Uredba Komisije (ES) št. 1964/2003

z dne 7. novembra 2003

o uvedbi začasnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (mandarin, itd.)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE -

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3285/94 z dne 22. decembra 1994 o skupnih pravilih za uvoz in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 518/94 [1], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2474/2000 [2], in zlasti členov 6 in 8 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 519/94 z dne 7. marca 1994 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav in o razveljavitvi Uredb (EGS) št. 1765/82, (EGS) št. 1766/82 ter (EGS) št. 3420/83 [3], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 427/2003 [4], in zlasti členov 5 in 6 Uredbe,

Po posvetovanju v Svetovalnem odboru, ustanovljenim na podlagi člena 4 Uredbe (ES) št. 3285/94 oziroma Uredbe (ES) št. 519/94 -

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

Uredbi (ES) št. 3285/94 in (ES) št. 519/94

(1) 20. junija 2003 je španska vlada obvestila Komisijo, da se zdi, da gibanja uvoza pripravljenih ali konzerviranih agrumov (in sicer mandarin, itd.) zahtevajo uvedbo zaščitnih ukrepov na podlagi Uredb (ES) št. 3285/94 in (ES) št. 519/94; predloženi podatki so vsebovali razpoložljive dokaze, določene na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 3285/94 in člena 8 Uredbe (ES) št. 519/94; vlada je Komisijo zaprosila, da uvede začasne zaščitne ukrepe na podlagi teh instrumentov.

(2) Španija je predložila dokaze, da uvoz zadevnega proizvoda v Skupnost hitro narašča tako absolutno, kot tudi v razmerju s proizvodnjo in potrošnjo v Skupnosti, in zlasti, da se je uvoz v zadnjih letih naglo povečal.

(3) Španija je trdila, da je imelo povečanje obsega uvoza zadevnega proizvoda med drugimi posledicami tudi negativen vpliv na cene podobnih ali neposredno konkurenčnih proizvodov v Skupnosti ter na tržni delež in prodane količine proizvajalcev Skupnosti, kar je povzročilo škodo proizvajalcem Skupnosti.

(4) Španija je nadalje sporočila, da bi na podlagi podatkov, ki so jih predložili proizvajalci Skupnosti, vsako odlašanje Evropske skupnosti pri sprejetju zaščitnih ukrepov povzročilo škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in jo pozvala, da jih po hitrem postopku sprejme.

(5) Komisija je obvestila vse države članice o položaju in se z njimi posvetovala o pogojih uvoza, gibanj uvoza ter dokazih o resni škodi ali nevarnosti resne škode, in različnih vidikih gospodarskega in trgovinskega položaja v zvezi z zadevnim proizvodom Skupnosti.

(6) 11. julija 2003 je Komisija začela preiskavo o resni škodi ali nevarnosti resne škode za proizvajalce Skupnosti proizvoda, ki je podoben ali neposredno konkurenčen uvoženemu proizvodu.

(7) Komisija je uradno seznanila proizvajalce izvoznike in uvoznike, kot tudi njihova predstavniška združenja, za katera je vedela, da jih to zadeva, predstavnike držav izvoznic in proizvajalce Skupnosti s preiskavo. Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, predstavniškim združenjem proizvajalcev mandarin v Skupnosti in tistim strankam, ki so se javile v rokih, določenih v obvestilu o začetku preiskave. Skladno s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 519/94 in členom 6 Uredbe Sveta (ES) št. 3285/94 je dala Komisija neposredno zadevnim strankam tudi priložnost, da svoja stališča izrazijo pisno in da zahtevajo zaslišanje.

(8) Vlada Ljudske republike Kitajske, nekateri proizvajalci izvozniki in njihova predstavniška združenja, proizvajalci Skupnosti in uvozniki ter njihova predstavniška združenja in združenja, ki zastopajo proizvajalce mandarin v Skupnosti, so pisno predložili pripombe. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje v določenem roku in dokazale, da na njih lahko vpliva izid postopka, in da obstajajo posebni razlogi za njihovo zaslišanje, je bilo odobreno tako zaslišanje. Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile stranke, so bile preučene in upoštevane pri oblikovanju začasnih ugotovitev. Komisija je iskala in preverila vse podatke, ki so bili po njenem mnenju potrebni za začasno ugotavljanje. Opravili so se preveritveni obiski prostorov šestih proizvajalcev Skupnosti in štirih uvoznikov, kot tudi prostorov njihovih predstavniških združenj, ter prostorov dobavitelja svežih proizvodov proizvajalcem Skupnosti.

2. SEZNAM SODELUJOČIH STRANK

Proizvajalci

Industrias Videca, SA; Villanueva de Castellón, Valencia, Španija

La Joya Export SA; Burriana, Castellón, Španija

Agriconsa; Algemesi, Valencia, Španija

Conservas y Frutas, SA; Mula, Murcia, Španija

Halcon Foods SA; Campos del Río, Murcia, Španija

Alcurnia Alimentación SL; Molina de Segura, Murcia, Španija

Marin Gimenez Hnos. SA; Caravaca, Murcia, Španija

Conservas Fernandez SA; La Copa-Bullas, Murcia, Španija.

Uvozniki

Wydra International GmbH, Reinbek, Nemčija

EDEMA Zentral AG, Hamburg, Nemčija

Hüpeden and Co. GmbH, Hamburg, Nemčija

Wünsche International GmbH, Hamburg, Nemčija

E. Schröder KG (GmbH and Co.), Hamburg, Nemčija

Rewe Zentral AG, Köln, Nemčija

Henry Lamotte GmbH, Bremen, Nemčija

MCM Foods BV, Rotterdam, Nizozemska

WS China Import GmbH, Hamburg, Nemčija

Waren-Verein der Hamburger Borse e.V., Hamburg, Nemčija.

Izvozniki

Hu Nan Cereals, Oils Imp. ... Exp. Group Co., Ltd, Changsha City, Kitajska

Huangyan Guangyi Foods Co., Ltd, Huangyan Zhejiang, Kitajska

Huangyan Mingqiang Foods Co., Ltd, Zhejiang, Kitajska

Jiangsu Cereals, Oils Import ... Export Group Corp., Nanjing, Kitajska

Jiangxi Cereals, Oils ... Foodstuffs Imp. ... Exp. Corp., Nanchang City, Jianxi, Kitajska

Jinhua Iceman Foods Co., Ltd, Zhejiang, Kitajska

Ningbo Huifeng Foods Co., Ltd, Fenghua City, Zhejiang, Kitajska

Ninghai Kaizi Co., Ltd, Ninghai, Zhejiang, Kitajska

Shandong Jiayuan Imp ... Exp Co., Ltd, Qingdao, Kitajska

Shandong Jiufa Edible Fungus Co., Ltd, Nanchang City, Jianxi, Kitajska

Taizhou Hengsheng Canned Foods Co., Ltd, Linhai, Zhejiang, Kitajska

Taizhou Huangyan Hanfuming Foods Co., Ltd, Taizhou, Zhejiang, Kitajska

Xiamen International Trade Group Co., Ltd, Xiamen, Kitajska

Xiangshan Huayu Foodstuff Co., Ltd, Xiangshan Dancheng, Zhejiang, Kitajska

Xiangshan Longxin Foods Co., Ltd, Xiangshan County, Zhejiang, Kitajska

Zhejiang Cereals, Oils ... Foodstuffs I/E Co., Ltd, Hangzhou, Kitajska

Zhejiang Huangyang Bai Le Foods Co., Ltd, Taizhou City, Kitajska

Zhejiang Linhai Jiayuan Foodstuff Co. Ltd, Linhai, Zhejiang, Kitajska

Zhejiang Long Wei Food Co., Ltd, Linhai, Zhejiang, Kitajska

Zhejiang Ninghai Dongda Food Co., Ltd, Ninghai County, Kitajska

Zhejiang Xin An Jiang Canned Food Co., Ltd, Qiandaohu Town, Zhejiang, Kitajska

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd, XinChang, Zhejiang, Kitajska

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Zhejiang, Kitajska

Zhejiang Zhongda Newland Co., Ltd, Hangzhou, Zhejiang, Kitajska

Zhejiang Chun-an Foreign Trade Corp., Chun-An, Zhejiang, Kitajska.

Dobavitelji surovin

Narvill Cooperativa V., Vilavella, Castellón, Španija

Cooperativa Agrícola San Bernardo Coop. V., Carlet, Valencia, Španija

Cooperativa Agrícola Nuestra Seora de Loreto (CANSO), L'Alcudia, Valencia, Španija

Cooperativa Agrícola Betera Coop. V., Bétera, Valencia, Španija

Cooperativa Agrícola SCJ Coop. V. (Copal), Algemesi, Valencia, Španija

Cocalni Coop. V., Alquerias del Nino Perdido, Castellon, Španija.

3. TRG MANDARIN V EU

(9) Mandarine se obere pozimi, sezona pobiranja in konzerviranja v pločevinke se začne približno na začetku oktobra in se končna približno na koncu januarja naslednje leto. Sveži proizvodi so namenjeni za trg svežega sadja, predelavo v sok ali konzerviranje v pločevinke. V industriji konzerviranja mandarin v pločevinke je praksa, da se uporabi sezono (obdobje od 1. oktobra do 30. septembra v naslednjem letu) kot osnovo za primerjave, in tako prakso je Komisija uporabila v svoji analizi. Ker se vsa proizvodnja sezone konča do konca januarja, so podatki o proizvodnji za leto 2002/03 popolni, zato ekstrapolacija ni bila potrebna. Vendar pa so bili na podlagi razpoložljivih podatkov za prvih devet mesecev omenjene sezone ekstrapolirani drugi ekonomski podatki za zadnjo sezono (2002/03).

(10) Oktobra 1996 je Svet z Uredbo Sveta (ES) št. 2202/96 uvedel program pomoči Skupnosti za proizvajalce nekaterih agrumov, vključno z mandarinami, klementinami, wilking mandarinami in podobnimi hibridi agrumov. Cilj omenjenega programa je bil po eni strani pripraviti proizvajalce, da svojih proizvodov ne umaknejo s trga, temveč jih ponudijo za predelavo, in po drugi strani preprečiti sistematično zatekanje k predelavi kot alternativni obliki prodaje za sadje, ki je bilo prvotno namenjeno za svežo porabo. Na podlagi tega programa se odobri pomoč proizvajalcem agrumov, ki jih dobavljajo predelovalni industriji, da bi med drugim podprli proizvajalce, omogočili pogajanja z industrijo in spodbujali koncentracijo proizvodnje preko organizacij proizvajalcev. Program vključuje nekatere mehanizme, ki po eni strani spodbujajo proizvajalce k proizvodnji in dobavi količin, za katere so se zavezali, da jih bodo dobavili, po drugi strani pa jih odvračajo od prekomerne proizvodnje.

(11) Soroden program predvideva pomoč, ki se dodeli proizvajalcem, s katero se pokrije del stroškov umika svežih agrumov s trga. Glavni cilj omenjenega programa je stabiliziranje cen na trgu svežih proizvodov Skupnosti. Poleg tega podpira dohodke proizvajalcev in spodbuja umik proizvodov slabše kakovosti s trga.

(12) Vendar pa se je z bistveno poslabšanim položajem proizvajalcev Skupnosti izkazalo, da nimajo take koristi od zgoraj omenjenih programov, kot je bilo sprva načrtovano.

4. ZADEVNI PROIZVODI

(13) Pri teh proizvodih, glede katerih je bila Komisija obveščena, da gibanja uvoza zahtevajo uvedbo zaščitnih ukrepov, gre za nekatere pripravljene in konzervirane mandarine (vključno s tangerinkami in satsuma mandarinami), klementine in druge podobne hibride agrumov brez dodanega alkohola in z dodanim sladkorjem (zadevni proizvodi).

(14) Zadevni proizvodi so trenutno uvrščeni v oznakah KN 2008 30 55 in 2008 30 75. Ti oznaki KN ustrezata zadevnim proizvodom v izvirnem pakiranju z neto vsebino nad 1 kg oziroma z neto vsebino do 1 kg.

(15) Predhodna preiskava je pokazala, da se zadevne proizvode pridobi z lupljenjem in delitvijo nekaterih vrst drobnih agrumov (predvsem satsuma mandarin), ki se nato konzervirajo v sladkornem sirupu in zapakira. Lupljenje in delitev se lahko opravita ročno ali strojno.

(16) Zadevni proizvodi se proizvedejo v različnih težah, da se zadosti povpraševanju tako trga potrošnikov, kot tudi gostinske in živilske industrije. Na trgu potrošnikov prevladuje embalaža z neto težo vsebine 312 g (175 g odcejana neto teža), vendar pa se povečuje delež prodaje večje embalaže z neto težo 850 g (480 g). Večje velikosti embalaže, zlasti tiste z neto težo vsebine 2,65 kg (1 500 g) in 3,1 kg (1 700 g), uporabljata gostinska in živilska industrija, pri čemer je najbolj priljubljena velikost 2,65 kg.

(17) Satsuma mandarine, klementine in drugi drobni agrumi so splošno znani pod skupnim imenom "mandarine". Večina teh različnih vrst sadja se lahko uporabi kot svež proizvod ali za predelavo v sok ali konzerviranje v pločevinke. Vrste so si podobne, saj sveže mandarine (vključno s tangerinkami in satsuma mandarinami), klementine, wilking mandarine in podobni hibridi agrumov tudi spadajo pod enotno oznako KN s 6-mestno ravnijo (0805 20).

