UREDBA (EU) 2019/818 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 20. maja 2019

o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila ter migracij in spremembi uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ter (EU) 2019/816

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16(2), člena 74, člena 78(2)(e), člena 79(2)(c), člena 82(1)(d), člena 85(1), člena 87(2)(a) ter člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Komisija je v svojem sporočilu z dne 6. aprila 2016 z naslovom Trdnejši in pametnejši informacijski sistemi za meje in varnost poudarila potrebo po izboljšanju arhitekture Unije za upravljanje podatkov za upravljanje meja in varnosti. S sporočilom se je začel proces za dosego interoperabilnosti informacijskih sistemov EU za upravljanje varnosti, meja in migracij, da bi se odpravile strukturne pomanjkljivosti teh sistemov, ki ovirajo delo nacionalnih organov, ter da bi se mejnim policistom, carinskim organom, policistom in sodnim organom zagotovile potrebne informacije.

(2) Svet je v svojem načrtu z dne 6. junija 2016 za boljšo izmenjavo in upravljanje informacij, vključno z interoperabilnostnimi rešitvami, na področju pravosodja in notranjih zadev opredelil različne pravne, tehnične in operativne izzive za interoperabilnost informacijskih sistemov EU ter pozval k iskanju rešitev.

(3) Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 6. julija 2016 o strateških prednostnih nalogah v delovnem programu Komisije za leto 2017 (3) pozval k predlogom za izboljšanje in razvoj obstoječih informacijskih sistemov EU, zapolnitev informacijskih vrzeli in premik k interoperabilnosti ter predlogom za obvezno izmenjavo informacij na ravni EU, ki naj jih spremljajo nujni zaščitni ukrepi za varstvo podatkov.

(4) Evropski svet je v svojih sklepih z dne 15. decembra 2016 pozval k nadaljnjemu napredku glede interoperabilnosti informacijskih sistemov in podatkovnih zbirk EU.

(5) Strokovna skupina na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost je v svojem končnem poročilu z dne 11. maja 2017 ugotovila, da so praktične rešitve za dosego interoperabilnosti potrebne in tehnično izvedljive ter da lahko interoperabilnost načeloma zagotovi operativne koristi in se vzpostavi skladno z zahtevami varstva podatkov.

(6) Komisija je v svojem sporočilu z dne 16. maja 2017 z naslovom Sedmo poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije v skladu s svojim sporočilom z dne 6. aprila 2016 ter ugotovitvami in priporočili strokovne skupine na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost določila nov pristop k upravljanju podatkov za upravljanje meja, varnosti in migracij, v okviru katerega naj bi bili vsi informacijski sistemi EU za upravljanje varnosti, meja in migracij interoperabilni na način, ki popolnoma spoštuje temeljne pravice.

(7) Svet je v svojih sklepih z dne 9. junija 2017 o nadaljnjih ukrepih za boljšo izmenjavo informacij in zagotavljanje interoperabilnosti informacijskih sistemov EU pozval Komisijo, da izvede rešitve za interoperabilnost, ki jih je predlagala strokovna skupina na visoki ravni.

(8) Evropski svet je v svojih sklepih z dne 23. junija 2017 poudaril potrebo po izboljšanju interoperabilnosti med podatkovnimi zbirkami in pozval Komisijo, da čim prej pripravi osnutek zakonodaje na podlagi predlogov strokovne skupine na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost.

(9) Da bi se izboljšali učinkovitost in uspešnost pregledov na zunanjih mejah, okrepilo preprečevanje nezakonitega priseljevanja in boj proti njemu ter prispevalo k visoki ravni varnosti na območju svobode, varnosti in pravice Unije, vključno vzdrževanju javne varnosti in javnega reda ter zagotavljanjem varnosti na ozemljih držav članic, izboljšalo izvajanje skupne vizumske politike, pomagalo pri obravnavi prošenj za mednarodno zaščito, prispevalo k preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj, olajšala identifikacija neznanih oseb, ki se ne morejo same identificirati, ali neidentificiranih človeških ostankov v primeru naravne nesreče, nezgode ali terorističnega napada, s čimer bi se ohranjalo zaupanje javnosti v migracijski in azilni sistem Unije, varnostne ukrepe Unije in zmogljivosti Unije za upravljanje zunanje meje, bi bilo treba vzpostaviti interoperabilnost med informacijskimi sistemi Unije, in sicer sistemom vstopa/izstopa (SVI), vizumskim informacijskim sistemom (VIS), evropskim sistemom za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), sistemom Eurodac, schengenskim informacijskim sistemom (SIS) in evropskim informacijskim sistemom kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (v nadaljnjem besedilu: sistem ECRIS-TCN), da bi se ti informacijski sistemi EU in njihovi podatki med seboj dopolnjevali ob hkratnem spoštovanju temeljnih pravic posameznikov, zlasti pravice do varstva osebnih podatkov. Za dosego tega bi bilo treba kot sestavne dele interoperabilnosti vzpostaviti evropski iskalni portal (ESP), skupno storitev za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov (skupna BMS), skupno odložišče podatkov o identiteti (CIR) in detektor več identitet (MID).

(10) Interoperabilnost informacijskih sistemov EU bi morala omogočiti, da se ti sistemi med seboj dopolnjujejo, kar bi olajšalo pravilno identifikacijo oseb, vključno z neznanimi osebami, ki se ne morejo same identificirati, ali neidentificiranimi človeškimi ostanki, prispevalo k boju proti identitetnim prevaram, izboljšalo in harmoniziralo zahteve glede kakovosti podatkov zadevnih informacijskih sistemov EU, državam članicam olajšalo tehnično in operativno izvajanje informacijskih sistemov EU, okrepilo zaščitne ukrepe za varnost in varstvo podatkov, ki urejajo zadevne informacijske sisteme EU, racionaliziralo dostop do SVI, VIS, ETIAS in sistema Eurodac za namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj ter podprlo namene SVI, VIS, ETIAS, sistema Eurodac, SIS in sistema ECRIS-TCN.

(11) Sestavni deli interoperabilnosti bi morali zajemati SVI, VIS, ETIAS, sistem Eurodac, SIS in sistem ECRIS-TCN. Poleg tega bi morali zajemati tudi podatke Europola, vendar le do te mere, da se lahko po podatkih Europola poizveduje sočasno v teh informacijskih sistemih EU.

(12) Sestavni deli interoperabilnosti bi morali obdelovati osebne podatke oseb, katerih osebni podatki se obdelujejo v osnovnih informacijskih sistemih EU in s strani Europola.

(13) ESP bi bilo treba vzpostaviti, da bi tehnično omogočil hiter, nemoten, učinkovit, sistematičen in nadzorovan dostop organov držav članic ter agencij Unije do informacijskih sistemov EU, do podatkov Europola in do podatkovnih zbirk Mednarodne organizacije kriminalistične policije (Interpol), kolikor je to potrebno za opravljanje njihovih nalog v skladu z njihovimi pravicami dostopa. ESP bi bilo treba vzpostaviti tudi, da bi se podprli cilji SVI, VIS, ETIAS, sistema Eurodac, SIS, sistema ECRIS-TCN in podatkov Europola. Z omogočanjem vzporednega poizvedovanja v vseh zadevnih informacijskih sistemih EU, po podatkih Europola in v Interpolovih podatkovnih zbirkah, bi moral ESP delovati kot enotno okno oziroma „posrednik sporočil“ za nemoteno iskanje v različnih centralnih sistemih in pridobivanje potrebnih informacij ob popolnem spoštovanju zahtev glede nadzora dostopa in varstva podatkov osnovnih sistemov.

