SL Uradni list Evropske unije L 44/1

EVROPSKI PARLAMENT POSLOVNIK

16. izdaja

julij 2004

Opomba:

Vsako sklicevanje v tem poslovniku na osebo moškega spola se obravnava tudi kot sklicevanje na osebo ženskega spola in obratno, razen če je iz besedila jasno razvidno drugače.

Razlaga členov (na podlagi člena 201) je zapisana v poševnem tisku.

VSEBINA

NASLOV I POSLANCI, PARLAMENTARNA TELESA IN POLITIČNE SKUPINE

POGLAVJE 1 POSLANCI EVROPSKEGA PARLAMENTA

Člen 1 Evropski parlament

Člen 2 Neodvisni mandat

Člen 3 Preverjanje veljavnosti mandatov poslancev

Člen 4 Trajanje mandata poslancev

Člen 5 Privilegiji in imunitete

Člen 6 Odvzem imunitete

Člen 7 Postopki v zvezi z imuniteto

Člen 8 Povračilo stroškov in nadomestil

Člen 9 Pravila ravnanja

Člen 10 Notranje preiskave, ki jih opravi Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

POGLAVJE 2 FUNKCIONARJI PARLAMENTA

Člen 11 Najstarejši poslanec

Člen 12 Kandidature in splošne določbe

Člen 13 Izvolitev predsednika — otvoritveni nagovor

Člen 14 Izvolitev podpredsednikov

Člen 15 Izvolitev kvestorjev

Člen 16 Trajanje mandata funkcionarjev

Člen 17 Prosti sedeži

Člen 18 Predčasno prenehanje mandata

POGLAVJE 3 TELESA IN NALOGE

Člen 19 Naloge predsednika

Člen 20 Naloge podpredsednikov

Člen 21 Sestava predsedstva

Člen 22 Naloge predsedstva

Člen 23 Sestava konference predsednikov

Člen 24 Naloge konference predsednikov

Člen 25 Naloge kvestorjev

Člen 26 Konferenca predsednikov odborov

Člen 27 Konferenca predsednikov delegacij

Člen 28 Javnost dela predsedstva in konference predsednikov

POGLAVJE 4 POLITIČNE SKUPINE

Člen 29 Oblikovanje političnih skupin

Člen 30 Dejavnosti in pravni položaj političnih skupin

Člen 31 Samostojni poslanci

Člen 32 Sedežni red v sejni dvorani

NASLOV II ZAKONODAJNI, PRORAČUNSKI IN DRUGI POSTOPKI

POGLAVJE 1 ZAKONODAJNI POSTOPKI – SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 33 Zakonodajni in delovni program Komisije

Člen 34 Ocena spoštovanja temeljnih pravic, načel subsidiarnosti, sorazmernosti in pravne države ter finančnih posledic

Člen 35 Preverjanje pravne podlage

Člen 36 Preverjanje finančne združljivosti

Člen 37 Dostop do dokumentov in obveščanje Parlamenta

Člen 38 Zastopanje Parlamenta na sejah Sveta

Člen 39 Pobuda v skladu s členom 192 Pogodbe ES

Člen 40 Obravnava zakonodajnih dokumentov

Člen 41 Posvetovanje o pobudah držav članic

POGLAVJE 2 POSTOPEK V ODBORU

Člen 42 Zakonodajna poročila

Člen 43 Poenostavljeni postopek

Člen 44 Nezakonodajna poročila

Člen 45 Samoiniciativna poročila

Člen 46 Mnenja odborov

Člen 47 Okrepljeno sodelovanje med odbori

Člen 48 Oblikovanje poročil

POGLAVJE 3 PRVA OBRAVNAVA

V odboru

Člen 49 Sprememba predloga Komisije

Člen 50 Stališče Komisije in Sveta o predlogih sprememb

Na plenarnem zasedanju

Člen 51 Zaključek prve obravnave

Člen 52 Zavrnitev predloga Komisije

Člen 53 Sprejetje predlogov sprememb k predlogu Komisije

Postopek spremljanja

Člen 54 Spremljanje mnenja Parlamenta

Člen 55 Ponovno posredovanje Parlamentu

Člen 56 Usklajevalni postopek po skupni izjavi iz leta 1975

POGLAVJE 4 DRUGA OBRAVNAVA

V odboru

Člen 57 Predložitev skupnega stališča Sveta

Člen 58 Podaljšanje rokov

Člen 59 Posredovanje pristojnemu odboru in postopek v odboru

Na plenarnem zasedanju

Člen 60 Zaključek druge obravnave

Člen 61 Zavrnitev skupnega stališča Sveta

Člen 62 Spremembe skupnega stališča Sveta

POGLAVJE 5 TRETJA OBRAVNAVA

Sprava

Člen 63 Sklic Spravnega odbora

Člen 64 Delegacija v Spravnem odboru

Na plenarnem zasedanju

Člen 65 Skupno besedilo

POGLAVJE 6 ZAKLJUČEK ZAKONODAJNEGA POSTOPKA

Člen 66 Sporazum v prvi obravnavi

Člen 67 Sporazum v drugi obravnavi

Člen 68 Podpis sprejetih aktov

POGLAVJE 7 PRORAČUNSKI POSTOPKI

Člen 69 Splošni proračun

Člen 70 Podelitev razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna

Člen 71 Drugi postopki podelitve razrešnice

Člen 72 Parlamentarni nadzor nad izvrševanjem proračuna

POGLAVJE 8 NOTRANJI PRORAČUNSKI POSTOPKI

Člen 73 Načrt odhodkov Parlamenta

Člen 74 Pooblastila glede prevzema in poravnave izdatkov

POGLAVJE 9 POSTOPEK PRIVOLITVE

Člen 75 Postopek privolitve

POGLAVJE 10 OKREPLJENO SODELOVANJE

Člen 76 Postopki v Parlamentu

POGLAVJE 11 DRUGI POSTOPKI

Člen 77 Postopek za pridobitev mnenj v skladu s členom 122 Pogodbe ES

Člen 78 Postopek dialoga med socialnimi partnerji

Člen 79 Postopki preverjanja prostovoljnih sporazumov

Člen 80 Kodifikacija

Člen 81 Izvedbene določbe

POGLAVJE 12 POGODBE IN MEDNARODNI SPORAZUMI

Člen 82 Pristopne pogodbe

Člen 83 Mednarodni sporazumi

Člen 84 Postopki v skladu s členom 300 Pogodbe ES v primeru začasne uporabe ali odložitve izvajanja mednarodnih sporazumov ali določitve stališča Skupnosti v organu, ustanovljenem s sporazumom

POGLAVJE13 ZASTOPANJE UNIJE V RAZMERJU DO TRETJIH TER SKUPNA ZUNANJA IN VARNOSTNA POLITIKA

Člen 85 Imenovanje visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko

Člen 86 Imenovanje posebnih predstavnikov za namene skupne zunanje in varnostne politike

Člen 87 Izjave visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko ter drugih posebnih predstavnikov

Člen 88 Mednarodno zastopanje

Člen 89 Posvetovanje s Parlamentom in obveščanje Parlamenta v okviru skupne zunanje in varnostne politike

Člen 90 Priporočila v okviru skupne zunanje in varnostne politike

Člen 91 Kršitev človekovih pravic

POGLAVJE 14 POLICIJSKO IN PRAVOSODNO SODELOVANJE V KAZENSKIH ZADEVAH

Člen 92 Obveščanje Parlamenta na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

Člen 93 Posvetovanje s Parlamentom na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

Člen 94 Priporočila na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

POGLAVJE 15 KRŠITEV TEMELJNIH NAČEL S STRANI DRŽAVE ČLANICE

Člen 95 Ugotovitev kršitve

NASLOV III JAVNOST IN PREGLEDNOST

Člen 96 Preglednost dejavnosti Parlamenta

Člen 97 Dostop javnosti do dokumentov

NASLOV IV ODNOSI Z DRUGIMI INSTITUCIJAMI IN ORGANI

POGLAVJE 1 IMENOVANJA

Člen 98 Izvolitev predsednika Komisije

Člen 99 Izvolitev Komisije

Člen 100 Nezaupnica Komisiji

Člen 101 Imenovanje članov Računskega sodišča

Člen 102 Imenovanje članov izvršilnega odbora Evropske centralne banke

POGLAVJE 2 IZJAVE

Člen 103 Izjave Komisije, Sveta in Evropskega sveta

Člen 104 Pojasnila sklepov Komisije

Člen 105 Izjave Računskega sodišča

Člen 106 Izjave Evropske centralne banke

Člen 107 Priporočilo o načelnih smernicah ekonomskih politik

POGLAVJE 3 VPRAŠANJA SVETU, KOMISIJI IN EVROPSKI CENTRALNI BANKI

Člen 108 Vprašanja za ustni odgovor z razpravo

Člen 109 Čas za vprašanja

Člen 110 Vprašanja za pisni odgovor

Člen 111 Vprašanja Evropski centralni banki za pisni odgovor

POGLAVJE 4 POROČILA DRUGIH INSTITUCIJ

Člen 112 Letna poročila in ostala poročila drugih institucij

POGLAVJE 5 RESOLUCIJE IN PRIPOROČILA

Člen 113 Predlogi resolucij

Člen 114 Priporočila Svetu

Člen 115 Razprave o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države

Člen 116 Pisne izjave

Člen 117 Posvetovanje z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom

Člen 118 Posvetovanje z Odborom regij

Člen 119 Zaprosila, naslovljena na evropske agencije

POGLAVJE 6 MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUMI

Člen 120 Medinstitucionalni sporazumi

POGLAVJE 7 PREDLOŽITEV ZADEV SODIŠČU EVROPSKIH SKUPNOSTI

Člen 121 Postopek pred Sodiščem Evropskih skupnosti

Člen 122 Posledice opustitve ukrepanja Sveta po potrditvi njegovega skupnega stališča v postopku sodelovanja

NASLOV V ODNOSI Z NACIONALNIMI PARLAMENTI

Člen 123 Izmenjava informacij, stiki in vzajemne ugodnosti

Člen 124 Konferenca odborov za evropske zadeve (COSAC)

Člen 125 Konferenca parlamentov

NASLOV VI ZASEDANJA

POGLAVJE 1 ZASEDANJA PARLAMENTA

Člen 126 Mandatna doba, zasedanja, delna zasedanja, seje

Člen 127 Sklic Parlamenta

Člen 128 Kraj zasedanj

Člen 129 Navzočnost poslancev na sejah

POGLAVJE 2 RAZPORED DELA PARLAMENTA

Člen 130 Osnutek dnevnega reda

Člen 131 Postopek na plenarnem zasedanju brez predlogov sprememb in razprave

Člen 132 Sprejemanje in spreminjanje dnevnega reda

Člen 133 Izredna razprava

Člen 134 Nujni postopek

Člen 135 Skupna razprava

Člen 136 Roki

POGLAVJE 3 SPLOŠNA PRAVILA O POTEKU SEJ

Člen 137 Dostop do sejne dvorane

Člen 138 Jeziki

Člen 139 Prehodna določba

Člen 140 Razdelitev dokumentov

Člen 141 Dajanje besede in vsebina govorov

Člen 142 Dodelitev časa za govor

Člen 143 Seznam govornikov

Člen 144 Enominutni govori

Člen 145 Osebne izjave

Člen 146 Red v sejni dvorani

Člen 147 Izključitev poslancev

Člen 148 Nemir v sejni dvorani

POGLAVJE 4 SKLEPČNOST IN GLASOVANJE

Člen 149 Sklepčnost

Člen 150 Vložitev in obrazložitev predlogov sprememb

Člen 151 Dopustnost predlogov sprememb

Člen 152 Postopek glasovanja

Člen 153 Izenačenost glasov

Člen 154 Načela glasovanja

Člen 155 Vrstni red glasovanja o predlogih sprememb

Člen 156 Obravnavanje predlogov sprememb za plenarno zasedanje v odborih

Člen 157 Glasovanje po delih

Člen 158 Pravica do glasovanja

Člen 159 Glasovanje

Člen 160 Poimensko glasovanje

Člen 161 Elektronsko glasovanje

Člen 162 Tajno glasovanje

Člen 163 Obrazložitev glasovanja

Člen 164 Spori glede glasovanja

POGLAVJE 5 PRIGLASITVE V ZVEZI S POSTOPKOM

Člen 165 Postopkovni predlogi

Člen 166 Vprašanje pravilnosti postopka

Člen 167 Zavrnitev razprave zaradi nedopustnosti zadeve

Člen 168 Vrnitev zadeve odboru

Člen 169 Zaključek razprave

Člen 170 Preložitev razprave in glasovanja

Člen 171 Prekinitev ali zaključek seje

POGLAVJE 6 JAVNOST DELA

Člen 172 Zapisnik ( 1 )

Člen 173 Dobesedni zapis

NASLOV VII ODBORI IN DELEGACIJE

POGLAVJE 1 ODBORI – USTANOVITEV IN PRISTOJNOSTI

Člen 174 Ustanovitev stalnih odborov

Člen 175 Ustanovitev začasnih odborov

Člen 176 Preiskovalni odbori

Člen 177 Sestava odborov

Člen 178 Namestniki

Člen 179 Naloge odborov

Člen 180 Odbor, pristojen za preverjanje veljavnosti mandatov poslancev

Člen 181 Pododbori

Člen 182 Predsedstva odborov

POGLAVJE 2 ODBORI – DELOVANJE

Člen 183 Seje odborov

Člen 184 Zapisnik sej odbora

Člen 185 Glasovanje v odboru

Člen 186 Določbe poteka plenarnih sej, uporabne v odborih

Člen 187 Čas za vprašanja v odboru

POGLAVJE 3 MEDPARLAMENTARNE DELEGACIJE

Člen 188 Ustanovitev in naloge medparlamentarnih delegacij

Člen 189 Sodelovanje s Parlamentarno skupščino Sveta Evrope

Člen 190 Skupni parlamentarni odbori

NASLOV VIII PETICIJE

Člen 191 Pravica do peticije

Člen 192 Obravnava peticij

Člen 193 Objava peticij

NASLOV IX VARUH ČLOVEKOVIH PRAVIC

Člen 194 Imenovanje varuha človekovih pravic

Člen 195 Dejavnosti varuha človekovih pravic

Člen 196 Razrešitev varuha človekovih pravic

NASLOV X GENERALNI SEKRETARIAT PARLAMENTA

Člen 197 Generalni sekretariat Parlamenta

NASLOV XI PRISTOJNOSTI IN ODGOVORNOSTI V ZVEZI S POLITIČNIMI STRANKAMI NA EVROPSKI RAVNI

Člen 198 Pristojnosti in odgovornosti predsednika Parlamenta

Člen 199 Pristojnosti in odgovornosti predsedstva

Člen 200 Pristojnosti in odgovornosti pristojnega odbora in Parlamenta

NASLOV XII UPORABA IN SPREMEMBA POSLOVNIKA

Člen 201 Uporaba poslovnika

Člen 202 Sprememba poslovnika

NASLOV XIII DRUGE DOLOČBE

Člen 203 Nerešene zadeve

Člen 204 Struktura prilog

PRILOGA I Določbe o izvajanju člena 9(1) – preglednost in finančni interesi poslancev

