ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(11)

Leta 2018 so se z zakonodajo o varstvu potrošnikov uvedle omejitve glede zagotavljanja stanovanjskih hipotekarnih produktov hipotekarnim dolžnikom, ki imajo razmerje med dolgom in dohodkom (DTI) (pred obdavčitvijo) nad 4 in razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV) nad 60 %. Te omejitve zahtevajo: (a) da je obrestna mera nespremenljiva najmanj 5 let in (b) da se lahko z odloženo odplačilo glavnice uporabi samo, če je obrestna mera za posojilo nespremenljiva najmanj 30 let. Poleg tega je bil leta 2014 napovedan nadzorniški diamant za hipotekarne banke. Ta obsega vrsto referenčnih vrednosti in mejnih vrednosti, ki so določene za posebna področja tveganj znotraj bančnih dejavnosti, njegov cilj pa je povečati kreditno kakovost stanja hipotekarnih posojil do leta 2018 in do leta 2020 ter s tem vplivati na sklepanje novih posojil. Leta 2018 je bila tudi dvakrat zvišana stopnja proticikličnega kapitalskega blažilnika: z 0 % na 0,5 % od 1. marca 2019 in z 0,5 % na 1 % od septembra 2019. Poleg tega je danski svet za sistemska tveganja priporočil dodatno zvišanje z 1 % na 1,5 % od junija 2020 in izdal usmeritev, da bi bilo treba to stopnjo v prihodnosti zvišati do največ 2,5 %, razen če pride do znatne spremembe glede kopičenja tveganj v danskem finančnem sistemu. Nazadnje, organ Finanstilsynet (danski organ za finančni nadzor) je izdal smernico, v skladu s katero morajo biti kreditne institucije previdne pri bonitetni oceni gospodinjstev, kadar dajejo posojila za nepremičnine na geografskih območjih, kjer cene stanovanjskih nepremičnin rastejo.
(1)

V oddelkih 2.3.1 in 2.3.2 Priporočila ESRB/2014/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja (2) je določeno, da naslovniki navedenega priporočila poročajo Evropskemu odboru za sistemska tveganja (ESRB), Svetu in Komisiji o ukrepih, ki so jih sprejeli za uskladitev z navedenim priporočilom, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje. Prvo poročilo so morali naslovniki poslati do 30. junija 2016. ESRB je na podlagi prejetega sklopa prvih poročil izvedel prvo oceno skladnosti glede izvajanja Priporočila ESRB/2014/1. Splošni odbor ESRB je 1. februarja 2019 potrdil zaključke ocene, maja 2019 pa je bilo na spletni strani ESRB objavljeno zbirno poročilo o skladnosti, ki vsebuje oceno stopnje izvajanja Priporočila ESRB/2014/1 s strani njegovih naslovnikov.
2.

v Prilogi se točka V.1.3.1 nadomesti z naslednjim: „V.1.3.1 Časovni okvir Nacionalni nadzorni organi, ki so odgovorni za bančni nadzor, nacionalni nadzorni organi in drugi organi z makrobonitetnim mandatom ter EBA poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo svoje neukrepanje v skladu z naslednjim časovnim okvirom: (a) do 31. decembra 2015 nacionalni nadzorni organi, ki so odgovorni za bančni nadzor, dostavijo ESRB vmesno poročilo, ki vsebuje prvo oceno rezultatov izvajanja priporočil A(1) in (2); (b) do 31. julija 2016 nacionalni nadzorni organi, ki so odgovorni za bančni nadzor, dostavijo ESRB in Svetu končno poročilo o priporočilih A(1) in (2); (c) do 31. decembra 2015 nacionalni nadzorni organi in drugi organi z makrobonitetnim mandatom dostavijo ESRB vmesno poročilo, ki vsebuje prvo oceno rezultatov izvajanja priporočila A(3); (d) do 30. septembra 2016 nacionalni nadzorni organi in drugi organi z makrobonitetnim mandatom dostavijo ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila A(3); (e) do 30. junija 2014 EBA dostavi ESRB in Svetu smernice iz priporočila A(4); (f) do 31. marca 2017 EBA dostavi ESRB in Svetu poročilo o izvajanju priporočila A(5).“
2.

