IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/508

z dne 7. aprila 2020

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indonezije, Ljudske republike Kitajske in Tajvana

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), ter zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Začetek preiskave

(1) Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 12. avgusta 2019 na podlagi člena 5 osnovne uredbe začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla (v nadaljnjem besedilu: izdelek v preiskavi) s poreklom iz Indonezije, Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK) in Tajvana (v nadaljnjem besedilu: zadevne države) v Unijo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

(2) Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 28. junija 2019 vložilo združenje evropskih jeklarjev Eurofer (v nadaljnjem besedilu: Eurofer ali pritožnik) v imenu štirih proizvajalcev Unije, ki predstavljajo celotno proizvodnjo izdelka v preiskavi v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu iz zadevnih držav in o posledični znatni škodi, kar je dovolj, da se upraviči začetek preiskave.

(3) Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/104 (3) uvedla registracijo uvoza zadevnega izdelka v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe.

1.2 Zainteresirane strani

(4) Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave izrecno obvestila pritožnika, znane proizvajalce izvoznike v zadevnih državah, organe zadevnih držav, znane uvoznike in uporabnike v Uniji, ter jih povabila k sodelovanju.

(5) Zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo pripombe glede začetka preiskave in zahtevajo zaslišanje pri Komisiji in/ali pooblaščencu za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Komisija je prejela pripombe, ki so obravnavane v oddelkih 2.3 in 5.2.3.

1.3 Vzorčenje

(6) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.3.1 Vzorčenje proizvajalcev Unije

(7) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da se je odločila, da z vzorčenjem razumno omeji število proizvajalcev Unije, ki jih bo preiskala, in da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je izbrala začasni vzorec na podlagi podatkov o proizvodnji in obsegu prodaje v Uniji, ki so jih sporočili proizvajalci Unije v okviru analize ocene procesnega upravičenja pred začetkom preiskave, pri čemer je upoštevala njihovo geografsko lego. V tako izbrani začasni vzorec so bili vključeni trije proizvajalci Unije, ki predstavljajo več kot 78 % proizvodnje in 88 % prodaje podobnega izdelka v Uniji, nahajali pa so se v treh različnih državah članicah. Podrobnosti o tem začasnem vzorcu so bile dane na voljo v dokumentaciji, ki je bila na vpogled zainteresiranim stranem, ki so imele tudi možnost, da predložijo pripombe. Pripomb ni bilo.

(8) Zaradi navedenega je bil začasni vzorec proizvajalcev Unije potrjen. Sestavljali so ga Aperam Belgium (v nadaljnjem besedilu: Aperam), Acciai Speciali Terni S.p.A. (v nadaljnjem besedilu: AST) in OTK Stainless Oy (v nadaljnjem besedilu: OTK). Dokončni vzorec je reprezentativen za industrijo Unije.

1.3.2 Vzorčenje uvoznikov

(9) Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

(10) Kot zainteresirani strani sta se javila dva nepovezana uvoznika in tudi predložila zahtevane informacije. Zaradi majhnega števila prejetih odgovorov vzorčenje ni bilo potrebno. Oba uvoznika sta bila pozvana, naj izpolnita vprašalnik.

1.3.3 Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah

(11) Ob upoštevanju števila znanih proizvajalcev zadevnega izdelka v zadevnih državah je obvestilo o začetku določalo le vzorčenje v LRK, zato je Komisija vse kitajske proizvajalce izvoznike pozvala, naj predložijo informacije iz obvestila o začetku, da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec.

(12) Poleg tega je pozvala veleposlaništvo Republike Indonezije v Bruslju, misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji in predstavništvo Tajpeja v Evropski uniji, naj opredelijo morebitne preostale proizvajalce izvoznike, ki bi bili lahko zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopijo v stik z njimi.

1.3.3.1 Indonezija

(13) Komisija je ob začetku preiskave vedela samo za dva proizvajalca izvoznika iz Indonezije. Zato ni nameravala izbrati vzorca. Javil se ni noben drug proizvajalec izvoznik. Komisija je zato izvedla preiskavo na dveh proizvajalcih izvoznikih v Indoneziji.

1.3.3.2 Ljudska republika Kitajska

(14) Zahtevane informacije iz obvestila o začetku je predložilo pet proizvajalcev izvoznikov iz LRK, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec treh družb, ki jih je bilo razumno mogoče preiskati v razpoložljivem času. Podlaga za izbiro vzorca je bil največji obseg izvoza v Unijo.

(15) V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila o izbiri vzorca opravljena posvetovanja z vsemi znanimi proizvajalci izvozniki in organi LRK. Pripomb ni bilo.

(16) Komisija se je po preveritvenih obiskih zaradi precejšnjih pomanjkljivosti informacij, ki jih je predložil eden od vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, odločila, da teh informacij na podlagi člena 18(1) osnovne uredbe (4) ne bo upoštevala.

(17) Zaradi navedenega se je vzorec kitajskih proizvajalcev izvoznikov zmanjšal na dve družbi, ki sta v obdobju preiskave zajemali približno 92 % kitajskega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, kar se je še vedno lahko štelo za visoko raven sodelovanja.

1.3.3.3 Tajvan

(18) V obvestilu o začetku vzorčenje za Tajvan ni bilo predvideno, saj je bil Komisiji znan le en proizvajalec izvoznik. Vendar je predstavništvo Tajpeja v Evropski uniji Komisijo malo pred začetkom preiskave obvestilo, da bi bilo lahko v Tajvanu še 12 dodatnih proizvajalcev izvoznikov zadevnega izdelka. Zato je Komisija ob začetku preiskave teh 13 strani zaprosila, naj odgovorijo na vprašanja v zvezi z vzorčenjem, nato pa še na par drugih vprašanj, namenjenih pojasnitvi njihove vloge in natančnih dejavnosti. Na podlagi tega je Komisija lahko opredelila dva proizvajalca izvoznika zadevnega izdelka v Tajvanu. Zato vzorčenje ni bilo potrebno.

(19) Dva proizvajalca izvoznika sta predstavljala približno 56 % celotnega obsega izvoza iz Tajvana v Unijo. Odgovori sedmih tajvanskih strani, s katerimi je Komisija stopila v stik ob začetku preiskave, so pokazali, da so bile te družbe dejansko neodvisni storitveni centri in/ali trgovci, ki so ustvarili večino preostalega tajvanskega izvoza v Unijo, če ne vsega. Ti storitveni centri niso imeli nobenih obratov za vroče ali hladno valjanje, zato se niso šteli za proizvajalce zadevnega izdelka. Poleg tega je bila njihova dodana vrednost glede na stroške njihovih vložkov majhna. Vendar je Komisija zaradi prejetih odgovorov na vprašanja iz uvodne izjave 18 tem strankam poslala dodaten strnjen vprašalnik, da bi se dobro seznanila z delovanjem tajvanske domače prodaje in izvoza izdelka v preiskavi.

1.4 Individualna preiskava

(20) Prvotno so štirje kitajski proizvajalci izvozniki, ki so izpolnili obrazec za vzorčenje, zahtevali individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. Komisija je na dan začetka postopka vprašalnik objavila na spletu (5). Poleg tega je Komisija, ko je napovedala vzorec, proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec, obvestila, da morajo izpolniti vprašalnik, če želijo biti obravnavani posamično. Vendar nobena od družb vprašalnika ni izpolnila. Zato ni bila odobrena nobena individualna preiskava.

1.5 Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

(21) Komisija je vladi Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada) poslala vprašalnik o obstoju znatnega izkrivljanja v LRK v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe.

(22) Poleg tega je pritožnik v pritožbi za zadevni izdelek predložil zadostne dokaze prima facie o izkrivljanju na trgu surovin v Indoneziji in LRK. Kot je bilo napovedano v obvestilu o začetku, je preiskava tako zajemala ta izkrivljanja na trgu surovin, da bi se ugotovilo, ali naj se za Indonezijo in LRK uporabijo določbe členov 7(2a) in 7(2b) osnovne uredbe. Zato je Komisija v zvezi s tem poslala dodatne vprašalnike indonezijski in kitajski vladi.

(23) Komisija je poslala vprašalnike trem vzorčenim proizvajalcem Unije, pritožniku, dvema nepovezanima uvoznikoma in dvema uporabnikoma, ki so se javili, devetim proizvajalcem izvoznikom v zadevnih državah in vsem drugim gospodarskim subjektom, ki so se ji javili in zaprosili za vprašalnik. Isti vprašalniki so bili na dan začetka na voljo tudi na spletu (6).

(24) Vprašalnike so izpolnili trije vzorčeni proizvajalci Unije, dva nepovezana uvoznika, dva uporabnika, dva znana proizvajalca izvoznika iz Indonezije, trije vzorčeni proizvajalci izvozniki iz LRK, dva proizvajalca izvoznika iz Tajvana in nepovezan storitveni center v Tajvanu. Vprašalnik je izpolnila tudi indonezijska vlada. Komisija od kitajske vlade ni prejela odgovora za nobenega od dveh poslanih vprašalnikov.

(25) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev o dampingu, nastali škodi in interesu Unije. V prostorih naslednjih družb so bili opravljeni preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe: (a) proizvajalci Unije in njihova združenja: — Acciai Speciali Terni S.p.A., Terni, Italija (v nadaljnjem besedilu: AST) — Aperam Stainless Belgium, Châtelet in Genk, Belgija (v nadaljnjem besedilu: Aperam) — Outokumpu Stainless Oy, Tornio, Finska (v nadaljnjem besedilu: OTK) — Eurofer, Bruselj, Belgija; (b) uporabniki v Uniji: — Marcegaglia Specialties S.p.A., Mantova, Italija (v nadaljnjem besedilu: Marcegaglia); (c) proizvajalci izvozniki: proizvajalca izvoznika v Indoneziji: — PT Indonesia Tsingshan Stainless Steel, Džakarta (v nadaljnjem besedilu: ITSS) — PT Indonesia Guang Ching Nickel and Stainless Steel Industry, Džakarta (v nadaljnjem besedilu: GCNS) proizvajalci izvozniki v LRK: — Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taijuan (v nadaljnjem besedilu: STSS), in povezan izvoznik v tretji državi – Tisco Stainless Steel (H.K.) Ltd., HongKong (v nadaljnjem besedilu: Tisco HK) in pet povezanih družb, ki se nahajajo v LRK. Beijing Taigang Sales Co., Shanxi Taigang Bonded & Conprehensive, Taiyuan Iron & Steel (Group) Fly Ash Comprehensive Utilization Co. Ltd., Taiyuan Taigang Daming Metal Products, Ltd in Tianjin Tisco and TPCO Stainless Steel — Fujian Fuxin Special Steel Co., Ltd., Ximen (v nadaljnjem besedilu: FSS) — Zhenxhi Group Eastern Special Steel Co., Ltd., Jiaxing (v nadaljnjem besedilu: Zhenshi) proizvajalca izvoznika v Tajvanu: — Yieh United Steel Co. (v nadaljnjem besedilu: Yusco), njegov povezan proizvajalec Tang Eng Iron Works Co. Ltd. (v nadaljnjem besedilu: Tang Eng), njegov povezan storitveni center Yieh Mau Co. (v nadaljnjem besedilu: YMC) in njegov povezan trgovec Yieh Co. Ltd. (v nadaljnjem besedilu: YCL), Kaohsiung (v nadaljnjem besedilu skupaj: Yusco Group) — Walsin Lihwa Co., Tainan (v nadaljnjem besedilu: Walsin) neodvisen storitveni center v Tajvanu: — YC INOX Ltd., okrožje Changhua (v nadaljnjem besedilu: YC INOX)

(26) V zvezi s postopkom iz členov 7(2a) in 7(2b) osnovne uredbe je potekalo posvetovanje z indonezijsko vlado.

1.6 Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

(27) Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2018 do 30. junija 2019 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2016 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.7 Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

(28) Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo na začetku preiskave in so kazali na obstoj znatnih izkrivljanj v zvezi z LRK v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, je Komisija ocenila, da je primerno začeti preiskavo v zvezi s proizvajalci izvozniki iz te države ob upoštevanju člena 2(6a) osnovne uredbe.

(29) Da bi Komisija zbrala potrebne podatke za morebitno uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je v obvestilu o začetku vse proizvajalce izvoznike iz LRK pozvala, naj predložijo informacije, ki se zahtevajo v Prilogi III k obvestilu o začetku, o vložkih, uporabljenih za proizvodnjo vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla. Relevantne informacije je predložilo pet kitajskih proizvajalcev izvoznikov.

(30) Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo domnevnih znatnih izkrivljanj v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, je poslala vprašalnik kitajski vladi, kot je navedeno v uvodni izjavi 21. Odgovora ni bilo. Komisija je nato kitajsko vlado obvestila, da bo pri presoji obstoja znatnih izkrivljanj v LRK uporabila razpoložljiva dejstva v smislu člena 18 osnovne uredbe.