PRILOGA II Potek časa za vprašanja v skladu s členom 109

PRILOGA III Smernice in splošna načela za izbiranje zadev, ki bodo uvrščene na dnevni red razprave o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države, predvidene s členom 115

PRILOGA IV Izvedbeni postopki za obravnavo splošnega proračuna Evropske unije in dodatnih proračunov

PRILOGA V Postopek obravnave in sprejetja sklepov o podelitvi razrešnice

PRILOGA VI Pristojnosti stalnih parlamentarnih odborov

PRILOGA VII Dokumenti in informacije zaupne in občutljive narave

PRILOGA VIII Določbe, ki podrobneje urejajo uresničevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta

PRILOGA IX Določbe o izvajanju člena 9(2) – Lobiranje v Parlamentu

PRILOGA X Opravljanje nalog Evropskega varuha človekovih pravic

PRILOGA XI Boj proti goljufijam, korupciji in kakršnemu koli drugemu nezakonitemu ravnanju, ki škoduje interesom Skupnosti

PRILOGA XII Uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil

PRILOGA XIII Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo

PRILOGA XIV Časovni razpored za zakonodajni in delovni program Komisije

PRILOGA XV Seznam dokumentov Parlamenta, ki so neposredno dostopni preko registra

PRILOGA XVI Uredba (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov

NASLOV I

POSLANCI, PARLAMENTARNA TELESA IN POLITIČNE SKUPINE

POGLAVJE 1

POSLANCI EVROPSKEGA PARLAMENTA

Člen 1

Evropski parlament

1. Evropski parlament je skupščina, izvoljena na podlagi Pogodb, Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976 in nacionalne zakonodaje, ki izhaja iz Pogodb.

2. Osebe, izvoljene v Evropski parlament, se imenujejo:

„Diputados al Parlamento Europeo“ v španščini,

„Poslanci Evropského parlamentu“ v češčini,

„Medlemmer af Europa-Parlamentet“ v danščini,

„Mitglieder des Europäischen Parlaments“ v nemščini,

„Euroopa Parlamendi liikmed“ v estonščini,

„Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ“ v grščini,

„Members of the European Parliament“ v angleščini,

„Députés au Parlement européen“ v francoščini,

„Deputati al Parlamento europeo“ v italijanščini,

„Eiropas Parlamenta deputāti“ v latvijščini,

„Europos Parlamento nariai“ v litovščini,

„Európai Parlamenti Képviselők“ v madžarščini,

„Membru tal-Parlament Ewropew“ v malteščini,

„Leden van het Europees Parlement“ v nizozemščini,

„Posłowie do Parlamentu Europejskiego“ v poljščini,

„Deputados ao Parlamento Europeu“ v portugalščini,

„Poslanci Európskeho parlamentu“ v slovaščini,

„Poslanci Evropskega parlamenta“ v slovenščini,

„Euroopan parlamentin jäsenet“ v finščini,

„Ledamöter av Europaparlamentet“ v švedščini.

Člen 2

Neodvisni mandat

Poslanci Evropskega parlamenta svoj mandat izvršujejo neodvisno. Pri tem niso vezani na nobena navodila in njihov mandat ni vezan.

Člen 3

Preverjanje veljavnosti mandatov poslancev

1. Parlament na podlagi poročila pristojnega odbora nemudoma preveri veljavnost mandatov poslancev in odloči o veljavnosti mandatov vseh novoizvoljenih poslancev ter tudi o sporih, ki so nanj naslovljeni na podlagi določb Akta z dne 20. septembra 1976, razen tistih, ki temeljijo na nacionalni volilni zakonodaji.

2. Poročilo odbora temelji na uradnem obvestilu vseh držav članic o dokončnih izidih volitev, v katerem so podrobno navedeni imena izvoljenih kandidatov in morebitnih nadomestnih kandidatov ter njihov položaj glede na izide glasovanja.

Veljavnosti mandata poslanca ni mogoče potrditi, če ni podal pisnih izjav v skladu s členom 7 Akta z dne 20. septembra 1976 in Prilogo I tega poslovnika.

Na podlagi poročila odbora lahko Parlament kadar koli odloča o sporih glede veljavnosti mandatov poslancev.

3. Kadar je imenovanje poslanca posledica odstopa kandidatov na isti listi, odbor, pristojen za preverjanje veljavnosti mandatov, zagotovi, da so navedeni odstopi potekali v skladu s črko in duhom Akta z dne 20. septembra 1976 in člena 4(3).

4. Odbor zagotovi, da organi držav članic ali Unije Parlamentu nemudoma posredujejo vse informacije, ki lahko vplivajo na opravljanje nalog poslanca Evropskega parlamenta ali na vrstni red nadomestnih kandidatov, in v primeru imenovanja navedejo dan začetka veljavnosti.

Če pristojni organi držav članic začnejo postopek, ki ima lahko za posledico prenehanje mandata poslanca, jih predsednik prosi, naj ga o stanju postopka redno obveščajo. Zadevo posreduje pristojnemu odboru. Na predlog tega odbora lahko Parlament v zvezi z navedenim sprejme stališče.

5. Dokler Parlament ne preveri veljavnosti mandata poslanca oziroma ne odloči o morebitnem sporu, se poslanec polnopravno udeležuje sej Parlamenta in njegovih teles.

6. Na začetku vsakega parlamentarnega mandata predsednik povabi pristojne organe držav članic, naj Parlamentu posredujejo vse informacije, pomembne za uporabo tega člena.

Člen 4

Trajanje mandata poslancev

1. Mandat poslancu začne in preneha v skladu z Aktom z dne 20. septembra 1976. Preneha tudi v primeru smrti ali odstopa.

2. Poslanec opravlja svojo funkcijo do začetka prve seje Parlamenta po volitvah.

3. Poslanec v odstopu obvesti predsednika o svojem odstopu in dnevu začetka veljavnosti odstopa, ki pa ne sme biti kasneje kot tri mesece po obvestilu. Obvestilo se sestavi v obliki uradnega zapisnika v navzočnosti generalnega sekretarja ali njegovega predstavnika, ki ga skupaj s poslancem podpiše in nemudoma posreduje pristojnemu odboru, ta pa ga uvrsti na dnevni red svoje prve seje po prejemu dokumenta.

Če pristojni odbor meni, da odstop ni v skladu s črko in duhom Akta z dne 20. septembra 1976, o tem obvesti Parlament, da slednji lahko odloči, ali naj potrdi sprostitev sedeža.

V nasprotnem primeru se potrdi sprostitev sedeža, ki velja od dneva, ki ga je poslanec v odstopu navedel v uradnem zapisniku. Parlament o tem ne glasuje.

Za nekatere izjemne primere je bil uveden poenostavljeni postopek, predvsem kadar eno ali več delnih zasedanj poteka med dnevom začetka veljavnosti odstopa in prvo sejo pristojnega odbora in kadar zato, ker sprostitev sedeža ni bila potrjena, politična skupina, ki ji poslanec v odstopu pripada, na teh delnih zasedanjih ne more najti nadomestnega poslanca. Po tem postopku ima poročevalec pristojnega odbora, ki so mu omenjeni primeri zaupani, pooblastilo, da nemudoma preuči vsak pravilno sporočen odstop in zadevo v primeru, ko bi bila zamuda v obravnavi obvestila škodljiva, preda predsedniku odbora s prošnjo, da v skladu z odstavkom 3:

— bodisi v imenu odbora obvesti predsednika Parlamenta, da se lahko potrdi sprostitev sedeža;

— bodisi skliče izredno sejo odbora, da se preučijo vse posebne težave, ki jih je zabeležil poročevalec.

4. Neskladnosti, ki izhajajo iz nacionalne zakonodaje, se sporočijo Parlamentu, ki jih vzame na znanje.

Kadar pristojni organi držav članic ali Unije ali zadevni poslanec obvesti predsednika o imenovanju na funkcijo, ki ni združljiva s funkcijo poslanca Evropskega parlamenta, predsednik obvesti Parlament, ta pa potrdi sprostitev sedeža.

5. Organi držav članic ali Unije predsednika obvestijo o vseh nalogah, ki jih nameravajo dodeliti poslancu. Predsednik vprašanje združljivosti predlagane naloge s črko in duhom Akta z dne 20. septembra 1976 naslovi na pristojni odbor. O sklepih tega odbora obvesti Parlament, poslanca in pristojne organe.

6. Za dan prenehanja mandata in dan začetka veljavnosti sprostitve sedeža se šteje:

— v primeru odstopa: dan, ko Parlament potrdi sprostitev sedeža v skladu z obvestilom o odstopu;

— v primeru imenovanja na funkcijo, ki ni združljiva s funkcijo poslanca Evropskega parlamenta glede na nacionalni zakon o volitvah ali glede na člen 7 Akta z dne 20. septembra 1976: dan, ki so ga sporočili pristojni organi držav članic ali Unije ali zadevni poslanec.

7. Ko Parlament potrdi, da obstaja prost sedež, o tem obvesti države članice.

8. Vsi spori v zvezi z veljavnostjo imenovanja poslanca, čigar mandat je bil že preverjen, se posredujejo pristojnemu odboru, ki Parlamentu poroča nemudoma in najpozneje do začetka naslednjega delnega zasedanja.

9. Kadar kaže, da sprejetje ali prenehanje mandata temelji na netočnosti ali neveljavnem soglasju, si Parlament pridržuje pravico, da obravnavano imenovanje razglasi za neveljavno oziroma zavrne potrditev sprostitve sedeža.

Člen 5

Privilegiji in imunitete

1. Poslanci uživajo privilegije in imunitete v skladu s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

2. Takoj ko je predsednik Parlamenta obveščen o izvolitvi poslancev, jim izda prepustnice, s katerimi se lahko prosto gibajo po državah članicah.

3. Poslanci imajo pravico do vpogleda v spise, ki jih hranijo Parlament ali odbori, razen v osebne spise in račune, v katere je vpogled dovoljen le poslancem, na katere se nanašajo. Izjeme k temu pravilu o ravnanju z dokumenti, do katerih se javnosti lahko zavrne dostop v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2), so določene v Prilogi VII k temu poslovniku.

Člen 6

Odvzem imunitete

1. Parlament si pri izvajanju svojih pooblastil v zvezi s privilegiji in imunitetami predvsem prizadeva ohranjati integriteto kot demokratična zakonodajna skupščina in zagotoviti neodvisnost poslancev pri opravljanju njihovih nalog.

2. Vsaka zahteva za odvzem imunitete poslancu, ki jo na predsednika naslovi pristojni organ države članice, se razglasi v Parlamentu in posreduje pristojnemu odboru.

3. Vsaka zahteva za zaščito privilegijev in imunitet, ki jo na predsednika naslovi poslanec ali nekdanji poslanec, se razglasi v Parlamentu in posreduje pristojnemu odboru.

Poslanca ali nekdanjega poslanca lahko zastopa drug poslanec. Drugi poslanec ne more podati zahteve brez soglasja zadevnega poslanca.

4. Kadar je poslancu odvzeta prostost ali mu je omejena svoboda gibanja z domnevnim kršenjem njegovih privilegijev in imunitet, lahko predsednik po posvetovanju s predsednikom in poročevalcem pristojnega odbora kot nujno zadevo poda pobudo za uveljavljanje privilegijev in imunitet tega poslanca. Predsednik sporoči svojo pobudo odboru in obvesti Parlament.

Člen 7

Postopki v zvezi z imuniteto

1. Pristojni odbor nemudoma in po vrstnem redu njihove vložitve preuči zahteve za odvzem ali zaščito imunitete in privilegijev.

2. Odbor predlaga sklep, ki priporoča zgolj sprejetje ali zavrnitev zahteve za odvzem imunitete ali zahteve za zaščito imunitete in privilegijev.

3. Odbor lahko od zadevnega organa zahteva kakršno koli informacijo ali pojasnilo, ki se mu zdi potrebno za oblikovanje mnenja, ali je imuniteto treba odvzeti ali zaščititi. Zadevni poslanec ima možnost zagovora; predloži lahko vse dokumente ali druge pisne dokaze, ki se mu zdijo pomembni. Zastopa ga lahko drug poslanec.

4. Kadar se zahteva za odvzem imunitete deli na več točk, je vsaka točka lahko predmet ločenega sklepa. Izjemoma je lahko v poročilu odbora predlagano, naj odvzem imunitete velja le za kazenski pregon ter da do pravnomočnosti sodbe poslancu ni mogoče odvzeti prostosti ali ga zapreti ali zoper njega uvesti ukrepe, ki mu onemogočajo izvrševanje nalog iz njegovega mandata.

5. Kadar mora poslanec nastopiti kot priča ali izvedenec, ni treba zahtevati odvzema imunitete, pod pogojem, da:

— poslancu ne bo treba nastopiti na dan ali ob času, ki bi mu onemogočil ali otežil opravljanje parlamentarnih nalog, oziroma da bo lahko izjavo posredoval v pisni ali drugačni obliki, ki mu ne otežuje izpolnjevanja parlamentarnih obveznosti;

— poslancu ni treba pričati o informacijah, ki jih je pridobil zaupno pri izvrševanju svojega mandata in se mu jih ne zdi smotrno razkriti.

6. V primerih zaščite imunitete ali privilegijev odbor preveri, ali okoliščine predstavljajo upravno ali kako drugo omejitev svobode gibanja poslancev pri potovanju v kraje ali iz krajev zasedanja Parlamenta ali pri izražanju mnenja ali glasovanju v okviru izvrševanja mandata in ali sodijo v okvir člena 10 Protokola o privilegijih in imunitetah, ki niso predmet nacionalne zakonodaje, ter predlaga, da se zadevni organ zaprosi, naj sprejme potrebne sklepe.