(14) Zasnova ESP bi morala zagotoviti, da se pri poizvedovanju v Interpolovih podatkovnih zbirkahpodatki, ki jih je uporabnik ESP uporabil za sprožitev poizvedbe, ne delijo z lastniki podatkov Interpola. Zasnova ESP bi morala zagotoviti tudi, da se v Interpolovih podatkovnih zbirkah poizveduje samo v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom.

(15) Tistim uporabnikom ESP, ki imajo pravico do dostopa do podatkov Europola v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (4), bi moralo biti omogočeno sočasno poizvedovanje po podatkih Europola in po informacijskih sistemih EU, do katerih imajo dostop. Vsaka nadaljnja obdelava podatkov na podlagi take poizvedbe bi morala potekati v skladu z Uredbo (EU) 2016/794, vključno z omejitvami dostopa ali uporabe, ki jih naloži ponudnik podatkov.

(16) ESP bi bilo treba razviti in konfigurirati tako, da izvedbo take poizvedbe dovoljuje le z uporabo podatkov, ki se ne nanašajo na osebe ali potne listine in so prisotni v informacijskem sistemu EU, podatkih Europola ali Interpolovih podatkovnih zbirkah.

(17) Za zagotovitev sistematične uporabe zadevnih informacijskih sistemov EU bi se moral ESP uporabljati za poizvedovanje v CIR, SVI, VIS, ETIAS, sistemu Eurodac in sistemu ECRIS-TCN. Vendar bi bilo treba ohraniti nacionalno povezavo do različnih informacijskih sistemov EU, da se zagotovi tehnična nadomestna možnost. ESP bi morale uporabljati tudi agencije Unije za poizvedovanje v centralnem SIS v skladu s svojimi pravicami dostopa, da bi lahko opravljale svoje naloge. ESP bi moral biti dodaten način poizvedovanja v centralnem SIS, po podatkih Europola in v Interpolovih podatkovnih zbirkah, ki dopolnjuje obstoječe namenske vmesnike.

(18) Biometrični podatki, kot so prstni odtisi in podobe obraza, so edinstveni in zato veliko bolj zanesljivi za namene ugotavljanja identitete osebe kot alfanumerični podatki. Skupna BMS bi morala biti tehnično orodje, ki naj bi okrepilo in olajšalo delo zadevnih informacijskih sistemov EU in drugih sestavnih delov interoperabilnosti. Glavni namen skupne BMS bi moral biti, da olajša identifikacijo posameznika, ki je registriran v več podatkovnih zbirkah, z uporabo enotnega tehnološkega sestavnega dela za ujemanje biometričnih podatkov posameznika po različnih sistemih namesto uporabe več sestavnih delov. Skupna BMS bi morala prispevati k varnosti ter koristim v smislu financiranja, vzdrževanja in delovanja. Vsi sistemi za samodejno identifikacijo prstnih odtisov, vključno s tistimi, ki se trenutno uporabljajo za sistem Eurodac, VIS in SIS, uporabljajo biometrične predloge, ki jih sestavljajo podatki, pridobljeni z ekstrakcijo značilnosti iz dejanskih biometričnih vzorcev. Skupna BMS bi morala združiti in hraniti vse te biometrične predloge – smiselno ločene glede na to, iz katerega informacijskega sistema podatkov izvirajo – na enem samem mestu, kar bi olajšalo primerjavo med različnimi sistemi na podlagi biometričnih predlog ter omogočilo ekonomijo obsega pri razvoju in ohranjanju centralnih sistemov EU.

(19) Biometrične predloge, shranjene v skupni BMS, bi morali sestavljati podatki, pridobljeni z ekstrakcijo značilnosti iz dejanskih biometričnih vzorcev, in bi morale biti pridobljene na tak način, da postopka ekstrakcije ni mogoče izvesti v obratni smeri. Biometrične predloge bi morale biti pridobljene iz biometričnih podatkov, ne bi pa smelo biti mogoče iz teh biometričnih predlog pridobiti iste biometrične podatke. Ker so podatki o odtisih dlani in profili DNK shranjeni le v SIS in jih ni mogoče uporabiti za navzkrižna preverjanja s podatki v drugih informacijskih sistemih, se v skladu z načeloma nujnosti in sorazmernosti v skupni BMS ne bi smeli hraniti profili DNK ali biometrične predloge, pridobljeni iz podatkov o odtisih dlani.

(20) Biometrični podatki so občutljivi osebni podatki. Ta uredba bi morala določati podlago in zaščitne ukrepe za obdelavo takih podatkov za namene edinstvene identifikacije zadevnih oseb.

(21) SVI, VIS, ETIAS, sistem Eurodac in sistem ECRIS-TCN so odvisni od natančne identifikacije oseb, katerih osebni podatki se hranijo v teh sistemih. Zato bi moral CIR olajšati pravilno identifikacijo oseb, registriranih v teh sistemih.

(22) Osebni podatki, ki se hranijo v teh informacijskih sistemih EU, se lahko nanašajo na iste osebe, vendar z različnimi ali nepopolnimi identitetami. Države članice imajo na voljo učinkovita sredstva za identifikacijo svojih državljanov ali registriranih stalnih prebivalcev na svojem ozemlju. Interoperabilnost informacijskih sistemov EU bi morala prispevati k pravilni identifikaciji oseb, prisotnih v teh sistemih. CIR bi moral hraniti osebne podatke, ki so potrebni za natančnejšo identifikacijo posameznikov, katerih podatki se hranijo v teh sistemih, vključno z njihovimi podatki o identiteti, podatki o potni listini in biometričnimi podatki ne glede na sistem, v katerem so bili ti podatki prvotno zbrani. V CIR bi bilo treba hraniti bi le osebne podatke, ki so nujno potrebni za natančno ugotavljanje identitete. Osebni podatki, evidentirani v CIR, bi se morali hraniti le, dokler je to nujno potrebno za namene osnovnih sistemov, in bi se morali samodejno izbrisati, ko se podatki izbrišejo v osnovnih sistemih v skladu z njihovim logičnim ločevanjem.

(23) Nov postopek obdelave, ki zajema hrambo takih podatkov v CIR namesto hrambe v vsakem od ločenih sistemov, je potreben, da se omogoči povečanje natančnosti identifikacije prek samodejne primerjave in ugotavljanja ujemanja podatkov. Dejstvo, da se podatki o identiteti, podatki o potni listini in biometrični podatki hranijo v CIR, nikakor ne bi smelo ovirati obdelave podatkov za namene SVI, VIS, ETIAS, sistemu Eurodac ali sistemu ECRIS-TCN, saj bi moral biti CIR nov skupni sestavni del teh osnovnih sistemov.

(24) Zato je treba v CIR za vsako osebo, ki je evidentirana v SVI, VIS, ETIAS, sistemu Eurodac ali sistemu ECRIS-TCN, oblikovati individualno dokumentacijo, da se doseže pravilna identifikacija osebe na schengenskem območju ter da se podpre MID za lažje ugotavljanje identitete dobrovernih potnikov in boj proti identitetnim prevaram. Individualna dokumentacija bi morala hraniti vse informacije o identiteti, povezane z osebo, na enem samem mestu in omogočiti dostop ustrezno pooblaščenim končnim uporabnikom.

(25) Zato bi moral CIR olajšati in racionalizirati dostop organov, pristojnih za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, do informacijskih sistemov EU, ki niso vzpostavljeni izključno za namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja hudih kaznivih dejanj.

(26) CIR bi moral zagotavljati skupno mesto za podatke o identiteti, podatke o potni listini in biometrične podatke oseb, registriranih v SVI, VIS, ETIAS, sistemu Eurodac in sistemu ECRIS-TCN. Vključen bi moral biti v tehnično zgradbo teh sistemov ter delovati kot skupni sestavni del teh sistemov za hrambo in poizvedovanje po podatkih o identiteti, podatkih o potoni listini in biometričnih podatkih, ki jih obdelujejo.

