[VZORČNI] SPORAZUM O DODELITVI NEPOVRATNIH SREDSTEV – FUNDACIJA

ŠTEVILKA:…[VSTAVITI]…

Evropski parlament, katerega generalni sekretariat ima sedež na naslovu

Plateau du Kirchberg, L-2929 Luxembourg,

v nadaljevanju Evropski parlament,

ki ga za namen podpisa tega sporazuma zastopa

[priimek/ime/funkcija],

na eni strani,

in

[uradni naziv upravičenca] [uradna pravna oblika] [pravna registrska številka] [polni uradni naslov] [davčna številka],

v nadaljnjem besedilu upravičenec,

ki ga za namen podpisa tega sporazuma zastopa

[zastopnik, pooblaščen za prevzemanje pravnih obveznosti]…,

na drugi strani,

STA SE DOGOVORILA O

naslednjih posebnih pogojih, splošnih pogojih in prilogah:

Priloga 1 – Ocena proračuna

Priloga 2 – Program dela

ki sta sestavna dela tega sporazuma.

Določbe o posebnih pogojih prevladajo nad določbami v drugih delih tega sporazuma. Določbe o splošnih pogojih prevladajo nad določbami v drugih prilogah.

Kazalo

I. POSEBNI POGOJI 29

ČLEN I.1 – PREDMET SPORAZUMA 29

ČLEN I.2 – OBDOBJE UPRAVIČENOSTI 29

ČLEN I.3 – OBLIKA FINANCIRANJA 29

ČLEN I.4 – ZAČASNI (NAJVIŠJI) ZNESEK FINANCIRANJA 29

ČLEN I.5 – PLAČILA IN NAČINI PLAČEVANJA 30

I.5.1 Predplačilo 30

I.5.2 Plačilo razlike ali izterjava neupravičeno izplačanega predplačila 30

I.5.3 Valuta 30

ČLEN I.6 – BANČNI RAČUN 30

ČLEN I.7 – SPLOŠNE UPRAVNE DOLOČBE 30

II. SPLOŠNI POGOJI 31

DEL A: PRAVNE IN UPRAVNE DOLOČBE 31

ČLEN II.1 – OPREDELITVE POJMOV 31

ČLEN II.2 – SPLOŠNE OBVEZNOSTI UPRAVIČENCA 32

ČLEN II.3 – OBVEZNOSTI V ZVEZI Z BANČNIM RAČUNOM 32

ČLEN II.4 – ODGOVORNOST ZA ŠKODO 32

ČLEN II.5 – ZAUPNOST 32

ČLEN II.6 – OBDELAVA OSEBNIH PODATKOV 32

ČLEN II.7 – VODENJE EVIDENCE 33

ČLEN II.8 – PREPOZNAVNOST FINANCIRANJA UNIJE 33

II.8.1 Informacije o financiranju Unije 33

II.8.2 Izjave, ki izključujejo odgovornost Evropskega parlamenta 33

II.8.3 Objava podatkov s strani Evropskega parlamenta 33

ČLEN II.9 – ODDAJA NAROČIL S STRANI UPRAVIČENCA 33

II.9.1. Načela 33

II.9.2 Vodenje evidence 33

II.9.3 Nadzor 33

II.9.4 Odgovornost 33

ČLEN II.10 – FINANČNA PODPORA TRETJIM OSEBAM 34

ČLEN II.11 – VIŠJA SILA 34

ČLEN II.12 – ZAČASNA USTAVITEV FINANCIRANJA 34

II.12.1 Razlogi za začasno ustavitev 34

II.12.2 Postopek za začasno ustavitev 34

II.12.3 Posledice začasne ustavitve 34

II.12.4 Ponovna vzpostavitev plačila 35

ČLEN II.13 – ODPRAVA SKLEPA O FINANCIRANJU S STRANI EVROPSKEGA PARLAMENTA 35

II.13.1 Razlogi za odpravo 35

II.13.2 Postopek za odpravo 35

II.13.3 Posledice odprave 35

ČLEN II.14 – RAZVELJAVITEV SKLEPA O FINANCIRANJU 35

II.14.1 Razveljavitev na zahtevo upravičenca 35

II.14.2 Razveljavitev s strani Evropskega parlamenta 35

II.14.3 Posledice razveljavitve 36

ČLEN II.15 – PRENOS 36

ČLEN II.16 – ZAMUDNE OBRESTI 36

ČLEN II.17 – VELJAVNO PRAVO 36

ČLEN II.18 – PRAVICA DO IZJAVE 37

DEL B: FINANČNE DOLOČBE 37

ČLEN II.19 – UPRAVIČENI STROŠKI 37

II.19.1 Pogoji 37

II.19.2 Primeri upravičenih stroškov 37

ČLEN II.20 – NEUPRAVIČENI STROŠKI 38

ČLEN II.21 – PRISPEVKI V NARAVI 38

ČLEN II.22 – PRORAČUNSKE PRERAZPOREDITVE 38

ČLEN II.23 – OBVEZNOST POROČANJA 39

II.23.1 Letno poročilo 39

II.23.2 Poročilo o zunanji reviziji 39

ČLEN II.24 – SKLEP O LETNEM POROČILU 40

ČLEN II.25 – SKLEP O KONČNEM ZNESKU FINANCIRANJA 40

II.25.1 Učinek letnega poročila 40

II.25.2 Prag 40

II.25.3 Prenos presežka 40

II.25.4 Sklep o končnem znesku financiranja 41

II.25.5 Preostali znesek financiranja 41

II.25.6 Dobiček 41

ČLEN II.26 – IZTERJAVA 41

II.26.1 Zamudne obresti 41

II.26.2 Pobot 41

II.26.3 Bančni stroški 41

ČLEN II.27 – FINANČNO JAMSTVO 42

ČLEN II.28 – NADZOR 42

II.28.1 Splošne določbe 42

II.28.2 Dolžnost hrambe dokumentov 42

II.28.3 Obveznost zagotavljanja dokumentov in/ali informacij 42

II.28.4 Obiski na kraju samem 42

II.28.5 Kontradiktorni revizijski postopek 42

II.28.6 Posledice ugotovitev revizije 43

II.28.7 Pravica urada OLAF do nadzora 43

II.28.8 Pravica Evropskega računskega sodišča do nadzora 43

II.28.9 Neizpolnjevanje obveznosti iz člena II.28.1 do 4 43

PRILOGA 1 – OCENA PRORAČUNA 44

PRILOGA 2 – PROGRAM DELA 46

I. POSEBNI POGOJI

ČLEN I.1 – PREDMET SPORAZUMA

Evropski parlament dodeljuje finančna sredstva za izvajanje predpisanih dejavnosti in uresničevanje ciljev upravičenca za proračunsko leto [vstaviti] v skladu s pogoji, določenimi v posebnih in splošnih pogojih (v nadaljnjem besedilu: pogoji) ter v prilogah k temu sporazumu.