v Prilogi se točka V.1.3.1. nadomesti z naslednjim: „V.1.3.1. Časovnica Nacionalni nadzorni organi, ki so odgovorni za bančni nadzor, nacionalni nadzorni organi in drugi organi z makrobonitetnimi pristojnostmi ter organ EBA bodo morali poročati ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljiti svoje neukrepanje v skladu z naslednjo časovnico: (a) do 31. decembra 2015 nacionalni nadzorni organi, ki so odgovorni za bančni nadzor, dostavijo ESRB vmesno poročilo, ki vsebuje prvo oceno rezultatov izvajanja priporočil A(1) in (2); (b) do 31. julija 2016 nacionalni nadzorni organi, ki so odgovorni za bančni nadzor, dostavijo ESRB in Svetu končno poročilo o priporočilih A(1) in (2); (c) do 31. decembra 2015 nacionalni nadzorni organi in drugi organi z makrobonitetnimi pristojnostmi dostavijo ESRB vmesno poročilo, ki vsebuje prvo oceno rezultatov izvajanja priporočila A(3); (d) do 30. septembra 2016 nacionalni nadzorni organi in drugi organi z makrobonitetnimi pristojnostmi dostavijo ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila A(3); (e) do 30. junija 2014 organ EBA dostavi ESRB in Svetu smernice iz priporočila A(4); (f) do 31. marca 2016 organ EBA dostavi ESRB vmesno poročilo, ki vsebuje prvo oceno rezultatov izvajanja priporočila A(5); (g) do 30. junija 2016 organ EBA dostavi ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila A(5).“.
1.

Člani splošnega odbora, pripravljalnega odbora, svetovalnega tehničnega odbora in svetovalnega znanstvenega odbora (slednja sta v nadaljnjem besedilu skupaj poimenovana svetovalna odbora) Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) morajo spoštovati najvišje standarde etičnega ravnanja, v skladu z načeli, ki zanje veljajo po pravilih v institucijah, iz katerih prihajajo. Pričakuje se, da upoštevajo javni značaj svoje funkcije in ravnajo na način, ki ohranja in spodbuja zaupanje javnosti v ESRB. Od članov se pričakuje, da ravnajo pošteno, neodvisno, nepristransko in izključno v interesu Unije kot celote, diskretno in ne oziraje se na lastno korist ter da se izognejo kakršni koli situaciji, ki bi lahko vodila v osebno navzkrižje interesov. Navzkrižje interesov nastane, kadar imajo člani zasebne ali osebne finančne ali nefinančne interese, ki lahko vplivajo ali za katere se zdi, da vplivajo na nepristransko in objektivno opravljanje njihovih dolžnosti. Zasebni ali osebni interesi članov pomenijo kakršno koli potencialno korist za njih same, njihove družine, druge sorodnike ali za njihov krog prijateljev in znancev.
Sporočilo Komisije o tehničnih prilagoditvah metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj

(1999/C 241/09)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 2. julija 1997 je Komisija sklenila sprejeti novo metodo določanja in sprotnega dopolnjevanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, ki bo začela veljati 1. avgusta 1997. Države članice so bile o tem obveščene s pismom (z dne 18. avgusta 1997), v Uradnem listu Evropskih skupnosti (C 273 z dne 9. septembra 1997) pa je bilo objavljeno obvestilo.

Ta metoda določa referenčno obrestno mero za vsako državo članico na podlagi okvirnih obrestnih mer, opredeljenih kot mesečno povprečje petletnih medbančnih menjalnih obrestnih mer, vštevši izravnalno premijo.