(27) Vse evidence v CIR bi morale biti logično ločene s samodejnim označevanjem vsake evidence z imenom osnovnega sistema, kateremu pripada. Pri nadzoru dostopa v okviru CIR bi bilo treba na podlagi teh oznak določiti, ali se dovoli dostop do evidence.

(28) Kadar policijski organ države članice ne more identificirati osebe, ker nima potne listine ali drugega verodostojnega dokumenta, ki določa identiteto te osebe, ali kadar obstaja dvom glede podatkov o identiteti, ki jih je navedla ta oseba, ali glede verodostojnosti potne listine ali identitete njegovega imetnika, ali kadar oseba ne more ali ne želi sodelovati, bi moral imeti ta policijski organ možnost, da poizveduje v CIR z namenom identifikacije osebe. Za te namene bi morali policijski organi pridobiti prstne odtise z uporabo tehnik odvzema prstnih odtisov na kraju samem, če se postopek prične v prisotnosti te osebe. Take poizvedbe v CIR ne bi smele biti dovoljene za namene identifikacije mladoletnikov, mlajših od 12 let, razen če je to v največjo korist otroka.

(29) Kadar biometričnih podatkov osebe ni mogoče uporabiti ali če je poizvedba na podlagi teh podatkov neuspešna, bi jo bilo treba opraviti na podlagi podatkov o identiteti osebe in podatkov o potni listini. Kadar poizvedba pokaže, da se podatki tej osebi hranijo v CIR, bi morali imeti organi držav članic dostop do CIR, da vpogledajo v podatke o identiteti in podatke o potni listini te osebe ne da bi CIR navedel, kateremu informacijskemu sistemu EU podatki pripadajo.

(30) Države članice bi morale sprejeti nacionalne zakonodajne ukrepe za imenovanje organov, ki so pristojni za ugotavljanje identitete z uporabo CIR, ter za določitev postopkov, pogojev in meril za tako ugotavljanje, ki bi morali slediti načelu sorazmernosti. Zlasti bi bilo treba v nacionalnem pravu določiti pooblastilo, da člani navedenih organov med ugotavljanjem identitete navzoče osebe zberejo njene biometrične podatke.

(31) Ta uredba bi morala uvesti tudi novo možnost za racionaliziran dostop organov, ki jih imenujejo države članice, pristojnih za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejan, in Europola do podatkov v SVI, VIS, ETIAS ali sistemu Eurodac, ki niso le podatki o identiteti ali podatki o potni listini. Taki podatki so lahko v posameznem primeru potrebni za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, kadar obstaja utemeljen razlog za domnevo, da bo vpogled vanje prispeval k preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, zlasti kadar obstaja sum, da je osumljenec, storilec ali žrtev terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja oseba, katere podatki se hranijo v SVI, VIS, ETIAS ali sistemu Eurodac.

(32) Popoln dostop do podatkov v informacijskih sistemih EU, ki je potreben za namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, ki presega dostop le do podatkov o identiteti ali podatkov o potni listini, ki so v CIR, bi morali še naprej urejati pravni instrumenti, ki se uporabljajo. Imenovani organi, pristojni za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, in Europol ne vedo vnaprej, kateri informacijski sistemi EU vsebujejo podatke o osebah, v zvezi s katerimi morajo opraviti iskanje. To povzroča zamude in neučinkovitost. Zato bi moralo biti končnemu uporabniku, ki ga pooblasti imenovani organ, dovoljeno videti, v katerem od teh informacijskih sistemov EU so evidentirani podatki, ki so rezultat poizvedbe. Tako bi bil zadevni sistem po samodejnem preverjanju obstoja ujemanja v njem (tako imenovana funkcija označitve ujemanja) označen.

(33) V tej zvezi se odgovor ne bi smel razlagati ali uporabiti kot podlaga ali razlog za sklepanje zaključkov o osebi ali za sprejemanje ukrepov v zvezi z osebo, temveč se lahko uporabi le za namen vložitve zahtevka za dostop do osnovnih informacijskih sistemov EU v skladu s pogoji in postopki iz zadevnih pravnih instrumentov, ki urejajo tak dostop. Za vsak tak zahteve bi moralo veljati poglavje VII te uredbe in, kot je ustrezno, Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (5), Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ali Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

(34) V splošnem bi morali imenovani organi ali Europol zahtevati popoln dostop do vsaj enega od zadevnih informacijskih sistemov EU, kadar označitev ujemanja pokaže, da so podatki zabeleženi v sistemu Eurodac. Kadar se ta popolni dostop izjemoma ne zahteva, na primer zato, ker so imenovani organi ali Europol podatke že pridobili na drug način ali pa pridobivanje podatkov ni več dovoljeno na podlagi nacionalnega prava, bi bilo treba evidentirati utemeljitev, zakaj dostop ni zahtevan.

(35) V dnevnikih poizvedb v CIR bi moral biti naveden namen poizvedb. Kadar se taka poizvedba opravi na podlagi vpogledu v podatke v dveh korakih, bi morali dnevniki vsebovati sklic na nacionalno dokumentacijo o preiskavi ali primeru, s čimer se navede, da je bila taka poizvedba sprožena za namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj.

(36) Pri poizvedbi v CIR, ki jo imenovani organi in Europol opravijo, da bi prejeli odgovor z označitvijo ujemanja, ki navaja, da so podatki evidentirani v SVI, VIS, ETIAS ali sistemu Eurodac, je potrebna samodejna obdelava osebnih podatkov. Označitev ujemanje ne bi smela razkriti osebnih podatkov zadevnega posameznika, razen navedbe, da se nekateri njegovi podatki hranijo v enem od sistemov. Pooblaščeni končni uporabnik ne bi smel sprejeti nobene negativne odločitve glede zadevnega posameznika zgolj na podlagi označitve ujemanja. Zato bo dostop končnega uporabnika do označitve ujemanja pomenil zelo omejen poseg v pravico do varstva osebnih podatkov zadevnega posameznika, ob enem pa imenovanim organom in Europol omogočil, da učinkoviteje zahtevajo dostop do osebnih podatkov.

(37) MID bi bilo treba vzpostaviti, da bi se podprli delovanje CIR ter cilji SVI, VIS, ETIAS, sistema Eurodac, SIS in sistema ECRIS-TCN. Za učinkovito doseganje ciljev vseh teh informacijskih sistemov EU je potrebna natančna identifikacija posameznikov, katerih osebni podatki se hranijo v njih.

(38) Za boljše doseganje ciljev informacijskih sistemov EU bi morali imeti organi, ki te sisteme uporabljajo, možnost dovolj zanesljivo preveriti identitete oseb, katerih podatki se hranijo v različnih sistemih. Niz podatkov o identiteti ali podatkov o potni listini je lahko v posameznem sistemu napačen, nepopoln ali lažen in trenutno ni nobenega načina za odkrivanje napačnih, nepopolnih ali lažnih podatkov o identiteti ali podatkov o potni listini s primerjavo s podatki, ki se hranijo v drugem sistemu. Za izboljšanje tega stanja je potreben tehnični instrument na ravni Unije, ki omogoča natančno identifikacijo oseb za te namene.

(39) MID bi moral ustvariti in hraniti povezave med podatki v različnih informacijskih sistemih EU za odkrivanje več identitet za lažje ugotavljanje identitete dobrovernih potnikov in boj proti identitetnim prevaram. Vsebovati bi moral le povezave med podatki o posameznikih, ki so prisotni v več kot enem informacijskem sistemu EU. Povezani podatki bi morali biti strogo omejeni na podatke, potrebne za preverjanje, ali je oseba v različnih sistemih upravičeno ali neupravičeno evidentirana z različnimi identitetami, ali za pojasnitev, da osebi s podobnimi podatki o identiteti nista nujno ista oseba. Obdelava podatkov prek ESP in skupne BMS za povezovanje individualne dokumentacije med različnimi sistemi bi morala biti minimalna in tako omejena na odkrivanje več identitet, ki se opravi, ko se enemu od sistemov, ki hranijo podatke v CIR, ali SIS dodajo novi podatki. MID bi moral vključevati zaščitne ukrepe proti morebitni diskriminaciji in neugodnim odločitvam glede oseb z več zakonitimi identitetami.