(18) Nekateri proizvajalci izvozniki so dokazovali, da je treba vse sadje v pločevinkah, ne samo mandarine v pločevinkah, obravnavati kot enoten zadevni proizvod. V podkrepitev svoje ponudbe so se sklicevali na:

(a) fizikalne lastnosti, vrsto in kakovost proizvodov;

(b) obseg, do katerega lahko proizvodi pridejo do istih ali podobnih končnih uporabnikov;

(c) obseg, do katerega potrošniki zaznavajo in obravnavajo proizvode kot alternativno obliko izvajanja določenih funkcij, da bi zadostili posebnim potrebam ali povpraševanju;

(d) mednarodno klasifikacijo proizvoda za tarifne namene.

(19) Omenjeni argument je zavrnjen. Analiza Komisije je pokazala, da je razlika med mandarinami v pločevinkah in drugim sadjem v pločevinkah. Sveže sadje, iz katerega je proizvedeno, ima drugačne oznake KN s 6-mestno ravnijo od tiste za sveže mandarine (vključno s tangerinkami in satsuma mandarinami), klementine, wilking mandarine in podobni hibridi agrumov. Sicer je res, da mandarine v pločevinkah in drugo sadje v pločevinkah spadajo pod oznako HS 2008, ampak to velja tudi za tako različne proizvode, kot sta kikirikijevo maslo in pripravljen ali konzerviran ingver. Razlikuje se okus, struktura, oblika in barva proizvodov. Imajo različno vsebnost vitaminov in mineralov ter izpolnjujejo različne prehranske zahteve. Glavni končni uporabniki proizvodov so prav tako različni. To ugotovitev še dodatno potrjuje dejstvo, da je proizvodni postopek za vsak proizvod različen (odvisno od tega, ali je treba sadje sušiti, olupiti, nasekati ali narezati na koščke).

(20) Nadalje so dokazovali, da je pripravljeno in konzervirano sadje ter sveže sadje en uvožen zadevni proizvod. Ta argument se mora prav tako zavrniti. Pripravljeno in konzervirano sadje spada pod drugo tarifno uvrstitev kot sveže sadje s 4-mestno ravnijo. Sveže sadje ni predelano in ima omejen rok trajanja. Praviloma ga umije, olupi, razkoščiči ali drugače predela končni uporabnik. Na splošno ima različne lastnosti, kot je okus, struktura, itd., kot pripravljeno in konzervirano sadje, kot tudi različne končne uporabe.

(21) Komisija je prišla do začasne ugotovitve, da gre pri zadevnem proizvodu za enoten uvožen proizvod pod ustreznimi oznakami KN, ki so navedene zgoraj.

5. PODOBNI ALI NEPOSREDNO KONKURENČNI PROIZVODI

(22) Komisija se je zavezala, da bo predhodno preučila, ali je proizvod, ki ga proizvajajo proizvajalci Skupnosti (v nadaljnjem besedilu "podobni proizvod"), podoben zadevnemu uvoženemu proizvodu.

(23) Zadevni uvoženi proizvod je proizveden v različnih kakovostih. Kakovost z okoli 10 % ali manj zlomljenimi sadnimi koščki je označena kot "fancy". Preostale so označene s "standard". Nekateri sodelujoči izvozniki in uvozniki so trdili, da so mandarine v pločevinkah s poreklom iz Ljudske republike Kitajske boljše kakovosti kot mandarine s poreklom iz EU, ker so jih olupili na roko, in da uvoz iz Ljudske republike Kitajske običajno vsebuje manjši odstotek zlomljenih koščkov. Čeprav je večji del uvoza s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, pa obstajajo nasprotujoči si dokazi glede kakovosti/zaznavne kakovosti zadevnega proizvoda in podobnega proizvoda.

- En uvoznik je prodal prvovrstne in cenejše znamke zadevnega proizvoda. Preverjanje je pokazalo, da je leta 2002 iz Španije relativno gledano kupil celo nekoliko več količin prvovrstne znamke, kot iz Ljudske republike Kitajske, količine cenejših znamk pa izključno iz Ljudske republike Kitajske. Prvovrstno znamko se proda in ponovno kupi po višji ceni, tako da je kakovost najverjetneje tudi boljša.

- Proizvajalci Skupnosti so intenzivno vlagali v obširne programe modernizacije, da bi zagotovili kakovost svojih proizvodov in najvišje higienske standarde, in njihovi postopki so zelo avtomatizirani. Proizvajalci Skupnosti so poudarili, da dajejo potrošniki v nekaterih državah prednost mandarinam v pločevinkah, ki jih proizvedejo proizvajalci Skupnosti, ker jih skrbi, da med procesom konzerviranja ni zadostnega nadzora higiene uvoženih proizvodov.

(24) Pri preučitvi vprašanja, ali obstajajo domnevne razlike v kakovosti, ki bi pomenile, da uvoženi proizvod ni podoben proizvodu, proizvedenemu v Skupnosti, je Skupnost zlasti upoštevala naslednje ugotovitve predhodne preiskave:

(a) uvoženemu proizvodu in proizvodu Skupnosti je bila za tarifne namene dodeljena enaka mednarodna uvrstitev (oznaka HS s šest-mestno ravnijo). Poleg tega sta imela enake ali podobne fizikalne lastnosti, kot so okus, velikost, oblika in struktura. Obstajale so nekatere razlike v kakovosti, ampak so bile minimalne in jih potrošniki v splošnem niso zaznali;

(b) uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti sta bila prodana preko podobnih ali identičnih prodajnih poti, cenovni podatki so bili kupcem takoj na voljo, zadevni proizvod in proizvod proizvajalcev Skupnosti sta v glavnem tekmovala pri ceni;

(c) uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti prideta do istih ali podobnih končnih uporabnikov, zato sta bila nadomestna proizvoda in zlahka zamenljiva.

(d) uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti sta bila po opažanjih potrošnikov glede na zadostitev določenim potrebam ali povpraševanju zamenljiva, zaradi česar so bile razlike, ki so jih ugotovili nekateri izvozniki in uvozniki, zgolj malenkostne.

Glede na to, da "enakovrstnost" ne zahteva popolnoma identičnih proizvodov, omenjene manjše razlike niso dovolj velike, da bi se spremenila splošna ugotovitev podobnosti med uvoženimi proizvodi in proizvodi Skupnosti.

(25) Glede na navedeno je Komisija sprejela predhodni sklep, da sta si uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti "podobna".

6. OPREDELITEV PROIZVAJALCEV SKUPNOSTI

(26) Vsa proizvodnja zadevnega proizvoda v Skupnosti je potekala v Španiji. Osem proizvajalcev (proizvajalcev konzervirane hrane), ki so v celoti sodelovali v predhodni fazi raziskave, so:

Industrias Videca, SA; Villanueva de Castellón, Valencia, Španija

La Joya Export SA; Burriana, Castellón, Španija

Agriconsa; Algemesi, Valencia, Španija

Conservas y Frutas SA; Mula, Murcia, Španija

Halcon Foods SA; Campos del Río, Murcia, Španija

Alcurnia Alimentación SL; Molina de Segura, Murcia, Španija

Marin Giménez Hnos. SA; Caravaca, Murcia, Španija

Conservas Fernandez SA; La Copa-Bullas, Murcia, Španija.

(27) Omenjena podjetja so člani združenj, ki pripadajo španski Nacionalni zvezi združenj za predelano sadje in zelenjavo (FNACV). Leta 2002/03 je bila celotna proizvodnja zadevnega proizvoda v Skupnosti 43 331 ton, od tega so zgoraj navedeni proizvajalci proizvedli 35 331 ton, kar je več kot 80 % celotne proizvodnje Skupnosti. Predstavljajo velik delež celotne proizvodnje Skupnosti iz člena 5(3)(c) Uredbe (ES) št. 3285/94 in člena 15(1) Uredbe (ES) št. 519/94. Zato so za namene tega postopka obravnavani kot proizvajalci Skupnosti.

(28) Dve drugi podjetji, ki sta prej proizvajali mandarine v pločevinkah v Skupnosti, sta šli v stečaj aprila 2002, ko je uvoz dosegel najvišjo raven. Posredovali sta nekatere podatke v okviru preiskave, vendar nista bili zmožni pravočasno zagotoviti virov za popolno sodelovanje.

7. NEPREDVIDENI RAZVOJI DOGODKOV

(29) Po zaključku urugvajskega kroga je prišlo do vrste dogodkov, ki so pripeljali do velikega povečanja uvoza zadevnega proizvoda, zlasti iz Ljudske republike Kitajske. Vrsta dogodkov (opisanih spodaj) ni mogla biti predvidena v času zaključka urugvajskega kroga. Treba je opozoriti, da je analiza osredotočena izključno na Ljudsko republiko Kitajsko, saj je več kot 98 % uvoza zadevnega proizvoda v EU kitajskega porekla.

(30) Do sredine devetdesetih let je bila proizvodna zmogljivost Ljudske republike Kitajske zadevnega proizvoda dovolj velika, da je zadostila domačemu povpraševanju in izvozu na svoja glavna in najbolj donosna izvozna tržišča, in sicer na Japonsko in v Združene države Amerike (zahodna obala). Kitajski izvoz v Skupnost je bil na nizki ravni in relativno stabilen.

(31) Spodnja tabela navaja ocene svetovne porabe in proizvodne zmogljivosti, proizvodnje, izvoza ter domače porabe Ljudske republike Kitajske za sezone konzerviranja v pločevinke 1996/97 do 2002/2003 na indeksirani osnovi, pri čemer je ocenjena svetovna poraba v letu 1998/99 enaka 100.

1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 2002/03

Svetovna poraba 100 115 113 137 141

Proizvodna zmogljivost Kitajske 70 96 113 139 148

Kitajska proizvodnja 57 82 86 109 124

Domača poraba Kitajske 5 9 12 16 20

Celotni izvoz Kitajske (po oceni) 48 65 70 96 104

Vir: Statistični urad Evropskih skupnosti in drugi javno dostopni podatki ter podatki, posredovani v preiskavi. Podatki so indeksirani, ker je stranka, ki je posredovala podatke o kitajski domači proizvodni zmogljivosti, njeni proizvodnji, domači porabi ter izvozu, zahtevala, da se obravnavajo kot zaupni. Do odločitve o omenjeni zahtevi in za namene predhodne ugotovitve jih je Komisija indeksirala. Vendar pa to ne vpliva na odločbo Komisije na podlagi člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 3285/94.

(32) Leta 1998/99 je bila domača poraba Kitajske 5, proizvodna zmogljivost pa 70, pri čemer je dejanska proizvodnja znašala 57 (veliko več, kot je potrebno za zadostitev domačih potreb). Do leta 2002/03 se je domača poraba Kitajske povečala na 20, proizvodna zmogljivost pa na 148, pri čemer je dejanska proizvodnja znašala 124 (88 % ocenjene svetovne porabe). Čeprav kitajska poraba hitro narašča, pa je realno vendarle nizka. Medtem ko svetovna poraba narašča, pa je porast postopen (za okoli 7 % letno). V teh okoliščinah se ni dalo predvideti, da bo kitajska proizvodna zmogljivost poskočila za 16 % na leto in do leta 2002/03 presegla svetovno porabo ter s tem zaprla pot drugim proizvajalcem. Ker je domača poraba Ljudske republike Kitajske narasla le na 20, je pomenil porast proizvodne zmogljivosti in proizvodnje Kitajske večji pritisk na Ljudsko republiko Kitajsko, da izvozi večje količine (in res se je izvoz v zadevnem obdobju več kot podvojil z 48 na 104). V tem kontekstu je pomembno upoštevati, da je kitajski uvoz v letu 2002/03 znašal več kot dve tretjini celotne ocenjene svetovne porabe v omenjenem letu.

(33) Očitno je bil trgovinski spor med EU in ZDA glede hormonov v mesu prav tako pomemben dejavnik pri porastu kitajskega izvoza v EU. Seznam proizvodov, ki so ga Združene države Amerike v zvezi z omenjenim sporom predlagale kot sklop povračilnih ukrepov, je vključeval tudi zadevni proizvod. Očitno so kitajski proizvajalci v tem videli priložnost za znatno povečanje svojega izvoza v Združene države Amerike namesto proizvoda EU in ustrezno povečali svojo proizvodno zmogljivost. Vendar pa se priložnost ni ponudila, zaradi česar je imela Ljudska republika Kitajska znatno presežno kapaciteto, za katero je morala poiskati alternativno obliko prodaje. Najprivlačnejši trg je bila očitno EU, zato je Ljudska republika Kitajska občutno povečala svoj izvoz na trg EU.

(34) Poleg tega lahko opazimo spremembo potrošnikove prednostne izbire. Tradicionalno je bilo potrošnikovo dojemanje, da so mandarine v pločevinkah drag proizvod in potrošnikova prednostna izbira so bile manjše pločevinke (312 gramov). Večje pločevinke so kupovali le v gostinstvu (npr. pekarne, ki so mandarine uporabljale za okrasitev tort). Z letom 2001/02 se je potrošnikova prednostna izbira spremenila in potrošniki vse več kupujejo večje pločevinke (850 gramov). In res je od leta 2001 maloprodaja večjih pločevink narasla za okoli 10 % letno. Ta razvoj dogodkov je verjetno pomagal nekaterim večjim uvoznikom/trgovcem na drobno, da so se s kitajskimi izvozniki pogodili za nižje cene, uvozili večje količine kitajskih satsuma mandarin v 850-gramskih pločevinkah ter jih ponovno prodali po zelo nizkih cenah. Omenjena sprememba potrošnikove prednostne izbire ni bila predvidena in je predstavljala dodatni nepričakovani dejavnik, ki je pripeljal do velikega povečanja kitajskega uvoza, zlasti med letoma 2000/01 in 2001/02, in njegove nenehne visoke ravni.