(31) Komisija je v obvestilu o začetku vse zainteresirane strani tudi pozvala, naj v 37 dneh po datumu objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije predstavijo svoja stališča, predložijo informacije in zagotovijo dokazila v zvezi z ustreznostjo uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe. Dva od proizvajalcev izvoznikov sta podala pripombe o obstoju znatnega izkrivljanja.

(32) Komisija je v obvestilu o začetku navedla tudi, da bo glede na razpoložljive dokaze morda morala izbrati ustrezno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, da bi lahko določila normalno vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti.

(33) Komisija je 9. septembra 2019 objavila prvo obvestilo v zvezi z dokumentacijo (v nadaljnjem besedilu: obvestilo z dne 9. septembra), v katerem je zainteresirane strani pozvala, naj navedejo svoja stališča o ustreznih virih, ki jih lahko uporabi za določitev normalne vrednosti v skladu z drugim odstavkom člena 2(6a)(e) osnovne uredbe. V obvestilu je objavila seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci izvozniki uporabijo pri proizvodnji zadevnega izdelka. Poleg tega je Komisija na podlagi meril, ki usmerjajo izbiro neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelila morebitne reprezentativne države (in sicer Brazilijo, Malezijo, Južno Afriko in Turčijo).

(34) Komisija je vsem zainteresiranim stranem dala možnost, da predložijo pripombe. Komisija je prejela pripombe dveh kitajskih proizvajalcev izvoznikov in pritožnika. Kitajska vlada ni predložila pripomb.

(35) Komisija je prejete pripombe obravnavala v drugem obvestilu o virih za določitev normalne vrednosti z dne 10. oktobra 2019 (v nadaljnjem besedilu: obvestilo z dne 10. oktobra). Oblikovala je tudi začasen seznam proizvodnih dejavnikov in ugotovila, da je bila Brazilija v tej fazi najprimernejša reprezentativna država na podlagi prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. Komisija je zainteresirane strani povabila, naj predložijo pripombe, vendar pripomb ni prejela.

2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1 Zadevni izdelek

(36) Izdelek, ki ga zadeva ta preiskava, so ploščati valjani izdelki iz nerjavnega jekla, v kolobarjih ali ne (vključno z razrezanimi in ozkimi trakovi), vroče valjani, brez nadaljnje obdelave, razen izdelkov, ne v kolobarjih, širine 600 mm ali več in debeline več kot 10 mm, ki se trenutno uvrščajo pod oznake HS 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 in 7220 12, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Tajvana in Indonezije. Te oznake HS so zgolj informativne.

2.2 Podobni izdelek

(37) Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe: — zadevni izdelek, — izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačih trgih zadevnih držav, — izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v Braziliji, ki je bila reprezentativna država v smislu člena 2(6a) osnovne uredbe, ter — izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

(38) Komisija se je v tej fazi odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3 Zahtevki glede obsega izdelka

(39) Družba Marcegaglia in dva proizvajalca izvoznika iz Indonezije so trdili, da bi bilo treba črne kolobarje izključiti iz obsega preiskave. Trdili so, da sedanja preiskava zajema dve različni vrsti kolobarjev iz nerjavnega jekla, tj. bele in črne kolobarje, ter da se črni in beli kolobarji uvrščajo pod isto oznako HS (kot je določeno v obvestilu o začetku), čeprav se njihove lastnosti in predvidene uporabe razlikujejo. V zvezi s fizikalnimi in kemijskimi lastnostmi je družba Marcegaglia med drugim trdila, da črni kolobarji sploh niso izdelki iz nerjavnega jekla, kar zadeva odpornost proti koroziji. Šlo naj bi za polizdelke, ki niso niti žarjeni niti dekapirani.

(40) Poleg tega je družba Marcegaglia trdila, da se črne vroče valjane plošče in kolobarji iz nerjavnega jekla proizvajajo z vročim valjanjem blokov in se večinoma, če ne izključno, dobavljajo za ponovno valjanje. Marcegaglia je tudi trdila, da se črne vroče valjane plošče in kolobarji iz nerjavnega jekla dejansko lahko uporabljajo le za nadaljnjo obdelavo (ponovno valjanje) v dekapirane kolobarje ali hladno valjane kolobarje iz nerjavnega jekla in da sta v Uniji sta samo dve družbi, ki se ukvarjata s ponovnim valjanjem, in sicer družba Marcegaglia in še ena veliko manjša družba. Trdila je, da so črne vroče valjane plošče in kolobarji iz nerjavnega jekla kot kategorija izdelkov zaradi svoje narave polizdelka bolj podobni blokom nerjavnega jekla kot pa belim vroče valjanim ploščam in kolobarjem iz nerjavnega jekla.

(41) Po navedbah družbe Marcegaglia so bele vroče valjane plošče in kolobarji iz nerjavnega jekla končni izdelek, proizveden z žarjenjem in dekapiranjem črnih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla. Slednji so tako nepogrešljiva surovina za proizvodnjo belih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla, tako kot so bloki nepogrešljiva surovina za proizvodnjo črnih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla. Zato se lahko končni uporabniki bele vroče valjane plošče in kolobarje iz nerjavnega jekla uporabljajo brez nadaljnje obdelave neposredno v industriji (npr. avtomobilska, strojna in petrokemična industrija). Dobavljajo se družbam za razrez plošč, proizvajalcem cevi in družbam za nadaljnjo obdelavo.

(42) Nazadnje so zadevne strani trdile, da industrija Unije ni zainteresirana za oskrbo trga s črnimi kolobarji, saj črne kolobarje, ki jih proizvede, raje uporabi za nadaljnjo predelavo v bele kolobarje in izdelke nižje v proizvodni verigi. Zato naj bi bila zanesljivost dobave črnih kolobarjev ogrožena, če bi bili vključeni v obseg morebitnih ukrepov.

(43) Eurofer je nasprotoval trditvam iz uvodnih izjav 39 do 42. Med drugim je vztrajal, da so tako črni kot tudi beli kolobarji ploščati izdelki iz nerjavnega jekla z enakimi fizikalnimi lastnostmi in kemijsko sestavo za iste razrede, izdelani iz istih surovin (predvsem iz kroma, odpadnega nerjavnega jekla in niklja) in da je dodana vrednost za predelavo črnih kolobarjev v bele omejena in predstavlja manj kot 8 % stroškov proizvodnje belih kolobarjev. Eurofer je opozoril tudi na skupno neizkoriščeno zmogljivost proizvajalcev Unije, ki dosega več kot 2 milijona ton, in navedel, da industrija Unije lahko in je pripravljena zadovoljiti celotno povpraševanje po vroče valjanih ploščah in kolobarjih iz nerjavnega jekla na trgu Unije, ne glede na vrsto potrebnega izdelka. Poleg tega je navedel, da je več proizvajalcev Unije na svojih spletnih mestih navajalo, da lahko in so pripravljeni dobavljati črne kolobarje. Zato je trdil, da zanesljivost dobave črnih kolobarjev ni ogrožena, je pa izpostavil tveganje izogibanja, če bi bili črni kolobarji izključeni.

(44) Komisija je analizirala trditve. V zvezi z značilnostmi izdelka je preiskava pokazala, da imajo črni in beli kolobarji enako kemijsko sestavo. Črni kolobarji se proizvajajo iz istega osnovnega materiala in imajo tako enake lastnosti kot beli kolobarji, odvisno od razreda jekla. To pomeni, da se črni kolobarji uvrščajo pod iste tarifne številke kombinirane nomenklature kot beli kolobarji, ki jih zajema postopek, in sicer z začetkom pri 7219 ali 7220. Te tarifne številke spadajo pod oddelek „nerjavno jeklo“ poglavja 72 (Železo in jeklo) kombinirane nomenklature. Črni in beli kolobarji imajo prav tako enake fizikalne lastnosti in podobne dimenzije. Črni in beli kolobarji so za družbe, ki se ukvarjajo s ponovnim valjanjem in imajo zmogljivosti za žarjenje in dekapiranje, zamenljivi, kar pomeni, da obstaja tveganje izogibanja, če bi bili črni kolobarji izključeni iz obsega zadevnega izdelka.

(45) Trditev o domnevnem pomanjkanju interesa industrije Unije za prodajo črnih kolobarjev ni bila podprta z dokazi. Nasprotno, preiskava je pokazala, da ima industrija Unije veliko neizkoriščeno zmogljivost, ki je enako na voljo za črne in bele kolobarje, in da je kljub težkim tržnim razmeram v obdobju preiskave na trgu Unije prodala zelo veliko količino črnih kolobarjev, tudi (vendar ne izključno) družbi Marcegaglia. To dokazuje, da ima dejanski interes za dobavo na trg.

(46) Na podlagi tega se začasno sklene, da imajo črni in beli kolobarji enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ter da tvorijo eno skupino izdelkov. Trditve iz uvodnih izjav 39 in 42 se zato zavrnejo.

(47) Več strani je trdilo, da bi bilo treba iz obsega preiskave izključiti vroče valjane plošče in kolobarje iz nerjavnega jekla širine 1 600 mm in več, vključno z vroče valjanimi ploščami in kolobarji iz nerjavnega jekla širine 2 000 mm, ker bi uvedba protidampinških ukrepov dodatno zmanjšala možnost nakupa za to posebno surovino, ki je že zdaj zelo težko dostopna. Poleg tega bi omejila njihovo konkurenčnost v primerjavi s proizvajalci velikih varjenih cevi z velikim premerom.

(48) Ta trditev se zavrne. Vroče valjane plošče in kolobarji iz nerjavnega jekla širine 1 600 mm ali več imajo enake osnovne kemijske lastnosti kot manjše vroče valjane plošče in kolobarji iz nerjavnega jekla. Imajo tudi enake osnovne fizikalne lastnosti, razen širine. Vroče valjane plošče in kolobarji iz nerjavnega jekla z večjo širino se lahko z enostavnim razrezom zlahka pretvorijo v manjše vroče valjane plošče in kolobarje iz nerjavnega jekla. Zato obstaja tveganje izogibanja, če bi bili večji kolobarji izključeni iz obsega zadevnega izdelka.

(49) Konzorcij za uvoz SST HRF (7) je trdil, da bi bilo treba izključiti kolobarje z debelino več kot 10 mm, saj sta v Uniji samo dva obrata, ki lahko proizvajata vroče valjane plošče in kolobarje iz nerjavnega jekla z debelino več kot 13 mm. Komisija ne vidi utemeljenih razlogov za izključitev teh kolobarjev, ki imajo nedvomno enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ter uporabe kot vse druge vrste izdelka v okviru obsega izdelka. Poleg tega in kot je navedel sam konzorcij, ima industrija Unije zmogljivosti za njihovo dobavo. Trditev se zato zavrne.

3. DAMPING

3.1 Indonezija

3.1.1 Proizvajalci izvozniki

(50) V obdobju preiskave sta bila v Indoneziji dva proizvajalca izvoznika, in sicer družbi ITSS in GCNS. Družbi sta bili povezani prek končnega obvladujočega podjetja, kitajskega proizvajalca jekla Tsinghan Steel Group.

(51) Tsinghan Steel Group je skupaj z indonezijsko družbo PT Bintang Delapan ustanovila indonezijski industrijski park Morowali (v nadaljnjem besedilu: IMIP) na Sulaveziju v Indoneziji (8). V preiskavo so bile vključene naslednje družbe, ki so povezane z družbo Tsingshan Steel Group in se nahajajo v industrijskem parku Morowali: — družba GCNS je integrirani proizvajalec izvoznik izdelka v preiskavi, ki se ukvarja s predelavo nikljeve rude v črne vroče valjane plošče in kolobarje iz nerjavnega jekla, — družba ITSS je integrirani proizvajalec izvoznik, ki predeluje nikljevo rudo v nerjavne jeklene bloke, — PT Sulawesi Mining Investment (v nadaljnjem besedilu: SMI) je talilnica, ki predeluje nikljevo rudo v feronikelj in nadalje v bloke iz nerjavnega jekla, — PT Indonesia Ruipu Nickel and Chrome Alloy (v nadaljnjem besedilu: IRNC) poleg izdelka v preiskavi proizvaja tudi ferokrom in izdelke, ki so nižje v proizvodni verigi, ter lahko nadalje obdeluje bele vroče valjane plošče in kolobarje iz nerjavnega jekla s hladnim valjanjem, — PT Tsingshan Steel Indonesia (v nadaljnjem besedilu: TSI) je proizvajalec surovega železa z nikljem (iz nikljeve rude z nizko vsebnostjo niklja).

3.1.2 Uporaba člena 18 osnovne uredbe

(52) Proizvajalca izvoznika v odgovorih na vprašalnik in med preveritvenimi obiski nista zagotovila smiselne globalne strukture skupine. Poleg tega povezani trgovci, vključeni v izvoz, niso izpolnili vprašalnika.

