Uredba Sveta (ES) št. 3290/94

z dne 22. decembra 1994

o potrebnih prilagoditvah in prehodnih ukrepih v kmetijskem sektorju za uporabo sporazumov, sklenjenih med urugvajskim krogom večstranskih trgovinskih pogajanj

SVET EVROPSKE UNIJE JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 43 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 805/68 z dne 27. junija 1968 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso [1] in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],

ker je Skupnost sprejela vrsto predpisov, ki urejajo skupno kmetijsko politiko;

ker je v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj Skupnost sklenila razne sporazume (v nadaljnjem besedilu "sporazumi GATT"); ker se več teh sporazumov nanaša na kmetijstvo, zlasti Sporazum o kmetijstvu (v nadaljnjem besedilu "Sporazum"); ker se ugodnosti, ki se nanašajo na notranjo podporo, lahko dodelijo z določitvijo cen in višino pomoči na ustrezni ravni ter s tem v zvezi ni treba sprejeti posebnih predpisov; ker Sporazum določa šestletno obdobje za razširitev dostopa na trg Skupnosti za kmetijske proizvode iz tretjih držav na eni strani in postopno zmanjšanje podpore, ki jo Skupnost namenja za izvoz kmetijskih proizvodov, na drugi; ker je treba kmetijsko zakonodajo o trgovini s tretjimi državami ustrezno prilagoditi;

ker s spremembo vseh ukrepov za omejevanje uvoza kmetijskih proizvodov v carine (tarifikacija) in s prepovedjo uporabe takšnih ukrepov v prihodnje Sporazum zahteva odpravo variabilnih uvoznih dajatev in drugih ukrepov ter uvoznih dajatev, ki se trenutno uporabljajo v okviru tržnih ureditev; ker je v skladu s Sporazumom treba določiti carinske stopnje za kmetijske proizvode v skupni carinski tarifi; ker pa uvedba dodatnih ali drugih tržnih mehanizmov, med katere ne spada pobiranje fiksnih carin, za določene skupine proizvodov, kakor so žita, riž, vino, sadje in zelenjava, zahteva sprejetje predpisov, ki bi v okviru osnovnih predpisov omogočili odstopanja; ker se poleg tega lahko ukrepi za zaščito trga Skupnosti pred uvozom rozin in predelanih češenj v skladu s Sporazumom o posebnih zaščitnih ukrepih uporabljajo še pet let; ker je zaradi preprečevanja problemov oskrbe na trgu Skupnosti treba dovoliti opustitev plačevanja carin za nekatere sladkorne proizvode;

ker za ohranitev minimalne stopnje zaščite pred škodljivimi vplivi na trg, ki so posledica tarifikacije, Sporazum dovoljuje uporabo dodatnih carin pod natančno določenimi pogoji, vendar samo za proizvode, ki so predmet tarifikacije; ker je zato treba vključiti ustrezne določbe v osnovne predpise;

ker Sporazum predvideva vrsto tarifnih kvot pod pogoji za običajni in minimalni dostop; ker so pogoji, ki se uporabljajo za takšne kvote, podrobno opisani v Sporazumu; ker bi morala biti zaradi velikega števila kvot in za zagotovitev čim učinkovitejše uporabe Komisija pooblaščena za njihovo odpiranje in upravljanje po postopku, ki velja za delo upravljalnega odbora;

ker je v Uredbo Sveta (EGS) št. 404/93 z dne 13. februarja 1993 o skupni ureditvi trga za banane [3] treba vključiti spremembe, ki izhajajo iz okvirnega sporazuma o bananah, sklenjenega z nekaterimi južnoameriškimi državami v okviru urugvajskega kroga;

ker Sporazum o posebnih zaščitnih ukrepih določa jasne predpise za uporabo zaščitnih klavzul, vključenih v tržne ureditve, je takšne klavzule treba dopolniti s sklicevanjem na obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov;

ker Skupnost v trgovinskih odnosih s tretjimi državami, ki jih ne urejajo sporazumi GATT, ni zavezana z omejitvami dostopa na trg Skupnosti, ki izhajajo iz teh sporazumov; ker je za zagotovitev, da se lahko po potrebi sprejmejo ustrezni ukrepi za proizvode iz teh držav, treba Komisiji dati ustrezna pooblastila, ki bi se izvrševala po postopku za delo upravljalnega odbora;

ker je na podlagi Sporazuma zagotavljanje izvoznih podpor v prihodnje omejeno na nekatere skupine kmetijskih proizvodov, ki so določeni v Sporazumu; ker poleg tega zanje veljajo omejitve glede količin in vrednosti;

ker se upoštevanje omejitev vrednosti lahko zagotovi pri določanju višine nadomestil in z nadzorom plačil po pravilih, ki veljajo za EKUJS; ker je mogoče nadzor olajšati z obvezno vnaprejšnjo določitvijo nadomestil in pri različnih vrednostih nadomestil z možnostjo spremembe destinacije; ker se pri spremembi destinacije lahko izplača povračilo za dejansko destinacijo, vendar največ do višine za vnaprej določeno destinacijo;

ker spremljanje omejitev količin zahteva uvedbo zanesljivega in učinkovitega sistema spremljanja; ker se zato lahko nadomestila odobrijo samo na podlagi izvoznega dovoljenja; ker se lahko nadomestila odobrijo do razpoložljivega zneska ob upoštevanju razmer za vsak proizvod posebej; ker se izjeme od tega pravila lahko dovolijo samo za predelane proizvode, ki niso navedeni v Prilogi II k Pogodbi, za katere ne veljajo omejitve višine nadomestil, in v okviru ukrepov dajanja pomoči v hrani, pri katerih ne veljajo nikakršne omejitve; ker je treba predvideti možnost odstopanja od strogega upoštevanja predpisov upravljanja, če je malo verjetno, da bi izvoz, za katerega so nadomestila odobrena, presegel določene količine; ker se spremljanje količin, izvoženih z nadomestilom v tržnih letih, ki so navedena v Sporazumu, lahko izvaja na podlagi izvoznih dovoljenj, izdanih za vsako tržno leto posebej;

ker je pri večini skupnih ureditev trga izključitev uporabe postopka aktivnega oplemenitenja izključno v pristojnosti Sveta; ker se lahko v gospodarskih pogojih, nastalih v okviru Sporazuma, pokaže potreba po hitrem odzivu na probleme na trgu zaradi uporabe navedenih ureditev; ker je zato treba na Komisijo prenesti pristojnost, da sprejme nujne ukrepe, ki pa morajo biti časovno omejeni; ker za te ukrepe velja postopek iz člena 3 Sklepa Sveta 87/373/EGS z dne 13. julija 1987 [4];

ker je treba zagotoviti tudi upoštevanje Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine; ker je v ta namen treba vključiti potrebne določbe v Uredbo Sveta (EGS) št. 822/97 z dne 16. marca 1987 o skupni ureditvi trga za vino [5];

ker so kot posledica sprememb zakonodaje o kmetijstvu, predvidenih s to uredbo, mnoge uredbe Sveta, sprejete na podlagi osnovnih predpisov, brezpredmetne; ker jih je treba zaradi pravne preglednosti razveljaviti; ker je treba razveljaviti tudi nekatere določbe, ki so prenehale veljati, čeprav niso v neposredni zvezi s sporazumi GATT; ker enako velja tudi za nekatere uredbe Sveta, navedene kot "druga generacija", ki jih je v glavnem mogoče vključiti v ustrezne osnovne predpise;

ker v osnovne predpise še ni bilo mogoče vključiti obstoječih splošnih pravil Sveta o uporabi zaščitne klavzule; ker se zaradi pomena sprememb, ki so se zaradi sporazumov GATT pokazale za potrebne na tem področju, teh predpisov ne sme ohraniti; ker jih je treba razveljaviti, hkrati pa zagotoviti pravno podlago za njihovo nadomestitev;

ker je lahko uporaba Sporazuma o kmetijstvu otežena, če bi se notranji postopki med raznimi sektorji bistveno razlikovali; ker je zato zaželeno te postopke poenotiti;

ker je Svet v preteklosti s sprejetjem splošnih podrobnih pravil omogočil zagotovitev ustreznega okvira za bolj posebna pravila, potrebna za upravljanje trgov; ker izvajanje navedenega Sporazuma o kmetijstvu ne bi smelo zbujati dvomov glede mehanizmov in postopkov za vodenje skupne kmetijske politike;

ker bo pozneje koristno analizirati delovanje ureditev, vzpostavljenih s to uredbo, in tudi pridobljene izkušnje iz ukrepov, ki so jih za izvajanje sporazumov GATT sprejele tretje države; ker bi morala Komisija v ta namen po prvih dveh letih uporabe te uredbe predložiti Svetu in Evropskemu parlamentu poročilo;

ker lahko prehod od zdajšnjih predpisov na ureditev, ki je rezultat sporazumov GATT, povzroči težave pri prilagajanju, ki jih ta uredba ne zajema; ker bi bilo zaradi takšnih morebitnih težav treba vključiti splošno določbo, da bi lahko Komisija za določeno obdobje sprejela potrebne prehodne ukrepe,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ta uredba določa potrebne prilagoditve in prehodne ukrepe v kmetijskem sektorju za izvedbo sporazumov, sklenjenih med urugvajskim krogom večstranskih trgovinskih pogajanj.

Člen 2

Prilagoditve iz člena 1 so določene v prilogah k tej uredbi.

Člen 3

1. Če so v okviru skupne kmetijske politike potrebni prehodni ukrepi za lajšanje prehoda od zdajšnjih ureditev na ureditve, ki so rezultat zahtev sporazumov iz člena 1, je treba takšne ukrepe sprejeti po postopku iz člena 38 Uredbe št. 136/66/EGS [6] ali, če je to primerno, po postopku iz ustreznih členov drugih uredb o skupni ureditvi trga za kmetijske proizvode ali iz Uredbe (ES) št. 3448/93 [7].

Pri sprejemanju takšnih ukrepov je treba upoštevati posebne značilnosti raznih kmetijskih sektorjev, ob upoštevanju obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov iz člena 1.

2. Ukrepi iz odstavka 1 se lahko sprejmejo v obdobju, ki se konča 30. junija 1996, in se po tem datumu ne smejo več uporabljati. Na predlog Komisije lahko Svet s kvalificirano večino to obdobje podaljša.

Člen 4

1. Če se zaradi posebnih okoliščin, ki vplivajo na kmetijski proizvod, upoštevanje obveznosti za izvozno podporo v okviru sporazumov iz člena 1 lahko zagotovi z ukrepi, ki imajo manjši učinek od tistih, v ta namen določenih, lahko Komisija ta proizvod izvzame iz uporabe določb o izvoznih nadomestilih iz te uredbe.

2. Brez poseganja v določbe te uredbe lahko Komisija sprejme kakršne koli ukrepe, potrebne za zaščito trga Skupnosti pred uvozom kmetijskih proizvodov iz tretjih držav, do katerih Skupnost nima obveznosti po sporazumih iz člena 1.

3. Ukrepi iz odstavkov 1 in 2 se sprejmejo po postopku iz člena 3(1).

Člen 5

Komisija pred 30. junijem 1997 predloži Svetu in Evropskemu parlamentu poročilo o delovanju ureditev na podlagi te uredbe in o pridobljenih izkušnjah iz ukrepov, ki so jih za uporabo sporazumov, sklenjenih v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj, sprejele tretje države.

Svet bo na predlog Komisije po postopku iz člena 43 (2) Pogodbe odločil o vseh spremembah, ki izhajajo iz rezultatov in sklepov tega poročila.

Člen 6

1. Ta uredba začne veljati 1. januarja 1995.

2. Uporablja se od 1. julija 1995.

Vendar pa:

(a) se člen 3 in člen 4(2) uporabljata od 1. januarja 1995;

(b) se v letu 1995 določbe iz prilog o uvoznih dajatvah in dodatnih uvoznih dajatvah za proizvode iz Prilog XIII in XVI, za katere velja vhodna cena, uporabljajo od začetka tržnega leta za te proizvode v letu 1995;

(c) se določbe o izvoznih nadomestilih uporabljajo:

- za Prilogi II in XVI od 1. septembra 1995,

- za Prilogo IV od 1. oktobra 1995,

- za Prilogo V od 1. novembra 1995;

(d) se določbe iz Priloge XV uporabljajo od 1. januarja 1995;

(e) se določbe iz Priloge XVI, I.2, uporabljajo od 1. januarja 1996.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. decembra 1994

Za Svet

Predsednik

H. Seehofer

[1] UL L 148, 28.6.1968, str. 24. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1884/94 (UL L 197, 30.7.1994, str. 27).

[2] Mnenje z dne 14. decembra 1994 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

[3] UL L 47, 25.2.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 3518/93 (UL L 320, 22.12.1993, str. 15).

[4] UL L 197, 18.7.1987, str. 33.

[5] UL L 84, 27.3.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1891/94 (UL L 197, 30.7.1994, str. 42).

[6] UL 172, 30.9.1966, str. 3025/66.

[7] UL L 318, 20.12.1993, str. 18.

--------------------------------------------------

SEZNAM PRILOG

Priloga I

Priloga II

Priloga III

Priloga IV

Priloga V

Priloga VI

Priloga VII

Priloga VIII

Priloga IX

Priloga X

Priloga XI

Priloga XII

Priloga XIII

Priloga XIV

Priloga XV

Priloga XVI

Priloga XVII

Priloga XVIII

Priloga XIX

Priloga XX

Priloga XXI

Priloga XXII

PRILOGA I

ŽITA

I. Uredba Sveta (EGS) št. 1766/92 z dne 30. junija 1992 (UL L 181, 1.7.1992, str. 21.), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1866/94 (UL L 197, 30.7.1994, str. 1).

1. Člen 3(2) se črta.

2. Za členom 3(3) se doda naslednji pododstavek:

"Intervencijska cena za koruzo in sorgo iz maja velja tudi julija, avgusta in septembra v naslednjem tržnem letu."

3. Prvi stavek drugega pododstavka člena 3(4) se nadomesti:

"Intervencijska cena se v celotnem tržnem letu ali delu tržnega leta povečuje mesečno."

4. Prva in zadnja alinea člena 5 se črtata.

5. Naslov II se nadomesti:

"NASLOV II

Člen 9

1. Za uvoz katerega koli proizvoda iz člena 1 v Skupnost ali njegov izvoz iz nje se zahteva uvozno ali izvozno dovoljenje.

