SL Uradni list Evropske unije L 107/1

SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/628

z dne 11. novembra 2016

o državni pomoči SA.24221(2011/C) (ex 2011/NN), ki jo je Avstrija odobrila letališču Celovec ter družbi Ryanair in drugim letalskim prevoznikom, ki to letališče uporabljajo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7131)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

(1) Z dopisom z dne 5. oktobra 2007 je konkurent irskega letalskega prevoznika Ryanair plc (v nadaljnjem besedilu: Ryanair) na evropskem trgu letalskega potniškega prevoza, ki ne želi razkriti svoje identitete, pri Komisiji vložil pritožbo, v kateri je trdil, da je bila družbi Ryanair prek družbe za upravljanje letališča Celovec Kärntner Flughafen Betriebsgesellschaft mbH (v nadaljnjem besedilu: KFBG) dodeljena nezakonita državna pomoč avstrijske zvezne dežele Koroške, mesta Celovec, družbe Kärnten Werbung Marketing & Innovationsmanagement GmbH (v nadaljnjem besedilu: Kärnten Werbung) in letališča Celovec (v nadaljnjem besedilu: KLU).

(2) Komisija je z dopisom z dne 11. oktobra 2007 posredovala pritožbo Avstriji in zahtevala informacije. Avstrijski organi so odgovorili z dopisom z dne 2. januarja 2008.

(3) Komisija je z dopisoma z dne 15. novembra 2010 in 24. marca 2011 od avstrijskih organov zahtevala dodatne informacije. Avstrijski organi so odgovorili z dopisoma z dne 28. januarja 2011 in 30. maja 2011.

(4) Komisija je 8. aprila 2011 družbo Ryanair zaprosila za nekatere informacije. Družba Ryanair je informacije predložila z dopisom z dne 4. julija 2011. Komisija je 15. julija 2011 informacije, ki jih je predložila družba Ryanair, posredovala avstrijskim organom, ti pa so v dopisu z dne 20. septembra 2011 poslali svoje pripombe.

(5) Komisija se je po proučitvi informacij, ki so jih predložili avstrijski organi, 22. februarja 2012 odločila, da bo začela postopek preiskave na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Sklep o začetku formalnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil Avstriji poslan istega dne, nato pa je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o ukrepu (2).

(6) Z dopisom z dne 13. marca 2012 je Avstrija Komisijo prosila, da podaljša rok za predložitev pripomb o sklepu Komisije o začetku postopka. Komisija je rok podaljšala z dopisom z dne 19. aprila 2012. Avstrija je svoje pripombe predložila 16. maja 2012, 11. junija 2012 in 31. avgusta 2012.

(7) Komisija je z dopisi z dne 20. junija 2012, 5. oktobra 2012, 3. maja 2013 in 28. maja 2014 Avstriji posredovala pripombe zainteresiranih strani.

(8) Z dopisom z dne 24. februarja 2014 je Komisija Avstrijo in zainteresirane strani v postopku obvestila, da je 20. februarja 2014 sprejela Smernice o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom (3) (v nadaljnjem besedilu: smernice za letalski sektor iz leta 2014), ter jih pozvala, naj predložijo pripombe glede uporabe novih smernic EU o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom pri tej preiskavi. Avstrija je odgovorila z dopisom z dne 20. marca 2014.

(9) Smernice za letalski sektor iz leta 2014 so bile v Uradnem listu Evropske unije objavljene 4. aprila 2014. Nadomestile so Smernice Skupnosti o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč (4) iz leta 2005 (v nadaljnjem besedilu: smernice za letalski sektor iz leta 2005).

(10) Komisija je z dopisom z dne 28. maja 2014 Avstrijo zaprosila za dodatne informacije o pogodbi o trženju, ki sta jo letališče KLU in družba Ryanair podpisala 22. januarja 2002. O tej pogodbi jo je pred tem že obvestila zainteresirana stran (družba Ryanair). Avstrija je na ta zahtevek odgovorila z dopisom z dne 11. junija 2014.

(11) Ko je Komisija proučila informacije, ki so jih predložili avstrijski organi, se je 23. julija 2014 odločila za razširitev postopka preiskave. Sklep o razširitvi formalnega postopka preiskave (5) (v nadaljnjem besedilu: sklep o razširitvi postopka) je bil Avstriji poslan istega dne, nato pa je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o ukrepu.

(12) Avstrija je svoje pripombe o ukrepu, ki je bil predmet sklepa o razširitvi postopka, predložila z dopisom z dne 20. avgusta 2014. Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani. Posredovala jih je Avstriji in ji dala možnost odgovora; Avstrija je odgovorila z dopisom z dne 17. decembra 2014.

(13) Komisija je z dopisi z dne 1. decembra 2014, 5. februarja 2015, 24. aprila 2015 in 11. decembra 2015 Avstriji posredovala pripombe zainteresiranih strani.

(14) Komisija je od avstrijskih organov z dopisi z dne 15. decembra 2014, 13. januarja 2015, 5. februarja 2015, 19. marca 2015 in 25. septembra 2015 zahtevala dodatna pojasnila. Avstrijski organi so odgovorili z dopisi z dne 28. januarja 2015, 12. februarja 2015, 31. marca 2015, 14. aprila 2015 in 11. novembra 2015.

2. OPIS UKREPOV IN RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

2.1 Uvod

(15) V tej zadevi se obravnava več ukrepov, ki zadevajo letališče KLU in različne letalske prevoznike, ki na njem obratujejo: — KLU so v obdobju 2000–2010 financirali njegovi delničarji; — KLU je od leta 2005 izvajalo spodbujevalno shemo v korist več letalskih prevoznikov; — KLU je sklenilo več sporazumov z družbami Ryanair, Leading Verge.com Limited (v nadaljnjem besedilu: LV), Airport Marketing Services (Jersey) Limited (v nadaljnjem besedilu: AMS), Hapag Lloyd Express, TUIfly, Air Berlin in Austrian Airlines (v nadaljnjem besedilu: AUA).

2.2 Splošna predstavitev letališča Celovec

(16) KLU se nahaja na obrobju mesta Celovec, ki je glavno mesto avstrijske zvezne dežele Koroške (Bundesland Kärnten). Koroška je gorska regija na jugu Avstrije.

(17) KLU je bilo ustanovljeno leta 1915 kot vojaško letalsko oporišče. Kmalu zatem se je začelo uporabljati za vojaške in civilne namene in se tako uporablja še danes.

(18) KLU je od leta 1939 v lasti družbe KFBG, ki je v rokah več delničarjev in letališče tudi upravlja. Do leta 2003 so imeli deleže Republika Avstrija (60 %), zvezna dežela Koroška (20 %) in mesto Celovec (20 %). Aprila 2003 je zvezna dežela Koroška prevzela delnice Republike Avstrije in se zavezala, da bo letališče ohranila odprto za vojaške namene. Od leta 2003 sta deleža torej imela zvezna dežela Koroška (80 %) in mesto Celovec (20 %). Novembra 2008 je bil 80-odstotni delež zvezne dežele Koroške prenesen na družbo Kärntner Landes- und Hypothekenbankholding.

(19) Glavna vzletno-pristajalna steza letališča je dolga 2 720 metrov in se ni spremenila od leta 2000. Največja zmogljivost njegovega terminala je 600 000 potnikov. Število potnikov se je gibalo, kot je navedeno v preglednici. Preglednica 1 Promet na letališču KLU Leto Skupno število potnikov Premiki Tovor v kg 2000 235 503 8 325 78 931 2001 226 701 7 133 67 159 2002 259 717 6 894 29 939 2003 313 557 6 979 47 347 2004 486 274 8 810 57 881 2005 522 697 8 907 53 212 2006 409 004 7 718 41 563 2007 469 033 8 103 34 894 2008 429 889 7 679 23 935 2009 410 512 7 785 30 153 2010 425 933 7 482 13 443 2011 375 307 6 451 206 2012 279 045 4 576 0 2013 258 421 4 262 0 2014 224 846 3 920 0 2015 227 625 3 922 0

(20) KLU je na Koroškem, v najjužnejši zvezni deželi Avstrije. Koroška leži v Vzhodnih Alpah, zato je znana po svojih gorah, kot so gorovje Visoke Ture, Karnijske Alpe in Karavanke, turizem pa je ena od glavnih dejavnosti. Koroška ima zaradi svoje alpske lege celinsko podnebje z dolgimi in ostrimi zimami.

(21) KLU je od drugih letališč z avtom oddaljeno toliko kilometrov/časa, kot je navedeno v nadaljevanju. Pri tem je treba opozoriti, da navedeni potovalni časi veljajo le v najboljših razmerah, pri čemer se pogosto podaljšajo zaradi ovir na cestah ali zastojev v predorih zaradi neugodnih vremenskih razmer in prevelikega obsega prometa za predore. — Letališče Ljubljana (Slovenija): 80 km, 1 h 30 min; — letališče Gradec (Avstrija): 128 km, 1 h 10 min; — letališče Maribor (Slovenija): 137 km, 1 h 47 min; — letališče Trst (Italija): 203 km, 1 h 51 min; — letališče Salzburg (Avstrija): 223 km, 2 h; — letališče Benetke (Italija): 282 km, 2 h 34 min; — letališče Treviso (Italija): 290 km, 2 h 43 min.

2.3 Subjekti, vključeni v ukrepe na letališču Celovec

2.3.1 Destinations Management GmbH

(22) Družba Destinations Management GmbH (v nadaljnjem besedilu: DMG) je 100-odstotna hčerinska družba družbe KFBG. Družba DMG je ponudnik različnih storitev letalskega in vesoljskega sektorja na letališču KLU, kot so storitve potovalnih agencij, je upravitelj dogodkov in svetovalec za privabljanje letalskih prevoznikov v Celovec.

2.3.2 Kärnten Werbung, Marketing & Innovationsmanagement GmbH

(23) Družba Kärnten Werbung je v lasti družbe Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding (do novembra 2008 je bila v lasti zvezne dežele Koroške; 60 %), gospodarske zbornice Koroške (30 %) in delavske zbornice (10 %). Naloga družbe je izvajanje dejavnosti trženja na področju turizma na Koroškem. Družbo Kärnten Werbung financirajo njeni delničarji, tj. družba Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding, gospodarska zbornica Koroške in delavska zbornica. Nadzoruje jo nadzorni svet, ki ga imenujejo delničarji.

2.3.3 Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding

(24) Družba Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding (v nadaljnjem besedilu: KLH) je bila oseba javnega prava, ki je bila leta 1990 ustanovljena s koroškim deželnim zakonom (Kärntner Landesholding-Gesetz; v nadaljnjem besedilu: KLH-G) (6). Družba KLH je bila pravna oseba sui generis in imetnica posebnih pravic. Družba KLH ni bila družba na podlagi gospodarskega prava. Kljub temu je bila v poslovnem registru registrirana pod registrsko številko družbe. Družba KLH tudi ni objavljala bilanc stanja ali letnih računovodskih izkazov, ampak jih je v skladu s členom 28 KLH-G dala na voljo vladi zvezne dežele Koroške. Družba KLH je delovala kot matična družba (holding), tj. agencija za državna sredstva za delnice, ki jih ima zvezna dežela Koroška v nekdanji regionalni hipotekarni banki Koroške (Kärntner Landes Hypothekenbank) in drugih družbah, kot so Land Kärnten Beteiligungen GmbH, Kärntner Vermögensverwaltungs GmbH in druge. Družba KLH ima v lasti 80 % delnic družbe KFBG.

(25) Glede na statut je bil namen družbe KLH pridobiti, imeti, upravljati in prodajati sredstva, zlasti delnice v družbah, ter ustanavljati družbe. Družba KLH je morala izvajati strateško politiko holdinga za vse svoje družbe, da bi zagotovila učinke sinergije in jasno porazdelitev pristojnosti ter izvajala centraliziran nadzor. Družba KLH je morala poslovati v interesu zvezne države Koroške. Operativno poslovanje so izvajale družbe same. Za neposredno in posredno financiranje ter podporo projektov družbe KLH je zvezna dežela Koroška ustanovila poseben sklad z imenom Zukunft Kärnten. Temeljni kapital sklada je znašal 500 milijonov EUR.

(26) Upravni odbor družbe KLH je imenoval nadzorni svet družbe KLH. Nadzorni svet je imenovala vlada zvezne dežele Koroške. V statutu je navedeno, da člani nadzornega sveta predstavljajo deleže političnih strank, ki so zastopane v vladi zvezne dežele Koroške. Poleg tega se je moral nadzorni svet strinjati z vsemi odločitvami upravnega odbora glede naložb v višini nad 50 000 EUR. Družba KLH je bila na podlagi člena 5 statuta pod stalnim nadzorom vlade zvezne dežele Koroške. Vlada zvezne dežele Koroške je morala zagotoviti, da so bile vse odločitve družbe KLH v interesu zvezne države Koroške.

2.3.4 Leading Verge.Com Limited

(27) Družba LV je 100-odstotna hčerinska družba družbe Ryanair in deluje kot družba za trženje za družbo Ryanair.

2.3.5 Airport Marketing Services (Jersey) Limited

(28) Družba AMS je 100-odstotna hčerinska družba družbe Ryanair. Njena glavna dejavnost je prodaja oglaševalskega prostora na spletnem mestu družbe Ryanair. Družba AMS ima izključno dovoljenje za nudenje storitev trženja na spletnem mestu družbe Ryanair www.ryanair.com.