(53) Zato Komisija ni mogla preveriti odnosa med proizvajalci izvozniki in njihovimi dobavitelji nikljeve rude, ki šteje za ključno surovino, ki izdelku v preiskavi zagotavlja nerjavne značilnosti. Komisija ni mogla ugotoviti, ali so bili domnevno nepovezani dobavitelji dejansko neodvisni od proizvajalcev izvoznikov.

(54) Zato Komisija ni mogla oceniti, ali je bila nikljeva ruda, ki so jo dobavile opredeljene povezane stranke, kupljena po tržni ceni.

(55) Poleg tega Komisija ni mogla preveriti razmerja z domnevno nepovezano stranko povezanega domačega trgovca. Zato Komisija pri določanju normalne vrednosti ni upoštevala prodaje med povezanim trgovcem in domnevno nepovezano stranko.

(56) Zaradi nesodelovanja povezanih trgovcev, vključenih v izvoz, Komisija ni mogla določiti izvozne cene za prvo nepovezano stranko in dejanskih stroškov, ki so jih imeli ti povezani trgovci. Zato Komisija ni mogla izračunati izvozne cene na podlagi podatkov, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki, čeprav je bilo mogoče vse informacije, ki sta jih predložili družbi GCNS in ITSS, preveriti v njunih evidencah.

(57) Komisija je z dopisom z dne 20. decembra 2019 družbi GCNS in ITSS obvestila, da namerava uporabiti člen 18 osnovne uredbe v zvezi z nekaterimi vidiki izračuna stopnje dampinga. V zvezi s tem so proizvajalci izvozniki predložili pripombe 7. januarja 2020.

(58) V svojih pripombah na uporabo člena 18 osnovne uredbe so proizvajalci izvozniki trdili, da osnovna uredba Komisiji ne omogoča sklepa, da informacije, ki so jih proizvajalci izvozniki predložili v zvezi z nakupom nikljeve rude, niso zanesljive samo zato, ker ni bilo mogoče ugotoviti razmerja med proizvajalci izvozniki in njihovimi dobavitelji. Družbi GCNS in ITSS sta se sklicevali na sodno prakso Svetovne trgovinske organizacije (9) in Sporazum STO o carinskem vrednotenju (10), iz česar je sledilo, da transakcije med povezanimi strankami ne morejo vnaprej veljati za nesprejemljive ali po netržnih pogojih. Nazadnje so proizvajalci izvozniki opozorili, da je Komisija med preveritvenim obiskom preverila nakupe nikljeve rude.

(59) Komisija je v zvezi s tem potrdila, da so bile informacije, ki so jih posredovale družbe v skupini (GCNS, ITSS, SMI in TSI) glede identitete dobavitelja, količine in vrednosti nakupov surovin, preverjene. Kljub temu in ne glede na pravila in sodno prakso STO v zvezi s transakcijami med povezanimi strankami so proizvajalci izvozniki s tem, da niso posredovali globalne strukture skupine, Komisiji preprečili, da bi vsaj proučila, ali so bile nakupne transakcije izvedene po tržnih cenah.

(60) Komisija je zato potrdila, da ne bo upoštevala sporočene nakupne cene nikljeve rude, ampak jo bo nadomestila z dejstvi, ki so na voljo v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

(61) Kar zadeva izračun izvozne cene, so proizvajalci izvozniki ponovno poudarili, da si po najboljših močeh prizadevajo za sodelovanje povezanih trgovcev, ki so vključeni v izvoz. Proizvajalci izvozniki so tudi predlagali, naj Komisija kot razpoložljiva dejstva uporabi informacije, ki so na voljo v dokumentaciji.

(62) V zvezi s tem se je Komisija začasno odločila, da uporabi podatke, ki so na voljo v dokumentaciji, ki so jo predložile zainteresirane strani v Uniji, ki so sodelovale od začetka preiskave in poslale izpolnjene vprašalnike.

(63) Komisija je zato začasno uporabila razpoložljiva dejstva, da bi pridobila ali nadomestila nekatere informacije v skladu s členom 18 osnovne uredbe, v zgoraj opisanem obsegu.

3.1.3 Normalna vrednost

(64) Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je celoten obseg domače prodaje posameznih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega njegovega izvoza zadevnega izdelka v Unijo.

(65) Na podlagi tega je bilo za družbo GCNS ugotovljeno, da njena celotna prodaja podobnega izdelka na domačem trgu ni bila reprezentativna.

(66) Zato je Komisija za vrste izdelka, ki se niso prodajale na domačem trgu, normalno vrednost konstruirala v skladu s členom 2(3) in (6)(b) osnovne uredbe.

(67) Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim stroškom proizvodnje podobnega izdelka družbe GCNS v obdobju preiskave prištelo naslednje: (a) tehtano povprečje prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov (v nadaljnjem besedilu: PSA) družbe GCNS, ki so v obdobju preiskave nastali pri domači prodaji podobnega izdelka pri običajnem trgovanju, ter (b) tehtani povprečni dobiček, ki ga je družba GCNS v obdobju preiskave dosegla pri domači prodaji podobnega izdelka pri običajnem trgovanju.

(68) Cena nikljeve rude je bila prilagojena, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 79 do 82.

(69) Družba GCNS je od povezanih dobaviteljev, ki se nahajajo v industrijskem parku Morowali, kupila nekatere storitve in vložke v obliki polizdelkov. Komisija je proučila, ali so bili ti nakupi opravljeni po tržni ceni. V zvezi s tem je Komisija nakupno ceno, če je bila na voljo, primerjala s ceno povezanega dobavitelja nepovezani stranki. Če ta cena ni bila na voljo, je Komisija nakupno ceno primerjala s konstruirano tržno ceno, pri čemer je upoštevala stroške proizvodnje, PSA in razumen dobiček povezanega dobavitelja. Komisija je po potrebi prilagodila stroške teh storitev in vložkov, ki jih je imela družba GCNS v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe.

(70) Na podlagi preskusa reprezentativnosti, ki je pojasnjen v uvodni izjavi 64, je bil celotni obseg prodaje podobnega izdelka s strani družbe ITSS na domačem trgu reprezentativen.

(71) Komisija je za družbo ITSS z reprezentativno domačo prodajo naknadno ugotovila, katere vrste izdelka, prodane na domačem trgu, so bile enake vrstam izdelka, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi.

(72) Komisija je nato je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali je domača prodaja družbe ITSS na njenem domačem trgu reprezentativna za vse vrste izdelka, ki so enake vrstam, prodanim za izvoz v Unijo, ali primerljive z njimi. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali primerljive vrste izdelka v Unijo. Komisija je ugotovila, da je bila prodaja ene vrste izdelka na domačem trgu reprezentativna.

(73) Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za to vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo.

(74) Normalna vrednost se določi na podlagi dejanske domače cene za posamezno vrsto izdelka, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne: (a) če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, zajemal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ter (b) je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto.

(75) V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave.

(76) V naslednjih primerih je normalna vrednost dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji teh vrst izdelka v obdobju preiskave: (a) če obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali (b) če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto.

(77) Analiza domače prodaje je pokazala, da je bilo dobičkonosne 13,7 % celotne domače prodaje vrste izdelka in da je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od stroškov proizvodnje. V skladu s tem se je normalna vrednost izračunala kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje.

(78) Če vrsta izdelka na domačem trgu ni bila prodana v reprezentativnih količinah, je Komisija normalno vrednost konstruirala v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.

(79) Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim stroškom proizvodnje podobnega izdelka družbe ITSS v obdobju preiskave prištelo naslednje: (a) tehtano povprečje stroškov PSA, ki jih je imela družba ITSS v obdobju preiskave pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine, ter (b) tehtani povprečni dobiček, ki ga je družba ITSS v obdobju preiskave ustvarila pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine.

(80) Cena nikljeve rude je bila prilagojena, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 79 do 82.

(81) Družba ITSS je od povezanih dobaviteljev, ki se nahajajo v industrijskem parku Morowali, kupila nekatere storitve in vložke. Komisija je proučila, ali so bili ti nakupi opravljeni po tržni ceni. V zvezi s tem je Komisija nakupno ceno, če je bila na voljo, primerjala s ceno povezanega dobavitelja nepovezani stranki. Če ta cena ni bila na voljo, je Komisija nakupno ceno primerjala s konstruirano tržno ceno, pri čemer je upoštevala stroške proizvodnje, PSA in razumen dobiček povezanega dobavitelja. Komisija je po potrebi prilagodila stroške teh storitev in vložkov, ki jih je imela družba ITSS v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe.

(82) Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 52 do 54 in 57 do 60, Komisija ni upoštevala cen nikljeve rude, kot so jih sporočili dva proizvajalca izvoznika in njuni povezani dobavitelji nekaterih vložkov iz uvodnih izjav 69 in 78. Komisija je nameravala kot razpoložljiva dejstva uporabiti tržno ceno nikljeve rude v Indoneziji in nadomestiti dejansko ceno nikljeve rude s to ceno.

(83) V zvezi s tem je Komisija v okviru posvetovanj z indonezijsko vlado o morebitnih izkrivljanjih na trgu surovin v skladu s členom 7(2a) osnovne uredbe zahtevala statistične podatke o obsegu in vrednostih domače prodaje, ki jih indonezijska vlada običajno zbira v skladu z veljavno zakonodajo (11). Vendar pa je indonezijska vlada predložila le informacije o obsegu domače prodaje. Zato so bile te informacije nepopolne in jih ni bilo mogoče uporabiti za določitev cene niklja na indonezijskem trgu.

(84) Komisija je zato uporabila dejansko ceno, ki jo je pri vseh svojih nakupnih transakcijah plačal edini proizvajalec izvoznik, ki je predložil informacije o vsebnosti niklja v nikljevi rude. Komisija je menila, da bi se morala pri nadomestitvi cene nikljeve rude, ki so jo sporočile družbe v skupini, upoštevati vsebnost niklja, ki vpliva na ceno nikljeve rude. Komisija je opredelila najdražje nakupne transakcije za vsako vsebnost niklja in menila, da je bilo za te transakcije in cene najmanj verjetno, da bi nanje vplival odnos med dobaviteljem in kupcem. Komisija je določila prilagojene stroške nikljevega rude na podlagi tehtane povprečne nakupne cene pri izbranih transakcijah, pri čemer je za vsako vsebnost niklja upoštevala celotno količino rude, ki jo je kupila družba.

(85) Prilagojene cene nikljeve rude je uporabila tudi za preračun proizvodnih stroškov polizdelkov, kupljenih od povezanih dobaviteljev iz uvodnih izjav 69 do 78, ko je proučevala, ali so proizvajalci izvozniki zadevne vložke kupili po tržni ceni. Če je bilo očitno, da so dobavitelji uporabili nikljevo rudo z nižjo vsebnostjo niklja, so prilagojene cene odražale razliko.

3.1.4 Izvozna cena

(86) Proizvajalci izvozniki so predložili informacije, da so izvažali v Unijo prek povezanih trgovcev v tretjih državah in nepovezanega trgovca iz tretje države.

(87) Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 52 in 56, povezani trgovci, vključeni v izvoz, niso sodelovali v preiskavi. Zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi informacij, ki so na voljo v dokumentaciji in jih je Komisija preverila. Komisija je za določitev izvozne cene najprej določila uvozno ceno v Unijo na podlagi podatkov iz dokumentacije, ki so jih predložile sodelujoče zainteresirane strani v Uniji. Komisija je to ceno dodatno prilagodila za vse stroške, ki so nastali od uvoza do ponovne prodaje, vključno s stroški prevoza, zavarovanja, manipulacije in natovarjanja in stroški PSA, ter za nastali dobiček, in sicer na podlagi preverjenih informacij, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki, ali javno dostopnih informacij (npr. javno dostopni revidirani računovodski izkazi enega od povezanih trgovcev).

3.1.5 Primerjava

(88) Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna.

(89) Kadar je bilo to potrebno za zagotovitev poštene primerjave, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Opravljene so bile prilagoditve normalne vrednosti za prevoz, zavarovanje, manipulacijo in natovarjanje. Izvozne cene so bile prilagojene za stroške kreditov in provizijo nepovezanega trgovca v tretji državi.

3.1.6 Stopnje dampinga

(90) Komisija je primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake od vrst podobnega izdelka in tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste izdelka v preiskavi v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

(91) Na tej podlagi sta začasni tehtani povprečni stopnji dampinga, izraženi kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, 19,3 % za GCNS in 16,2 % za ITSS.

(92) Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 50 in 51, so proizvajalci izvozniki povezani. Zato je Komisija za obe družbi določila enotno tehtano povprečno stopnjo dampinga v višini 19,2 %.

(93) Ker je uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal 100 % celotnega izvoza v Unijo v obdobju preiskave, je Komisija menila, da je reprezentativno, da se preostala stopnja dampinga določi na ravni sodelujočih proizvajalcev izvoznikov.