7. Odbor lahko poda obrazloženo mnenje o pristojnosti organa in dopustnosti zahteve, vendar se v nobenem primeru ne izreče niti o krivdi ali nekrivdi poslanca niti o tem, ali mnenja oziroma dejanja, ki so mu pripisana, upravičujejo kazenski pregon, četudi se pri obravnavi zahteve podrobno seznani z dejstvi primera.

8. Poročilo odbora se uvrsti na začetek dnevnega reda prve seje po dnevu, ko je bilo predloženo. K predlogu oziroma predlogom sklepa ni mogoče vlagati predlogov sprememb.

Razprava je omejena na razloge, ki govorijo v prid ali proti posameznemu predlogu za odvzem ali priznanje imunitete oziroma za zaščito imunitete ali privilegija.

Brez poseganja v člen 145 poslanec, čigar privilegiji ali imunitete so predmet primera, v razpravi nima besede.

O predlogu oziroma predlogih sklepa v poročilu se glasuje ob prvem glasovanju po razpravi.

Ko je Parlament zadevo obravnaval, se o vsakem predlogu v poročilu glasuje posamezno. Če je eden od predlogov zavrnjen, se nasprotni sklep šteje za sprejet.

9. Sklep Parlamenta predsednik nemudoma sporoči zadevnemu poslancu in pristojnemu organu države članice skupaj s prošnjo, da ga obveščajo o razvoju dogodkov pri ustreznih postopkih in o vseh nadaljnjih sodnih odločbah. Ko predsednik te informacije prejme, jih Parlamentu posreduje na najbolj primeren način, po potrebi po posvetovanju s pristojnim odborom.

10. Kadar predsednik uporabi pooblastila, ki so mu dodeljena v skladu s členom 6(4), se pristojni odbor seznani s predsednikovo pobudo na svoji naslednji seji. Kadar se odboru zdi potrebno, lahko pripravi poročilo za predložitev Parlamentu.

11. Odbor obravnava te zadeve in vse prejete dokumente strogo zaupno.

12. Po posvetovanju z državami članicami lahko odbor sestavi okvirni seznam organov držav članic, ki so pristojni za vložitev zahteve za odvzem imunitete poslanca.

13. Vsaka poizvedba pristojnega organa o obsegu privilegijev ali imunitet poslancev se obravnava v skladu z gornjimi določbami.

Člen 8

Povračilo stroškov in nadomestil

Pravila, ki urejajo povračilo stroškov in nadomestil poslancem, določi predsedstvo.

Člen 9

Pravila ravnanja

1. Parlament lahko določi pravila ravnanja za poslance. Pravila se sprejmejo v skladu s členom 202(2) in so priložena temu poslovniku (3).

Pravila ravnanja nikakor ne prejudicirajo ali omejujejo poslanca pri izvrševanju njegovega mandata ali s tem povezanih političnih ali drugih dejavnosti.

2. Kvestorji so zadolženi za izdajo poimenskih izkaznic, veljavnih največ za eno leto, osebam, ki želijo pogosto vstopati v prostore Parlamenta, da bi posredovali informacije poslancem v okviru njihovega parlamentarnega mandata v svojem interesu ali interesu tretjih oseb.

Navedene osebe morajo v zameno:

— spoštovati pravila ravnanja, objavljena v prilogi tega poslovnika (4);

— vpisati se v register, ki ga vodijo kvestorji.

Register je na zahtevo dostopen javnosti na vseh krajih dela Parlamenta ter, v obliki, ki jo določijo kvestorji, v vseh njegovih informacijskih pisarnah v državah članicah.

Uporabo določb tega odstavka ureja priloga tega poslovnika (5).

3. Pravila ravnanja ter pravice in privilegiji nekdanjih poslancev se določijo s sklepom predsedstva. Pri obravnavanju nekdanjih poslancev se ne dela razlik.

Člen 10

Notranje preiskave, ki jih opravi Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

Skupna pravila, določena v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), ki jih sestavljajo ukrepi, potrebni za nemoten potek preiskav urada, se uporabljajo v Parlamentu v skladu s sklepom Parlamenta, ki je priložen temu poslovniku (6).

POGLAVJE 2

FUNKCIONARJI PARLAMENTA

Člen 11

Najstarejši poslanec

1. Do izvolitve predsednika predseduje seji iz člena 127(2) in vsem drugim sejam, katerih namen je izvolitev predsednika in predsedstva, najstarejši navzoči poslanec.

2. Med predsedovanjem najstarejšega poslanca se lahko obravnavajo le zadeve, ki se nanašajo na izvolitev predsednika ali preverjanje veljavnosti mandatov poslancev.

Če se med predsedovanjem najstarejšega poslanca pojavi vprašanje v zvezi s preverjanjem veljavnosti mandatov poslancev, ta zadevo preda odboru, pristojnemu za preverjanje veljavnosti mandatov poslancev.

Člen 12

Kandidature in splošne določbe

1. Predsednik, podpredsedniki in kvestorji so izvoljeni s tajnim glasovanjem v skladu z določbami člena 162. Kandidature se predlagajo le s soglasjem kandidatov. Predlaga jih lahko le politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev. V primeru, da število kandidatur ne preseže števila razpoložljivih sedežev, so kandidati lahko izvoljeni s ploskanjem.

2. Pri izvolitvi predsednika, podpredsednikov in kvestorjev je treba upoštevati potrebo po zagotovitvi celovitega pravičnega zastopanja držav članic in političnih usmeritev.

Člen 13

Izvolitev predsednika — otvoritveni nagovor

1. Najprej se izvoli predsednik. Pred vsakim glasovanjem se kandidature izročijo najstarejšemu poslancu, ki jih razglasi v Parlamentu. Če po treh glasovanjih nihče od kandidatov ne dobi absolutne večine oddanih glasov, je četrto glasovanje omejeno na tista dva poslanca, ki sta dosegla najvišje število glasov pri tretjem glasovanju. Če je izid glasovanja neodločen, se za izvoljenega razglasi starejši kandidat.

2. Po izvolitvi predsednika najstarejši poslanec sprosti predsedniški sedež. Samo izvoljeni predsednik ima lahko otvoritveni nagovor.

Člen 14

Izvolitev podpredsednikov

1. Podpredsedniki so nato izvoljeni z eno samo glasovnico. Za izvoljene so po številčnem zaporedju glasov razglašeni tisti kandidati, vendar največ štirinajst, ki so pri prvem glasovanju dobili absolutno večino oddanih glasov. Če je število izvoljenih kandidatov manjše od števila razpoložljivih sedežev, se zaradi zapolnitve preostalih sedežev pod enakimi pogoji opravi drugo glasovanje. Če je potrebno še tretje glasovanje, za izvolitev na preostale sedeže zadostuje navadna večina. Če je izid glasovanja neodločen, se za izvoljene razglasijo najstarejši kandidati.

Čeprav v tem členu, za razliko od člena 13(1), vlaganje novih kandidatur med posameznimi glasovanji za izvolitev podpredsednikov ni izrecno predvideno, pa je vseeno dovoljeno, saj mora Parlament kot suveren organ imeti možnost obravnave vseh morebitnih kandidatov, predvsem zato, ker bi odsotnost take možnosti lahko ovirala tekoč potek volitev.

2. Ob upoštevanju določb člena 17(1) prednostni vrstni red podpredsednikov določa zaporedje, po katerem so bili izvoljeni, oziroma starost, če je izid neodločen.

Kadar podpredsedniki niso izvoljeni s tajnim glasovanjem, prednostni vrstni red določa zaporedje, po katerem je predsednik prebral njihova imena Parlamentu.

Člen 15

Izvolitev kvestorjev

Po izvolitvi podpredsednikov Parlament izvoli pet kvestorjev.

Kvestorji se izvolijo po enakem postopku kot podpredsedniki.

Člen 16

Trajanje mandata funkcionarjev

1. Mandat predsednika, podpredsednikov in kvestorjev traja dve leti in pol.

Kadar poslanec zamenja politično skupino, za preostanek svojega dve in polletnega mandata obdrži svoj sedež v predsedstvu ali kolegiju kvestorjev.

2. Če se kateri od navedenih sedežev sprosti pred iztekom tega obdobja, novoizvoljeni poslanec svojo funkcijo opravlja le za preostali čas mandata svojega predhodnika.

Člen 17

Prosti sedeži

1. Če je predsednika, podpredsednika ali kvestorja treba zamenjati, se njegov naslednik izvoli v skladu z zgoraj navedenimi pravili.

Novoizvoljeni podpredsednik po prednostnem vrstnem redu zasede mesto svojega predhodnika.

2. Če se sprosti sedež predsednika, do izvolitve novega predsednika funkcijo predsednika opravlja prvi podpredsednik.

Člen 18

Predčasno prenehanje mandata

Konferenca predsednikov lahko s tripetinsko večino oddanih glasov, ki predstavljajo najmanj tri politične skupine, Parlamentu predlaga prenehanje mandata predsednika, podpredsednika, kvestorja, predsednika ali podpredsednika odbora, predsednika ali podpredsednika medparlamentarne delegacije ali katerega koli drugega nosilca funkcije, izvoljenega v Parlamentu, kadar meni, da je poslanec zagrešil hujšo kršitev. Parlament sprejme tak predlog z dvotretjinsko večino oddanih glasov, ki predstavljajo večino vseh poslancev.

POGLAVJE 3

TELESA IN NALOGE

Člen 19

Naloge predsednika

1. Predsednik vodi delo Parlamenta in njegovih teles pod pogoji, določenimi v tem poslovniku. Predsednik ima vsa potrebna pooblastila za vodenje parlamentarnih postopkov in zagotavlja, da pravilno potekajo.

Med ta pooblastila spada tudi pooblastilo, da besedila predloži v glasovanje po drugačnem vrstnem redu, kot je bil določen v dokumentu, o katerem se glasuje. V skladu z določbami člena 155(7) lahko predsednik pred tem prosi za soglasje Parlamenta.

2. Predsednik odpre, prekine in zaključi seje; odloča o dopustnosti predlogov sprememb, vprašanjih Svetu in Komisiji ter skladnosti poročil s tem poslovnikom; skrbi za spoštovanje tega poslovnika, vzdržuje red, daje besedo razpravljavcem, zaključuje razprave, daje zadeve na glasovanje in razglaša izide glasovanja; odborom posreduje vsa sporočila, ki jih zadevajo.

3. V razpravi lahko predsednik govori le, da razpravo povzame ali poslance opomni na red. Če želi sodelovati v razpravi, mora predsedniško mesto zapustiti in se nanj vrniti šele po koncu razprave.

4. Predsednik zastopa Parlament v mednarodnih odnosih, ob slavnostnih priložnostih in v upravnih, sodnih ali finančnih zadevah ter lahko omenjena pooblastila prenese na druge.

Člen 20

Naloge podpredsednikov

1. Če je predsednik odsoten oziroma ne more opravljati svojih nalog ali če v skladu s členom 19(3) želi sodelovati v razpravi, ga v skladu s členom 14(2) nadomešča eden od podpredsednikov.

2. Podpredsedniki opravljajo tudi naloge, ki so jim dodeljene v skladu s členi 22, 24(3) in 64(3).

3. Predsednik lahko na podpredsednike prenese katero koli nalogo, kakršna je zastopanje Parlamenta na posebnih slovesnostih ali v določenih zadevah. Predsednik lahko podpredsednika zlasti pooblasti, da prevzame pristojnosti, dodeljene predsedniku v členih 109(3) in 110(2).

Člen 21

Sestava predsedstva

1. Predsedstvo sestavljajo predsednik Parlamenta in štirinajst podpredsednikov.

2. Kvestorji so člani predsedstva s svetovalno funkcijo.

3. Če je izid glasovanja v predsedstvu neodločen, je odločilen glas predsednika.

Člen 22

Naloge predsedstva

1. Predsedstvo opravlja naloge, določene s poslovnikom.

2. Predsedstvo sprejema finančne, organizacijske in upravne odločitve o zadevah, ki se nanašajo na poslance in notranjo organizacijo Parlamenta, njegovega sekretariata in teles.

3. Predsedstvo odloča o zadevah, ki se nanašajo na vodenje sej.

4. Predsedstvo sprejme ureditev iz člena 31, ki zadeva samostojne poslance.

5. Predsedstvo sprejme kadrovski načrt generalnega sekretariata in akte v zvezi s pravnim in finančnim položajem uradnikov in drugih uslužbencev.

6. Predsedstvo pripravlja predhodni predlog načrta odhodkov Parlamenta.

7. Predsedstvo sprejme smernice za kvestorje v skladu s členom 25.

8. Predsedstvo je telo, pristojno za dovolitev sej odborov izven običajnih krajev dela, predstavitev ter študijskih in raziskovalnih obiskov poslancev poročevalcev.

Pri dovolitvi takšnih sej se jezikovna ureditev določi na podlagi uporabljenih in zahtevanih uradnih jezikov s strani članov zadevnega odbora in njihovih namestnikov.

Isto velja tudi za delegacije, razen če je v soglasju z zadevnimi člani in njihovimi namestniki določeno drugače.

9. Predsedstvo imenuje generalnega sekretarja v skladu s členom 197.

10. Predsedstvo sprejme izvedbene določbe v zvezi z Uredbo (ES) št. 2004/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o predpisih, ki urejajo delovanje političnih strank na evropski ravni, in pravilih glede njihovega financiranja (7) ter prevzame naloge, podeljene s tem poslovnikom, v zvezi z izvrševanjem navedene uredbe.

11. Predsednik in/ali predsedstvo lahko enemu ali več članom predsedstva zaupata splošne ali posebne naloge v okviru pristojnosti predsednika in/ali predsedstva. Istočasno se določijo tudi način in sredstva njihovega izvajanja.

12. Ko je izvoljen nov Parlament, dotedanje predsedstvo opravlja svojo funkcijo do prve seje novega Parlamenta.

Člen 23

Sestava konference predsednikov

1. Konferenco predsednikov sestavljajo predsednik Parlamenta in predsedniki političnih skupin. Predsednika politične skupine lahko zastopa član njegove skupine.

2. Samostojni poslanci izmed sebe pooblastijo dva, ki se udeležujeta sej konference predsednikov, vendar nimata pravice glasovanja.

3. Konferenca predsednikov skuša o zadevah, ki so nanjo naslovljene, doseči soglasje.

Kadar soglasja ni moč doseči, se o zadevi glasuje na podlagi ponderiranega števila članov v vsaki politični skupini.

Člen 24

Naloge konference predsednikov

1. Konferenca predsednikov opravlja naloge, ki so ji dodeljene s poslovnikom.

2. Konferenca predsednikov sprejema odločitve v zvezi z organizacijo dela Parlamenta in zadevami, ki se nanašajo na zakonodajno načrtovanje.