(35) Kitajska denarna politika, na podlagi katere je juan vezan na ameriški dolar po tečaju 8,28 juanov/USD, je kljub opaznim razlikam v relativnih vrednostih obeh valut prav tako pospeševala izvoz. Zaradi tega je bila veliko večja verjetnost, da se zadevni proizvod izvozi, kot proda na kitajskem domačem trgu. Nadalje, po nepričakovanem padanju vrednosti ameriškega dolarja do evra od oktobra 2000 je juan izgubil okoli 26 % svoje vrednosti do evra, zaradi česar je bil evropski trg še toliko bolj privlačen za kitajske izvoznike.

(36) Zaradi tega je prišla Komisija do predhodnega zaključka, da nepričakovan razvoj dogodkov, ki je povzročil porast uvoza v Skupnosti, sestoji iz nekaj sočasnih dejavnikov: porast proizvodne zmogljivost Kitajske brez primere (ki presega ocenjeno svetovno porabo za leto 2002/2003), ki je pripeljal do velikega pritiska na izvoz; možnost izključitve proizvoda EU iz Združenih držav v povračilnih ukrepih Združenih držav v sporu s hormoni, kar je sprožilo povečanje zmogljivosti Ljudske republike Kitajske in posledično proizvodnje; sprememba potrošnikove prednostne izbire od leta 2001 naprej; politika menjalnega tečaja kitajske vlade skupaj z nepričakovanim padcem ameriškega dolarja od oktobra 2000. Ta kombinacija dejavnikov, ki se je ni dalo predvideti ob zaključku urugvajskega kroga, je ustvarila pogoje za porast uvoza v Skupnost brez primere.

(37) Zgoraj navedene razvoje dogodkov, ki so doprinesli k zelo velikemu porastu izvoza v Skupnost iz Ljudske republike Kitajske, bo Komisija temeljito raziskala v dokončni fazi postopka.

8. PORAST UVOZA

8.1 Uvod

(38) Komisija se je zavezala, da bo predhodno preučila, ali je zadevni proizvod uvožen v Skupnost v tako povečanih količinah, absolutno ali v razmerju s celotno proizvodnjo Skupnosti, in/ali pod takimi pogoji, da bi to povzročilo resno škodo ali nevarnost resne škode proizvajalcem Skupnosti. V tem pogledu se je Komisija osredotočila na uvoz zadevnega proizvoda v zadnjem obdobju, za katerega še obstajajo razpoložljivi podatki v absolutnih številkah in v razmerju s proizvodnjo. Spodnja tabela kaže razvoj uvoza v absolutnih številkah in v razmerju do celotne proizvodnje Skupnosti za vsako leto od 1998/99 do 2002/03.

Tabela

1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 2002/03

Uvoz EU iz tretjih držav 16 347 17 573 20 335 44 804 38 066 *

Celotna proizvodnja Skupnosti 81 869 75 767 60 462 60 329 43 331 **

Uvoz/Proizvodnja 20 % 23 % 34 % 74 % 88 %

* Preprosta matematična ekstrapolacija (n/9*12), ki temelji na podatkih iz prvih devetih mesecev (1.10.2002 do 30.6.2003)

** Vsa proizvodnja Skupnosti za sezono 2002/03 je potekala v obdobju šestih mesecev do 31.3.2003.

(39) Naslednja tabela s primerjavo številk za prvih devet mesecev vsake sezone (t.j. od oktobra do junija) dodatno ponazarja vse večje gibanje uvoza. Številke potrjujejo velik porast uvoza v zadnji sezoni (okoli 100 %) v primerjavi s številkami iz 2000/01 in prejšnjih sezon.

Devetmesečna primerjava (od oktobra do junija) 1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 2002/03

Količine v tonah 12 156 12 425 14 535 30 640 28 474

Indeks - 1998/99 = 100 100 102 120 252 234

8.2 Količina uvoza

(40) V obdobju od 1998/99 do 1999/2000 se je uvoz povečal za okoli 7 %, s 16 347 ton na 17 573 ton. Naslednje leto je stopnja porasta zrasla na okoli 16 %, leta 2000/01 se je uvoz povečal na 20 335. Temu je sledil izrazit porast uvoza med letoma 2000/01 in 2001/02. Uvoz se je v enem letu povečal za 120 %, na 44 804 ton, kar je več kot 2,5-kratna stopnja uvoza v letu 1998/99.

(41) V prvih devetih mesecih leta 2002/03 je uvoz ostal na visoki ravni, toda zgornje tabele kažejo na to, da lahko uvoz, z uporabo preproste ekstrapolacije, pade na 38 066. Medtem ko zadnje informacije nakazujejo, da bo uvoz dosegel večjo številko kot domneva zgornja ekstrapolacija, ni še nobenih zanesljivih podatkov, ki bi to potrdili.

(42) Razmerje uvoza do celotne proizvodnje Skupnosti se je povečalo z okoli 20 % v letu 1998/99 na okoli 34 % v letu 2000/01 ter okoli 74 % v letu 2001/02. Pričakuje se, da se bo uvoz še dodatno povečal na okoli 88 % celotne proizvodnje Skupnosti v zadnji sezoni konzerviranja v pločevinke (2002/03).

(43) Komisija je sprejela predhodni sklep, da se lahko uvoz v primerjavi z domačo proizvodnjo v zadnjem obdobju obravnava kot nepričakovan, izrazit in znaten.

9. RESNA ŠKODA

9.1 Uvod

(44) Za začasno ugotovitev, ali je prišlo do resne škode proizvajalcem podobnega proizvoda Skupnosti, t.j. znatnega skupnega poslabšanja položaja proizvajalca Skupnosti, se je Komisija zavezala, da bo predhodno ocenila vse ustrezne objektivne in merljive dejavnike, ki vplivajo na položaj proizvajalcev Skupnosti. Zlasti je Komisija za zadevni proizvod ocenila razvoj proizvodne zmogljivosti, proizvodnjo, izkoriščenost zmogljivosti, zaposlenost, produktivnost, denarni tok, donos naložbenega kapitala, lastno porabo, zaloge, porabo, prodajo, tržni delež, ceno, nelojalno nižanje cen in donosnost za sezone od 1998/99 do 2002/03.

(45) Kot je razloženo v oddelku 3, se podatki iz tega oddelka nanašajo na sezone konzerviranja v pločevinke, po možnosti z opravljenimi ekstrapolacijami za obdobje 2002/03.

9.2 Analiza proizvajalcev Skupnosti

9.2.1 Poraba

1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 2002/03

Poraba (t) 80 065 74 056 65 676 80 960 71 564

(46) Poraba zadevnega proizvoda v Skupnosti je bila začasno določena na podlagi celotne prodaje proizvajalcev Skupnosti in drugih proizvajalcev EU ter celotnega uvoza zadevnega proizvoda v Skupnost v skladu s Statističnim uradom evropskih skupnosti.

(47) Med leti 1998/99 in 2000/01 je poraba v Skupnosti upadla za 18 %, z 80 065 ton na 65 676 ton. Med letoma 2000/01 in 2001/02 je narasla za 23 % in dosegla svojo najvišjo raven v obdobju, ki se raziskuje (80 960 ton). Podatki, ekstrapolirani za tekočo sezono (2002/03), navajajo 12 % upad porabe v omenjenem obdobju v primerjavi z letom 2001/02, kar je bližje stopnji v letu 1999/2000.

9.2.2 Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 2002/03

Kapaciteta (t) 126 760 129 260 129 260 129 260 129 260

Izkoriščenost zmogljivosti 65 % 59 % 47 % 47 % 34 %

(48) Komisija se je zavezala, da bo opravila predhodno analizo proizvodne zmogljivosti proizvajalcev Skupnosti. Zaradi jasnosti je kapaciteta vsakič navedena za celotno sezono (od 1. oktobra do 30. septembra naslednje leto). Opozoriti je treba, da se podobni proizvod proizvaja od novembra do januarja v prostorih, od katerih se lahko nekatere v preostalem delu leta uporablja za predelavo drugega sadja in zelenjave. Vendar pa v zadevnih regijah (Valencia in Murcia, Španija) od novembra do januarja ni za predelavo na voljo nobenega drugega sadja ali zelenjave.

(49) Predhodna raziskava je pokazala, da je bila ocenjena teoretična proizvodna zmogljivost skupno v obdobju raziskave, z izjemo enega zabeleženega porasta, več ali manj stabilna. Do omenjenega porasta (2 %) je prišlo med 1998/99 in 1999/2000.

(50) Izkoriščenost zmogljivosti je upadla med 1998/99 in 1999/2000 (s 65 % na 59 %). Ta upad je mogoče delno razložiti z 2-odstotnim porastom kapacitete v omenjenem letu, večji razlog pa predstavlja upad proizvodnje za 7,5 %, z 81 869 ton na 75 767 ton. Izkoriščenost zmogljivosti je padla za dodatnih 12 odstotnih točk v letu 2000/01 (na 47 %). Naslednje leto je bila stabilna, nato pa je v tekoči sezoni upadla na 34 % (za 13 odstotnih točk). Strm upad izkoriščenosti zmogljivosti je očitno odraz upada proizvodnje v istem obdobju.

9.2.3 Celotna proizvodnja Skupnosti

1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 2002/03

Proizvodnja (t) 81 869 75 767 60 462 60 329 43 331

(51) Celotna proizvodnja Skupnosti je med leti 1998/99 in 2001/02 upadla z 81 869 ton na 60 329 ton. Nato je v zadnji sezoni (2002/03) proizvodnja upadla za dodatnih 28 % na najnižjo raven v obdobju, ki se raziskuje.

9.2.4 Zaposlitev

1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 Ekstrapolacija za leto 2002/03

Zaposlitev (ob koncu obdobja) 2 502 2 441 2 462 2 419 2 343

(52) Zaposlitev v zvezi z zadevnim proizvodom je upadla v letu 1999/2000. Nato si je v letu 2000/01 nekoliko opomogla, zatem pa je v letih 2001/02 in 2002/03 še dodatno upadla. Poleg upada zaposlenosti, ki so ga zabeležili proizvajalci Skupnosti, je prišlo v petletnem obdobju tudi do zmanjšanja zaposlenosti v industriji konzerviranja mandarin v pločevinke v Skupnosti, ko so nekateri proizvajalci, ki so konzervirali zadevni proizvod v Skupnosti, pred sprožitvijo zaščitne raziskave prenehali s to dejavnostjo. Treba je opozoriti, da je velika večina delovne sile sezonskih delavcev. Zaradi tega je treba to tabelo upoštevati skupaj z naslednjo tabelo o opravljenih urah.

9.2.5 Opravljene ure in produktivnost

1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 2002/03

Opravljene ure 943 844 987 871 821 478 859 539 625 764

Produktivnost (opravljene ure/tono) 15,9 16,8 15,6 16,8 17,7

(53) Zaposlitev, kot je prikazana zgoraj v oddelku 9.2.4, se nanaša na delavce s polnim delavnim časom. Vendar pa je pravi vpliv na zaposlenost v Skupnosti bolj očiten pri opravljenih urah, ki vključujejo tudi zaposlitev sezonskih delavcev. Število opravljenih ur prav tako pomeni točnejšo podlago za merjenje produktivnosti kot število zaposlenih.

(54) Na splošno število opravljenih ur neprekinjeno pada, v zadnjem obdobju je opazen strm upad. Produktivnost je nekoliko upadla med leti 1998/99 in 2001/02, s 15,9 ur/tono na 16,8 ur/tono, v zadnji sezoni (2002/03) pa je še dodatno upadla na 17,7 ur/tono.

9.2.6 Denarni tok

Finančno leto 1998 1999 2000 2001 2002

Denarni tok (indeks) 100 95 93 196 - 49

(55) Denarni tok se lahko preuči le za sodelujoča podjetja, ki so proizvedla zadevni proizvod, in ne zgolj za zadevni proizvod. Ta kazalnik je bil zato manj pomemben kot drugi zgoraj navedeni kazalniki in je prikazan za zadnja finančna leta (koledarska leta). Vseeno pa se lahko opazi znatno zmanjšanje denarnega toka v zadnjem obdobju.

9.2.7 Donos vloženega kapitala (ROCE)

Finančno leto 1998 1999 2000 2001 2002

ROCE 15,1 18,9 9,3 9,8 8,1

(56) ROCE se lahko preuči le za sodelujoča podjetja, ki so proizvedla zadevni proizvod, in ne zgolj za zadevni proizvod. Ta kazalnik je bil zato prav tako manj pomemben kot ostali kazalniki. Vseeno pa se lahko opazi znatno zmanjšanje donosa vloženega kapitala v zadnjem obdobju.