Upravičenec bo uporabil finančna sredstva za namene izvajanja svojih predpisanih dejavnosti in uresničevanje svojih ciljev ter prevzel odgovornost v skladu s pogoji ter prilogama k temu sporazumu. To pomeni izvajanje sklepa o financiranju, ki ga je sprejel Evropski parlament [vstaviti datum].

ČLEN I.2 – OBDOBJE UPRAVIČENOSTI

Obdobje upravičenosti do financiranja s strani Unije traja od [vstaviti DD/MM/LL] do [vstaviti DD/MM/LL].

ČLEN I.3 – OBLIKA FINANCIRANJA

Nepovratna sredstva se dodelijo upravičencu v skladu z naslovom VIII Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) v obliki povračila odstotnega deleža dejansko nastalih povračljivih stroškov.

ČLEN I.4 – ZAČASNI (NAJVIŠJI) ZNESEK FINANCIRANJA

Evropski parlament prispeva najvišji znesek v višini [vstaviti znesek] EUR, ki ne presega 95 % vseh predvidenih upravičenih stroškov.

Predvideni upravičeni stroški upravičenca so določeni v prilogi 1 (v nadaljnjem besedilu: ocena proračuna). Ocena proračuna je uravnotežena in razčlenjuje vse stroške in prihodke upravičenca za obdobje upravičenosti. Upravičeni stroški so ločeni od neupravičenih v skladu s členom II.19.

ČLEN I.5 – PLAČILA IN NAČINI PLAČEVANJA

Finančna sredstva se izplačujejo v skladu z naslednjim časovnim razporedom in na naslednji način:

I.5.1 Predplačilo

Predplačilo [vstaviti znesek] EUR, ki znaša [običajno 100 % ali vstaviti odstotek, ki ga je določil Evropski parlament v sklepu o financiranju] najvišjega zneska, določenega v členu I.4 tega sporazuma, se upravičencu nakaže v 30 dneh po datumu, ko sporazum začne veljati, ali (po potrebi) po tem, ko Evropski parlament prejme finančno jamstvo v višini [po potrebi vstaviti znesek …] EUR, kar nastopi pozneje.

I.5.2 Plačilo razlike ali izterjava neupravičeno izplačanega predplačila

Upravičencu se preostali znesek financiranja izplača ali se od njega neupravičeno izplačano predplačilo izterja v 30 dneh od sklepa Evropskega parlamenta o letnem poročilu in po določitvi končnega zneska financiranja, kot je določeno v členih II.23 in II.25.

I.5.3 Valuta

Evropski parlament izvršuje plačila v eurih. Morebitni preračun dejanskih stroškov v euro se opravi po dnevnem tečaju, objavljenem v seriji C Uradnega lista Evropske unije, ali po mesečnem računovodskem tečaju, ki ga določi Evropski parlament in objavi na svojem spletnem mestu, na dan izstavitve naloga za plačilo s strani Evropskega parlamenta, razen če posebni pogoji določajo drugače.

Plačila Evropskega parlamenta se štejejo za izvršena na datum obremenitve računa Evropskega parlamenta.

ČLEN I.6 – BANČNI RAČUN

Plačila se izvršijo v eurih na bančni račun ali podračun upravičenca v banki s sedežem v državi članici Evropske unije, navedejo pa se naslednji podatki:

Ime banke: […] Naslov bančne poslovalnice: […] Točen naziv imetnika računa: […] Celotna številka računa (vključno z bančnimi kodami): […] Številka IBAN: […] BIC / SWIFT: […]

ČLEN I.7 – SPLOŠNE UPRAVNE DOLOČBE

Vsa komunikacija z Evropskim parlamentom v zvezi s tem sporazumom je pisna, vsebuje številko tega sporazuma in se pošlje na ta naslov:

European Parliament The President c/o the Director-General of Finance Office SCH 05B031 L-2929 Luxembourg

Šteje se, da je Evropski parlament prejel navadno pošto na dan, ko jo poštna služba Evropskega parlamenta uradno zabeleži.

Vsa komunikacija z upravičencem v zvezi s tem sporazumom je pisna, vsebuje številko sporazuma in se pošlje na ta naslov:

G./Ga. […] [naziv] [uradno ime upravičenega organa] [polni uradni naslov]

Vsako spremembo naslova upravičenca je treba nemudoma pisno sporočiti Evropskemu parlamentu.

ČLEN I.8 – ZAČETEK VELJAVNOSTI SPORAZUMA

Sporazum začne veljati na dan podpisa v imenu Evropskega parlamenta.

II. SPLOŠNI POGOJI

DEL A: PRAVNE IN UPRAVNE DOLOČBE

ČLEN II.1 – OPREDELITVE POJMOV

V tem sporazumu:

(1) „poročilo o dejavnostih“ pomeni pisno obrazložitev stroškov v obdobju upravičenosti, na primer opis dejavnosti, upravni stroški itd. Poročilo o dejavnostih je del letnega poročila;

(2) „letno poročilo“ pomeni poročilo, ki ga je treba v skladu s členom 23 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (2) predložiti v roku šestih mesecev po koncu proračunskega leta;

(3) „preostali znesek financiranja“ pomeni razliko med zneskom predplačila v skladu s členom I.5.1 in končnim zneskom financiranja iz člena II.25.4;

(4) „obračun predplačila“ pomeni stanje, ko odredbodajalec določi končni znesek in ko denar, izplačan upravičencu, ni več v lasti Unije;

(5) „nasprotje interesov“ pomeni stanje, ko je pri upravičencu ogroženo nepristransko in objektivno izvajanje sporazuma zaradi razlogov, ki zadevajo družino, čustveno življenje, nacionalno pripadnost, ekonomski interes ali kakršen koli drugi skupni interes s tretjo stranko, povezano s predmetom urejanja sporazuma. Politična pripadnost načeloma ni razlog za nasprotje interesov v primeru sporazumov, sklenjenih med politično stranko in organizacijami, ki zastopajo enake politične vrednote. Kljub temu je treba v primeru takšnih sporazumov upoštevati člen 22 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014;

(6) „prispevki v naravi“ ali „darila v naravi“ pomeni nefinančne prispevke, ki jih tretja stran brezplačno nudi upravičencu v skladu s členom 2(7) in (8) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014;

(7) „proračunsko leto N“ ali „obdobje upravičenosti“ pomeni obdobje izvajanja dejavnosti, za katere so bila dodeljena sredstva v skladu s sporazumom in kot je določeno v členu I.2;

(8) „višja sila“ pomeni katero koli nepredvidljivo in izjemno okoliščino ali dogodek, na katerega upravičenec ali Evropski parlament ne moreta vplivati, ki jima preprečuje izvajanje obveznosti iz tega sporazuma in ki ni posledica napake ali malomarnosti z njune strani ali s strani podizvajalcev, pridruženih subjektov ali tretjih strani, ki prejemajo finančno podporo, in ki ga kljub vsej skrbnosti ni mogoče odpraviti. Za višjo silo ne štejejo: delovni spori, stavke, finančne težave, motnje v storitvah, napake na opremi ali materialu ali zamude pri njihovem zagotavljanju, razen če so neposredna posledica zadevnega primera višje sile;