Dovoljenja izdajo države članice vsakemu vlagatelju, ne glede na njegov sedež v Skupnosti in brez poseganja v ukrepe, sprejete za uporabo členov 12 in 13.

Uvozna in izvozna dovoljenja veljajo v celotni Skupnosti. Pogoj za izdajo takšnega dovoljenja je predložitev varščine, ki jamči, da bodo proizvodi uvoženi ali izvoženi v času veljavnosti dovoljenja; razen v primerih višje sile se varščina v celoti ali delno zaseže, če se uvoz ali izvoz v tem roku ne izvede ali se izvede samo delno.

2. Rok veljavnosti dovoljenj in podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo po postopku iz člena 23.

Člen 10

1. Razen če v tej uredbi ni določeno drugače, se za proizvode iz člena 1 uporabljajo stopnje dajatev iz skupne carinske tarife.

2. Ne glede na odstavek 1 so uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN ex1001, razen pšenice merlin, 1002, 1003, ex1005, razen hibridne koruze, in ex1007, razen hibridov za setev, enake intervencijskim cenam, veljavne za proizvode, ki se uvažajo, povečane za 55 %, minus uvozna cena cif za zadevno dobavo. Vendar pa ta dajatev ne sme biti višja od stopnje dajatve iz skupne carinske tarife.

3. Za izračun uvoznih dajatev iz odstavka 2:

(a) se reprezentativne uvozne cene cif za proizvode iz odstavka 2 za eno standardno kakovostno skupino ali po potrebi razdeljeno v več podskupin (navadna pšenica: visoka, srednjevisoka, nizka; pšenica durum; koruza; druga krmna žita) evidentira na podlagi cen za ustrezno kakovost na svetovnem trgu.

Takšne reprezentativne uvozne cene cif se določajo redno;

(b) se vsako uvozno pošiljko razvrsti v najbližjo kakovostno skupino med standardnimi kakovostnimi skupinami iz (a).

4. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo po postopku iz člena 23.

Podrobna pravila zlasti določajo:

- standardno kakovost, ki se uporablja,

- navedene cene, ki se upoštevajo,

- način izračuna uvoznih dajatev za vsako pošiljko, razvrščeno po standardni kakovosti iz odstavka 3(a),

- možnost, da izvajalci v posebnih primerih, če je to smiselno, izvedo za višino dajatev, preden prispejo določene pošiljke.

Člen 11

1. Za odpravo ali preprečitev škodljivih učinkov na trgu Skupnosti, ki bi lahko nastali zaradi uvoza nekaterih proizvodov iz člena 1, se lahko brez poseganja v člen 10(2) za uvoz enega ali več takšnih proizvodov po stopnji dajatve iz člena 10 zahteva plačilo dodatne uvozne dajatve, če so izpolnjeni pogoji iz člena 5 Sporazuma o kmetijstvu, sklenjenega v skladu s členom 228 Pogodbe v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj, razen če je malo verjetno, da bi uvoz povzročil motnje na trgu Skupnosti, ali pa bi bili učinki nesorazmerni s ciljem.

2. Sprožitvene cene, pod katerimi se lahko uvede dodatna uvozna dajatev, so cene, ki jih Skupnost sporoči Svetovni trgovinski organizaciji.

Sprožitvene količine, ki morajo biti presežene, da se lahko uvede dodatna uvozna dajatev, se med drugim določijo na podlagi uvoza v Skupnost v treh letih pred letom, v katerem se pokažejo ali bi se lahko pokazali škodljivi učinki iz odstavka 1.

3. Uvozne cene, ki se upoštevajo za odmero dodatnih uvoznih dajatev, se določijo na podlagi uvoznih cen cif za zadevno pošiljko.

Uvozne cene cif se v ta namen primerjajo z reprezentativnimi cenami za ta proizvod na svetovnem trgu ali na uvoznem trgu Skupnosti za ta proizvod.

4. Komisija sprejme podrobna pravila za izvajanje tega člena po postopku iz člena 23. Takšna podrobna pravila zlasti določajo:

(a) proizvode, za katere se lahko uporabljajo dodatne uvozne dajatve v skladu s členom 5 Sporazuma o kmetijstvu;

(b) druga merila, ki so potrebna za uporabo odstavka 1 v skladu s členom 5 tega sporazuma.

Člen 12

1. Tarifne kvote za proizvode iz člena 1, ki so rezultat sporazumov, sklenjenih v okviru urugvajskega kroga trgovinskih pogajanj, se odprejo in upravljajo v skladu s podrobnimi pravili, sprejetimi po postopku iz člena 23.

2. Kvote se lahko upravljajo z uporabo enega od naslednjih postopkov ali kombinacije postopkov:

- postopek vrstnega reda vlaganja zahtevkov (prvi pride, prvi dobi),

- postopek razdelitve količin v sorazmerju z zaprošenimi količinami ob vložitvi zahtevkov (uporaba postopka hkratnega preverjanja),

- postopek upoštevanja tradicionalnih trgovinskih tokov (uporaba postopka tradicionalni/novi vlagatelji).

Sprejmejo se lahko tudi drugi ustrezni postopki.

Postopki morajo biti takšni, da ne prihaja do diskriminacije med zadevnimi izvajalci.

3. Sprejet postopek upravljanja kvot mora, kjer je to smiselno, upoštevati povpraševanje na trgu Skupnosti in potrebo po zaščiti ravnotežja na trgu, hkrati pa se opirati na postopke, ki so se za upravljanje kvot, v skladu s kvotami iz odstavka 1, uporabljali v preteklosti, brez poseganja v pravice, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v okviru urugvajskega kroga pogajanj.

4. S podrobnimi pravili iz odstavka 1 se odprejo letne kvote, po potrebi ustrezno porazdeljene prek leta, določi se postopek upravljanja, ki se bo uporabljal, in po potrebi:

(a) varščine za vrsto, izvor in poreklo proizvoda;

(b) priznavanje dokumenta, ki se uporablja za potrjevanje varščin iz (a); in

(c) pogoje izdajanja uvoznih dovoljenj in njihov rok veljavnosti.

Pri kvoti za uvoz 2000000 ton koruze in 300000 ton sorga v Španijo in kvote za uvoz 500000 ton koruze na Portugalsko, ta podrobna pravila vsebujejo tudi podrobna pravila za izvedbo uvoza v okviru kvot in po potrebi za javno skladiščenje količin, ki jih uvozijo intervencijske agencije zadevnih držav članic, in njihova prodaja na trgu teh držav članic.

Člen 13

1. Do obsega, ki je potreben, da se omogoči izvoz proizvodov iz člena 1 brez nadaljnje predelave ali v obliki blaga iz Priloge B na podlagi kotacij ali cen za te proizvode na svetovnem trgu, in v okviru omejitev, ki so rezultat sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228 Pogodbe, se lahko razlika med kotacijami ali cenami na svetovnem trgu in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznimi nadomestili.

Izvozna nadomestila za proizvode iz člena 1 v obliki blaga iz Priloge B ne smejo biti višja od nadomestil, ki se uporabljajo za te proizvode, izvožene brez nadaljnje predelave.

2. Postopek, sprejet za razdelitev količin, upravičenih do izvoznih nadomestil, je tisti, ki:

(a) je najprimernejši glede na vrsto proizvoda in razmere na zadevnem trgu, ki omogoča najučinkovitejšo uporabo razpoložljivih sredstev in upošteva učinkovitost in strukture izvoza iz Skupnosti, ne da bi pri tem povzročal diskriminacijo med velikimi in malimi izvajalci;

(b) ob upoštevanju upravnih zahtev povzroča izvajalcem najmanj administrativnih ovir;

(c) preprečuje vsakršno diskriminacijo med zadevnimi izvajalci.

3. Nadomestila so enaka v celotni Skupnosti. Lahko se razlikujejo glede na destinacijo, če to zahtevajo razmere na svetovnem trgu ali posebne zahteve nekaterih trgov.

Nadomestila se določijo po postopku iz člena 23.

Nadomestila se lahko določijo:

(a) v rednih časovnih razmikih;

(b) z razpisom za proizvode, za katere je bil takšen postopek določen v preteklosti.

Nadomestila, ki se določajo v rednih časovnih presledkih, lahko Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo po potrebi spremeni tudi v vmesnem obdobju.

4. Nadomestila za proizvode iz člena 1, ki se izvažajo brez nadaljnje predelave, se lahko odobrijo samo ob vložitvi zahtevka in predložitvi ustreznega izvoznega dovoljenja.

5. Nadomestilo, ki se uporablja za izvoz proizvodov iz člena 1, ki se izvažajo brez nadaljnje predelave, je nadomestilo, ki se uporablja na dan vložitve zahtevka za dovoljenje in, pri različni višini nadomestil, nadomestilo, ki isti dan velja za:

(a) destinacijo, navedeno v dovoljenju ali kjer je primerno;

(b) dejansko destinacijo, če ta ni tista, navedena v dovoljenju; v tem primeru nadomestilo ne sme biti višje od nadomestila, ki se uporablja za destinacijo, navedeno v dovoljenju.

Za preprečevanje zlorab zaradi fleksibilnosti tega odstavka se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi.

6. Po postopku iz člena 16 Uredbe (ES) št. 3448/93 se lahko določi, da se odstavka 4 in 5 uporabljata tudi za proizvode iz člena 1, ki se izvažajo v obliki blaga iz Priloge B.

7. Po postopku iz člena 23 se lahko določi, da se odstavka 4 in 5 ne uporabljata za proizvode iz člena 1, za katere se nadomestilo izplača v okviru dajanja pomoči v hrani.

8. Razen če ni po postopku iz člena 23 drugače določeno, se nadomestilo za proizvode iz člena 1(1)(a) in (b) v skladu z odstavkom 5 prilagaja glede na mesečna zvišanja intervencijske cene in po potrebi glede na nihanje te cene.

Po postopku iz člena 23 se lahko določi korekcijski znesek. Vendar pa lahko Komisija po potrebi korekcijske zneske spremeni.

Prvi in drugi pododstavek se lahko v celoti ali delno uporabljata za proizvode iz člena 1(1)(c) in (d) ter za proizvode iz člena 1, ki se izvažajo v obliki blaga iz Priloge B. V tem primeru se prilagoditev iz prvega pododstavka korigira tako, da se za mesečno zvišanje uporabi koeficient, ki izraža razmerje med količino osnovnega proizvoda in količino tega proizvoda, vsebovano v izvoženem predelanem proizvodu ali uporabljeno v izvoženem blagu.

V prvih treh mesecih tržnega leta se za izvoz slada, ki je bil na zalogi ob koncu predhodnega tržnega leta ali je bil proizveden iz ječmena, na zalogi v tem času, uporablja tako nadomestilo, kakor se uporablja za ustrezna potrdila za izvoz v zadnjem mesecu predhodnega tržnega leta.

9. Če je treba upoštevati posebne značilnosti proizvodnje nekaterih žganih pijač, ki se pridobivajo iz žit, se lahko za ta poseben položaj merila za odobravanje izvoznih nadomestil iz odstavka 1 in postopki preverjanja prilagodijo.

10. Upoštevanje omejitev količin, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228 Pogodbe, se zagotovi na podlagi izvoznih potrdil, izdanih za referenčna obdobja iz teh potrdil in veljajo za zadevne proizvode. Glede na izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz Sporazuma o kmetijstvu, konec referenčnega obdobja ne vpliva na veljavnost izvoznih dovoljenj.

11. Podrobna pravila za uporabo tega člena, vključno z določbami o prerazporeditvi nerazdeljenih in neporabljenih količin, in zlasti določbe o prilagajanju iz odstavka 9, se sprejmejo po postopku iz člena 23. Priloga B se spremeni po istem postopku. Podrobna pravila za uporabo odstavka 6 za proizvode iz člena 1, ki se izvažajo v obliki blaga iz Priloge, se sprejmejo po postopku iz člena 16 Uredbe (ES) št. 3448/93.

Člen 14

1. Do obsega, ki je potreben za pravilno delovanje skupne ureditve trga za žita, lahko Svet na predlog Komisije po postopku iz člena 43(2) Pogodbe v celoti ali delno prepove uporabo postopka aktivnega oplemenitenja:

- za proizvode iz člena 1 za proizvodnjo proizvodov iz člena 1(1)(c) in (d) in,

- v posebnih primerih, za proizvode iz člena 1 za proizvodnjo blaga iz Priloge B.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo odloči za potrebne ukrepe, če pride do izjemno resnega položaja, navedenega v odstavku 1, in je trg Skupnosti moten ali bi lahko bil moten zaradi postopkov aktivnega oplemenitenja; o takšnih ukrepih, ki se začnejo takoj uporabljati, ne smejo pa veljati več kakor šest mesecev, so Svet in države članice uradno obveščeni. Če Komisija prejme zahtevo države članice, mora o njej odločati v enem tednu po prejemu take zahteve.

3. Ukrepe, ki jih sprejme Komisija, lahko Svetu predloži katera koli država članica v enem tednu od dneva, ko je prejela uradno obvestilo. Svet lahko s kvalificirano večino sklep Komisije potrdi, spremeni ali razveljavi. Če Svet ne odloča v treh mesecih, se šteje, da je sklep Komisije razveljavljen.

Člen 15

1. Za tarifno uvrščanje proizvodov, ki jih ureja ta uredba, se uporabljajo splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature in posebna pravila za njeno uporabo; tarifna nomenklatura, ki izhaja iz te uredbe, se vključi v skupno carinsko tarifo.

2. Razen če ni drugače določeno v tej uredbi ali določbah, sprejetih na podlagi te uredbe, se v trgovini s tretjimi državami prepove:

- uporaba kakršnih koli dajatev, ki imajo enak učinek kakor carine,

- uporaba kakršne koli količinske omejitve ali ukrepa z enakim učinkom.

Člen 16

1. Če kotacije ali cene na svetovnem trgu za enega ali več proizvodov iz člena 1 dosežejo cene v Skupnosti in bi se takšne razmere lahko nadaljevale in poslabšale, pri tem pa povzročile ali bi lahko povzročile motnje na trgu Skupnosti, se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi.

2. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo po postopku iz člena 23.