9.2.8 Obseg prodaje

1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 Esktrapolacija za leto

2002/03

Obseg prodaje v Skupnosti (t) 63 718 56 483 45 341 36 156 33 498

(57) Prodaja proizvajalcev Skupnosti podobnega proizvoda v Skupnosti je med leti 1998/99 in 2000/01 padla s 63 718 ton na 45 341 ton, kar je odraz upada porabe in porasta uvoza v omenjenem obdobju. Vendar pa je kljub povečani porabi v naslednjem letu prodaja med leti 2000/01 in 2001/02 še naprej padala (za 20 %) in prišla na 36 156 ton, medtem ko se je uvoz več kot podvojil in je dosegel 44 804 ton. To kaže na vse večji prevladujoči položaj uvoza na trgu. V zadnjem obdobju je prodaja še naprej padala.

9.2.9 Tržni delež

1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 Ekstrapolacija za leto 2002/03

Tržni delež 79 % 76 % 69 % 44 % 47 %

(58) Tržni delež proizvajalcev skupnosti je med leti 1998/99 in 2000/01 padel z 79 % na 69 % ter nato na 44 % v letu 2001/02. Upad v letu 2001/02 kaže na vse večjo uveljavitev uvoza na trgu v omenjenem obdobju, do česar je prišlo kljub znižanju cen proizvajalcev Skupnosti za 17 % v letih 2000/01 in 2001/02. Res je, da je prišlo do tega padca cen z relativno visoke stopnje, vendar pa se je zgodil v času, ko so kitajske cene, prav tako z visoke stopnje, padle za primerljiv odstotek.

(59) Upad cen in izguba tržnega deleža v prid uvoza sta se zgodila v istem času kot znaten upad donosnosti proizvajalcev Skupnosti (opisano spodaj). Tržni delež proizvajalcev Skupnosti se je nato v tekoči sezoni (2002/03) nekoliko dvignil na 47 %, vendar naj bi bil vzrok za to povezan z uvedbo te preiskave, ki je nekoliko zmanjšala obseg uvoza.

9.2.10 Cena podobnega proizvoda in nelojalno nižanje cen

1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 2002/03

Cene na enoto prodaje Skupnosti (EUR/tono) 826 790 925 827 790

Cene na enoto kitajskega izvoza s prišteto carinsko dajatvijo (EUR/tono) 732 773 910 790 703

Nelojalno nižanje cen (EUR/tono) 94 17 15 37 87

Nelojalno nižanje cen 11 % 2 % 2 % 4 % 11 %

(60) Povprečna cena podobnega proizvoda je padla med leti 1998/99 in 1999/2000, v letu 2000/01 se je zvišala za 17 %, nato pa je v letu 2001/02 spet padla na 827 EUR/tono in še dodatno padla v letu 2002/03, in sicer na 790 EUR/tono.

(61) Razlika v cenah se lahko razloži z več dejavniki. Na eni strani stroški, t.j. za surovine, delovno silo, zmogljivost delitve fiksnih stroškov upadajoče proizvodnje, ter na drugi strani tekmovanje v cenah izvoznikov. Pomembno je, da so v sezoni 2000/01, ko se je govorilo o nizki skupni količini pridelka v Ljudski republiki Kitajski in ko se je cena izvoza nepretrgano višala, pridelovalci Skupnosti zmogli prilagoditi cene v istem razponu. Naslednja tabela prikazuje gibanje glavnih stroškov:

Indeks stroškov mandarin v pločevinkah 1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 2002/03

Surovine (sveži proizvod) 100 100 122 96 67

Stroški delovne sile 100 106 99 106 112

Fiksni stroški 100 96 112 122 142

Skupni stroški 100 99 109 106 104

(62) Nadalje, cena svežega proizvoda, ki je namenjen za predelavo, je rezultat letnih pogodb med proizvajalci konzervirane hrane in kmeti, sklenjenih na začetku sezone. Za primerjavo so prikazane cene, ki so jih proizvajalci pridobili za mandarine, prodane kot sveži proizvod, in za konzerviranje v pločevinke (slednje brez vpliva programa SKP iz uvodne izjave 9):

Trg svežega proizvoda (EUR/tono) 547 498 571 557 527

Konzerviranje v pločevinke 256 255 313 245 172

(63) Podatki o cenah so bili preučeni za primerljiva časovna obdobja, na isti stopnji trgovanja ter za prodajo podobnim porabnikom, da bi prišli so predhodne ugotovitve stopnje nelojalnega nižanja cen. Na podlagi primerjave povprečnih cen franko tovarna, ki jih proizvajalci Skupnosti in proizvajalci izvozniki zaračunajo uvoznikom Skupnosti (CIF meje EU s carinsko dajatvijo), so bile domače cene nelojalno znižane za 2 do 11 % v petih pregledanih obdobjih.

(64) Komisija je ugotovila, da je bila cena uvoza v celotnem obdobju raziskave občutno nižja od cene proizvoda Skupnosti. Tabela kaže, da je to veliko povečanje uvoza po nizkih cenah v letu 2001/02 prisililo proizvajalce Skupnosti, da so znižali svoje cene, kar je poleg zmanjšanja obsega prodaje v Skupnosti (kljub porastu porabe) pripeljalo do strmega upada prihodkov od prodaje in donosnosti ter izgub proizvajalcev Skupnosti v omenjenem letu.

9.2.11 Donosnost

1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 1.10.2002/31.3.2003

Neto dobiček/izguba pri prodaji Skupnosti 4,0 % 0,5 % 6,8 % -1,7 % - 4,0 %

(65) Donosnost prodaje proizvajalcev Skupnosti se je občutno spreminjala v petletnem obdobju raziskave. Najnižja donosnost je bila zabeležena leta 2001/02 in v obdobju do 31. marca 2003, najvišja pa v letu 2000/01. V letu 2001/02, ko je v zadnjih štirih letih in pol dosegel uvoz svojo najvišjo raven, je povprečna cena uvoza padla na 691 EUR/tono, povprečna cena proizvoda Skupnosti pa je padla na 827 EUR/tono. To se zrcali v 15,9-odstotnem nelojalnem nižanju cen za obdobje od 1. oktobra 2001 do 31. marca 2003. Ta upad, skupaj z zmanjšanjem obsega prodaje, je bil očitno razlog za padec donosnosti proizvajalcev Skupnosti s 6,8 % na (- 1,7 %), ta trend pa se je še nadaljeval, tako da je bil padec v tekoči sezoni še večji (- 4 %).

(66) Prodajanje po nelojalni ceni kaže na to, do kakšne mere je cena uvoženega proizvoda nižja od stopnje cene, ki bi jo lahko v neškodljivi situaciji dosegli proizvajalci Skupnosti. Stopnja prodajanja po nelojalni ceni je bila začasno izračunana na podlagi tehtane povprečne neškodljive cene na tono proizvoda Skupnosti. Ta cena se je začasno izračunala z ustreznimi stroški proizvodnje proizvoda Skupnosti, katerim je bila dodana 6,83-odstotna profitna marža. Ta profitna marža se je zdela primerna, saj ustreza dobičkom proizvajalcev Skupnosti v normalni situaciji trgovanja, na katero ni vplival nenaden visok porast uvoza. Ta neškodljiva cena se je v obdobju med oktobrom 2001 do marca 2003 primerjala s tehtano povprečno ceno na tono zadevnega uvoženega proizvoda. Razlika med tema dvema cenama, izražena kot odstotek cene CIF/meje Skupnosti uvoženega proizvoda, je pomenila okoli 22-odstotno prodajo po nelojalni ceni.

9.2.12 Zaloge

1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 Ekstrapolacija za leto 2002/03

Končne zaloge (t) 13 016 9 120 6 751 16 387 16 467

(67) Zaloge so upadle med leti 1998/99 in 2000/01, nato pa so se občutno povečale v letu 2001/02 in ostale na visoki ravni v letu 2002/03. Povečanje zalog med letoma 2000/01 in 2001/02 je časovno sovpadalo z 20-odstotnim upadom obsega prodaje proizvajalcev Skupnosti v Skupnosti, in se ga v glavnem lahko pripisuje omenjenemu upadu obsega prodaje. Zaradi doslednosti je bila številka za obdobje, ki se je končalo 30. septembra 2003, izračunana na podlagi pričakovane prodaje v drugi polovici omenjene sezone. Možno je, da bodo ob koncu obdobja (30. september 2003) zaloge velike in bodo predstavljale 38 % proizvodnje (27 % v prejšnji sezoni).

9.2.13 Zaključek

(68) Podatki kažejo, da medtem ko se je proizvodna zmogljivost nekoliko povečala, pa so se izkoriščenost zmogljivosti, proizvodnja, zaposlitev, produktivnost, denarni tok in ROCE negativno razvijali. Na splošno, še pred znanimi podatki o porabi, ki je dve leti upadala, se zatem skoraj dvignila na prejšnjo raven in ponovno padla, kažejo podatki negativen razvoj prodaje, tržnega deleža, cen, donosnosti in povečanja zalog v zadnjih obdobjih.

(69) Zlasti je Komisija ugotovila, da medtem ko je v letu 2001/02 uvoz dosegel svojo najvišjo raven v petih letih (44 804 ton), pa je obseg prodaje proizvajalcev Skupnosti v Skupnosti dosegel nizko raven (36 156 ton) in stopnja donosnosti je padla na (- 1,7 %). Do tega je prišlo sočasno s povečanjem porabe v omenjenem letu. Medtem ko se je lahko pričakovalo, da se bo uvoz skupaj s porabo povečal, in da se bodo cene ustalile, pa se je uvoz več kot podvojil, cena uvoženega proizvoda in proizvoda, ki so ga proizvedli proizvajalci Skupnosti, pa je padla.

(70) Ta kombinacija dejavnikov se odraža v ekonomskih kazalnikih za proizvajalce Skupnosti. Proizvajalci Skupnosti so izgubili tržni delež, ki je svojo najnižjo raven v petih letih dosegel leta 2001/02. Njihova izkoriščenost zmogljivosti je strmo padla v obdobju do 31. marca 2003, ko so proizvajalci Skupnosti zmanjšali proizvodnjo, da bi zmanjšali velike zaloge, zabeležene ob koncu 2001/02 in 2002/03. Celotni učinek padca obsega prodaje Skupnosti in cen je očitno zmanjšanje prihodka od prodaje proizvajalcev Skupnosti za 29 %, z 41,9 milijona EUR v letu 2000/01 na 29,9 milijona EUR v 2001/02. Istočasno je donosnost proizvajalcev Skupnosti padla s 6,8 % na (- 1,7 %). Proizvajalci Skupnosti so zato v obdobju do 31. marca 2003 zabeležili izgubo (- 4,0 %).

(71) Ob upoštevanju vseh teh dejavnikov je Komisija sprejela predhodni sklep, da so proizvajalci Skupnosti utrpeli resno škodo.

10. POVZROČITEV ŠKODE

(72) Da bi preverili obstoj vzročne zveze med povečanih uvozom in resno škodo ter zagotovili, da se škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki, ne pripiše povečanemu uvozu, je Komisija ravnala, kot sledi:

- škodljivi vplivi dejavnikov, ki naj bi povzročali škodo, so se razločili drug od drugega.

- ti škodljivi vplivi so se pripisali dejavnikom, ki jih povzročajo, in,

- ko se je pripisala škoda vsem vzročnim dejavnikom, je Komisija presodila, ali je povečan uvoz "pristen in bistven" vzrok resne škode.

10.1 Analiza škodljivih dejavnikov

10.1.1 Vpliv povečanega uvoza

(73) Trg mandarin v pločevinkah je transparenten glede virov nabave in potrošnikov. Ker so mandarine v pločevinkah predvsem bazični proizvod, zadevni proizvod in podobni proizvod tekmujeta pretežno pri ceni.

(74) V obdobju med 2000/01 in 2001/02 je tržni delež uvoza narasel z 31 % na 56 %, medtem ko je tržni delež proizvajalcev Skupnosti padel z 69 % na 44 %. V istem obdobju je uvoz narasel s 34 % na 74 % proizvodnje Skupnosti. Torej se je uvoz prav tako povečal v razmerju do proizvodnje na račun proizvajalcev Skupnosti.

Tržni delež 1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 2002/03

Uvoz 20 % 24 % 31 % 56 % 53 %

Prodaja industrije Skupnosti 79 % 76 % 69 % 44 % 47 %

(75) Kar se tiče cen, pa je med letoma 2000/01 in 2001/02 povprečna cena na enoto uvoženega proizvoda na trgu Skupnosti padla s 792 EUR na 691 EUR za tono. Povprečna cena na enoto proizvoda Skupnosti je padla z 925 EUR na 827 EUR za tono. Že samo vpliv padca povprečne cene na enoto podobnega proizvoda na prihodke od prodaje proizvajalcev Skupnosti v Skupnosti bi pomenil 11-odstotno zmanjšanje (4,4 milijone EUR) v letu 2001/02. To zmanjšanje prihodkov od prodaje (poleg večjih stroškov) je povzročilo občuten upad donosnosti in proizvajalci Skupnosti so v letu 2001/02 zabeležili 1,7-odstotno izgubo.

(76) Na podlagi zgornjih razlogov je Komisija sprejela predhodni sklep, da obstaja povezava med povečanjem uvoza po nizkih cenah in resno škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti, in da je imel porast uvoza škodljiv vpliv, zlasti glede pritiska na zniževanje cene ter zmanjševanja prodanih količin proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti.