3. Konferenca predsednikov je telo, pristojno za odnose z drugimi institucijami in organi Evropske unije ter z nacionalnimi parlamenti držav članic. Predsedstvo imenuje dva podpredsednika, ki sta zadolžena za odnose z nacionalnimi parlamenti. O svojem delu na tem področju redno poročata konferenci predsednikov.

4. Konferenca predsednikov je telo, pristojno za odnose s tretjimi državami ter institucijami in organizacijami izven Evropske unije.

5. Konferenca predsednikov pripravlja osnutek dnevnega reda delnih zasedanj Parlamenta.

6. Konferenca predsednikov je telo, pristojno za sestavo in pristojnosti odborov, preiskovalnih odborov ter skupnih parlamentarnih odborov, stalnih delegacij in „ad hoc“ delegacij.

7. Konferenca predsednikov odloča o sedežnem redu v sejni dvorani v skladu s členom 32.

8. Konferenca predsednikov je telo, pristojno za dovolitev priprave samoiniciativnih poročil.

9. Konferenca predsednikov predsedstvu predloži predloge v zvezi z upravnimi in finančnimi zadevami, ki se nanašajo na politične skupine.

Člen 25

Naloge kvestorjev

Kvestorji so v skladu s smernicami, ki jih določi predsedstvo, pristojni za upravne in finančne zadeve, ki se nanašajo neposredno na poslance.

Člen 26

Konferenca predsednikov odborov

1. Konferenca predsednikov odborov je sestavljena iz predsednikov vseh stalnih in začasnih odborov ter izvoli svojega predsednika.

2. Konferenca predsednikov odborov lahko konferenci predsednikov daje priporočila v zvezi z delom odborov in pripravo dnevnega reda delnih zasedanj.

3. Predsedstvo in konferenca predsednikov lahko na konferenco predsednikov odborov preneseta opravljanje določenih nalog.

Člen 27

Konferenca predsednikov delegacij

1. Konferenca predsednikov delegacij je sestavljena iz predsednikov vseh stalnih medparlamentarnih delegacij in izvoli svojega predsednika.

2. Konferenca predsednikov delegacij lahko konferenci predsednikov daje priporočila v zvezi z delom delegacij.

3. Predsedstvo in konferenca predsednikov lahko na konferenco predsednikov delegacij preneseta opravljanje določenih nalog.

Člen 28

Javnost dela predsedstva in konference predsednikov

1. Zapisnik predsedstva in konference predsednikov se prevede v uradne jezike, natisne in razdeli vsem poslancem ter je dostopen javnosti, razen če predsedstvo ali konferenca predsednikov izjemoma iz zaupnih razlogov, kakor je določeno v členu 4(1) do (4) Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta, odloči drugače za nekatere točke zapisnika.

2. Vsak poslanec lahko postavi vprašanje v zvezi z delom predsedstva, konference predsednikov in kvestorjev. Taka vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedniku in skupaj z danimi odgovori objavijo v biltenu Parlamenta v tridesetih dneh od dneva predložitve.

POGLAVJE 4

POLITIČNE SKUPINE

Člen 29

Oblikovanje političnih skupin

1. Poslanci lahko glede na svojo politično pripadnost oblikujejo skupine.

Parlamentu običajno ni treba ocenjevati politične pripadnosti članov skupine. Z oblikovanjem skupine po tem členu zadevni poslanci po definiciji priznajo politično pripadnost. Le kadar zadevni poslanci to zanikajo, mora Parlament oceniti, ali je bila skupina ustanovljena v skladu s tem poslovnikom.

2. Politično skupino sestavljajo poslanci, izvoljeni v najmanj petini držav članic. Najmanjše število poslancev, potrebno za oblikovanje politične skupine, je devetnajst.

3. Poslanec lahko pripada le eni politični skupini.

4. Predsednik mora biti o ustanovitvi politične skupine obveščen z izjavo. Izjava podrobno navaja ime skupine, njene člane in njeno predsedstvo.

5. Izjava se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 30

Dejavnosti in pravni položaj političnih skupin

1. Politične skupine opravljajo svoje dolžnosti, vključno z nalogami, ki so jim dodeljene s tem poslovnikom, kot del dejavnosti Unije. Na razpolago imajo sekretariat na podlagi organizacijske sheme generalnega sekretariata, administrativno pomoč in v ta namen odobrena proračunska sredstva Parlamenta.

2. Predsedstvo določi pravila v zvezi z zagotavljanjem, izvrševanjem in nadzorom teh pomoči in sredstev kot tudi v zvezi s tem povezanim prenosom pravic izvrševanja proračuna.

3. Ta pravila urejajo tudi administrativne in finančne posledice v primeru prenehanja politične skupine.

Člen 31

Samostojni poslanci

1. Poslanci, ki ne pripadajo nobeni politični skupini, imajo na razpolago sekretariat. Podrobno ureditev določi predsedstvo na predlog generalnega sekretarja.

2. Predsedstvo določi tudi položaj in parlamentarne pravice teh poslancev.

3. Predsedstvo določi tudi pravila v zvezi z zagotavljanjem, izvrševanjem in nadzorom odobrenih proračunskih sredstev Parlamenta za kritje stroškov sekretariata in administrativnih pomoči samostojnih poslancev.

Člen 32

Sedežni red v sejni dvorani

Konferenca predsednikov odloča o sedežnem redu političnih skupin, samostojnih poslancev in institucij Evropske unije v sejni dvorani.

NASLOV II

ZAKONODAJNI, PRORAČUNSKI IN DRUGI POSTOPKI

POGLAVJE 1

ZAKONODAJNI POSTOPKI - SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 33

Zakonodajni in delovni program Komisije

1. Parlament sodeluje s Komisijo in Svetom pri določitvi zakonodajnega programa Evropske unije.

Parlament in Komisija sodelujeta pri pripravljanju zakonodajnega in delovnega programa Komisije v skladu s časovnim razporedom in ureditvijo, o katerih se ti instituciji dogovorita in ki sta priložena temu poslovniku (8).

2. V nujnih in nepredvidenih primerih lahko institucija na lastno pobudo in v skladu s postopki, določenimi v Pogodbah, predlaga, da se zakonodajnim ukrepom, predlaganim v zakonodajnem programu, doda ukrep.

3. Predsednik resolucijo, ki jo je sprejel Parlament, posreduje vsem ostalim institucijam, ki sodelujejo v zakonodajnem postopku Evropske unije, in parlamentom držav članic.

Predsednik prosi Svet za mnenje o letnem zakonodajnem programu Komisije in resoluciji Parlamenta.

4. Kadar se institucija ne more držati določenega časovnega razporeda, drugim institucijam sporoči razloge za zamudo in predlaga nov časovni razpored.

Člen 34

Ocena spoštovanja temeljnih pravic, načel subsidiarnosti, sorazmernosti in pravne države ter finančnih posledic

Med obravnavo zakonodajnega predloga Parlament posveča posebno pozornost spoštovanju temeljnih pravic in zlasti skladnosti zakonodajnega akta z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije ter z načeli subsidiarnosti, sorazmernosti in pravne države. Kadar ima predlog finančne posledice, Parlament tudi ugotavlja, ali so zagotovljena zadostna finančna sredstva.

Člen 35

Preverjanje pravne podlage

1. Pristojni odbor najprej preveri pravno podlago vseh predlogov Komisije in drugih dokumentov zakonodajne narave.

2. Če pristojni odbor oporeka pravilnosti ali primernosti pravne podlage, tudi v okviru preverjanja v skladu s členom 5 Pogodbe ES, zahteva mnenje odbora, pristojnega za pravne zadeve.

3. Odbor, pristojen za pravne zadeve, lahko vprašanja v zvezi s pravno podlago predlogov Komisije obravnava tudi na lastno pobudo. V tem primeru ustrezno obvesti pristojni odbor.

4. Če odbor, pristojen za pravne zadeve, sklene, da bo oporekal pravilnosti ali primernosti pravne podlage, svoje sklepe sporoči Parlamentu. Parlament o tem glasuje pred glasovanjem o vsebini predloga.

5. Predlogi sprememb, vloženi v Parlamentu in namenjeni spreminjanju pravne podlage predloga Komisije, ne da bi pristojni odbor ali odbor, pristojen za pravne zadeve, oporekal pravilnosti ali primernosti pravne podlage, so nedopustne.

6. Če Komisija noče spremeniti svojega predloga, da bi ga uskladila s pravno podlago, ki jo je sprejel Parlament, lahko poročevalec ali predsednik odbora, pristojnega za pravne zadeve, ali pristojnega odbora predlaga, da se glasovanje o vsebini predloga preloži na eno izmed naslednjih sej.

Člen 36

Preverjanje finančne združljivosti

1. Brez poseganja v člen 40 pristojni odbor preveri finančno združljivost vsakega predloga Komisije ali vsakega drugega dokumenta zakonodajne narave s finančnim načrtom.

2. Kadar pristojni odbor popravi oceno finančnih sredstev akta, ki ga obravnava, zahteva mnenje odbora, pristojnega za proračunska vprašanja.

3. Odbor, pristojen za proračunska vprašanja, lahko vprašanja v zvezi s finančno združljivostjo predlogov Komisije obravnava tudi na lastno pobudo. V tem primeru ustrezno obvesti pristojni odbor.

4. Če odbor, pristojen za proračunska vprašanja, sklene, da bo oporekal finančni združljivosti predloga, svoje sklepe sporoči Parlamentu, ki o njih glasuje.

5. Parlament lahko sprejme akt, razglašen za nezdružljivega, ob upoštevanju sklepov organa za izvrševanje proračuna.

Člen 37

Dostop do dokumentov in obveščanje Parlamenta

1. Parlament in njegovi odbori med zakonodajnim postopkom zahtevajo dostop do vseh dokumentov, ki se nanašajo na predloge Komisije, pod enakimi pogoji, kot veljajo za Svet in njegove delovne skupine.

2. Med obravnavo predloga Komisije pristojni odbor prosi, da ga Komisija in Svet obveščata o napredku tega predloga v Svetu in njegovih delovnih skupinah, zlasti o morebitnih sporazumnih rešitvah, ki bodo bistveno spremenile izvirni predlog Komisije, ali o namenu Komisije, da svoj predlog umakne.

Člen 38

Zastopanje Parlamenta na sejah Sveta

Kadar Svet povabi Parlament, da se udeleži seje Sveta, na kateri Svet deluje kot zakonodajni organ, predsednik prosi predsednika ali poročevalca pristojnega odbora ali drugega člana, ki ga imenuje odbor, da zastopa Parlament.

Člen 39

Pobuda v skladu s členom 192 Pogodbe ES

1. Parlament lahko z resolucijo, sprejeto na podlagi samoiniciativnega poročila pristojnega odbora, od Komisije zahteva, da mu predloži vsak ustrezen predlog v skladu s členom 192(2) Pogodbe ES. Resolucijo sprejme večina poslancev. Istočasno Parlament lahko določi rok za predložitev takega predloga.

2. Pred začetkom postopka v skladu s členom 45 pristojni odbor ugotovi, da tak predlog ni v pripravi, kadar:

(a) predlog ni vključen v letni zakonodajni program;

(b) se priprave predloga še niso začele ali neupravičeno zamujajo;

(c) Komisija ni pozitivno odgovorila na prejšnje zahteve, ki jih je podal pristojni odbor ali so vsebovane v resoluciji, ki jo je Parlament sprejel z večino oddanih glasov.

3. Resolucija Parlamenta mora navajati ustrezno pravno podlago in vsebovati podrobna priporočila glede vsebine zahtevanih predlogov, ki spoštujejo temeljne pravice in načelo subsidiarnosti.

4. Kadar ima predlog finančne posledice, Parlament navede, kako zagotoviti zadostna finančna sredstva.

5. Pristojni odbor spremlja napredek pri pripravi zakonodajnega predloga na podlagi posebne zahteve Parlamenta.

Člen 40

Obravnava zakonodajnih dokumentov

1. Predsednik pošlje pristojnemu odboru predloge Komisije in druge dokumente zakonodajne narave v obravnavo.

V primeru dvoma lahko predsednik uporabi člen 179(2), preden v Parlamentu razglasi predložitev pristojnemu odboru.

Kadar je predlog naveden v letnem zakonodajnem programu, lahko pristojni odbor sklene, da bo imenoval poročevalca za spremljanje pripravljalne faze predloga.

Predsednik pošlje odboru, pristojnemu za obravnavo predloga, posvetovanja s strani Sveta ali prošnje Komisije za mnenje.

Ne glede na to, ali so potrebne ena, dve ali tri obravnave, se za zakonodajne predloge uporabljajo določbe za prvo obravnavo iz členov 34 do 37, 49 do 56 in 66.

2. Skupna stališča Sveta se posredujejo v obravnavo odboru, pristojnemu v prvi obravnavi.

Za skupna stališča se uporabljajo določbe za drugo obravnavo iz členov 57 do 62 in 67.

3. V spravnem postopku med Parlamentom in Svetom po drugi obravnavi se zadeve ne vrnejo odboru.

Za spravni postopek se uporabljajo določbe za tretjo obravnavo iz členov 63, 64 in 65.

4. Med drugo in tretjo obravnavo se členi 42, 43, 46, 51(1) in (3), 52, 53 in 168 ne uporabljajo.

5. V primeru kolizije med določbo poslovnika, ki se nanaša na drugo in tretjo obravnavo, in neko drugo določbo poslovnika prevlada določba, ki se nanaša na drugo in tretjo obravnavo.

Člen 41

Posvetovanje o pobudah držav članic

1. Pobude držav članic v skladu s členom 67(1) Pogodbe ES ali členoma 34(2) in 42 Pogodbe EU se obravnavajo v skladu s tem členom in členi 34 do 37, 40 in 51 tega poslovnika.

2. Pristojni odbor lahko povabi predstavnika države članice pobudnice, da pobudo predstavi odboru. Predstavnika lahko spremlja predsedstvo Sveta.

3. Preden pristojni odbor glasuje, vpraša Komisijo, če je pripravila stališče o pobudi, in če je temu tako, od nje zahteva, da svoje stališče predstavi odboru.

4. Kadar se Parlamentu istočasno ali v kratkem časovnem presledku predložita dva ali več predlogov (od Komisije in/ali držav članic) z enakim zakonodajnim ciljem, jih Parlament obravnava v enem samem poročilu. Pristojni odbor v svojem poročilu navede, za katero besedilo je predlagal spremembe, in se sklicuje na vsa druga besedila v zakonodajni resoluciji.