2.4 Financiranje letališča Celovec s strani mesta Celovec, zvezne dežele Koroške in drugih subjektov

(29) Letališče KLU je v obdobju 2000–2010 od svojih delničarjev, zveznega ministrstva za notranje zadeve in zveznega ministrstva za finance prejelo finančne prispevke. Ti različni prispevki družbama KFBG in DMG so predstavljeni v naslednji preglednici. Preglednica 2 Finančni prispevki družbi KFBG Leto prispevka Zvezna dežela Koroška družbi KFBG Mesto Celovec družbi KFBG Družba KLH družbi DMG Družba KLH (Zukunfts-fonds) družbi DMG Zvezna dežela Koroška družbi DMG Zvezni ministrstvi družbi KFBG 2000 36 336 0 0 0 0 24 000 2001 145 349 0 0 0 0 24 000 2002 90 840 + 180 000 + 134 500 90 840 0 0 1 000 000 27 000 2003 377 964 + 96 850 + 88 500 181 680 0 0 0 553 000 2004 1 424 100 120 000 + 25 000 + 5 280 181 680 0 0 0 878 000 2005 1 193 579 151 400 0 0 0 642 000 2006 1 149 887 0 0 0 0 791 000 2007 459 855 104 000 0 0 0 824 000 2008 800 000 247 000 570 000 0 0 1 134 000 2009 800 000 93 000 615 000 115 969 0 682 000 2010 473 600 300 000 0 346 179 0 896 000 2011 800 000 304 000 0 473 925 0 0

2.5 Letališka spodbujevalna shema družbe Kärntner Flughafen Betriebs GmbH iz leta 2005

(30) Seznam pristojbin letališča KLU vsako leto odobri zvezno ministrstvo za promet, sestavljen pa je iz dveh delov, in sicer dela I Tarifordnung in dela II Entgeltordnung. Del I zajema naslednje pristojbine: pristajalna pristojbina (na obračanje), potniška pristojbina (na odhajajočega potnika), parkirnina (na obračanje) in pristojbina za uporabo infrastrukture (nadzorovani del letališča: na obračanje, javni del letališča: na potnika). Pristojbina za uporabo infrastrukture se nanaša na uporabo osrednje letališke infrastrukture in se uporablja, če se zagotovi storitev na ploščadi/storitev vodenja prometa. Sestavljena je iz tarife za infrastrukturo na nadzorovanem delu letališča, ki je odvisna od največje vzletne teže (v nadaljnjem besedilu: MTOW) zrakoplova in števila sedežev ter tarife za infrastrukturo na javnem delu letališča na odhajajočega potnika.

(31) Del II (Entgeltordnung) zajema storitve zemeljske oskrbe. Pristojbine za storitve zemeljske oskrbe so razdeljene v dve skupini: storitve, ki jih je treba plačati ne glede na obseg uporabe, tj. pristojbina za vodenje prometa in pristojbina za oskrbo na ploščadi, ter posamezne storitve, ki jih je treba plačati le glede na individualno uporabo. Znesek pristojbin za vodenje prometa in pristojbin za oskrbo na ploščadi je odvisen od MTOW zrakoplova. Pristojbina za vodenje prometa znaša od 337 do 3 886 EUR, pristojbina za oskrbo na ploščadi pa od 226 do 2 404 EUR.

(32) Leta 2005 je družba KFBG uvedla spodbujevalno shemo (v nadaljnjem besedilu: spodbujevalna shema iz leta 2005) za letalske prevoznike, ki vzletajo in pristajajo na letališču Celovec, da bi spodbudila ustvarjanje novih destinacij za lete (v nadaljnjem besedilu: spodbuda za destinacije), okrepila obstoječe letalske povezave (v nadaljnjem besedilu: spodbuda za pogostost letov) ter utrdila in ohranila obstoječe letalske povezave (v nadaljnjem besedilu: spodbuda za potnike). Shema je začela veljati 1. septembra 2005, prenehala pa 31. decembra 2008. Decembra 2008 se je spodbujevalna shema podaljšala do leta 2013.

(33) V okviru spodbujevalnih shem za destinacije in pogostost letov so bile spodbude dodeljene kot rabat v odstotkih na nekatere letališke pristojbine (pristajalna pristojbina, pristojbina za uporabo infrastrukture na nadzorovanem delu letališča, pristojbina za oskrbo na ploščadi), ki so določene na seznamu pristojbin letališča KLU.

(34) Spodbujevalna shema za potnike je bila absolutni znesek, plačan na potnika odhajajočega leta z letališča KLU in določen za celotno trajanje sheme. Spodbuda se je odštela od istih pristojbin kot pri spodbudah za destinacije in pogostost letov. Znesek je bil označen kot najvišji znesek. Če se je število letov povečalo ali zmanjšalo, se je znesek ustrezno prilagodil, vendar ni presegel najvišjega zneska.

(35) Kombinacija spodbud za destinacije in pogostost letov ter spodbud za potnike je bila mogoča, če je bilo mogoče vse oblike spodbud združiti, vendar ne sešteti za iste potnike. To pomeni, da se je število potnikov, ki se uporablja za izračun spodbud za destinacije in pogostost letov, odštelo od skupnega števila potnikov, uporabljenega za izračun spodbude za potnike.

(36) Spodbujevalna shema je bila objavljena na spletnem mestu letališča KLU in je bila na voljo za vse letalske prevoznike, ki obratujejo na letališču KLU, vendar se je uporabljala le za redne lete, saj so bili čarterski leti izključeni. Uporaba je morala temeljiti na predhodnem sporazumu med družbo KFBG in letalskim prevoznikom o načrtovani pogostosti letov in načrtovanih rutah.

(37) Spodbudo je na koncu koledarskega leta povrnila družba KFBG. Takrat je moral letalski prevoznik dokazati število potnikov, ki jih je prepeljal z letališča KLU in nanj, ter število letov z njega in nanj. Preglednica 3 Spodbude na letališču KLU od leta 2005 Leto Spodbuda za destinacije v zvezi z Landetarif, luftseitiger Infrastrukturtarif in Vorfeldabfertigungsentgelt Spodbuda za pogostost letov v zvezi z Landetarif, luftseitiger Infrastrukturtarif in Vorfeldabfertigungsentgelt Spodbuda za potnike (največja) na odhajajočega potnika (v EUR) 2005–2008 1. leto: 70 % 1. leto: 60 % 7,62 2009 2. leto: 60 % 2. leto: 50 % 5,06 2010 3. leto: 50 % 3. leto: 40 % 4,85 2011 4,85 Preglednica 4 Pregled zneskov spodbud, plačanih letalskim prevoznikom na letališču KLU od leta 2005 (v tisoč EUR) 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006 2003–2005 Spodbuda za potnike: Austrian Airlines Group […] (*1) […] […] […] […] […] […] […] [… (7) Ryanair […] […] […] […] […] […] […] […] TUIFIy (HLX) […] […] Airberlin […] […] […] Lufthansa […] […] Germanwings […] […] Spodbuda za destinacije: Lufthansa […] […] […] […] Robin Hood […] Ryanair […] […] […] […] TUIFIy (HLX) […] […] […] Airberlin […] […] Condor […] […] […] Spodbuda za pogostost letov: Austrian Airlines Group Germanwings […] […] […] […] SKUPAJ […] […] […] […] […] […] […] […] […] Preglednica 5 Uporaba spodbud od leta 2005 Spodbuda za potnike Spodbuda za destinacije Spodbuda za pogostost letov Austrian Airlines 1.1.–31.12.2002 (8) 1.1.2003 (8)–26.10.2013 Lufthansa 1.1.–31.12.2002 1.1.2003–31.12.2003 in 1.1.2004–29.3.2008 in 30.3.2011–31.1.2012 30.3.2008–29.3.2011 Lufthansa Air Alps 1.1.–24.1.2002 Air Direct 4.3.–10.6.2002 Styrian Spirit 17.12.2005–15.3.2006 Robin Hood 9.9.2009–1.10.2009 Ryanair 27.6.2002–29.10.2005 19.12.2006–5.11.2013 27.10.2008–31.3.2011 TUIfly 30.8.2003–31.3.2008 1.4.2008–24.10.2009 14.12.2006–30.3.2008 Air Berlin 25.10.2009–31.10.2011 4.11.2010–31.10.2011 Germanwings 25.10.2012–26.10.2013 25.10.2009–24.10.2012 Condor 16.12.2011–31.3.2013

2.6 Sporazum z družbami Ryanair, LV in AMS

2.6.1 Sporazumi iz leta 2002

(38) Novembra 2001 je družba DMG objavila javni razpis za redno letalsko povezavo med Londonom in Celovcem. Javni razpis je bil objavljen v Uradnem listu z dne 14. novembra 2001, str. 219, ter v uradnem glasilu za javna naročila zveznega ministrstva za gospodarstvo in delo. Z javnim razpisom je bila ponujena pogodba za vsakodneven redni direktni let iz Londona v Celovec in nazaj za vsaj 100 000 potnikov na leto z letališča v osrednjem Londonu, pri čemer bi pogodba trajala tri leta in bi jo bilo mogoče podaljšati za pet let. Družba DMG je v zameno ponudila: — prispevek za dejavnosti trženja letalskega prevoznika s fiksnim zneskom 2 milijona ATS (145 345,67 EUR), pri čemer je treba podporo za trženje uporabiti za oglaševanje in trženje letalske povezave, uporabo pa dokazati vsakega pol leta; — vračilo 97 % pristojbin za obračanje (letališke pristojbine, pristojbini za oskrbo na ploščadi in zemeljsko oskrbo ter pristojbina za kontrolo zračnega prometa) letališča Celovec. Te pristojbine se zaračunajo ob pristanku na letališču KLU.

(39) Javni razpis je predvideval tudi alternativno ponudbo s štirimi leti na teden in 60 000 potniki iz Londona. V tem primeru bi se zagotovila podpora za trženje v višini 1 milijona ATS (72 672,82 EUR) in vračilo 97 % pristojbin za obračanje.

(40) V okviru javnega razpisa ni prispela nobena ponudba, zato je bil umaknjen. V nadaljevanju je bil izveden postopek s pogajanji brez predhodne objave, na podlagi katerega je bila sklenjena pogodba z družbo Ryanair.

2.6.1.1 Sporazum o letaliških storitvah med družbama KFBG in Ryanair z dne 22. januarja 2002

(41) Družbi KFBG in Ryanair sta 22. januarja 2002 sklenili sporazum, ki je začel veljati 27. junija 2002, in sicer za obdobje petih let s samodejnim podaljšanjem za nadaljnjih pet let, če bi družba Ryanair v celoti izpolnjevala svoje obveznosti iz navedenega sporazuma.

(42) Družba Ryanair je bila v skladu s sporazumom zavezana k izvajanju zračnega prevoza potnikov med letališčem KLU in letališčem London-Stansted (v nadaljnjem besedilu: STN), pri čemer se je prevoz začel izvajati okrog datuma začetka veljavnosti sporazuma, obveznost pa je zajemala zrakoplov B737, prevoz vsaj enkrat dnevno, nizke cene in 348 obračanj na leto ali 87 obračanj na četrtletje.

(43) V skladu s sporazumom družba Ryanair plača celoten strošek v višini […] EUR na obračanje za pristojbine za pristajanje in vzletanje, pristojbine za razsvetljavo, pristojbine za hrup in nočne pristojbine, pristojbine za oskrbo na ploščadi in oskrbo potnikov, pristojbine za uporabo infrastrukture, pristojbine za lokalno kontrolo zračnega prometa in pristojbine za storitve na letališču KLU.

(44) Družba Ryanair za vozovnice potnikov zaračuna pristojbino za potniške storitve za letališče v višini […] EUR na odhajajočega potnika. Družba Ryanair za vozovnice potnikov zaračuna tudi pristojbino za varnost za letališče v višini […] EUR (znesek je določila avstrijska vlada) na odhajajočega potnika.

(45) Družba Ryanair skupaj z družbo DMG pripravi redni načrt trženja letalskih povezav za letališče KLU. Povsem po lastni presoji odloča o uporabi podpore za trženje, ki jo prejme, pri čemer je edini pogoj, da mora na svoje spletno mesto vključiti povezave do ustreznih turističnih spletnih mest in ustrezne logotipe, kadar koli je to izvedljivo.

(46) Družba KFBG mora izvajati letališke terminalske storitve in storitve zemeljske oskrbe za družbo Ryanair (vključno z zagotavljanjem brezplačnega prostora za znamčenje pri okencih za vstopnice in prijavo ter izhodih za vkrcanje) in dejavnosti odnosov z javnostmi, kot so lokalne novinarske konference ob objavi novih destinacij, ter zagotoviti, da družba DMG družbi LV plača […] EUR na leto za dnevno obračanje z začetkom 27. junija 2002, pri čemer se plača vnaprej vsako četrtletje v višini […] EUR. Če družba DMG družbi LV tega zneska ne plača, mora družba KFBG manjkajoči znesek plačati družbi Ryanair.

2.6.1.2 Sporazum o trženju med družbama DMG in LV z dne 22. januarja 2002 (prvi sporazum o trženju)

(47) Družbi DMG in LV sta 22. januarja 2002 sklenili sporazum, ki je začel veljati istega dne in je veljal do 26. junija 2007, pri čemer je bilo mogoče samodejno podaljšanje za nadaljnjih pet let, če bi družba LV v celoti izpolnjevala svoje obveznosti iz navedenega sporazuma.

(48) Družba DMG je na podlagi sporazuma družbo LV pooblastila za uvedbo ukrepov za trženje, s katerimi naj bi zvezna dežela Koroška postala bolj znana v angleško govorečih državah, in zagotovitev, da bodo zakonito licencirani letalski prevozniki družbe Ryanair izvajali nove redne zračne prevoze potnikov iz krajev v Združenem kraljestvu in/ali celinski Evropi na letališče KLU z zrakoplovom z zmogljivostjo vsaj 140 sedežev (v nadaljnjem besedilu: storitve).

(49) Dogovorjene storitve bi še naprej morale zajemati 348 obračanj na leto (87 obračanj na četrtletje) – sporazum o trženju se je nanašal na obračanja, kot so navedena v sporazumu o letaliških storitvah med družbama KFBG in Ryanair. Družba LV se je zavezala, da bo zagotovila uvedbo in nadaljnje izvajanje storitev ter pripravila promocijski načrt in spletne povezave do spletne strani družbe DMG ter druga sredstva za promocijo storitev, vključno s povezavami med turističnimi spletnimi mesti in spletnimi mesti strank letalskega prevoznika družbe LV.

(50) Družba DMG plača […] EUR na leto za dnevno obračanje, pri čemer se vsako četrtletje vnaprej plača znesek v višini […] EUR (to plačilo je omenjeno tudi v pogodbi med družbama KFBG in Ryanair z dne 22. januarja 2002). Ta znesek je omenjen tudi v pogodbi med družbama KFBG in Ryanair, v kateri je določeno, da mora družba KFBG zagotoviti, da družba DMG izvede plačilo družbi LV.