Po vstopu v tretjo fazo ekonomske in monetarne unije 1. januarja 1999 in zaradi uporabe evra na finančnih trgih je Komisija sklenila sprejeti naslednje tehnične prilagoditve:

1. Od 1. avgusta 1999 bo referenčna obrestna mera enaka za enajst držav članic, ki so prevzele evro;

2. Za te države bo okvirna obrestna mera opredeljena kot povprečje petletnih medbančnih menjalnih obrestnih mer, vštevši premije 75 baznih točk.

Vsi drugi vidiki metode, navedeni v sporočilu Komisije z dne 9. septembra 1997, še naprej veljajo.

Za države članice, ki niso prevzele evra, ostaja metoda določanja referenčnih obrestnih mer nespremenjena.

--------------------------------------------------
Medinstitucionalni sporazum

z dne 20. decembra 1994

Pospešeni način dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil

(96/C 102/02)

(To besedilo nadomešča in razveljavlja besedilo, objavljeno v UL C 293 z dne 8. novembra 1995)

1. Pri tem načinu dela uradna kodifikacija pomeni postopek, po katerem se akti, ki bodo kodificirani, razveljavijo in nadomestijo z enim samim aktom, ki ne vsebuje vsebinskih sprememb teh aktov.

2. Pristojne tri institucije se na predlog Komisije dogovorijo o prednostnih področjih, ki bodo predmet kodifikacije. Komisija bo v svoj delovni program vključila predloge za kodifikacijo, ki jih namerava predložiti.

3. Komisija se zavezuje, da v svoje predloge za kodifikacijo ne bo vključila nobenih vsebinskih sprememb aktov, ki bodo kodificirani.

4. Posvetovalna delovna skupina, ki jo sestavljajo ustrezne pravne službe Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, bo take predloge pregledala takoj, ko jih Komisija pripravi. Kakor hitro mogoče bo potrdila, da so v resnici omejeni zgolj na kodifikacijo brez vsebinskih sprememb.

5. Uporablja se predpisan zakonodajni postopek Skupnosti.

6. Namen predloga Komisije, ki je zgolj kodifikacija obstoječih besedil, predstavlja pravno omejitev, ki Evropskemu parlamentu in Svetu prepoveduje vsakršno vsebinsko spremembo.

7. Predlog Komisije bo z vseh vidikov preučen v pospešenem postopku v Evropskem parlamentu (preučitev predloga s strani enega samega odbora in poenostavljeni postopek za njegovo odobritev) in v Svetu (preučitev predloga s strani ene same delovne skupine in postopek "točke I/A" za Coreper oz. Svet).

8. Če se med zakonodajnim postopkom izkaže, da je treba preseči zgolj kodifikacijo in vključiti vsebinske spremembe, je Komisija pristojna za to, da po potrebi poda predlog oziroma predloge.

V Bruslju, dvajsetega decembra tisoč devetsto štiriindevetdeset

Za Svet Evropske unije

Klaus Kinkel

Za Evropski parlament

Nicole Fontaine

Za Evropsko komisijo

Jacques Delors

--------------------------------------------------
Sporočilo državam članicam o pospešeni odobritvi shem pomoči za msp ter sprememb obstoječih shem

(92/C 213/03)

(ki ga je Komisija sprejela dne 2. julija 1992)

Komisija je spremenila svojo prejšnjo Odločbo [1] o prijavi manj pomembnih shem pomoči, kakor sledi:

Komisija načeloma ne bo nasprotovala novim ali spremenjenim obstoječim shemam pomoči, priglašenim v skladu s členom 93(3) Pogodbe EGS, ki izpolnjujejo naslednja merila:

1. nove sheme pomoči, razen tistih, ki podpirajo industrijske sektorje, ki jih zajemajo posebne izjave o politiki Skupnosti [2], ter pomoči v kmetijskem, ribiškem, prometnem in premogovnem sektorju.