(40) Ta uredba določa nove postopke obdelave podatkov za pravilno identifikacijo zadevnih oseb. To pomeni poseg v njihove temeljne pravice, kot so zaščitene s členoma 7 in 8 Listine Evropske Unije o temeljnih pravicah. Ker je učinkovito izvajanje informacijskih sistemov EU odvisno od pravilne identifikacije zadevnih posameznikov, je tak poseg utemeljen z enakimi cilji, zaradi katerih je bil vzpostavljen vsak od teh sistemov, učinkovitim upravljanjem meja Unije, notranjo varnostjo Unije ter učinkovitim izvajanjem azilne in vizumske politike Unije.

(41) ESP in skupna BMS bi morala primerjati podatke o osebah v CIR in SIS, kadar nacionalni organ ali agencija Unije ustvari ali naloži novo evidenco. Taka primerjava bi morala biti samodejna. CIR in SIS bi morala morebitne povezave na podlagi biometričnih podatkov zaznati prek skupne BMS. CIR in SIS bi morala morebitne povezave na podlagi alfanumeričnih podatkov zaznati prek ESP. CIR in SIS bi morala bi biti zmožna odkriti enake ali podobne podatke o osebi, ki se hranijo v različnih sistemih. V takem primeru bi bilo treba vzpostaviti povezavo, ki označuje, da gre za isto osebo. CIR in SIS bi morala biti konfigurirana tako, da se majhne napake pri prečrkovanju ali črkovanju odkrijejo na način, ki ne ustvarja neupravičenih ovir za zadevno osebo.

(42) Nacionalni organ ali agencija Unije, ki je evidentiral podatke v zadevnem informacijskem sistemu EU, bi moral potrditi ali spremeniti povezave. Ta nacionalni organ ali agencija Unije bi morala imeti dostop do podatkov, ki se hranijo v CIR ali SIS in v MID, za namene ročnega preverjanja različnih identitet.

(43) Ročno preverjanje različnih identitet bi moral zagotoviti organ, ki je evidentiral ali posodobil podatke, ki so privedli do ujemanja, zaradi katerega je bila vzpostavljena povezava s podatki, ki se hranijo v drugem informacijskem sistemu EU. Organ, ki je pristojen za ročno preverjanje različnih identitet, bi moral oceniti, ali obstaja več identitet, ki se upravičeno ali neupravičeno nanašajo na isto osebo. Tako oceno bi bilo treba po možnosti opraviti v prisotnosti zadevnih oseb in po potrebi z zahtevo po dodatnih pojasnilih ali informacijah. Oceno bi bilo treba opraviti ter brez odlašanja in v skladu s pravnimi zahtevami glede točnosti informacij po pravu Unije in nacionalnem pravu.

(44) Za povezave, pridobljene prek SIS v zvezi z razpisi ukrepov za osebe, za katere se zahteva prijetje zaradi predaje ali izročitve, za pogrešane ali ranljive osebe, za osebe, iskane zaradi sodelovanja v sodnem postopku ali za osebe zaradi prikrite kontrole, poizvedovalne kontrole ali namenske kontrole, bi moral biti organ, ki je pristojen za ročno preverjanje različnih identitet, urad SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa. Te kategorije razpisov ukrepov v SIS so občutljive in se ne bi smele nujno deliti z organi, ki so evidentirali ali posodobili podatke, ki so povezani z njimi v enem od drugih informacijskih sistemov EU. Vzpostavitev povezave s podatki v SIS ne bi smela posegati v ukrepe, ki jih je treba sprejeti v skladu z uredbami (EU) 2018/1860 (8), (EU) 2018/1861 (9) in (EU) 2018/1862 (10) Evropskega parlamenta in Sveta.

(45) Vzpostavitev takih povezav zahteva preglednost v odnosu do posameznikov, na katere to vpliva. Za lažje izvajanje potrebnih zaščitnih ukrepov v skladu z veljavnimi pravili Unije o varstvu podatkov bi bilo treba posameznike, za katere velja rdeča povezava ali bela povezava po ročnem preverjanju različnih identitet, pisno obvestiti brez poseganja v omejitve za zaščito varnosti in javnega reda, preprečevanje kaznivih dejanj ter zagotovitev, da niso ogrožene nacionalne preiskave. Ti posamezniki bi morali prejeti enotno identifikacijsko številko, s katero bi lahko ugotovili, na kateri organ bi se morali obrniti za uveljavljanje svojih pravic.

(46) Kadar je vzpostavljena rumena povezava, bi moral imeti organ, odgovoren za ročno preverjanje različnih identitet, dostop do MID. Kadar obstaja rdeča povezava, bi morali organi držav članic in agencije Unije, ki imajo dostop do vsaj enega informacijskega sistema EU, vključenega v CIR, ali do SIS, imeti dostop do MID. Rdeča povezava bi morala navajati, da oseba uporablja različne identitete na neupravičen način ali da oseba uporablja identiteto nekoga drugega.

(47) Kadar med podatki v dveh informacijskih sistemih obstaja bela ali zelena povezava, bi morali organi držav članic in agencije Unije imeti dostop do MID, kadar ima zadevni organ ali agencija dostop do obeh informacijskih sistemov. Tak dostop bi bilo treba odobriti le zato, da lahko ta organ ali agencija odkrije morebitne primere, v katerih so bili podatki povezani nepravilno ali obdelani v MID, CIR in SIS v nasprotju s to uredbo, ter da se sprejmejo potrebni ukrepi za izboljšanje stanja ter povezava posodobi ali izbriše.

(48) Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) bi morala vzpostaviti samodejne mehanizme za nadzor kakovosti podatkov in skupne kazalnike kakovosti podatkov. Poleg tega bi morala biti eu-LISA odgovorna za razvoj centralne zmogljivosti za spremljanje kakovosti podatkov ter pripravo rednih poročil o analizi podatkov za izboljšanje nadzora nad izvajanjem informacijskih sistemov EU s strani držav članic. Skupni kazalniki kakovosti podatkov bi morali vključevati minimalne standarde kakovosti za hrambo podatkov v informacijskih sistemih EU ali sestavnih delih interoperabilnosti. Cilj takih standardov kakovosti podatkov bi moral biti, da informacijski sistemi EU in sestavni deli interoperabilnosti samodejno odkrijejo očitno nepravilne ali nedosledne predložene podatke, da bi lahko država članica izvora podatkov slednje preverila in izvedla vse potrebne popravne ukrepe.

(49) Komisija bi morala oceniti poročila eu-LISA o kakovosti in po potrebi izdati priporočila državam članicam. Države članice bi morale biti odgovorne za pripravo akcijskega načrta, v katerem bi bili opisani ukrepi za odpravo morebitnih pomanjkljivosti v kakovosti podatkov, in bi morale redno poročati o njegovem napredku.

(50) Univerzalni format sporočil (UMF) bi moral služiti kot standard za strukturirano čezmejno izmenjavo informacij med informacijskimi sistemi, organi ali organizacijami na področju pravosodja in notranjih zadev. V UMF bi bilo treba opredeliti skupno besedišče in logične strukture za pogosto izmenjane informacije, da bi se omogočilo dosledno in semantično enakovredno ustvarjanje in branje vsebine izmenjav, s čimer bi se olajšala interoperabilnost.

(51) Izvajanje standarda UMF bi se lahko preučilo za VIS, SIS in katere koli druge obstoječe ali nove modele za čezmejno izmenjavo informacij ter informacijske sisteme na področju pravosodja in notranjih zadev, ki jih razvijejo države članice.