Člen 17

1. Če povečanje uvoza ali izvoza povzroči ali bi lahko povzročilo resne motnje na trgu Skupnosti za enega ali več proizvodov iz člena 1, ki bi lahko ogrozile doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe, se lahko v trgovini s tretjimi državami uporabijo ustrezni ukrepi, dokler takšne motnje ali nevarnost takšnih motenj ne preneha.

Svet na predlog Komisije po glasovalnem postopku iz člena 43(2) Pogodbe sprejme splošna pravila za uporabo tega odstavka in določi primere in omejitve, v okviru katerih lahko države članice sprejmejo zaščitne ukrepe.

2. Če nastane položaj iz odstavka 1, Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo sprejme potrebne ukrepe; o takšnih ukrepih, ki se začnejo takoj uporabljati, so države članice uradno obveščene. Če Komisija prejme zahtevo države članice, mora o njej odločati v treh delovnih dneh po prejemu zahteve.

3. Ukrepe, ki jih sprejme Komisija, lahko Svetu predloži katera koli država članica v treh delovnih dneh od dneva, ko je prejela uradno obvestilo. Svet se nemudoma sestane. Svet lahko s kvalificirano večino ukrep spremeni ali razveljavi.

4. Ta člen se uporablja ob upoštevanju obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228(2) Pogodbe"

.

6. V Prilogi A se doda:

Oznaka KN | Poimenovanje |

2306 | Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji rastlinskih maščob ali olj, razen tistih iz številk 2304 in 2305, zmleti ali nezmleti ali peletizirani: |

230690 | — Drugo: — — Drugo: |

23069091 | — — — Olje iz koruznih kalčkov. |

II. Uredba Sveta (EGS) št. 2729/75 z dne 29. oktobra 1975 (UL L 281, 1.11.1975, str. 18).

Izraza "prelevman" in "prelevmani" se ustrezno nadomestita z izrazoma "carina" in "carine".

III. Uredba Sveta (ES) št. 3670/93 z dne 22. decembra 1993 (UL L 338, 31.12.1993, str. 35).

Zgornja uredba se razveljavi.

PRILOGA II

RIŽ

I. Uredba Sveta (EGS) št. 1418/76 z dne 21. junija 1976 (UL L 166, 25.6.1976, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1869/94 (UL L 197, 30.7.1994, str. 7).

1. Člen 4(5) se nadomesti:

"5. Po postopku iz člena 27 se določijo:

(a) intervencijski centri iz odstavka 4, po posvetovanjih z zadevnimi državami članicami;

(b) količnik za pretvorbo oluščenega riža v neoluščeni riž ali obratno;

(c) količnik za pretvorbo oluščenega riža v beli ali polbeli riž ali obratno; in

(d) stroški predelave in vrednost stranskih proizvodov, ki se upoštevajo pri uporabi odstavka 3."

2. Naslov II se nadomesti:

"NASLOV II

Trgovina s tretjimi državami

Člen 10

1. Za uvoz katerega koli proizvoda iz člena 1 v Skupnost ali njegov izvoz iz nje se zahteva uvozno ali izvozno dovoljenje.

Dovoljenja izdajo države članice vsakemu vlagatelju, ne glede na njegov sedež v Skupnosti in brez poseganja v ukrepe, sprejete za uporabo členov 14 in 15.

Uvozna in izvozna dovoljenja veljajo v celotni Skupnosti. Pogoj za izdajo takšnega dovoljenja je predložitev varščine, ki jamči, da bodo proizvodi uvoženi ali izvoženi v času veljavnosti dovoljenja; razen v primerih višje sile se varščina v celoti ali delno zaseže, če se uvoz ali izvoz v tem času ne izvede ali se izvede samo delno.

2. Rok veljavnosti dovoljenj in druga podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo po postopku iz člena 27.

Člen 11

1. Subvencija se lahko določi za pošiljke proizvodov iz oznake KN 1006(razen oznake 10061010), ki prihajajo iz držav članic in za katere velja eden od pogojev iz člena 9(2) Pogodbe za porabo v francoskem prekomorskem departmaju Réunion.

Ta subvencija se ob upoštevanju povpraševanja na trgu Réunion določi na podlagi razlike med kotacijami ali cenami ustreznih proizvodov na svetovnem trgu in kotacijami ali cenami teh proizvodov na trgu Skupnosti ter po potrebi cen teh proizvodov ob dostavi na Réunion.

Subvencija se odobri na podlagi zahtevka zadevne stranke. Po potrebi se lahko subvencija določi z razpisom. Razpis se mora nanašati na višino subvencije.

Subvencija se določa redno po postopku iz člena 27. Vendar pa lahko Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo po potrebi spremeni subvencijo v vmesnem obdobju.

2. Za subvencije iz odstavka 1 se uporabljajo predpisi za financiranje skupne kmetijske politike.

3. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo po postopku iz člena 27.

Člen 12

1. Razen če ta uredba ne določa drugače, se za proizvode iz člena 1 uporabljajo stopnje dajatev iz skupne carinske tarife.

2. Ne glede na odstavek 1 je uvozna dajatev za:

(a) oluščeni riž z oznako KN 100620 enaka intervencijski ceni, ki velja za uvoz riža sorte indica in japonica, povečana za:

- 80 % pri rižu sorte indica in

- 88 % pri rižu sorte japonica,

minus uvozna cena; in

(b) beli riž iz oznake KN 100630 enaka intervencijski ceni ob uvozu, plus odstotek, ki se izračuna, minus uvozna cena.

Vendar pa ta dajatev ne sme biti višja od stopnje dajatve iz skupne carinske tarife.

Odstotek iz (b) se izračuna s prilagoditvijo ustreznega odstotka iz (a) glede na pretvorbeni količnik, stroške predelave in vrednost stranskih proizvodov, nato pa se doda znesek za zaščito industrije.

3. Ne glede na odstavek 1:

(a) se za uvoz proizvodov iz oznak KN 100610, 100620 ali 10064000 za porabo v francoskem prekomorskem departmaju Réunion ne obračuna nobena dajatev;

(b) se za dajatev za uvoz proizvodov iz oznake KN 100630 za porabo v francoskem prekomorskem departmaju Réunion pomnoži s koeficientom 0,30.

4. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo po postopku iz člena 27. Takšna podrobna pravila zlasti določajo merila za razlikovanje vrst uvoženega riža iz odstavka 2, določajo znesek za zaščito industrije in vključujejo potrebne določbe za določanje in izračun uvoznih cen ter za preverjanje njihove verodostojnosti.

Člen 13

1. Za preprečitev ali odpravo škodljivih učinkov na trgu Skupnosti, ki bi lahko nastali zaradi uvoza nekaterih proizvodov iz člena 1, se lahko brez poseganja v člen 12(2) za uvoz enega ali več takšnih proizvodov po stopnji dajatve iz člena 10 zahteva plačilo dodatne uvozne dajatve, če so izpolnjeni pogoji iz člena 5 Sporazuma o kmetijstvu, sklenjenega v skladu s členom 228 Pogodbe v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj, razen če je malo verjetno, da bi uvoz povzročil motnje na trgu Skupnosti, ali pa bi bili učinki nesorazmerni s ciljem.

2. Sprožitvene cene, pod katerimi se lahko uvede dodatna dajatev, so cene, ki jih Skupnost sporoči Svetovni trgovinski organizaciji.

Sprožitvene količine, ki morajo biti presežene, da se lahko uvede dodatna uvozna dajatev, se določi zlasti na podlagi uvoza v Skupnost v treh letih pred letom, v katerem se pokažejo ali bi se lahko pokazali škodljivi učinki iz odstavka 1.

3. Uvozne cene, ki se upoštevajo za odmero dodatne uvozne dajatve, se določijo na podlagi uvoznih cen cif za zadevno pošiljko.

Uvozne cene cif se v ta namen preverjajo z reprezentativnimi cenami tega proizvoda na svetovnem trgu ali na uvoznem trgu Skupnosti za ta proizvod.

4. Komisija sprejme podrobna pravila za uporabo tega člena po postopku iz člena 27. Takšna podrobna pravila zlasti določajo:

(a) proizvode, za katere se lahko uporabljajo dodatne uvozne dajatve v skladu s členom 5 Sporazuma o kmetijstvu;

(b) druga merila, ki so potrebna za zagotovitev uporabe odstavka 1 v skladu s členom 5 Sporazuma o kmetijstvu.

Člen 14

1. Do obsega, ki je potreben, da se omogoči izvoz proizvodov iz člena 1 brez nadaljnje predelave ali v obliki blaga iz Priloge B na podlagi kotacij ali cen za te proizvode na svetovnem trgu, in v okviru omejitev, ki so rezultat sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228 Pogodbe, se lahko razlika med temi kotacijami ali cenami in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

Izvozna nadomestila za proizvode iz člena 1 v obliki blaga iz Priloge B ne smejo biti višja od nadomestil, ki se uporabljajo za te proizvode, izvožene brez nadaljnje predelave.

2. Postopek, sprejet za razdelitev količin, ki se lahko izvažajo z nadomestilom, je tisti, ki:

(a) je najprimernejši glede na vrsto proizvoda in razmere na zadevnem trgu, ki omogoča najučinkovitejšo uporabo razpoložljivih sredstev in upošteva učinkovitost in strukturo izvoza iz Skupnosti, ne da bi pri tem povzročal diskriminacijo med velikimi in malimi izvajalci;

(b) ob upoštevanju upravnih zahtev povzroča izvajalcem najmanj administrativnih ovir;

(c) preprečuje vsakršno diskriminacijo med temi izvajalci.

3. Nadomestila so enaka v celotni Skupnosti. Če razmere na svetovnem trgu ali posebne zahteve nekaterih trgov to zahtevajo, se lahko razlikujejo glede na destinacijo.

Nadomestila se določijo po postopku iz člena 27.

Nadomestila se lahko določijo:

(a) v rednih časovnih presledkih;

(b) z razpisom za proizvode, za katere je bil takšen postopek določen v preteklosti.

Nadomestila, ki se določajo v rednih časovnih presledkih, lahko Komisija na zahtevo države članice ali na svojo lastno pobudo po potrebi spremeni tudi v vmesnem obdobju.

Nadomestila za proizvode iz člena 1(1)(a) in (b), ki se določajo v rednih časovnih presledkih, se določijo najmanj enkrat mesečno.

4. Pri določanju nadomestil se upošteva naslednje:

(a) trenutni položaj in predvidena gibanja:

- cen in ponudbe riža in zdrobljenega riža na trgu Skupnosti,

- cen riža in zdrobljenega riža na svetovnem trgu;

(b) cilje skupne ureditve trga za riž, da bi zagotovili ravnotežje ter naravni razvoj cen in trgovine na tem trgu;

(c) omejitve, ki so rezultat sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228 Pogodbe;

(d) potrebe po izogibanju motnjam na trgu Skupnosti;

(e) gospodarski vidik predlaganega izvoza.

Pri določanju višine nadomestila je treba zlasti upoštevati potrebo po vzpostaviti ravnovesja med porabo osnovnih kmetijskih proizvodov v Skupnosti, ki se izvažajo v tretje države v obliki predelanih proizvodov, in porabo osnovnih kmetijskih proizvodov iz teh držav, sprejetih po postopku aktivnega oplemenitenja.

5. Nadomestila za proizvode iz člena 1(1)(a) in (b) se določijo v skladu z naslednjimi posebnimi merili:

(a) cenami teh proizvodov na različnih reprezentativnih izvoznih trgih Skupnosti;

(b) najugodnejšimi kotacijami, evidentiranimi na različnih trgih tretjih držav uvoznic; in

(c) stroški trženja in najugodnejšimi prevoznimi stroški s trgov Skupnosti iz točke (a) v pristanišča ali v druge izvozne točke v Skupnosti za te trge in s stroški, ki nastanejo pri dajanju blaga na svetovni trg.

6. Če se nadomestilo določi z razpisom, se takšen razpis nanaša na višino nadomestila.

7. Nadomestila za proizvode iz člena 1, ki se izvažajo brez nadaljnje predelave, se lahko odobrijo samo ob vložitvi zahtevka in ob predložitvi ustreznega izvoznega dovoljenja.

8. Nadomestilo, ki se uporablja za izvoz proizvodov iz člena 1, ki se izvažajo brez nadaljnje predelave, je nadomestilo, ki se uporablja na dan vložitve zahtevka za dovoljenje, in, pri različni višini nadomestil, nadomestilo, ki isti dan velja za:

(a) destinacijo, navedeno v dovoljenju; ali

(b) dejansko destinacijo, če ta ni tista, navedena v dovoljenju; v tem primeru uporabljeno nadomestilo ne sme biti višje od nadomestila, ki se uporablja za destinacijo, navedeno v dovoljenju.

Za preprečevanje zlorab zaradi fleksibilnosti tega odstavka se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi.

9. Po postopku iz člena 16 Uredbe (ES) št. 3448/93 se lahko določi, da se odstavka 7 in 8 uporabljata tudi za proizvode iz člena 1, ki se izvažajo v obliki blaga iz Priloge B.

10. Po postopku iz člena 27 se lahko določi, da se odstavka 7 in 8 ne uporabljata za proizvode iz člena 1, za katere se nadomestilo izplača v okviru dajanja pomoči v hrani.

11. Razen če ni po postopku iz člena 27 drugače določeno, se nadomestilo za proizvode iz člena 1(1)(a) in (b), določeno v skladu z odstavkom 4, prilagaja glede na mesečna zvišanja intervencijske cene in po potrebi glede na spremembe te cene zaradi različne stopnje predelave z uporabo ustreznega pretvorbenega količnika.

Po postopku iz člena 27 se lahko določi korekcijski znesek. Vendar pa lahko Komisija po potrebi korekcijske zneske spremeni.

Prvi in drugi pododstavek se lahko v celoti ali delno uporabljata za proizvode iz člena 1(1)(c) in za proizvode iz člena 1, ki se izvažajo v obliki blaga iz Priloge B. V tem primeru se prilagoditev iz prvega pododstavka korigira z uporabo koeficienta, ki izraža razmerje med količino osnovnega proizvoda in količino tega proizvoda, vsebovano v izvoženem predelanem proizvodu ali uporabljeno v izvoženem blagu.

12. Nadomestilo se lahko poveča za znesek nadomestila za zalogo neoluščenega riža, pridelanega v Skupnosti, in oluščenega riža, dobljenega iz njega, kadar je ta riž naložen ob koncu tržnega leta kot del pridelka tega leta in se med začetkom naslednjega tržnega leta in datumi, ki jih je treba določiti, izvozi brez nadaljnje predelave v obliki belega ali polbelega riža. Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino po potrebi določi proizvode, za katere veljajo določbe prejšnjega pododstavka, pred 1. julijem vsako leto.