Sheme morajo biti omejene na mala in srednje velika podjetja, ki so opredeljena kot vsako podjetje, ki

- nima več kot 250 zaposlenih in

- ali

- ima letni promet, ki ne presega 20 milijonov ECU, ali

- bilančni rezultat, ki ne presega 10 milijonov ECU, in

- ni več kot v 25 % lasti enega ali več podjetij, ki ne ustrezajo tej opredelitvi, razen odprtih investicijskih družb, družb za vlaganje tveganega kapitala ali, če ni izvajan nikakršen nadzor, institucionalnih vlagateljev.

Sheme morajo izpolnjevati tudi eno od naslednjih meril:

- če ima shema določene naložbene cilje, intenzivnost pomoči ne sme presegati 7,5 % investicijskih stroškov, ali

- če naj bi shema prinesla odpiranje novih delovnih mest, pomoč ne sme znašati več kot 3000 ECU na odprto novo delovno mesto, ali

- če ni določenih naložbenih ciljev ali ciljev na področju odpiranja novih delovnih mest, skupni znesek pomoči, ki ga lahko prejme upravičenec, ne sme presegati 200000 ECU.

Vsi zgornji zneski so navedeni pred izračunom davčnih učinkov, tj. bruto.

Države članice morajo zagotoviti, da upravičenec za isti projekt ne prejme več pomoči, kot dovoljujejo zgornja merila, s ponavljajočimi priglasitvami shem pomoči, ki izpolnjujejo ta merila, ali dodajanja takih shem kakršnikoli drugi pomoči iz splošnih, regionalnih ali sektorskih shem pomoči.

Take pomoči se lahko izplačajo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni.

Vse pomoči za izvoz pri trgovanju v Skupnosti ali pomoči za tekoče poslovanje so izključene iz postopka;

2. spremembe obstoječih shem pomoči, ki jih je Komisija sprejela v preteklosti, razen v posebnih primerih, kjer je Komisija svojo odobritev strogo omejila na takrat prijavljeni časovni rok, proračun in pogoje.

Sprememba lahko zajema karkoli od naslednjega:

- časovno podaljšanje brez povečanja proračunskih virov,

- povečanje razpoložljivega proračuna do 20 % izvirne vsote brez podaljšanja,

- časovno podaljšanje s povečanjem razpoložljivega proračuna do 20 % izvirne vsote,

- zaostritev meril za izvajanje sheme.

Spodaj je naveden poenostavljen obrazec za priglasitev, ki se uporablja tako za nove kot obstoječe sheme.

Komisija bo o priglasitvah odločila v 20 delovnih dneh.

[1] UL C 40, 20.2.1990, str. 2.

[2] Trenutno jeklo, ladjedelništvo, sintetična vlakna in motorna vozila.

--------------------------------------------------
(h)

v skladu s členom 25(1)(b), (c), (f), (g) in (h) Uredbe pri spremljanju uporabe določb o uporabi sile s strani statutarnih uslužbencev stalne sestave evropske mejne in obalne straže v skladu s členom 55(5)(a) uredbe o evropski mejni in obalni straži in Sklepom upravnega odbora št. 7/2021 z dne 20. januarja 2021 ter pri spremljanju uporabe sile s strani uslužbencev, ki jih države članice Agenciji dodelijo dolgoročno, uslužbencev, ki jih države članice zagotovijo za kratkoročne napotitve, in uslužbencev, ki so del rezervnih uslužbencev za hitri odziv za hitra posredovanja na mejah, pri uporabi sile v okviru operativnih dejavnosti agencije Frontex v skladu z ustreznim sklepom izvršnega direktorja. Agencija lahko posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, iz poročila o uporabi sile omeji nekatere pravice iz člena 1(2) tega sklepa v zvezi z informacijami (vključno z izjavami prič in drugimi dokumenti), ki lahko resno vplivajo na preverjanje poročila in morebitne prihodnje ali tekoče nadaljnje ukrepe, vključno s poizvedbami, preddisciplinskimi in disciplinskimi postopki ter postopki začasne odstranitve z delovnega mesta;
(d)

preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kršitev etike v zakonsko urejenih poklicih, zlasti v zvezi s postopki obdelave iz točk (a) in (c) člena 1(2) tega sklepa;
(c)

v skladu s členom 25(1)(c), (d) in (h) Uredbe pri obdelavi notranjih in zunanjih pritožb ter izvajanju notranjih/zunanjih revizij v zvezi z dejavnostmi ali oddelki agencije FRA, preiskavah, ki jih izvaja pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725, in preiskavah na področju informacijske varnosti, ki se izvajajo interno ali z zunanjim sodelovanjem (npr. CERT-EU);
Člen 3