(9) „uradno obvestiti“ pomeni sporočiti pisno po pošti ali elektronski pošti z dokazilom o dostavi;

(10) „goljufija“ pomeni vsako naklepno dejanje ali opustitev dejanja, ki vpliva na finančne interese Unije in je povezano z uporabo ali predložitvijo lažnih, nepravilnih ali nepopolnih izjav ali dokumentov ali z nerazkritjem informacij, ki pomeni kršitev posebne obveznosti;

(11) „financiranje“ pomeni nepovratna sredstva v smislu naslova VIII finančne uredbe in poglavja IV Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014;

(12) „nepravilnost“ pomeni vsako kršitev določbe prava Unije, ki je posledica dejanja ali opustitve dejanja s strani upravičenca, ki je ali bi lahko škodovalo proračunu Unije;

(13) „lastna sredstva“ pomeni zunanje vire financiranja, ki niso financiranje Unije, na primer donacije, prispevke članov (kot so določeni v točkah 7 in 8 člena 2 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014) itd.;

(14) „povezana oseba“ pomeni osebo, ki je pooblaščena, da zastopa upravičenca ali sprejema odločitve v njegovem imenu;

(15) „resna napaka“ pomeni kršitev določbe sporazuma, ki je posledica dejanja ali opustitve dejanja, ki je povzročila ali bi lahko povzročila izgubo v proračunu Evropske unije.

ČLEN II.2 – SPLOŠNE OBVEZNOSTI UPRAVIČENCA

Upravičenec:

(a) edini nosi odgovornost in dokazno breme za spoštovanje vseh pravnih obveznosti, ki so mu naložene;

(b) mora povrniti celotno škodo, ki je bila povzročena Evropskemu parlamentu z izvajanjem (tudi z nepravilnim izvajanjem) tega sporazuma, razen v primeru višje sile;

(c) je edini odgovoren do tretjih oseb, tudi za škodo, povzročeno med izvajanjem tega sporazuma;

(d) Evropski parlament nemudoma obvesti o vsakršni spremembi v pravnem, finančnem, tehničnem, organizacijskem ali lastniškem stanju ali o vsakršni spremembi imena, naslova ali zakonitega zastopnika;

(e) sprejme vse potrebne ukrepe, da prepreči nastanek nasprotja interesov.

ČLEN II.3 – OBVEZNOSTI V ZVEZI Z BANČNIM RAČUNOM

Račun ali podračun iz člena I.6 mora omogočati identifikacijo sredstev, ki jih izplača Evropski parlament, ter nastalih obresti ali enakovrednih koristi.

Če sredstva na tem računu po pravu države članice, v kateri je račun odprt, prinašajo obresti ali enakovredne koristi, lahko slednje v skladu s členom 8(4) finančne uredbe obdrži upravičenec.

V nobenem primeru pa se sredstva, ki jih izplača Evropski parlament, ne smejo uporabiti v špekulativne namene.

Sredstva predplačila ostanejo v lasti Unije, dokler se ne obračunajo na podlagi končnega zneska.

ČLEN II.4 – ODGOVORNOST ZA ŠKODO

Evropski parlament ni odgovoren za škodo, ki jo povzroči ali utrpi upravičenec, vključno s škodo, ki jo povzroči tretji strani, in je posledica izvajanja tega sporazuma ali nastane med njegovim izvajanjem.

Razen v primerih višje sile upravičenec ali povezana oseba Evropskemu parlamentu povrne škodo, ki je nastala zaradi izvajanja tega sporazuma ali ker se ta sporazum ni v celoti izvajal v skladu z njegovimi določbami.

ČLEN II.5 – ZAUPNOST

Če v tem sporazumu, v členu 32 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 ali v drugih veljavnih pravnih aktih Unije ni določeno drugače, se Evropski parlament in upravičenec zavežeta, da bosta varovala zaupnost vsakega dokumenta, informacije ali drugega gradiva, ki je neposredno vezano na predmet tega sporazuma.

ČLEN II.6 – OBDELAVA OSEBNIH PODATKOV

Vsi osebni podatki, zbrani v zvezi s sporazumom, se obdelujejo v skladu s členom 33 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014. Vsaka obdelava osebnih podatkov s strani Evropskega parlamenta mora biti skladna z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

Ti podatki se obdelujejo samo za izvrševanje in spremljanje sporazuma, brez poseganja v možnost, da se po potrebi sporočijo organom, pristojnim za preverjanje in revizijo v skladu s pravom Unije.

Za vsako obdelavo osebnih podatkov s strani upravičenca v zvezi s tem sporazumom se uporablja Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Brez poseganja v druge primere, določene v navedeni uredbi, je obdelava osebnih podatkov v zvezi s tem sporazumom dovoljena le, če je potrebna za izvajanje tega sporazuma.

ČLEN II.7 – VODENJE EVIDENCE

V skladu s členom 132 finančne uredbe upravičenec hrani vse evidence, dokazila, statistične podatke in druge listine o izvajanju sporazuma pet let po plačilu razlike ali izterjavi neupravičeno izplačanega predplačila.

Dokumenti, ki se nanašajo na revizijo, pritožbe, spore ali poravnavo zahtevkov, ki izhajajo iz uporabe finančnih sredstev, ali na preiskave Evropskega javnega tožilstva (EJT) ali Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), če je bil prejemnik o njih uradno obveščen, se hranijo, dokler te revizije, pritožbe, spori, poravnave zahtevkov ali preiskave niso končani.

ČLEN II.8 – PREPOZNAVNOST FINANCIRANJA UNIJE

II.8.1 Informacije o financiranju Unije

V vseh sporočilih in publikacijah upravičenca, ki se nanašajo na financiranje Unije, tudi na konferencah ali seminarjih, ali v informacijah ali promocijskem materialu (brošure, letaki, plakati, predstavitve ali v elektronski obliki itd.) se navede, da program finančno podpira Evropski parlament, razen če slednji zahteva nasprotno ali je bilo dogovorjeno drugače.

II.8.2 Izjave, ki izključujejo odgovornost Evropskega parlamenta

V vseh sporočilih in publikacijah upravičenca v kateri koli obliki in prek katerega koli medija mora biti navedeno, da zavezujejo samo avtorja in da Evropski parlament ni odgovoren za morebitno uporabo informacij, ki jih vsebujejo.

II.8.3 Objava podatkov s strani Evropskega parlamenta

Evropski parlament na spletišču objavi vse informacije, določene v členu 32 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014.

ČLEN II.9 – ODDAJA NAROČIL S STRANI UPRAVIČENCA

II.9.1. Načela

Če upravičenec sklene pogodbo o javnem naročilu za izvajanje sporazuma, mora poiskati več ponudnikov in oddati naročilo ponudniku, ki ponuja najboljše razmerje med storitvijo in ceno, ali po potrebi ponudniku, ki ponuja najnižjo ceno. Upravičenec poskrbi, da ne pride do nasprotja interesov.