(94) Začasne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so: Družba Začasna stopnja dampinga PT Indonesia Guang Ching Nickel and Stainless Steel Industry PT Indonesia Tsingshan Stainless Steel 19,2 % Vse druge družbe 19,2 %

3.2 LRK

3.2.1 Uvodne ugotovitve

(95) Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 16 v zvezi z enim od treh vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, se je Komisija odločila uporabiti določbe člena 18 osnovne uredbe in ni upoštevala informacij, ki jih je predložil ta proizvajalec izvoznik.

(96) Komisija je to odločitev sprejela, ker družba med preveritvenim obiskom ni pravočasno pojasnila več podatkov iz izpolnjenega vprašalnika, in jih povezala z revidiranimi računovodskimi izkazi, računi za upravljanje stroškov in podatki v notranjih IT aplikacijah. Nekaterih podatkov, kot so obseg proizvodnje glede na vrsto izdelka, poraba energije, razporeditev stranskih proizvodov in režijski stroški proizvodnje, ki so bili ocenjeni kot ključni za izračun individualne stopnje dampinga, ni bilo mogoče uskladiti z zgoraj navedenimi dokumenti ali pa njihovih razdelitvenih ključev ni bilo mogoče zadovoljivo pojasniti. Poleg tega Komisija zaradi zamud pri predložitvi zahtevanih podatkov in pojasnil nekaterih delov izpolnjenih vprašalnikov v zvezi z določitvijo normalne vrednosti sploh ni mogla preveriti Tako Komisija v rokih, določenih v osnovni uredbi, ni prejela potrebnih informacij za določitev stopnje dampinga za družbo.

(97) Zainteresirana stran je bila v skladu s členom 18(4) osnovne uredbe z dopisom z dne 18. decembra 2019 obveščena o razlogih, zakaj Komisija ne bo upoštevala predloženih informacij, in je imela priložnost, da predloži dodatna pojasnila.

(98) Družba je na dopis Komisije odgovorila z dopisom dne 7. januarja 2020. V svojem odgovoru ni izpodbijala dejstva, da so pomanjkljivosti, ki jih je Komisija navedla v dopisu, obstajale. Vendar je trdila, da te pomanjkljivosti niso bile dovolj resne za uporabo člena 18 osnovne uredbe. Družba je trdila, da je do pomanjkljivosti, ki jih je Komisija navedla v dopisu, prišlo zaradi tega, ker so bile informacije, ki jih je predložila ena povezana družba, na splošno zbrane in obdelane ročno in ne prek informacijskega sistema. Zato je bilo bolj verjetno, da se bodo pojavile pomanjkljivosti. Družba je ugotovila, da bi Komisija kljub temu lahko izračunala individualno stopnjo dampinga na podlagi informacij, preverjenih na kraju samem.

(99) Komisija se ni strinjala z izjavo podjetja, da je bilo na podlagi informacij, preverjenih na kraju samem, mogoče izračunati individualno stopnjo dampinga. Kot je navedeno v uvodni izjavi 93, zaradi narave in količine pomanjkljivosti, ugotovljenih na kraju samem, ne glede na njihovo poreklo, in dejstvo, da jih družba ni mogla odpraviti, Komisija ni mogla izračunati stopnje dampinga na podlagi preverjenih podatkov. Zato začasno ni upoštevala informacij, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, in je na tej stopnji potrdila uporabo razpoložljivih dejstev v zvezi s tem proizvajalcem izvoznikom.

(100) Tako se opis izračuna stopnje dampinga v nadaljevanju nanaša na preostala dva kitajska proizvajalca izvoznika v vzorcu.

3.2.2 Normalna vrednost

(101) V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“.

(102) Vendar je v členu 2(6a)(a) osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se […] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti,“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. Kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze ter zaradi nesodelovanja kitajske vlade uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna.

3.2.2.1 Obstoj znatnega izkrivljanja

(a) Uvod

(103) V členu 2(6a)(b) osnovne uredbe je opredeljeno, da je „[z]natno izkrivljanje […] izkrivljanje, do katerega pride, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin in energije, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države. Pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja se med drugim upošteva možni učinek enega ali več naslednjih elementov: — ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali v skladu s politikami ali po navodilih organov države izvoznice, — ali prisotnost države v družbah državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške, — ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga, — ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje, — ali so stroški plač izkrivljeni, — ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države.“

(104) V skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe se pri ugotavljanju obstoja znatnih izkrivljanj v smislu člena 2(6a)(a) med drugim upošteva neizčrpni seznam elementov iz prve določbe. V skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe se pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja upošteva možni učinek enega ali več teh elementov na cene in stroške zadevnega izdelka v državi izvoznici. Ker ta seznam ni kumulativen, za ugotovitev znatnega izkrivljanja ni treba upoštevati vseh elementov. Poleg tega se lahko za dokazovanje obstoja enega ali več elementov s seznama uporabijo enake dejanske okoliščine. Vendar je treba kakršen koli sklep o znatnem izkrivljanju v smislu člena 2(6a)(a) podati na podlagi vseh dokazov, ki so na voljo. Splošna ocena obstoja izkrivljanj lahko upošteva tudi splošne razmere in okoliščine v državi izvoznici, zlasti kadar temeljni elementi gospodarskega in upravnega ustroja države izvoznice vladi zagotavljajo znatne pristojnosti za tako poseganje v gospodarstvo, da cene in stroški niso rezultat prostega razvoja tržnih sil.

(105) V členu 2(6a)(c) osnovne uredbe je določeno: „Kadar ima Komisija utemeljene informacije glede morebitnega obstoja znatnega izkrivljanja v smislu točke (b) v posamezni državi ali posameznem sektorju v tej državi in če je to ustrezno za učinkovito uporabo te uredbe, Komisija pripravi, objavi in redno posodablja poročilo, v katerem opiše tržne razmere iz točke (b) v tej državi ali sektorju.“

(106) Na podlagi te določbe je Komisija pripravila poročilo o LRK (v nadaljnjem besedilu: poročilo) (12), v katerem opisuje znatno poseganje države na mnogih ravneh gospodarstva, vključno z določenimi izkrivljanji pri mnogih ključnih proizvodnih dejavnikih (kot so zemljišče, energija, kapital, surovine in delo), ter v določenih sektorjih (na primer jeklarstvo in kemikalije). Poročilo je bilo na začetku preiskave vključeno v dokumentacijo preiskave. Pritožba je vsebovala tudi nekatere relevantne dokaze, ki so dopolnjevali poročilo. Zainteresirane strani so bile na začetku preiskave pozvane, naj dokaze v spisu preiskave izpodbijejo, predložijo pripombe v zvezi z njimi ali jih dopolnijo.

(107) Pritožba se je nanašala na prakse, ki so vplivale na stroške in cene v sektorju nerjavnega jekla: — kitajski trg nerjavnega jekla v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom in pod nadzorom politik kitajske vlade, — stroški surovin in energije v LRK niso rezultat sil prostega trga, saj na njih vpliva znatno poseganje države, vključno s politikami, ki dajejo prednost domačim dobaviteljem, — stečajna zakonodaja, pravo gospodarskih družb in stvarno pravo se v LRK še vedno ne izvajajo ustrezno, — stroški plač so izkrivljeni, ker niso posledica običajnih tržnih sil ali pogajanj med podjetji in delavci, — družbam, ki proizvajajo nerjavno jeklo, dostop do financiranja zagotavljajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače niso neodvisne od države.

(108) Kot je navedeno v uvodni izjavi 30, kitajska vlada ni predložila pripomb ali dokazov, ki bi podpirali ali izpodbijali obstoječe dokaze iz dokumentacije zadeve, vključno s poročilom in dodatnimi dokazi o obstoju znatnih izkrivljanj in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavani zadevi, ki jih je predložil pritožnik.

(109) Komisija je pripombe v zvezi s tem prejela le od dveh proizvajalcev izvoznikov, ki sta trdila, da je izračun normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe nezdružljiv s protidampinškim sporazumom STO. V zvezi s tem sta proizvajalca izvoznika trdila, da Komisija ne bi smela odstopati od standardne metodologije za določanje normalne vrednosti, razen če protidampinški sporazum STO dovoljuje drugače, in bi morala upoštevati standardno metodologijo v skladu s členom 2 protidampinškega sporazuma STO. Poleg tega sta zainteresirani strani trdili, da pojma znatnega izkrivljanja v protidampinškem sporazumu STO sploh ni.

(110) Proizvajalca izvoznika sta tudi trdila, da v dokumentaciji ni bilo nobenih dokazov, da so domnevni posegi vlade, navedeni v poročilu in pritožbi, povzročili izkrivljanje cen surovin ali vložkov za proizvodnjo zadevnega izdelka.

(111) Za namen te preiskave je Komisija v uvodni izjavi 157 navedla, da je primerno uporabiti člen 2(6a) osnovne uredbe. Komisija meni, da se člen 2(6a) zato lahko uporabi. Poleg tega meni, da je ta določba skladna z obveznostmi Evropske unije v okviru STO. Komisija meni, da, kot je pojasnjeno v zadevi DS473 EU-Biodiesel (Argentina), določbe osnovne uredbe, ki se na splošno uporabljajo za vse članice STO, zlasti drugi pododstavek člena 2(5) osnovne uredbe, dovoljujejo uporabo podatkov iz tretje države, ki so ustrezno prilagojeni, če je taka prilagoditev potrebna in utemeljena. Komisija je nazadnje opozorila, da se spor DS473 EU-Biodiesel (Argentina) ne nanaša na uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, ki je ustrezna pravna podlaga za določitev normalne vrednosti v tej preiskavi. Zato je Komisija to trditev zavrnila.

(112) Komisija je proučila, ali je v LRK primerno uporabiti domače cene in stroške, ker obstajajo znatna izkrivljanja v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v dokumentaciji, vključno z dokazi v poročilu, ki temeljijo na javno dostopnih virih. Ta analiza je zajemala pregled znatnih poseganj države v gospodarstvo LRK na splošno ter posebne razmere na trgu v zadevnem sektorju, vključno z zadevnim izdelkom.

(113) Kar zadeva drugo trditev, je Komisija navedla, da obstoj znatnih izkrivljanj, ki so podlaga za uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, ni povezan z obstojem posebnega poglavja, ki zajema izdelek v preiskavi. Poročilo opisuje različne vrste izkrivljanj v LRK, ki so medsektorske narave in se uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu ter vplivajo na cene in/ali surovine ter proizvodne stroške izdelka v preiskavi. Kot je pojasnjeno v oddelkih (b) do (i) spodaj, je industrija vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla predmet številnih vladnih intervencij, opisanih v poročilu (vključenost v petletne načrte in druge dokumente, izkrivljanja na trgu surovin, finančna izkrivljanja itd.), ki so izrecno navedene v tej uredbi. Poleg tega je bilo v uvodnih izjavah 104, 121, 122, 124 do 128, 135, 138, 141, 151 in 153 do 154 te uredbe prav tako podrobno navedenih več izkrivljanj sektorja vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla ter/ali njegovih surovin in vložkov, poleg znatnih izkrivljanj, ki so že navedena v poročilu. Tržne okoliščine ter povezane politike in načrti, ki povzročajo znatna izkrivljanja, še vedno vplivajo na sektor vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla in njegove proizvodne stroške, čeprav je bilo poročilo objavljeno decembra 2017. Nobena stran ni predložila dokazov o nasprotnem. Še vedno obstajajo tudi dodatni viri znatnih izkrivljanj, ki jih navaja uredba, in nobena stran ni predložila dokaza o nasprotnem.

(114) Zato je Komisija začasno zavrnila trditve proizvajalcev izvoznikov.

(b) Znatna izkrivljanja, ki vplivajo na domače cene in stroške v LRK

(115) Kitajski gospodarski sistem temelji na konceptu „socialističnega tržnega gospodarstva“. Ta koncept je vključen v kitajsko ustavo in določa gospodarsko upravljanje LRK. Osrednje načelo je, da so „sredstva proizvodnje v socialistični javni lasti, tj. v lasti celotnega ljudstva in skupni lasti delovnega ljudstva“. Gospodarstvo v državni lasti velja za „vodilno silo nacionalnega gospodarstva“, država pa je pristojna za „zagotavljanje njegove konsolidacije in rasti“ (13). Splošna ureditev kitajskega gospodarstva zato ne le omogoča znatna poseganja države v gospodarstvo, temveč je država za taka poseganja tudi izrecno pooblaščena. Prevlada javnega lastništva nad zasebnim je prisotna v celotnem pravnem sistemu in posebej poudarjena kot splošno načelo v vseh osrednjih zakonodajnih aktih. Odličen primer je kitajsko stvarno pravo, ki se sklicuje na začetno fazo socializma in državi zaupa ohranjanje temeljnega gospodarskega sistema, v katerem ima vodilno vlogo javno lastništvo. Dopuščajo se tudi druge oblike lastništva, ki se lahko v skladu s pravom razvijajo vzporedno z državnim lastništvom (14).