5. Rok iz člena 39(1) Pogodbe EU začne teči, ko se na plenarnem zasedanju razglasi, da je Parlament v uradnih jezikih prejel pobudo skupaj z obrazložitvijo, ki potrjuje skladnost pobude s Protokolom o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, priloženim Pogodbi ES.

POGLAVJE 2

POSTOPEK V ODBORU

Člen 42

Zakonodajna poročila

1. Predsednik odbora, ki mu je bil poslan predlog Komisije, predlaga odboru, kateri postopek naj uporabi.

2. Po sklepu o postopku, ki se bo uporabil, v kolikor se ne uporabi člen 43, odbor izmed svojih članov ali stalnih namestnikov imenuje poročevalca za predlog Komisije, če tega ni že storil na podlagi letnega zakonodajnega programa, dogovorjenega v skladu s členom 33.

3. Poročilo odbora vsebuje:

(a) morebitne predloge sprememb k predlogu Komisije, po potrebi skupaj s kratkimi obrazložitvami, za izdelavo katerih je odgovoren predlagatelj in se o njih ne glasuje;

(b) osnutek zakonodajne resolucije v skladu s členom 51(2);

(c) po potrebi obrazložitev skupaj s finančnim poročilom, ki prikazuje obseg morebitnih finančnih posledic poročila in njegovo združljivost s finančnim načrtom.

Člen 43

Poenostavljeni postopek

1. Predsednik odbora lahko po prvi razpravi o zakonodajnem predlogu predlaga, da se le-ta sprejme brez sprememb. Predsednik odbora Parlamentu predloži poročilo o sprejetju predloga, razen če temu nasprotuje najmanj desetina članov odbora. Uporablja se člen 131(1), drugi pododstavek, (2) in (4).

2. Predsednik odbora lahko tudi predlaga, da on sam ali poročevalec pripravi zbir predlogov sprememb, ki odražajo razpravo v odboru. Če se odbor strinja, se predlogi sprememb pošljejo članom odbora. Če temu v dogovorjenem roku, ki ne sme biti krajši od 21 dni od dneva razdelitve poročila, ne nasprotuje najmanj desetina članov odbora, se šteje, da je odbor poročilo sprejel. V tem primeru se osnutek zakonodajne resolucije in predlogi sprememb predložijo Parlamentu brez razprave v skladu s členom 131(1), drugi pododstavek, (2) in (4).

3. Če najmanj desetina članov odbora nasprotuje, se o predlogih sprememb glasuje na naslednji seji odbora.

4. Prvi in drugi stavek odstavka 1, prvi, drugi in tretji stavek odstavka 2 ter odstavek 3 se smiselno uporabljajo tudi v zvezi z mnenji odborov v skladu s členom 46.

Člen 44

Nezakonodajna poročila

1. Kadar odbor pripravi nezakonodajno poročilo, imenuje poročevalca izmed svojih članov ali stalnih namestnikov.

2. Poročevalec je odgovoren za pripravo poročila odbora in predstavitev poročila Parlamentu v imenu odbora.

3. Poročilo odbora vsebuje:

(a) predlog resolucije;

(b) obrazložitev skupaj s finančnim poročilom, ki prikazuje obseg morebitnih finančnih posledic poročila in njegovo združljivost s finančnim načrtom;

(c) besedila morebitnih predlogov resolucij, vključena v skladu s členom 113(4).

Člen 45

Samoiniciativna poročila

1. Odbor, ki namerava pripraviti poročilo in vložiti predlog resolucije Parlamentu o zadevi v okviru svojih pristojnosti, v zvezi s katero se ga ni prosilo za nasvet niti se od njega ni zahtevalo mnenja v skladu s členom 179(1), lahko to stori le po pridobitvi dovoljenja konference predsednikov. Zavrnitev takega dovoljenja mora biti vedno obrazložena.

2. Določbe tega člena se smiselno uporabljajo v primerih, ko Pogodbe pravico do pobude dodeljujejo Parlamentu.

V takih primerih konferenca predsednikov odloči v roku dveh mesecev.

Člen 46

Mnenja odborov

1. Če se želi odbor, kateremu je bila zadeva najprej dodeljena, seznaniti z mnenjem drugega odbora ali če nek drug odbor želi izraziti svoje mnenje o poročilu odbora, kateremu je bila zadeva najprej dodeljena, lahko omenjena odbora prosita predsednika Parlamenta, da v skladu s členom 179(3) enega izmed njiju imenuje za pristojni odbor, drugega pa za odbor, zaprošen za mnenje.

2. V primeru dokumentov zakonodajne narave v smislu člena 40(1) mnenje odbora, zaprošenega za mnenje, sestavljajo predlogi sprememb besedila, ki je bilo dodeljeno odboru, po potrebi skupaj s kratkimi obrazložitvami. Za obrazložitve je odgovoren pripravljavec mnenja in se o njih ne glasuje. Po potrebi lahko odbor predloži kratko pisno obrazložitev za mnenje kot celoto.

V primeru nezakonodajnih besedil mnenje sestavljajo pobude k delom predloga resolucije pristojnega odbora.

Pristojni odbor glasuje o teh predlogih sprememb ali pobudah.

V mnenjih se obravnavajo izključno zadeve s področij pristojnosti odbora, ki daje mnenje.

3. Pristojni odbor določi rok, v katerem mora odbor, zaprošen za mnenje, svoje mnenje dati, da bi ga pristojni odbor upošteval. Pristojni odbor nemudoma sporoči odboru oziroma odborom, zaprošenim za mnenje, vse spremembe napovedanega časovnega razporeda. Pristojni odbor ne sprejme svojih končnih sklepov pred potekom tega roka.

4. Vsa sprejeta mnenja se priložijo poročilu pristojnega odbora.

5. Le pristojni odbor lahko predlaga spremembe v Parlamentu.

6. Predsednik in pripravljavec mnenja odbora, zaprošenega za mnenje, sta povabljena, da se v svetovalni funkciji udeležujeta sej pristojnega odbora, če te zadevajo vprašanja skupnega interesa.

Člen 47

Okrepljeno sodelovanje med odbori

Kadar po mnenju konference predsednikov vprašanje sodi skoraj v enaki meri v pristojnost dveh odborov ali kadar različni deli vprašanja sodijo v pristojnost dveh različnih odborov, se uporablja člen 46 z naslednjimi dodatnimi določbami:

— oba odbora se skupaj sporazumeta o časovnem razporedu;

— poročevalec in pripravljavec mnenja si prizadevata sporazumeti se o besedilih, ki jih predlagata svojima odboroma, in o stališču glede predlogov sprememb;

— pristojni odbor brez glasovanja sprejme spremembe, ki jih predlaga odbor, zaprošen za mnenje, kadar se te nanašajo na zadeve, za katere predsednik pristojnega odbora na podlagi Priloge VI in po posvetovanju s predsednikom odbora, zaprošenega za mnenje, meni, da sodijo v pristojnost odbora, zaprošenega za mnenje, in ki niso v nasprotju z ostalimi deli poročila.

Besedilo tega člena z ničemer ne omejuje področja njegove uporabe. Zahteve za okrepljeno sodelovanje med parlamentarnimi odbori v zvezi z nezakonodajnimi poročili na podlagi členov 45(1) ter 112(1) in (2) so dopustne.

Člen 48

Oblikovanje poročil

1. Za obrazložitev je odgovoren poročevalec in se o njej ne glasuje. Mora pa biti skladna z besedilom sprejetega predloga resolucije in morebitnimi spremembami, ki jih je predlagal odbor. V nasprotnem primeru lahko predsednik odbora obrazložitev črta.

2. V poročilu je naveden izid glasovanja o poročilu v celoti. Poročilo navaja tudi, kako je glasoval vsak član, če ob glasovanju to zahteva najmanj tretjina navzočih članov.

3. Kadar mnenje odbora ni soglasno, mora biti v poročilu predstavljeno tudi manjšinsko mnenje. Manjšinska mnenja, izražena ob glasovanju o besedilu v celoti, so lahko na zahtevo njihovih avtorjev predmet največ 200 besed dolge pisne izjave, ki je priložena obrazložitvi.

O sporih, ki izhajajo iz uporabe teh določb, odloča predsednik odbora.

4. Odbor lahko na predlog svojega predsedstva določi rok, v katerem mora poročevalec predložiti osnutek poročila. Rok se lahko podaljša ali pa se lahko imenuje nov poročevalec.

5. Po poteku roka lahko odbor svojemu predsedniku naroči, naj zaprosi, da se zadeva, ki mu je bila dodeljena, uvrsti na dnevni red ene izmed naslednjih sej Parlamenta. V tem primeru lahko razprava poteka na podlagi ustnega poročila odbora.

POGLAVJE 3

PRVA OBRAVNAVA

V odboru

Člen 49

Sprememba predloga Komisije

1. Če Komisija obvesti Parlament ali če pristojni odbor kako drugače izve, da namerava Komisija svoj predlog spremeniti, pristojni odbor obravnavo zadeve preloži do prejema novega predloga ali sprememb Komisije.

2. Če Svet bistveno spremeni predlog Komisije, se uporabljajo določbe člena 55.

Člen 50

Stališče Komisije in Sveta o predlogih sprememb

1. Preden pristojni odbor dokončno glasuje o predlogu Komisije, Komisijo prosi, da pojasni svoje stališče do vseh predlogov sprememb k predlogu, ki jih je sprejel odbor, od Sveta pa, da poda svoje pripombe.

2. Če Komisija svojega stališča ne more pojasniti ali izjavi, da ni pripravljena sprejeti vseh predlogov sprememb, ki jih je sprejel odbor, lahko odbor preloži končno glasovanje.

3. Stališče Komisije se vključi v poročilo, kadar je to primerno.

Na plenarnem zasedanju

Člen 51

Zaključek prve obravnave

1. Parlament preuči zakonodajni predlog na podlagi poročila, ki ga je pripravil pristojni odbor v skladu s členom 42.

2. Parlament najprej glasuje o predlogih sprememb k predlogu, ki je predmet poročila pristojnega odbora, nato o predlogu, spremenjenem ali ne, zatem o predlogih sprememb k osnutku zakonodajne resolucije in nazadnje o osnutku zakonodajne resolucije v celoti, ki vsebuje le izjavo, ali Parlament predlog Komisije odobrava, zavrača ali predlaga spremembe, in morebitne postopkovne zahteve.

Če je osnutek zakonodajne resolucije sprejet, se postopek posvetovanja zaključi. Če Parlament zakonodajne resolucije ne sprejme, se predlog vrne pristojnemu odboru.

Vsa poročila, predložena v zakonodajnem postopku, morajo biti v skladu z določbami členov 35, 40 in 42. Vsak predlog resolucije nezakonodajne narave, ki ga vloži odbor, mora biti v skladu s postopki predložitve iz člena 45 ali 179.

3. Predsednik posreduje Svetu in Komisiji besedilo predloga, kakor ga je sprejel Parlament, in spremljajočo resolucijo kot mnenje Parlamenta.

Člen 52

Zavrnitev predloga Komisije

1. Če predlog Komisije ne dobi večine oddanih glasov, predsednik pred glasovanjem Parlamenta o osnutku zakonodajne resolucije Komisijo pozove, da predlog umakne.

2. Če Komisija to stori, predsednik ugotovi, da je postopek posvetovanja o predlogu brezpredmeten, in s tem seznani Svet.

3. Če Komisija svojega predloga ne umakne, Parlament zadevo vrne pristojnemu odboru, ne da bi glasoval o osnutku zakonodajne resolucije.

V tem primeru pristojni odbor ustno ali pisno poroča Parlamentu v roku, ki ga določi Parlament in ki ne sme biti daljši od dveh mesecev.

4. Če se pristojni odbor roka ne more držati, prosi, da se zadeva v skladu s členom 168(1) vrne odboru. Če je potrebno, lahko Parlament na podlagi člena 168(5) določi nov rok. Če prošnja odbora ni sprejeta, Parlament glasuje o osnutku zakonodajne resolucije.

Člen 53

Sprejetje predlogov sprememb k predlogu Komisije

1. Kadar je predlog Komisije v celoti sprejet, vendar je sprejet na podlagi sprememb, ki so bile prav tako sprejete, se glasovanje o osnutku zakonodajne resolucije preloži, dokler Komisija ne pojasni svojega stališča do posameznih sprememb Parlamenta.

Če Komisija ob koncu glasovanja o njenem predlogu v Parlamentu take izjave ne more podati, obvesti predsednika ali pristojni odbor, kdaj bo to lahko naredila; predlog se nato uvrsti na osnutek dnevnega reda prvega naslednjega delnega zasedanja.

2. Kadar Komisija najavi, da ne namerava sprejeti vseh sprememb Parlamenta, poročevalec pristojnega odbora oziroma, kadar ga ni, njegov predsednik Parlamentu uradno predlaga, ali naj nadaljuje z glasovanjem o osnutku zakonodajne resolucije. Pred predložitvijo tega predloga lahko poročevalec ali predsednik pristojnega odbora zahteva, da predsednik obravnavo te točke prekine.

Če Parlament sklene, da se glasovanje preloži, se šteje, da je zadeva vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo.

V tem primeru pristojni odbor Parlamentu ustno ali pisno poroča v roku, ki ga določi Parlament in ki ne sme biti daljši od dveh mesecev.

Če se pristojni odbor omenjenega roka ne more držati, se uporablja postopek iz člena 52(4).

Na tej stopnji so dopustni le predlogi sprememb, ki jih vloži pristojni odbor in katerih namen je doseči dogovor s Komisijo.

3. Uporaba odstavka 2 ne izključuje možnosti, da drugi poslanci v skladu s členom 168 vložijo zahtevo za vrnitev zadeve pristojnemu odboru.

Odbor, ki mu je bila zadeva vrnjena na podlagi odstavka 2, mora pod pogoji te vrnitve poročati v določenem roku in, kjer je to primerno, vložiti predloge sprememb, katerih namen je doseči dogovor s Komisijo, ne sme pa ponovno obravnavati vseh določb, ki jih je sprejel Parlament.

V okviru teh pristojnosti odbor zaradi suspenzivnega učinka vrnitve zadeve uživa višjo stopnjo svobode in lahko, kadar je to potrebno za dosego dogovora, predlaga ponovno obravnavo določb, ki jih je Parlament že sprejel.

Ker so dopustni samo tisti predlogi sprememb odbora, katerih namen je doseči dogovor, in zaradi ohranitve suverenosti Parlamenta, mora poročilo iz odstavka 2 jasno navajati, katere že sprejete določbe bi v primeru sprejetja predlaganih sprememb prenehale veljati.