Opredelitev zaščitnih ukrepov

vsi elektronski podatki se hranijo v varni aplikaciji IT v skladu z varnostnimi standardi SPČN2 in v posebnih elektronskih mapah, ki so dostopne samo pooblaščenemu osebju. Ustrezne ravni dostopa se odobrijo posamezno;

3. Kadar SPČN2 namerava uporabiti omejitev, je treba pretehtati tveganje za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, zlasti v primerjavi s tveganjem za pravice in svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in tveganjem izničenja učinka preiskav ali postopkov SPČN2, na primer z uničenjem dokazov. Tveganja za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, so med drugim povezana predvsem s tveganjem za izgubo ugleda ter tveganjem glede pravice do obrambe in pravice do izjave.
Člen 3

Opredelitev zaščitnih ukrepov

vsi elektronski podatki se hranijo v varni aplikaciji IT, v skladu z varnostnimi standardi Skupnega podjetja BBI, in v posebnih elektronskih mapah, ki so dostopne samo pooblaščenemu osebju. Ustrezne ravni dostopa se odobrijo posamezno;

3. Če Skupno podjetje BBI meni, da mora uporabiti omejitev, se pretehta tveganje za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, zlasti v primerjavi s tveganjem za pravice in svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in tveganjem preklica učinka preiskav ali postopkov Skupnega podjetja BBI, na primer z uničenjem dokazov. Tveganja za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, so med drugim povezana predvsem s tveganjem za izgubo ugleda ter tveganjem glede pravice do obrambe in pravice do izjave.
(a)

če bi izvrševanje teh pravic in obveznosti lahko omejili službe Komisije ali druge institucije, organi, agencije in uradi Unije na podlagi drugih aktov iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 ali v skladu s poglavjem IX navedene uredbe ali ustanovitvenimi akti drugih institucij, organov, agencij in uradov Unije;
(6)

Agencija EDA obdeluje več vrst osebnih podatkov, vključno z zanesljivimi podatki (to so tako imenovani „objektivni“ podatki, kot so identifikacijski podatki, kontaktni podatki, podatki o poklicni dejavnosti, upravni podatki, podatki, prejeti iz posebnih virov, elektronska komunikacija in podatki o prometu) in/ali nezanesljivimi podatki (to so tako imenovani „subjektivni“ podatki, povezani s primerom, kot so utemeljitev, vedenjski podatki, ocene, podatki o učinkovitosti in ravnanju ter podatki, povezani s predmetom postopka ali dejavnosti oziroma pridobljeni v zvezi z njim).
(d)

v skladu z načelom najmanjšega obsega podatkov agencija zbira in obdeluje samo osebne podatke, ki so ustrezni, relevantni in omejeni na to, kar je potrebno za namene, za katere se obdelujejo. Kadar se obdelujejo posebne kategorije podatkov in kadar se obdelujejo osebni podatki v zvezi s kazenskimi obsodbami in kaznivimi dejanji ali povezanimi varnostnimi ukrepi, veljajo dodatni zaščitni ukrepi.
(b)

če bi izvrševanje teh pravic in obveznosti lahko omejili pristojni organi držav članic na podlagi aktov iz člena 23 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali v skladu z nacionalnimi ukrepi za prenos členov 13(3), 15(3) ali 16(3) Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (4);
30.