(52) Centralni register za poročanje in statistične podatke (CRRS) bi bilo treba vzpostaviti zaradi ustvarjanja medsistemskih statističnih podatkov in analitičnega poročanja za politične in operativne namene ter namene kakovosti podatkov, v skladu z veljavnimi pravnimi instrumenti. CRRS bi morala vzpostaviti, izvajati in gostiti eu-LISA na svojih tehničnih lokacijah. Vsebovati bi moral anonimizirane statistične podatke iz informacijskih sistemov EU, CIR, MID in skupne BMS. Podatki v CRRS ne bi smeli omogočati identifikacije posameznikov. eu-LISA bi morala podatke samodejno anonimizirati in take anonimizirane podatke evidentirati v CRRS. Postopek anonimizacije podatkov bi moral biti samodejen, osebje eu-LISA pa ne bi smelo imeti neposrednega dostopa do osebnih podatkov, ki se hranijo v informacijskih sistemih EU ali sestavnih delih interoperabilnosti.

(53) Za obdelavo osebnih podatkov za namen interoperabilnosti na podlagi te uredbe s strani nacionalnih organov se uporablja Uredba (EU) 2016/679, razen če tako obdelavo izvajajo imenovani organi ali centralne točke dostopa držav članic za namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj.

(54) Kadar obdelavo osebnih podatkov v državah članicah za namen interoperabilnosti na podlagi te Uredbe izvajajo pristojni organi za namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, se uporablja Direktiva (EU) 2016/680.

(55) Uredba (EU) 2016/679, Uredba (EU) 2018/1725 ali, kadar je ustrezno, Direktiva (EU) 2016/680 se uporablja za vsak prenos osebnih podatkov v tretje države ali mednarodne organizacije, ki se izvede na podlagi te uredbe. Brez poseganja v razloge za prenos v skladu s poglavjem V Uredbe (EU) 2016/679 ali, kadar je to ustrezno, Direktivo (EU) 2016/680, se lahko kakršna koli sodba sodišča in odločba upravnega organa tretje države, ki od upravljavca ali obdelovalca zahteva prenos ali razkritje osebnih podatkov, prizna ali izvrši na kateri koli način le, če temelji na veljavnem mednarodnem sporazumu med tretjo državo prosilko in Unijo ali državo članico.

(56) Za obdelavo osebnih podatkov v sistemih, katere urejata Uredba (EU) 2018/1862 in Uredba (EU) 2019/816 Evropskega parlamenta in Sveta (11) se uporabljajo posebne določbe o varstvu podatkov iz navedenih uredb.

(57) Za obdelavo osebnih podatkov s strani eu-LISA ter drugih institucij in organov Unije zaradi izpolnjevanja njihovih obveznosti na podlagi te uredbe se uporablja Uredba (EU) 2018/1725, in sicer brez poseganja v Uredbo (EU) 2016/794, ki se uporablja za obdelavo osebnih podatkov s strani Europola.

(58) Nadzorni organi iz Uredbe (EU) 2016/679 ali Direktive (EU) 2016/680, bi morali spremljati zakonitost obdelave osebnih podatkov s strani držav članic. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral spremljati dejavnosti institucij in organov Unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov in nadzorni organi bi morali medsebojno sodelovati pri spremljanju obdelave osebnih podatkov prek sestavnih delov interoperabilnosti. Da lahko evropski nadzornik za varstvo podatkov izpolni naloge, ki so mu zaupane na podlagi te uredbe, so potrebni zadostni viri, vključno s človeškimi in finančnimi viri.

(59) Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (12), ki je mnenje podal 16. aprila 2018 (13).

(60) Delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29 je podala mnenje 11. aprila 2018.

(61) Države članice in eu-LISA bi morale imeti varnostne načrte za lažje izpolnjevanje varnostnih obveznosti in bi morale medsebojno sodelovati, da bi obravnavale varnostna vprašanja. eu-LISA bi morala tudi zagotoviti stalno uporabo najnovejših tehnoloških inovacij, da bi se zagotovila celovitost podatkov v okviru razvoja, zasnove in upravljanja sestavnih delov interoperabilnosti. Obveznosti eu-LISA v zvezi s tem bi morale vključevati sprejetje ukrepov, potrebnih za preprečevanje dostopa nepooblaščenih oseb, kot je osebje zunanjih ponudnikov storitev, do osebnih podatkov, ki se obdelujejo prek sestavnih delov interoperabilnosti. Pri sklepanju pogodb za zagotavljanje storitev bi morale države članice in eu-LISA upoštevati vse ukrepe, potrebne za zagotovitev skladnosti z zakoni ali predpisi v zvezi z varstvom osebnih podatkov in zasebnosti posameznikov ali za zaščito bistvenih varnostnih interesov, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (14) ter veljavnimi mednarodnimi konvencijami. eu-LISA bi morala upoštevati načeli vgrajene in privzete zasebnosti v fazi razvoja sestavnih delov interoperabilnosti.

(62) Za statistične namene in namene poročanja je treba pooblaščenemu osebju pristojnih organov, institucij in agencij Unije iz te uredbe odobriti dostop do nekaterih podatkov v zvezi z nekaterimi sestavnimi deli interoperabilnosti, ne da bi se omogočila identifikacija posameznikov.

(63) Da bi se lahko organi držav članic in agencije Unije prilagodili novim zahtevam glede uporabe ESP, je treba zagotoviti prehodno obdobje. Podobno bi bilo treba za skladno in optimalno delovanje MID določiti prehodne ukrepe za začetek njegovega delovanja.

(64) Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja.

(65) Preostali znesek v proračunu, določen za pametne meje v Uredbi (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (15) bi bilo treba prerazporediti za to uredbo v skladu s členom 5(5)(b) Uredbe (EU) št. 515/2014, da pokrije stroške za razvoj sestavnih delov interoperabilnosti.

(66) Za dopolnitev nekaterih podrobnih tehničnih vidikov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte glede: — podaljšanja prehodnega obdobja za uporabo ESP, — podaljšanja prehodnega obdobja za ugotavljanja več identitet, ki ga izvede centralna enota ETIAS, — postopkov za odkrivanje primerov, v katerih se lahko podatki o identiteti štejejo za enake ali podobne, — pravil o delovanju CRRS, vključno s specifičnimi zaščitnimi ukrepi za obdelavo osebnih podatkov ter varnostnih pravil, ki veljajo za register, in — podrobnih pravil o delovanju spletnega portala. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (16). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njunim strokovnjakom pa se sistematično lahko udeležijo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

(67) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev datumov začetka delovanja ESP, skupne BMS, CIR, MID in CRRS.

(68) Na Komisijo bi bilo treba prenesti tudi izvedbena pooblastila v zvezi s sprejetjem podrobnih pravil o: tehničnih podrobnostih profilov uporabnikov ESP; podrobnostih tehnične rešitve za omogočanje poizvedovanja prek ESP v informacijskih sistemih EU, podatkih Europola in Interpolovih podatkovnih zbirkah, ter formatu odgovorov prek ESP; tehničnih pravilih za ustvarjanje povezav v MID med podatki iz različnih informacijskih sistemov EU; vsebini in obliki obrazca za obveščanje posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, če se vzpostavi rdeča povezava; zahtevah glede učinkovitosti in spremljanja učinkovitosti skupne BMS; samodejnih mehanizmih, postopkih in kazalnikih za nadzor kakovosti podatkov; razvoju standarda UMF; postopku sodelovanja v primeru varnostnega incidenta; in specifikacijah tehnične rešitve za države članice za upravljanje zahtev za dostop uporabnikov. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (17).