Višina nadomestila:

- je za oluščeni riž enaka razliki med ciljno ceno, ki je veljala zadnji mesec tržnega leta, in ciljno ceno, ki je veljala prvi mesec novega tržnega leta,

- je za neoluščeni riž enaka tej razliki, prilagojeni s pretvorbenim količnikom.

Ta znesek se v skladu s členom 8 zmanjša za vsako preneseno plačilo, ki je že bilo odobreno.

Znesek nadomestila se odobri samo, če zaloge dosežejo minimalno raven.

13. Nadomestilo za proizvode iz člena 1(a) in (b) se izplača ob predložitvi dokazila:

- da so pri neoluščenem in oluščenem rižu proizvodi po poreklu iz Skupnosti, razen če se uporablja odstavek 14,

- da so bili proizvodi izvoženi iz Skupnosti in

- da so pri različni višini nadomestila prispela na destinacijo, navedeno v dovoljenju, ali na drugo destinacijo, za katero je bilo določeno nadomestilo, brez poseganja v odstavek 8(b); vendar pa so pri tem mogoče izjeme po postopku iz člena 27, če so določeni pogoji, ki zagotavljajo enakovredne varščine.

Dodatne določbe se lahko sprejmejo po postopku iz člena 27.

14. Izvozna nadomestila se ne odobrijo za neoluščeni ali oluščeni riž, ki se uvaža iz tretjih držav in se ponovno izvaža v tretje države, razen če izvoznik dokaže:

- da je proizvod, ki se izvaža, isti kakor predhodno uvoženi proizvod in

- da so bile ob uvozu dajatve plačane.

V takšnih primerih je nadomestilo za vsak proizvod enako plačanim dajatvam pri uvozu, če so te nižje od uporabljenega nadomestila; če so bile dajatve pri uvozu višje od nadomestila, se izplača uporabljeno nadomestilo.

15. Upoštevanje omejitev količin, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228 Pogodbe, se zagotovi na podlagi izvoznih potrdil, izdanih za referenčna obdobja iz teh potrdil in veljajo za zadevne proizvode. Glede na izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz Sporazuma o kmetijstvu, konec referenčnega obdobja ne vpliva na veljavnost izvoznih dovoljenj.

16. Podrobna pravila za uporabo tega člena, vključno z določbami o prerazporeditvi nerazdeljenih in neporabljenih količin, in zlasti določbe o prilagajanju iz odstavka 11, se sprejmejo po postopku iz člena 27. Priloga B se lahko spremeni po istem postopku. Vendar pa se podrobna pravila za uporabo odstavka 7 za proizvode iz člena 1, ki se izvažajo v obliki blaga iz priloge, sprejmejo po postopku iz člena 16 Uredbe (ES) št. 3448/93.

Člen 15

1. Do obsega, ki je potreben za pravilno delovanje skupne ureditve trga za riž, lahko Svet na predlog Komisije po postopku iz člena 43(2) Pogodbe za proizvode iz člena 1 v posebnih primerih v celoti ali delno prepove uporabo postopkov aktivnega ali pasivnega oplemenitenja.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo odloči za potrebne ukrepe, če pride do izjemno resnega položaja, navedenega v odstavku 1, in je trg v Skupnosti moten ali bi lahko bil moten zaradi postopkov aktivnega ali pasivnega oplemenitenja; o takšnih ukrepih, ki se začnejo takoj uporabljati, ne smejo pa veljati več kakor šest mesecev, so Svet in države članice uradno obveščeni. Če Komisija prejme zahtevo države članice, mora o njej odločati v enem tednu po prejemu take zahteve.

3. Sklep Komisije lahko Svetu predloži katera koli država članica v enem tednu od dneva, ko je prejela uradno obvestilo. Svet lahko s kvalificirano večino sklep Komisije potrdi, spremeni ali razveljavi. Če Svet ne ukrepa v treh mesecih, se šteje, da je sklep Komisije razveljavljen.

Člen 16

1. Za tarifno uvrščanje proizvodov, ki jih ureja ta uredba, se uporabljajo splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature in posebna pravila za njeno uporabo; tarifna nomenklatura, ki izhaja iz te uredbe, vključno z opredelitvami iz Priloge A, se vključi v skupno carinsko tarifo.

2. Razen če ni drugače določeno v tej uredbi ali v določbah, sprejetih na podlagi te uredbe, se v trgovini s tretjimi državami prepove:

- uporaba kakršnih koli dajatev, ki imajo enak učinek kakor carine,

- uporaba kakršne koli količinske omejitve pri uvozu ali ukrepa z enakim učinkom.

Člen 17

1. Če kotacije ali cene na svetovnem trgu za enega ali več proizvodov iz člena 1(a) in (b) dosežejo cene v Skupnosti in bi se takšne razmere lahko nadaljevale in poslabšale, pri tem pa povzročile ali bi lahko povzročile motnje na trgu v Skupnosti, se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi.

2. Šteje se, da so kotacije ali cene na svetovnem trgu dosegle raven cen v Skupnosti, če se približajo ali presežejo intervencijsko odkupno ceno za riž sorte indica in japonica, povečano za:

- 80 % pri rižu sorte indica ali

- 88 % pri rižu sorte japonica.

3. Šteje se, da bi se razmere iz odstavka 1 lahko nadaljevale ali poslabšale, če obstaja neravnotežje med ponudbo in povpraševanjem in bi se glede na predvideno proizvodnjo in gibanja cen takšno neravnotežje lahko nadaljevalo.

4. Šteje se, da so razmere iz predhodnega odstavka povzročile ali bi lahko povzročile motnje na trgu Skupnosti, če so mednarodne tržne cene tako visoke, da ovirajo uvoz proizvodov iz člena 1 v Skupnost ali povzročajo njihov izvoz iz Skupnosti, zaradi česar je ogrožena stabilnost trga ali preskrbe.

5. Če so izpolnjeni pogoji iz tega člena, se lahko sprejmejo naslednji ukrepi:

- uvede se izvozna dajatev; dodatno se lahko s postopkom razpisa za določene količine lahko določi posebna izvozna dajatev,

- določi se rok za izdajo izvoznih dovoljenj,

- v celoti ali delno se opusti izdajanje izvoznih dovoljenj,

- v celoti ali delno se zavrnejo vsi izredni zahtevki za izdajo izvoznih dovoljenj.

Ti ukrepi se ukinejo najpozneje takrat, ko se ugotovi, da v treh zaporednih tednih pogoji iz odstavka 2 niso bili več izpolnjeni.

6. Pri določanju izvozne dajatve za proizvode iz člena 1(1)(a) in (b) se upošteva:

(a) trenutni položaj in predvidena gibanja:

- cen in ponudbe riža na trgu Skupnosti,

- cen riža in proizvodov, ki se predelujejo v sektorju riža, na svetovnem trgu;

(b) cilje skupne ureditve trga za riž, da bi zagotovili ravnotežje preskrbe in trgovine;

(c) potrebo po izogibanju motnjam na trgu Skupnosti;

(d) gospodarski vidik izvoza.

7. Pri določanju izvozne dajatve za proizvode iz člena 1(1)(c) se uporabljajo dejavniki iz odstavka 6. Poleg tega se upoštevajo še naslednji posebni dejavniki:

(a) cene zdrobljenega riža na različnih trgih v Skupnosti;

(b) potrebna količina zdrobljenega riža za proizvodnjo teh proizvodov, in po potrebi vrednost stranskih proizvodov;

(c) možnosti in pogoji prodaje za te proizvode na svetovnem trgu.

8. Če razmere na svetovnem trgu in posebni pogoji nekaterih trgov tako zahtevajo, se lahko določijo različne višine izvozne dajatve.

9. Odmeri se izvozna dajatev, ki velja na dan izvoza. Vendar pa se za izvoz, ki se izvede v času veljavnosti dovoljenja, uporablja dajatev, ki velja na dan vložitve zahtevka za dovoljenje, če tako zahteva vlagatelj ob vložitvi zahtevka za dovoljenje.

10. Za izvoz v okviru dajanja pomoči v hrani v skladu s členom 25 se izvozne dajatve ne uporabljajo.

11. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo po postopku iz člena 27.

Po istem postopku in za vsak proizvod posebej se:

- odloči o uvedbi ukrepov iz odstavka 5 in ukinitvi ukrepov iz druge in tretje alinee istega odstavka,

- občasno določi izvozna dajatev.

Komisija lahko po potrebi izvozno dajatev uvede ali spremeni.

12. Komisija lahko v nujnih primerih sprejme ukrepe iz tretje in četrte alinee odstavka 5. Svoj sklep uradno sporoči državam članicam in ga objavi na oglasnih deskah svojega sedeža. S tem sklepom sprejeti ukrepi se uporabljajo za ustrezne proizvode od datuma, določenega v ta namen, ki mora biti poznejši od datuma uradnega obvestila. Sklep o ukrepih iz tretje alinee odstavka 5 lahko velja največ sedem dni.

Člen 18

1. Če uvoz ali izvoz povzroči ali bi lahko povzročil resne motnje na trgu Skupnosti za enega ali več proizvodov iz člena 1, ki bi lahko ogrozile doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe, se lahko v trgovini s tretjimi državami uporabijo ustrezni ukrepi, dokler takšne motnje ali nevarnost takšnih motenj ne preneha.

Svet na predlog Komisije po postopku iz člena 43(2) Pogodbe sprejme splošna pravila za uporabo tega odstavka ter določi primere in omejitve, v okviru katerih lahko države članice sprejmejo zaščitne ukrepe.

2. Če nastane položaj iz odstavka 1, Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo sprejme potrebne ukrepe; o teh ukrepih, ki se začnejo takoj uporabljati, uradno obvesti države članice. Če Komisija prejme zahtevo države članice, mora o njej odločati v treh delovnih dneh po prejemu zahteve.

3. Ukrepe, ki jih sprejme Komisija, lahko Svetu predloži katera koli država članica v treh delovnih dneh od dneva, ko je prejela uradno obvestilo. Svet se nemudoma sestane. Svet lahko s kvalificirano večino ukrep spremeni ali razveljavi.

4. Ta člen se uporablja ob upoštevanju obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228(2) Pogodbe."

II. Uredba Sveta (EGS) št. 1423/76 z dne 21. junija 1976 (UL L 166, 25.6.1976, str. 20).

Člen 3 se črta.

III. Uredba Sveta (EGS) št. 1428/76 z dne 21. junija 1976 (UL L 166, 25.6.1976, str. 30).

Uredba Sveta (EGS) št. 1431/76 z dne 21. junija 1976 (UL L 166, 25.6.1976, str. 36).

Uredba Sveta (EGS) št. 1432/76 z dne 21. junija 1976 (UL L 166, 25.6.1976, str. 39).

Uredba Sveta (EGS) št. 1433/76 z dne 21. junija 1976 (UL L 166, 25.6.1976, str. 42).

Uredba Sveta (EGS) št. 1263/78 z dne 12. junija 1978 (UL L 156, 14.6.1978, str. 14).

Zgornje uredbe se razveljavijo.

PRILOGA III

SUHA KRMA

Uredba Sveta (EGS) št. 1117/78 z dne 22. maja 1978 (UL L 142, 30.5.1978, str. 2), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3496/93 (UL L 319, 21.12.1993, str. 17).

1. V Naslovu II se pred člen 7 vstavi naslednji člen:

"Člen 6a

Razen če ni v tej uredbi drugače določeno, se za proizvode iz člena 1 uporabljajo stopnje dajatev iz skupne carinske tarife."

2. Člen 7(2) se nadomesti:

"2. Razen če ni drugače določeno v tej uredbi ali določbah, sprejetih na podlagi te uredbe, je v trgovini s tretjimi državami prepovedana:

- uporaba kakršnih koli dajatev, ki imajo enak učinek kakor carine,

- uporaba kakršne koli količinske omejitve ali ukrepa z enakim učinkom."

3. Člen 8 se nadomesti:

"Člen 8

1. Če povečanje uvoza ali izvoza povzroči ali bi lahko povzročilo resne motnje na trgu v Skupnosti za enega ali več proizvodov iz člena 1, ki bi lahko ogrozile doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe, se lahko v trgovini s tretjimi državami uporabijo ustrezni ukrepi, dokler takšne motnje ali nevarnost takšnih motenj ne preneha.

Svet na predlog Komisije po glasovalnem postopku iz člena 43(2) Pogodbe sprejme splošna pravila za uporabo tega odstavka ter določi primere in omejitve, v okviru katerih lahko države članice sprejmejo zaščitne ukrepe.

2. Če nastane položaj iz odstavka 1, Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo sprejme potrebne ukrepe; o teh ukrepih, ki se začnejo takoj uporabljati, uradno obvesti države članice. Če Komisija prejme zahtevo države članice, mora o njej odločati v treh delovnih dneh po prejemu zahteve.

3. Ukrepe, ki jih sprejme Komisija, lahko Svetu predloži katera koli država članica v treh delovnih dneh od dneva, ko je prejela uradno obvestilo. Svet se nemudoma sestane. Svet lahko s kvalificirano večino ukrep spremeni ali razveljavi.

4. Ta člen se uporablja ob upoštevanju obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228(2) Pogodbe."

PRILOGA IV

SLADKOR

I. Uredba Sveta (EGS) št. 1785/81 z dne 30. junija 1981 (UL L 177, 1.7.1981, str. 4), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 133/94 (UL L 22, 27.1.1994, str. 7).

1. Naslov II se nadomesti:

"NASLOV II

Trgovina s tretjimi državami

Člen 13

1. Za uvoz katerega koli proizvoda iz člena 1(1)(a), (b), (c), (d), (f), (g) in (h) v Skupnost ali izvoz iz nje se zahteva uvozno ali izvozno dovoljenje.

Dovoljenja izdajo države članice vsakemu vlagatelju, ne glede na njegov sedež v Skupnosti in brez poseganja v ukrepe, sprejete za uporabo členov 16 in 17.

Uvozna in izvozna dovoljenja veljajo v celotni Skupnosti. Pogoj za izdajo takšnih dovoljenj je predložitev varščine, ki jamči, da bodo proizvodi uvoženi ali izvoženi v času veljavnosti dovoljenja; razen v primerih višje sile se varščina celoti ali delno zaseže, če se uvoz ali izvoz v tem roku ne izvede ali se izvede samo delno.