(116) Poleg tega se socialistično tržno gospodarstvo v skladu s kitajskim pravom razvija pod vodstvom Kitajske komunistične partije (v nadaljnjem besedilu: KKP). Strukturi kitajske države in KKP se prepletata na vseh ravneh (pravni, institucionalni, osebni) in tvorita superstrukturo, v kateri ni mogoče razlikovati med vlogo KKP in države. S spremembo kitajske ustave marca 2018 je še bolj poudarjena vodilna vloga KKP, ki je ponovno potrjena v besedilu člena 1 ustave. Za prvim stavkom določbe: „[s]ocialistični sistem je temeljni sistem Ljudske republike Kitajske“ je vstavljen nov stavek, ki se glasi: „[g]lavna lastnost socializma s kitajskimi značilnostmi je vodstvo Komunistične partije Kitajske“ (15). To kaže na nesporen in vse večji nadzor KKP nad gospodarskim sistemom LRK. Vodstvo in nadzor sta neločljivo povezana s kitajskim sistemom in sta veliko močnejša kot v drugih državah, kjer vlade izvajajo splošni makroekonomski nadzor znotraj meja, v katerih delujejo sile prostega trga.

(117) Kitajska država izvaja intervencionistično gospodarsko politiko v prizadevanjih za uresničitev ciljev, ki sovpadajo s političnim programom KKP in ne odražajo prevladujočih gospodarskih razmer na prostem trgu (16). Orodja intervencionistične gospodarske politike, ki so jih razvili kitajski organi, so raznolika in med drugim vključujejo tudi sistem industrijskega načrtovanja, finančni sistem ter stopnjo regulativnega okolja.

(118) Prvič, na ravni splošnega upravnega nadzora vodenje kitajskega gospodarstva ureja zapleten sistem industrijskega načrtovanja, ki vpliva na vse gospodarske dejavnosti v državi. Vsi ti načrti zajemajo celovito in zapleteno matriko sektorjev in medsektorskih politik ter so prisotni na vseh ravneh upravljanja. Načrti na ravni provinc so podrobni, medtem ko so v načrtih na nacionalni ravni določeni širši cilji. V načrtih so opredeljena tudi sredstva za podporo v ustreznih industrijah/sektorjih ter časovni okviri, v katerih je treba doseči cilje. Nekateri načrti še vedno vsebujejo izrecne cilje glede rezultatov, medtem ko so bili ti cilji običajen del prejšnjih načrtovalnih ciklov. V okviru teh načrtov so posamezni industrijski sektorji in/ali projekti izpostavljeni kot prednostne naloge (pozitivne ali negativne) v skladu s prednostnimi nalogami vlade in se jim dodelijo posebni razvojni cilji (industrijska nadgradnja, mednarodna širitev itd.). Gospodarski subjekti, zasebni in v državni lasti, morajo prilagoditi svoje poslovne dejavnosti glede na dejansko stanje, ki ga določa sistem načrtovanja. Razlog za to ni zgolj zavezujoča narava načrtov, ampak tudi to, da ustrezni kitajski organi na vseh ravneh upravljanja spoštujejo sistem načrtov in skladno s tem uporabljajo podeljena pooblastila, s čimer gospodarske subjekte spodbujajo, da upoštevajo prednostne naloge, določene v načrtih (glej tudi oddelek (e) v nadaljevanju) (17).

(119) Drugič, na ravni dodelitve finančnih sredstev v finančnem sistemu LRK prevladujejo poslovne banke v državni lasti. Te banke morajo pri oblikovanju in izvajanju svoje posojilne politike slediti ciljem vladne industrijske politike in ne ocenam ekonomskih koristi posameznega projekta (glej tudi oddelek (h) v nadaljevanju) (18). Enako velja tudi za druge sestavne dele kitajskega finančnega sistema, kot so borzni trgi, trgi obveznic, trgi zasebnega kapitala itd. Prav tako so ti deli finančnega sektorja razen bančnega sektorja institucionalno in operativno vzpostavljeni na način, ki ni usmerjen k čim učinkovitejšemu delovanju finančnih trgov, temveč k zagotavljanju nadzora ter omogočanju poseganja države in KKP (19).

(120) Tretjič, na ravni regulativnega okolja država posega v gospodarstvo na več načinov. Pravila o javnih naročilih se na primer redno uporabljajo za doseganje ciljev politike, ki niso gospodarski, s tem pa spodkopavajo tržno utemeljena načela na tem področju. Veljavna zakonodaja izrecno določa, da se javna naročila izvajajo za lažje doseganje ciljev, ki jih določijo državne politike. Vendar narava teh ciljev ostaja neopredeljena, zaradi česar imajo organi odločanja veliko prostora za prosto presojo (20). Podobno kitajska vlada ohranja precejšen nadzor in vpliv nad ciljem in obsegom državnih in zasebnih naložb. Organi uporabljajo preglede naložb ter različne spodbude, omejitve in prepovedi v zvezi z naložbami kot pomembno orodje za podpiranje ciljev industrijske politike, na primer ohranjanje državnega nadzora nad ključnimi sektorji ali krepitev domače industrije (21).

(121) Če povzamemo, kitajski gospodarski model temelji na nekaterih osnovnih aksiomih, ki omogočajo in spodbujajo pogosta poseganja države. Takšna obsežna poseganja države so v nasprotju s prostim delovanjem tržnih sil, kar povzroča izkrivljanje učinkovitega razporejanja virov v skladu s tržnimi načeli (22).

(c) Znatna izkrivljanja v skladu s prvo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali v skladu s politikami ali po navodilih organov države izvoznice

(122) V LRK so družbe, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom in/ali v skladu s politikami ali po navodilih države, bistveni del gospodarstva.

(123) Kitajska vlada in KKP vzdržujeta strukture, ki zagotavljajo njun nadaljnji vpliv nad podjetji, zlasti podjetji v državni lasti. Država (in v številnih pogledih tudi KKP) ni samo dejavno vključena v oblikovanje in nadzor izvajanja splošnih ekonomskih politik v posameznih podjetjih v državni lasti, temveč tudi uveljavlja svoje pravice do udeležbe pri operativnem odločanju v teh podjetjih. To se običajno izvaja z rotacijo funkcionarjev med državnimi organi in podjetji v državni lasti, in sicer s prisotnostjo članov partije v podjetjih v državni lasti in partijskimi celicami v podjetjih (glej tudi oddelek (d)) ter z oblikovanjem podjetniške strukture sektorja podjetij v državni lasti (23). V zameno imajo podjetja v državni lasti poseben status v kitajskem gospodarstvu, ki vključuje številne gospodarske koristi, zlasti zaščito pred konkurenco in preferenčni dostop do ustreznih vložkov, vključno s financiranjem (24).

(124) Kitajska vlada ohranja znatno stopnjo lastništva zlasti v jeklarskem sektorju. Medtem ko je nominalno število podjetij v državni lasti in zasebnih podjetij skoraj enako, so med petimi kitajskimi proizvajalci jekla, ki so uvrščeni med 10 vodilnih proizvajalcev jekla na svetu, štiri podjetja v državni lasti (25). Čeprav je 10 vodilnih proizvajalcev leta 2016 predstavljalo samo okrog 36 % celotne industrijske proizvodnje, je kitajska vlada istega leta določila cilj, da do leta 2025 konsolidira 60 do 70 % proizvodnje železa in jekla v približno desetih velikih družbah (26). To namero je ponovila aprila 2019, ko je napovedala objavo smernic o konsolidaciji jeklarske industrije (27). Posledica take konsolidacije so lahko prisilne združitve dobičkonosnih zasebnih podjetij z neuspešnimi podjetji v državni lasti (28). Leta 2016 sta bila na primer združena proizvajalca jekla Baosteel Group Corp. in Wuhan Iron & Steel Group Corp., s čimer je nastal drug največji proizvajalec jekla na svetu (29). Glavni proizvajalci nerjavnega jekla so v državni lasti, na primer Tisco, Baosteel, Ansteel Lianzhong, Jiujuan Iron and Steel in Tangshan.

(125) LRK je poleg tega največja potrošnica niklja na svetu. Nikelj je pomembna surovina, ki je skupaj s kromom zagotavlja nerjavnost jekla. Vsebnost niklja vpliva tudi na ceno nikljeve rude, ki na drugi strani vpliva na ceno neposrednih vložkov za zadevni izdelek. V različnih oblikah se uporablja pri proizvodnji vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla, na primer v obliki nikljeve rude, surovega železa z nikljem, fero-niklja, čistega niklja, odpadnega niklja in odpadnega nerjavnega jekla. Pritožnik je ocenil, da je nikelj v različnih oblikah predstavljal več kot 50 % proizvodnih stroškov nerjavnega jekla v LRK (30). Leta 2016 je država porabila 1,04 milijona ton, kar predstavlja 52 % svetovne porabe niklja. Leta 2017 se je kitajska potrošnja povečala za 2,9 % na 1,07 milijona ton. Proizvodnja nerjavnega jekla predstavlja prevladujočo uporabo niklja v LRK (84 %). Ta delež je precej večji od mednarodnega povprečja (64 %). Poraba niklja se je v letih 2016 in 2017 močno povečala (31), saj se je kitajska proizvodnja nerjavnega jekla povečala za 15,7 % na 24,9 milijona ton. Ker se je proizvodnja v preostalem svetu povečala le za 4,3 %, je delež LRK v svetovni proizvodnji dosegel 54,5 %. Porast proizvodnje je posledica obsežnega financiranja infrastrukture s strani kitajske vlade in obsežne gradnje nepremičnin. Statistični podatki kažejo, da so večino naložb LRK v osnovna sredstva organizirale kitajska vlada in podjetja v državni lasti, ki izkazujejo višjo naložbeno rast kot zasebni sektor (32).

(126) Visoka raven poseganja države v jeklarsko industrijo in neželeznih kovin ter visok delež podjetij v državni lasti v teh sektorjih tudi zasebnim proizvajalcem jekla preprečujeta poslovanje pod tržnimi pogoji. Tako javna kot tudi zasebna podjetja v jeklarskem sektorju so predmet nadzora politike in navodil, kot je opisano v oddelku (e) v nadaljevanju.

(127) Na podlagi navedenega je bilo sklenjeno, da trg vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla v LRK v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom, v skladu s politikami ali po navodilih kitajske vlade ali jim ta daje navodila.

(d) Znatna izkrivljanja v skladu z drugo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali prisotnost države v družbah državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške

(128) Poleg tega, da kitajska vlada prek podjetij v državni lasti in z drugimi orodji izvaja nadzor nad gospodarstvom, ji prisotnost v podjetjih omogoča tudi, da vpliva na cene in stroške. Čeprav se lahko šteje, da pravica ustreznih državnih organov do imenovanja in razrešitve ključnega poslovodnega osebja v družbah v državni lasti, kot je določena v kitajski zakonodaji, odraža ustrezne lastniške pravice (33), so celice KKP v družbah v državni lasti in zasebnih družbah še en pomemben kanal, prek katerega lahko država vpliva na poslovne odločitve. V skladu s pravom družb LRK je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo KKP (z vsaj tremi člani, kot je določeno v statutu KKP (34)), družba pa zagotovi potrebne pogoje za dejavnosti organizacije partije. Zdi se, da v preteklosti ta zahteva ni bila vedno upoštevana ali strogo uveljavljena. Vendar pa je vsaj od leta 2016 KKP okrepila nadzor nad poslovnimi odločitvami družb v državni lasti kot politično načelo. Prav tako naj bi KKP izvajala pritisk nad zasebnimi družbami, naj na prvo mesto postavijo „domoljubje“ in sledijo partijski disciplini (35). Po poročilih naj bi leta 2017 partijske celice obstajale v 70 % od približno 1,86 milijona družb v zasebni lasti, pri čemer vse bolj narašča pritisk, da bi imele organizacije KKP zadnjo besedo pri poslovnih odločitvah v svojih podjetjih (36). Ta pravila se splošno uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu, in sicer v vseh sektorjih, vključno s proizvajalci vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla in dobavitelji vložkov za te proizvajalce.