(69) Ker bodo sestavni deli interoperabilnosti vključevali obdelavo velikih količin občutljivih osebnih podatkov, je pomembno, da lahko osebe, katerih osebni podatki se obdelujejo z uporabo teh sestavnih delov, učinkovito uresničujejo svoje pravice kot posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, kot se zahteva na podlagi Uredbe (EU) 2016/679, Direktive (EU) 2016/680 in Uredbe (EU) 2018/1725. Posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, bi bilo treba zagotoviti spletni portal, ki bi jim olajšal uveljavljanje pravic dostopa ter popravka, izbrisa in omejitve obdelave svojih osebnih podatkov. eu-LISA bi morala vzpostaviti in upravljati tak spletni portal.

(70) Eno izmed glavnih načel varstva podatkov je najmanjši obseg podatkov: v skladu s členom 5(1)(c) Uredbe (EU) 2016/679 mora biti obdelava osebnih podatkov ustrezna, relevantna in omejena na to, kar je potrebno za namene, za katere se obdelujejo. Zato sestavni deli interoperabilnosti ne bi smeli omogočati shranjevanja nobenih novih osebnih podatkov, razen povezav, ki bodo shranjene v MID in so najmanj, kar je potrebno za namene te uredbe.

(71) Ta uredba bi morala vsebovati jasne določbe o odgovornosti in pravici do odškodnine zaradi nezakonite obdelave osebnih podatkov ali katerega koli drugega dejanja, ki je nezdružljiv s to uredbo. Take določbe ne bi smele posegati v pravico do odškodnine od upravljavca ali obdelovalca in v njuno odgovornost na podlagi Uredbe (EU) 2016/679, Direktive (EU) 2016/680 in Uredbe (EU) 2018/1725. eu-LISA bi morala biti v vlogi obdelovalca podatkov odgovorna za morebitno škodo, ki bi nastala, kadar ni izpolnjevanja obveznosti, ki so ji konkretno naložene s to uredbo, ali kadar je prekoračila zakonita navodila države članice, ki je upravljavec podatkov, oziroma ravnala v nasprotju z njimi.

(72) Ta uredba ne posega v uporabo Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18).

(73) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba, kolikor se njene določbe nanašajo na SIS, kakor ga ureja Uredba (EU) 2018/1862, nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo.

(74) Kolikor se njene določbe nanašajo na SIS, kakor ga ureja Uredba (EU) 2018/1862, Združeno kraljestvo sodeluje pri tej uredbi v skladu s členom 5(1) Protokola št. 19 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen PEU in PDEU, in členom 8(2) Sklepa Sveta 2000/365/ES (19). Poleg tega, kolikor se njene določbe nanašajo na sistem Eurodac in sistem ECRIS-TCN, je Združeno kraljestvo v pismu z dne 18. maja 2018 podalo uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe v skladu s členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženega PEU in PDEU.

(75) Kolikor se njene določbe nanašajo na SIS, kakor ga ureja Uredba (EU) 2018/1862, bi lahko Irska načeloma sodelovala pri tej uredbi v skladu s členom 5(1) Protokola št. 19 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen PEU in PDEU, in členom 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES (20). Poleg tega, kolikor se njene določbe nanašajo na sistem Eurodac in sistem ECRIS-TCN, Irska v skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženega PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola, ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker v danih okoliščinah ni mogoče zagotoviti, da se ta uredba v celoti uporablja za Irsko, ko je določeno v členu 288 PDEU, Irska, brez poseganja v njene pravice na podlagi protokolov št. 19 in št. 21, ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

(76) Ta uredba, kolikor zadeva SIS, kakor ga ureja Uredba (EU) 2018/1862, za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (21), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (22).

(77) Ta uredba, kolikor zadeva SIS, kakor ga ureja Uredba (EU) 2018/1862, za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (23), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/149/PNZ (24).

(78) Ta uredba, kolikor zadeva SIS, kakor ga ureja Uredba (EU) 2018/1862, za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (25), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (26).

(79) Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, ter bi se morala uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli.

(80) Da bi bila ta uredba v skladu z obstoječim pravnim okvirom, bi bilo treba ustrezno spremeniti Uredbo (EU) 2018/1726 Evropskega parlamenta in Sveta (27) ter uredbi (EU) 2018/1862 in (EU) 2019/816 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1 Predmet urejanja 1. Ta uredba skupaj z Uredbo (EU) 2019/817 Evropskega parlamenta in Sveta (28) vzpostavlja okvir za zagotovitev interoperabilnosti sistema vstopa/izstopa (SVI), vizumskega informacijskega sistema (VIS), evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), sistema Eurodac, schengenskega informacijskega sistema (SIS) in evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (v nadaljnjem besedilu: sistem ECRIS-TCN). 2. Okvir vsebuje naslednje sestavne dele interoperabilnosti: (a) evropski iskalni portal (ESP); (b) skupno storitev za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov (v nadaljnjem besedilu: skupna BMS); (c) skupno odložišče podatkov o identiteti (CIR); (d) detektor več identitet (MID). 3. Ta uredba vsebuje tudi določbe o zahtevah glede kakovosti podatkov, univerzalnem formatu sporočil (UMF) in centralnem registru za poročanje in statistične podatke (CRRS) ter o pristojnostih držav članic in Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) v zvezi z zasnovo, razvojem in delovanjem sestavnih delov interoperabilnosti. 4. Ta uredba tudi prilagaja postopke in pogoje za dostop imenovanih organov in Agencije Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona (Europol) do SVI, VIS, ETIAS in sistema Eurodac za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. 5. Ta uredba določa tudi okvir za preverjanje identitete oseb in za identifikacijo oseb.

Člen 2 Cilji 1. Cilji te uredbe so z zagotavljanjem interoperabilnosti: (a) izboljšati učinkovitost in uspešnost mejnih kontrol na zunanjih mejah; (b) prispevati k preprečevanju nezakonitega priseljevanja in boju proti njemu; (c) prispevati k visoki ravni varnosti na območju svobode, varnosti in pravice v Uniji, vključno z vzdrževanjem javne varnosti in javnega reda ter zagotavljanjem varnosti na ozemljih držav članic; (d) izboljšati izvajanje skupne vizumske politike; (e) pomagati pri obravnavi prošenj za mednarodno zaščito; (f) prispevati k preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj; (g) olajšati identifikacijo neznanih oseb, ki se ne morejo same identificirati, ali neidentificiranih človeških ostankov v primeru naravne nesreče, nezgode ali terorističnega napada. 2. Cilji iz odstavka 1 se dosežejo z: (a) zagotavljanjem pravilne identifikacije oseb; (b) prispevanjem k boju proti identitetnim prevaram; (c) izboljšanjem kakovosti podatkov in uskladitvijo zahtev glede kakovosti podatkov, hranjenih v informacijskih sistemih EU, ob spoštovanju zahtev pravnih instrumentov, ki urejajo posamezne sisteme, glede obdelovanja podatkov ter standardov in načel za varstvo podatkov; (d) olajšanjem in podpiranjem tehničnega in operativnega izvajanja informacijskih sistemov EU s strani držav članic; (e) krepitvijo, poenostavitvijo in uskladitvijo pogojev za varnost in varstvo podatkov, ki urejajo zadevne informacijske sisteme EU, brez vpliva na posebne zaščitne in varnostne ukrepe, ki se uporabljajo za nekatere kategorije podatkov; (f) racionalizacijo pogojev za dostop imenovanih organov do SVI, VIS, ETIAS in sistema Eurodac ob hkratnem zagotavljanju potrebnih in sorazmernih pogojev za ta dostop; (g) podpiranjem namenov SVI, VIS, ETIAS, sistema Eurodac, SIS in sistema ECRIS-TCN.