2. Po postopku iz člena 41:

(a) se lahko ureditev v tem členu razširi tako, da zajema tudi proizvode iz člena 1(1)(e);

(b) se lahko sprejme čas veljavnosti dovoljenj in druga podrobna pravila za uporabo tega člena, s katerimi se zlasti določi rok za izdajo dovoljenj.

Člen 14

1. Razen če v tej uredbi ni določeno drugače, se za proizvode iz člena 1 uporabljajo stopnje dajatev iz skupne carinske tarife.

2. Za zagotovitev ustrezne preskrbe trga Skupnosti s proizvodi iz člena 1(1)(a) (surovi sladkor za rafiniranje iz oznak KN 17011110 in 17011210) in člena 1(1)(c) (melasa) z uvozom iz tretjih držav, lahko Komisija ne glede na odstavek 1 po postopku iz člena 41 v celoti ali delno opusti uporabo uvoznih dajatev za te proizvode in določi postopke za vsako takšno opustitev.

Začasna opustitev dajatev velja za obdobje, v katerem so cene na svetovnem trgu plus uvozna dajatev v skupni carinski tarifi:

- višje od intervencijske cene za ta proizvod pri surovem sladkorju,

- višje od cene, enaki ceni za melaso, ki se v obravnavanem tržnem letu za sladkor uporablja kot osnova za določanje prihodka od prodaje melase po določbah člena 4(2), pri melasi.

Člen 15

1. Za odpravo ali preprečitev škodljivih učinkov na trgu Skupnosti, ki bi lahko nastali zaradi uvoza nekaterih kmetijskih proizvodov, se lahko za uvoz enega ali več takšnih proizvodov po stopnji dajatve iz skupne carinske tarife zahteva plačilo dodatne uvozne dajatve, če so izpolnjeni pogoji iz člena 5 Sporazuma o kmetijstvu, sklenjenega v skladu s členom 228 Pogodbe v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj, razen če je malo verjetno, da bi uvoz povzročil motnje na trgu Skupnosti ali pa bi bili učinki nesorazmerni s ciljem.

2. Sprožitvene cene, pod katerimi se lahko uvede dodatna dajatev, so cene, ki jih Skupnost sporoči Svetovni trgovinski organizaciji.

Sprožitvene količine, ki morajo biti presežene, da se lahko uvede dodatna uvozna dajatev, se določijo zlasti na podlagi uvoza v Skupnost v treh letih pred letom, v katerem se pokažejo ali bi se lahko pokazali škodljivi učinki iz odstavka 1.

3. Uvozne cene, ki se upoštevajo za odmero dodatnih uvoznih dajatev, se določijo na podlagi uvoznih cen cif za zadevno pošiljko.

Uvozne cene cif se v ta namen preverjajo z reprezentativnimi cenami za ta proizvod na svetovnem trgu ali na uvoznem trgu Skupnosti za ta proizvod.

4. Komisija sprejme podrobna pravila za uporabo tega člena po postopku iz člena 41. Takšna podrobna pravila zlasti določajo:

(a) proizvode, za katere se lahko uporabljajo dodatne uvozne dajatve v skladu s členom 5 Sporazuma o kmetijstvu;

(b) druga merila, ki so potrebna za zagotovitev uporabe odstavka 1 v skladu s členom 5 tega sporazuma.

Člen 15a

Za melaso:

- svetovna tržna cena iz člena 14(2) in

- reprezentativna cena iz člena 15(3),

veljata za standardno kakovost.

Standardna kakovost se določi po postopku iz člena 41.

Člen 16

1. Tarifne kvote za proizvode iz člena 1, ki so rezultat sporazumov, sklenjenih v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj, se odprejo in upravljajo v skladu s podrobnimi pravili, sprejetimi po postopku iz člena 41.

2. Kvote se upravljajo z uporabo enega od naslednjih postopkov ali kombinacije teh postopkov:

- postopek vrstnega reda vlaganja zahtevkov ("prvi pride, prvi dobi"),

- postopek razdelitve količin v sorazmerju z zaprošenimi količinami ob vložitvi zahtevka (uporaba postopka "hkratnega preverjanja"),

- postopek upoštevanja tradicionalnih trgovinskih tokov (uporaba metode "tradicionalni/novi vlagatelji").

Sprejmejo se lahko tudi drugi ustrezni postopki.

Postopki morajo biti takšni, da ne prihaja do diskriminacije med zadevnimi izvajalci.

3. Sprejetje postopkov upravljanja kvot mora, kjer je to smiselno, upoštevati povpraševanje na trgu Skupnosti in potrebo po zaščiti ravnotežja na trgu, hkrati pa se opirati na postopke, ki so se za upravljanje kvot, s kvotami iz odstavka 1, uporabljali v preteklosti, brez poseganja v pravice, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v okviru urugvajskega kroga pogajanj.

4. Z določbami iz odstavka 1 se odprejo letne kvote, po potrebi ustrezno porazdeljene prek leta, določi se postopek upravljanja, ki se bo uporabljal, in po potrebi:

(a) varščine za vrsto, izvor in poreklo proizvoda;

(b) priznavanje dokumenta, ki se uporablja za potrjevanje varščin iz (a); in

(c) pogoji izdajanja uvoznih dovoljenj in njihov rok veljavnosti.

Člen 17

1. Do obsega, ki je potreben, da se omogoči izvoz proizvodov iz člena 1(1)(a), (c) in (d) brez nadaljnje predelave ali v obliki blaga iz Priloge I na podlagi kotacij ali cen za proizvode iz člena 1(1)(a) in (c) na svetovnem trgu, in v okviru omejitev, ki so rezultat sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228 Pogodbe, se lahko razlika med temi kotacijami ali cenami in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznimi nadomestili.

Izvozno nadomestilo za surovi sladkor ne sme biti višje od nadomestila za beli sladkor.

2. Lahko se določijo izvozna nadomestila za proizvode iz člena 1(1)(f), (g) in (h), ki se izvažajo brez nadaljnje predelave ali v obliki blaga iz Priloge I.

Pri določanju višine nadomestila se za vsakih 100 kg suhe snovi posebej upošteva:

(a) nadomestilo za izvoz proizvodov iz podpoglavja 17023091 kombinirane nomenklature;

(b) nadomestilo za izvoz proizvodov iz člena 1(1)(d);

(c) gospodarski vidik načrtovanega izvoza.

3. Nadomestilo za proizvode iz člena 1, ki se izvažajo v obliki blaga iz Priloge I, ne sme biti višje od nadomestila za proizvode, ki se izvažajo brez nadaljnje predelave.

4. Postopek, sprejet za razdelitev količin, ki se lahko izvažajo z nadomestilom, je tisti, ki:

(a) je najprimernejši glede na vrsto proizvoda in razmere na zadevnem trgu, ki omogoča najučinkovitejšo uporabo razpoložljivih virov in upošteva učinkovitost in strukture izvoza iz Skupnosti, ne da bi pri tem povzročal diskriminacijo med velikimi in malimi izvajalci;

(b) ob upoštevanju upravnih zahtev povzroča izvajalcem najmanj administrativnih ovir;

(c) preprečuje vsakršno diskriminacijo med zadevnimi izvajalci.

5. Nadomestila so enaka v celotni Skupnosti. Nadomestila se lahko razlikujejo glede na destinacijo, če to zahtevajo razmere na svetovnem trgu ali posebne zahteve nekaterih trgov.

Nadomestila se določijo po postopku iz člena 41. Nadomestila se lahko določijo:

(a) v rednih časovnih presledkih;

(b) z razpisom za proizvode, za katere je bil takšen postopek določen v preteklosti.

Nadomestila, ki se določajo v rednih časovnih presledkih, lahko Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo po potrebi spremeni tudi v vmesnem obdobju.

Ponudbe na razpis se obravnavajo samo ob plačilu pologa. Razen v primerih višje sile se polog v celoti ali delno zaseže, če ponudnik ne izpolni prevzete obveznosti ali jo izpolni samo delno.

Prav tako veljajo določbe členov 17a, 17b in 17c o nespremenjenih proizvodih iz člena 1(1)(a), (c) in (d), ki se izvažajo v naravnem stanju.

6. Pri določanju višine nadomestila je treba zlasti upoštevati potrebo po vzpostaviti ravnovesja med porabo osnovnih kmetijskih proizvodov v Skupnosti, ki se izvažajo v tretje države v obliki predelanih proizvodov, in porabo osnovnih kmetijskih proizvodov iz teh držav, sprejetih po postopku aktivnega oplemenitenja.

7. Nadomestila za proizvode iz odstavka 1, ki se izvažajo brez nadaljnje predelave, se odobrijo samo ob vložitvi zahtevka in ob predložitvi ustreznega izvoznega dovoljenja.

8. Nadomestilo, ki se uporablja za izvoz proizvodov iz člena 1, ki se izvažajo brez nadaljnje predelave, je nadomestilo, veljavno na dan vložitve zahtevka za dovoljenje, in, pri različni višini nadomestil, nadomestilo, ki isti dan velja za:

(a) destinacijo, navedeno v dovoljenju;ali

(b) dejansko destinacijo, če ta ni tista, navedena v dovoljenju; v tem primeru uporabljeno nadomestilo ne sme biti višje od nadomestila, ki se uporablja za destinacijo, navedeno v dovoljenju.

Za preprečevanje zlorab zaradi fleksibilnosti tega odstavka se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi.

9. Po postopku iz člena 16 Uredbe (ES) št. 3448/93 se lahko določi, da se odstavka 7 in 8 uporabljata tudi za proizvode iz člena 1, ki se izvažajo v obliki blaga iz Priloge I.

10. Po postopku iz člena 41 se lahko določi, da se odstavka 7 in 8 ne uporabljata za proizvode iz člena 1, za katere se nadomestilo izplača v okviru dajanja pomoči v hrani.

11. Nadomestilo se izplača ob predložitvi dokazila:

- da so bili proizvodi izvoženi iz Skupnosti in

- da so pri različni višini nadomestila proizvodi prispeli na destinacijo, navedeno v dovoljenju, ali na drugo destinacijo, za katero je bilo določeno nadomestilo, brez poseganja v odstavek 6(b). Vendar pa so pri tem mogoče izjeme po postopku iz člena 41, če so določeni pogoji, ki zagotavljajo enakovredne varščine.

Dodatne določbe se lahko sprejmejo po postopku iz člena 41.

12. Za izvoz nespremenjenih proizvodov iz člena 1(1)(a) v naravnem stanju se nadomestila ne odobrijo, razen če so proizvodi:

(a) dobljeni iz sladkorne pese ali sladkornega trsa, pridelanega v Skupnosti;

(b) uvoženi v Skupnost v skladu s členom 33;

(c) dobljeni iz enega od proizvodov, uvoženih na podlagi določb odstavka (b).

13. Nadomestila se prav tako odobrijo za izvoz nespremenjenih proizvodov iz člena 1(c) in (d) v naravnem stanju, ki niso po poreklu iz Skupnosti ali niso dobljeni iz sladkorja, uvoženega v Skupnost v skladu z določbami odstavka 12(b), ali iz proizvodov iz odstavka 12(c).

14. Upoštevanje omejitev količin, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228 Pogodbe, se zagotovi na podlagi izvoznih dovoljenj, izdanih za referenčna obdobja iz teh dovoljenj in veljajo za zadevne proizvode.

15. Podrobna pravila za uporabo tega člena, vključno z določbami o prerazporeditvi nerazdeljenih in neporabljenih izvoznih količin, in spremembe Priloge I se sprejmejo po postopku iz člena 41. Vendar pa se podrobna pravila za uporabo odstavka 6 za proizvode iz člena 1, ki se izvažajo v obliki blaga iz priloge, sprejmejo po postopku iz člena 16 Uredbe (ES) št. 3448/93.

Člen 17a

1. Ta člen velja za določanje nadomestil za nespremenjene proizvode iz člena 1(1)(a), ki se izvažajo v naravnem stanju.

2. Za periodično določanje nadomestil za proizvode iz člena 1(1)(a):

(a) se nadomestila določajo vsaka dva tedna;

vendar se takšno določanje lahko prekine po postopku iz člena 41, če se ugotovi, da v Skupnosti ni presežka sladkorja za izvoz na podlagi cen na svetovnem trgu; v tem primeru se nadomestilo ne odobri;

(b) se pri določanju nadomestila upoštevajo razmere na trgu Skupnosti in na svetovnih trgih za sladkor ter zlasti:

- intervencijska cena za beli sladkor za območje Skupnosti z največjim presežkom ali intervencijska cena za surovi sladkor za območje Skupnosti, ki šteje kot reprezentativna pri izvozu te vrste sladkorja,

- stroški prevoza sladkorja z območij iz prve alinee v pristanišča in na druge izvozne točke v Skupnosti,

- stroški trženja in vsi stroški pretovarjanja, stroški prevoza in pakiranja, ki nastanejo pri prodaji sladkorja na svetovnem trgu,

- kotacije ali cene sladkorja na svetovnem trgu in

- gospodarski vidik predlaganega izvoza.

3. Pri določanju nadomestila za proizvode iz člena 1(1)(a) na podlagi razpisa:

(a) je namen razpisa določiti višino nadomestila;

(b) pristojni organi držav članic izvedejo razpis na podlagi aktov, ki so pravno zavezujoči v vseh državah članicah; ta akt določa pogoje razpisa; pogoji morajo vsem osebam, ki opravljajo dejavnost na ozemlju Skupnosti, zagotavljati enakopraven dostop;

(c) morajo razpisni pogoji določati rok za predložitev ponudb; najvišji znesek nadomestila za zadevni razpis se določi po postopku iz člena 41 v treh delovnih dneh po izteku roka in na podlagi prejetih ponudb; pri izračunu najvišje višine nadomestila se upoštevajo ponudba in cene v Skupnosti, cene in potencialni trgi na svetovnem trgu ter stroški izvoza sladkorja.