2.6.1.3 Sporazum o trženju med družbama DMG in AMS z dne 22. januarja 2002 (drugi sporazum o trženju)

(51) Družbi DMG in AMS sta 22. januarja 2002 sklenili dodatni sporazum o trženju, ki je začel veljati istega dne, in sicer za obdobje petih let z možnostjo podaljšanja za nadaljnjih pet let.

(52) Družba DMG je na podlagi tega sporazuma družbo AMS pooblastila, da 1. maja 2002 ali prej na spletnem mestu www.ryanair.com vzpostavi in upravlja dve povezavi do spletnih mest, ki ju izbere družba DMG in na katerih so opisane znamenitosti zvezne dežele Koroške. V skladu s členom 5.1 in 5.2 sporazuma družba AMS zagotovi dodatne storitve, če se strani tako odločita.

(53) Družba DMG plača za opisane storitve družbe AMS […] EUR na leto.

2.6.1.4 Spremno pismo k sporazumu o trženju med družbama DMG in LV z dne 22. januarja 2002 (tretji sporazum o trženju)

(54) Ta sporazum je spremno pismo k sporazumu o trženju med družbama DMG in LV z dne 22. januarja 2002 (prvi sporazum o trženju), ki sta ga obe strani podpisali 22. januarja 2002 in je začel veljati istega dne.

(55) Stranki sta se strinjali, da „bo družba DMG družbi LV 1. maja 2002 na podlagi pogodbe med družbama LV in DMG z dne 22. januarja 2002 plačala dodatni znesek za trženje za dodatne in okrepljene ukrepe za trženje v času trajanja pogodbe, in sicer v višini […] EUR“.

2.6.1.5 Povzetek plačil na podlagi različnih sporazumov z družbo Ryanair in njenimi hčerinskimi družbami

Preglednica 6

Plačila družbe KFBG družbi Ryanair v obdobju 2002–2005 v EUR na podlagi sporazumov o trženju

Leto 2002 2003 2004 2005 Povračilo pristojbin za obračanje […] […] […] […] Plačila na podlagi prvega sporazuma o trženju […] […] […] […] Plačila na podlagi drugega sporazuma o trženju […] […] […] […] Plačila na podlagi tretjega sporazuma o trženju (spremno pismo k prvemu sporazumu o trženju) […]

(56) Vsi sporazumi med družbami KFBG, DMG, Ryanair, LV in AMS iz leta 2002 so se končali 29. oktobra 2005, ko je družba Ryanair zaradi ekonomskih razlogov nehala izvajati zračni prevoz potnikov med letališčema KLU in STN.

2.6.2 Sporazuma iz leta 2006

2.6.2.1 Sporazum o letaliških storitvah med družbama KFBG in Ryanair z dne 23. avgusta 2006

(57) Družbi KFBG in Ryanair sta 23. avgusta 2006 sklenili sporazum, ki je začel veljati istega dne, o storitvi, ki se je od 19. decembra 2006 do 21. aprila 2007 izvajala trikrat na teden. Sporazum je temeljil na objavljenih tarifah letališča KLU in spodbujevalnih shemah, uvedenih septembra 2005.

(58) Družba Ryanair je morala vzpostaviti ruto STN–KLU–STN in na njej trikrat na teden opravljati lete, s čimer bi bilo v obdobju trajanja pogodbe ustvarjenih vsaj 8 000 odhajajočih potnikov. Družba Ryanair je morala plačati uradne pristojbine letališča KLU. S spodbujevalno shemo se je družbi Ryanair zagotovila spodbuda v višini 7,62 EUR na odhajajočega potnika na novi redni storitvi.

(59) Sporazum je vključeval možnost podaljšanja za pet let, in sicer od 22. aprila 2007 do 21. aprila 2012.

2.6.2.2 Sporazum o trženju med družbama DMG in AMS z dne 21. decembra 2006

(60) Družbi DMG in AMS sta 21. decembra 2006 sklenili sporazum o trženju, ki je začel veljati 28. februarja 2007. Sporazum je bil povezan z obveznostjo družbe Ryanair glede opravljanja letov na ruti med letališčema STN in KLU med 19. decembrom 2006 in 21. aprilom 2007 (glej uvodno izjavo 61).

(61) Družba AMS je morala v skladu s sporazumom zagotoviti sklop storitev trženja v vrednosti […] EUR na leto glede na svoje tedanje cene. Te storitve trženja so vključevale povezavo na spletnem mestu www.ryanair.com do spletnega mesta, ki ga je določila družba DMG, vsebino, ki jo je družba DMG določila na spletni strani destinacije Celovec/Koroška, in elektronsko pošto, ki je oglaševala koroško regijo/Celovec, za naročnike spletnega mesta. Stranki bi se lahko v skladu s členom 5 sporazuma dogovorili o dodatnih storitvah trženja, ki presegajo navedeni znesek. Spletna mesta, ki jih je določila družba DMG, niso smela ponujati letov, izposoje avtomobilov, nastanitev ali katerih koli storitev, ki bi jih lahko v prihodnosti ponujalo spletno mesto www.ryanair.com, lahko pa so predstavljala turistične znamenitosti in poslovne priložnosti Celovca/Koroške.

(62) Družba DMG je morala za storitve trženja plačati […] EUR v mesečnih obrokih na podlagi računov.

(63) Sporazum je vključeval možnost podaljšanja za pet let, in sicer od 22. aprila 2007 do 21. aprila 2012. Podlaga za sporazum je bila storitev na ruti STN–KLU–STN, ki se izvaja trikrat na teden vse leto. Vsebina in cene letnega paketa storitev trženja so se vsako leto sporazumno prilagodile.

2.7 Sporazumi z družbama Hapag Lloyd Express (HLX) in TUIfly

(64) Novembra 2002 je družba DMG objavila drugi javni razpis za redno letalsko povezavo med Celovcem in drugim evropskim mestom (London in mesta, oddaljena manj kot 500 km, so bili izključeni). Javni razpis je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije z dne 11. decembra 2002, str. 240, ter v uradnem glasilu za javna naročila avstrijskega zveznega ministrstva za gospodarstvo in delo. Javni razpis je zagotavljal pogodbo za vsakodnevne redne direktne lete iz Celovca v evropsko mesto in nazaj s 348 leti (obračanji) na leto, ki bi trajala pet let z možnostjo podaljšanja za pet let. Družba DMG je v zameno ponudila: (a) prispevek za dejavnosti trženja letalskega prevoznika s fiksnim zneskom 145 000 EUR, pri čemer je bilo treba podporo za trženje uporabiti za oglaševanje in trženje letalske povezave, uporabo pa dokazati vsakega pol leta; (b) vračilo 95 % pristojbin za obračanje (letališke pristojbine, pristojbini za oskrbo na ploščadi in zemeljsko oskrbo ter pristojbina za kontrolo zračnega prometa) letališča KLU. Te pristojbine se zaračunajo ob pristanku na letališču KLU.

(65) V okviru drugega javnega razpisa ni prispela nobena ponudba, zato je bil umaknjen. V nadaljevanju je bil izveden postopek s pogajanji brez predhodne objave, na podlagi katerega je bil sklenjen sporazum z družbo HLX.

(66) Na podlagi informacij, ki jih je predložila Avstrija, se je sporazum o sodelovanju med družbama KFBG in HLX začel 30. avgusta 2003 in končal 31. marca 2008. V pisni obliki je bil sklenjen šele s pogodbama, podpisanima 24. maja 2004 in 4. junija 2004. Sporazum sta lahko podaljšali obe stranki.

(67) Družba HLX je morala vzpostaviti ruto med Celovcem in Kölnom/Bonnom, na kateri je morala lete opravljati šestkrat na teden, ter ruto med Celovcem in Hannovrom, na kateri je morala lete opravljati trikrat na teden. Družba HLX je morala plačati uradne pristojbine letališča KLU za ta zračni prevoz, kot so določene na seznamu pristojbin letališča KLU.

(68) Družba HLX je morala zagotoviti tudi paket storitev trženja za letališče KLU, kot so oglasi za nove destinacije v lokalnih, regionalnih in nacionalnih medijih ter na spletu in javnih reklamnih panojih. Družba HLX je morala na svojem spletnem mestu pozitivno predstaviti letališče KLU ter nanj vključiti neposredno povezavo do spletnega mesta letališča KLU.

(69) Družba KFBG je morala plačati stroške uvedbe novih storitev in storitev trženja v zvezi z novim letalskim prevozom, in sicer enkratni znesek v višini […] EUR. Poleg tega je morala družba KFBG za vsako novo destinacijo za storitve trženja od 1. oktobra 2003 plačati […] EUR na mesec, od 1. maja 2004 do 31. marca 2008 pa […] EUR na mesec.

(70) Decembra 2003 je družba DMG objavila tretji javni razpis za redno letalsko povezavo med Celovcem in drugim evropskim mestom (London in mesta, oddaljena manj kot 500 km, so bili izključeni). Javni razpis je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije ter v uradnem glasilu za javna naročila zveznega ministrstva za gospodarstvo in delo z dne 30. decembra 2003. Javni razpis je ponujal petletno pogodbo za vsakodnevne redne direktne lete iz Celovca v evropsko mesto in nazaj s tremi do sedmimi leti (obračanji). Družba DMG je v zameno ponudila: (a) prispevek za dejavnosti trženja letalskega prevoznika s fiksnim zneskom 29,90 EUR na odhajajočega potnika; (b) vračilo 98 % pristojbin za obračanje (letališke pristojbine, pristojbini za oskrbo na ploščadi in zemeljsko oskrbo ter pristojbina za kontrolo zračnega prometa) letališča KLU. Te pristojbine se zaračunajo ob pristanku na letališču KLU.

(71) V okviru tretjega javnega razpisa ni prispela nobena ponudba, zato je bil umaknjen. V nadaljevanju je bil izveden postopek s pogajanji brez predhodne objave, na podlagi katerega se je sporazum z družbo HLX podaljšal: k storitvam letalskega prevoza družbe HLX sta bili dodatni dve destinaciji, in sicer Hamburg in Berlin, ki sta se začeli ponujati 1. maja 2004.

(72) Avstrijski organi so pojasnili, da so zneski, plačani družbi HLX za storitve trženja, približno ustrezali povračilu pristojbin za obračanje, kot so bile predvidene v drugem in tretjem javnem razpisu družbe DMG novembra 2002 oziroma decembra 2003 (9). Po navedbah Avstrije so podrobnosti sporazuma z družbo HLX ustrezale pogojem iz drugega in tretjega javnega razpisa, ki jih je določila družba KFBG.

(73) Januarja 2007 sta se družba HLX in podjetje Hapag-Lloyd Flug združili v novo družbo TUIfly. Družba TUIfly je nadaljevala izvajanje letalskega prevoza družbe HLX. Družba KFBG je po tej združitvi 10. decembra 2008 z družbo TUIfly sklenila naknadni sporazum. Ta sporazum je začel veljati 1. aprila 2008, samodejno pa je prenehal veljati 31. marca 2013.

(74) Družba TUIfly je morala v skladu s tem sporazumom izvajati lete po razporedu letov Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov (v nadaljnjem besedilu: IATA) za poletje 2008, in sicer na ruti Celovec–Köln sedemkrat na teden, na ruti Celovec–Hannover dvakrat na teden, na ruti Celovec–Berlin trikrat na teden in na ruti Celovec–Hamburg dvakrat na teden, kar bi prineslo vsaj 50 000 odhajajočih potnikov. Po razporedu letov IATA za zimo 2008/2009 je morala družba TUIfly izvajati lete na ruti Celovec–Köln sedemkrat na teden, na rutah Celovec–Hannover, Celovec–Berlin in Celovec–Hamburg pa štirikrat na teden, kar bi prineslo vsaj 40 000 odhajajočih potnikov.

(75) Družba TUIfly je morala v skladu s sporazumom zagotoviti tudi celovit paket storitev trženja za letališče KLU in koroško regijo. Te storitve trženja so vključevale predstavitev Celovca kot turistične destinacije v dveh mesečnih glasilih, na posebnem spletnem mestu za ponudbe v zadnjem hipu, na začetni spletni strani družbe TUIfly, na spletnem mestu za storitve na letališču KLU, na vstopnih kuponih in revijah na krovu, na ustreznih poletnih in zimskih razporedih storitev družbe TUIfly, v posebnem videoposnetku na televizijskem programu na krovu, v okviru znamčenja zrakoplova in na različnih novinarskih dogodkih.

(76) Družba KFBG je morala za te storitve trženja plačati […] EUR na leto in enkraten znesek […] EUR v okviru znamčenja zrakoplova.

2.8 Sporazum z družbo Air Berlin

(77) Družba Air Berlin je z razporedom letov IATA za zimo 2009/2010 prevzela mrežo mestnih letov družbe TUIfly. Po tem prevzemu sta družbi KFBG in TUIfly 28. oktobra 2009 podpisali pogodbo, s katero je prenehal veljati sporazum z dne 10. decembra 2008, ki je začel veljati 25. oktobra 2009. Družba DMG je z družbo Air Berlin sklenila naknadni sporazum, ki je veljal od 25. oktobra 2009 do 31. marca 2013. Ta sporazum je bil podpisan na različne datume, in sicer 8. julija 2010, 13. oktobra 2010 in 25. oktobra 2010. Sporazum sta lahko podaljšali obe stranki.

(78) Družba Air Berlin je morala v skladu s tem sporazumom izvajati lete po razporedu letov IATA za zimo 2009/2010, in sicer na ruti Celovec–Köln štirikrat do sedemkrat na teden (najmanj štirje leti in največ sedem letov na teden, ki jih določi Air Berlin), na ruti Celovec–Berlin petkrat do šestkrat na teden, na ruti Celovec–Hannover dvakrat na teden in na ruti Celovec–Hamburg petkrat do šestkrat na teden, kar bi v tem zimskem obdobju prineslo skupaj vsaj 31 000 odhajajočih potnikov. Družba Air Berlin je morala izvajati lete po razporedu letov IATA za poletje 2010 na ruti Celovec–Köln petkrat do šestkrat na teden, na ruti Celovec–Berlin štirikrat do petkrat na teden, na ruti Celovec–Hannover dvakrat na teden in na ruti Celovec–Hamburg trikrat do štirikrat na teden, kar bi v tem poletnem obdobju prineslo skupaj vsaj 42 000 odhajajočih potnikov.