Za naročila, katerih vrednost je višja od 60 000 EUR na dobavitelja za blago ali storitev, upravičenec pridobi najmanj tri ponudbe, ki so prispele na podlagi pisnega povabila k oddaji ponudb, v katerem so podrobno navedene zahteve za javno naročilo. Pogodbe se ne smejo sklepati za več kot pet let.

Če na pisno povabilo k oddaji ponudb upravičenec prejme manj kot tri ponudbe, mora dokazati, da jih za zadevno naročilo ni bilo mogoče pridobiti več.

II.9.2 Vodenje evidence

Upravičenec vodi evidenco o oceni ponudb in pisno utemelji izbiro končnega dobavitelja.

II.9.3 Nadzor

Upravičenec zagotovi, da lahko Evropski parlament, Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije, Evropsko računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) v skladu s poglavjem V Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 uveljavljajo svoje nadzorne pristojnosti. Upravičenec zagotovi, da pogodbe, sklenjene s tretjimi osebami, omogočajo uveljavljanje teh pristojnosti tudi do tretjih oseb.

II.9.4 Odgovornost

Upravičenec je edini odgovoren za uresničevanje sporazuma in izpolnjevanje njegovih določb. Zaveže se, da bo poskrbel, da se izvajalec naročila odpove vsem pravicam v razmerju do Evropskega parlamenta na podlagi sporazuma.

ČLEN II.10 – FINANČNA PODPORA TRETJIM OSEBAM

Finančna podpora upravičenca tretjim osebam v smislu člena 204 finančne uredbe lahko velja za upravičeni strošek, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) finančna podpora upravičenca se zagotovi naslednjim tretjim osebam: … [vstaviti imena morebitnih upravičencev, navedenih na obrazcu za prijavo];

(b) finančna podpora tretji osebi ne presega 60 000 EUR;

(c) tretja oseba jo uporabi za upravičene stroške;

(d) upravičenec jamči za izterjavo takšne finančne podpore.

Nacionalna ali evropska politična stranka in nacionalna ali evropska politična fundacija ne štejeta kot tretja oseba za namene tega člena.

Upravičenec zagotovi, da lahko Evropski parlament, Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije, Evropsko računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) v skladu s poglavjem V Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 in členom 129 finančne uredbe uveljavljajo svoje nadzorne pristojnosti.

ČLEN II.11 – VIŠJA SILA

Če je Evropski parlament ali upravičenec soočen s primerom višje sile, to nemudoma sporoči drugi stranki s priporočenim pismom s povratnico ali enakovrednim obvestilom, pri čemer navede naravo, verjetno trajanje in predvidene učinke zadevnega primera višje sile.

Evropski parlament in upravičenec si v največji možni meri prizadevata, da bi zmanjšala morebitno škodo, ki bi jo lahko povzročila višja sila.

Šteje se, da ne Evropski parlament ne upravičenec nista kršila pogodbenih obveznosti po sporazumu, če jima je izpolnjevanje teh obveznosti preprečila višja sila.

ČLEN II.12 – ZAČASNA USTAVITEV FINANCIRANJA

II.12.1 Razlogi za začasno ustavitev

Brez poseganja v člen 202(2) finančne uredbe ima Evropski parlament pravico do začasne ustavitve financiranja:

(i) če Evropski parlament sumi resne napake, nepravilnosti, goljufije ali kršitve obveznosti, ki naj bi jih storil upravičenec v postopku za dodelitev sredstev ali pri izvajanju sporazuma, in mora preveriti, ali so bile te dejansko storjene, ali

(ii) če so bile upravičencu izrečene finančne sankcije v skladu s členom 27(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, dokler finančne sankcije niso plačane.

II.12.2 Postopek za začasno ustavitev

Korak 1 – Pred začasno ustavitvijo financiranja Evropski parlament pošlje upravičencu uradno obvestilo o svoji nameri, navede razloge za takšno odločitev in upravičenca pozove, naj posreduje pripombe v 30 koledarskih dneh od prejema uradnega obvestila.

Korak 2 – Če Evropski parlament po preteku časa za posredovanje pripomb sklene, da ne bo nadaljeval postopka za začasno ustavitev, pošlje upravičencu uradno obvestilo o svoji odločitvi.

Če Evropski parlament po preteku časa za posredovanje pripomb sklene, da bo nadaljeval postopek za začasno ustavitev, pošlje upravičencu uradno obvestilo z obrazloženo odločitvijo o začasni ustavitvi ter ga seznani:

(i) z okvirnim datumom za zaključek potrebnega preverjanja v primerih iz točke (i) člena II.12.1 ter

(ii) z morebitnimi pravnimi sredstvi.

II.12.3 Posledice začasne ustavitve

Evropski parlament zaradi začasne ustavitve upravičencu ne izplača nikakršnih sredstev, dokler se ne zaključi preverjanje iz točke (i) člena II.12.2, navedeno v koraku 2, ali dokler ni več razlogov za izvajanje začasne ustavitve. To ne posega v pravico Evropskega parlamenta, da odpravi ali razveljavi sklep o financiranju iz členov II.13 in II.14.

II.12.4 Ponovna vzpostavitev plačila

V trenutku, ko ni več razlogov za izvajanje začasne zaustavitve plačila, se začnejo ponovno izvajati vsa plačila in Evropski parlament o tem uradno obvesti upravičenca.

ČLEN II.13 – ODPRAVA SKLEPA O FINANCIRANJU S STRANI EVROPSKEGA PARLAMENTA

II.13.1 Razlogi za odpravo

Evropski parlament je pristojen, da odpravi sklep o financiranju na podlagi odločitve Organa za evropske politične stranke in fundacije, da upravičenca izbriše iz registra, razen v primerih iz člena 30(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014.

II.13.2 Postopek za odpravo

Korak 1 – Preden odpravi sklep o financiranju, Evropski parlament pošlje upravičencu uradno obvestilo o svoji nameri, navede razloge za takšno odločitev in upravičenca pozove, naj posreduje pripombe v 30 koledarskih dneh od prejema uradnega obvestila.

Korak 2 – Če Evropski parlament po preteku časa za posredovanje pripomb sklene, da ne bo odpravil sklepa o financiranju, pošlje upravičencu uradno obvestilo o svoji odločitvi.

Če Evropski parlament po preteku časa za posredovanje pripomb sklene, da bo odpravil sklep o financiranju, pošlje upravičencu uradno obvestilo z obrazloženo odločitvijo o odpravi.

Korak 3 – Evropski parlament po sprejetju odločitve o odpravi sklepa o financiranju nemudoma obvesti upravičenca o prenehanju sporazuma o nepovratnih sredstvih.

II.13.3 Posledice odprave

Sklep o odpravi sklepa o financiranju je retroaktiven in velja od datuma sprejetja sklepa o financiranju.

Prenehanje sporazuma o nepovratnih sredstvih začne veljati takoj po uradnem obvestilu upravičencu.

Vsak znesek, ki se plača na podlagi sporazuma o nepovratnih sredstvih, se šteje za neupravičeno plačilo in se izterja v skladu z veljavnimi pravili finančne uredbe.

