SL Uradni list Evropske unije C 320/5

MNENJE SVETA

z dne 5. julija 2004

o konvergenčnem programu Cipra, 2004–2007

(2004/C 320/03)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1), zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

Svet je 5. julija 2004 preučil konvergenčni program Cipra, ki zajema obdobje od leta 2004 do 2008. Program se v veliki meri sklada z zahtevami po podatkih iz pregledanega in popravljenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“.

Proračunska strategija, ki je podlaga za program, stremi k zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja s 6,3 % BDP leta 2003 na 2,9 % BDP leta 2005, s čimer bo do leta 2005 izpolnjeno maastrichtsko merilo o primanjkljaju, ter nato še k nadaljnjemu zmanjšanju primanjkljaja na 2,2 % BDP v 2006 in 1,6 % BDP leta 2007. V ta namen namerava konvergenčni program ustvariti rastoči presežek primarnega salda z napovedanega -1,6 % BDP leta 2004 na 2 % BDP do leta 2007 in občutno obrniti trend rastočega deleža javnega dolga v BDP s 75,2 % BDP leta 2004 pod 69 % do konca obdobja, ki ga zajema programska napoved. To je podprto z nizom večinoma strukturnih ukrepov, ki naj bi zaustavili odhodke in povečali prihodke v skorajda enakem sorazmerju. Ukrepi se bodo večinoma izvajali od leta 2005 dalje.

Program se osredotoča na povečanje prihodkov in nadzor odhodkov, saj je bilo na teh dveh področjih v preteklosti največ odstopanj. Posebna pot prilagoditve iz programa odraža vladna prizadevanja za izboljšanje javnih financ, povezanih s prevzemom evra leta 2007; to je glavni razlog za veliko zgoščenost ukrepov za javnofinančno prilagoditev v prvih letih programa, katerih cilj je zmanjšanje javnofinačnega primanjkljaja za 2,3 odstotne točke BDP v letu 2005. Zaradi neenakomernega poteka proračunske konsolidacije se zdi ta napoved precej ambiciozna in zahteva odločna prizadevanja, vključno z morebitnim sprejetjem dodatnih ukrepov, za njeno izvajanje.

Zdi se, da makroekonomski scenarij, ki je podlaga za program in napoveduje skok realne rasti BDP s 3,5 % leta 2004 na 4,5 % leta 2007, odraža verodostojna predvidevanja rasti. Napoved o inflaciji se prav tako zdi realistična. Program vsebuje štiri različne scenarije makroekonomskih in proračunskih napovedi: „sredinski“ scenarij, „zgornji“ scenarij, „spodnji“ scenarij in scenarij „višjih obrestnih mer“. T.i. „sredinski“ scenarij je referenčni scenarij za oceno proračunskih napovedi, saj se zdi, da na podlagi trenutno dostopnih informacij odraža verodostojna predvidevanja rasti.

Program predvideva zmanjšanje primanjkljaja na (ali pod) referenčno vrednost 3 % BDP leta 2005 ter nato še nadaljnje upadanje, čeprav ti cilji niso skladni z uravnoteženim proračunskim stanjem v obdobju trajanja programa.

Proračunski rezultat bi bil lahko slabši od napovedanega. Zaradi obsega prilagoditve in poteka proračunske konsolidacije Cipra je izpolnitev cilja za leto 2005 precej vprašljiva. Proračunska usmeritev iz programa morda ne bo zadostna za zmanjšanje primanjkljaja na (ali pod) prag 3 % BDP do leta 2005. Ravno tako morda ne bo omogočila zadostne varnostne rezerve v primeru presega tega praga v okviru običajnih makroekonomskih nihanj.

V programu delež javnega dolga vrh doseže leta 2004 s 75,2 %, nato pa bo upadel za skoraj sedem odstotnih točk in se do leta 2007 znižal na 68,4 % BDP. Ta velik padec bodo v veliki meri povzročili vse bolj pozitivni primarni saldi in nominalna rast BDP, ki bo presegla plačila obresti javnofinančnega dolga med leti 2005 in 2007. Zaradi zgoraj omenjenih tveganj v zvezi z rezultatom primanjkljaja bo spreminjanje stopnje javnega dolga lahko manj ugodno od napovedanega.

Kar se tiče dolgoročne vzdržnosti se Ciper sooča s tveganjem proračunske neuravnoteženosti zaradi stroškov v zvezi s staranjem prebivalstva. Medtem ko se bo reforma sistema zdravstvenega varstva izvedla leta 2006, so ukrepi za reformo pokojninskega sistema šele v začetni fazi. Za doseg trdne vzdržne osnove javnih financ je ključnega pomena pravočasna in uspešna izvedba omenjenih reform ter drugih ukrepov, potrebnih za zagotovitev ustreznega primarnega presežka.

Na podlagi priporočil Komisije in v skladu s členom 104(6) Pogodbe je Svet 5. julija 2004 sklenil, da ima Ciper čezmerni javnofinančni primanjkljaj in skladno s členom 104(7) pripravil priporočila s strateškimi nasveti za Ciper z namenom, da se to stanje odpravi.

Ključne napovedi iz konvergenčnega programa Cipra

2003 2004 2005 2006 2007 Realna rast BDP (%) 2,0 3,5 4,3 4,4 4,5 Rast zaposlenosti (%) 0,9 1,0 1,0 2,0 3,0 HICP inflacija (%) 4,1 2,0 2,0 2,0 2,0 Dejanski javnofinančni saldo (% BDP) – 6,3 – 5,2 – 2,9 – 2,2 – 1,6 Stanje javnega bruto dolga (% BDP) 72,6 75,2 74,8 71,5 68,4

(1) UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, ki se omenjajo v tem besedilu, se nahajajo na spletni strani

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm