PRILOGA V

Smernice za ocenjevanje Mehanizma

1. Področje uporabe

Namen teh smernic je, da bi skupaj s to uredbo služile kot podlaga za Komisijo, da na pregleden in pravičen način oceni načrte za okrevanje in odpornost, ki jih predlagajo države članice, in določi finančni prispevek v skladu s cilji in katerimi koli drugimi zadevnimi zahtevami iz te uredbe. Te smernice so podlaga za uporabo meril za ocenjevanje in določitev finančnega prispevka iz člena 19(3) oziroma člena 20(4).

Smernice za ocenjevanje so namenjene:

(a) dajanju dodatnih usmeritev o postopku ocenjevanja predlogov načrtov za okrevanje in odpornost, ki jih predložijo države članice;

(b) zagotavljanju nadaljnjih podrobnosti o merilih za ocenjevanje in določitvi ocenjevalne lestvice, ki se določi za zagotovitev pravičnega in preglednega postopka, ter

(c) opredelitvi povezave med oceno, ki jo Komisija opravi v skladu z merili za ocenjevanje, in določitvijo finančnega prispevka, ki se določi s predlogom Komisije za sklep Sveta v zvezi z načrti za okrevanje in odpornost.

Smernice so orodje, s katerim se Komisiji olajša ocena predlogov načrtov za okrevanje in odpornost, ki jih predložijo države članice, in s katerim se zagotovi, da načrti za okrevanje in odpornost podpirajo reforme in javne naložbe, ki so pomembne in imajo visoko dodano vrednost glede na cilje Mehanizma, hkrati pa zagotavljajo enako obravnavo držav članic.

2. Merila za ocenjevanje

Komisija v skladu s členom 19(3) oceni načrte za okrevanje in odpornost v skladu z merili ustreznosti, uspešnosti, učinkovitosti in usklajenosti. Komisija po opravljenem postopku ocenjevanja poda ocene načrtov za okrevanje in odpornost, ki so jih predložile države članice, v skladu z vsakim merilom za ocenjevanje iz člena 19(3), da določi finančno dodelitev v skladu s členom 20(4).

Zaradi poenostavitve in učinkovitosti ima ocenjevalna lestvica razpon od A do C, kot sledi:

Ustreznost:

2.1. Načrt za okrevanje in odpornost predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice.

Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente:

Področje uporabe

— Načrt za okrevanje in odpornost na celovit in ustrezno uravnotežen način prispeva k šestim stebrom iz člena 3 ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se soočajo zadevne države članice, in finančnega prispevka zadevne države članice ter zaprošene podpore v obliki posojila.

Ocena

A – v veliki meri

B – v srednji meri

C – v majhni meri

2.2. Pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, in, kadar je ustrezno, priporočilih na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, naslovljenih na zadevno državo članico, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra.

Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente:

Področje uporabe

— Pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, in, kadar je ustrezno, priporočilih na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, naslovljenih na zadevno državo članico, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra, ob upoštevanju finančnega prispevka zadevne države članice in zaprošene podpore v obliki posojila, pa tudi obsega in zahtevnosti izzivov za posamezno državo ter informacij iz nacionalnega reformnega programa,

ter

— načrt za okrevanje in odpornost predstavlja celovit in ustrezen odziv na gospodarske in socialne razmere v zadevni državi članici

ter

— izzivi, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost se štejejo za pomembne za trajnostno povečanje potenciala rasti gospodarstva zadevne države članice,

ter

— pričakuje se, da bodo po zaključku predlaganih reform in naložb, s tem povezani izzivi rešeni ali obravnavani na način, ki bo znatno prispeval k njihovi rešitvi.

Ocena

A – Načrt za okrevanje in odpornost prispeva k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezno državo, ali izzivov v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra, poleg tega pa je načrt za okrevanje in odpornost ustrezen odziv na gospodarske in socialne razmere v zadevni državi članici.

B – Načrt za okrevanje in odpornost prispeva k delni obravnavi vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezno državo, ali izzivov v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra, poleg tega pa je načrt za okrevanje in odpornost ustrezen odziv na gospodarske in socialne razmere v zadevni državi članici.

C – Načrt za okrevanje in odpornost ne prispeva k obravnavi kakršnih koli izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezno državo ali drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra, poleg tega pa načrt za okrevanje in odpornost ni ustrezen odziv na gospodarske in socialne razmere v zadevni državi članici.

2.3. Pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost učinkovito prispeval h krepitvi potenciala rasti, ustvarjanju delovnih mest ter gospodarski, socialni in institucionalni odpornosti države članice, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter ublažil gospodarske in socialne posledice krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji.

Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente:

Področje uporabe

— Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, katerih cilj je vključujoče spodbujati gospodarsko rast in ekonomsko kohezijo, zlasti obravnavati slabosti v gospodarstvu držav članic in krepiti potencial zadevne države članice za gospodarsko rast, spodbuditi ustvarjanje delovnih mest in ublažiti negativne učinke krize,

ter

— načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, katerih cilj je krepitev socialne kohezije in sistemov socialnega varstva, vključno politik za otroke in mlade, z zmanjšanjem socialne ranljivosti, prispevanjem k izvajanju načel evropskega stebra socialnih pravic in izboljšanju ravni kazalnikov iz njegove preglednice kazalnikov,

ter

— cilj načrta za okrevanje in odpornost je zmanjšati gospodarsko ranljivost držav članic na šoke,

ter

— cilj načrta za okrevanje in odpornost je povečati zmogljivost ekonomskih in/ali socialnih struktur in institucij države članice za prilagajanje na šoke in odpornost nanje,

ter

— pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval h krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije in konvergence.

Ocena

A – visok pričakovani učinek

B – srednji pričakovani učinek

C – manjši pričakovani učinek

2.4. Pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 (načelo, da se ne škoduje bistveno).

Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente:

Področje uporabe

— Noben ukrep za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne škoduje bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 (načelo, da se ne škoduje bistveno).

Ocena

A – Noben ukrep ne škoduje bistveno okoljskim ciljem (načelo, da se ne škoduje bistveno).

C – Eden ali več ukrepov bistveno škoduje okoljskim ciljem (načelo, da se ne škoduje bistveno).

2.5. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki učinkovito prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo, nanje pa odpade znesek, ki predstavlja vsaj 37 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, na podlagi metodologije za spremljanje podnebnih ukrepov iz Priloge VI; ta metodologija se ustrezno uporabi za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno uvrstiti v katero od področje intervencije, navedeno v Prilogi VI; koeficienti za podporo za podnebne cilje se lahko s soglasjem Komisije povečajo do skupnega zneska 3 % dodelitve sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost za posamezne naložbe, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki verodostojno povečujejo njihov učinek na podnebne cilje.

Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente:

Področje uporabe

— Pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov učinkovito prispevalo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, in po potrebi k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo, s tem pa bo prispevalo tudi k doseganju podnebnih ciljev Unije za leto 2030 ob hkratnem izpolnjevanju cilja EU glede podnebne nevtralnosti do leta 2050,

ter

— države članice uporabijo metodologijo, ki obsega določitev posebnega ponderja za dano podporo, ki odraža obseg, v katerem ta podpora prispeva k okoljskim ciljem. Podlaga za ponderje so razsežnosti in kode za vrste intervencij, določenih v Prilogi VI, ponderji pa se lahko povečajo za posamezne naložbe, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki verodostojno povečujejo njihov učinek na podnebne cilje. Isti sistem ponderacije se uporabi za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno dodeliti področju intervencije, navedenem v Prilogi VI,

ter

— pričakuje se, da bo imelo izvajanje predvidenih ukrepov trajen učinek.

Ocena

A – v veliki meri

B – v srednji meri

C – v majhni meri

2.6. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki učinkovito prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo, nanje pa odpade znesek, ki predstavlja vsaj 20 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, na podlagi metodologije za digitalno označevanje iz Priloge VII; ta metodologija se ustrezno uporabi za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno dodeliti področju intervencije, navedenem v Prilogi VII; koeficienti za podporo za digitalne cilje se lahko povečajo za posamezne naložbe, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki povečujejo njihov učinek na digitalne cilje.

Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente:

Področje uporabe

— Pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov znatno prispevalo k digitalni preobrazbi gospodarskih ali družbenih sektorjev,

ali

— pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov znatno prispevalo k obravnavi izzivov, ki jih prinaša digitalni prehod,

ter

— države članice uporabijo metodologijo, ki obsega določitev posebnega ponderja za dano podporo, ki odraža obseg, v katerem ta podpora prispeva k digitalnim ciljem. Podlaga za ponderje so razsežnosti in kode za vrste intervencij, določenih v Prilogi VII, ponderji pa se lahko povečajo za posamezne naložbe, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki povečujejo njihov učinek na digitalne cilje. Isti sistem ponderacije se uporabi za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno dodeliti področju intervencije, navedenem v Prilogi VII;

ter

— pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov imelo trajen učinek.

Ocena

A – v veliki meri

B – v srednji meri

C – v majhni meri

Uspešnost:

2.7. Pričakuje se, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost trajen učinek na zadevno državo članico.

Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente:

Področje uporabe

— Pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov prineslo strukturne spremembe v upravi ali v zadevnih institucijah,

ali

— pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov prineslo strukturne spremembe zadevnih politik,

ter

— pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov imelo trajen učinek.

Ocena

A – v veliki meri

B – v srednji meri

C – v majhni meri

2.8. Pričakuje se, da bodo ureditve, ki so jih predlagale zadevne države članice, zagotovile učinkovito spremljanje in izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki.

Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente:

Področje uporabe

— Organ v državi članici se zadolži za: (i) izvajanje načrta za okrevanje in odpornost; (ii) spremljanje napredka glede mejnikov in ciljev, ter (iii) poročanje,

ter

— predlagani mejniki in cilji so jasni in realistični, predlagani kazalniki za te mejnike in cilje pa so ustrezni, sprejemljivi in robustni,

ter

— splošne ureditve, ki jih država članica predlaga za organizacijo izvajanja reform in naložb (vključno z zagotovitvijo zadostnega števila zaposlenih), so verodostojne.

Ocena

A – ustrezne ureditve za učinkovito izvajanje

B – minimalne ureditve za učinkovito izvajanje

C – nezadostne ureditve za učinkovito izvajanje

Učinkovitost:

2.9. Utemeljitev, ki jo je država članica predložila o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost, je razumna in verjetna ter skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente:

Področje uporabe

— Država članica je predložila zadostne informacije in dokaze, da je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost ustrezen (razumen),

ter

— država članica je predložila zadostne informacije in dokaze, da je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v skladu z naravo in vrsto predvidenih reform in naložb (verjeten),

ter

— država članica je predložila zadostne informacije in dokaze, da se znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost, ki se financira v okviru Mehanizma, ne krije z obstoječim ali načrtovanim financiranjem Unije,

ter

— znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost je sorazmeren s pričakovanim socialnim in ekonomskim učinkom vključenih predvidenih ukrepov na zadevno državo članico.

Ocena

A – v precejšnji meri

B – v srednji meri

C – v manjši meri

2.10. Pričakuje se, da bodo ureditve, ki jih predlaga zadevna država članica, preprečevale, odkrivale in odpravljale korupcijo, goljufije in nasprotja interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru Mehanizma, vključno z ureditvami, katerih cilj je preprečevanje dvojnega financiranja iz Mehanizma in drugih programov Unije.

Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente:

Področje uporabe

— Sistem notranje kontrole, opisan v načrtu za okrevanje in odpornost, temelji na trdnih procesih in strukturah ter opredeljuje jasne akterje (organe/subjekte) ter njihove vloge in obveznosti za izvajanje nalog notranje kontrole; zlasti zagotavlja primerno ločevanje ustreznih funkcij,

ter

— kontrolni sistem in druge ustrezne ureditve, tudi za zbiranje in dajanje na voljo podatkov o končnih prejemnikih, opisanih v načrtu za okrevanje in odpornost, zlasti za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru Mehanizma, so ustrezni

ter

— ureditve, opisane v načrtu za okrevanje in odpornost, katerih cilj je preprečevanje dvojnega financiranja v okviru Mehanizma in drugih programov so ustrezne

ter

— akterji (organi/subjekti), pristojni za kontrolo, imajo pravna pooblastila in upravno zmogljivost za izvajanje predvidenih vlog in nalog.

Ocena

A – ustrezne ureditve

C – nezadostne ureditve

Usklajenost:

2.11. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje.

Komisija pri oceni v skladu s tem merilom upošteva naslednje elemente:

Področje uporabe

— Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, katerih učinki se vzajemno krepijo,

ali

— načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, ki se dopolnjujejo.

Ocena

A – v precejšnji meri

B – v srednji meri

C – v manjši meri

3. Določitev finančnega prispevka

Komisija v skladu s členom 20 v predlogu določi finančni prispevek, pri čemer upošteva pomen in usklajenost načrta za okrevanje in odpornost, ki ga predlaga zadevna država članica, kot je bil ocenjen v skladu z merili iz člena 19(3). V ta namen uporabi naslednja merila:

(a) kadar načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila iz člena 19(3) in je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost enak ali višji od najvišjega finančnega prispevka, ki se za navedeno državo članico izračuna v skladu s členom 11, je finančni prispevek, dodeljen zadevni državi članici, enak skupnemu znesku najvišjega finančnega prispevka, ki se za to državo članico izračuna v skladu s členom 11;

(b) kadar načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila iz člena 19(3) in je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost nižji od najvišjega finančnega prispevka, ki se za to državo članico izračuna v skladu s členom 11, je finančni prispevek, dodeljen zadevni državi članici, enak znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost;

(c) kadar načrt za okrevanje in odpornost meril iz člena 19(3) ne izpolnjuje zadovoljivo, se zadevni državi članici ne dodeli noben finančni prispevek. Za namen izvajanja tega pododstavka se uporabljajo naslednje formule: — za (a) zgoraj: Če Ci ≥ MFCi država članica i prejme MFCi — za (b) zgoraj: Če Ci ≥ MFCi država članica i prejme Ci pri čemer: — i se nanaša na zadevno državo članico — MFC je najvišji finančni prispevek za zadevno državo članico — C je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost

Glede na rezultat postopka ocenjevanja in ob upoštevanju ocen:

Načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za ocenjevanje:

če končne ocene za merila iz točke 2 vključujejo ocene:

— A za merila 2.2, 2.3, 2.5 in 2.6;

ter za druga merila:

— vse A

ali

— ne več ocen B kot A in nobene ocene C.

Načrt za okrevanje in odpornost meril za ocenjevanje ne izpolnjuje zadovoljivo:

če končne ocene za merila iz točke 2 vključujejo ocene:

— za merila 2.2, 2.3, 2.5 in 2.6 ocena ni A;

ter za druga merila:

— več ocen B kot A

ali