ČLEN II.14 – RAZVELJAVITEV SKLEPA O FINANCIRANJU

II.14.1 Razveljavitev na zahtevo upravičenca

Upravičenec lahko zahteva razveljavitev sklepa o financiranju.

Upravičenec Evropski parlament uradno obvesti o svoji zahtevi za razveljavitev, pri čemer navede:

(a) razloge za razveljavitev ter

(b) datum, ko se sklep o financiranju razveljavi, kar pa ne sme biti pred datumom, ko je bilo poslano uradno obvestilo.

Razveljavitev sklepa o financiranju začne veljati na dan, določen v sklepu o razveljavitvi, oziroma, če tega datuma ni, na dan, ko je bil upravičenec o sklepu uradno obveščen. Po razveljavitvi sklepa o financiranju Evropski parlament nemudoma odpove sporazum o nepovratnih sredstvih z učinkom na isti datum.

II.14.2 Razveljavitev s strani Evropskega parlamenta

II.14.2.A Razlogi za razveljavitev

Evropski parlament je pristojen, da v katerem koli od naslednjih primerov razveljavi sklep o financiranju:

(a) na podlagi odločitve Organa za evropske politične stranke in evropske politične fundacije, da upravičenca izbriše iz registra, v primerih iz člena 30(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014;

(b) če upravičenec ne izpolnjuje več pogojev iz člena 18(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014;

(c) v primerih iz členov 131 in 202 finančne uredbe;

(d) če za upravičenca ali povezano osebo ali osebo, ki je prevzela neomejeno odgovornost za dolgove upravičenca, velja katera koli okoliščina iz člena 136(1)(a) ali (b) finančne uredbe;

(e) če za upravičenca ali katero koli povezano osebo velja katera koli okoliščina iz člena 136(1)(c) do (h) ali s področja uporabe člena 136(2) finančne uredbe;

(f) če upravičenec izgubi svoj status iz člena 10(6) Uredbe (ES, Euratom) št. 1141/2014.

II.14.2.B Postopek za razveljavitev

Korak 1 – Preden se sklep o financiranju razveljavi, Evropski parlament pošlje upravičencu uradno obvestilo o svoji nameri, navede razloge za takšno odločitev in upravičenca pozove, naj posreduje pripombe v 30 koledarskih dneh od prejema uradnega obvestila.

Korak 2 – Če Evropski parlament po preteku časa za posredovanje pripomb sklene, da se sklep o financiranju ne razveljavi, pošlje upravičencu uradno obvestilo o svoji odločitvi.

Če Evropski parlament po preteku časa za posredovanje pripomb sklene, da se sklep o financiranju razveljavi, pošlje upravičencu uradno obvestilo z obrazloženo odločitvijo o razveljavitvi.

Korak 3 – Evropski parlament po sprejetju odločitve o razveljavitvi sklepa o financiranju nemudoma obvesti upravičenca o prenehanju sporazuma o nepovratnih sredstvih.

II.14.3 Posledice razveljavitve

Razveljavitev sklepa o financiranju začne veljati ex nunc na dan, določen v sklepu o razveljavitvi, oziroma, če ta dan ni določen, na dan, ko je bil upravičenec o navedeni odločitvi obveščen. Prenehanje sporazuma o nepovratnih sredstvih začne veljati na isti dan.

Stroški, ki jih je upravičenec dejansko imel od dne, ko začne veljati razveljavitev sklepa o nepovratnih sredstvih, se štejejo za neupravičene stroške, ustrezno predplačilo pa se izterja v skladu z veljavnimi pravili finančne uredbe.

ČLEN II.15 – PRENOS

Upravičenec ne more prenesti svojih zahtevkov za plačilo Evropskemu parlamentu na tretjo osebo, razen če to Evropski parlament odobri vnaprej na podlagi obrazložene pisne zahteve upravičenca.

Če Evropski parlament prenosa ne odobri pisno ali če niso izpolnjeni pogoji za tako odobritev, prenos nima pravnega učinka.

Prenos upravičenca v nobenem primeru ne odvezuje obveznosti do Evropskega parlamenta.

ČLEN II.16 – ZAMUDNE OBRESTI

Če Evropski parlament plačila ne izvrši v roku, upravičencu pripadajo zamudne obresti po obrestni meri, ki jo Evropska centralna banka uporablja za svoje operacije glavnega refinanciranja v eurih (v nadaljnjem besedilu: referenčna obrestna mera), zvišani za tri točke in pol. Referenčna obrestna mera je tista, ki velja prvi dan v mesecu končnega roka za plačilo, kot je objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

Če Evropski parlament začasno ustavi plačila v skladu s členom II.12, se to ne šteje za zamudo v plačilu.

Zamudne obresti se zaračunajo za čas od dneva po datumu, določenem za plačilo, do vključno dne, ko je bilo plačilo izvršeno.

Če so izračunane obresti nižje ali enake 200 EUR, jih Evropski parlament, ne glede na prvi pododstavek, upravičencu plača samo na njegovo zahtevo, predloženo v dveh mesecih po prejemu zapoznelega plačila.

ČLEN II.17 – VELJAVNO PRAVO

Sporazum ureja veljavno pravo Unije, zlasti Uredba (EU, Euratom) št. 1141/2014 in veljavna pravila finančne uredbe, ki se uporabljajo v celoti. Po potrebi jih dopolnjuje nacionalno pravo države članice, v kateri je sedež upravičenca.

ČLEN II.18 – PRAVICA DO IZJAVE

V primerih, ko lahko upravičenec ali fizična oseba iz člena 27a Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 v skladu s tem sklepom o financiranju predloži pripombe, ima za predložitev pisnih pripomb na voljo 10 delovnih dni, razen če je izrecno določeno drugače. To obdobje se lahko na obrazloženo zahtevo upravičenca ali fizične osebe podaljša enkrat, in sicer za nadaljnjih 10 delovnih dni.

DEL B: FINANČNE DOLOČBE

ČLEN II.19 – UPRAVIČENI STROŠKI

II.19.1 Pogoji

Stroški štejejo za upravičene za financiranje iz sredstev Unije in skladne s členom 186 finančne uredbe, če ustrezajo naslednjim merilom:

(a) so v neposredni zvezi s predmetom urejanja sporazuma in določeni v oceni proračuna, ki je priložena sporazumu;

(b) so potrebni za izvajanje sporazuma;

(c) so razumni, utemeljeni in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, zlasti glede gospodarnosti in učinkovitosti;

(d) nastanejo v obdobju upravičenosti, opredeljenem v členu I.2, razen stroškov, povezanih z letnimi poročili in potrdili o računovodskih izkazih ter s tem povezanimi računi;

(e) so dejansko nastali upravičencu;

(f) so določljivi, preverljivi in evidentirani v računovodskih izkazih upravičenca v skladu z računovodskimi standardi, ki se uporabljajo zanje;

(g) so v skladu z določbami veljavne davčne in socialnovarstvene zakonodaje;

(h) so v skladu s prvim odstavkom člena II.9.1 in na splošno z drugim odstavkom člena II.9.1.

Upravičenčevi računovodski postopki in postopki notranje revizije morajo omogočati neposredno uskladitev stroškov in prihodkov iz letnega poročila z računovodskimi izkazi in ustreznimi dokazili.

II.19.2 Primeri upravičenih stroškov

Upravičeni so predvsem naslednji stroški poslovanja, če izpolnjujejo merila iz odstavka 1 tega člena in brez poseganja v člen 186 finančne uredbe:

(a) upravni stroški in stroški, povezani s tehnično pomočjo, sestanki, raziskovanjem, čezmejnimi prireditvami, študijami, obveščanjem in publikacijami;

(b) stroški zaposlenih, to so plače, socialni prispevki in drugi zakonsko predpisani stroški, vezani na prejemke, če ne presegajo povprečja, ki je običajno pri plačni politiki upravičenca;

(c) potni stroški in stroški bivanja za zaposlene, če ustrezajo običajni praksi upravičenca glede potnih stroškov;

(d) stroški amortizacije opreme ali drugih sredstev (novih ali rabljenih), kot so knjiženi v računovodskih izkazih upravičenca, če so bila sredstva: (i) odpisana v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi ter običajno računovodsko prakso upravičenca; ter (ii) nabavljena v skladu s prvim odstavkom člena II.9.1 in na splošno z drugim odstavkom člena II.9.1 v obdobju upravičenosti;

(e) stroški za potrošni material in potrebščine ter stroški drugih pogodb, pod pogojem da: (i) so nabavljeni v skladu s prvim odstavkom člena II.9.1 in na splošno z drugim odstavkom člena II.9.1; ter (ii) se neposredno dodelijo za predmet sporazuma;

(f) stroški, ki izhajajo neposredno iz zahtev sporazuma, vključno, če je to ustrezno, s stroški finančnih storitev (predvsem stroški finančnih jamstev), če se te storitve nabavijo v skladu s prvim odstavkom člena II.9.1 in na splošno z drugim odstavkom člena II.9.1.

ČLEN II.20 – NEUPRAVIČENI STROŠKI

Brez poseganja v člen II.19.1 tega sporazuma in člen 186 finančne uredbe so neupravičeni naslednji stroški:

(a) donos kapitala in dividende, ki jih izplača upravičenec;

(b) dolgovi in stroški servisiranja dolga;

(c) rezervacije za izgube ali dolgove;

(d) dolgovane obresti;

(e) dvomljivi dolgovi;

(f) izgube zaradi tečajnih razlik;

(g) stroški nakazil s strani Evropskega parlamenta, ki jih zaračuna banka upravičenca;

(h) stroški, ki jih prijavi upravičenec v okviru drugega ukrepa, ki prejema nepovratna sredstva iz proračuna Unije;

(i) prispevki v naravi;

(j) čezmerni ali nesmotrni odhodki;

(k) odbitni DDV;

(l) prepovedano financiranje nekaterih tretjih oseb v skladu s členom 22 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014.

ČLEN II.21 – PRISPEVKI V NARAVI

Evropski parlament upravičencu dovoli prejemanje prispevkov v naravi med izvajanjem sporazuma, če vrednost teh prispevkov ne presega:

(a) stroškov, ki so dejansko nastali in so ustrezno utemeljeni v računovodskih dokumentih tretjih oseb, ki so upravičencu te prispevke dale brezplačno, vendar prevzamejo ustrezne stroške;

(b) če takih dokumentov ni, stroškov, ki ustrezajo tistim, ki so splošno sprejeti na zadevnem trgu;

(c) njihove vrednosti, sprejete v oceni proračuna;

(d) 50 % lastnih sredstev, sprejetih v oceni proračuna.

Prispevki v naravi:

(a) se v oceni proračuna predstavijo ločeno, da odrazijo vsa sredstva;

(b) so skladni s členom 20 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 ter z nacionalnimi davčnimi pravili in pravili na področju socialne varnosti;

(c) se sprejmejo samo začasno, če jih potrdi zunanji revizor in jih dopušča sklep o končnem znesku financiranja;

(d) ne smejo biti nepremičnine.

ČLEN II.22 – PRORAČUNSKE PRERAZPOREDITVE

Upravičenec lahko prilagodi ocena proračuna, določena v Prilogi 1, in sicer s prerazporeditvami med različnimi proračunskimi kategorijami. Za prilagoditev ni potrebna sprememba sporazuma. Te prerazporeditve je treba utemeljiti v letnem poročilu.

ČLEN II.23 – OBVEZNOST POROČANJA

II.23.1 Letno poročilo

Po možnosti do 15. maja in najpozneje do 30. junija po koncu proračunskega leta N upravičenec predloži letno poročilo, ki vključuje:

(a) letne računovodske izkaze in spremna pojasnila, ki zajemajo upravičenčeve prihodke in stroške, sredstva in obveznosti na začetku in koncu proračunskega leta v skladu s pravom, ki se uporablja v državi članici, kjer je sedež upravičenca;

(b) letne računovodske izkaze, pripravljene v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, opredeljenimi v členu 2 Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (5);

(c) seznam donatorjev in dajalcev prispevkov ter njihovih donacij ali prispevkov, ki se sporočijo v skladu s členom 20 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014;

(d) poročilo o dejavnosti;

(e) računovodski izkaz, ki temelji na strukturi ocene proračuna;

(f) podrobne knjigovodske račune v zvezi s prihodki, stroški, sredstvi in obveznostmi;

(g) uskladitev računovodskega izkaza iz točke (e) s podrobnimi knjigovodskimi računi iz točke (f);

(h) seznam dobaviteljev, ki so v zadevnem proračunskem letu upravičencu zaračunali znesek, ki presega 10 000 EUR, v katerem se navedejo ime in naslov dobavitelja ter obseg blaga in storitev.

V primeru prenosa iz člena II.25.3 mora letno poročilo vsebovati dokumente iz točk (d), (e), (f) in (g), ki zajemajo prvo četrtletje leta, ki sledi zadevnemu proračunskem letu.

Informacije, vključene v letno poročilo, morajo zadostovati za določitev končnega zneska financiranja.

II.23.2 Poročilo o zunanji reviziji

Evropski parlament prejme neposredno od neodvisnih zunanjih organov ali strokovnjakov, pooblaščenih v skladu s členom 23(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, poročilo o zunanji reviziji iz člena 23(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014.