10.1.2 Vpliv spremembe porabe

(77) Komisija je predhodno preučila škodljive vplive padca porabe med leti 1998/99 in 2000/01. Omenjeni padec je treba upoštevati v kontekstu celotnega gibanja med petletnim obdobjem preiskave. Poraba se je zmanjšala z 80 065 ton v letu 1998/99 na 74 056 ton v letu 1999/2000 ter na 65 676 ton v letu 2000/01, nato je v letu 2001/02 zrasla za 15 284 na 80 960 ton in v trenutni sezoni (2002/03) zopet padla na 71 564 ton. Do upada porabe med leti 1998/99 do 2000/01 je prišlo zaradi upada prodaje proizvajalcev Skupnosti v EU, ker so nekateri proizvajalci zmanjšali ali ustavili proizvodnjo. To je imelo takojšen vpliv na stopnjo porabe, ker je dobava na trg potekala le iz dveh glavnih virov (Španije in Ljudske republike Kitajske).

(78) Komisija je ugotovila, da medtem ko je v letu 2000/01 poraba v zadnjih štirih letih in pol verjetno padla na najnižjo raven, so v istem letu proizvajalci Skupnosti dosegli najvišjo stopnjo donosnosti (6,8 %). Po drugi strani pa je v letu 2001/02 poraba narasla na 80 960 ton (najvišja stopnja v obdobju), istočasno pa je donosnost proizvajalcev Skupnosti padla na (- 1,7 %). Zato ni jasne povezave med samo porabo ter donosnostjo in splošnim ekonomskim položajem proizvajalcev Skupnosti.

(79) Pri preučevanju vpliva porabe na donosnost proizvajalcev Skupnosti je treba upoštevati odziv vseh udeležencev na trgu na spremembe porabe. Tako je bilo ugotovljeno, da medtem ko so bili v primerjavi z letom 2000/01 proizvajalci Skupnosti v letu 2001/02 prisiljeni zmanjšati prodajo v Skupnosti za okoli 9 185 ton, pa se je uvoz občutno povečal (+ 24 469 ton).

(80) Kar se tiče vpliva na cene, spreminjanje porabe blaga v pločevinkah z dolgim rokom trajanja običajno ne pomeni občutnega vpliva na cene, če se proizvodnja prilagodi potrebam trga. Na to so se očitno odzvali proizvajalci Skupnosti tako, da so zmanjšali proizvodnjo in prodajo v skladu z upadom porabe.

(81) Ob upoštevanju dejstva, da se lahko kljub upadu porabe ustvari dobiček, kot je razloženo v uvodni izjavi 78, je upravičeno sklepati, da brez velikega povečanja uvoza po nizkih cenah zmanjšanje porabe ne bi pripeljalo do znatnega upada dobička.

(82) Poraba je bila v letu 2001/02 na svoji najvišji stopnji od leta 1998/99 in na približno isti ravni kot v omenjenem letu. Vendar pa je v letu 2001/02 v primerjavi z letom 1998/99 padla prodaja proizvajalcev Skupnosti za 29 438 ton, kar pomeni 43-odstotno zmanjšanje. Istočasno se je uvoz v letu 2001/02 v primerjavi z letom 1998/99 povečal za 28 457 ton. Uvoz je zato kljub dejstvu, da se je poraba le nekoliko povečala, znatno narasel.

1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 2002/03

Poraba (t) dejanskega razvoja 80 065 74 056 65 676 80 960 71 564

Tržni delež (simulacija na ravni iz 1998/99) 80 % 80 % 80 % 80 % 80 %

Simulacija obsega prodaje EU * 63 718 58 936 52 267 64 430 56 953

Dejanski obseg prodaje EU 63 718 56 483 45 341 36 156 33 498

* Simulirano, kot da je bil tržni delež industrije Skupnosti ohranjen na ravni iz 1998/99.

(83) Zgornja tabela prikazuje, da če bi se tržni delež proizvajalcev Skupnosti ohranil na svoji ravni iz 1998/1999, bi proizvajalci Skupnosti dosegli veliko večji obseg prodaje. To dokazuje, da na proizvajalce Skupnosti ni vplival razvoj porabe, ampak izguba tržnega deleža v prid uvoza.

(84) Na podlagi zgornjih razlogov je sprejet sklep, da razvoj porabe ni kriv za nobeno ugotovljeno škodo.

10.1.3 Vpliv sprememb izvažanja

(85) Komisija je prav tako preučila vplive upada izvoza.

1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 Ekstrapolacija za leto 2002/03

Izvoz (v tonah) 21 316 21 672 14 544 18 099 19 078

(86) Med leti 1998/99 in 2000/01 je obseg izvoza mandarin v pločevinkah proizvajalcev Skupnosti padel z 21 316 ton na 14 544 ton, ker so proizvajalci Skupnosti izgubili tržni delež v prid cenene konkurence iz Ljudske republike Kitajske (zlasti zato, ker so ameriški uvozniki računali na uporabo ameriških protiukrepov v sporu s hormoni, kot je bilo razloženo v uvodni izjavi 33). Med leti 2000/01 in 2001/02 se je izvoz dvignil na 18 099 ton in v sezoni 2002/03 na 19 078 ton. V petletnem obdobju se je izvoz zmanjšal za okoli 2 300 ton, čeprav je prišlo do glavnega upada med letoma 1999/2000 in 2000/01 (v letu, ko je bila donosnost proizvajalcev Skupnosti največja). Od leta 2000/01 se je izvoz povečal. Zlasti v zadnjem obdobju, med letoma 2000/01 in 2002/03, se je izvoz povečal zlasti zaradi razrešitve trgovinskega spora v zvezi s hormoni brez represivnih ukrepov ZDA proti izvozu zadevnega proizvoda iz Skupnosti. To povečanje izvoza ni prispevalo k škodljivim vplivom na proizvajalce Skupnosti.

Prav tako je treba opozoriti, da se je pri izračunu donosnosti v oddelku 9.2.11 upoštevala le prodaja Skupnosti.

(87) Na podlagi zgornjih razlogov je sprejet sklep, da medtem ko je obstajala verjetnost povezave med padcem izvoza in škodljivimi vplivi na začetku obdobja štirih let in pol, pa v zadnjem obdobju te povezave ni.

10.1.4 Vpliv morebitne presežne kapacitete

(88) Komisija je dodatno preučila, ali je prišlo do škodljivih vplivov zaradi presežne kapacitete proizvajalcev Skupnosti. V obdobju preiskave je pri predvideni teoretični proizvodni zmogljivosti prišlo le do ene manjše spremembe, kot se je v letu 1999/2000 proizvodna zmogljivost povečala za 2 % na 129 260 ton.

1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 2002/03

Kapaciteta (t) 126 760 129 260 129 260 129 260 129 260

Dejanska proizvodnja (t) 81 869 75 767 60 462 60 329 43 331

Proizvodnja (t) (simulacija *) 81 869 81 869 81 869 81 869 81 869

Dejanska izkoriščenost zmogljivosti 65 % 59 % 47 % 47 % 34 %

Izkoriščenost zmogljivosti (simulacija *) 65 % 63 % 63 % 63 % 63 %

* Simulirano, kot da je bila proizvodnja industrije Skupnosti ohranjena na ravni iz 1998/99.

(89) Zgornja tabela prikazuje dejstvo, da bi industrija Skupnosti ohranila visoko stopnjo izkoriščenosti, če bi ohranila obseg proizvodnje na ravni iz 1998/99. Ker pa sta bili stopnji dejanske proizvodnje in izkoriščenosti veliko nižji kot pri simulaciji, je jasno, da resne škode ni povzročilo majhno povečanje kapacitete, ampak zmanjšanje proizvodnje.

(90) To povečanje kapacitete je prispevalo k zmanjšanju izkoriščenosti zmogljivosti v letu 1999/2000 in kasnejših letih, ko se pričakovana potreba po dodatni kapaciteti ni pojavila. Glede na neznatno povečanje kapacitete in dejstvo, da se brez tega povečanja izkoriščenost zmogljivosti ne bi bistveno drugače spremenila, je Komisija prišla do sklepa, da neznatno povečanje kapacitete ni povzročilo škodljivih vplivov na industrijo.

10.1.5 Vpliv pomanjkanja ponudbe

(91) Nekateri izvozniki so trdili, da je razlog za padec proizvodnje proizvajalcev Skupnosti pomanjkanje ponudbe surovin (in sicer svežih drobnih agrumov) na trgu EU. Vendar pa je na podlagi predhodne preučitve trga EU svežih drobnih agrumov Komisija začasno ugotovila, da je bila ponudba zadostna za zadostitev povpraševanja predelovalne industrije.

(92) Tabela A prikazuje dejansko proizvodnjo svežih drobnih agrumov (klementine, mandarine in satsuma mandarine) v letih od 1998 do 2002, medtem ko tabela B poleg umikov s trga predvideva proizvodnjo za vsako sezono od 1998/99 do 2002/03.

Tabela A

Leto 1998 1999 2000 2001 2002

Proizvodnja 2 329 341 2 823 106 2 511 550 2 379 634 2 650 000

Tabela B

Sezona 1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 2002/03

Predvidena proizvodnja * 2 299 500 2 804 900 2 520 000 2 481 000 2 626 700

Umiki 43 313 99 958 74 195 43 341 14 329

Umiki v % proizvodnje 1,9 % 3,5 % 3,0 % 1,8 % Ni na voljo

* Vir: CLAM.

10.1.6 Povpraševanje predelovalne industrije po svežih drobnih agrumih

(93) Količina klementin in satsuma mandarin, ki jo uporablja predelovalna industrija za proizvodnjo mandarin v pločevinkah, je za leta 1998/99 do 2002/03 prikazana v tabeli C.

Tabela C

Sezona 1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 2002/03

Satsuma mandarine 110 000 105 000 95 000 95 000 65 000

Klementine 10 000 5 000 0 0 0

(94) Kot prikazujeta tabeli A in C, je ponudba svežih drobnih agrumov na trgu EU veliko večja od povpraševanja predelovalne industrije. In res je v vsakem letu, ki se raziskuje in za katerega so trenutno na voljo statistični podatki, ponudba presegla povpraševanje po svežem proizvodu in po uporabi kot surovino za predelavo, tako da je bilo s trga umaknjene vsaj 1,8 % proizvodnje svežih drobnih agrumov.

(95) Vendar pa predelovalna industrija tekmuje z drugimi odkupovalci svežih satsuma mandarin in klementin, njeno zmožnost konkuriranja pa je oviral padec cen za podobni proizvod zaradi povečanja uvoza zadevnega proizvoda po nizkih cenah v zadnjih letih. To ima dve neposredni posledici. Prvič, proizvajalci Skupnosti so vse manj zmožni odkupovati surovine (sveže satsuma mandarine in klementine) po ceni, ki bi jim omogočila, da bi dosegli primerno raven donosnosti. Drugič, zaradi nizkih cen, ki jih proizvajalci Skupnosti ponudijo pridelovalcem satsuma mandarin, ki se v glavnem uporabljajo kot surovina za konzerviranje v pločevinke, preusmerjajo pridelovalci svojo proizvodnjo iz satsuma mandarin v klementine, da bi tako povečali donosnost svoje proizvodnje. Vendar pa ta postopek še ni napredoval tako daleč, da bi občutno vplival na zagotavljanje ponudbe proizvajalcem Skupnosti.

(96) Treba je opozoriti, da so se do konca 2001/02, torej v letu, ko se je uvoz povečal na 44 804 ton in je prodaja EU proizvajalcev Skupnosti padla na 36 156 ton, zaloge proizvajalcev Skupnosti povečale za 9 636 ton na 16 387 ton. To je dokaz, da do padca prodaje proizvajalcev Skupnosti ni prišlo zaradi njihove nezmožnosti zadostitve povpraševanja.

(97) Zato je Komisija prišla do začasne ugotovitve, da pomanjkanje ponudbe ni prispevalo k škodi, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti.

10.1.7 Drugi dejavniki

(98) V okviru začasne raziskave službe Komisije niso ugotovile nobenih drugih škodljivih dejavnikov, niti jih niso izpostavile zainteresirane stranke.

10.2 Določitev škodljivih vplivov

(99) Resna škoda, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti, se je predvsem pokazala v zmanjšanem obsegu prodaje, zmanjšanih cenah na enoto ter v vse večjem upadu donosnosti ter finančnih izgubah. Komisija ni ugotovila nobenih drugih dejavnikov, ki bi lahko pripomogli k škodi, razen povečanja uvoza.

(100) Po zagotovitvi, da učinki drugih dejavnikov niso pripisani povečanemu uvozu, je Komisija ugotovila, da obstaja pristna in bistvena vzročna povezava med upadom obsega prodaje, prodajnimi cenami in donosnostjo proizvajalcev Skupnosti ter povečanjem uvoza, ki ne le, da se je v letih 2000/01 in 2001/02 večal veliko hitreje kot porast porabe, ampak se je tudi večal, ko je poraba upadala v letih od 1998/99 do 2000/01.

10.3 Zaključek

(101) Ko je Komisija ugotovila, da drugi znani dejavniki ne povzročajo škodljivih vplivov, je sprejela predhodni sklep, da obstaja pristna in bistvena povezava med povečanim uvozom in resno škodo proizvajalcev Skupnosti.