(129) Kot rečeno, je v jeklarskem sektorju veliko večjih proizvajalcev jekla v lasti države (glej uvodno izjavo 123). Nekateri so navedeni v načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarske industrije za obdobje 2016–2020 (37). Glavni proizvajalci izvozniki, ki so v državni lasti, so pogosto vodilni proizvajalci vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla na svetu, ne glede na to, ali so integrirani ali ne. Kitajska družba v državni lasti Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (v nadaljnjem besedilu: TISCO) na primer na svoji spletni strani navaja, da je velikan na področju železa in jekla in vodilno podjetje v svetovni industriji nerjavnega jekla ter največji proizvajalec nerjavnega jekla z globalno največjo zmogljivostjo ter najsodobnejšo tehnologijo in opremo. V skladu s tem se je TISCO razvil v izjemno obsežen kompleks železa in jekla, ki je povezan z rudarjenjem železa ter proizvodnjo, predelavo, dobavo in trgovanjem železa in jekla (38). Baosteel je še eno pomembno kitajsko podjetje v državni lasti, ki se ukvarja s proizvodnjo nerjavnega jekla in je v lasti nedavno konsolidirane družbe China Baowu Steel Group Co. Ltd. (prej Baosteel Group and Wuhuan Iron & Steel) (39).

(130) Kitajska vlada je v proizvajalcih nerjavnega jekla prisotna tudi z imenovanjem osebja. Primer takega pristopa je proizvajalec nerjavnega jekla TISCO, kjer je bil namestnik sekretarja Odbora KKP imenovan tudi za predsednika družbe, in sicer s sklepom Odbora KKP in vlade province Shanxi (40).

(131) Prisotnost in poseganje države na finančnih trgih (glej tudi oddelek (h) v nadaljevanju) ter zagotavljanje surovin in vložkov dodatno izkrivljajo trg vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla (41). Zato prisotnost države v družbah, vključno z družbami v državni lasti, v sektorju jekla in drugih sektorjih (na primer finančnem sektorju in sektorjih vložkov, vključno z neželeznimi kovinami) vladi omogoča, da posega v cene in stroške.

(132) Kitajska vlada neposredno posega v oblikovanje cen kapitala, delovne sile, zemljišč, surovin in osnovnih vložkov v proizvodnem procesu. Čeprav so cene za končne izdelke večinoma določene s tržnimi mehanizmi, imajo izkrivljanja cen, ki nastanejo na začetku vrednostne verige, pri teh cenah pomembne posledice in ustvarjajo „napačne“ cenovne signale, ki ne odražajo dejanskega pomanjkanja v industriji in izkrivljajo bilance dobička in izgube vseh udeleženih akterjev.

(e) Znatna izkrivljanja v skladu s tretjo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga

(133) Usmeritev kitajskega gospodarstva je v veliki meri odvisna od zapletenega sistema načrtovanja, ki določa prednostne naloge in predpisuje cilje, na katere se morajo osredotočiti osrednje in lokalne oblasti. Ustrezni načrti so na voljo na vseh ravneh upravljanja in zajemajo praktično vse gospodarske sektorje. Cilji, določeni v instrumentih načrtovanja, so zavezujoči, organi na vsaki ravni upravljanja pa spremljajo izvajanje načrtov na ustrezni nižji ravni upravljanja. Na splošno je zaradi sistema načrtovanja v LRK na voljo dovolj sredstev za sektorje, ki jih vlada določi kot strateško ali kako drugače politično pomembne, namesto da bi se razporejali v skladu s tržnimi silami (42).

(134) Kitajska vlada šteje jeklarsko industrijo za ključno (43). To je potrjeno v številnih načrtih, smernicah in drugih dokumentih, osredotočenih na jeklo, ki se izdajajo na nacionalni, regionalni in občinski ravni, na primer načrt za prilagoditev in posodobitev jeklarske industrije za obdobje 2016–2020. V njem je navedeno, da je jeklarska industrija pomemben temeljni sektor kitajskega gospodarstva in nacionalni temelj (44). Glavne naloge in cilji, določeni v tem načrtu, zajemajo vse vidike razvoja industrije (45).

(135) 13. petletni načrt za gospodarski in družbeni razvoj (46) predvideva podporo za družbe, ki proizvajajo vrhunske jeklene izdelke (47). Osredotočen je tudi na doseganje kakovosti, vzdržljivosti in zanesljivosti izdelkov s podporo družbam, ki uporabljajo tehnologije, povezane s proizvodnjo čistega jekla, natančnim valjanjem in izboljšanjem kakovosti (48).

(136) V katalogu s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013) (49) (v nadaljnjem besedilu: katalog) sta železarstvo in jeklarstvo navedena kot spodbujani industriji.

(137) Kitajska vlada usmerja razvoj sektorja v skladu z raznovrstnimi povezanimi orodji in smernicami politike, ki med drugim zajemajo: sestavo in prestrukturiranje trga, surovine, naložbe, zmanjšanje zmogljivosti, obseg izdelkov, premestitev, nadgradnjo itd. S pomočjo teh in drugih sredstev kitajska vlada vodi in nadzoruje tako rekoč vse vidike razvoja in delovanja sektorja (50). Sedanja težava presežne zmogljivosti je verjetno najbolj jasen prikaz posledic politik kitajske vlade in izkrivljanja, ki izhaja iz tega.

(138) Skratka, kitajska vlada je sprejela ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte spodbuja k izpolnjevanju ciljev javne politike v podporo industrijam, ki se spodbujajo, vključno s proizvodnjo vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla kot dela spodbujanega jeklarskega sektorja. Taki ukrepi preprečujejo običajno delovanje trga.

(f) Znatna izkrivljanja v skladu s četrto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje

(139) V skladu z informacijami v dokumentaciji kitajski stečajni sistem nezadostno izpolnjuje lastne glavne cilje, kot sta pravična poravnava zahtevkov in terjatev ter varstvo zakonitih pravic in interesov upnikov in dolžnikov. Zdi se, da to izhaja iz dejstva, da je za kitajski sistem značilno sistematično nezadostno izvrševanje, čeprav kitajsko stečajno pravo formalno temelji na podobnih načelih, kot se uporabljajo v sorodnem pravu v drugih državah, razen LRK. Število stečajev je še vedno zelo nizko glede na velikost gospodarstva države, tudi zato, ker imajo postopki v primeru insolventnosti številne pomanjkljivosti, ki dejansko odvračajo od vložitve predlogov za sprožitev stečajnega postopka. Poleg tega ima država še vedno močno in dejavno vlogo v postopkih v primeru insolventnosti ter pogosto neposredno vpliva na njihov izid (51).

(140) Hkrati so pomanjkljivosti sistema lastninskih pravic še posebej očitne v zvezi z lastništvom zemljišč in pravicami do njihove uporabe v LRK (52). Vsa zemljišča so last kitajske države (kmetijska zemljišča so v skupni lasti, mestna zemljišča pa v lasti države). Za njihovo dodelitev je še vedno pristojna le država. Obstajajo pravne določbe, katerih cilj je, da se pravice do rabe zemljišč dodelijo na pregleden način in po tržnih cenah, na primer z uvedbo postopkov zbiranja ponudb. Vendar se te določbe skoraj nikoli ne upoštevajo in nekateri kupci pridobijo svoja zemljišča brezplačno ali po tečaju, ki je nižji od tržnega (53). Poleg tega si organi pogosto prizadevajo uresničiti posebne politične cilje, vključno z izvajanjem gospodarskih načrtov pri dodeljevanju zemljišč (54).

(141) Podobno kot v drugih sektorjih kitajskega gospodarstva za sektor vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla veljajo običajna pravila o kitajskem stečajnem pravu, pravu gospodarskih družb in pravu lastninskih razmerij. Tako so tudi te družbe predmet izkrivljanj, ki izhajajo od zgoraj navzdol in so posledica diskriminatorne uporabe ali nezadostnega izvrševanja stečajnega prava in prava lastninskih razmerij. Ta preiskava ni razkrila ničesar, kar bi lahko omajalo te ugotovitve. Komisija je zato predhodno sklenila, da kitajsko stečajno in stvarno pravo ne deluje pravilno, kar povzroča izkrivljanja pri ohranjanju plačilno nesposobnih podjetij in pri dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK. Na podlagi razpoložljivih dokazov se zdi, da te ugotovitve v celoti veljajo tudi za sektor nerjavnega jekla.

(142) Glede na navedeno je Komisija ugotovila, da je bila uporaba stečajnega in stvarnega prava v jeklarskem sektorju, tudi v zvezi z zadevnim izdelkom, diskriminatorna oziroma je bilo njuno izvrševanje neustrezno.

(g) Znatna izkrivljanja v skladu s peto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali so stroški plač izkrivljeni

(143) V LRK ni mogoče v celoti razviti na trgu temelječega sistema plač, saj so pravice delavcev in delodajalcev do kolektivne organizacije omejene. LRK ni ratificirala številnih bistvenih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti konvencij o svobodi združevanja in kolektivnih pogajanjih (55). V skladu z nacionalno zakonodajo je dejavna le ena sindikalna organizacija. Ta pa ni neodvisna od državnih organov, zato njeno sodelovanje pri kolektivnih pogajanjih in varstvu pravic delavcev ostaja na osnovni ravni (56). Poleg tega je mobilnost kitajske delovne sile omejena zaradi sistema registracije gospodinjstev, ki dostop do celotnega obsega socialne varnosti in drugih ugodnosti omejuje na lokalne prebivalce določenega upravnega območja. Delavci, ki nimajo prijavljenega lokalnega prebivališča, se zato običajno znajdejo v ranljivem položaju na področju zaposlovanja in prejemajo nižji dohodek kot tisti, ki imajo prijavljeno prebivališče (57). Navedene ugotovitve kažejo na izkrivljanje stroškov plač v LRK.

(144) Komisija ni prejela nobenih dokazov o tem, da za jeklarski sektor, vključno s proizvajalci vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla, ne bi veljal zgoraj opisani kitajski sistem delovnega prava. Na sektor vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla torej vpliva izkrivljanje stroškov plač tako neposredno (pri proizvodnji zadevnega izdelka) kot tudi posredno (pri dostopu do kapitala ali vložkov družb, za katere velja v LRK isti sistem delovnega prava).

(h) Znatna izkrivljanja v skladu s šesto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države

(145) Pri dostopu gospodarskih subjektov v LRK do kapitala se pojavljajo različna izkrivljanja.

(146) Prvič, za kitajski finančni sistem je značilen močan položaj bank v državni lasti (58), ki pri zagotavljanju dostopa do financiranja upoštevajo druga merila in ne ekonomske uspešnosti projekta. Banke so podobno kot nefinančne družbe v državni lasti še vedno povezane z državo, in sicer ne samo v okviru lastništva, temveč tudi prek osebnih odnosov (glavne vodstvene delavce velikih finančnih institucij v državni lasti imenuje KKP) (59), pri čemer tako kot nefinančne družbe v državni lasti redno izvajajo javne politike, ki jih oblikuje vlada. Pri tem upoštevajo izrecno pravno obveznost opravljanja svojih poslov v skladu s potrebami nacionalnega gospodarskega in družbenega razvoja ter v skladu s smernicami industrijskih politik države (60). To dopolnjujejo dodatna obstoječa pravila, ki usmerjajo finančna sredstva v sektorje, ki jih vlada določi kot spodbujane ali kako drugače pomembne sektorje (61).

(147) Čeprav se priznava, da se različne pravne določbe nanašajo na potrebo po spoštovanju normalnega bančnega ravnanja in bonitetnih pravil, kot je potreba po proučitvi kreditne sposobnosti posojilojemalca, prepričljivi dokazi, vključno z ugotovitvami na podlagi preiskav v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite, kažejo, da je vloga teh določb pri uporabi različnih pravnih instrumentov zgolj sekundarna.

(148) Bonitetne ocene v zvezi z obveznicami in posojili so poleg tega pogosto izkrivljene iz različnih razlogov, tudi zato, ker na oceno tveganja vplivata strateški pomen družbe za kitajsko vlado in pomen implicitnega jamstva vlade. Ocene jasno kažejo, da kitajske bonitetne ocene sistematično ustrezajo nižjim mednarodnim ocenam (62).

(149) To dopolnjujejo dodatna obstoječa pravila, ki usmerjajo finančna sredstva v sektorje, za katere vlada določi, da se spodbujajo ali so kako drugače pomembni (63). Posledica tega je, da se posojila pristransko izdajajo podjetjem v državni lasti, velikim dobro povezanim zasebnim podjetjem in podjetjem v ključnih industrijskih sektorjih, kar pomeni, da razpoložljivost in strošek kapitala nista enaka za vse subjekte na trgu.

(150) Drugič, stroški izposojanja se umetno ohranjajo na nizki ravni, da bi se spodbudila rast naložb. To je povzročilo prekomerno uporabo kapitalskih naložb s čedalje nižjo donosnostjo. To ponazarja nedavna rast zadolženosti podjetij v državnem sektorju kljub velikemu zmanjšanju dobičkonosnosti, kar kaže na to, da mehanizmi v bančnem sistemu ne sledijo običajnim tržnim odzivom.