Namen zunanje revizije je potrditi zanesljivost računovodskih izkazov ter zakonitost in pravilnost njihovih odhodkov, zlasti da:

(a) so računovodski izkazi pripravljeni v skladu z nacionalnim pravom, ki velja za upravičenca, brez pomembno napačne navedbe ter so resničen in pošten prikaz finančnega stanja in poslovnih rezultatov;

(b) so računovodski izkazi pripravljeni v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, opredeljenimi v členu 2 Uredbe (ES) št. 1606/2002;

(c) so prijavljeni stroški dejansko nastali;

(d) je izkaz prihodkov izčrpen;

(e) so finančni dokumenti, ki jih je upravičenec predložil Parlamentu, skladni s finančnimi določbami sporazuma;

(f) so izpolnjene obveznosti, ki izhajajo iz Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, zlasti iz člena 20;

(g) so izpolnjene obveznosti iz sporazuma, zlasti iz členov II.9 in II.19;

(h) je upravičenec dejansko prejel prispevke v naravi ter so ti bili ocenjeni v skladu z veljavnimi pravili;

(i) je bil morebitni presežek financiranja Unije prenesen v naslednje proračunsko leto in uporabljen v prvem četrtletju proračunskega leta v skladu s členom 222(7) finančne uredbe;

(j) je bil morebitni presežek lastnih sredstev prenesen v rezervo.

ČLEN II.24 – SKLEP O LETNEM POROČILU

Evropski parlament do 30. septembra leta, ki sledi proračunskemu letu N, sprejme ali zavrne letno poročilo, kot je določeno v členu II.23.1.

Če se Evropski parlament v roku šestih mesecev po prejemu letnega poročila ne odzove pisno, velja, da je letno poročilo odobreno.

Odobritev letnega poročila ne posega v določitev končnega zneska financiranja iz člena II.25, s katero Evropski parlament sprejme končno odločitev o upravičenosti stroškov.

Evropski parlament lahko od upravičenca zahteva dodatne informacije, da bi lahko sprejel sklep o letnem poročilu. Če te informacije zahteva, se rok za sprejetje sklepa o letnem poročilu podaljša, dokler ne prejme in oceni zahtevanih informacij. Rok se lahko tudi podaljša, kadar dodatne informacije zahteva Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije v skladu s členom 24(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014.

Če so v letnem poročilu velike pomanjkljivosti, ga lahko Evropski parlament zavrne, ne da bi od upravičenca zahteval dodatne informacije, in zahteva, da upravičenec predloži novo poročilo v 15 delovnih dneh.

Upravičenca se o zahtevkih za dodatne informacije ali novo poročilo obvesti pisno.

V primeru zavrnitve prvotno predloženega letnega poročila in zahtevka za novo poročilo se za novo poročilo uporabi postopek odobritve, določen v tem členu.

ČLEN II.25 – SKLEP O KONČNEM ZNESKU FINANCIRANJA

II.25.1 Učinek letnega poročila

Sklep Evropskega parlamenta, ki določa končni znesek financiranja, temelji na letnem poročilu, odobrenem v skladu s členom II.24. Če Evropski parlament dokončno zavrne letno poročilo ali če upravičenec v predvidenem roku ne predloži letnega poročila, se ne sme določiti povračljivih stroškov s sklepom o končnem znesku financiranja.

II.25.2 Prag

Končni znesek financiranja je omejen na znesek iz člena I.4 in ne presega 95 % dejansko nastalih upravičenih stroškov.

II.25.3 Prenos presežka

Če na koncu proračunskega leta N prihodki upravičenca presegajo odhodke, lahko del tega presežka prenese v proračunsko leto N+1 v skladu s členom 222(7) finančne uredbe.

(a) Opredelitev presežka

Presežek za proračunsko leto N je razlika med skupnimi upravičenimi stroški in vsoto:

(i) začasnega (najvišjega) zneska financiranja v skladu s členom I.4;

(ii) lastnih sredstev upravičenca, namenjenih za kritje upravičenih stroškov, pri čemer je upravičenec pred tem neupravičene stroške kril zgolj iz lastnih sredstev; ter

(iii) morebitnega presežka, prenesenega iz proračunskega leta N-1.

V proračunsko leto N+1 se lahko prenese presežek, ki ne presega 25 % skupnih prihodkov iz točk (i) in (ii) zgoraj.

(b) Obračun prenosa za upravičene stroške

Dejansko preneseni znesek se v zaključni bilanci stanja za proračunsko leto N prikaže kot „prenos sredstev za upravičene stroške v prvem četrtletju N+1“. Ta prenos sredstev velja za upravičene stroške iz proračunskega leta N.

Poleg tega se z vmesno bilanco najpozneje 31. marca leta N+1 določijo dejansko nastali upravičeni stroški do tega datuma. Prenos sredstev ne presega teh stroškov.

V letu N+1 se prenos razveljavi in ustvari prihodek, ki se lahko uporabi za kritje upravičenih stroškov v prvem četrtletju proračunskega leta N+1.

II.25.4 Sklep o končnem znesku financiranja

Evropski parlament letno preveri skladnost odhodkov z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, finančne uredbe in sporazuma. Vsako leto sprejme sklep o končnem znesku financiranja, o katerem upravičenca ustrezno uradno obvesti.

Končni znesek financiranja za leto N se določi v letu N+1.

Ko je končni znesek financiranja določen, se naredi obračun predplačila.

II.25.5 Preostali znesek financiranja

Če predplačilo presega končni znesek financiranja, Evropski parlament izterja neupravičeno izplačano predplačilo.

Če končni znesek financiranja presega predplačilo, Evropski parlament izplača preostali znesek.

II.25.6 Dobiček

(a) Opredelitev

Dobiček je opredeljen v skladu s členom 192(2) finančne uredbe.

(b) Oblikovanje rezerve

V skladu s členom 192(2) finančne uredbe lahko upravičenec ustvari rezerve iz presežka lastnih sredstev, ki so opredeljena v členu II.1.

Presežek, ki se prenese na račun rezerv, je, če je ustrezno, znesek lastnih sredstev, ki presega znesek lastnih sredstev, potrebnih za kritje 5 % upravičenih stroškov, dejansko nastalih v proračunskem letu N, in 5 % stroškov, ki so vključeni v znesek, ki se prenese v proračunsko leto N+1. Upravičenec mora pred tem neupravičene stroške kriti zgolj iz lastnih sredstev.

Presežek, ki se dodeli za rezervo, se ne upošteva pri izračunu dobička.

Rezerva se lahko uporabi zgolj za kritje stroškov poslovanja upravičenca.

(c) Izterjava

Financiranje ne sme prinesti dobička upravičencu. Evropski parlament ima pravico izterjati odstotek dobička, ki ustreza prispevku Unije k upravičenim stroškom v skladu s členom 192(4) finančne uredbe.

ČLEN II.26 – IZTERJAVA

Kadar so bili zneski upravičencu neupravičeno plačani ali kadar postopek izterjave upravičujejo pogoji iz sporazuma, Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 ali finančne uredbe, upravičenec ali fizična oseba iz člena 30(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskemu parlamentu zadevne zneske vrne pod pogoji in do dneva zapadlosti, ki jih določi Evropski parlament.

II.26.1 Zamudne obresti

Če upravičenec teh zneskov ne vrne do dneva zapadlosti, ki ga določi Evropski parlament, slednji poveča dolgovano vsoto za zamudne obresti po stopnji iz člena II.16. Zamudne obresti se obračunajo za obdobje od dneva zapadlosti vračila do vključno dneva, ko Evropski parlament prejme celotno plačilo dolgovanih zneskov.