(79) Družba Air Berlin je morala izvajati lete po razporedu letov IATA za zimo 2010/2011 na ruti Celovec–Düsseldorf dvakrat do trikrat na teden, na ruti Celovec–Berlin trikrat na teden in na ruti Celovec–Hamburg dvakrat do trikrat na teden, kar bi prineslo vsaj 19 000 odhajajočih potnikov. Družba Air Berlin je morala izvajati lete po razporedu letov IATA za poletje 2011 na ruti Celovec–Düsseldorf dvakrat do trikrat na teden, na ruti Celovec–Berlin trikrat do štirikrat na teden in na ruti Celovec–Hamburg dvakrat na teden, kar bi prineslo vsaj 28 000 odhajajočih potnikov.

(80) Družba Air Berlin je morala na podlagi sporazuma zagotoviti tudi celovit paket storitev trženja za letališče KLU in koroško regijo, kot je predstavitev Celovca na glavnem spletnem mestu družbe Air Berlin, v nemških in nizozemskih glasilih, pri spletni prijavi, na vstopnih kuponih, ohranjevalnikih zaslona, v različnih tiskanih in televizijskih medijih na krovu zrakoplovov ter na regionalnih novinarskih dogodkih.

(81) Družba DMG je morala za te storitve trženja plačati […] EUR za razpored letov za obdobje 2009/2010 in […] EUR za razpored letov za obdobje 2010/2011.

2.9 Sporazum z družbo Austrian Airlines z dne 20. oktobra 2005

(82) Družba AUA je po 1. oktobru 2003 enostransko zmanjšala plačila pristojbin za obračanje, ki bi jih takrat morala plačati letališču KLU. Družba KFBG je 17. novembra 2003 proti družbi AUA na lokalnem okrožnem sodišču vložila civilno tožbo v zvezi z dolgovanimi letališkimi pristojbinami. Družba AUA je 7. januarja 2004 predložila odgovor na tožbo v tem postopku. Poleg tega je 17. oktobra 2004 na podlagi nacionalnega konkurenčnega prava na nacionalnem protikartelnem sodišču vložila pritožbo zaradi zlorabe prevladujočega položaja družbe KFBG.

(83) Družbi KFBG in AUA sta 20. oktobra 2005 podpisali sporazum o poravnavi za obdobje od 1. oktobra 2003 do 20. oktobra 2005. V tem sporazumu o poravnavi sta se stranki strinjali o prekinitvi obeh sodnih postopkov na lokalnem okrožnem sodišču in nacionalnem protikartelnem sodišču.

(84) Družba AUA se je strinjala, da bo družbi KFBG plačala […] EUR.

(85) Obe stranki sta se strinjali, da spodbujevalna shema družbe KFBG z dne 1. septembra 2005 postane del sporazuma o poravnavi in se za družbo AUA uporablja od 1. oktobra 2003.

2.10 Podlaga za začetek postopka februarja 2012 in njegovo razširitev julija 2014

(86) Komisija je v sklepu o začetku postopka in sklepu o razširitvi postopka izrazila pomisleke glede naslednjih ukrepov:

2.10.1 Financiranje letališča Celovec s strani mesta Celovec, zvezne dežele Koroške in drugih subjektov

(87) Komisija je izrazila pomisleke, ali javna plačila, ki so jih delničarji družbe KFBG ter zvezno ministrstvo za notranje zadeve in zvezno ministrstvo za finance izvedli za financiranje letališča v obdobju 2000–2010, pomenijo državno pomoč in ali je, v primeru pritrdilnega odgovora, ta državna pomoč združljiva z notranjim trgom.

2.10.2 Letališka spodbujevalna shema družbe Kärntner Flughafen Betriebs GmbH iz leta 2005

(88) Komisija je izrazila pomisleke, ali so diskontirane letališke pristojbine v okviru spodbujevalne sheme iz leta 2005 pomenile državno pomoč in ali je, v primeru pritrdilnega odgovora, ta državna pomoč združljiva z notranjim trgom.

2.10.3 Sporazumi z družbami Ryanair, LV in AMS iz leta 2002 in 2006

(89) Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke, ali sta družba Ryanair in njena hčerinska družba LV prejeli državno pomoč, ko sta leta 2002 sklenili sporazuma z družbama KFBG in DMG, in ali je, v primeru pritrdilnega odgovora, ta državna pomoč združljiva z notranjim trgom.

(90) Komisija je v svojem sklepu o razširitvi postopka izrazila pomisleke, ali dve dodatni pogodbi, sklenjeni leta 2002 med družbami DMG, AMS in LV, ki jih je treba upoštevati za točno analizo vseh pogodb, sklenjenih leta 2002, pomenita državno pomoč in ali je, v primeru pritrdilnega odgovora, ta državna pomoč združljiva z notranjim trgom.

(91) Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila tudi pomisleke, ali sta družba Ryanair in njena hčerinska družba AMS prejeli državno pomoč, ko sta leta 2006 sklenili sporazuma z družbama KFBG in DMG, in ali je, v primeru pritrdilnega odgovora, ta državna pomoč združljiva z notranjim trgom.

2.10.4 Sporazuma z družbama Hapag Lloyd Express (HLX) in TUIfly

(92) Komisija je izrazila pomisleke, ali sta družbi HLX in TUIfly prejeli državno pomoč, ko sta sklenili sporazuma z družbo KFBG, in ali je, v primeru pritrdilnega odgovora, ta državna pomoč združljiva z notranjim trgom.

2.10.5 Sporazum z družbo Air Berlin

(93) Komisija je izrazila pomisleke, ali je družba Air Berlin prejela državno pomoč, ko je sklenila sporazume z družbo KFBG, in ali je, v primeru pritrdilnega odgovora, ta državna pomoč združljiva z notranjim trgom.

2.10.6 Sporazum z družbo Austrian Airlines z dne 20. oktobra 2005

(94) Komisija je izrazila pomisleke, ali sporazum o poravnavi med družbama KFBG in AUA z dne 20. oktobra 2005 pomeni državno pomoč in ali je, v primeru pritrdilnega odgovora, ta državna pomoč združljiva z notranjim trgom.

3. ANALIZE STROŠKOV IN KORISTI, KI SO JIH PREDLOŽILI AVSTRIJSKI ORGANI

(95) Avstrijski organi so trdili, da družba KFBG pred sklenitvijo sporazumov z letalskimi prevozniki in pred uvedbo spodbujevalne sheme iz leta 2005 na splošno ni pripravila predhodnih analiz stroškov in koristi.

(96) Da bi Komisija lahko ocenila ukrepe, ki so predmet preiskave, je Avstrija predložila rekonstruirane predhodne analize stroškov in koristi za vse sporazume, sklenjene med družbo KFBG/DMG in različnimi letalskimi prevozniki, ter spodbujevalno shemo iz leta 2005.

(97) Avstrijski organi so za rekonstrukcijo teh analiz uporabili le podatke in informacije, ki so bili na voljo v času sklenitve sporazumov in uvedbe spodbujevalne sheme, ter so zagotovili ocenjene vrednosti za trajanje vsakega sporazuma.

4. PRIPOMBE AVSTRIJE

(98) Avstrijski organi so najprej opozorili na velik javni interes pri upravljanju letališča KLU na Koroškem. Letališče KLU ni le pomembna povezava med koroško regijo ter drugimi regijami in državami članicami. Letališče KLU mora obratovati tudi zaradi odgovornosti javne uprave in vojaških obveznosti. Zvezna dežela Koroška mora letališče KLU upravljati zaradi vojaških operacij Republike Avstrije.

(99) Avstrijski organi so tudi navedli, da letališča KLU ni mogoče nadomestiti z drugimi letališči, saj lahko pot do drugih nadomestnih letališč (Ljubljana, Maribor, Trst ali Gradec) prek alpske zvezne dežele Koroške zaradi slabih vremenskih razmer hitro traja veliko dlje kot enako dolga pot v nealpskih regijah. Zaledje letališča v alpski regiji, kot je Celovec, bi torej bilo treba ustrezno prilagoditi.

(100) Poleg tega je Avstrija trdila, da bi bilo financiranje letališča KLU v zadnjih dvajsetih letih donosno, če se ne bi upoštevali stroški pogodb z različnimi letalskimi prevozniki. Analizo stroškov upravljanja letališča KLU bi bilo treba izvesti z uporabo pristopa dodatnih stroškov.

(101) Avstrija se je strinjala, da so bili vsi ukrepi, ki so predmet preiskave, odobreni z državnimi sredstvi in jih je mogoče pripisati Avstriji.

(102) Vendar Avstrija ni prepoznala gospodarske prednosti, ki jo je družba KFBG dobila s financiranjem svojih delničarjev. Avstrija trdi, da so zneski, ki so jih plačali delničarji, le nadomestilo družbi KFBG za stroške, ki izhajajo iz pogodb o trženju z različnimi letalskimi prevozniki, te dejavnosti trženja pa niso imele koristi le za letališče KLU, ampak tudi za mesto Celovec in zvezno deželo Koroško. Nekatere stroške letališča KLU za odgovornosti javne uprave bi običajno morala kriti zvezna dežela Koroška, zato bi jih lahko plačala zvezna država Koroška ali zvezni ministrstvi.

(103) Poleg tega je Avstrija trdila, da bi se moralo obratovanje letališča KLU šteti za storitev splošnega gospodarskega pomena, saj glede na potrebo po zagotovitvi dostopnosti koroške regije obstajata javni interes in obveznost zvezne dežele Koroške v zvezi z upravljanjem letališča KLU.

(104) V zvezi s sporazumi med letališčem KLU in letalskimi prevozniki ter spodbujevalno shemo je Avstrija podala naslednje pripombe. Avstrija ni prepoznala gospodarske prednosti za različne letalske prevoznike, ki delujejo na letališču KLU, saj so nekatere pogodbe vključevale pogoje iz predhodnih javnih razpisov letališča KLU, zato se je zdelo, da izpolnjujejo tržne pogoje. Prav tako je bila spodbujevalna shema iz leta 2005 v skladu s tržnimi razmerami.

(105) V zvezi s selektivnostjo ukrepov, ki so predmet preiskave, Avstrija trdi, da bi lahko vsi letalski prevozniki sodelovali na predhodnih javnih razpisih, zato se naknadna pogodba s posameznimi letalskimi prevozniki ne bi mogla šteti za selektivno. Še več, ker letališča KLU ni mogoče nadomestiti z nobenim drugim letališčem, ni izkrivljanja konkurence ali vpliva na zadevno trgovino.

(106) Avstrijski organi niso izvedli nobene neodvisne ocene rezultata dejavnosti trženja, izvedenih na podlagi različnih sporazumov o trženju, vendar trdijo, sta imela stalno sodelovanje in uspešnost letalskih povezav pozitiven učinek na število potnikov na letališču KLU.

(107) Kar zadeva sporazum o poravnavi, sklenjen med družbama KFBG in AUA, Avstrija trdi, da sklenitev tega sporazuma izraža tudi ukrep, ki so ga spodbudili le pomisleki zasebnega gospodarskega subjekta.

(108) V zvezi s spodbujevalno shemo so avstrijski organi trdili, da je letališče KLU ob uvedbi spodbujevalne sheme na letališču KLU delovalo kot zasebni gospodarski subjekt. Znižanje letaliških pristojbin v okviru spodbujevalne sheme je izražalo tržne razmere.

5. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

5.1 Austrian Airlines, Lufthansa in Germanwings

(109) Družbe AUA, Lufthansa in Germanwings so svoje pripombe predložile v dveh skupnih stališčih. V teh stališčih so trdile, da je sklep o začetku postopka vseboval več pravnih napak, in sicer nezadostno utemeljitev pripisljivosti državi in sodelovanja javnih organov, nezadostno utemeljitev preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu ter predolgo obdobje od vložitve pritožbe leta 2007 do začetka postopka 22. februarja 2012.

(110) Poleg tega so zadevni trije letalski prevozniki menili, da so letališke pristojbine letališča KLU izpolnjevale pogoje preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu. V zvezi s financiranjem letališča so zadevni trije letalski prevozniki trdili, da to ne bi smelo biti predmet nadzora državne pomoči, saj so izvajali letalski prevoz, s katerim se je izboljšala povezava koroške regije z drugimi regijami in državami članicami. V zvezi z donosnostjo letališča KLU so zadevni trije letalski prevozniki pripomnili, da bi lahko letališče KLU poslovalo z dobičkom brez znižanja letaliških pristojbin za nekatere letalske prevoznike, in predložili svoje ocene glede skupnega znižanja, zaradi katerega so imeli koristi nekateri drugi letalski prevozniki.

(111) Družbe AUA, Lufthansa in Germanwings so navedle, da spodbujevalne sheme letališča KLU ni bilo mogoče primerjati z letališči, kot je Frankfurt/Hahn ali Lübeck (kot je navedla Avstrija), saj je zanju znano, da sta prilagojeni izpolnjevanju potreb družbe Ryanair. Družba Ryanair je na teh letališčih prevladujoči letalski prevoznik, kar za letališče KLU ne velja. Zadevni trije letalski prevozniki so pojasnili tudi svoja stališča o izračunu stroškov letališča.

5.2 Ryanair

5.2.1 Neposredne pripombe družbe Ryanair

(112) Družba Ryanair ugovarja sklepu Komisije o začetku formalnega postopka preiskave v zvezi s sporazumi z letališčem KLU iz leta 2002 in 2006. Navedla je, da so bili ti sporazumi v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in zato niso vključevali državne pomoči.

(113) Družba Ryanair v bistvu trdi, da ji ni bila dodeljena nikakršna prednost, saj so v sporazumih upoštevani običajni tržni pogoji.

(114) V zvezi s podporo za trženje je družba Ryanair trdila, da so bili popusti, ki jih je odobrilo letališče KLU, v skladu s panožno prakso, saj so številna zasebna ali javna letališča (10) uporabljala enake ali višje popuste za nove destinacije.