Postopek spremljanja

Člen 54

Spremljanje mnenja Parlamenta

1. V času po sprejetju mnenja Parlamenta o predlogu Komisije predsednik in poročevalec pristojnega odbora spremljata napredek predloga v postopku za njegovo sprejetje v Svetu, zlasti zato, da bi zagotovila natančno upoštevanje s strani Sveta ali Komisije podanih zavez glede v Parlamentu sprejetih sprememb.

2. Pristojni odbor lahko Komisijo in Svet povabi k razpravi o zadevi.

3. Pristojni odbor lahko kadar koli med postopkom spremljanja, če se mu zdi potrebno, v skladu s tem členom vloži predlog resolucije, s katerim Parlamentu priporoča, da:

— pozove Komisijo, naj umakne svoj predlog,

— pozove Komisijo ali Svet, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu v skladu s členom 55, ali Komisijo, naj predloži nov predlog, ali

— ukrepa, kakor se mu zdi primerno.

Ta predlog se uvrsti na osnutek dnevnega reda delnega zasedanja, ki sledi sklepu odbora.

Člen 55

Ponovno posredovanje Parlamentu

1. Na zahtevo pristojnega odbora predsednik Komisijo pozove, naj predlog ponovno poda Parlamentu:

— kadar Komisija, potem ko je Parlament sprejel svoje stališče, svoj prvotni predlog umakne, da bi ga nadomestila z drugim besedilom, razen kadar to stori zato, da bi vključila s strani Parlamenta sprejete spremembe;

— kadar Komisija bistveno spremeni ali namerava spremeniti svoj prvotni predlog, razen kadar to stori zato, da bi vključila s strani Parlamenta sprejete spremembe;

— kadar se po določenem času ali zaradi spremenjenih okoliščin narava vprašanja, ki ga predlog zadeva, bistveno spremeni;

— kadar je po sprejetju stališča Parlamenta prišlo do novih volitev v Parlament in konferenca predsednikov meni, da je to zaželeno.

2. Na zahtevo pristojnega odbora Parlament prosi Svet, da predlog, ki ga je Komisija predložila v skladu s členom 251 Pogodbe ES, vrne Parlamentu, kadar Svet namerava spremeniti pravno podlago predloga tako, da se postopek iz člena 251 ne bi več uporabljal.

3. Na zahtevo pristojnega odbora predsednik pozove Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom v enakih okoliščinah in pod enakimi pogoji, kot so določeni v odstavku 1, ali kadar Svet bistveno spremeni ali namerava spremeniti predlog, za katerega je Parlament že podal svoje mnenje, razen kadar to stori zato, da bi vključil s strani Parlamenta sprejete spremembe.

4. Na podlagi tega člena predsednik pozove, da se predlog akta ponovno predloži Parlamentu, kadar Parlament tako sklene na predlog politične skupine ali najmanj sedemintridesetih poslancev.

Člen 56

Usklajevalni postopek po skupni izjavi iz leta 1975

1. Kadar v primeru pomembnejših pravnih aktov Skupnosti Svet ne namerava ravnati skladno z mnenjem Parlamenta, lahko Parlament ob predložitvi svojega mnenja začne usklajevalni postopek s Svetom ob dejavni udeležbi Komisije.

2. Parlament sproži ta postopek na lastno pobudo ali pobudo Sveta.

3. Za sestavo delegacije v usklajevalnem odboru, postopek, ki se naj uporabi, in poročanje Parlamentu o izidih se uporablja člen 64.

4. Pristojni odbor izdela poročilo o izidu usklajevanja, ki se predloži Parlamentu v razpravo in glasovanje.

POGLAVJE 4

DRUGA OBRAVNAVA

V odboru

Člen 57

Predložitev skupnega stališča Sveta

1. Skupno stališče Sveta v skladu s členoma 251 in 252 Pogodbe ES se predloži, ko ga predsednik razglasi v Parlamentu. Predsednik skupno stališče razglasi po prejemu dokumentov, ustrezno prevedenih v uradne jezike Evropske unije, ki vsebujejo sámo skupno stališče, vse izjave, zabeležene v zapisniku Sveta ob sprejetju skupnega stališča, razloge, zaradi katerih je Svet skupno stališče sprejel, ter stališče Komisije. Predsednik skupno stališče razglasi na delnem zasedanju po prejemu navedenih dokumentov.

Pred razglasitvijo se predsednik po posvetovanju s predsednikom pristojnega odbora in/ali poročevalcem prepriča, da je prejeto besedilo zagotovo skupno stališče in da niso podane okoliščine iz člena 55. V nasprotnem primeru predsednik skupaj s pristojnim odborom in, kjer je to mogoče, v dogovoru s Svetom poišče ustrezno rešitev.

2. Seznam navedenih predložitev se skupaj z imenom pristojnega odbora objavi v zapisniku seje.

Člen 58

Podaljšanje rokov

1. Predsednik na zahtevo predsednika pristojnega odbora v primeru rokov za drugo obravnavo ali na zahtevo delegacije Parlamenta v Spravnem odboru v primeru rokov za spravo omenjene roke podaljša v skladu s členom 251(7) Pogodbe ES.

Predsednik zaprosi za soglasje Sveta za vsako podaljšanje rokov v skladu s členom 252(g) Pogodbe ES ali členom 39(1) Pogodbe EU.

2. Predsednik na pobudo Parlamenta ali Sveta obvesti Parlament o morebitnem podaljšanju rokov v skladu s členom 251(7) Pogodbe ES.

3. Predsednik lahko po posvetovanju s predsednikom pristojnega odbora ugodi zahtevi Sveta za podaljšanje rokov v skladu s členom 252(g) Pogodbe ES.

Člen 59

Posredovanje pristojnemu odboru in postopek v odboru

1. Na dan predložitve skupnega stališča Parlamentu v skladu s členom 57(1) se šteje, da je bilo skupno stališče avtomatično posredovano pristojnemu odboru in odborom, zaprošenim za mnenje med prvo obravnavo.

2. Skupno stališče Sveta se uvrsti pod prvo točko dnevnega reda prve seje pristojnega odbora po dnevu predložitve. Svet se lahko povabi, da skupno stališče predstavi.

3. Če ni bilo odločeno drugače, je poročevalec med prvo in drugo obravnavo isti.

4. Za postopke v pristojnem odboru se uporabljajo določbe za drugo obravnavo v Parlamentu iz člena 62(2), (3) in (5); le člani ali stalni namestniki odbora lahko vlagajo predloge zavrnitve in sprememb. Odbor odloča z večino oddanih glasov.

5. Odbor lahko od predsednika odbora ali poročevalca v odboru zahteva, da pred glasovanjem razpravlja o v odboru vloženih predlogih sprememb s predsednikom Sveta ali njegovim predstavnikom in navzočim pristojnim komisarjem. Poročevalec lahko po taki razpravi vloži sporazumne predloge sprememb.

6. Pristojni odbor predloži priporočilo za drugo obravnavo, v katerem predlaga sprejetje, spremembo ali zavrnitev skupnega stališča Sveta. Priporočilo vsebuje kratko obrazložitev predlaganega sklepa.

Na plenarnem zasedanju

Člen 60

Zaključek druge obravnave

1. Skupno stališče Sveta in, kadar je na voljo, priporočilo pristojnega odbora za drugo obravnavo se avtomatično uvrstita na osnutek dnevnega reda delnega zasedanja, čigar sreda je pred dnem izteka trimesečnega oziroma, če je bilo podaljšano v skladu s členom 58, štirimesečnega obdobja in mu je najbližja, razen če se zadeva obravnava že na enem od predhodnih delnih zasedanj.

Priporočila parlamentarnih odborov za drugo obravnavo so enakovredna obrazložitvi, s katero odbor utemeljuje svoje stališče do skupnega stališča Sveta, zaradi česar se o teh besedilih ne glasuje.

2. Druga obravnava se zaključi, ko Parlament sprejme, zavrne ali spremeni skupno stališče v rokih in v skladu s pogoji iz členov 251 in 252 Pogodbe ES.

Člen 61

Zavrnitev skupnega stališča Sveta

1. Pristojni odbor, politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev lahko v pisni obliki in v roku, ki ga določi predsednik, vloži predlog zavrnitve skupnega stališča Sveta. Za sprejetje navedenega predloga je potrebna večina glasov poslancev Parlamenta. O predlogu zavrnitve skupnega stališča se glasuje pred glasovanjem o predlogih sprememb.

2. Parlament lahko, četudi je glasoval proti prvotnemu predlogu zavrnitve skupnega stališča, na priporočilo poročevalca obravnava nov predlog zavrnitve po glasovanju o predlogih sprememb in izjavi Komisije v skladu s členom 62 (5).

3. Če je skupno stališče Sveta zavrnjeno, predsednik v Parlamentu razglasi, da je zakonodajni postopek končan.

4. Z odstopanjem od odstavka 3, v primeru da zavrnitev s strani Parlamenta spada v okvir določb člena 252 Pogodbe ES, predsednik Komisijo pozove, naj svoj predlog umakne. Če Komisija to stori, predsednik v Parlamentu razglasi, da je zakonodajni postopek končan.

Člen 62

Spremembe skupnega stališča Sveta

1. Pristojni odbor, politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev lahko vloži predloge sprememb k skupnemu stališču Sveta za obravnavo v Parlamentu.

2. Predlog spremembe skupnega stališča Sveta je dopusten le, če je skladen z določbami členov 150 in 151 in je njegov namen:

(a) v celoti ali delno obnoviti stališče Parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi;

(b) doseči dogovor med Svetom in Parlamentom;

(c) spremeniti del besedila skupnega stališča, ki ni bil vključen ali pa je bil vključen z drugačno vsebino v predlog, podan v prvi obravnavi, in ne pomeni bistvene spremembe v smislu člena 55;

(d) upoštevati novo dejstvo ali pravno stanje, nastalo po prvi obravnavi.

Predsednikove presoje dopustnosti ali nedopustnosti predloga spremembe ni mogoče izpodbijati.

3. Če je po prvi obravnavi prišlo do novih volitev, ne da bi bil izveden postopek iz člena 55, lahko predsednik sklene odpraviti omejitve glede dopustnosti, določene v odstavku 2.

4. Predlog spremembe je sprejet le, če je zanj glasovala večina poslancev Parlamenta.

5. Predsednik lahko zaprosi Komisijo za stališče in Svet za pojasnilo pred glasovanjem o predlogih sprememb.

POGLAVJE 5

TRETJA OBRAVNAVA

Sprava

Člen 63

Sklic Spravnega odbora

Kadar Svet obvesti Parlament, da ne more sprejeti vseh sprememb skupnega stališča, ki jih je predlagal Parlament, predsednik skupaj s Svetom določi čas in kraj prvega sestanka Spravnega odbora. Šesttedenski ali, če se podaljša, osemtedenski rok, predviden v členu 251(5) Pogodbe ES, začne teči od trenutka, ko se odbor prvič sestane.

Člen 64

Delegacija v Spravnem odboru

1. Delegacija Parlamenta v Spravnem odboru je sestavljena iz toliko članov, kolikor jih je v delegaciji Sveta.

2. Politična sestava delegacije ustreza sestavi Parlamenta po političnih skupinah. Konferenca predsednikov določi točno število članov iz vsake politične skupine.

3. Politične skupine imenujejo člane delegacije za vsak posamezni primer sprave, po možnosti izmed članov zadevnih odborov, razen treh članov, ki so imenovani za stalne člane sledečih si delegacij za obdobje dvanajstih mesecev. Politične skupine izmed podpredsednikov imenujejo tri stalne člane, ki zastopajo najmanj dve različni politični skupini. Predsednik in poročevalec pristojnega odbora sta v vsakem primeru člana delegacije.

4. Politične skupine, zastopane v delegaciji, imenujejo namestnike.

5. Politične skupine in samostojni poslanci, ki v delegaciji niso zastopani, lahko pošljejo po enega predstavnika na katero koli interno pripravljalno sejo delegacije.

6. Delegacijo vodi predsednik ali eden izmed treh stalnih članov.

7. Delegacija odloča z večino glasov svojih članov. Njene razprave niso javne.

Konferenca predsednikov določi nadaljnje postopkovne smernice za delo delegacije v Spravnem odboru.

8. Delegacija poroča Parlamentu o izidu sprave.

Na plenarnem zasedanju

Člen 65

Skupno besedilo

1. Ko je v Spravnem odboru dosežen dogovor o skupnem besedilu, se zadeva uvrsti na dnevni red seje Parlamenta, ki bo potekala v roku šestih oziroma, če je bil rok podaljšan, osmih tednov od dneva sprejetja skupnega besedila s strani Spravnega odbora.

2. Predsednik ali drugi imenovani član delegacije Parlamenta v Spravnem odboru poda izjavo o skupnem besedilu, ki ga spremlja poročilo.

3. K skupnemu besedilu ni dopustno vlagati predlogov sprememb.

4. Skupno besedilo v celoti je predmet enega samega glasovanja. Skupno besedilo je sprejeto, če dobi večino oddanih glasov.

5. Kadar v Spravnem odboru dogovor o skupnem besedilu ni dosežen, predsednik ali drugi imenovani član delegacije Parlamenta v Spravnem odboru poda izjavo. Izjavi sledi razprava.

POGLAVJE 6

ZAKLJUČEK ZAKONODAJNEGA POSTOPKA

Člen 66

Sporazum v prvi obravnavi

1. Kadar v skladu s členom 251(2) Pogodbe ES Svet obvesti Parlament, da je njegove spremembe sprejel, sicer pa predloga Komisije ni spremenil, oziroma kadar nobena institucija ni spremenila predloga Komisije, predsednik v Parlamentu razglasi, da je predlog dokončno sprejet.

2. Pred to razglasitvijo predsednik preveri, ali tehnične prilagoditve predloga s strani Sveta vplivajo na vsebino. V primeru dvoma se posvetuje s pristojnim odborom. Če meni, da so spremembe vsebinske, predsednik obvesti Svet, da bo Parlament začel z drugo obravnavo takoj, ko bodo izpolnjeni pogoji iz člena 57.

3. Po razglasitvi iz odstavka 1 predsednik skupaj s predsednikom Sveta predlagani akt podpiše in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije v skladu s členom 68.

