabskega polotoka;

(d) Arabsko morje;

(e) del Indijskega oceana, vključno z Mozambiškim kanalom, ki leži med poldnevnikoma 30o00′ in 80o00' V ter severno od črte antarktične konvergence in vključuje vode okoli Sri Lanke.

Priloga III E kaže meje in podobmočja zahodnega Indijskega oceana (glavno ribolovno območje 51).

Zahodni Indijski ocean določajo naslednje meje:

— meja s Sredozemskim morjem: severno ustje Sueškega prekopa,

— zahodna morska meja: črta, ki se začenja na vzhodni obali Afrike na 30o00′ V dolžine in poteka proti jugu do 45o00′ J širine,

— vzhodna morska meja: loksodroma, ki se začenja na jugovzhodni obali Indije (Point Calimere) in poteka v severovzhodni smeri, da se sreča s točko na 82o00' V dolžine in 11o00′ S širine, od tod pa teče proti vzhodu do poldnevnika 85o00′ V; od tod proti jugu do vzporednika 3o00′ S; od tod proti zahodu do poldnevnika 80o00′ V; od tod proti jugu do vzporednika 45o00′ J,

— južna meja: črta, ki teče vzdolž vzporednika 45o00′ J od 30o00' V dolžine do 80o00' V dolžine.

Zahodni Indijski ocean se deli na:

Podobmočje Rdečega morja (podobmočje 51.1)

— severna meja: severno ustje Sueškega prekopa,

— južna meja: loksodroma od meje med Etiopijo in Republiko Djibuti na obali Afrike, vzdolž ustja Rdečega morja, do meje med bivšo arabsko republiko Jemen in bivšo Ljudsko demokratično republiko Jemen na Arabskem polotoku.

Podobmočje Zaliva (podobmočje 51.2)

Ustje Zaliva se zaključi na črti, ki se začenja na severnem koncu Ras Musandam in teče proti po vzhodni iranski obali.

Podoobmočje zahodnega Arabskega morja (podobmočje 51.3)

Vzhodne in zahodne meje so črta od Iranske/Pakistanske meje, ki teče proti jugu do vzporednika 20o00′ S; od tod proti vzhodu do poldnevnika 65o00′ V; od tod proti jugu do vzporednika 10o00′ S; od tod proti zahodu do obale S Afrike; druge morske meje so skupne meje s podobmočji 51.1 in 51.2 (glej zgoraj).

Vzhodno Arabsko morje, Lakadivi in Šrilanka (podobmočje 51.4)

Morska meja je črta, ki se začenja na obali Azije na Iranski/Pakistanski meji, teče proti jugu do vzporednika na 20o00′ S; od tod proti vzhodu do poldnevnika na 65o00′ V; od tod proti jugu do vzporednika na 10o00′ S; od tod proti vzhodu do poldnevnika 80o00′ V; od tod naprej proti severu do vzporednika 3o00′ S; od tod naprej proti vzhodu do poldnevnika 85o00′ V.; od tod proti severu do vzporednika 11o00′ S; od tod proti zahodu do poldnevnika 82o00′ V; od tod vzdolž loksodrome v jugozahodni smeri do jugovzhodne obale Indije.

Podobmočje Somalije, Kenije in Tanzanije (podobmočje 51.5)

Črta, ki se začenja na obali Somalije na 10o00′ S, teče proti vzhodu do poldnevnika 65o00′ V; od tod proti jugu do vzporednika 10o00′ J; od tod proti zahodu do poldnevnika 45o00′ V; od tod proti jugu do vzporednika 10o28′ J; od tod proti zahodu do vzhodne obale Afrike med Ras Mwambo (na severu) in Mwambo Village (na jugu).

Podobmočje Madagaskarja in Mozambiškega kanala (podobmočje 51.6)

Črta, ki se začenja na vzhodni obali Afrike med Ras Mwambo (na severu) in Mwambo Village (na jugu) na 10o28′ J širine, teče proti vzhodu do poldnevnika 45o00′ V; od tod proti severu do vzporednika 10o00′ J; od tod proti vzhodu do poldnevnika 55o00′ V; od tod proti jugu do vzporednika 30o00′ J; od tod proti zahodu do poldnevnika 40o00′ V; od tod proti severu do obale Mozambika.

Oceansko podobmočje (Zahodni Indijski Ocean) –(podobmočje 51.7)

Črta, ki se začne na položaju 10o00′ J širine in 55o00' V dolžine, teče proti vzhodu do poldnevnika 80o00′ V; od tod proti jugu do vzporednika 45o00′ J; od tod proti zahodu do poldnevnika 40o00′ V; od tod proti severu do vzporednika 30o00′ J; od tod proti vzhodu do poldnevnika 55o00′ V; od tod proti severu do začetne točke na vzporedniku 10o00′ J.

Podobmočje Mozambika (podobmočje 51.8)

Podobmočje vključuje vode, ki ležijo v pasu severno od vzporednika 45o00′ J ter med poldnevnikoma 30o00′ V in 40o00′ V. Nadalje se deli na:

Območje Marion-Edward (razdelek 51.8.1)

Vode, ki ležijo v pasu med vzporednikoma 40o00′ J in 50o00′ J ter poldnevnikoma 30o00′ V in 40o00′ V.

Območje Zambezi (razdelek 51.8.2)

Vode, ki ležijo severno od vzporednika 40o00′ J in med poldnevnikoma 30o00′ V in 40o00′ V.