11. KRITIČNO STANJE

(102) Komisija je predhodno ugotovila, da obstajajo kritične okoliščine, pri čemer bi vsaka zakasnitev povzročila škodo proizvajalcem Skupnosti, ki bi jo bilo težko popraviti. Kot je navedeno zgoraj, je Komisija sprejela predhodni sklep, da so proizvajalci Skupnosti resno oškodovani. Predvsem so zaradi povečanega uvoza zadevnega proizvoda doživeli upad, predvsem proizvodnje, obsega prodaje, cen na enoto ter donosnosti.

(103) Med leti 2000/01 in 2002/03 je proizvodnja podobnega ali neposredno konkurenčnega proizvoda padla za 28 %. Prodaja v Skupnosti je v istem obdobju padla za 26 % [5], prav tako se je zmanjšal tržni delež proizvajalcev Skupnosti. Donosnost se je v tem obdobju zelo zmanjšala in v veliko primerih prihaja pri prodaji do izgube.

(104) Razpoložljivi podatki za storilnost proizvajalcev Skupnosti v tretjem četrtletju leta 2002/03 kažejo, da proizvodnja, prodaja in donosnost še naprej padajo. Proizvajalci Skupnosti so očitno že na slabšem položaju. Povečanje uvoza je pripeljalo do prevelike ponudbe na trgu Skupnosti, kot tudi do upada obsega prodaje in cen, izgub ter resne škode. Položaj je v primerjavi z letom 2001/02 še slabši z očitnim padcem porabe v zadnjem obdobju.

(105) Zato je možno predvideti, da se bo brez uvozne zaščite na trgu EU uvoz zadevnega proizvoda v Skupnost nadaljeval na visoki stopnji, proizvajalci Skupnosti pa bodo še naprej trpeli škodo in bodo potisnjeni v stečaj. Ta proces se je že začel. Dve španski podjetji, ki sta proizvajali mandarine v pločevinkah, sta šli v aprilu 2002 v stečaj, in obstaja velika verjetnost, da bodo šla še druga.

(106) Zato bo težko preprečiti začasno ali dokončno zaprtje proizvodnih obratov. Omenjena zaprtja bodo verjetno vplivala na proizvodnjo podobnega proizvoda, kot tudi na ostale proizvode, ki se proizvajajo v istih obratih. Družbeni vpliv v zadevnih regijah (v glavnem v Valencii in Murcii) bi bil znaten. Negativni vpliv bi se prav tako razširil na tiste aktivnosti, ki so odvisne od zadevnih proizvajalcev Skupnosti.

(107) Zelo visoka stopnja uvoza na trg EU in izjemno negativne posledice trajajočega uvoza na tej ravni zahtevajo od proizvajalcev Skupnosti takojšnje ukrepe za dvig prihodkov od prodaje in omejitev predvidenih izgub, vključno z zaprtjem proizvodnih obratov ter odpuščanjem delavcev. Škodo, ki bi jo povzročili takšni ukrepi proizvajalcem Skupnosti, bi bilo težko popraviti. Sprejeti se morajo začasni zaščitni ukrepi, da bi preprečili takšne ukrepe.

(108) Iz poročil kitajskega ministrstva za kmetijstvo je razvidno, da je trenutno v teku obsežen program za izboljšanje produktivnosti Ljudske republike Kitajske pri proizvodnji svežih agrumov. To bodo verjetno dosegli z izboljšanjem tehnologije in nadomeščanjem dreves z malo pridelki ter nizko kakovostjo z izboljšanimi vrstami. Poleg tega se pričakuje, da bodo dosegli dodatno povečanje produktivnosti s programom sajenja dreves, ki so jih posadili v preteklih letih, vendar še niso dosegla polne zrelosti.

11.1 Zaključek

(109) Zato ob upoštevanju slabega ekonomskega položaja proizvajalcev Skupnosti ter stalne in vse večje nevarnosti, ki jo predstavljajo kitajski proizvajalci izvozniki, Komisija meni, da je prišlo do kritičnih razmer, v katerih bi vsaka odložitev sprejetja začasnih zaščitnih ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti. Stečaj dveh proizvajalcev je dokaz za obstoj kritičnih razmer. Komisija je zato zaključila, da je treba nemudoma sprejeti začasne zaščitne ukrepe.

12. INTERES SKUPNOSTI

12.1 Uvodne pripombe

(110) Namen zaščitnih ukrepov je odprava resne škode, ki je nastala zaradi nepredvidenega razvoja dogodkov, ter preprečitev nadaljnjega poslabšanja položaja proizvajalcev Skupnosti zadevnega proizvoda. Poleg nepredvidenega razvoja dogodkov, povečanega uvoza, resne škode ter škodljivih in kritičnih okoliščin je Komisija preučila, ali obstaja kakšen nujen ekonomski razlog, ki bi pripeljal do zaključka, da ni v interesu Skupnosti, da bi uvedla začasne ukrepe. V ta namen so se na podlagi razpoložljivih dokazov preučili vpliv morebitnih začasnih ukrepov na vse stranke, ki so vključene v postopek, in verjetne posledice uvedbe ali opustitve začasnih ukrepov.

12.2 Interes proizvajalcev Skupnosti

(111) Proizvajalci Skupnosti so izvajali ogromne investicije in imajo najbolj mehanizirane in avtomatizirane proizvodne sisteme na svetu. Pod normalnimi tržnimi pogoji so sposobni za obstoj in konkurenčni. V pregledanem obdobju so proizvajalci Skupnosti utrpeli občuten padec proizvodnje in prodaje, zaradi česar trenutno ne morejo poslovati dobičkonosno. Položaj proizvajalcev Skupnosti bi bil ogrožen, če z uvedbo začasnih zaščitnih ukrepov ne bi preprečili nadaljevanja trenutne visoke stopnje uvoza po nizkih cenah. Nadaljevanje trenutne stopnje uvoza lahko pripelje do tega, da se bo veliko število proizvajalcev umaknilo od proizvodnje mandarin v pločevinkah ali pa bo v celoti prenehalo s svojimi dejavnostmi.

12.3 Interesi proizvajalcev svežih drobnih agrumov v Skupnosti

(112) V interesu proizvajalcev svežega sadja, ki oskrbujejo surovino proizvajalcem Skupnosti, je močno in predvidljivo povpraševanje po njihovem proizvodu, po ceni, ko imajo lahko še primeren dobiček. Brez teh pogojev mnogi proizvajalci svežega sadja srednjeročno do dolgoročno gledano ne bodo zmožni ostati v poslu. Očitno je učinek visoke stopnje uvoza zadevnega proizvoda po nizki ceni med drugim prisilno znižanje cene surovine (svežih drobnih agrumov, posebej satsuma mandarin) na trgu EU. Zato je v interesu proizvajalcev svežega sadja, da se sprejme ukrepe, ki bodo zmanjšali obseg uvoza zadevnega proizvoda po nizkih cenah v EU.

12.4 Interes uporabnikov in uvoznikov v Skupnost

(113) Da bi preučila vpliv sprejetja ali opustitve ukrepov na uvoznike in uporabnike, je Komisija poslala vprašalnike znanim uvoznikom in uporabnikom zadevnega proizvoda na trgu Skupnosti. Od uvoznikov je prejela devet odgovorov, od uporabnikov pa nobenega, razen tistih, ki so bili povezani z uvozniki. Raziskave na kraju samem so potekale v prostorih štirih uvoznikov zadevnega proizvoda.

(114) Uvozniki so dokazovali, da je bolje ohraniti različne vire dobave in da morebitni ukrepi ne bi smeli biti v obliki sistema najnižje cene ali kvote, dodeljene po načelu prvi prispe, prvi dobi, ker bi to povzročilo dodatno motnjo na trgu. Zlasti bi načelo prvi prispe, prvi dobi pospešil uvoz na začetku leta, dokler ne bi bila kvota izkoriščena, nato pa bi se povpraševanje preusmerilo na ponudbo v EU. Poleg tega so poudarili, da morajo imeti trgovci na glavnih evropskih trgih in potrošniki še naprej dostop do kakovostnih proizvodov po nizkih cenah.

(115) V zvezi s tem je treba opozoriti, da predlagani začasni ukrepi sestojijo iz tarifne kvote, ki odraža višjo raven uvoza od tradicionalne ravni. Zato škoda, ki bi jo verjetno utrpeli uporabniki in uvozniki, če bi do nje sploh prišlo, ni tolikšna, da bi prevladala nad ugodnostmi, ki bi jih po pričakovanjih imeli proizvajalci Skupnosti zaradi posledic predlaganih začasnih ukrepov, kar je minimum, ki je potreben za preprečitev nadaljnjega slabšanja položaja proizvajalcev Skupnosti.

12.5 Interes potrošnikov v Skupnosti

(116) Ker je zadevni proizvod potrošniški proizvod, je Komisija obvestila različne potrošniške organizacije o sprožitvi preiskave. Potrošniške organizacije niso poslale nobenega odgovora in se zato sklepa, da je vpliv na potrošnike minimalen.

13. SPLOŠNI PREUDARKI

(117) Nadalje, povečan uvoz zadevnega proizvoda (kot je navedeno v uvodnih izjavah od 38 do 110) je na trgu zadevnega proizvoda v Skupnosti, ki je eden od proizvodov iz člena 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni tržni ureditvi za proizvode iz predelanega sadja in zelenjave [6], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2699/2000 [7], povzročil resno motnjo, ki lahko ogrozi doseganje ciljev, ki so določeni v členu 33 Pogodbe (kot je navedeno v uvodni izjavi 45 in naslednjih). Ustrezni pogoji, določeni na podlagi člena 22 Uredbe (ES) št. 2201/96, so zato izpolnjeni.

14. KONČNI PREUDARKI

(118) Predhodna analiza ugotovitev preiskave potrjuje obstoj kritičnih razmer in potrebe po začasnih zaščitnih ukrepih, da bi preprečili dodatno škodo proizvajalcev Skupnosti, ki bi jo bilo težko popraviti.

14.1 Oblika in stopnja začasnih zaščitnih ukrepov

(119) Da bi ohranili odprtost trga Skupnosti in zagotovili razpoložljivost zalog za zadostitev povpraševanja, je primerno uvesti sistem tarifnih kvot, ob prekoračitvi katerih se mora plačati dodatno dajatev, tako da lahko tudi uvoz, ki preseže tarifne kvote, pride v Skupnost, vendar pa ob plačilu dodatne dajatve. Dodatno dajatev je treba določiti na stopnji, ki bo omogočala ustrezno oprostitev proizvajalcem Skupnosti, in je bila izračunana na podlagi ciljne cene, po kateri bi proizvajalci Skupnosti dosegli 6,8-odstotni dobiček od prihodka, z odbitkom povprečne uvozne cene v obdobju od 2001/02 do 2002/03 v istem obsegu trgovine in prilagoditvijo na raven CIF meje Skupnosti s carinsko dajatvijo. Ta stopnja dobička temelji na oceni dejanskih dobičkov v obdobju od 1998/99 do 2001/02. Prodajanje po nelojalni ceni je bilo izračunano na 22 %. Zato naj bi bila fiksna dajatev 155 EUR na tono.

(120) Da bi ohranili dostop do trga Skupnosti, naj bi tarifna kvota temeljila na obsegu uvoza v zadnjem obdobju. Zadnje triletno obdobje, za katerega so še na voljo uvozni statistični podatki, je od 1999/2000 do 2001/02. Tarifne kvote naj bi zato temeljile na povprečnem uvozu iz teh let (27 570 ton). Zagovarja se stališče, da ta obseg omogoča proizvajalcem Skupnosti, da se še naprej prilagajajo, medtem pa istočasno preprečujejo dodatno poslabšanje svojega položaja. Vendar pa naj bi bil ob upoštevanju trajanja začasnih ukrepov, ki je razložen spodaj (154 dni), in potrebe po izključitvi držav v razvoju, katerih izvoz zadevnega proizvoda na trg Skupnosti ne presega 3 %, celoten znesek tarifnih kvot 11 632 ton.

(121) Da bi ohranili tradicionalne trgovinske tokove in obenem zagotovili, da trg Skupnosti ostane odprt za nove oskrbovalne države, je treba znesek tarifnih kvot razdeliti med tiste države, ki imajo velik interes za dobavo zadevnega proizvoda trgu Skupnosti, del kvot pa je treba prihraniti za tiste države, ki trenutno nimajo velikega interesa za dobavo. Po posvetovanjih z Ljudsko republiko Kitajsko, ki je edina država s tako velikim interesom, se zdi Komisiji primerno, da dodeli določeno tarifno kvoto Ljudski republiki Kitajski, na podlagi deležev celotne količine proizvoda, ki ga je omenjena država dobavila v triletnem obdobju od 1999/2000 do 2001/02. Velika večina uvoza v tem obdobju je bila iz Ljudske republike Kitajske, zato se uporablja tarifna kvota, ki velja posebej za Ljudsko republiko Kitajsko, in tarifna kvota za vse ostale države.

(122) Na podlagi tega bi znašal znesek kvote, ki bi se dodelil Ljudski republiki Kitajski, 11 389 ton za obdobje 154 dni, medtem ko bi bil znesek za vse ostale države za omenjeno obdobje 243 ton. Zagovarja se stališče, da bi bila v tem primeru kvota, dodeljena vsem ostalim državam, prenizka, da bi omogočala konkurenčnost ali pa omogočala novim udeležencem, da bi prišli na trg. Zaželeno je, da bi imele tudi druge države možnost izvoza zadevnega proizvoda v Skupnost, in ne samo Ljudska republika Kitajska. Kvota, dodeljena vsem drugim državam, naj bi se zato povišala na 3 % porabe v Skupnosti (ali 906 ton za 154 dni), tako da bi znašala celotna količina tarifnih kvot za 154 dni 12 295 ton.