Največja tonaža se lahko določi po istem postopku;

(d) se lahko v primerih, če je mogoče izvoz izvesti na podlagi nadomestila, nižjega od nadomestila, ki bi ga dobili z upoštevanjem razlike med cenami v Skupnosti in cenami na svetovnem trgu, in če se izvaža na posebno destinacijo, od pristojnih organov držav članic zahteva izvedba posebnega razpisa, katerega pogoji vključujejo:

- možnost predložitve ponudbe kadarkoli do konca razpisnega postopka in

- najvišji znesek nadomestila, izračunan na podlagi zahtev za ta izvoz;

(e) če znesek nadomestila v ponudbi:

- presega najvišji določeni znesek, pristojni organi držav članic zavrnejo takšno ponudbo,

- ne presega najvišjega zneska, pristojni organi določijo višino nadomestila tako, da je enaka višini nadomestila iz te ponudbe.

4. Nadomestilo za surovi sladkor:

(a) se določa za standardno kakovost, opredeljeno v členu 1 Uredbe (EGS) št. 431/68;

(b) ki se občasno določa v skladu z odstavkom 2(a):

- ne sme presegati 92 % nadomestila za beli sladkor v istem obdobju; ta omejitev se ne uporablja za nadomestila za kandirani sladkor,

- se za vsak izvoz posebej pomnoži s pretvorbenim količnikom, ki se dobi tako, da se donos izvoženega surovega sladkorja, izračunan v skladu z določbami člena 1 Uredbe (EGS) št. 431/68, deli z 92;

(c) katerega najvišji znesek v skladu z odstavkom 3(c) v okviru razpisa ne sme presegati 92 % najvišjega zneska, ki hkrati velja v skladu z istim odstavkom za beli sladkor.

Člen 17b

1. Nadomestilo za nespremenjene proizvode iz člena 1(1)(c), ki se izvažajo v naravnem stanju, se določi vsak mesec ob upoštevanju:

(a) cene melase, ki se uporablja za določanje prihodka od prodaje melase za zadevno sladkorno leto v skladu s členom 4(2);

(b) cen in potencialnih trgov za melaso na trgu Skupnosti;

(c) kotacij ali cen melase, evidentiranih na svetovnem trgu; in

(d) gospodarskega vidika predlaganega izvoza.

Takšno določanje se lahko prekine po postopku iz člena 41, če se ugotovi, da v Skupnosti ni presežka melase za izvoz na podlagi cen na svetovnem trgu; v tem primeru se nadomestilo ne odobri.

2. V posebnih okoliščinah se lahko znesek nadomestila za posebne količine in posebna območja v Skupnosti določi z razpisom. Namen razpisa je določiti višino nadomestila.

Pristojni organi zadevnih držav članic izvedejo razpis na podlagi pooblastila, ki določa razpisne pogoje. Ti pogoji morajo vsem osebam, ki opravljajo dejavnost na ozemlju Skupnosti, zagotavljati enakopraven dostop.

Člen 17c

1. Za nespremenjene proizvode iz člena 1(1)(d), ki se izvažajo v naravnem stanju, se osnovna višina nadomestila določi vsak mesec.

Takšno določanje se lahko prekine po postopku iz člena 41, če se opusti periodično določanje nadomestila za beli sladkor brez nadaljnje predelave. V tem primeru se nadomestilo ne odobri.

2. Osnovna višina nadomestila za proizvode iz odstavka 1, razen za sorbozo, je enaka eni stotini zneska, ki se dobi ob upoštevanju:

(a) razlike med intervencijsko ceno za beli sladkor za območje Skupnosti z največjim presežkom v mesecu, za katerega se osnovno nadomestilo določi, in kotacijami ali cenami za beli sladkor na svetovnem trgu;

(b) potrebe po vzpostaviti ravnovesja med:

- porabo osnovnih proizvodov Skupnosti iz proizvodnje predelanega blaga, ki se izvaža v tretje države v obliki predelanih proizvodov, in

- porabo proizvodov iz tretjih držav, sprejetih po postopku aktivnega oplemenitenja.

3. Za sorbozo je osnovno nadomestilo enako osnovnemu nadomestilu minus ena stotina nadomestila za proizvodnjo, ki velja v skladu z Uredbo (EGS) št. 1010/86 za proizvode iz Priloge I k tej uredbi.

4. Veljavnost osnovnega nadomestila se lahko omeji na določene proizvode iz člena 1(1)(d).

Člen 18

1. Do obsega, ki je potreben za pravilno delovanje skupne ureditve trga za sladkor, lahko Svet na predlog Komisije po glasovalnem postopku iz člena 43(2) Pogodbe v celoti ali delno prepove uporabo postopka aktivnega oplemenitenja za:

- proizvode iz člena 1(1)(a) in (d) in

- v posebnih primerih za proizvode iz člena 1(1) za proizvodnjo blaga iz Priloge I.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo odloči za potrebne ukrepe, če pride do izjemno resnega položaja, navedenega v odstavku 1, in je trg v Skupnosti moten ali bi lahko bil moten zaradi postopka aktivnega oplemenitenja; o takšnih ukrepih, ki se začnejo takoj uporabljati, ne smejo pa veljati več kakor šest mesecev, so Svet in države članice uradno obveščeni. Če Komisija prejme zahtevo države članice, mora o njej odločati v enem tednu po prejemu zahteve.

3. Sklep Komisije lahko Svetu predloži katera koli država članica v enem tednu od dneva, ko je prejela uradno obvestilo. Svet lahko s kvalificirano večino sklep Komisije potrdi, spremeni ali razveljavi. Če Svet ne ukrepa v treh mesecih, se šteje, da je sklep Komisije razveljavljen.

Člen 19

1. Za tarifno uvrščanje proizvodov, ki jih ureja ta uredba, se uporabljajo splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature in posebna pravila za njeno uporabo; tarifna nomenklatura, ki izhaja iz te uredbe, se vključi v skupno carinsko tarifo.

2. Razen če ni drugače določeno v tej uredbi ali določbah, sprejetih na podlagi te uredbe, se v trgovini s tretjimi državami prepove:

(a) uporaba kakršnih koli dajatev, ki imajo enak učinek kakor carine;

(b) uporaba kakršne koli količinske omejitve ali ukrepa z enakim učinkom.

Člen 20

1. Če cene sladkorja na svetovnem trgu presežejo intervencijsko ceno, se lahko za zadevni sladkor določi izvozna dajatev. Ta dajatev se uporablja, kadar je cif cena za beli ali surovi sladkor višja od intervencijske cene plus znesek, ki je enak vsoti 10 % intervencijske cene in dajatev za skladiščenje, ki veljajo v zadevnem tržnem letu.

Izvozna dajatev se lahko določi z razpisom. Razen pri razpisu je odmerjena dajatev enaka tisti, ki velja na dan izvoza.

2. Če je cif cena belega ali surovega sladkorja višja od intervencijske cene plus znesek, ki je enak vsoti 10 % intervencijske cene in dajatev za skladiščenje, ki veljajo v zadevnem tržnem letu, se lahko Svet na predlog Komisije po glasovalnem postopku iz člena 43(2) Pogodbe odloči, da za te proizvode odobri uvozno subvencijo.

Če se ugotovi, da:

(a) preskrbe v Skupnosti ali;

(b) preskrbe na glavnih območjih porabe v Skupnosti.

ni mogoče zagotoviti iz zmogljivosti Skupnosti, se lahko Svet na predlog Komisije po glasovalnem postopku iz člena 43(2) Pogodbe odloči, da odobri uvozne subvencije in določi pogoje za njihovo uporabo. Ti pogoji se zlasti nanašajo na količino belega ali surovega sladkorja, za katerega se subvencija odobri, trajanje subvencij in po potrebi območja, na katera se sladkor uvaža.

3. Po postopku iz člena 41 se določijo:

(a) cif cene iz odstavka 1 in 2;

(b) drugi postopki za uporabo tega člena.

Za proizvode iz člena 1(1)(b), (c), (d), (f), (g) in (h) se lahko po postopku iz člena 41 sprejmejo določbe, ki so podobne določbam iz odstavka 1 in 2.

4. Količine, izvzete iz uporabe tega člena, določi Komisija. Izvozne dajatve, ki se določijo z razpisom, se določijo po postopku iz člena 41.

Člen 21

1. Če uvoz ali izvoz povzroči ali bi lahko povzročil resne motnje na trgu Skupnosti za enega ali več proizvodov iz člena 1, ki bi lahko ogrozile doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe, se lahko v trgovini s tretjimi državami uporabijo ustrezni ukrepi, dokler takšne motnje ali nevarnost takšnih motenj ne preneha.

Svet na predlog Komisije po glasovalnem postopku iz člena 43(2) Pogodbe sprejme splošna pravila za uporabo tega odstavka ter določi primere in omejitve, v okviru katerih lahko države članice sprejmejo zaščitne ukrepe.

2. Če nastane položaj iz odstavka 1, Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo sprejme potrebne ukrepe; o takšnih ukrepih, ki se začnejo takoj uporabljati, so države članice uradno obveščene. Če Komisija prejme zahtevo države članice, mora o njej odločati v treh delovnih dneh po prejemu zahteve.

3. Ukrepe, ki jih sprejme Komisija, lahko Svetu predloži katera koli država članica v treh delovnih dneh od dneva, ko je prejela uradno obvestilo. Svet se nemudoma sestane. Svet lahko s kvalificirano večino ukrep spremeni ali razveljavi.

4. Ta člen se uporablja ob upoštevanju obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228(2) Pogodbe."

2. Člen 26 se spremeni:

(a) V odstavku 1 se zadnji stavek nadomesti:

"Za takšen sladkor se ne uporabljajo členi 8, 9, 17 in 20, za takšno izoglukozo in insulinski sirup se ne uporabljajo členi 9, 17 in 20".

(b) Sklicevanje na "člen 18" v odstavku 2 se nadomesti s sklicevanjem na "člen 20".

3. Člen 35(1) se spremeni:

(a) Odstavek 1 se nadomesti:

"1. Za uvoz preferenčnega sladkorja ni uvoznih dajatev."

(b) V odstavku 2 se "iz člena 21(2)" nadomesti z "iz člena 19(2)".

II. Uredba Sveta (EGS) št. 431/68 z dne 9. aprila 1968 (UL L 89, 10.4.1968, str. 3).

Člen 2 se črta.

III. Uredba Sveta (EGS) št. 766/68 z dne 18. junija 1968 (UL L 143, 25.6.1968, str. 6), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1489/76 (UL L 167, 26.6.1976, str. 13).

Uredba Sveta (EGS) št. 770/68 z dne 18. junija 1968 (UL L 143, 25.6.1968, str. 16).

Uredba Sveta (EGS) št. 226/72 z dne 31. januarja 1972 (UL L 28, 1.2.1972, str. 3).

Uredba Sveta (EGS) št. 608/72 z dne 23. marca 1972 (UL L 75, 28.3.1972, str. 5).

Zgornje uredbe se razveljavijo.

PRILOGA V

OLJA IN MAŠČOBE

I. Uredba Sveta št. 136/66/EGS z dne 22. septembra 1966 (UL 172, 30.9.1966, str. 3025), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3179/93 (UL L 285, 20.11.1993, str. 9).

1. Naslov I se nadomesti:

"NASLOV I

Trgovina

Člen 2

1. Za uvoz katerega koli proizvoda iz člena 1(2)(c) ali proizvoda iz oznak KN 07099039, 07112090, 23069019, 15220031, 15220039 v Skupnost se zahteva uvozno dovoljenje.

Za izvoz oljčnega olja iz Skupnosti se zahteva izvozno dovoljenje.

Za izvoz drugih proizvodov iz člena 1(2) iz Skupnosti se lahko zahteva izvozno dovoljenje.

Dovoljenja izdajo države članice vsakemu vlagatelju, ne glede na njegov sedež v Skupnosti in brez poseganja v ukrepe, sprejete za uporabo člena 3.

Uvozna in izvozna dovoljenja veljajo v celotni Skupnosti. Pogoj za izdajo takšnih dovoljenj je predložitev varščine, ki jamči, da bodo proizvodi, uvoženi ali izvoženi v času veljavnosti dovoljenja; razen v primerih višje sile se varščina v celoti ali delno zaseže, če se uvoz ali izvoz v tem roku ne izvede ali se izvede samo delno.

2. Rok veljavnosti dovoljenj in druga podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo po postopku iz člena 38.

Člen 2a

Razen če v tej uredbi ni določeno drugače, se za proizvode iz člena 1(2) uporabljajo stopnje dajatev iz skupne carinske tarife.

Člen 2b

1. Za odpravo ali preprečitev škodljivih učinkov na trgu Skupnosti, ki bi lahko nastali zaradi uvoza nekaterih proizvodov iz člena 1, se brez poseganja v člen 10(2) za uvoz enega ali več takšnih proizvodov po stopnji dajatve iz člena 10 zahteva plačilo dodatne carinske dajatve, če so izpolnjeni pogoji iz člena 5 Sporazuma o kmetijstvu, sklenjenega v skladu s členom 228 Pogodbe v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj, razen če je malo verjetno, da bi uvoz povzročil motnje na trgu v Skupnosti ali pa bi bili učinki nesorazmerni s ciljem.

2. Sprožitvene cene, pod katerimi se lahko uvede dodatna dajatev, so cene, ki jih Skupnost sporoči Svetovni trgovinski organizaciji.

Sprožitvene količine, ki morajo biti presežene, da se lahko uvede dodatna uvozna dajatev, se določijo zlasti na podlagi uvoza v Skupnost v treh letih pred letom, v katerem se pokažejo ali bi se lahko pokazali škodljivi učinki iz odstavka 1.

3. Uvozne cene, ki se upoštevajo za odmero dodatnih uvoznih dajatev, se določijo na podlagi cif uvoznih cen za zadevno pošiljko.

Cif uvozne cene se v ta namen preverjajo z reprezentativnimi cenami za ta proizvod na svetovnem trgu ali na uvoznem trgu Skupnosti za ta proizvod.

4. Komisija sprejme podrobna pravila za uporabo tega člena po postopku iz člena 38. Takšna podrobna pravila določajo zlasti:

(a) proizvode, za katere se lahko uporabljajo dodatne carinske dajatve v skladu s členom 5 Sporazuma o kmetijstvu;

(b) druga merila, ki so potrebna za uporabo odstavka 1 v skladu s členom 5 tega sporazuma.

Člen 3

1. Do obsega, ki je potreben, da se omogoči izvoz oljčnega olja in semena oljne ogrščice, pridelanega v Skupnosti, na podlagi kotacij ali cen za te proizvode na svetovnem trgu, in v okviru omejitev, ki so rezultat sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228 Pogodbe, se lahko razlika med temi kotacijami ali cenami in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznimi nadomestili.