V členu 213(1) se besedilo „členi od 51 do 58, od 60 do 74, 79, 84, 87, 89, 90, od 107 do 122, 124, 125, 129, 131, od 142 do 162, 164, 165 in od 167 do 170“ nadomesti z besedilom „členi od 51 do 58, od 60 do 72, 79, 84, 87, 89, 90, od 107 do 122, 124, 125, 129, 131, od 142 do 162, 164, 165 in od 167 do 170“.
11.

Po členu 125 se doda novo poglavje s štirimi členi: „Poglavje 11a POSTOPEK MIRNEGA REŠEVANJA SPOROV, KI GA SPLOŠNO SODIŠČE UVEDE V ZADEVAH, VLOŽENIH NA PODLAGI ČLENA 270 PDEU Člen 125a Načini 1. Splošno sodišče lahko v vseh fazah postopka preučuje možnosti za mirno rešitev celotnega spora ali njegovega dela med glavnimi strankami. 2. Splošno sodišče sodniku poročevalcu, ki mu pomaga sodni tajnik, naloži, naj poskusi doseči mirno rešitev spora. 3. Sodnik poročevalec lahko predlaga enega ali več načinov za rešitev spora, sprejme primerne ukrepe, da olajša njegovo mirno rešitev, in izvede ukrepe, ki jih je za to sprejel. Med drugim lahko: (a) glavne stranke pozove, naj predložijo podatke ali pojasnila; (b) glavne stranke pozove, naj predložijo dokumente; (c) povabi zastopnike glavnih strank, glavne stranke ali vsakega uradnika ali uslužbenca, ki se lahko pogaja o morebitnem sporazumu, na sestanke; (d) ima na sestankih, omenjenih pod (c), ločene stike z vsako od glavnih strank, če te v to privolijo. 4. Odstavki od 1 do 3 se uporabljajo tudi v postopku za izdajo začasne odredbe. Člen 125b Učinek sporazuma glavnih strank 1. Če se glavne stranke pred sodnikom poročevalcem sporazumejo o rešitvi spora, lahko predlagajo, naj se o vsebini tega sporazuma naredi zapisnik, ki ga podpišeta sodnik poročevalec in sodni tajnik. Ta akt se vroči glavnim strankam in je javna listina. 2. Predsednik z obrazloženim sklepom zadevo izbriše iz vpisnika. Na predlog ene glavne stranke in s soglasjem nasprotne glavne stranke se vsebina sklenjenega sporazuma navede v sklepu o izbrisu. 3. Predsednik odloči o stroških v skladu s sporazumom ali, če sporazuma o stroških ni, po prostem preudarku. Po potrebi odloči o stroških intervenienta v skladu s členom 138. Člen 125c Posebna vpisnik in spis 1. Dokazila, predložena v postopku mirnega reševanja sporov v smislu člena 125a, se: — vpišejo v poseben vpisnik, za kateri ne velja ureditev iz členov 36 in 37; — vložijo v spis, ki je ločen od spisa v zadevi. 2. Glavne stranke se seznanijo z dokazili, predloženimi v postopku mirnega reševanja sporov v smislu člena 125a, razen s tistimi, ki jih je vsaka od njih sodniku poročevalcu posredovala med ločenimi stiki, določenimi v členu 125a(3)(d). 3. Glavne stranke lahko dostopajo do dokazil iz spisa iz odstavka 1, ki je ločen od spisa v zadevi, razen do dokazil, ki jih je katera od njih sodniku poročevalcu posredovala med ločenimi stiki, določenimi v členu 125a(3)(d). 4. Intervenient ne more dostopati do dokazil iz spisa iz odstavka 1, ki je ločen od spisa v zadevi. 5. Stranke lahko v sodnem tajništvu vpogledajo v poseben vpisnik iz odstavka 1. Člen 125d Mirno reševanje sporov in sodni postopek Splošno sodišče in glavne stranke mnenj, predlogov, ponudb, popuščanj ali dokumentov, ki so bili izraženi, dani oziroma predloženi z namenom mirne rešitve spora, v sodnem postopku ne morejo uporabiti.“
23.