(123) V skladu z zakonodajo Skupnosti in mednarodnimi obveznostmi Skupnosti se začasni zaščitni ukrepi ne uporabljajo za proizvod s poreklom iz države v razvoju, če delež uvoza omenjenega proizvoda v Skupnost ne presega 3 %.

(124) Začasna ugotovitev Komisije je pokazala, da je Ljudska republika Kitajska edina država v razvoju, ki ne izpolnjuje zahtev za zgoraj omenjeno izjemo. Države v razvoju, za katere se začasni ukrepi ne uporabljajo, so zato navedene v Prilogi.

14.2 Upravljanje tarifnih kvot

(125) Nekateri uvozniki in njihova združenja so zahtevali, da se uvede sistem, ki bi omogočal tradicionalnim uvoznikom, ki tradicionalno uvažajo zadevni proizvod iz Ljudske republike Kitajske, da bi imeli zajamčene količine glede na njihovo tradicionalno stopnjo uvoza iz Ljudske republike Kitajske. Drugi uvozniki so dokazovali, naj bi za preprečitev nepotrebnih administrativnih obremenitev in ohranitev konkurence vsak sistem kvot deloval po načelu prvi prispe, prvi dobi.

(126) Da bi pridobili informacije, ki so potrebne za določitev ustrezne metode upravljanja kvot, je Komisija 2. oktobra 2003 objavila sporočilo, ki poziva uvoznike, ki so uvozili ali želijo uvoziti zadevni proizvod, da predložijo nekatere podrobne podatke o svojem uvozu v preteklosti in predvidenem bodočem uvozu [8]. Na podlagi podatkov, ki so bili predloženi na podlagi sporočila, je v vsaki sezoni konzerviranja v pločevinke 1999/2000, 2000/01 in 2001/02 veliko večino zadevnega proizvoda (več kot 90 %) uvozilo manjše število uvoznikov, ki so uvozili povprečno 500 ton ali več na sezono (v nadaljnjem besedilu "tradicionalni uvozniki"). Preostali del so uvozili uvozniki, ki niso tradicionalni uvozniki (v nadaljnjem besedilu "drugi uvozniki").

(127) Komisija je preučila to zahtevo ob upoštevanju naslednjih preudarkov:

- v danih kritičnih okoliščinah in glede na to, da se je sezona konzerviranja v pločevinke že začela, je treba čim prej uvesti začasne ukrepe.

- brez sistema zajamčenih dovoljenj bo cena uvoženega proizvoda iz Ljudske republike Kitajske na začetku obdobja tarifnih kvot po vsej verjetnosti občutno narasla, saj se skušajo uvozniki izogniti plačilu zaščitne dajatve, in lahko nato cene propadejo, ko bodo uvozniki dosegli ali presegli stopnjo uvoza, ki je potrebna za izpolnitev njihovih naročil (tako imenovani "nepričakovani učinki"). Zaradi nepričakovanih učinkov dodeljevanja tarifnih kvot po načelu prvi prispe, prvi dobi obstaja tveganje povzročitve škode proizvajalcem Skupnosti, ker se bo povpraševanje na začetku sezone konzerviranja v pločevinke osredotočilo na uvoz iz Ljudske republike Kitajske in se bo preusmerilo na proizvod proizvajalcev Skupnosti šele takrat, ko bo tarifna kvota izrabljena. Zaradi tega lahko na začetku sezone konzerviranja v pločevinke proizvajalci Skupnosti utrpijo zmanjšanje prodaje, prav tako pa lahko dobijo občutek negotovosti zaradi velikih sprememb cen. V tem primeru bi bilo ogroženo doseganje cilja glede uveljavitve začasnih ukrepov,

- v interesu obstoječih uvoznikov, ki običajno uvozijo znatne količine zadevnega proizvoda iz Ljudske republike Kitajske, je, da se zagotovi ohranitev tradicionalnih trgovinskih tokov, in da lahko še naprej brez dodatnih dajatev uvažajo nekatere količine zadevnega proizvoda iz Ljudske republike Kitajske. Prav tako je v interesu novih uvoznikov, da imajo nekaj možnosti, da brez dodatne dajatve uvozijo zadevni proizvod iz Ljudske republike Kitajske,

- v interesu trgovcev na drobno in potrošnikov je, da je na trgu Skupnosti še naprej ustrezna ponudba zadevnega proizvoda, in da se tržna cena stabilizira,

- začasni ukrepi naj bi bili v taki obliki, da bodo dosegli cilje, istočasno pa zmanjšali nepotrebne motnje na trgu v obliki občutnih sprememb cen in negativnih vplivov na proizvajalce Skupnosti, ter zagotavljali najmanjšo možno administrativno obremenitev za uvoznike.

(128) Na podlagi zgoraj naštetega Komisija meni, da ne bi bilo ustrezno upravljati stopnje tarifne kvote po načelu prvi prispe, prvi dobi. Tisti gospodarski subjekti, ki so tradicionalno uvažali znatne količine zadevnega proizvoda v Skupnost (tako imenovani "tradicionalni uvozniki"), naj bi imeli na podlagi njihove tradicionalne stopnje uvoza iz Ljudske republike Kitajske možnost, da zaprosijo za dovoljenje uvoza količine zadevnega proizvoda brez dodatne dajatve. Istočasno naj bi imeli drugi uvozniki, ki želijo iz Ljudske republike Kitajske uvoziti zadevni proizvod v Skupnost, ampak ne izpolnjujejo pogojev (tako imenovani "drugi uvozniki"), možnost, da zaprosijo za dovoljenje uvoza količine zadevnega proizvoda brez dodatne dajatve.

(129) Da bi bila možnost uvoza zadevnega proizvoda brez dodatne dajatve pravično in enakomerno porazdeljena, je treba določiti sistem dovoljenj, ki bo za dodelitev pravice uvoza zadevnega proizvoda brez plačila dodatne dajatve zahteval predložitev uvoznega dovoljenja. Podrobna pravila omenjenega sistema naj bi dopolnjevala ali odstopala od tistih iz Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj ter potrdil z vnaprejšnjo določitvijo za kmetijske proizvode [9], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 325/2003 [10].

(130) Da bi sistem deloval učinkovito, naj bi se pravica, da se lahko zaprosi za dovoljenje, omejila na izvajalce, fizične ali pravne osebe, posameznike ali skupine, ki so imeli v zadnjem obdobju izkušnje z uvozom v Skupnost. Prav tako so potrebni ukrepi, ki bodo zmanjšali špekulativne zahtevke za dodelitev uvoznega dovoljenja, zaradi katerih tarifne kvote morda ne bi bile do konca izkoriščene. Da bi bili upravičeni do vložitve zahtevka za dodelitev dovoljenja, so morali uvozniki pred kratkim v Skupnost uvoziti primerno minimalno količino podobnih proizvodov. Glede na vrsto in vrednost zadevnega proizvoda je primerno, da so morali uvozniki v eni ali več sezonah konzerviranja v pločevinke 1999/2000, 2000/01 in 2001/02 uvoziti vsaj 50 ton predelanega sadja in zelenjave iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 2201/96, da so lahko upravičeni za vložitev zahtevka za dodelitev dovoljenja. Nadalje je treba sprejeti določbo, ki bo zahtevala plačilo varščine za vsako tono zadevnega proizvoda, za katerega se vloži zahtevek za dodelitev dovoljenja uvoza. Omenjena varščina naj bo na ustrezno visoki ravni, da bo odvrnila špekulativne zahtevke, vendar ne tako visoka, da bo odvrnila tiste, ki dejansko trgujejo s predelanim sadjem in zelenjavo. Šteje se, da je varščina, ki je enaka okoli 20 % vrednosti uvoženega zadevnega proizvoda, v tem kontekstu primerna.

(131) Šteje se, da naj bi bilo ne glede na visok odstotek zadevnega proizvoda, ki so ga v zadnjih sezonah konzerviranja v pločevinke uvozili tradicionalni uvozniki, "drugim uvoznikom" na voljo vsaj 15 % tarifne kvote za blago s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, da bi ohranili odprtost trga in konkurenco. Zato se lahko tradicionalni trgovinski tokovi uvoza iz Ljudske republike Kitajske najboljše ohranijo z dodelitvijo le 85 % tarifne kvote za blago s poreklom iz Ljudske republike Kitajske kot individualne tarifne kvote tradicionalnim uvoznikom, preostalih 15 % pa se rezervira za "druge uvoznike".

(132) Zato naj bi bila dovoljenja za 85 % tarifne kvote za uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz Ljudske republike Kitajske na voljo tradicionalnim uvoznikom na zahtevo in na podlagi objektivnih pogojev. Dovoljenja za preostalih 15 % tarifne kvote naj bi bila na voljo "drugim uvoznikom" na zahtevo in na podlagi objektivnih pogojev. Taki pogoji so potrebni za zagotovitev, da ima vsak tradicionalni uvoznik možnost ohranitve svojega položaja v zvezi z drugimi tradicionalnimi uvozniki, da posamezni uvoznik ne more nadzirati trga in da se ohrani konkurenca med uvozniki. V tem pogledu so najustreznejši objektivni pogoji za tradicionalne uvoznike največja količina (neto teža) zadevnega proizvoda, ki jo v sezonah konzerviranja v pločevinke 1999/2000, 2000/01 in 2001/02 uvozijo tradicionalni uvozniki v eni sezoni. Najustreznejši objektivni pogoji za druge uvoznike so 20-odstotna meja tarifne kvote, ki je za blago s poreklom iz Kitajske naj voljo drugim uvoznikom (pribl. 3 % tarifne kvote za blago s poreklom iz Kitajske)

(133) Kar se tiče uvoza zadevnega proizvoda s poreklom iz držav, razen iz Ljudske republike Kitajske, ker tradicionalni uvozniki ne uvažajo znatnih količin zadevnega proizvoda iz drugih držav kot Ljudske republike Kitajske, in ker je tarifna kvota, ki se jo določi, znatno višja od uvoza iz prejšnjih sezon konzerviranja v pločevinke, se šteje, da naj bi bila celotna tarifna kvota na voljo vsem uvoznikom na isti osnovi, in da je na podlagi zgoraj navedenih razlogov najustreznejši objektivni pogoj za omejitev zahtevkov za dodelitev uvoznih dovoljenj 20 % meja tarifne kvote, ki je na voljo za blago z omenjenim poreklom.

(134) Upravičenost do izključitve uvoženega blaga iz držav v razvoju iz tarifnih kvot je odvisna o poreklu blaga. Upravičenost uvoženega blaga do tarifne kvote, dodeljene uvozu s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, in do tarifne kvote za uvoz s poreklom iz vseh drugih držav je prav tako odvisen od porekla blaga. Zato se uporabljajo pogoji za določitev porekla blaga, ki trenutno veljajo v Skupnosti; da bi zagotovili, da se učinkovito upravlja tarifne kvote, se na meji Skupnosti zahteva predložitev potrdila o poreklu blaga za uvoz zadevnega proizvoda, razen kadar za uvoz zadevnega proizvoda obstaja dokazilo o poreklu, ki je izdano ali izdelano v skladu z določenimi ustreznimi pravili, da bi bil upravičen do preferencialnih tarifnih ukrepov.

14.3 Čas veljavnosti

(135) Začasni ukrepi veljajo največ 154 dni. Ukrepi začnejo veljati 9. novembra 2003 in trajajo 154 dni, razen če se ne sprejmejo dokončni ukrepi ali pa se pred tem zaključi preiskava brez uvedbe ukrepov -

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sistem tarifnih kvot

1. Sistem tarifnih kvot se odpre za obdobje od datuma začetka veljavnosti te uredbe do 10. aprila 2004 v zvezi z uvozom v Skupnost nekaterih pripravljenih ali konzerviranih mandarin (vključno s tangerinkami in satsuma mandarinami), klementin, wilking mandarin in drugih hibridov agrumov, brez dodanega alkohola in z dodanim sladkorjem, ki so trenutno uvrščeni v oznaki KN 2008 30 55 in 2008 30 75 (v nadaljnjem besedilu "mandarine v pločevinkah"). Količina tarifnih kvot znaša 11 389 ton za mandarine v pločevinkah s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in 906 ton za mandarine v pločevinkah s poreklom iz vseh ostalih držav.

2. Pogodbena stopnja dajatve, predvidena z Uredbo Sveta (ES) št. 2658/87 [11], ali katera koli druga preferencialna stopnja dajatve, se še naprej uporablja za mandarine v pločevinkah, uvožene na podlagi kvot iz odstavka 1.

3. Pri uvozu omenjenih mandarin v pločevinkah, ki se izvede brez predložitve dovoljenja, ki se nanaša na državo porekla teh mandarin v pločevinkah, se plača dodatna dajatev v višini 155 EUR na tono.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi:

(a) "sezona konzerviranja v pločevinke" pomeni: dvanajstmesečno obdobje od 1. oktobra do 30. septembra v naslednjem letu;

(b) "uvoznik" pomeni izvajalca, fizične ali pravne osebe, posameznike ali skupine, ki so v eni ali več sezonah konzerviranja v pločevinke 1999/2000 do 2001/02 uvozili v Skupnost vsaj 50 ton predelanega sadja ali zelenjave iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 2201/96 na sezono, ne glede na poreklo tega uvoza.