Z vsakim delnim vračilom se najprej odplačajo stroški in zamudne obresti ter šele nato glavnica.

II.26.2 Pobot

Če na dan zapadlosti ni prejel vračila, lahko Evropski parlament izterja dolgovane zneske s pobotom zneskov, ki jih upravičencu dolguje iz katerega koli razloga v skladu s členom 101 finančne uredbe. V izjemnih okoliščinah, ki jih utemeljuje varstvo finančnih interesov Unije, lahko Evropski parlament izvrši izterjavo s pobotom pred predvidenim datumom plačila. Za to ni potrebno predhodno soglasje upravičenca.

II.26.3 Bančni stroški

Bančni stroški, ki nastanejo zaradi izterjave zneskov, dolgovanih Evropskemu parlamentu, so v izključno breme upravičenca.

ČLEN II.27 – FINANČNO JAMSTVO

Če Evropski parlament zahteva finančna jamstva v skladu s členom 153 finančne uredbe, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) finančno jamstvo mora izdati banka ali pooblaščena finančna institucija ali, na prošnjo upravičenca in s soglasjem Evropskega parlamenta, tretja oseba;

(b) porok se mora zavezati, da bo poravnal obveznosti na prvi poziv in da od Evropskega parlamenta ne bo zahteval, naj najprej ukrepa proti glavnemu dolžniku (tj. zadevnemu upravičencu); ter

(c) finančno jamstvo mora ostati izrecno veljavno, dokler se predplačilo ne izravna z vmesnimi plačili ali preostalim zneskom s strani Evropskega parlamenta; če se preostali znesek izterja, mora finančno jamstvo ostati veljavno, dokler ne šteje, da je dolg v celoti poplačan, Evropski parlament pa mora sprostiti jamstvo v mesecu po tem.

ČLEN II.28 – NADZOR

II.28.1 Splošne določbe

Evropski parlament in Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije lahko v okviru svojih pristojnosti in v skladu s poglavjem V Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 kadar koli izvajata svoje nadzorne pristojnosti, da bi preverila, ali upravičenec v celoti izpolnjuje obveznosti iz sporazuma, Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 in finančne uredbe.

Upravičenec mora sodelovati s pristojnimi organi in jim nuditi pomoč, ki jo potrebujejo za izvajanje nadzora.

Evropski parlament in Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije lahko nalogo nadzora preneseta na zunanje organe, ki jih ustrezno pooblastita, da delujejo v njunem imenu (v nadaljnjem besedilu: pooblaščeni organi).

II.28.2 Dolžnost hrambe dokumentov

Kot določa člen II.7, upravičenec hrani vse izvirnike dokumentov, zlasti računovodske in davčne evidence, na kakršnem koli primernem mediju, vključno z digitaliziranimi izvirniki, kadar so ti dovoljeni v njegovem nacionalnem pravu, in pod pogoji, ki jih to predpisuje.

II.28.3 Obveznost zagotavljanja dokumentov in/ali informacij

Upravičenec zagotovi vse dokumente in/ali informacije, vključno z informacijami v elektronski obliki, ki jih zahtevajo Evropski parlament, Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije ali pooblaščeni organ (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ).

Dokumenti ali informacije, ki jih zagotovi upravičenec, se obdelujejo v skladu s členom II.6.

II.28.4 Obiski na kraju samem

Pristojni organ lahko izvede obisk na kraju samem v prostorih upravičenca. V ta namen lahko od upravičenca pisno zahteva, da sprejme potrebne ukrepe za tak obisk v primernem roku, ki ga določi pristojni organ.

Med obiski na kraju samem upravičenec pristojnemu organu omogoči dostop do objektov in prostorov, kjer se dejavnost izvaja ali se je izvajala, ter do vseh potrebnih informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki.

Upravičenec zagotovi, da so med obiskom na kraju samem informacije nemudoma na voljo in da se zahtevane informacije predložijo v ustrezni obliki.

II.28.5 Kontradiktorni revizijski postopek

Na podlagi ugotovitev med nadzornim postopkom Evropski parlament pripravi začasno revizijsko poročilo, ki ga pošlje upravičencu. Upravičenec lahko v 30 koledarskih dneh po prejemu začasnega revizijskega poročila predloži pripombe.

Na podlagi ugotovitev iz začasnega revizijskega poročila in morebitnih pripomb upravičenca Evropski parlament pripravi končne ugotovitve revizije v končnem revizijskem poročilu. Končno revizijsko poročilo se upravičencu pošlje v 60 koledarskih dneh po izteku roka za predložitev pripomb na začasno revizijsko poročilo.

II.28.6 Posledice ugotovitev revizije

Brez poseganja v pravico Evropskega parlamenta, da sprejme ukrepe iz členov II.12 do II.14, ta ustrezno upošteva končne ugotovitve revizije pri določanju končnega zneska financiranja.

O primerih morebitnih goljufij ali hudih kršitev veljavnih pravil, razkritih v končnih ugotovitvah revizije, se obvestijo pristojni nacionalni organi ali organi Unije za nadaljnje ukrepanje.

Evropski parlament lahko na podlagi končnih ugotovitev revizije retroaktivno prilagodi sklep o končnem znesku financiranja.

II.28.7 Pravica urada OLAF do nadzora

Evropski urad za boj proti goljufijam (urad OLAF) izvršuje svojo pravico do nadzora upravičenca v skladu z veljavnimi pravili, zlasti z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (6), Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7) ter členoma 24(4) in 25(7) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014.

Upravičenec mora sodelovati z uradom OLAF in mu nuditi pomoč, ki jo potrebuje za izvajanje nadzora.

Evropski parlament lahko kadar koli retroaktivno prilagodi sklep o končnem znesku financiranja na podlagi ugotovitev, ki jih prejme od Evropskega urada za boj proti goljufijam (urada OLAF) v skladu s členom 25(7) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014. Preden se Evropski parlament odloči, da bo retroaktivno prilagodil sklep o končnem znesku financiranja, se upravičenec ustrezno obvesti o ugotovitvah in nameri Parlamenta, da bo prilagodil sklep o končnem znesku financiranja, omogoči se mu tudi, da predstavi svoje pripombe.

II.28.8 Pravica Evropskega računskega sodišča do nadzora

Evropsko računsko sodišče izvaja svojo pravico do nadzora v skladu z veljavnimi pravili, zlasti s členom 129 finančne uredbe in členom 25(6) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014. Pri tem se uporabljata člena II.28.3 in II.28.4.

Upravičenec mora ustrezno sodelovati z Računskim sodiščem in mu nuditi vso pomoč, ki jo potrebuje za izvajanje nadzora.

II.28.9 Neizpolnjevanje obveznosti iz člena II.28.1 do 4

Če upravičenec ne izpolni obveznosti iz člena II.28.1 do 4, lahko Evropski parlament šteje za neupravičene vse stroške, ki jih upravičenec ni zadovoljivo utemeljil.