Glede prilog stranke skrbno izberejo dokumente, pomembne za postopek, ob upoštevanju vsebinskih in jezikovnih zahtev, s katerimi se srečujejo Sodišče za uslužbence in stranke. V primeru zlorabe se napotuje na člen 108 Poslovnika. Zlasti naj ne bodo predloženi podatki, ki so Sodišču za uslužbence dostopni (npr. v procesnih aktih navedena sodna praksa sodišč Evropske unije). Spoštovati je treba te formalne zahteve: a) priloge morajo biti oštevilčene, vsebovati morajo napotitev na vlogo, h kateri so priložene (npr. za tožbo „A.1, A.2“ itd.; za odgovor na tožbo „B.1, B.2“; za repliko „C.1, C.2“; za dupliko „D.1, D.2“), in jih je, če jih je več kot tri, po možnosti treba predložiti z uporabo predelnih listov; b) priloge morajo biti lahko berljive; priloga z nezadostno kakovostjo tiska ne bo sprejeta; c) priloge morajo biti sestavljene v jeziku postopka ali pa jim mora biti priložen prevod; prilog, ki ne izpolnjujejo teh zahtev, načeloma ni mogoče sprejeti (glej člen 7(2) Priloge I k Statutu Sodišča Evropske unije, ki napotuje na določbe, ki se uporabljajo glede jezikovne ureditve Splošnega sodišča Evropske unije). Na podlagi člena 8(5) Navodil sodnemu tajniku je izjema od tega pravila mogoča le, kadar je to utemeljeno; d) prilogam mora biti priložen seznam, ki za vsako od njih vsebuje številko (npr. A.1), navedbo, za katero prilogo gre (npr. „dopis g. X-a ge. Z. z dne …“), navedbo strani in odstavka tožbe, na kateri/v katerem je ta priloga navedena (npr. „str. 7, odstavek 17“ ), njeno število strani in navedbo zaporedne številke strani, na kateri se priloga začne; primer seznama prilog je v „Vzorcu tožbe“, ki je dostopen na strani www.curia.europa.eu; e) priloge k tožbi, vloženi prek e-Curie, morajo biti vsebovane v eni ali več datotekah, ki so ločene od datoteke, ki vsebuje tožbo. Datoteka lahko načeloma vsebuje vse priloge. Ni zaželeno, da se ustvari datoteka za vsako prilogo posebej; f) priloge k tožbi, vloženi prek e-Curie, ki so navedene v besedilu te tožbe in ki jih zaradi njihove narave ni mogoče vložiti prek e-Curie, je mogoče posredovati ločeno v papirni obliki v skladu s členom 45(2), prvi in drugi pododstavek, Poslovnika, če so te priloge navedene na seznamu prilog k tej tožbi, vloženi prek e-Curie. Priloge, ki bodo vložene ločeno, je treba na seznamu prilog označiti. Te priloge morajo prispeti v sodno tajništvo najpozneje deset dni po vložitvi tožbe prek e-Curie.
L.

ker ob upoštevanju prihodnjih sprememb in morebitnih prihodnjih ustreznih pravnih aktov določbe upoštevnega prava Unije o ravnanju z informacijami, za katere je bilo ugotovljeno, da so zaupne, zlasti členi 53 do 62 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), pristojnim organom za nadzor kreditnih institucij in njihovim zaposlenim nalagajo strogo obveznost varovanja poslovnih skrivnosti; ker vse osebe, ki delajo ali so delale za pristojne organe, zavezuje obveznost varovanja poslovne skrivnosti; ker se lahko zaupne informacije, ki jih te osebe prejmejo med opravljanjem svojih nalog, razkrijejo le v obliki povzetka ali zbirnih informacij, tako da posameznih kreditnih institucij ni mogoče prepoznati, brez poseganja v primere, za katere velja kazensko pravo;
—

v odstavku 1, četrti pododstavek, se besedilo „v točkah 57 in 59“ nadomesti z „v točkah 64 in od 66 do 68“, beseda „vloge“ pa s „procesnega akta“;