(115) Poleg tega je družba Ryanair poudarila, da se zdi, da je Komisija uporabila napačen preskus na podlagi stroškov, saj bi se morali stroški za infrastrukturo in fiksni operativni stroški obravnavati kot nepovratni stroški, pri čemer se je zdelo smiselno, da letališče KLU kot zasebni vlagatelj določa cene na ravneh, ki ustrezajo mejnim stroškom.

(116) Družba Ryanair nasprotuje navedbi, da je imela zaradi popustov na letališke pristojbine na letališču KLU selektivno prednost. Družba Ryanair je dobila dostop do infrastrukture letališča KLU na nediskriminatoren način, saj so bile storitve predmet javnega razpisa, pri čemer ni zanimanja izrazil noben drug letalski prevoznik niti ni bil noben drug letalski prevoznik zavrnjen. Družba Ryanair je popust dobila na podlagi priznavanja precejšnjega poslovnega tveganja, ki ga je prevzela, ko je na takrat neznanem letališču začela opravljati redne lete.

(117) Kar zadeva pogodbe, sklenjene z družbo AMS, družba Ryanair močno nasprotuje skupni oceni ločenih sporazumov družbe Ryanair z družbo KFBG in sporazumov o trženju, sklenjenih z družbo AMS. Sklenitev sporazuma o trženju z družbo AMS ni pogoj za to, da družba Ryanair upravlja rute na letališče KLU in z njega.

(118) Družba Ryanair je navedla, da Komisija ni upoštevala vrednosti storitev trženja na spletnem mestu družbe Ryanair kot enem od najbolj priljubljenih potovalnih spletnih mest na svetu.

(119) Družba Ryanair meni, da sodelovanje avstrijskih organov pri ukrepih, ki se pregledujejo in ki vključujejo družbo Ryanair ali AMS, in pripisljivost teh ukrepov avstrijskim organom nista dokazana.

(120) Družba Ryanair očita naslednje pomanjkljivosti. Stroški, povezani z varnostjo, ne bi smeli biti del gospodarske dejavnosti letališča. Ker dogovori med družbo Ryanair in letališčem KLU niso vključevali državne pomoči, uporaba smernic za letalski sektor iz leta 2005 ni relevantna. To, da ni poslovnega načrta, ne pomeni, da javni organ ni deloval kot udeleženec v gospodarstvu. Opredelitev zaledja letališča KLU ni skladna z drugimi primeri državne pomoči.

5.2.2 Poročila in analize, ki jih je predložila družba Ryanair

(121) Nazadnje, družba Ryanair je predložila več zabeležk, ki jih je pripravila svetovalna družba Oxera, in analizo, ki jo je pripravil prof. Damien P. McLoughlin.

5.2.2.1 Zabeležka družbe Oxera št. 1 – Gospodarska presoja načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu (11) za letališče Celovec, ki jo je za družbo Ryanair pripravila družba Oxera, 4. julij 2011

(122) Družba Ryanair je družbo Oxera pooblastila za izvedbo ocene skladnosti sporazumov družbe Ryanair in pristojbin, ki jih je družba Ryanair plačala letališču KLU, z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. V oceni ni zajet sporazum o storitvah trženja med družbama DMG in AMS z dne 21. decembra 2006.

(123) Družba Oxera je izvedla dve analizi: primerjalno analizo in analizo donosnosti. Na podlagi številnih značilnosti je kot letališči, primerljivi z letališčem KLU, opredelila letališči […] in […]. Primerjala je pristojbine, ki jih je družba Ryanair plačala tema letališčema, od katerih je odštela plačila za podporo trženja, ki jih je družba Ryanair prejela na podlagi sporazuma z družbo DMG iz leta 2002, ne pa tudi plačil, ki jih je prejela na podlagi sporazuma o storitvah trženja iz leta 2006. Primerjala je pristojbine, plačane na obračanje in potnika, in ugotovila, da so bile pristojbine na letališču KLU vedno višje kor na drugih dveh letališčih.

(124) Analiza donosnosti, ki jo je izvedla družba Oxera, je predhodna ocena na podlagi dodatnih stroškov in prihodkov ter pristopa enojnega obračunavanja (12), nanaša pa se le na sporazume iz leta 2002. Ugotovljeno je bilo, da so bili sporazumi iz leta 2002 donosni za letališče in so imeli pozitivno neto sedanjo vrednost.

5.2.2.2 Zabeležka družbe Oxera št. 2 – Gospodarska presoja načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu za letališče Celovec, ki jo je za družbo Ryanair pripravila družba Oxera, 31. avgust 2012

(125) Analiza se osredotoča na sporazum o letaliških storitvah med družbama KFBG in Ryanair za obdobje 2002–2006 ter dogovore o trženju med družbama DMG in LV, ki zajemajo obdobje od 27. junija 2002 do 27. junija 2007. V analizi, ki jo je izvedla družba Oxera, niso bili upoštevani sporazumi med družbama DMG in AMS.

(126) Družba Oxera je skupne pristojbine, ki jih je letalski prevoznik plačal letališču KLU, primerjal z ustreznimi pristojbinami, ki so bila v obdobju 2002/2003–2010/2011 plačane petim primerljivim letališčem. Pristojbine so bile izražene na dva načina, in sicer kot pristojbine na potnika in kot pristojbine na obračanje, ter sprva združene v skupne pristojbine. Skupne pristojbine so se nato pretvorile v pristojbine na obračanje ali pristojbine na potnika, da se je omogočila primerjava med šestimi letališči.

(127) Iz rezultatov je razvidno, da je skupna raven pristojbin, ki jih je družba Ryanair plačala letališču KLU, v povprečju približno petkrat višja od primerljive ravni pristojbin, ki jih je letalski prevoznik v obdobju preiskave plačeval na primerljivih letališčih. Razume se, da so razlog višje cene, ki jih običajno zaračunajo avstrijska letališča. To kaže, da so pristojbine, ki jih je družba Ryanair plačala letališču KLU, združljive z višino pristojbin, ki bi jih v podobnih okoliščinah družbi Ryanair ponudil vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki ima v lasti letališče. Dogovori, analizirani v tem poročilu, so torej skladni z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

5.2.2.3 Zabeležka družbe Oxera št. 3 – Opredelitev tržnega referenčnega merila v primerjalni analizi za preskuse udeleženca v tržnem gospodarstvu. Zadeve v zvezi z državno pomočjo za družbo Ryanair, ki jo je za družbo Ryanair pripravila družba Oxera, 9. april 2013

(128) Družba Oxera meni, da je pristop Komisije, da upošteva le primerljiva letališča iz zaledja, v katerem se nahaja letališče, ki je predmet preiskave, napačen.

(129) Družba Oxera trdi, da na referenčne tržne cene, pridobljene pri primerljivih letališčih, ni vplivala državna pomoč, dodeljena bližnjim letališčem. Zato je mogoče okvirno oceniti tržno referenčno merilo za preskuse udeleženca v tržnem gospodarstvu.

(130) Družba Oxera trdi, da so razlogi za to naslednji: — primerjalne analize se pogosto uporabljajo za preskuse udeleženca v tržnem gospodarstvu zunaj področja državne pomoči, — v skladu s standardno gospodarsko teorijo družbe na določanje cen medsebojno vplivajo le, če gre pri njihovih proizvodih za nadomestke ali dopolnila. Če dve družbi poslujeta na ločenih gospodarskih trgih in torej medsebojno ne konkurirata, bo njun medsebojni vpliv na določanje cen zanemarljiv. Zato pripombe Komisije glede primerjalne analize vsebujejo implicitno domnevo, da primerljiva letališča oziroma vsa letališča, ki bi lahko imela koristi od pomoči, medsebojno konkurirajo, — ni nujno, da letališča iz istega zaledja medsebojno konkurirajo, primerjalna letališča, uporabljena v predloženih poročilih, pa se spoprijemajo z omejeno konkurenco letališč v državni lasti, ki so v njihovem zaledju (manj kot tretjina komercialnih letališč v zaledju primerjalnih letališč je v celoti v državni lasti, nobeno letališče v zaledju primerjalnih letališč pa se ni ukvarjalo s tekočimi premisleki glede državne pomoči (od aprila 2013), — tudi kadar primerjalnim letališčem konkurirajo letališča v državni lasti iz istega zaledja, se lahko za njihovo ravnanje upravičeno šteje, da je v skladu z načelom udeleženca v tržem gospodarstvu (če gre za velik lastniški delež v zasebni lasti ali če z letališčem upravlja zasebna družba),

(131) letališča, ki delujejo v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, ne bodo določila cen, nižjih od dodatnih stroškov.

5.2.2.4 Zabeležka družbe Oxera št. 4 – Načela, na katerih temelji analiza donosnosti za preskuse udeleženca v tržnem gospodarstvu. Zadeve v zvezi z državno pomočjo za družbo Ryanair, ki jih je za družbo Ryanair pripravila družba Oxera, 9. april 2013

(132) Družba Oxera trdi, da je analiza donosnosti, ki jo je izvedla v svojih poročilih, predloženih Komisiji, v skladu z načeli, ki bi jih upošteval razumen vlagatelj iz zasebnega sektorja, in zajema pristop, ki je razviden iz dosedanje prakse odločanja Komisije.

(133) Načela, na katerih temelji analiza donosnosti, so naslednja: — ocenjevanje se izvede postopno, — predhodni poslovni načrt ni nujno potreben, — za letališče, ki ni preveč zasedeno, je ustrezna metodologija oblikovanja cen pristop enojnega obračunavanja, — upoštevati bi se morali le prihodki, povezani z gospodarsko dejavnostjo obratujočega letališča, — upoštevati bi se moralo celotno trajanje sporazuma, vključno z morebitnimi podaljšanji, — pri ocenjevanju donosnosti sporazumov se ne bi smeli upoštevati prihodnji finančni tokovi, — dodatno donosnost sporazumov z družbo Ryanair bi bilo treba oceniti na podlagi ocen interne stopnje donosnosti ali neto sedanje vrednosti.

5.2.2.5 Analiza profesorja Damiena P. McLoughlina – Krepitev znamke: zakaj in kako bi morale majhne znamke vlagati v trženje, pripravljeno za družbo Ryanair, 10. april 2013

(134) Namen dokumenta je določiti poslovno logiko, na kateri temeljijo odločitve regionalnih letališč, da družbi AMS plačajo oglaševanje na spletnem mestu ryanair.com.

(135) V dokumentu je navedeno, da obstajajo številna zelo močna, znana letališča, ki se pogosto uporabljajo. Da bi šibkejši konkurenti lahko razvijali svoj posel, morajo premagati statične nakupovalne navade potrošnikov. Manjša regionalna letališča morajo najti način za dosledno seznanjanje čim širšega občinstva s sporočilom svoje znamke. Za običajne oblike tržnega sporočanja so potrebni izdatki, ki presegajo njihova sredstva.

5.2.2.6 Zabeležka družbe Oxera št. 5 – Ali so cene, ki jih določi družba AMS, v skladu s tržno ceno?, ki jo je za družbo Ryanair pripravila družba Oxera, 20. december 2013

(136) V tej zabeležki so predstavljeni rezultati primerjave cen, ki jih je družba AMS določila za oglaševanje na spletnem mestu ryanair.com, s cenami na ceniku oglaševanja (13) za podobne storitve oglaševanja drugih evropskih potovalnih spletnih mest. Cilj te analize je zagotoviti neodvisno oceno, ali so cene, ki jih je družba AMS določila za svoje storitve, v skladu s tržnimi cenami.

(137) Analiza je bila izvedena za leti 2004 in 2005, ko je bil prvič predstavljen cenik oglaševanja družbe AMS, temeljila pa je na ceniku oglaševanja iz novembra 2013. V obeh primerih so se cene družbe AMS primerjale z vzorcem cen oglaševanja na spletnih mestih. Upoštevali so se le oglasi na domači strani posameznega spletnega mesta.

(138) Rezultati analize kažejo, da so cene oglaševalskega prostora na spletnem mestu ryanair.com, ki jih je zaračunala družba AMS, v obeh primerih nižje od cen na ceniku oglaševanja ali v skladu z njim. Rezultati so torej dokaz, da so cene na ceniku oglaševanja, ki jih je določila družba AMS, združljive s trgom in v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu.

(139) Družba Oxera poudarja, da so te ugotovitve v skladu s prejšnjimi ugotovitvami strokovnih svetovalnih družb za trženje Mindshare (2004) in Zenobie Conseil (2011) družbe Ryanair.

5.2.2.7 Zabeležki družbe Oxera št. 6 in 7 – Kako naj bi se sporazumi z družbo AMS obravnavali v okviru analize donosnosti pri preskusu udeleženca v tržnem gospodarstvu?, ki ju je za družbo Ryanair pripravila družba Oxera, 17. in 31. januar 2014

(140) Družba Ryanair je predložila dodatni poročili svetovalne družbe Oxera. V teh poročilih je družba Oxera obravnavala načela, ki bi jih bilo treba po mnenju letalskega prevoznika v okviru preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu upoštevati pri analizi donosnosti sporazumov o letaliških storitvah med letalskim prevoznikom Ryanair in letališči ter sporazumov o storitvah trženja med družbo AMS in istimi letališči. Družba Ryanair je poudarila, da navedeni poročili nikakor ne vplivata na njeno predhodno izraženo mnenje, tj. da bi bilo treba sporazume o letaliških storitvah in storitvah trženja analizirati z ločenima preskusoma udeleženca v tržnem gospodarstvu.

(141) V poročilih je navedeno, da bi bilo treba dobiček družbe AMS v skupni analizi donosnosti vključiti med prihodke, odhodke družbe AMS pa med stroške. V ta namen je v poročilih predlagano, da se v skupni analizi donosnosti uporabi metodologija na podlagi denarnega toka, kar pomeni, da bi se lahko odhodki letališč za družbo AMS šteli za dodatne operativne stroške.