2. Postopek, sprejet za razdelitev količin, ki se lahko izvažajo z nadomestili, je tisti, ki:

(a) je najprimernejši glede na vrsto proizvoda in razmere na zadevnem trgu, ki omogoča najučinkovitejšo uporabo razpoložljivih sredstev ter upošteva učinkovitost in strukture izvoza iz Skupnosti, ne da bi pri tem povzročal diskriminacijo med velikimi in malimi izvajalci;

(b) ob upoštevanju upravnih zahtev povzroča izvajalcem najmanj administrativnih ovir;

(c) preprečuje vsakršno diskriminacijo med zadevnimi izvajalci.

3. Nadomestila so enaka v celotni Skupnosti.

Nadomestila se lahko razlikujejo glede na destinacijo, če to zahtevajo razmere na svetovnem trgu ali posebne zahteve nekaterih trgov. Za oljčno olje se lahko nadomestilo določi tudi po različnih stopnjah glede na kakovost in predstavitev, če je to potrebno zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov.

Nadomestila se določijo po postopku iz člena 38. Za oljčno olje se nadomestila določijo zlasti:

(a) v rednih časovnih presledkih;

(b) z razpisom, če to zahtevajo razmere na trgu. Za oljčno olje je razpis lahko omejen na nekatere namembne države, nekatere količine in kakovost ter predstavitev.

Razen pri določitvi višine z razpisom se višina nadomestila določi najmanj enkrat mesečno. Nadomestila lahko Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo po potrebi prilagodi tudi v vmesnem obdobju.

4. Nadomestila za oljčno olje se določijo glede na:

(a) trenutni položaj in predvidena gibanja:

- cen in ponudbe oljčnega olja na trgu Skupnosti,

- cen oljčnega olja na svetovnem trgu;

(b) omejitve, ki so rezultat sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228 Pogodbe.

Če razmere na svetovnem trgu ne dovoljujejo določitve najugodnejših cen za oljčno olje, se lahko upoštevata cena glavnih konkurenčnih rastlinskih olj na trgu ter razkorak med to ceno in ceno za oljčno olje v reprezentativnem obdobju.

Višina nadomestila ne sme presegati razlike med ceno oljčnega olja v Skupnosti in ceno na svetovnem trgu, po potrebi prilagojene z upoštevanjem stroškov izvoza proizvodov na ta trg.

5. Nadomestila za seme oljne ogrščice se določijo glede na:

(a) cene v Skupnosti na različnih reprezentativnih trgih za predelavo in izvoz, višino tržnih cen v Skupnosti za seme oljne ogrščice in predvidena gibanja teh cen;

(b) razmere v Skupnosti v zvezi s ponudbo teh proizvodov glede na povpraševanje;

(c) najugodnejše cene, evidentirane na različnih trgih v tretjih državah uvoznicah;

(d) prevozne stroške na svetovnem trgu;

(e) gospodarski vidik predlaganega izvoza;

(f) omejitve, ki so rezultat sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228 Pogodbe.

6. Nadomestilo se odobri samo ob vložitvi zahtevka in predložitvi ustreznega izvoznega dovoljenja.

7. Nadomestilo, ki se uporablja za izvoz oljčnega olja in semena oljne ogrščice, je nadomestilo, veljavno na dan vložitve zahtevka za dovoljenje, in, pri različni višini nadomestila, nadomestilo, ki isti dan velja za:

(a) destinacijo, navedeno v dovoljenju ali po potrebi;

(b) dejansko destinacijo, če ta ni tista, navedena v dovoljenju; v tem primeru uporabljeno nadomestilo ne sme biti višje od nadomestila, ki se uporablja za destinacijo, navedeno v dovoljenju.

Za preprečevanje zlorab zaradi fleksibilnosti tega odstavka se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi.

8. Po postopku iz člena 38 se lahko določi, da se odstavka 6 in 7 ne uporabljata za oljčno olje in seme oljne ogrščice, za katera se nadomestilo izplača v okviru dajanja pomoči v hrani.

9. Upoštevanje omejitev količin, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228 Pogodbe, se zagotovi na podlagi izvoznih potrdil, izdanih za referenčna obdobja iz teh potrdil in ki se uporabljajo za zadevne proizvode. Glede na izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz Sporazuma o kmetijstvu, konec referenčnega obdobja ne vpliva na veljavnost izvoznih dovoljenj.

10. Podrobna pravila za uporabo tega člena, vključno z določbami za prerazporeditev nerazdeljenih in neporabljenih izvoznih količin, se sprejmejo po postopku iz člena 38.

Člen 3a

1. Za tarifno uvrščanje proizvodov, ki jih ureja ta uredba, se uporabljajo splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature in posebna pravila za njeno uporabo; tarifna nomenklatura, ki izhaja iz te uredbe, se vključi v skupno carinsko tarifo.

2. Razen če ni drugače določeno v tej uredbi ali v določbah, sprejetih na podlagi te uredbe, se v trgovini s tretjimi državami prepove:

- uporaba kakršnih koli dajatev, ki imajo enak učinek kakor carine,

- uporaba kakršne koli količinske omejitve ali ukrepa z enakim učinkom.

Člen 3b

1. Če uvoz ali izvoz povzroči ali bi lahko povzročil resne motnje na trgu Skupnosti za enega ali več proizvodov iz člena 1(2), ki bi lahko ogrozile doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe, se lahko v trgovini s tretjimi državami uporabijo ustrezni ukrepi, dokler takšne motnje ali nevarnost takšnih motenj ne preneha.

Svet na predlog Komisije po glasovalnem postopku iz člena 43(2) Pogodbe sprejme splošna pravila za uporabo tega odstavka.

2. Če nastane položaj iz odstavka 1, Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo sprejme potrebne ukrepe; o takšnih ukrepih, ki se začnejo takoj uporabljati, so države članice uradno obveščene. Če Komisija prejme zahtevo države članice, mora o njej odločati v treh delovnih dneh po prejemu zahteve.

3. Ukrepe, ki jih sprejme Komisija, lahko Svetu predloži katera koli država članica v treh delovnih dneh od dneva, ko je prejela uradno obvestilo. Svet se nemudoma sestane. Svet lahko s kvalificirano večino ukrep spremeni ali razveljavi.

4. Ta člen se uporablja ob upoštevanju obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228(2) Pogodbe."

2. Člen 4(1) se nadomesti:

"1. Za Skupnost se vsako leto določijo proizvodna ciljna cena, intervencijska cena in reprezentativna tržna cena oljčnega olja.

Če se v tržnem letu dejavniki, ki se uporabljajo za določanje reprezentativne tržne cene oljčnega olja, spremenijo tako, da je tako spremembo na podlagi meril, določenih s postopkom iz člena 38, mogoče šteti za bistveno, se po tem postopku sprejme sklep o prilagoditvi reprezentativne tržne cene med tržnim letom.

V takšnih primerih se lahko višina pomoči za porabo iz člena 11(5) in (6) prilagodi po istem postopku."

3. Členi 9, 14, 15, 16, 17, 18 in 19 se črtajo.

4. Člen 20 se nadomesti:

"Člen 20

1. Če se oljčno olje izvaža v tretje države in so svetovne cene višje od cen v Skupnosti, se lahko odmeri dajatev za izravnavo razlike.

2. Za nerafinirano oljčno olje višina dajatve ne sme preseči cif cene oljčnega olja minus reprezentativna tržna cena, določena v skladu s členoma 4 in 6. Cif cena se določi na podlagi najugodnejših nabavnih možnosti na svetovnem trgu, pri čemer se cene prilagajajo v skladu z morebitnimi razlikami glede na valuto ali kakovost zadevnega proizvoda.

Za rafinirano oljčno olje višina dajatve ne sme preseči cif cene iz prvega pododstavka minus reprezentativna tržna cena, pri čemer se razlika ponderira s 111, kar predstavlja potrebno količino deviškega oljčnega olja za proizvodnjo 100 kg rafiniranega oljčnega olja, ali s 149, kar predstavlja potrebno količino surovega olja iz oljčnih tropin za proizvodnjo 100 kg rafiniranega olja iz oljčnih tropin.

3. Izvozno dajatev določi Komisija.

4. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo po postopku iz člena 38."

5. Člen 20a se nadomesti:

"Člen 20a

1. Za oljčno olje za proizvodnjo konzerviranih rib iz oznake KN 1604, razen podštevilke 160430, konzerviranih rakov in mehkužcev iz oznake KN 1605 ter konzerviranih vrtnin iz oznak KN 2001, 2002, 2003, 2004 in 2005 velja sistem proizvodnih nadomestil.

2. Znesek nadomestila se določi na podlagi razlike med cenami na svetovnem trgu in cenami na trgu Skupnosti. Pri tem se upoštevajo:

- uvozne dajatve, ki se v referenčnem obdobju uporabljajo za oljčno olje s podštevilko 15099000,

- dejavniki, ki se v referenčnem obdobju upoštevajo pri določanju izvoznih nadomestil za oljčno olje iz podštevilke KN 15099000.

Če je bilo oljčno olje, ki se uporablja pri proizvodnji konzervirane hrane, proizvedeno v Skupnosti, je nadomestilo enako znesku iz prejšnjega pododostavka plus znesek, ki je enak višini pomoči za porabo, ki velja na isti dan, ko se odobri nadomestilo.

3. Predhodno določeno nadomestilo ostane enako, če razlika med tem nadomestilom in na novo določenim ne presega zneska, ki se določi.

4. Če pride na začetku obdobja veljavnosti nadomestila do bistvene spremembe reprezentativne tržne cene, se lahko pri določanju nadomestila upošteva tudi razlika med novo in prejšnjo reprezentativno ceno.

5. Pravica do nadomestila nastane, ko se olje porabi v proizvodnji konzervirane hrane. S sistemom nadzora države članice zagotovijo, da se nadomestila odobrijo samo za oljčno olje, ki se uporablja za proizvodnjo konzervirane hrane iz odstavka 1.

6. Višino proizvodnega nadomestila določi Komisija vsaka dva meseca.

7. Podrobna pravila za uporabo tega člena in zlasti tista v zvezi s sistemom nadzora iz odstavka 5 se sprejmejo po postopku iz člena 38."

6. Člena 20b in 28 se črtata.

II. Uredba (EGS) št. 142/67 z dne 21. junija 1967 (UL L 125, 26.6.1967, str. 2461), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2429/72 (UL L 264, 23.11.1972, str. 1).

Uredba (EGS) št. 143/67 z dne 21. junija 1967 (UL L 125, 26.6.1967, str. 2463), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2077/71 (UL L 220, 30.9.1972, str. 1).

Uredba (EGS) št. 19/69 z dne 20. decembra 1968 (UL L 3, 7.1.1969, str. 2), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2429/72 (UL L 264, 23.11.1972, str. 1).

Uredba (EGS) št. 2596/69 z dne 18. decembra 1969 (UL L 324, 27.12.1969, str. 12).

Uredba (EGS) št. 1076/71 z dne 25. maja 1971 (UL L 116, 28.5.1971, str. 2).

Uredba (EGS) št. 443/72 z dne 29. februarja 1972 (UL L 54, 3.3.1973, str. 3), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št 2560/77 (UL L 303, 28.11.1977, str. 1).

Uredba (EGS) št. 1569/72 z dne 20. julija 1972 (UL L 167, 25.7.1972, str. 9), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2206/90 (UL L 201, 31.1.1990, str. 11).

Uredba (EGS) št. 2751/78 z dne 23. novembra 1978 (UL L 331, 28.11.1978, str. 5).

Uredba (EGS) št. 591/79 z dne 26. marca 1979 (UL L 78, 30.3.1979, str. 2), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2903/89 (UL L 280, 29.9.1989, str. 3).

Uredba (EGS) št. 1594/83 z dne 14. junija 1983 (UL L 163, 22.6.1983, str. 44), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1321/91 (UL L 132, 23.5.1990, str. 15).

Uredba (EGS) št. 1491/85 z dne 23. maja 1985 (UL L 151, 10.6.1985, str. 15), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1724/91 (UL L 162, 26.6.1991, str. 35).

Uredba (EGS) št. 2194/85 z dne 25. julija 1985 (UL L 204, 2.8.1985, str. 7), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1725/91 (UL L 162, 26.6.1991, str. 37).

Uredba (EGS) št. 1650/86 z dne 26. maja 1986 (UL L 145, 30.5.1986, str. 8).

Zgornje uredbe se razveljavijo.

PRILOGA VI

LAN IN KONOPLJA

I. Uredba Sveta (EGS) št. 1308/70 z dne 29. junija 1970 (UL L 146, 4.7.1970, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1557/93 (UL L 154, 25.6.1993, str. 26).

Člena 7 in 8 se nadomestita:

"Člen 7

Razen če ni drugače določeno v tej uredbi ali določbah, sprejetih na podlagi te uredbe, se v trgovini s tretjimi državami prepove:

- uporaba kakršnih koli dajatev, ki imajo enak učinek kakor carine,

- uporaba kakršne koli količinske omejitve ali ukrepa z enakim učinkom.

Člen 8

1. Ta člen velja brez poseganja v bolj omejevalne določbe, ki jih sprejmejo države članice.

2. Surova konoplja iz oznake KN 53021000, ki prihaja iz tretjih držav, se lahko uvaža samo, če proizvod izpolnjuje pogoje iz člena 4(1) in se dokaže, da ne vsebuje več tetrakanabinolvodika, kakor je določeno v členu 4(4).

3. Iz tretjih držav se lahko uvaža samo seme ali sorta konoplje iz oznake KN 12079910, za katera se zagotovijo varščine iz člena 4(1) in so navedene na seznamu, ki se pripravi. Ta seznam se pripravi pod pogoji, ki se določijo v skladu s členom 4(4).

4. Pri uvozu proizvodov iz odstavkov 2 in 3 v Skupnost se izvaja nadzor, s katerim se ugotavlja izpolnjevanje pogojev iz tega člena.

Če so ti pogoji izpolnjeni, država članica uvoznica izda potrdilo o izpolnjevanju pogojev.

5. Seme konoplje iz oznake KN 12079991 smejo uvažati samo:

- raziskovalne organizacije ali instituti,

- fizične ali pravne osebe, ki lahko dokažejo dovolj velik obseg dejavnosti v tem sektorju.