Člen 67

Sporazum v drugi obravnavi

Kadar v rokih, določenih za vlaganje in glasovanje o predlogih sprememb ali zavrnitve, niso bili sprejeti ne predlog zavrnitve skupnega stališča ne predlogi sprememb k skupnemu stališču v skladu s členoma 61 in 62, predsednik v Parlamentu razglasi, da je predlagani akt dokončno sprejet. Predsednik Sveta predlagani akt podpiše in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije v skladu s členom 68.

Člen 68

Podpis sprejetih aktov

1. Besedilo aktov, ki jih skupaj sprejmeta Parlament in Svet, podpišeta predsednik in generalni sekretar, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni.

2. V aktih, ki jih skupaj sprejmeta Parlament in Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe ES, se navede vrsta akta, serijska številka, datum sprejetja in navedba predmeta.

3. Akti, ki jih skupaj sprejmeta Parlament in Svet, vsebujejo:

(a) navedbo „Evropski parlament in Svet Evropske unije sta“;

(b) sklic na določbe, na podlagi katerih je bil akt sprejet, pred tem pa navedbo „ob upoštevanju“;

(c) navedbo sklicevanja na predložene predloge, pridobljena mnenja in opravljena posvetovanja;

(d) obrazložitev razlogov, na katerih akt temelji, pred tem pa navedbo „ob upoštevanju naslednjega“;

(e) navedbo „sprejela naslednjo uredbo“ ali „sprejela naslednjo direktivo“ ali „sprejela naslednjo odločbo“ ali „sklenila“, ki ji sledi besedilo akta.

4. Akti se delijo na člene, po potrebi združene v poglavja in oddelke.

5. Zadnji člen akta navaja dan začetka veljavnosti, kadar je ta pred dvajsetim dnem po objavi ali po njem.

6. Zadnjemu členu akta sledi:

— ustrezna formulacija, skladno z ustreznimi določbami Pogodbe, glede njegove uporabnosti;

— „V …“ ter dan sprejetja akta;

— „Za Evropski parlament Predsednik“, „Za Svet Predsednik“ ter imeni predsednika Parlamenta in predsedujočega Svetu v času sprejetja akta.

7. Generalna sekretarja Parlamenta in Sveta poskrbita za objavo zgoraj navedenih aktov v Uradnem listu Evropske unije.

POGLAVJE 7

PRORAČUNSKI POSTOPKI

Člen 69

Splošni proračun

Izvedbeni postopki za obravnavo splošnega proračuna Evropske unije in dodatnih proračunov v skladu s finančnimi določbami pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti se sprejmejo z resolucijo Parlamenta in so priloga tega poslovnika (9).

Člen 70

Podelitev razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna

Določbe, ki urejajo izvedbeni postopek za sklep o podelitvi razrešnice Komisiji v skladu s finančnimi določbami pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti in finančno uredbo, so priloga tega poslovnika (10). Priloga se sprejme v skladu s členom 202(2).

Člen 71

Drugi postopki podelitve razrešnice

Določbe, ki urejajo postopek podelitve razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna, se smiselno uporabljajo tudi za:

— postopek podelitve razrešnice predsedniku Evropskega parlamenta glede izvrševanja proračuna Evropskega parlamenta;

— postopek podelitve razrešnice osebam, odgovornim za izvrševanje proračunov drugih institucij in organov Evropske unije, kot so Svet (glede njegovega delovanja kot izvršilni organ), Sodišče Evropskih skupnosti, Računsko sodišče, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij;

— postopek podelitve razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna Evropskega razvojnega sklada;

— postopek podelitve razrešnice organom, odgovornim za izvrševanje proračunov pravno neodvisnih ustanov, ki izvajajo naloge Skupnosti, če za njihove dejavnosti veljajo določbe, ki urejajo podelitev razrešnice s strani Evropskega parlamenta.

Člen 72

Parlamentarni nadzor nad izvrševanjem proračuna

1. Parlament nadzoruje izvrševanje proračuna v tekočem letu. To nalogo dodeli odboroma, pristojnima za proračun in nadzor proračuna, ter drugim zadevnim odborom.

2. Vsako leto pred prvo obravnavo predloga proračuna za naslednje proračunsko leto Parlament obravnava težave, ki so se pojavljale pri izvrševanju tekočega proračuna, po potrebi na podlagi predloga resolucije, ki ga vloži pristojni odbor.

POGLAVJE 8

NOTRANJI PRORAČUNSKI POSTOPKI

Člen 73

Načrt odhodkov Parlamenta

1. Predsedstvo pripravi predhodni predlog načrta odhodkov na podlagi poročila, ki ga pripravi generalni sekretar.

2. Predsednik pošlje predhodni predlog načrta odhodkov pristojnemu odboru, ki sestavi predlog načrta odhodkov in o tem poroča Parlamentu.

3. Predsednik določi rok za vložitev predlogov sprememb k predlogu načrta odhodkov.

Pristojni odbor da svoje mnenje o predlaganih spremembah.

4. Parlament sprejme načrt odhodkov.

5. Predsednik pošlje načrt odhodkov Komisiji in Svetu.

6. Določbe tega člena se uporabljajo tudi za dodatne načrte odhodkov.

7. Določbe za izvedbo postopka priprave načrta odhodkov Parlamenta se sprejmejo z večino oddanih glasov in so priloga temu poslovniku (11).

Člen 74

Pooblastila glede prevzema in poravnave izdatkov

1. Predsednik prevzema in poravnava izdatke ali skrbi za prevzem in poravnavo izdatkov v okviru internih finančnih aktov, ki jih izda predsedstvo po posvetovanju z ustreznim odborom.

2. Predsednik pošlje osnutek zaključnega računa pristojnemu odboru.

3. Na podlagi poročila pristojnega odbora Parlament sprejme zaključni račun in odloči o razrešnici.

POGLAVJE 9

POSTOPEK PRIVOLITVE

Člen 75

Postopek privolitve

1. Kadar mora Parlament dati privolitev za predlagani akt, se odloči na podlagi priporočila pristojnega odbora za sprejetje ali zavrnitev akta.

Parlament se o aktu, za katerega je po Pogodbi ES ali Pogodbi EU potrebna njegova privolitev, izreče z enim samim glasovanjem, pri čemer ni mogoče vlagati predlogov sprememb. Za sprejetje privolitve je potrebna takšna večina, kakor je navedena v členu Pogodbe ES ali Pogodbe EU, ki je pravna podlaga za predlagani akt.

2. Za pristopne pogodbe in mednarodne sporazume ter za ugotovitev hujšega in vztrajnega kršenja skupnih načel s strani države članice se uporablja člen 82, 83 oziroma 95. Za postopek okrepljenega sodelovanja na področju, za katerega velja postopek iz člena 251 Pogodbe ES, se uporablja člen 76 tega poslovnika.

3. Kadar je za zakonodajni predlog potrebna privolitev Parlamenta, lahko pristojni odbor za vzpodbujanje pozitivnega izida postopka Parlamentu predloži vmesno poročilo o predlogu Komisije s predlogom resolucije, ki vsebuje priporočila za spremembo ali izvršitev predloga.

Če Parlament sprejme vsaj eno priporočilo, predsednik zahteva nadaljnjo razpravo s Svetom.

Pristojni odbor poda svoje končno priporočilo za privolitev Parlamenta ob upoštevanju izida razprave s Svetom.

POGLAVJE 10

OKREPLJENO SODELOVANJE

Člen 76

Postopki v Parlamentu

1. Predsednik pošlje v obravnavo pristojnemu odboru prošnje držav članic ali predloge Komisije za vzpostavitev okrepljenega sodelovanja med državami članicami in posvetovanja s Parlamentom v skladu s členom 40a(2) Pogodbe EU. Ustrezno se uporabljajo členi 35, 36, 37, 40, 49 do 56 in 75 tega poslovnika.

2. Pristojni odbor preveri skladnost s členom 11 Pogodbe ES in členi 27a, 27b, 40, 43, 44 in 44a Pogodbe EU.

3. Nadaljnji akti, predlagani v okviru okrepljenega sodelovanja po njegovi vzpostavitvi, se obravnavajo v Parlamentu po enakih postopkih, kot veljajo, kadar okrepljeno sodelovanje ni vzpostavljeno.

POGLAVJE 11

DRUGI POSTOPKI

Člen 77

Postopek za pridobitev mnenj v skladu s členom 122 Pogodbe ES

1. Kadar je Parlament zaprošen za mnenje o priporočilih Sveta v skladu s členom 122(2) Pogodbe ES, razpravlja o tem po predložitvi priporočil s strani Sveta na plenarnem zasedanju na podlagi ustno ali pisno predloženega predloga pristojnega parlamentarnega odbora za sprejetje ali zavrnitev priporočil, ki so predmet posvetovanja.

2. Parlament nato glasuje o priporočilih skupaj, pri čemer ni mogoče vlagati predlogov sprememb.

Člen 78

Postopek dialoga med socialnimi partnerji

1. Predsednik pošlje v obravnavo pristojnemu odboru vse dokumente, ki jih pripravi Komisija v skladu s členom 138 Pogodbe ES, ali sporazume med socialnimi partnerji, sklenjene v skladu s členom 139(1) Pogodbe ES, ter predloge, ki jih predloži Komisija v skladu s členom 139(2) Pogodbe ES.

2. Kadar socialni partnerji Komisijo obvestijo, da želijo začeti postopek iz člena 139 Pogodbe ES, lahko pristojni odbor o predmetni zadevi pripravi poročilo.

3. Kadar socialni partnerji dosežejo sporazum in skupaj zahtevajo, da se sporazum začne izvajati s sklepom Sveta na predlog Komisije v skladu s členom 139(2) Pogodbe ES, pristojni odbor vloži predlog resolucije, v kateri priporoča sprejetje ali zavrnitev zahteve.

Člen 79

Postopki preverjanja prostovoljnih sporazumov

1. Kadar Komisija obvesti Parlament, da namerava preučiti možnost uporabe prostovoljnih sporazumov kot alternative zakonodaji, pristojni odbor lahko sestavi poročilo o predmetni zadevi v skladu s členom 45.

2. Ko Komisija razglasi, da namerava skleniti prostovoljni sporazum, pristojni odbor lahko vloži predlog resolucije, ki priporoča sprejetje ali zavrnitev predloga in pogoje sprejetja oziroma zavrnitve.

Člen 80

Kodifikacija

1. Kadar Komisija Parlamentu predloži predlog uradne kodifikacije zakonodaje Skupnosti, se predlog pošlje odboru, pristojnemu za pravne zadeve. Če se ugotovi, da predlog ne vsebuje vsebinskih sprememb obstoječe zakonodaje Skupnosti, se uporablja postopek iz člena 43.

2. Predsednik pristojnega odbora ali poročevalec, ki ga ta odbor imenuje, lahko sodeluje pri pregledu in reviziji predloga kodifikacije. Po potrebi lahko pristojni odbor da svoje mnenje vnaprej.

3. Ne glede na določbe člena 43(3) se poenostavljeni postopek ne more uporabljati v zvezi s predlogom uradne kodifikacije, kadar temu postopku nasprotuje večina članov odbora, pristojnega za pravne zadeve, ali pristojnega odbora.

Člen 81

Izvedbene določbe

1. Kadar Komisija Parlamentu predloži osnutek izvedbenega ukrepa, predsednik dokument pošlje odboru, ki je pristojen za akt, iz katerega izvedbene določbe izhajajo.

2. Parlament lahko na predlog pristojnega odbora v enem mesecu — ali treh mesecih, v kolikor gre za ukrepe finančnih storitev — od prejema osnutka izvedbenega ukrepa sprejme resolucijo o nasprotovanju osnutku ukrepa, zlasti če slednji presega izvedbena pooblastila, predvidena v temeljnem aktu. Če pred potekom roka ni nobenega delnega zasedanja ali kadar je potrebno nujno ukrepanje, se šteje, da je pravica do odziva prenešena na pristojni odbor. Ta odziv je v obliki pisma predsednika odbora pristojnemu članu Komisije, o njem pa se obvestijo vsi poslanci. Če Parlament ukrepu nasprotuje, predsednik od Komisije zahteva, da ukrep umakne ali spremeni oziroma da predloži predlog po ustreznem zakonodajnem postopku.

POGLAVJE 12

POGODBE IN MEDNARODNI SPORAZUMI

Člen 82

Pristopne pogodbe

1. Prošnja evropske države za članstvo v Evropski uniji se posreduje pristojnemu odboru v presojo.

2. Parlament lahko na predlog pristojnega odbora, politične skupine ali najmanj sedemintridesetih poslancev Komisijo in Svet prosi za sodelovanje v razpravi pred začetkom pogajanj z državo prosilko.

3. Med pogajanji Komisija in Svet redno in temeljito obveščata pristojni odbor o napredku pri pogajanjih, po potrebi zaupno.

4. Na kateri koli stopnji pogajanj lahko Parlament na podlagi poročila pristojnega odbora sprejme priporočila in zahteva, da se upoštevajo pred sklenitvijo pogodbe o pristopu države prosilke k Evropski uniji. Za sprejetje priporočil je potrebna enaka večina kakor pri postopku privolitve.

5. Po zaključku pogajanj, vendar pred podpisom sporazuma, se osnutek sporazuma posreduje Parlamentu v privolitev.

6. Parlament da na podlagi poročila pristojnega odbora prošnji evropske države za članstvo v Evropski uniji privolitev z večino glasov poslancev.

Člen 83

Mednarodni sporazumi

1. Kadar se načrtuje začetek pogajanj za sklenitev, obnovo ali spremembo mednarodnega sporazuma, vključno s sporazumi na posebnih področjih kot na primer monetarne zadeve ali trgovina, pristojni odbor zagotovi, da Komisija Parlament v celoti seznani s svojimi priporočili za pogajalski mandat, po potrebi zaupno.

2. Parlament lahko na predlog pristojnega odbora, politične skupine ali najmanj sedemintridesetih poslancev od Sveta zahteva, da ne dovoli začetka pogajanj, dokler Parlament na podlagi poročila pristojnega odbora ne zavzame stališča v zvezi s predlaganim pogajalskim mandatom.

3. V trenutku, ko se načrtuje začetek pogajanj, se pristojni odbor pri Komisiji pozanima o izbrani pravni podlagi za sklenitev mednarodnega sporazuma iz odstavka 1. Pristojni odbor izbrano pravno podlago preveri v skladu s členom 35. Kadar Komisija pravne podlage ne določi ali kadar obstaja dvom glede njene pravilnosti, se uporabi člen 35.

4. Med pogajanji Komisija in Svet redno in temeljito obveščata pristojni odbor o napredku pri pogajanjih, po potrebi zaupno.