(142) V poročilih je poudarjeno, da dejavnosti trženja prispevajo k ustvarjanju in izboljšanju vrednosti znamke, kar prinaša učinke in koristi med trajanjem pogodbe ter po njenem prenehanju. To bi zlasti veljalo, če bi zaradi dejstva, da je družba Ryanair s tem letališčem sklenila sporazum, na letališču dejavnost začeli opravljati drugi letalski prevozniki, kar bi k poslovanju na letališču privabilo več trgovin, s tem pa bi se povečali prihodki letališča iz neletalskih dejavnosti. Po mnenju družbe Ryanair bi bilo treba te koristi, če bi Komisija izvedla skupno analizo donosnosti, upoštevati tako, da bi se odhodki družbe AMS šteli za dodatne operativne stroške, zmanjšane za plačila družbe AMS.

(143) Družba Ryanair poleg tega meni, da bi bilo treba ob prenehanju sporazuma o letaliških storitvah v napovedani dodatni dobiček vključiti končno vrednost, da bi se upoštevala vrednost, ustvarjena po prenehanju sporazuma. Končna vrednost bi se lahko prilagodila na podlagi verjetnosti „obnovitve“, s katero se meri pričakovanje, da se bo dobiček ohranil po prenehanju sporazuma z družbo Ryanair ali po dogovoru o podobnih pogojih z drugimi letalskimi prevozniki. Družba Ryanair je menila, da bi se po upoštevanju negotovosti glede dodatnega dobička, ustvarjenega po prenehanju sporazuma o letaliških storitvah, lahko ocenila spodnja meja za koristi, ki izhajajo tako iz sporazuma z družbo AMS kot iz sporazuma o letaliških storitvah.

(144) Poročili ta pristop dopolnjujeta s povzetkom rezultatov študij o učinkih trženja na vrednost znamke. V navedenih študijah je priznano, da se lahko s trženjem podpre vrednost znamke in pripomore k oblikovanju baze strank. V skladu s poročili oglaševanje letališča na spletnem mestu ryanair.com poveča zlasti prepoznavnost znamke. Navedeno je tudi, da lahko manjša regionalna letališča, ki želijo povečati svoj zračni promet, vrednost svoje znamke povečajo zlasti s sklenitvijo sporazumov o storitvah trženja z družbo AMS.

(145) Nazadnje, v poročilih je navedeno, da ima pristop na podlagi denarnega toka prednost pred pristopom na podlagi kapitalizacije, v okviru katerega bi se stroški storitev trženja, ki jih zagotovi družba AMS, šteli za naložbo v neopredmeteno sredstvo (tj. vrednost znamke letališča). V pristopu na podlagi kapitalizacije bi se upošteval le delež izdatkov za trženje, ki se lahko pripiše neopredmetenim sredstvom letališča. Stroški trženja bi se šteli za naložbo v neopredmeteno sredstvo in bi se amortizirali med trajanjem pogodbe, pri čemer bi se ob koncu načrtovanega prenehanja sporazuma o letaliških storitvah upoštevala preostala vrednost. Pri tem pristopu se ne bi upošteval dodatni dobiček, ki bi nastal s prenehanjem sporazuma o letaliških storitvah z letalskim prevoznikom Ryanair, prav tako pa je težko izračunati vrednost neopredmetenega sredstva zaradi odhodkov za znamko in časovno obdobje uporabe tega sredstva. Metodologija na podlagi denarnega toka je primernejša od pristopa na podlagi kapitalizacije, saj se s slednjim ne bi zajele pozitivne koristi, ki bi jih imelo letališče zaradi podpisa sporazuma o letaliških storitvah z družbo Ryanair.

5.2.2.8 Zabeležka družbe Oxera št. 8 – Razporeditev stroškov naložbe, pripravljena za družbo Ryanair, 12. september 2014

(146) V zabeležki je obravnavano, kako bi bilo treba v sporazumih letalskih prevoznikov razporediti stroške naložbe v letališko infrastrukturo, kadar je takšne stroške primerno obravnavati kot ustrezne za oceno dodatne donosnosti sporazuma letalskega prevoznika, če se uporablja načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu.

(147) Družba Oxera trdi, da je primerna razporeditev stroškov naložbe glede na pričakovani delež zmogljivosti, ki ga predstavlja dani sporazum letalskega prevoznika. Zato svetovalna družba poudarja ključno razliko merjenja izkoriščenosti glede na zmogljivost, pri čemer navaja primere Alghero, Västerås, Reus in Girona.

5.2.2.9 Zabeležka družbe Oxera št. 9 – Ocena širšega vpliva sporazumov družbe AMS na promet letališča, ki jo je za družbo Ryanair pripravila družba Oxera, 26. september 2014

(148) V tem poročilu je opredeljeno, kako empirično preskusiti, ali sporazumi družbe AMS pomenijo širše koristi, kar zadeva krepitev vrednosti znamke letališča in ustvarjanje mrežnih učinkov.

(149) Družba Oxera je poudarila, da Komisija doslej na podlagi empirične analize še ni ugotovila, da je edina korist oglaševanja na spletnem mestu ryanair.com povečanje ravni prometa družbe Ryanair.

(150) Družba Oxera obravnava možne širše koristi sporazumov družbe AMS ob upoštevanju kvalitativnih dokazov, ki jih je predložilo letališče Alghero. Dejansko se razume, da naj bi se ravni prometa letališča Alghero, ki ni povezano z družbo Ryanair, vsaj delno povečale zaradi koristi oglaševanja na spletnem mestu ryanair.com. Družba Oxera trdi, da je torej možno, da bi lahko imelo oglaševanje na spletnem mestu ryanair.com poleg povečanja ravni prometa družbe Ryanair širši dolgoročen vpliv na ravni prometa na letališčih.

(151) Vendar svetovalna družba priznava, da zaradi nesorazmernosti informacij ni mogoče ustrezno nadzorovati vseh sprememb, ki se sočasno dogajajo na trgu. Družba Oxera torej poudarja, da je potrebna zanesljivejša analiza dolgoročnega vpliva oglaševanja na spletnem mestu ryanair.com na promet na letališčih.

(152) Predlaga različne statistične pristope, ki bi jih lahko Komisija upoštevala pri proučevanju vpliva oglaševanja na spletnem mestu ryanair.com na promet družbe Ryanair in drugih družb na letališčih.

(153) Družba Oxera povzema, da bi bilo pomembno širše koristi oglaševanja na spletnem mestu ryanair.com, če bi jih empirična analiza dokazala, ustrezno upoštevati v sporazumu o letaliških storitvah in predhodni oceni donosnosti družbe AMS na podlagi pristopa Komisije. Predlaga, da bi se lahko koristi upoštevale z vključitvijo končne vrednosti v analizo donosnosti, da bi se izrazila vrednost, ustvarjena z dejavnostmi trženja.

5.2.2.10 Zabeležka družbe Oxera št. 10 – Gospodarska presoja načela udeleženca v tržnem gospodarstvu: letališče Celovec – analiza donosnosti, ki jo je za družbo Ryanair pripravila družba Oxera, 3. november 2014

(154) V poročilu je analizirana pričakovana donosnost sporazuma o letaliških storitvah iz leta 2006 na predhodni podlagi. V dokumentu so predstavljena tudi preverjanja občutljivosti v zvezi z rezultati poročila o načelu udeleženca v tržnem gospodarstvu iz leta 2011, kar zadeva pričakovano donosnost sporazuma o letaliških storitvah iz leta 2002.

(155) Družba Oxera je proučila pričakovano donosnost posameznega sporazuma v različnih scenarijih, povezanih z osnovnim primerom. Družba Oxera potrjuje, da je namen osnovnega primera ob podpisu sporazumov o letaliških storitvah izražati predpostavke Celovca, če so preverjene z informacijami letališča.

(156) Družba Oxera je pričakovano donosnost posameznega sporazuma izmerila z metodologijo neto sedanje vrednosti. Pričakovalo se je, da bodo neto sedanje vrednosti posameznih sporazumov pozitivne, zato rezultati analize donosnosti kažejo, da sta bila sporazum o letaliških storitvah iz leta 2002 in sporazum o letaliških storitvah iz leta 2006 tako donosna, da bi vlagatelj kot udeleženec v tržnem gospodarstvu verjetno ponudil podobne pogoje.

(157) Iz analize pričakovane donosnosti sporazuma o letaliških storitvah iz leta 2002, predstavljene v poročilu, je razvidno, da so splošne ugotovitve iz poročila družbe Oxera iz leta 2011 zanesljive za več preverjanj občutljivosti. Ta preverjanja občutljivosti vključujejo spremembe diskontne stopnje, dodatne stroške, prihodke iz neletalskih dejavnosti in stroške naložbe.

(158) Predloženi dokazi skupaj z rezultati primerjalne analize kažejo, da so dogovori v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Poleg tega se zdi, da so dogovori letališča Celovec združljivi s trgom, tudi v okviru številnih občutljivosti v zvezi s predpostavkami, na katerih temelji analiza. Iz dokazov je razvidno, da bi v podobnih okoliščinah vlagatelj kot udeleženec v tržnem gospodarstvu menil, da bi bilo donosno ponuditi dogovore, ki so podobni dogovorom med družbo Ryanair in letališčem KLU.

(159) Na koncu družba Oxera omenja analizo stroškov in koristi, ki so jo izvedli avstrijski organi in zajema obdobje od 27. junija 2002 do 29. oktobra 2005, in trdi, da ocena združljivosti z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu ne bi smela temeljiti na tej analizi, saj (i) se zdi, da analiza določa pogoje javnega razpisa za upravljanje direktne rute med Celovcem in Londonom, ki ga je družba DMG objavila novembra 2011, namesto pogojev v sporazumu o letaliških storitvah iz leta 2002, (ii) se zdi, da analiza nima v celoti predhodne podlage, saj zajema le obdobje, v katerem je družba Ryanair dejansko poslovala na letališču, namesto obdobja, določenega v sporazumu o letaliških storitvah iz leta 2002, in (iii) so navedene letalske pristojbine iz analize stroškov in koristi, ki so jo predložili avstrijski organi, precej nižje od pristojbin iz sporazuma o letaliških storitvah iz leta 2002.

5.2.2.11 Zabeležka družbe Oxera št. 11 – Zakaj je primerjalna analiza pomemben dodatek k analizi donosnosti pri presojah v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu?, ki jo je za družbo Ryanair pripravila družba Oxera, 26. januar 2015

(160) V zabeležki je pojasnjeno, zakaj bi se bilo treba pri presojah v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu za letališko-letalske pogodbe opirati na primerjalno analizo, vsaj kot navzkrižno preverjanje rezultatov analize donosnosti. Družba Oxera dejansko poudarja, da bi v skladu s pristopom, ki ga Komisija zagovarja v svojem obvestilu o pojmu državne pomoči (14) in v drugih sektorjih (npr. v sektorju morskih pristanišč), primerjalna analiza morala imeti pomembno vlogo pri presoji, ali dogovori med letališčem in letalskim prevoznikom izpolnjujejo načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu.

(161) To zlasti velja, če se v okviru analize donosnosti ne opravi presoja učinkovitosti stroškov letališča. Ker bi se pričakovalo, da bo udeleženec v tržnem gospodarstvu svoje stroške upravljal učinkovito, je pomembno proučiti učinkovitost stroškov letališča, da bi presoja načela udeleženca v tržnem gospodarstvu prinesla zanesljive ugotovitve.

(162) Poleg tega družba Oxera trdi, da lahko letalski prevoznik na dveh letališčih s podobnimi značilnostmi plača enake pristojbine. Vendar če eno od letališč ni učinkovito, je mogoče skleniti, da sporazum med letališčem in letalskim prevoznikom ni v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu.

(163) Družba Oxera poudarja, da družba Ryanair pri podpisovanju pogodb z letališčem ne more ugotavljati učinkovitosti stroškov letališča, medtem ko letališče lahko oceni, ali bo posel verjetno donosen.

(164) Jasno je torej, da sedanji pristop Komisije k oceni združljivosti pogodb med letališčem in letalskim prevoznikom z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu družbi Ryanair ne zagotavlja zadostne pravne varnosti pri podpisovanju pogodb z letališči.

5.2.2.12 Zabeležka družbe Oxera št. 12 – Gospodarske presoje načela udeleženca v tržnem gospodarstvu: primerjalna analiza, ki vključuje družbo AMS, dodatek k poročilu družbe Oxera iz leta 2010, 10. april 2015

(165) V zabeležki je proučen vpliv izvedbe skupne primerjalne analize sporazuma o letaliških storitvah in družbe AMS v zvezi z letališčem KLU glede na pristop Komisije. Družba Oxera poudarja, da analiza ne posega v stališče družbe Ryanair, da je treba sporazume o letaliških storitvah in sporazume družbe AMS obravnavati ločeno.

(166) Analiza temelji na isti skupini primerljivih letališč kot v poročilu družbe Oxera v zvezi s letališčem KLU iz leta 2012. Da bi se zagotovila točnost primerjave, se je preverila stabilnost lastniške strukture in strukture financiranja letališč.

(167) V obravnavanem obdobju so bile neto pristojbine, ki jih je družba Ryanair plačala na letališču KLU, brez plačil za trženje, ki sta jih prejeli družbi Ryanair in AMS, višje od povprečnih neto pristojbin na primerljivih letališčih, in sicer tako na odhajajočega potnika kot na obračanje. To pomeni, da bi udeleženec v tržnem gospodarstvu družbi Ryanair verjetno ponudil podobne dogovore.

(168) Rezultati skupne primerjalne analize sporazuma o letaliških storitvah in družbe AMS so torej skladni z razlago, da so bili dogovori med družbama Ryanair in AMS ter letališčem KLU v skladu s preskusom načela udeleženca v tržnem gospodarstvu in ugotovitvami iz poročila družbe Oxera iz leta 2012.

5.2.2.13 Zabeležka družbe Oxera št. 13 – Vpliv izvajanja dejavnosti družbe Ryanair na prihodke letališč iz neletalskih dejavnosti, 4. december 2015

(169) Družba Oxera je v tem poročilu proučila vpliv izvajanja dejavnosti družbe Ryanair na prihodke letališč iz neletalskih dejavnosti na odhajajočega potnika. Družba Oxera je menila, da je imel začetek izvajanja dejavnosti družbe Ryanair znaten pozitiven vpliv na raven prihodkov letališča iz neletalskih dejavnosti na potnika. Na podlagi navedenega je družba Oxera trdila, da sta bila pristop, ki ga je doslej uporabljala pri analizi donosnosti v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, in pristop, ki ga je v analizi uporabila Komisija (15), konservativna, saj tega povečanja nista vključevala v prihodke letališča.