Člen 3 Področje uporabe 1. Ta uredba se uporablja za sistem Eurodac, SIS in sistem ECRIS-TCN. 2. Ta uredba se uporablja tudi za podatke Europola v obsegu, ki omogoča sočasno poizvedovanje po njih in po informacijskih sistemih EU iz odstavka 1. 3. Ta uredba se uporablja za osebe, katerih osebni podatki se lahko obdelujejo v informacijskih sistemih EU iz odstavka 1 in v podatkih Europola iz odstavka 2.

Člen 4 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „zunanje meje“ pomeni zunanje meje, kakor so opredeljene v točki 2 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta (29); (2) „mejna kontrola“ pomeni mejno kontrolo, kakor je opredeljena v točki 11 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399; (3) „mejni organ“ pomeni mejnega policista, ki v skladu z nacionalno zakonodajo izvaja mejno kontrolo; (4) „nadzorni organi“ pomeni nadzorni organ iz člena 51(1) Uredbe (EU) 2016/679, in nadzorni organ iz člena 41(1) Direktive (EU) 2016/680; (5) „preverjanje“ pomeni postopek primerjave nizov podatkov zaradi potrjevanja zatrjevane identitete (preverjanje s primerjanjem z enim vzorcem); (6) „identifikacija“ pomeni postopek ugotavljanja identitete osebe s primerjanjem več nizov podatkov v podatkovni zbirki (preverjanje s primerjanjem z več vzorci); (7) „alfanumerični podatki“ pomeni podatke, ki so predstavljeni s črkami, številkami, posebnimi znaki, razmiki med znaki in ločili; (8) „podatki o identiteti“ pomeni podatke iz člena 27(3)(a) do (e); (9) „podatki o prstnih odtisih“ pomeni slike prstnih odtisov in sledi prstnih odtisov, ki zaradi svojih edinstvenih značilnosti in vsebovanih referenčnih točk omogočajo točno in jasno primerjavo identitete osebe; (10) „podoba obraza“ pomeni digitalne slike obraza; (11) „biometrični podatki“ pomeni podatke o prstnih odtisih ali podobe obraza ali oboje; (12) „biometrična predloga“ pomeni matematično predstavitev, ki je pridobljena z ekstrakcijo značilnosti iz biometričnih podatkov in omejena na značilnosti, potrebne za identifikacijo in preverjanje; (13) „potna listina“ pomeni potni list ali drug enakovreden dokument, s katerim je imetnik upravičen do prehoda zunanjih meja in v katerega se lahko pritrdi vizum; (14) „podatki o potni listini“ pomeni vrsto, številko in državo izdajateljico potne listine, datum izteka njene veljavnosti in tričrkovno oznako države izdajateljice; (15) „informacijski sistemi EU“ pomeni SVI, VIS, ETIAS, sistem Eurodac, SIS in sistem ECRIS-TCN; (16) „podatki Europola“ pomeni osebne podatke, ki jih obdela Europol za namen iz člena 18(2)(a), (b) in (c) Uredbe (EU) 2016/794; (17) „Interpolovi podatkovni zbirki“ pomeni Interpolovo podatkovno zbirko o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih (v nadaljnjem besedilu: podatkovna zbirka SLTD) ter Interpolovo zbirko potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov (v nadaljnjem besedilu: podatkovna zbirka TDAWN); (18) „ujemanje“ pomeni obstoj povezave, ugotovljene s samodejno primerjavo osebnih podatkov, ki so evidentirani ali se evidentirajo v informacijskem sistemu ali podatkovni zbirki; (19) „policijski organ“ pomeni pristojni organ, kakor je opredeljen v točki 7 člena 3 Direktive (EU) 2016/680; (20) „imenovani organi“ pomeni imenovane organe držav članic, kot so opredeljeni v točki 26 člena 3 Uredbe (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta (30), točki (e) člena 2(1) Sklepa Sveta 2008/633/PNZ (31) in točki 21 člena 3(1) Uredbe (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta (32); (21) „teroristično kaznivo dejanje“ pomeni kaznivo dejanje po nacionalnem pravu, ki ustreza ali je enakovredno enemu izmed kaznivih dejanj iz Direktive (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta (33); (22) „hudo kaznivo dejanje“ pomeni kaznivo dejanje, ki ustreza ali je enakovredno enemu izmed kaznivih dejanj iz člena 2(2) Okvirnega Sklepa Sveta 2002/584/PNZ (34), če se po nacionalnem pravu kaznuje z zaporno kaznijo ali ukrepom odvzema prostosti z najvišjo zagroženo kaznijo najmanj treh let; (23) „sistem vstopa/izstopa“ ali „SVI“ pomeni sistem vstopa/izstopa, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2017/2226; (24) „vizumski informacijski sistem“ ali „VIS“ pomeni vizumski informacijski sistem, vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (35); (25) „evropski sistem za potovalne informacije in odobritve“ ali „ETIAS“ pomeni evropski sistem za potovalne informacije in odobritve, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2018/1240; (26) „sistem Eurodac“ pomeni sistem Eurodac, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (36); (27) „schengenski informacijski sistem“ ali „SIS“ pomeni schengenski informacijski sistem, vzpostavljen z uredbami (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 in (EU) 2018/1862; (28) „sistem ECRIS-TCN“ pomeni centralizirani sistem za določitev držav članic, ki hranijo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2019/816.

Člen 5 Nediskriminacija in temeljne pravice Obdelava osebnih podatkov za namene te uredbe ne sme povzročiti diskriminacije oseb na kakršni koli podlagi, kot so spol, rasa, barva kože, etnično ali družbeno poreklo, genetske značilnosti, jezik, vera ali prepričanje, politično ali kakršno koli drugo stališče, pripadnost narodni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost, starost ali spolna usmerjenost. V celoti mora spoštovati človekovo dostojanstvo in integriteto ter temeljne pravice, vključno s pravico do spoštovanja zasebnega življenja in pravico do varstva osebnih podatkov. Posebna pozornost se nameni otrokom, starejšim osebam, invalidom ter osebam, ki potrebujejo mednarodno zaščito. Največja korist otroka je najpomembnejše vodilo.

POGLAVJE II

Evropski iskalni portal

Člen 6 Evropski iskalni portal 1. Evropski iskalni portal (ESP) se vzpostavi za namene spodbujanja hitrega, nemotenega, učinkovitega, sistematičnega in nadzorovanega dostopa organov držav članic in agencij Unije do informacijskih sistemov EU, podatkov Europola in Interpolovih podatkovnih zbirk za opravljanje njihovih nalog in v skladu s pravicami do dostopa ter cilji in nameni SVI, VIS, ETIAS, sistema Eurodac, SIS in sistema ECRIS-TCN. 2. ESP sestavljajo: (a) centralna infrastruktura, vključno z iskalnim portalom, ki omogoča sočasno iskanje v SVI, VIS, ETIAS, sistemu Eurodac, SIS, sistemu ECRIS-TCN, po podatkih Europola in v Interpolovih podatkovnih zbirkah; (b) varen komunikacijski kanal med ESP, državami članicami in agencijami Unije, ki so upravičene do uporabe ESP; (c) varna komunikacijska infrastruktura med ESP in SVI, VIS, ETIAS, sistemom Eurodac, centralnim SIS, sistemom ECRIS-TCN, podatki Europola in Interpolovima podatkovnima zbirkama ter med ESP in centralno infrastrukturo CIR in MID. 3. ESP razvija in tehnično upravlja eu-LISA.