6. Za ves uvoz semen iz prejšnjega odstavka, ki ga izvajajo osebe iz druge alinee odstavka 5, velja sistem nadzora, ki se uporablja, dokler se seme ne porabi za predvideni namen, razen za setev.

7. Države članice predložijo Komisiji določbe, ki jih sprejmejo za zagotovitev nadzora iz odstavka 6, preden jih začnejo uporabljati. Če te določbe ne omogočajo učinkovitega nadzora, se po postopku iz člena 12 določijo spremembe, ki jih mora sprejeti zadevna država članica.

8. Podrobna pravila za uporabo tega odstavka se sprejmejo po postopku iz člena 12.

Člen 8a

1. Če uvoz ali izvoz iz člena 1 povzroči ali bi lahko povzročil resne motnje na trgu Skupnosti za enega ali več proizvodov, ki bi lahko ogrozile doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe, se lahko v trgovini s tretjimi državami uporabijo ustrezni ukrepi, dokler takšne motnje ali nevarnost takšnih motenj ne preneha.

Svet na predlog Komisije po glasovalnem postopku iz člena 43(2) Pogodbe sprejme splošna pravila za uporabo tega odstavka ter določi primere in omejitve, v okviru katerih lahko države članice sprejmejo zaščitne ukrepe.

2. Če nastane položaj iz odstavka 1, Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo sprejme potrebne ukrepe; o takšnih ukrepih, ki se začnejo takoj uporabljati, so države članice uradno obveščene. Če Komisija prejme zahtevo države članice, mora o njej odločati v treh delovnih dneh po prejemu zahteve.

3. Ukrepe, ki jih sprejme Komisija, lahko Svetu predloži katera koli država članica v treh delovnih dneh od dneva, ko je prejela uradno obvestilo. Svet se nemudoma sestane. Svet lahko s kvalificirano večino ukrep spremeni ali razveljavi.

4. Ta člen se uporablja ob upoštevanju obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228(2) Pogodbe."

II. Uredba Sveta (EGS) št. 1430/82 z dne 18. maja 1982 (UL L 162, 12.6.1982, str. 27), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. L 2058/84 (UL L 191, 19.7.1984, str. 5).

Člen 2 se črta.

III. Uredba Sveta (EGS) št. 2059/84 z dne 16. julija 1984 (UL L 191, 19.7.1984, str. 6).

Členi 2, 3 in 4 se črtajo.

IV. Uredba Sveta (EGS) št. 1054/72 z dne 19. maja 1972 (UL L 120, 25.5.1972, str. 1).

Zgornja uredba se razveljavi.

PRILOGA VII

MLEČNI IZDELKI

I. Uredba Sveta (EGS) št. 804/68 z dne 27. junija 1968 (UL L 148, 27.6.1968, str. 13), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2807/94 (UL L 298, 19.11.1994, str. 1).

1. Člen 4 se črta.

2. Naslov III se nadomesti:

"NASLOV III

Trgovina s tretjimi državami

Člen 13

1. Za uvoz katerega koli proizvoda iz člena 1 v Skupnost se zahteva uvozno dovoljenje. Za izvoz vsakega takšnega proizvoda iz Skupnosti se lahko zahteva izvozno dovoljenje.

2. Dovoljenja izdajo države članice vsakemu vlagatelju, ne glede na njegov sedež v Skupnosti in brez poseganja v ukrepe, sprejete za uporabo členov 16 in 17.

Uvozna in izvozna dovoljenja veljajo v celotni Skupnosti. Pogoj za izdajo takšnih dovoljenj je predložitev varščine, ki jamči, da bodo proizvodi uvoženi ali izvoženi v času veljavnosti dovoljenja; razen v primerih višje sile se varščina v celoti ali delno zaseže, če se uvoz ali izvoz v tem roku ne izvede ali se izvede samo delno.

3. Po postopku iz člena 30 se določijo:

(a) seznam proizvodov, za katere se zahtevajo izvozna dovoljenja;

(b) rok veljavnosti dovoljenj in

(c) druga podrobna pravila za uporabo tega člena.

Člen 14

1. Razen če v tej uredbi ni določeno drugače, se za proizvode iz člena 1 uporabljajo stopnje dajatev iz skupne carinske tarife.

Člen 15

1. Za odpravo ali preprečitev škodljivih učinkov na trgu Skupnosti, ki bi lahko nastali zaradi uvoza nekaterih proizvodov iz člena 1, se lahko za uvoz enega ali več takšnih proizvodov po stopnji dajatve iz člena 10 zahteva plačilo dodatne carinske dajatve, če so izpolnjeni pogoji iz člena 5 Sporazuma o kmetijstvu, sklenjenega v skladu s členom 228 Pogodbe v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj, razen če je malo verjetno, da bi uvoz povzročil motnje na trgu v Skupnosti ali pa bi bili učinki nesorazmerni s ciljem.

2. Sprožitvene cene, pod katerimi se lahko uvede dodatna dajatev, so cene, ki jih Skupnost sporoči Svetovni trgovinski organizaciji.

Sprožitvene količine, ki morajo biti presežene, da se lahko uvede dodatna uvozna dajatev, se določijo posebej na podlagi uvoza v Skupnost v treh letih pred letom, v katerem se pokažejo ali bi se lahko pokazali škodljivi učinki iz odstavka 1.

3. Uvozne cene, ki se upoštevajo za odmero dodatne uvozne dajatve, se določijo na podlagi cif uvoznih cen za zadevno pošiljko.

Cif uvozne cene se v ta namen preverjajo z reprezentativnimi cenami tega proizvoda na svetovnem trgu ali na uvoznem trgu Skupnosti za ta proizvod.

4. Komisija sprejme podrobna pravila za uporabo tega člena po postopku iz člena 30. Takšna podrobna pravila določajo zlasti:

(a) proizvode, za katere se lahko uporabljajo dodatne uvozne dajatve v skladu s členom 5 Sporazuma o kmetijstvu;

(b) druga merila, ki so potrebna za uporabo odstavka 1 v skladu s členom 5 tega sporazuma.

Člen 16

1. Tarifne kvote za proizvode iz člena 1, ki so rezultat sporazumov, sklenjenih v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj, se odprejo in upravljajo v skladu z določbami, sprejetimi po postopku iz člena 30.

2. Kvote se upravljajo z uporabo enega od naslednjih postopkov ali kombinacije teh postopkov:

- postopek vrstnega reda vlaganja zahtevkov (prvi pride, prvi dobi),

- postopek razdelitve količin v sorazmerju z zaprošenimi količinami ob vložitvi zahtevka (uporaba postopka hkratnega preverjanja),

- postopek upoštevanja tradicionalnih trgovinskih tokov (uporaba postopka tradicionalni/novi vlagatelji).

Sprejmejo se lahko tudi drugi ustrezni postopki.

Postopki morajo biti takšni, da ne prihaja do diskriminacije med temi izvajalci.

3. Sprejet postopek upravljanja mora, kjer je to smiselno, upoštevati povpraševanje na trgu Skupnosti in potrebo po zaščiti ravnotežja na trgu, hkrati pa se opirati na postopke, ki so se za upravljanje kvot, v skladu s kvotami iz odstavka 1, uporabljali v preteklosti, brez poseganja v pravice, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v okviru urugvajskega kroga pogajanj.

4. Z določbami iz odstavka 1 se odprejo letne kvote, po potrebi ustrezno porazdeljene prek leta, določi postopek upravljanja, ki se bo uporabljal, in po potrebi:

(a) varščine za vrsto, izvor in poreklo proizvoda;

(b) priznavanje dokumenta, ki se uporablja za potrjevanje varščin iz (a); in

(c) pogoje izdajanja uvoznih dovoljenj in njihov rok veljavnosti.

Člen 17

1. Do obsega, ki je potreben, da se omogoči izvoz proizvodov, ki se izvažajo brez nadaljnje predelave ali v obliki blaga iz Priloge, če so navedeni v členu 1(a), (b), (c), (d), (e) in (g), na podlagi cen za te proizvode na svetovnem trgu, in v okviru omejitev, ki so rezultat sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228 Pogodbe, se lahko razlika med temi cenami in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznimi nadomestili.

Izvozna nadomestila za proizvode iz člena 1 v obliki blaga iz Priloge ne smejo biti višja od nadomestil, ki se uporabljajo za proizvode, ki se izvažajo brez nadaljnje predelave.

2. Postopek, sprejet za razdeljevanje količin, ki se lahko izvažajo z nadomestilom, je tisti, ki:

(a) je najprimernejši glede na vrsto proizvoda in razmere na zadevnem trgu, ki omogoča najučinkovitejšo uporabo razpoložljivih sredstev ter upošteva učinkovitost in strukture izvoza iz Skupnosti, ne da bi pri tem povzročal diskriminacijo med velikimi in malimi izvajalci;

(b) ob upoštevanju upravnih zahtev postopkov povzroča izvajalcem najmanj administrativnih ovir;

(c) preprečuje vsakršno diskriminacijo med zadevnimi izvajalci.

3. Nadomestila so enaka v celotni Skupnosti.

Nadomestila se lahko razlikujejo glede na destinacijo, če to zahtevajo razmere na svetovnem trgu ali posebne zahteve nekaterih trgov.

Nadomestila se določijo po postopku iz člena 30. Nadomestila se lahko določijo:

(a) v rednih časovnih presledkih;

(b) z razpisom za proizvode, za katere je bil takšen postopek določen v preteklosti.

Razen pri določitvi višine z razpisom se seznam proizvodov, za katere se odobrijo izvozna nadomestila, in višina nadomestila določita najmanj vsake štiri tedne. Višina nadomestila pa lahko ostane enaka več kakor štiri tedne in jo lahko Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo po potrebi prilagodi tudi v vmesnem obdobju. Vendar se lahko za proizvode iz člena 1, ki se izvažajo v obliki blaga iz Priloge, nadomestilo določi v drugih časovnih presledkih po postopku iz člena 16 Uredbe (ES) št. 3448/93.

4. Pri določanju nadomestil za proizvode iz člena 1, ki se izvažajo brez nadaljnje predelave, se upoštevajo:

(a) trenutni položaj in predvidena gibanja:

- cen in ponudbe mleka in mlečnih izdelkov na trgu Skupnosti,

- cen mleka in mlečnih izdelkov na svetovnem trgu;

(b) najugodnejši stroški trženja in stroški prevoza s trgov Skupnosti v pristanišča in druge izvozne točke v Skupnosti ter stroški pošiljanja v namembne države; povpraševanje na trgu Skupnosti;

(c) cilji skupne ureditve trga za mleko in mlečne izdelke, s katerimi naj bi se zagotovile uravnotežene razmere ter naravni razvoj cen in trgovine na teh trgih;

(d) omejitve, ki so rezultat sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 228 Pogodbe;

(e) pomen preprečevanja motenj na trgu Skupnosti;

(f) gospodarski vidik predlaganega izvoza.

Upoštevati je treba tudi potrebo po vzpostaviti ravnovesja med porabo osnovnih kmetijskih proizvodov v Skupnosti, ki se izvažajo v obliki predelanega blaga v tretje države, in porabo proizvodov iz teh držav, sprejetih po postopku aktivnega oplemenitenja.

5. Za proizvode iz člena 1, ki se izvažajo v nespremenjenem stanju:

(a) se cene v Skupnosti iz odstavka 1 določajo ob upoštevanju cen, ki so z vidika izvoza najugodnejše;

(b) se cene na svetovnem trgu iz odstavka 1 določajo zlasti ob upoštevanju:

(a) cen na trgih tretjih držav;

(b) najugodnejših cen v namembnih tretjih državah za uvoz v tretje države;

(c) proizvodnih cen, evidentiranih v tretjih državah izvoznicah, po potrebi ob upoštevanju subvencij, ki jih odobrijo te države;

(d) ponudbenih cen franko meja.

6. Nadomestila za proizvode iz člena 1 se odobrijo samo ob vložitvi zahtevka in predložitvi ustreznega izvoznega dovoljenja.

7. Nadomestilo, ki se uporablja za izvoz proizvodov iz člena 1, ki se izvažajo brez nadaljnje predelave, je nadomestilo, veljavno na dan vložitve zahtevka za dovoljenje, in, pri različni višini nadomestila, nadomestilo, ki isti dan velja za:

(a) destinacijo, navedeno v dovoljenju ali po potrebi;

(b) dejansko destinacijo, če ta ni tista, navedena v dovoljenju; v tem primeru uporabljeno nadomestilo ne sme biti višje od nadomestila, ki velja za destinacijo, navedeno v dovoljenju.

Za preprečevanje zlorab zaradi fleksibilnosti tega odstavka se lahko sprejmejo ustrezni ukrepi.

8. Po postopku iz člena 16 Uredbe (ES) št. 3448/93 se lahko določi, da se odstavka 6 in 7 uporabljata tudi za proizvode iz člena 1, ki se izvažajo v obliki blaga iz Priloge.

9. Po postopku iz člena 30 se lahko določi, da se odstavka 6 in 7 ne uporabljata pri proizvodih iz člena 1, za katere se nadomestilo izplača v okviru dajanja pomoči v hrani.

10. Nadomestilo se izplača ob dokazilu:

- da so proizvodi po poreklu iz Skupnosti, razen pri uporabi odstavka 11,

- da so bili proizvodi izvoženi iz Skupnosti in

- da so pri različni višini nadomestila proizvodi prispeli na destinacijo, navedeno v dovoljenju, ali na drugo destinacijo, za katero je bilo določeno nadomestilo, brez poseganja v odstavek 7(b). Vendar pa so pri tem mogoče izjeme po postopku iz člena 30, če so določeni pogoji, ki zagotavljajo enakovredne varščine.

11. Izvozno nadomestilo se ne odobri za proizvode, ki se uvozijo iz tretjih držav in se ponovno izvažajo v tretje države, razen če izvoznik dokaže:

- da je proizvod, ki se izvaža, isti kakor predhodno uvoženi proizvod in

- da so bile pri uvozu plačane vse uvozne dajatve.

V takšnih primerih je nadomestilo za vsak proizvod enako plačanim dajatvam pri uvozu, če so te dajatve enake ali nižje od uporabljenega nadomestila; nadomestilo je enako uporabljenemu nadomestilu, če so plačane dajatve pri uvozu višje od nadomestila.

12. Za proizvode iz člena 1, ki se