5. Na kateri koli stopnji pogajanj lahko Parlament na podlagi poročila pristojnega odbora in po obravnavanju morebitnih predlogov, vloženih v skladu s členom 114, sprejme priporočila in zahteva, da se upoštevajo pred sklenitvijo mednarodnega sporazuma.

6. Po zaključku pogajanj, vendar pred podpisom sporazuma, se osnutek sporazuma posreduje Parlamentu, da poda svoje mnenje ali privolitev. Za postopek privolitve se uporablja člen 75.

7. Parlament da svoje mnenje ali privolitev za sklenitev, obnovo ali spremembo mednarodnega sporazuma ali finančnega protokola s strani Evropske skupnosti z enim samim glasovanjem z večino oddanih glasov, pri čemer niso dopustne spremembe besedila sporazuma ali protokola.

8. Če je mnenje, ki ga sprejme Parlament, negativno, predsednik od Sveta zahteva, da mednarodnega sporazuma ne sklene.

9. Če Parlament odreče privolitev k mednarodnemu sporazumu, predsednik obvesti Svet, da sklenitev sporazuma ni možna.

Člen 84

Postopki v skladu s členom 300 Pogodbe ES v primeru začasne uporabe ali odložitve izvajanja mednarodnih sporazumov ali določitve stališča Skupnosti v organu, ustanovljenem s sporazumom

Kadar sta Komisija in/ali Svet zavezana k takojšnjemu in celovitemu obveščanju Parlamenta v skladu s členom 300(2) Pogodbe ES, se v Parlamentu da izjava, ki ji sledi razprava. Parlament lahko izda priporočila v skladu s členom 83 ali 90 tega poslovnika.

POGLAVJE 13

ZASTOPANJE UNIJE V RAZMERJU DO TRETJIH TER SKUPNA ZUNANJA IN VARNOSTNA POLITIKA

Člen 85

Imenovanje visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko

1. Pred imenovanjem visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko predsednik povabi predsedujočega Svetu, naj v Parlamentu poda izjavo v skladu s členom 21 Pogodbe EU. Predsednik povabi predsednika Komisije, da istočasno poda svojo izjavo.

2. Po imenovanju visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko v skladu s členom 207(2) Pogodbe ES ter preden visoki predstavnik uradno nastopi svojo funkcijo, ga predsednik povabi, da pristojnemu odboru poda izjavo in odgovarja na njegova vprašanja.

3. Po izjavah in odgovorih iz odstavkov 1 in 2 ter na pobudo pristojnega odbora ali v skladu s členom 114 lahko Parlament poda priporočilo.

Člen 86

Imenovanje posebnih predstavnikov za namene skupne zunanje in varnostne politike

1. Kadar Svet namerava imenovati posebnega predstavnika v skladu s členom 18(5) Pogodbe EU, predsednik na zahtevo pristojnega odbora povabi Svet, naj poda izjavo in odgovori na vprašanja, ki se nanašajo na mandat, cilje in druge pomembne zadeve, povezane z nalogami in vlogo posebnega predstavnika.

2. Posebni predstavnik je lahko po imenovanju, vendar pred nastopom funkcije, povabljen, da poda izjavo in odgovarja na vprašanja pred pristojnim odborom.

3. V roku treh mesecev od predstavitve lahko odbor v skladu s členom 114 predlaga priporočilo, ki se neposredno nanaša na izjavo in odgovore.

4. Posebni predstavnik je povabljen, da Parlament v celoti in redno obvešča o praktičnih vidikih izvrševanja svojega mandata.

Člen 87

Izjave visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko ter drugih posebnih predstavnikov

1. Visoki predstavnik je najmanj štirikrat letno povabljen, da Parlamentu poda izjave. Uporablja se člen 103.

2. Visoki predstavnik je najmanj štirikrat letno povabljen na sejo pristojnega odbora, da poda izjavo in odgovarja na vprašanja. Visoki predstavnik je lahko povabljen tudi ob drugih priložnostih, kadar se pristojnemu odboru zdi potrebno ali na lastno pobudo.

3. Kadar Svet imenuje posebnega predstavnika za določena politična vprašanja, je ta lahko povabljen, da na pobudo Parlamenta ali na lastno pobudo pred pristojnim odborom poda izjavo.

Člen 88

Mednarodno zastopanje

1. Kadar se imenuje vodja delegacije za zunanje zadeve Komisije, je lahko kandidat povabljen, da se predstavi pristojnemu telesu Parlamenta, poda izjavo in odgovarja na vprašanja.

2. V roku treh mesecev od predstavitve iz odstavka 1 lahko pristojni odbor sprejme resolucijo ali izda priporočilo, ki se neposredno nanaša na izjavo ali odgovore.

Člen 89

Posvetovanje s Parlamentom in obveščanje Parlamenta v okviru skupne zunanje in varnostne politike

1. Kadar je Parlament zaprošen za mnenje v skladu s členom 21 Pogodbe EU, se zadeva posreduje pristojnemu odboru, ki lahko v skladu s členom 90 tega poslovnika izda priporočila.

2. Zadevni odbori skušajo zagotoviti, da jih visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko, Svet in Komisija redno in pravočasno obveščajo o razvoju in izvrševanju skupne zunanje in varnostne politike Unije, o predvidenih stroških, kadar je v okviru navedene politike sprejet z izdatki povezan sklep, ter o vseh drugih finančnih vprašanjih v zvezi z izvrševanjem ukrepov v okviru navedene politike. Izjemoma lahko odbor na zahtevo Komisije, Sveta ali visokega predstavnika sklene, da bo seja potekala brez navzočnosti javnosti.

3. O posvetovalnem dokumentu, ki ga pripravi Svet v zvezi z glavnimi vidiki in temeljnimi usmeritvami skupne zunanje in varnostne politike, vključno s finančnimi posledicami za proračun Unije, poteka vsakoletna razprava. Uporabljajo se določbe člena 103.

(Glej tudi razlago člena 114).

4. Svet in/ali visoki predstavnik in Komisija so povabljeni na vsako plenarno razpravo, ki zadeva zunanjo, varnostno ali obrambno politiko.

Člen 90

Priporočila v okviru skupne zunanje in varnostne politike

1. Odbor, pristojen za skupno zunanjo in varnostno politiko, lahko na svojih področjih pristojnosti po pridobitvi dovoljenja konference predsednikov ali na predlog v smislu člena 114 pripravi priporočila Svetu.

2. V nujnih primerih lahko dovoljenje iz odstavka 1 podeli predsednik, ki prav tako lahko dovoli nujno sejo zadevnega odbora.

3. Med postopkom sprejemanja teh priporočil, ki so v obliki pisnega besedila dana na glasovanje, se člen 138 ne uporablja, dopustni pa so ustni predlogi sprememb.

Neuporaba člena 138 je možna le znotraj odbora in v nujnih primerih. Na sejah odbora, ki niso opredeljene kot nujne, in na plenarni seji se od določb člena 138 ne sme odstopati.

Določba, po kateri so dopustni ustni predlogi sprememb, pomeni, da člani ne smejo nasprotovati glasovanju v odboru o ustnih predlogih sprememb.

4. Tako pripravljena priporočila se uvrstijo na dnevni red naslednjega delnega zasedanja. V nujnih primerih, o katerih odloča predsednik, se lahko priporočila uvrstijo na dnevni red tekočega delnega zasedanja. Šteje se, da so priporočila sprejeta, razen če temu pisno nasprotuje najmanj sedemintrideset poslancev pred začetkom delnega zasedanja; v tem primeru se priporočila odbora uvrstijo na dnevni red istega delnega zasedanja za razpravo in glasovanje. Politična skupina ali najmanj sedemintrideset poslancev lahko vloži predloge sprememb.

Člen 91

Kršitev človekovih pravic

Na vsakem delnem zasedanju lahko pristojni odbori, ne da bi za to potrebovali dovoljenje, vložijo vsak po en predlog resolucije v skladu s postopkom iz člena 90(4) v zvezi s primeri kršitev človekovih pravic.

POGLAVJE 14

POLICIJSKO IN PRAVOSODNO SODELOVANJE V KAZENSKIH ZADEVAH

Člen 92

Obveščanje Parlamenta na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

1. Pristojni odbor skrbi za to, da je Parlament v celoti in redno obveščen o dejavnostih na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ter da se njegova mnenja ustrezno upoštevajo, kadar Svet v skladu s členom 34(2)(a) Pogodbe EU sprejema skupna stališča, s katerimi opredeli pristop Unije do posamezne zadeve.

2. Odbor lahko izjemoma na zahtevo Komisije ali Sveta sklene, da bo seja potekala brez navzočnosti javnosti.

3. Razprava iz člena 39(3) Pogodbe EU poteka v skladu z določbami člena 103(2), (3) in (4) tega poslovnika.

Člen 93

Posvetovanje s Parlamentom na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

Posvetovanje s Parlamentom na podlagi člena 34(2)(b), (c) in (d) Pogodbe EU urejajo členi 34 do 37, 40, 41 in 51 tega poslovnika.

Kadar je to primerno, se obravnava predloga uvrsti najpozneje na dnevni red zadnje seje pred potekom roka, določenega v skladu s členom 39(1) Pogodbe EU.

Kadar je Parlament zaprošen za mnenje o osnutku sklepa Sveta o imenovanju direktorja in članov upravnega odbora Europola, se smiselno uporablja člen 101 tega poslovnika.

Člen 94

Priporočila na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

1. Odbor, pristojen za vprašanja policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, lahko na področju, zajetem v naslovu VI Pogodbe EU, po pridobitvi dovoljenja konference predsednikov ali na predlog v skladu s členom 114 tega poslovnika pripravi priporočila Svetu.

2. V nujnih primerih lahko dovoljenje iz odstavka 1 podeli predsednik, ki prav tako lahko dovoli nujno sejo tega odbora.

3. Tako pripravljena priporočila se uvrstijo na dnevni red naslednjega delnega zasedanja. Smiselno se uporablja člen 90 (4).

(Glej tudi razlago člena 114).

POGLAVJE 15

KRŠITEV TEMELJNIH NAČEL S STRANI DRŽAVE ČLANICE

Člen 95

Ugotovitev kršitve

1. Parlament lahko na podlagi posebnega poročila pristojnega odbora v skladu s členom 45:

(a) glasuje o obrazloženem predlogu poziva Svetu, naj ukrepa v skladu s členom 7(1) Pogodbe EU;

(b) glasuje o predlogu poziva Komisiji ali državam članicam, da vložijo predlog v skladu s členom 7(2) Pogodbe EU;

(c) glasuje o predlogu poziva Svetu, da ukrepa v skladu s členom 7(3) ali, naknadno, členom 7(4) Pogodbe EU;

2. Parlament se obvesti o vsaki zahtevi Sveta za privolitev k predlogu v skladu s členom 7(1) in (2) Pogodbe EU skupaj s predloženimi pripombami zadevne države članice. Razen v nujnih in upravičenih primerih Parlament sprejme sklep na predlog pristojnega odbora.

3. Za sklepe iz odstavkov 1 in 2 je potrebna dvotretjinska večina oddanih glasov, ki predstavljajo večino poslancev.

4. Kadar je Parlament pozvan, da poda privolitev v skladu z odstavkom 2, lahko pristojni odbor vloži spremljajoči predlog resolucije. V tem predlogu resolucije so navedena stališča Parlamenta o resni kršitvi s strani države članice, ustreznih sankcijah in spreminjanju ali odpravi teh sankcij.

5. Pristojni odbor zagotavlja, da je Parlament v celoti obveščen in po potrebi zaprošen za mnenje o vseh nadaljnjih ukrepih, sprejetih zaradi njegove privolitve v skladu z odstavkom 3. Svet je zaprošen, da pojasni morebitni razvoj dogodkov. Na predlog pristojnega odbora, pripravljen po pridobitvi dovoljenja konference predsednikov, lahko Parlament sprejme priporočila Svetu.

NASLOV III

JAVNOST IN PREGLEDNOST

Člen 96

Preglednost dejavnosti Parlamenta

1. Parlament zagotavlja čim večjo preglednost svojega dela v skladu z določbami členov 1, 3(2), 28(1) in 41(1) Pogodbe EU, člena 255 Pogodbe ES in člena 42 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije.

2. Razprave Parlamenta so javne.

3. Seje odborov so praviloma odprte za javnost. Odbori pa lahko najpozneje ob sprejetju dnevnega reda seje sklenejo, da dnevni red te seje razdelijo na točke, ki so javne, in točke, ki niso javne. Kadar seja poteka brez navzočnosti javnosti, lahko odbor, ob upoštevanju člena 4(1) do (4) Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta, kljub temu omogoči dostop javnosti do dokumentov in zapisnika seje.

4. Pristojni odbor vedno obravnava zahteve glede postopkov v zvezi z imuniteto v skladu s členom 7 brez navzočnosti javnosti.

Člen 97

Dostop javnosti do dokumentov

1. Vsak državljan Unije in vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic ima pravico dostopa do dokumentov Parlamenta v skladu s členom 255 Pogodbe ES, ob upoštevanju načel, pogojev in omejitev, določenih v Uredbi (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta, in v skladu s posebnimi določbami tega poslovnika.

Dostop do dokumentov Parlamenta se, če je le mogoče, na enak način odobri drugim fizičnim in pravnim osebam.

V obvestilo se Uredba (ES) št. 1049/2001 objavi skupaj s tem poslovnikom.

2. Za namene dostopa do dokumentov izraz „dokumenti Parlamenta“ pomeni vsako vsebino v smislu člena 3(a) Uredbe (ES) št. 1049/2001, ki so jo sestavili ali prejeli funkcionarji Parlamenta v smislu naslova I, poglavja 2, vodstvo Parlamenta, odbori ali medparlamentarne delegacije ali sekretariat Parlamenta.

Dokumenti, ki jih sestavijo posamezni poslanci ali politične skupine, so dokumenti Parlamenta za namene dostopa do dokumentov, če so vloženi v skladu s tem poslovnikom.

Predsedstvo določi pravila, s katerimi zagotovi, da so vsi dokumenti Parlamenta zabeleženi.

3. Parlament vzpostavi svoj register dokumentov. Zakonodajni in drugi dokumenti, navedeni v prilogi tega poslovnika (12), so v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 dostopni neposredno preko registra. Kadar je mogoče, se v register vključijo napotila na druge dokumente Parlamenta.

Kategorije neposredno dostopnih dokumentov se navedejo v seznamu, ki ga sprejme Parlament in se priloži temu poslovniku (13). Ta seznam ne omejuje pravice d