(c) "tradicionalni uvoznik" pomeni uvoznika, ki je v sezonah konzerviranja v pločevinke 1999/2000, 2000/01 in 2001/02 uvozil povprečno 500 ton ali več mandarin v pločevinkah na sezono, ne glede na poreklo tega uvoza;

(d) "referenčna količina" pomeni največjo količino mandarin v pločevinkah, ki jo je uvozil tradicionalni uvoznik v eni od sezon konzerviranja v pločevinke 1999/2000, 2000/01 ali 2001/02.

(e) "drugi uvozniki" pomeni uvoznike, ki niso tradicionalni uvozniki;

(f) "poreklo" pomeni državo, iz katere uvoz izvira, bodisi Ljudska republika Kitajska bodisi druga država, ki ni Ljudska republika Kitajska.

Člen 3

Sistem uvoznih dovoljenj

1. Pri vseh uvozih na podlagi kvot iz člena 1(1) se predloži uvozno dovoljenje (v nadaljnjem besedilu "dovoljenje"), izdano v skladu z Uredbo (ES) št. 1291/2000 in na podlagi določb te uredbe.

2. Člen 8(4) Uredbe (ES) št. 1291/2000 se ne uporablja za dovoljenja. Okence 19 dovoljenj se označi z "0".

3. Z odstopanjem od člena 9 Uredbe (ES) št. 1291/2000 pravice, ki izhajajo iz dovoljenj, niso prenosljive.

4. Znesek varščine iz člena 15(2) Uredbe (ES) št. 1291/2000 znaša 150 EUR na tono neto teže.

Člen 4

Veljavnost dovoljenj

1. V okencu 8 zahtevka za izdajo dovoljenja se navede državo porekla proizvoda. V okencu 8 se besedo "da" označi s križcem. Dovoljenja so veljavna le za proizvode s poreklom iz države, navedene v omenjenem okencu.

2. Dovoljenja so veljavna le za obdobje, za katerega so bila izdana. Okence 24 dovoljenj vsebuje naslednjo navedbo: "dovoljenje veljavno le do 10. aprila 2004".

Člen 5

Zahtevki za izdajo dovoljenja

1. Zahtevke za izdajo dovoljenja lahko vložijo le uvozniki.

Zahtevki se vložijo pri pristojnih državnih oblasteh. V podporo svojim zahtevkom uvozniki predložijo podatke, s katerimi dokažejo pristojnim državnim oblastem skladnost s členom 2(b) in (c).

2. Zahtevki za izdajo dovoljenja se lahko vložijo v sedmih delovnih dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

3. Zahtevki za izdajo dovoljenja, ki jih vložijo tradicionalni uvozniki, zajemajo količino, ki ni večja od referenčne količine za zadevnega tradicionalnega uvoznika v zvezi z uvozom mandarin v pločevinkah iz Ljudske republike Kitajske ter ni večja od 20 % tarifne kvote, določene za uvoz mandarin v pločevinkah s poreklom iz vseh drugih držav.

4. Zahtevki za izdajo dovoljenja, ki jih vložijo drugi uvozniki, zajemajo količino, ki ni večja od 3 % tarifne kvote iz člena 1(1) v zvezi z uvozom mandarin v pločevinkah iz Ljudske republike Kitajske ter ni večja od 20 % tarifne kvote, določene za uvoz mandarin v pločevinkah s poreklom iz vseh drugih držav.

5. V okencu 20 zahtevkov za izdajo dovoljenja se navede "tradicionalni uvoznik" ali "drugi uvoznik" ter "zahtevek na podlagi Uredbe (ES) št. 1964/2003".

Člen 6

Dodelitev tarifnih kvot

1. Za uvoz kitajskega porekla se tarifna kvota iz člena 1(1) dodeli, kot sledi:

(a) 85 % tradicionalnim uvoznikom;

(b) 15 % drugim uvoznikom.

Če teh količin ena kategorija uvoznikov ne izčrpa do konca, se lahko preostali del dodeli drugi kategoriji.

2. Za uvoz, ki ni kitajskega porekla, je kvota iz člena 1(1) na voljo tradicionalnim uvoznikom in drugim uvoznikom.

Člen 7

Sporočila držav članic Komisiji

1. Države članice obvestijo Komisijo, ali so bili vloženi zahtevki za izdajo dovoljenja in količine, zajete v zahtevke.

2. Podatke iz odstavka 1 se sporoči najkasneje do 12.00 ure (po bruseljskem času) deveti delovni dan po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

3. Sporočila iz odstavka 1 se pošljejo s pomočjo elektronskih sredstev na obrazcu, ki ga je v ta namen Komisija poslala državam članicam. Vsebina teh sporočil se razčleni po vrsti uvoznika in po poreklu v smislu člena 2.

Člen 8

Izdaja dovoljenj

1. Na podlagi podatkov, ki so jih skladno s členom 7 sporočile države članice, Komisija najkasneje do 24. delovnega dneva od datuma začetka veljavnosti te uredbe za vsako poreklo in za vsako vrsto uvoznika v smislu člena 2 ter ob upoštevanju odstavka 2 z uredbo določi razmerje, v katerem se izdaja dovoljenja. Kadar na podlagi podatkov, ki so jih skladno s členom 7 sporočile države članice, Komisija ugotovi, da zahtevki za izdajo dovoljenja presegajo količine, določene v skladu s členoma 1 in 6, določi enotno odstotno znižanje, ki se ga uporabi za zadevne zahtevke za izdajo dovoljenja.

2. Pristojne državne oblasti v skladu z odstavkom 1 izdajo dovoljenja tretji delovni dan po začetku veljavnosti uredbe.

3. Kadar je skladno z odstavkom 1 količina, za katero se izda dovoljenje, manjša od zahtevane količine, se lahko zahtevek za izdajo dovoljenja umakne v treh delovnih dneh po začetku veljavnosti ukrepov, sprejetih skladno z omenjenim odstavkom. V primeru takega umika se varščina nemudoma sprosti.

Člen 9

Države v razvoju

Za uvoz mandarin v pločevinkah s poreklom iz ene od držav v razvoju, ki je navedena v Prilogi, ne veljajo tarifne kvote.

Člen 10

Splošne določbe

1. Poreklo mandarin v pločevinkah, za katere se uporablja ta uredba, se določi v skladu z določbami, ki veljajo v Skupnosti.

2. Na podlagi odstavka 3 se mandarine v pločevinkah s poreklom iz tretje države sprostijo v prosti promet v Skupnosti le

(a) ob predložitvi potrdila o poreklu blaga, ki ga izdajo pristojne državne oblasti omenjene države, in izpolnjuje pogoje iz člena 47 Uredbe (EGS) št. 2454/93; in

(b) pod pogojem, da je proizvod v smislu člena 11 neposredno prepeljan iz omenjene države v Skupnost.

3. Potrdilo o poreklu blaga iz odstavka 2(a) ni potrebno za uvoz mandarin v pločevinkah, ki ga zajema potrdilo o poreklu blaga, izdano ali izpolnjeno v skladu z ustreznimi pravili za pridobitev upravičenosti do preferencialnih tarifnih ukrepov.

4. Dokazilo o poreklu se sprejme le, če mandarine v pločevinkah izpolnjujejo pogoje za določitev porekla, določene v določbah, ki veljajo v Skupnosti.

Člen 11

Neposredni transport

1. Za neposredno prepeljano iz tretje države v Skupnost se šteje naslednje:

(a) proizvodi, prepeljani brez prehoda ozemlja katere koli tretje države;

(b) proizvodi, prepeljani preko ene ali več tretjih držav, razen države porekla, z morebitnim pretovarjanjem ali začasnim skladiščenjem v teh državah, v kolikor je tako prečkanje upravičeno iz geografskih razlogov ali izključno zaradi prevoznih zahtev ter pod pogojem, da:

(i) so proizvodi ostali pod nadzorom carinskih organov države ali držav tranzita ali skladiščenja;

(ii) proizvodi tam niso vstopili v trgovino ali bili sproščeni za porabo; in

(iii) proizvodi niso bili podvrženi postopkom, razen iztovarjanja in ponovnega natovarjanja.

2. Dokazilo o izpolnitvi pogojev iz odstavka 1(b) se predloži oblastem Skupnosti. Omenjeno dokazilo se zlasti lahko predloži v obliki enega od naslednjih dokumentov:

(a) enotni prevozni dokument, izdan v državi porekla, ki zajema prečkanje države ali držav tranzita;

(b) potrdilo, ki ga izdajo carinski organi države ali držav tranzita, ki vsebuje:

(i) natančen opis blaga;

(ii) datume njegovega iztovarjanja in ponovnega natovarjanja ali njegove naložitve ali razložitve z oznako zadevnih plovil.

Člen 12

Uvoz na transportni poti v Skupnost

1. Ta uredba se ne uporablja za proizvode na transportni poti v Skupnost v smislu odstavka 2.

2. Proizvodi se štejejo, da so na transportni poti v Skupnost, če:

- so zapustili državo porekla pred datumom začetka uporabe te uredbe in

- so bili poslani iz kraja nakladanja v državi porekla v kraj raztovarjanja v Skupnosti na podlagi veljavne prevozne listine, izdane pred začetkom uporabe te uredbe.

3. Zadevne stranke dokažejo carinskim organom, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2.

Vendar pa lahko organi priznavajo, da so proizvodi zapustili državo porekla pred datumom začetka uporabe te uredbe, če se predloži eden naslednjih dokumentov:

- v primeru prevoza po morju, ladijski tovorni list, ki dokazuje, da je prišlo do natovarjanja pred omenjenim datumom,

- v primeru prevoza po železnici, tovorni list, ki so ga službe železnice sprejele v državi porekla pred omenjenim datumom,

- v primeru prevoza po cesti, pogodbo za mednarodni cestni prevoz blaga (CMR) ali katero koli drugo prevozno listino, izdano v državi porekla pred omenjenim datumom,

- v primeru prevoza po zraku, letalski tovorni list, ki dokazuje, da je prevoznik prevzel proizvode pred omenjenim datumom.

Člen 13

Države članice in Komisija tesno sodelujejo, da zagotovijo skladnost s to uredbo.

Člen 14

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije se uporablja do 10. aprila 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. novembra 2003

Za Komisijo

Pascal Lamy

Član Komisije

PRILOGA

Seznam držav v razvoju - izključene iz ukrepov, ker izvozijo manj kot 3 % uvoza v Skupnost.

Združeni arabski emirati, Afganistan, Antigva in Barbuda, Angola, Argentina, Barbados, Bangladeš, Burkina Faso, Bahrajn, Burundi, Benin, Brunej, Bolivija, Brazilija, Bahami, Butan, Bocvana, Belize, Demokratična republika Kongo, Srednjeafriška republika, Kongo, Slonokoščena obala, Čile, Kamerun, Kolumbija, Kostarika, Kuba, Zelenoortski otoki, Džibuti, Dominika, Dominikanska republika, Alžirija, Ekvador, Egipt, Eritreja, Etiopija, Fidži, Federativne države Mikronezija, Gabon, Grenada, Gana, Gambija, Gvineja, Ekvatorialna Gvineja, Gvatemala, Gvineja Bissau, Gvajana, Honduras, Haiti, Indonezija, Indija, Irak, Iran (Islamska republika Iran), Jamajka, Jordanija, Kenija, Kambodža, Kiribati, Komori, Saint Kitts in Nevis, Kuvajt, Laoška ljudska demokratična republika, Libanon, Saint Lucia, Šrilanka, Liberija, Lesoto, Libijska arabska Džamahirija, Maroko, Madagaskar, Marshallovi otoki, Mali, Mjanmar, Mongolija, Mavretanija, Mauritius, Maldivi, Malavi, Mehika, Malezija, Mazambik, Namibija, Niger, Nigerija, Nikaragva, Nepal, Nauru, Oman, Panama, Peru, Papua Nova Gvineja, Filipini, Pakistan, Palau, Paragvaj, Katar, Ruanda, Saudova Arabija, Salomonovi otoki, Sejšeli, Sudan, Sierra Leone, Senegal, Somalija, Surinam, Sao Tome in Principe, Salvador, Sirska arabska republika, Svazi, Čad, Togo, Tajska, Tunizija, Tonga, Vzhodni Timor, Trinidad in Tobago, Tuvalu, Tanzanija (Združena republika Tanzanija), Kitajski Tajpeh, Uganda, Urugvaj, Saint Vincent in Grenadine, Venezuela, Vietnam, Vanuatu, Samoa, Jemen, Južna Afrika, Zambija in Zimbabve.

[1] UL L 349, 31.12.1994, str. 53.

[2] UL L 286, 11.11.2000, str. 1.

[3] UL L 67, 10.3.1994, str. 89.

[4] UL L 65, 8.3.2003, str. 1.

[5] Ta odstotek temelji na domnevi, da bo prodaja za celo leto 2002/03 dvakrat večja od tiste za šestmesečno obdobje do 31. marca 2003.

[6] UL L 297, 21.11.1996, str. 29.

[7] UL L 311, 12.12.2000, str. 9.

[8] UL C 236, 2.10.2003, str. 30.

[9] UL L 152, 24.6.2000, str. 1.

[10] UL L 47, 21.2.2003, str. 21.

[11] UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2176/2002 (UL L 331, 7.12.2002, str. 3).