(170) Družba Oxera je izvedla empirično analizo z vzorcem 57 evropskih letališč, ki naj bi bila čim bolj podobna letališčem, ki so predmet preiskave v zvezi z državno pomočjo. Družba Oxera je ugotovila, da so se z začetkom izvajanja dejavnosti družbe Ryanair (16) na 29 od teh letališč prihodki iz neletalskih dejavnosti na odhajajočega potnika v realnih cenah povečali za približno 12–13,7 % (več od inflacije), ta učinek pa je statistično pomemben. Družba Oxera meni, da je razlog verjetno ta, da potniki družbe Ryanair porabijo več kot potniki drugih letalskih prevoznikov, tudi zaradi manjše ponudbe hrane in pijače na krovu nizkocenovnih prevoznikov, in/ali ker je družba Ryanair začela izvajati dejavnosti, zaradi katerih se je razvil terminal – na primer s privabljanjem dodatnih trgovin na drobno.

(171) Družba Oxera je ugotovila tudi, da ta učinek velja na splošno za nizkocenovne prevoznike. Družba Oxera meni, da bi lahko zaradi rasti v segmentu nizkocenovnih prevoznikov z močnimi znamkami, ki imajo velik potniški promet, začetek izvajanja dejavnosti nizkocenovnega prevoznika na letališču precej prispeval k razvoju letališča in s tem k višjim prihodkom iz neletalskih dejavnosti na potnika. Na podlagi upoštevanega vzorca letališč je družba Oxera navedla, da začetek izvajanja dejavnosti prevoznikov s polno ceno, nasprotno, ni bistveno vplival na prihodke letališča iz neletalskih dejavnosti na potnika.

(172) Družba Oxera meni, da ti rezultati poudarjajo konservativnost pristopa, ki ga je doslej uporabljala pri analizi donosnosti v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, in pristopa, ki ga je v analizi uporabljala Komisija. V teh analizah ni bila predvidena nobena pospešena rast prihodkov letališča iz neletalskih dejavnosti na potnika, zato se niso upoštevale širše koristi dejavnosti družbe Ryanair na letališčih, ampak le ocene prihodkov iz neletalskih dejavnosti na odhajajočega potnika, povečane za precej nižjo stopnjo inflacije. Družba Oxera je zato pričakovala, da bo v njeni analizi v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu in analizi Komisije pričakovana donosnost dogovorov družbe Ryanair na letališču podcenjena.

5.3 AMS

(173) Družba AMS je predložila naslednje pripombe.

5.3.1 Glede družbe AMS in spletnega mesta družbe Ryanair

(174) Družba AMS trdi, da Komisija družb Ryanair in AMS ne bi smela obravnavati kot en subjekt, sporazumov o trženju med družbama AMS in DMG pa ne kot dodatek k sporazumu med letališčem in družbo Ryanair. Družba AMS ponuja storitve trženja, ki so utemeljene z lastnim ločenim namenom, njihova cena je določena glede na tržno vrednost, o njih pa se pogaja oziroma se zanje sklene pogodba ločeno od sporazumov družbe Ryanair z istimi letališči.

(175) Poleg tega odločitev družbe Ryanair, da za prodajo oglaševalskega prostora na svojem spletnem mestu najame posrednika, ni neobičajna. Družba AMS je uspešna pri promociji in prodaji oglaševalskega prostora več družbam v vsej Evropi, tako zasebnim kot javnim.

(176) Spletno mesto družbe Ryanair ima značilnosti, ki so pri trženju zelo zaželene: je eno najbolj priljubljenih potovalnih spletnih mest na svetu; povprečno trajanje posameznega obiska na spletnem mestu družbe Ryanair je izjemno dolgo; oglaševanje letališča na spletnem mestu družbe Ryanair je edinstveno usmerjeno v morebitne potnike na navedeno letališče, s čimer se zagotovi, da se v nasprotju z oglaševanjem v časopisih, na radiu, televiziji ali drugih manj osredotočenih medijih, ki so namenjeni splošni javnosti, dobro izkoristijo skoraj vsa ali vsa sredstva, namenjena za oglaševanje.

5.3.2 Odsotnost prednosti za družbo AMS ali Ryanair

(177) Družba AMS sporazume o trženju sklepa z javnimi in zasebnimi letališči, turističnimi organi, skupinami za najem vozil, spletnimi mesti s hotelskimi rezervacijami, zavarovalnicami in ponudniki telekomunikacijskih storitev.

(178) Družba AMS v zvezi s cenami, po katerih zagotavlja oglaševalski prostor, in obsegom, v katerem je ta potreben, ne razlikuje med javnimi in zasebnimi oglaševalci. Zato iz dogovorov družbe AMS z javnimi letališči ali njihovimi hčerinskimi družbami ne more izhajati nobena državna pomoč. Družba AMS je z več zasebnimi letališči oziroma letališči pod zasebnim nadzorom (kot sta […] in […]) in drugimi zasebnimi subjekti sklenila sporazume pod podobnimi, nediskriminatornimi pogoji.

(179) Kar zadeva komercialni interes, da bi moralo letališče oglaševati na spletnem mestu ryanair.com, se družba AMS ne strinja z ugotovitvijo Komisije v sklepu o začetku postopka, saj ni pravne podlage za dvom glede komercialne razlage družbe DMG in oglaševanja letališča na spletnem mestu družbe Ryanair, dokler družba AMS storitve ponuja po tržni ceni.

(180) Družba AMS je predložila več razlogov, na podlagi katerih bi bila družba DMG upravičena do nakupa storitev trženja družbe AMS za oglaševanje na spletnem mestu ryanair.com in ki so povzeti v nadaljevanju.

(181) Prvič, oglaševanje na spletnem mestu družbe Ryanair je naložba v prepoznavnost znamke. Upravljavci obrobnih letališč se srečujejo z velikimi izzivi pri seznanjanju potnikov, letalskih prevoznikov in komercialnih upravljavcev neletalskih dejavnosti, ki so vsi morebitni viri prihodkov za letališča, z njihovo „znamko“. Večja prepoznavnost znamke lahko letališčem koristi na več načinov, ki se medsebojno vključujejo in dopolnjujejo, pri čemer lahko zlasti privabijo (i) prihajajoče potnike letalskega prevoznika, na spletnem mestu katerega se letališče oglašuje, (ii) morebitne stranke, ki brskajo po spletnem mestu nekega letalskega prevoznika, na katerem se letališče oglašuje, da na navedeno letališče letijo z drugim letalskim prevoznikom, ki izvaja rute na letališče, (iii) drugega letalskega prevoznika, da leti na navedeno letališče, in (iv) komercialne upravljavce (kot so verige trgovin na drobno, ki poslujejo na letališčih).

(182) Drugič, z oglaševanjem na spletnem mestu družbe Ryanair se poveča delež prihajajočih potnikov. Letališča si prizadevajo, da bi skoraj polovico svojega prihodka ustvarila z neletalskimi dejavnostmi. Z vidika regionalnega letališča je precej verjetneje, da bodo prihodek iz neletalskih dejavnosti na letališču ustvarili prihajajoči potniki, ki prihajajo na letališče in nato z njega odhajajo, kot pa lokalni potniki, ki letališče uporabljajo za polet do tujih destinacij.

(183) Tretjič, trženje in oglaševanje na spletnih mestih vseh letalskih prevoznikov sta postala osrednja praksa. Spletno mesto ryanair.com ima izredno vrednost kot mesto za trženje številnih produktov in storitev, povezanih s potovanji. Tudi če je družba Ryanair na tem področju orala ledino, bi bilo napačno skleniti, da se letališča ne oglašujejo na spletnih mestih drugih letalskih prevoznikov.

5.3.3 Določanje cen storitev družbe AMS

(184) Družba AMS je trdila, da so cene njenih storitev določene po njihovi tržni vrednosti. Da bi družba AMS utemeljila to trditev, navaja, (i) da že dejstvo, da številne neletališke zasebne stranke iz različnih dejavnosti, kot je […], pri njej naročajo storitve trženja, zadostuje kot dokaz, da so cene družbe AMS dejanske tržne cene, (ii) da sklep upravnega sodišča v Marseillu (17) in zadeva Bratislava (18) opozarjata na vrednost ponudbe trženja družbe AMS in prednosti, ki jih lahko partner pridobi s sklenitvijo takšnih dogovorov, ter (iii) da cene, ki jih zaračuna družba AMS, temeljijo na objektivnih merilih (19) in so pregledno navedene na njenem spletnem mestu (20).

(185) Družba AMS omenja tudi poročilo družbe Zenobie Conseil in študijo neodvisne svetovalne družbe, predloženo Komisiji, da bi pojasnila, da storitve družbe AMS niso niti brez vrednosti niti precenjene, kot je navedla Komisija.

(186) Družba AMS poudarja, da v sklepu o začetku postopka ni bilo ugotovljeno, da je odločitve družbe DMG mogoče pripisati državi, saj se Komisija enostavno zanaša na temeljno merilo končnega državnega lastništva, ki ga je prevzela iz svoje analize sporazuma z družbo LV (ki temelji na analogiji z odločitvami družbe KFBG). Družba AMS zato Komisijo poziva, naj zadevo temeljiteje prouči.

6. PRIPOMBE AVSTRIJE NA PRIPOMBE ZAINTERESIRANE STRANI

6.1 Pripombe Avstrije glede stališč zainteresiranih strani, ki so jih predložile družbe Austrian Airlines, Lufthansa in Germanwings

(187) Glede prvega in drugega stališča treh letalskih prevoznikov z dne 23. julija 2012 oziroma 18. septembra 2012 avstrijski organi navajajo, da so se na družbi KFBG in Lufthansa obrnili le v zvezi s čitljivostjo nekaterih preglednic v dokumentih, ki so predmet preiskave.

(188) V zvezi s trditvijo, da državne pomoči ni, se Avstrija sklicuje na svoje stališče z dne 15. maja 2012. Avstrija se zlasti strinja z utemeljitvijo družbe Lufthansa glede pravne ocene rabatov.

(189) Kar zadeva seznam pristojbin, ki so ga avstrijski organi obravnavali v svojem prvem stališču iz leta 2008, Avstrija ponovno poudarja, da je bil v njeni izjavi zgolj poudarjen obstoj seznamov pristojbin na drugih letališčih. Letališči Frankfurt/Hahn in Lübeck zaradi drugačne ekonomske strukture dejansko nista primerljivi z letališčem KLU.

(190) V zvezi z navedenim „navideznim razpisom“ Avstrija navaja, da so organi v zvezni deleži Koroški načrtovali povabilo k oddaji ponudb za vzpostavitev rute, ki povezuje London in Celovec. Javni razpis je zadeval zlasti splošen let v London. Avstrija potrjuje, da ni dokazov o omejevanju zahtevanih storitev na letališče Stansted ali katero koli drugo londonsko letališče.

(191) Poleg tega opozarja, da se lahko javni razpis začne tudi, če ne gre za pravno obveznost. Trditev, da javni razpis ni bil nujno potreben, torej ni utemeljena. Avstrija opozarja tudi na gospodarsko vlogo javnih razpisov. Z javnim razpisom se zagotovi preglednost, kar zadeva obstoj povpraševanja in pogojev za povpraševanje. To morebitnemu ponudniku omogoča, da pripravi ponudbo, ki je značilna za tržno ceno. Dejstvo, da ponudbe ni oddal noben upravičeni ponudnik, kaže, da je bila zahtevana cena nižja od tržne cene. Da je postopek javnega razpisa pravilno izveden, mora biti povabilo k oddaji ponudb ustrezno objavljeno, morebitni kupci pa morajo imeti dovolj časa za pripravo predlogov. Avstrijski organi poudarjajo, da so obvestila, ki jih je oglaševalo letališče KLU, izpolnjevala navedene zahteve.

6.2 Pripombe Avstrije glede stališč zainteresiranih strani, ki sta jih predložili družbi Ryanair in AMS

(192) Avstrija poudarja, da je za zvezno deželo Koroško in letališče KLU oglaševanje na spletnem mestu ryanair.com smiselno le, če družba Ryanair obratuje na letališču. Le v tem primeru bi se lahko začetni interes ciljnih strank pretvoril v dejanski nakup. Isto velja za rute v London in iz njega, ki so namenjene izboljšanju lokalne mobilnosti.

(193) Poleg tega Avstrija potrjuje več trditev družbe Ryanair: — Avstrija meni, da nobenih naložb ni mogoče pripisati prisotnosti družbe Ryanair na letališču, — kot je dokazano v sedanjem primeru, so popusti in spodbude v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, — neobstoj poslovnega načrta sam po sebi ni v nasprotju z izpolnjevanjem načela udeleženca v tržnem gospodarstvu.

(194) Kar zadeva pripombe družbe AMS, avstrijski organi poudarjajo strateški namen, na katerem temelji oglaševanje na internetu, zlasti na spletnem mestu ryanair.com. Dejansko je ciljna skupina spletnega mesta družbe Ryanair v skladu s portfeljem strank zvezne dežele Koroške in letališča KLU. Zasebni vlagatelj bi torej želel skleniti take sporazume o oglaševanju z družbo AMS.

7. OCENA OBSTOJA POMOČI

(195) Komisija je analizirala, ali naslednji ukrepi pomenijo državno pomoč: — financiranje družbe KFBG, — spodbujevalna shema iz leta 2005, — sklenitev sporazuma o poravnavi med družbama KFBG in AUA z uporabo spodbujevalne sheme iz leta 2005 za družbo AUA, — sporazumi o zračnih prevozih z družbo Ryanair iz leta 2002 in sporazumi o trženju z družbama AMS in LV iz leta 2002, — sporazumi z družbama Ryanair in AMS iz leta 2006, — sporazum z družbo HLX iz leta 2003, — sporazum z družbo TUIfly iz leta 2008, — sporazumi z družbo Air Berlin iz leta 2009.