(151) Tretjič, čeprav je bila oktobra 2015 liberalizirana nominalna obrestna mera, cenovni signali še vedno niso rezultat sil prostega trga, temveč nanje vplivajo izkrivljanja, ki jih povzroča vlada. Delež posojil, ki je enak referenčni vrednosti ali je nižji od nje, še vedno predstavlja 45 % vseh posojil in zdi se, da se je pospešila uporaba usmerjenih posojil, saj se je ta delež po letu 2015 kljub poslabšanju gospodarskih razmer izrazito povečal. Posledica umetno nizkih obrestnih mer so prenizke cene in s tem tudi pretirana uporaba kapitala.

(152) Splošna rast posojil v LRK kaže, da se je poslabšala učinkovitost dodelitve kapitala brez kakršnih koli znakov omejitev kreditiranja, ki bi jih bilo mogoče pričakovati v neizkrivljenem tržnem okolju. Zato se obseg slabih posojil v zadnjih letih hitro povečuje. Kitajska vlada, ki se je znašla v razmerah naraščanja tveganih posojil, se je odločila, da se izogne plačilnim zamudam. Zato se vprašanja slabih terjatev rešujejo z obnavljanjem terjatev, s čimer se ustvarjajo tako imenovane „zombi“ družbe, ali s prenosom lastništva terjatve (npr. z združevanji ali zamenjavami terjatev v lastniške deleže), ne da bi se pri tem nujno odpravila splošna težava terjatev ali obravnavali njeni glavni vzroki.

(153) Kljub nedavnim ukrepom, ki so bili sprejeti za liberalizacijo trga, na sistem kreditiranja podjetij v LRK vplivajo pomembna izkrivljanja zaradi še vedno razširjene vloge države na kapitalskih trgih.

(154) Predložen ni bil noben dokaz, da bi bil jeklarski sektor, vključno s proizvodnjo nerjavnega jekla, izvzet iz zgoraj opisanega poseganja države v finančni sistem. Zato znatno poseganje države v finančni sistem močno vpliva ne tržne razmere na vseh ravneh.

(i) Sistemska narava opisanih izkrivljanj

(155) Komisija je navedla, da so izkrivljanja, opisana v poročilu, značilna za kitajsko gospodarstvo. Razpoložljivi dokazi kažejo, da so dejstva in značilnosti kitajskega sistema, kot je opisan zgoraj v oddelkih (a) do (e) in delu A poročila, značilni za celotno državo in vse sektorje gospodarstva. Enako velja tudi za opis proizvodnih dejavnikov, kot je navedeno zgoraj v oddelkih (f) do (h) in delu B poročila.

(156) Komisija opozarja, da so za proizvodnjo vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla potrebna številna različna proizvodna sredstva. Ko proizvajalci vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla kupijo/naročijo ta proizvodna sredstva, so cene, ki jih plačajo (in ki so zabeležene kot njihovi stroški), očitno izpostavljene istim zgoraj navedenim sistemskim izkrivljanjem. Na primer, dobavitelji proizvodnih sredstev zaposlijo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanjem. Izposodijo si lahko denar, ki je izpostavljen izkrivljanjem v finančnem sektorju/pri dodelitvi kapitala. Poleg tega zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih.

(157) Posledica tega je, da domače prodajne cene vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla niso primerne za uporabo v smislu člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, to pa zaznamuje tudi cene vseh vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje njihovih cen, kot je opisano v delih A in B poročila. Poseganja države, opisana v zvezi z dodelitvijo kapitala, zemljišč, dela, energije in surovin, so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, proizveden v LRK s povezovanjem več proizvodnih dejavnikov, izpostavljen znatnim izkrivljanjem. Enako velja za vložke vložkov in tako dalje. Kitajska vlada in proizvajalci izvozniki v tej preiskavi niso predložili nobenih dokazov ali protiargumentov.

(j) Zaključek

(158) Analiza iz točk (a) do (i) tega oddelka, ki vključuje proučitev vseh razpoložljivih dokazov o poseganju LRK v svoje gospodarstvo na splošno ter v jeklarski sektor, je pokazala, da cene ali stroški zadevnega izdelka, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, kot kaže dejanski ali možni učinek enega ali več relevantnih elementov iz navedenega člena. Na tej podlagi in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija sklenila, da v tem primeru za določitev normalne vrednosti ni ustrezno uporabiti domačih cen in stroškov.

(159) Komisija je zato izračunala normalno vrednost izključno na podlagi proizvodnih in prodajnih stroškov, ki upoštevajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, torej v tem primeru na podlagi ustreznih proizvodnih in prodajnih stroškov v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, kot je navedeno v naslednjem oddelku.

3.2.2.2 Reprezentativna država

(160) Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih: — stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK. V ta namen je Komisija uporabila države, katerih bruto nacionalni dohodek je glede na podatkovno zbirko Svetovne banke podoben LRK (64), — proizvodnja izdelka v preiskavi v navedeni državi, — razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v zadevni državi, — kadar je več možnih reprezentativnih držav, se prednost po potrebi da državam z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja.

(161) Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 33 do 35, je Komisija objavila dve obvestili za dokumentacijo o virih za določitev normalne vrednosti.

(162) Komisija je v obvestilu z dne 9. septembra zainteresirane strani obvestila, da je na podlagi meril iz uvodne izjave 157 kot možne reprezentativne države opredelila Brazilijo, Malezijo, Južno Afriko in Turčijo.

(163) Komisija je prejela pripombe treh zainteresiranih strani, in sicer od pritožnika in dveh vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov.

(164) Oba kitajska proizvajalca izvoznika sta v svojih stališčih trdila, da bi bila Malezija najboljša reprezentativna država, ker izpolnjuje vsa merila iz člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, medtem ko imata Brazilija in Južna Afrika domnevno nižjo raven socialne zaščite in varstva okolja.

(165) Po drugi strani je pritožnik v svojih stališčih navedel, da v Maleziji in Turčiji ni bilo proizvodnje izdelka v preiskavi.

(166) Malezijska družba, ki je bila opredeljena kot potencialen proizvajalec izdelka v preiskavi, se v skladu s trditvijo pritožnika ukvarja samo s ponovnim valjanjem vroče valjanih kolobarjev v hladno valjane kolobarje in očitno ni imela talilnice ali linije za vroče valjanje. Trditev pritožnika izhaja iz konsolidiranega revidiranega finančnega izkaza skupine Acerinox Group iz leta 2017. To trditev je potrdilo tudi finančno poročilo skupine iz leta 2018.

(167) Kar zadeva Turčijo, je pritožnik trdil, da je bila zadevna družba vključena samo v proizvodnjo neznatne količine izdelkov iz nerjavnega jekla. Poleg tega je bila ta proizvodnja omejena na dolge izdelke iz martenzitnega jekla z gredicami kot surovino, kar bi dejansko izključilo proizvodnjo izdelka v preiskavi.

(168) Raziskava Komisije je potrdila trditve pritožnika na podlagi konsolidiranega revidiranega finančnega izkaza skupine Acerinox Group iz leta 2018 in uradnih spletnih mest obeh zadevnih družb.

(169) Pritožnik je potrdil, da v Južni Afriki izdelek v preiskavi proizvaja ena od družb skupine Acerinox Group, kot je navedla Komisija v obvestilu z dne 9. septembra. Vendar je pritožnik navedel več argumentov v prid Brazilije kot reprezentativne države namesto Južne Afrike.

(170) Prvič, pritožnik je navedel, da je v smislu gospodarskega razvoja, ki se meri z indeksom BND, Brazilija veliko bližje Ljudski republiki Kitajski kot Južna Afrika (Južna Afrika ima znatno nižje mesto v teh statistikah).

(171) Četudi je v smislu dejanskega BND Južna Afrika bolj oddaljena od LRK kot Brazilija, Svetovna banka vse tri države še vedno uvršča med države z višjim srednjim dohodkom. Zato je Komisija to trditev zavrnila.

(172) Drugič, pritožnik je trdil, da je bila Južna Afrika največja proizvajalka kroma na svetu. Krom je pomemben vložek za nerjavno jeklo, zato raven njegovih cen ne bi bila reprezentativna.

(173) Dejstvo, da država proizvaja vložek za izdelek v preiskavi, ne pomeni samodejno, da raven cene uvoza tega izdelka v to državo ni reprezentativna. Pritožnik ni predložil dokazov o vplivu velike domače proizvodnje na uvozno ceno. Zato je Komisija ta zahtevek opredelila za neutemeljenega.

(174) Nazadnje, pritožnik je Komisiji predložil javno dostopne revidirane računovodske izkaze brazilskega proizvajalca izdelka v preiskavi, navedene v obvestilu z dne 9. septembra, ki bi se lahko uporabili kot vir podatkov za PSA stroške in dobiček, ki so potrebni za izračun normalne vrednosti. Za južnoafriškega proizvajalca, navedenega v istem obvestilu, so bili takšni podatki na voljo samo na konsolidirani ravni skupine.

(175) Na podlagi kakovosti in podrobnosti razpoložljivih finančnih podatkov za Brazilijo, ki jih je predložil pritožnik, in ob upoštevanju reprezentativnosti proizvodnih dejavnikov, kot so pojasnjeni v oddelku 3.2.2.3 spodaj, je Komisija v obvestilu z dne 10. oktobra sklenila, da je treba Brazilijo šteti za ustrezno reprezentativno državo.

(176) Ker je bila Brazilija opredeljena kot ustrezna reprezentativna država v smislu stopnje razvoja in razpoložljivosti ustreznih statističnih podatkov o uvozu in finančnih podatkov, se Komisiji ni zdelo potrebno oceniti ravni socialne zaščite in varstva okolja v potencialnih reprezentativnih državah.

(177) Komisija od zainteresiranih strani ni prejela nobenih pripomb v zvezi z obvestilom z dne 10. oktobra.

(178) Na podlagi zgornje analize Brazilija izpolnjuje vsa merila iz prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, zato jo je mogoče šteti za primerno reprezentativno državo. Brazilija ima poleg podobne stopnje gospodarskega razvoja kot LRK predvsem znatno proizvodnjo izdelka v preiskavi in popoln nabor razpoložljivih podatkov za proizvodne dejavnike, prodajne, splošne in administrativne stroške ter dobiček v obdobju preiskave.

3.2.2.3 Viri, uporabljeni za opredelitev neizkrivljenih stroškov

(179) Komisija je na podlagi informacij, ki so jih predložile zainteresirane strani, in drugih ustreznih informacij, ki so na voljo v dokumentaciji, v obvestilu z dne 9. septembra določila začetni seznam proizvodnih dejavnikov in virov, namenjenih uporabi za vse proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delovna sila, ki jih proizvajalci izvozniki uporabljajo pri proizvodnji izdelka v preiskavi. Komisija je navedla, da bo za računsko določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe kolikor bo mogoče uporabila Global Trade Atlas (v nadaljnjem besedilu: GTA) za določitev neizkrivljenih stroškov proizvodnih dejavnikov, statistične podatke Mednarodne organizacije dela (MOD) in nacionalne statistične podatke za določitev neizkrivljenih stroškov dela ter druge vire, odvisno od izbrane reprezentativne države, za določitev neizkrivljenih stroškov energije (na primer električne energije, zemeljskega plina in vode). Komisija je v istem obvestilu določila oznake harmoniziranega sistema (HS) za proizvodne dejavnike, ki naj bi se po informacijah, ki so jih predložile zainteresirane strani, prvotno uporabljali za analizo GTA.

(180) V zvezi s tem je pripombo podal zgolj pritožnik, ki je navedel, da so bile za nekatere proizvodne dejavnike oznake HS, ki jih je predlagala Komisija, preširoke in bi lahko vključevale različne izdelke, ki niso reprezentativni za kemično sestavo vložkov, ki se dejansko uporabljajo pri proizvodnji izdelka v preiskavi. Komisija je to pripombo zabeležila in jo upoštevala v nadaljnjih fazah preiskave, in sicer glede na oznake blaga reprezentativne države in glede na ugotovitve preveritvenih obiskov pri proizvajalcih izvoznikih.

(181) Komisija je dodatno analizirala začetne informacije o oznakah HS, ki jih je prejela od zainteresiranih strani, in ugotovila, da nekateri proizvodni dejavniki, tj. nekatere surovine in potrošni materiali, morda niso bili pravilno razvrščeni. Spremenjeni oznake HS in seznam proizvodnih dejavnikov so bili objavljeni v obvestilu z dne 10. oktobra. Komisija je analizirala tudi razpoložljivost podatkov o uvozu, ki bi se uporabili za izračun referenčnih vrednosti za neizkrivljene stroške, in preverila obstoj omejitev v reprezentativni državi, kar zadeva izvoz proizvodnih dejavnikov.

(182) Komisija je v obvestilu z dne 10. oktobra potrdila, da bo uporabljala GTA za določitev neizkrivljenih stroškov proizvodnih dejavnikov, statistične podatke MOD in druge javno dostopne vire (65) za določitev neizkrivljenih stroškov dela ter tarife, ki jih zaračunavajo izbrani brazilski dobavitelji električne energije, zemeljskega plina in vode za določitev neizkrivljenih stroškov teh vrst energije.

(183) Komisija je v istem obvestilu tudi obvestila zainteresirane strani, da bo za določitev neizkrivljenih prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov ter dobička uporabila finančne podatke edinega znanega brazilskega proizvajalca izdelka v preiskavi, za katerega so javno dostopni podrobni finančni podatki – Aperam Inox America do Sul S.A. Zainteresirane strani niso predložile in Komisija ni našla javno dostopnih finančnih podatkov nobenega drugega proizvajalca izdelka v preiskavi v Braziliji.

(184) Komisija po obvestilu z dne 10. oktobra ni prejela nobenih nadaljnjih pripomb v zvezi z viri neizkrivljenih stroškov in referenčnih vrednosti. Zato so bili viri, navedeni v uvodnih izjavah od 178 do 180, začasno potrjeni.

3.2.2.4 Neizkrivljeni stroški in referenčne vrednosti

(185) Kot je že navedeno v uvodnih izjavah 176 in 178 do 179, si je Komisija prizadevala določiti začetni seznam proizvodnih dejavnikov in virov, ki bi se uporabljali za vse proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalec izvoznik uporablja v proizvodnji zadevnega izdelka.

(186) Komisija ni prejela nobenih pripomb v zvezi s seznamom proizvodnih dejavnikov po obvestilu z dne 10. oktobra, v katerem je na podlagi informacij, prejetih od zainteresiranih strani, pripravila seznam vseh možnih oznak HS, ki ustrezajo dejavnikom proizvodnje, uporabljenim pri proizvodnji zadevnega izdelka.

(187) Komisija je nato po preveritvenih obiskih v prostorih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov sestavila končni seznam proizvodnih dejavnikov in ustreznih oznak HS.

(188) Ob upoštevanju vseh informacij, ki so jih predložile zainteresirane strani in so bile zbrane med preveritvenimi obiski, so bili opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in oznake HS, če je bilo to ustrezno: Preglednica 1 Proizvodni dejavnik Oznaka HS Neizkrivljena vrednost Enota Surovine/pomožni materiali Kvarcit 250620 1 945,57 CNY/t Ognjevarna glina 250830 4 109,80 CNY/t Serpentin 251690 4 257,06 CNY/t Taljeni magnezijev oksid; mrtvopečen (sintran) magnezijev oksid z majhnimi količinami drugih oksidov, dodanih pred sintranjem, ali brez njih; drugi magnezijevi oksidi, čisti ali nečisti 251990 8 993,25 CNY/t Fluorit – – ki vsebuje 97 mas. % ali manj kalcijevega fluorida 252921 2 126,27 CNY/t Železova ruda, neaglomerirana (v prahu); železova ruda v kosih 260111 8 300,12 CNY/t Železova ruda, aglomerirana (sintrana) 260112 1 165,36 CNY/t Kromove rude in koncentrati 261000 4 493,41 CNY/t Mastni premog; premog za koksanje 270112 1 412,62 CNY/t Pusti premog; Premog za proizvodnjo električne energije; plinski premog 270119 1 268,12 CNY/t Koks; koks v prahu;; metalurški koks 270400 2 703,69 CNY/t Mazalno olje 271019 73,73 CNY/t Ogljik 280300 9 656,11 CNY/t Kalcij (v žici) 280512 34 597,60 CNY/t Žveplova kislina 280700 560,10 CNY/t Solitrna kislina 280800 2 582,31 CNY/t Fluorovodikova kislina 281111 11 085,17 CNY/t Brezvodni amoniak 281410 1 920,32 CNY/t Molibdenovi oksidi in hidroksidi 282570 134 622,70 CNY/t Železov sulfid 283090 92 317,53 CNY/t Vodikov peroksid 284700 15 955,82 CNY/t Polnjena žica; prah za litje 382499 15 192,47 CNY/t Surovo železo s srednjo vsebnostjo niklja surovo železo z nizko vsebnostjo niklja [ni podatkov] (glej uvodno izjavo 190). 84 151,00 Prilagojeno za dejansko vsebnost niklja (66) CNY/t Fero-mangan, ki vsebuje več kot 2 mas. % ogljika 720211 8 143,34 CNY/t Fero-mangan, ki vsebuje 2 mas. % ogljika ali manj 720219 12 910,85 CNY/t Fero-silicij, ki vsebuje več kot 55 mas. % silicija 720221 12 754,53 CNY/t Fero-silicij-mangan 720230 8 077,34 CNY/t Fero-krom, ki vsebuje več kot 4 mas. % ogljika 720241 9 475,88 CNY/t Fero-nikelj [ni podatkov] (glej uvodno izjavo 190) 21 879,38 CNY/t Fero-molibden 720270 130 503,79 CNY/t Fero-volfram 720280 200 436,70 CNY/t Fero-titan 720291 25 925,68 CNY/t Fero-niobij [ni podatkov] (glej uvodno izjavo (190)) 145 667,77 CNY/t Fero-bor; fero-silicijeve kalcijeve zlitine 720299 14 659,67 CNY/t Ostanki litega železa 720410 909,47 CNY/t Odpadno nerjavno jeklo 720421 6 600,08 CNY/t Železovi odpadki in ostanki, razen ostružkov, odrezkov, okruškov, odpadkov pri brušenju in žaganju, opilkov, obrezkov; iz kakršnega koli materiala, razen litega železa, legiranega jekla, pokositrenega železa ali jekla 720449 2 388,92 CNY/t Zrna surovega železa, zrcalovine, železa ali jekla 720510 9 625,10 CNY/t Gorilni železov prah 720529 8 830,75 CNY/t Taljeno železo [ni podatkov] (glej uvodno izjavo 190) 2 715,76 CNY/t Armirne palice 721420 3 961,67 CNY/t Šibre 732611 7 016,25 CNY/t Bakrene katode 740311 42 901,10 CNY/t Drugi izdelki iz bakra; odlitki, stiskanci in odkovki, brez nadaljnje obdelave; razen verig in njihovih delov. 741991 276 619,84 CNY/t Nelegirani nikelj 750210 98 182,60 CNY/t Nikljasti odpadki in ostanki 750300 640,77 CNY/t Nikljeve palice, palice in profili iz nikljevih zlitin 750512 172 600,22 CNY/t Aluminjasti ingoti; aluminij, neobdelan, nelegiran 760110 15 833,50 CNY/t Aluminijaste žice, nelegirane 760511 16 103,02 CNY/t Plošče, pločevina in trakovi iz aluminija 760691 22 469,41 CNY/t Palice iz molibdena 810295 817 404,83 CNY/t Kobaltni mate in drugi vmesni izdelki metalurgije kobalta; 810520 180 180,50 CNY/t Titanova goba 810820 72 277,73 CNY/t Mangan 811100 17 032,79 CNY/t Elektrode iz grafita 854511 57 656,22 CNY/t Blok [ni podatkov] (glej uvodno izjavo 190) 14 033,74 CNY/t Delovna sila Stroški dela v proizvodnem sektorju [ni podatkov] 33,88 CNY/uro Energetika Električna energija [ni podatkov] 0,82 CNY/kWh Zemeljski plin [ni podatkov] 3,23 CNY/m3 Voda [ni podatkov] 68,88 CNY/m3 Argon 280421 8,03 CNY/m3 Kisik 280440 13,04 CNY/m3

(a) Surovine in pomožni materiali

(189) Komisija je med preveritvenimi obiski preverila surovine in pomožne materiale, ki se uporabljajo pri proizvodnji zadevnega izdelka.

(190) Komisija se je za vse surovine in pomožne materiale, razen za tiste, ki so opisani v uvodnih izjavah 190 in 192 spodaj, oprla na uvozne cene v reprezentativni državi. Uvozna cena v reprezentativni državi je bila določena kot tehtana povprečna cena uvoza iz vseh tretjih držav, razen LRK, na enoto. Komisija se je odločila, da izključi uvoz iz LRK v reprezentativno državo, saj je v uvodni izjavi 156 ugotovila, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v LRK zaradi obstoja znatnega izkrivljanja v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe. Glede na to, da ni dokazov, da ista izkrivljanja ne vplivajo enako na proizvode, namenjene izvozu, je Komisija menila, da ista izkrivljanja vplivajo na izvozne cene. Poleg tega se zdi, da je uvozna cena glavnih surovin, ki jih je LRK izvozila v Brazilijo, nižja od tehtanega povprečja uvoza iz drugih držav. Podobno se niso upoštevali tudi podatki o uvozu v reprezentativno državo iz držav, ki niso članice STO in so naštete v Prilogi 1 k Uredbi (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta (67). Člen 2(7) osnovne uredbe določa, da se domače cene v teh državah ne morejo uporabljati za določitev normalne vrednosti in da so taki podatki o uvozu v vsakem primeru zanemarljivi.

(191) Da bi se določila neizkrivljena cena surovin, ki so bile dobavljene na vhod tovarne proizvajalca izvoznika, kot je določeno v prvi alinei člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, je Komisija dodala mednarodne stroške prevoza in zavarovanja (68) ter uporabila uvozno dajatev reprezentativne države. Pozneje, med posameznimi izračuni stopnje dampinga, je Komisija k uvozni ceni dodala specifične domače stroške družbe za prevoz. Mednarodni in domači stroški prevoza za vse surovine ter stroški zavarovanja so bili ocenjeni na podlagi preverjenih podatkov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki.

(192) Komisija je za nekatere surovine, za katere ni bilo referenčne vrednosti ali se razpoložljiva referenčna vrednost glede na statistične podatke o uvozu v reprezentativno državo ni štela za reprezentativno (69), uporabila referenčne vrednosti, ki temeljijo na neizkrivljenih mednarodnih cenah ali drugih razumnih podatkih. To je storila za pet vložkov: (a) fero-nikelj in surovo železo z nikljem – referenčne vrednosti so temeljile na londonski borzi kovin, prilagojene pa so bile za vsebnost niklja v zlitini; (b) fero-niobij – referenčna vrednost je temeljila na GTA, ki je bila izračunana kot tehtana povprečna izvozna cena najprimernejše države izvoznice v obdobju preiskave, in sicer Brazilije (70); (c) taljeno železo – referenčna vrednost je temeljila na GTA, ki je bila izračunana kot tehtana povprečna cena, ki je temeljila na najrelevantnejšem svetovnem izvozniku v obdobju preiskave, in sicer Iranu (71); (d) bloki iz nerjavnega jekla – referenčna vrednost je temeljila na GTA – izračunana kot tehtano povprečje celotnega izvoza iz tretje največje izvoznice na svetu v obdobju preiskave, Južne Koreje (72).

(193) Kadar se je izvozna cena (73) uporabila za določitev neizkrivljene cene surovine, ni bilo nobenih nadaljnjih prilagoditev podatkov iz GTA. Komisija je menila, da stroški med brazilskim dobaviteljem in mednarodnim pristaniščem predstavljajo stroške med tem dobaviteljem in njegovim brazilskim kupcem. Cena, navedena v GTA, bi se zato lahko sprejela kot cena surovine, kot je bila dobavljena na vhod tovarne proizvajalca izvoznika.

(194) Za nekatere surovine in pomožne materiale (74) vzorčeni proizvajalci izvozniki niso mogli določiti obsega porabe v svojih evidencah niti ni bilo mogoče določiti ustrezne referenčne vrednosti v reprezentativni državi. Na splošno so bili ti vložki zanemarljivi v smislu stroškov. Navedeni stroški so bili vključeni v režijske stroške proizvodnje, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 198, saj so dejanski stroški teh surovin predstavljali zanemarljiv delež skupnih dejanskih stroškov proizvodnje vzorčenih izvoznih podjetij. Dejavniki proizvodnje, ki so se prenesli na režijske stroške, so bili navedeni v razkritjih, ki so specifične za družbe.

(b) Delovna sila

(195) Za določitev referenčne vrednosti za stroške dela je Komisija uporabila statistične podatke MOD skupaj z javno dostopnimi informacijami o dodatnih stroških dela, ki jih ima delodajalec v Braziliji.

(196) Statistični podatki MOD (75) zagotavljajo podatke o povprečju dejansko opravljenih tedenskih ur na zaposlenega in mesečnih dohodkih zaposlenih v proizvodnji v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi teh podatkov izračunala urno postavko v proizvodnji, ki so ji bili dodani dodatni stroški, povezani z delom (76) (prispevki za socialno varnost in brezposelnost, ki jih krije delodajalec).

(c) Vhodna energija

(197) Cena električne energije, ki jo je dobavljal eden največjih dobaviteljev električne energije v Braziliji, družba EDP Brasil, je bila na voljo (77). Podatki so bili dovolj podrobni za določitev cene električne energije in cene za uporabo distribucijskega siste