(196) V skladu s členom 107(1) PDEU je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

(197) Merila iz člena 107(1) PDEU so kumulativna. Za določitev, ali zadevni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, morajo biti torej izpolnjeni vsi naslednji pogoji: — upravičenec je podjetje v smislu člena 107(1) PDEU, kar pomeni, da izvaja gospodarsko dejavnost, — zadevni ukrep se financira iz državnih sredstev in ga je mogoče pripisati državi, — ukrep daje gospodarsko prednost, — ta prednost je selektivna, — zadevni ukrep izkrivlja konkurenco ali bi lahko izkrivljal konkurenco in lahko prizadene trgovino med državami članicami.

7.1 Financiranje družb KFBG in DMG

(198) Kot je podrobneje opisano v uvodni izjavi 30 in naslednjih zgoraj, je imela družba KFBG koristi od ponovljene finančne podpore svojih delničarjev, zveznega ministrstva za notranje zadeve in zveznega ministrstva za finance. Ti finančni prispevki so se uporabili za kritje letnih izgub iz poslovanja družbe KFBG/DMG zaradi stroškov, povezanih s pogodbami o oglaševanju družbe KFBG z različnimi letalskimi prevozniki.

7.1.1 Gospodarska dejavnost in pojem podjetja

(199) V skladu z ustaljeno sodno prakso mora Komisija najprej ugotoviti, ali sta družbi KFBG in DMG podjetji v smislu člena 107(1) PDEU. Pojem podjetja zajema vse subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na njihov pravni status in način financiranja (21). Vsaka dejavnost ponudbe blaga ali storitev na določenem trgu je gospodarska dejavnost (22).

(200) Splošno sodišče je v sodbi v zadevi Flughafen Leipzig/Halle potrdilo, da upravljanje letališča za komercialne namene in izgradnja letališke infrastrukture za komercialne namene pomenita gospodarsko dejavnost (23). Ko začne upravljavec letališča opravljati gospodarske dejavnosti, tako da zagotavlja plačljive letališke storitve, se ne glede na njegov pravni status ali način financiranja šteje za podjetje v smislu člena 107(1) PDEU, zato se pravila Pogodbe o državni pomoči lahko uporabljajo za prednosti, ki mu jih je dodelila država ali ki so mu bile dodeljene iz državnih sredstev (24).

(201) Komisija opozarja, da zaradi postopnega vstopa tržnih sil v letališki sektor ni mogoče določiti natančnega datuma, kdaj sta gradnja in upravljanje letališča postala gospodarska dejavnost. Vendar je Sodišče Evropske unije priznalo razvojne spremembe v naravi letaliških dejavnosti, Splošno sodišče pa je v sodbi v zadevi letališče Leipzig/Halle razsodilo, da od leta 2000 ni več mogoče izključiti uporabe pravil o državni pomoči za financiranje letališke infrastrukture (25). Zato je treba vsaj od datuma sodbe v zadevi Aéroports de Paris, tj. 12. decembra 2000 (26), upravljanje in gradnjo letališke infrastrukture obravnavati kot gospodarsko dejavnost, ki spada na področje nadzora državnih pomoči.

7.1.1.1 Enotna gospodarska enota

(202) Komisija opozarja, da bi bilo treba za namene uporabe pravil o državni pomoči dve ločeni pravni osebi obravnavati kot eno samo gospodarsko enoto, preden se prouči narava dejavnosti družb KFBG in DMG. Ta gospodarska enota se nato obravnava kot upoštevno podjetje.

(203) Kot je Sodišče presodilo, je „v konkurenčnem pravu izraz ‚podjetje‘ treba razumeti kot oznako za gospodarsko enoto […], četudi je pravno ta gospodarska enota sestavljena iz več oseb, fizičnih ali pravnih“ (27).V zvezi s tem je Sodišče razsodilo, da lahko več subjektov skupaj izvaja gospodarsko dejavnost, s čimer pod določenimi pogoji sestavljajo gospodarsko enoto.

(204) Pri ugotavljanju, ali več subjektov sestavlja gospodarsko enoto, Sodišče preverja obstoj nadzorne vloge ali funkcijskih, gospodarskih ali organskih povezav (28).

(205) Komisija meni, da sta v tem primeru družbi KFBG in DMG tako tesno povezani, da ju je treba za namene pravil o državni pomoči obravnavati kot enotno gospodarsko enoto. Prvič, opozoriti je treba, da je družba DMG 100-odstotna hčerinska družba družbe KFBG, zaradi česar lahko slednja prek skupščine delničarjev nadzira družbo DMG.

(206) V praksi razpoložljive informacije kažejo, da se pomembne odločitve v zvezi z letališčem KLU redno sprejemajo na ravni družbe KFBG, ki navodila nato posreduje družbi DMG.

(207) Na koncu Komisija meni, da so povezave med družbama KFBG in DMG dovolj tesne, da se družbi obravnavata kot ena sama gospodarska enota. Zlasti družba DMG je ekonomsko in pravno povsem odvisna od družbe KFBG in je brez lastne poslovne volje. Zato sta družbi KFBG in DMG za namene uporabe zakonodaje Unije o državni pomoči eno podjetje.

7.1.1.2 Gospodarska dejavnost

(208) Družbi KFBG in DMG se ukvarjata z gradnjo, vzdrževanjem in upravljanjem letališča KLU. Zagotavljata letališke storitve in zaračunavata pristojbine uporabnikom – ponudnikom komercialnega letalstva in uporabnikom nekomercialnega splošnega letalstva – za uporabo letališke infrastrukture, pri čemer slednjo izkoriščata v tržne namene. Zato je treba na podlagi sodne prakse iz uvodnih izjav 200 in 201 skleniti, da sta družbi KFBG in DMG opravljali gospodarsko dejavnost vsaj od datuma sodbe Aéroports de Paris (tj. od 12. decembra 2000).

(209) Iz stališča Avstrije je razvidno, da je letališče KLU že pred letom 2000 uspešno pritegnilo tako komercialno letalstvo kot splošno letalstvo.

(210) Zato se sklene, da sta družbi KFBG in DMG od 12. decembra 2000 opravljali gospodarsko dejavnost in da kot enotna gospodarska enota pomenita podjetje v smislu člena 107(1) PDEU.

7.1.1.3 Pristojnost javne politike

(211) Čeprav se morata družbi KFBG in DMG torej obravnavati kot podjetje v smislu člena 107(1) PDEU, je treba opozoriti, da niso vse dejavnosti lastnika in upravljavca letališča nujno gospodarske (29).

(212) Sodišče (30) je razsodilo, da dejavnosti, ki običajno spadajo v pristojnost države pri izvrševanju njenih uradnih pooblastil kot javnega organa, niso gospodarske in ne spadajo na področje uporabe pravil o državni pomoči. Take dejavnosti lahko vključujejo na primer varnost, kontrolo zračnega prometa, dejavnosti policije in carino. Financiranje mora biti strogo omejeno na nadomestilo za stroške, ki nastanejo zaradi teh dejavnosti, in se ne sme uporabiti za financiranje drugih gospodarskih dejavnosti (31).

(213) Zato financiranje dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike, ali infrastrukture, ki je neposredno povezana z navedenimi dejavnostmi, na splošno ne pomeni državne pomoči (32). Dejavnosti na letališču, kot so kontrola zračnega prometa, policija, carina, gasilci, dejavnosti, nujne za varovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja, in naložbe v zvezi z infrastrukturo in opremo, potrebno za izvajanje navedenih dejavnosti, se na splošno štejejo za negospodarske (33).

(214) Vendar javno financiranje negospodarskih dejavnosti, ki so tesno povezane z izvajanjem gospodarske dejavnosti, ne sme povzročiti neupravičene diskriminacije med letalskimi prevozniki in upravljavci letališča. V skladu z ustaljeno sodno prakso je namreč prednost dodeljena, kadar javni organi prevzamejo breme stroškov, ki jih imajo podjetja pri izvajanju gospodarskih dejavnosti (34). Če je torej v nekem pravnem sistemu običajno, da letalski prevozniki ali upravljavci letališča krijejo stroške nekaterih storitev, medtem ko nekaterim letalskim prevoznikom ali upravljavcem letališča, ki zagotavljajo enake storitve, teh stroškov ni treba kriti, imajo lahko slednji prednost, čeprav te storitve same po sebi veljajo za negospodarske. Zato je treba opraviti analizo pravnega okvira, ki se uporablja za upravljavca letališča, da se ugotovi, ali morajo v tem pravnem okviru upravljavci letališča ali letalski prevozniki kriti stroške zagotavljanja nekaterih dejavnosti, ki bi lahko bile same po sebi negospodarske, vendar so neločljivo povezane z izvajanjem njihovih gospodarskih dejavnosti.

(215) Avstrija je trdila, da je treba šteti, da stroški, ki izhajajo iz ukrepov letališke varnosti v skladu s členi 1, 2, 8, 9 in 13 zakona o varnosti letalstva (Luftfahrtssicherheitsgesetz) iz leta 1992, spadajo na področje javne politike. Družba KFBG je v obdobju 2000–2010 prejela povračila naslednjih zneskov: Preglednica 7 Povračila zveznega ministrstva za notranje zadeve in zveznega ministrstva za finance v obdobju 2000–2010 (v EUR) 2000 24 000 2001 24 000 2002 27 000 2003 553 000 2004 878 000 2005 642 000 2006 791 000 2007 824 000 2008 1 134 000 2009 682 000 2010 896 000

(216) Komisija ugotavlja, da se v skladu s členoma 8 in 9 ter členom 13(2) zakona o varnosti letalstva lahko povrnejo samo stroški, povezani z zagotavljanjem in vzdrževanjem prostorov in objektov, ki so potrebni za izvajanje dejavnosti, kot so opisane v členih 1 in 2 navedenega zakona. V skladu s členoma 1 in 2 zakona o varnosti letalstva mora upravljavec letališča zagotoviti previdnostno zaščito civilnih zrakoplovov, vključno s potniki, ki so na krovu ali vstopajo v zrakoplov, pred nevarnimi napadi z orožjem, strelivom, vojnimi sredstvi in vsemi drugimi nevarnimi napravami. Zato mora upravljavec letališča izvajati učinkovite varnostne kontrole. Vse druge stroške, ki niso povezani s to dejavnostjo, mora kriti upravljavec letališča.

(217) Komisija meni, da je treba izvajanje učinkovitih varnostnih kontrol za zagotavljanje previdnostne zaščite v civilnem letalstvu šteti za negospodarsko dejavnost, kot je pojasnjeno v točki 35 smernic za letalski sektor iz leta 2014. Kar zadeva operativne stroške za to dejavnost, ki so nastali v obdobju 2000–2010, Komisija torej meni, da je stroške, za katere je upravljavec letališča upravičen do povračila na podlagi členov 8, 9 in 13 zakona o varnosti letalstva, mogoče šteti za stroške, ki spadajo na področje javne politike.

(218) Glede na informacije, ki jih je predložila Avstrija, je praktično izvajanje postopka povračila v zvezi z zahtevki letališča, ki jih je bilo treba podrobno evidentirati, pomenilo dvojno preverjanje, ki sta ga izvedla fiskalni organ in zvezno ministrstvo za notranje zadeve. Zato je bilo prekomerno nadomestilo izključeno. Družba KFBG bi lahko stroške s področja javne politike ločila od drugih stroškov z zapletenim sistemom evidentiranja, s katerim bi se stroški pripisali posameznim letom na letališču KLU.

(219) Komisija ugotavlja tudi, da se je zakon o varnosti letalstva kot zvezni zakon uporabljal enotno na vseh avstrijskih letališčih in da med upravljavci letališč ni bilo diskriminacije.

(220) Zato Komisija meni, da povračilo operativnih stroškov, ki so nastali v obdobju 2000–2010 v zvezi s členi 1, 2, 8, 9 in 13 zakona o varnosti letalstva, spada na področje javne politike in je torej izvzeto iz uporabe pravil o državni pomoči.

(221) Avstrija je navedla tudi, da letališče KLU redno uporabljajo avstrijske vojaške sile, policija za posredovanje in služba za reševanje po zraku Christophorus. Komisija se strinja, da se lahko te dejavnosti štejejo za odgovornosti javne uprave. Ker pa avstrijski organi niso dokazali, da je družba KFBG prejela povračilo za stroške teh dejavnosti, pogoji za povračilo stroškov, ki spadajo na področje javne politike, niso izpolnjeni.

(222) Komisija torej meni, da se vsi stroški, ki se ne štejejo za stroške na področju javne politike v skladu s členi 1, 2, 8, 9 in 13 zakona o varnosti letalstva, štejejo za gospodarsko dejavnost.

7.1.2 Državna sredstva in pripisljivost državi

(223) Da bi zadevni ukrepi pomenili državno pomoč, se morajo financirati iz državnih sredstev, odločitev o odobritvi ukrepa pa mora biti mogoče pripisati državi.

(224) Pojem državne pomoči se uporablja za vsako prednost, ki jo iz državnih sredstev dodeli država sama ali posrednik, ki deluje na podlagi dodeljenih pooblastil (35). Sredstva lokalnih organov so za uporabo člena 107 PDEU državna sredstva (36).

(225) V tem primeru so bili ustrezni ukrepi, tj. finančni prispevki družbama KFBG in DMG, dodeljeni iz proračuna lokalnih organov. Finančni prispevki so prišli neposredno iz zvezne dežele Koroške, mesta Celovec in družbe KLH. Finančni prispevki, ki sta jih zagotovila zvezna dežela Koroška in mesto Celovec, se morajo šteti za državna sredstva. Enako velja za družbo KLH: družba KLH je bila oseba javnega prava, ki je bila leta 1990 ustanovljena z zakonom KLH-G, ki vključuje tudi statut družbe KLH. Družba KLH je delovala kot matična družba (holding), tj. agencija za državna sredstva za delnice, ki jih ima zvezna dežela Koroška v različnih udeležbah. Upravljala je poseben sklad Zukunft Kärnten za neposredno in posredno financiranje projektov. V tem skladu je bilo 500 milijonov EUR, ki so bili zagotovljeni iz proračuna zvezne dežele Koroške. Zato se morajo vsi finančni prispevki, ki jih je družba KFBG prejela od družbe KLH, šteti za