Člen 7 Uporaba evropskega iskalnega portala 1. Uporaba ESP je omejena na organe držav članic in agencije Unije, ki imajo dostop vsaj do enega od informacijskih sistemov EU v skladu s pravnimi instrumenti, ki urejajo te informacijske sisteme EU, do CIR in MID v skladu s to uredbo ter do podatkov Europola v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 ali do Interpolovih podatkovnih zbirk v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom, ki ureja tak dostop. Ti organi držav članic in agencije Unije lahko uporabljajo ESP in podatke, ki jih zagotavlja, le za cilje in namene, določene v pravnih instrumentih, ki urejajo te informacijske sisteme EU, v Uredbi (EU) 2016/794 in v tej uredbi. 2. Organi držav članic in agencije Unije iz odstavka 1 uporabljajo ESP za iskanje podatkov, ki se nanašajo na osebe ali njihove potne listine, v centralnih sistemih sistema Eurodac in sistema ECRIS-TCN v skladu s pravicami dostopa, določenimi v pravnih instrumentih, ki urejajo te informacijske sisteme EU, in v nacionalnem pravu. Uporabljajo ga tudi za poizvedovanje v CIR v skladu s pravicami dostopa po tej uredbi za namene iz členov 20, 21 in 22. 3. Organi držav članic iz odstavka 1 lahko uporabljajo ESP za iskanje podatkov, ki se nanašajo na osebe ali njihove potne listine, v centralnem SIS iz uredb (EU) 2018/1860 in (EU) 2018/1861. 4. Kadar tako določa pravo Unije, agencije Unije iz odstavka 1 uporabljajo ESP za iskanje podatkov, ki se nanašajo na osebe ali njihove potne listine, v centralnem SIS. 5. Organi držav članic in agencije Unije iz odstavka 1 lahko uporabljajo ESP za iskanje podatkov, ki se nanašajo na osebe ali njihove potne listine, v podatkih Europola v skladu s pravicami dostopa po pravu Unije in nacionalnem pravu.

Člen 8 Profili uporabnikov evropskega iskalnega portala 1. Da se omogoči uporaba ESP, eu-LISA v sodelovanju z državami članicami ustvari profil na podlagi vsake kategorije uporabnika ESP in namenov poizvedb v skladu s tehničnimi podrobnostmi in pravicami dostopa iz odstavka 2. Vsak profil v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom vsebuje naslednje informacije: (a) podatkovna polja, ki se uporabljajo za poizvedovanje; (b) informacijske sisteme EU, podatke Europola in Interpolovi podatkovni zbirki, v katerih se in se lahko poizveduje ter tiste, ki morajo zagotoviti odgovor uporabniku; (c) konkretne podatke v informacijskih sistemih EU, podatkih Europola in Interpolovih podatkovnih zbirkah, v katerih se lahko poizveduje; (d) kategorije podatkov, ki se lahko navedejo v posameznem odgovoru. 2. Komisija sprejme izvedbene akte za določitev tehničnih podrobnosti profilov iz odstavka 1 v skladu s pravicami dostopa uporabnikov ESP na podlagi pravnih instrumentov, ki urejajo informacijske sisteme EU, in na podlagi nacionalnega prava. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 70(2). 3. eu-LISA v sodelovanju redno, najmanj pa enkrat letno, pregleduje profile iz odstavka 1 in jih po potrebi posodobi.

Člen 9 Poizvedbe 1. Uporabniki ESP sprožijo poizvedbo z vnosom alfanumeričnih in/ali biometričnih podatkov v ESP. Kadar je sprožena poizvedba, ESP s podatki, ki jih vnese uporabnik ESP, v skladu z uporabniškim profilom sočasno poizveduje v SVI, ETIAS, VIS, SIS, sistemu Eurodac, sistemu ECRIS-TCN, CIR, po podatkih Europola in v Interpolovih podatkovnih zbirkah. 2. Kategorije podatkov, ki se uporabijo za sprožitev poizvedbe prek ESP, ustrezajo kategorijam podatkov, ki se nanašajo na osebe ali potne listine in se lahko uporabijo za poizvedovanje v različnih informacijskih sistemih EU, po podatkih Europola in v Interpolovih podatkovnih zbirkah v skladu s pravnimi instrumenti, ki jih urejajo. 3. eu-LISA v sodelovanju z državami članicami za ESP uvede kontrolni dokument vmesnika, ki temelji na UMF iz člena 38. 4. Kadar uporabnik ESP sproži poizvedbo, se v odgovor na poizvedbo zagotovijo podatki, ki jih vsebujejo SVI, ETIAS, VIS, SIS, sistem Eurodac, sistem ECRIS-TCN, CIR, MID, podatki Europola in Interpolovi podatkovni zbirki. Brez poseganja v člen 20 se v odgovoru, ki ga zagotovi ESP, navede, kateremu informacijskemu sistemu ali podatkovni zbirki EU podatki pripadajo. ESP ne zagotovi informacij o podatkih iz informacijskih sistemov EU, podatkov Europola in Interpolovih podatkovnih zbirk do katerih uporabnik na podlagi veljavnega prava Unije in nacionalnega prava nima dostopa. 5. Vsako poizvedovanje v Interpolovih podatkovnih zbirkah prek ESP se izvede tako, da se lastniku razpisa ukrepa Interpola ne razkrijejo nobene informacije. 6. ESP odgovor uporabniku zagotovi takoj, ko so na voljo podatki iz enega od informacijskih sistemov EU, podatkov Europola ali Interpolovih podatkovnih zbirk. Ti odgovori vsebujejo samo podatke, do katerih ima uporabnik dostop na podlagi prava Unije in nacionalnega prava. 7. Komisija sprejme izvedbeni akt, v katerem določi tehnični postopek, po katerem ESP poizveduje v informacijskih sistemih EU, podatkih Europola in Interpolovih podatkovnih zbirkah, ter format odgovorov prek ESP. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 70(2).

Člen 10 Vodenje dnevnikov 1. Brez poseganja v člena 12 in 18 Uredbe (EU) 2018/1862, člen 29 Uredbe (EU) 2019/816 ter člen 40 Uredbe (EU) 2016/794 agencija eu-LISA vodi dnevnike o vseh postopkih obdelave podatkov v ESP. Ti dnevniki vključujejo naslednje: (a) organ države članice ali agencijo Unije, ki sproži poizvedbo, in uporabljeni profil ESP; (b) datum in čas poizvedbe; (c) poizvedovane informacijske sisteme EU in podatke Europola. 2. Vsaka država članica vodi dnevnike o poizvedbah, ki jih opravijo njeni organi in osebje teh organov, ki je pooblaščeno za uporabo ESP. Vsaka agencija Unije vodi dnevnike o poizvedbah, ki jih opravi njeno pooblaščeno osebje. 3. Dnevniki iz odstavkov 1 in 2 se lahko uporabljajo izključno za spremljanje varstva podatkov, vključno s preverjanjem dopustnosti poizvedbe in zakonitosti obdelave podatkov, in za zagotavljanje varnosti in celovitosti podatkov. Ti dnevniki se z ustreznimi ukrepi zaščitijo pred nepooblaščenim dostopom in izbrišejo po enem letu od njihovega nastanka. Če so dnevniki potrebni za že začete postopke spremljanja, se izbrišejo, ko niso več potrebni za postopke spremljanja.

Člen 11 Nadomestni postopki v primeru tehnične nezmožnosti uporabe evropskega iskalnega portala 1. Kadar je zaradi izpada delovanja ESP slednjega tehnično nemogoče uporabiti za poizvedovanje v enem ali več informacijskih sistemih EU ali CIR, eu-LISA o tem samodejno obvesti uporabnike ESP. 2. Kadar je zaradi izpada delovanja nacionalne infrastrukture v državi članici ESP tehnično nemogoče uporabiti za poizvedovanje v enem ali več informacijskih sistemih EU ali CIR, ta država članica o tem samodejno obvesti eu-LISA in Komisijo. 3. V primerih iz odstavka 1 ali 2 tega člena in do odprave tehnične okvare obveznosti iz člena 7(2) in (4) ne veljajo in države članice dostopajo do informacijskih sistemov EU ali CIR neposredno, kadar se to od njih zahteva na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava. 4. Kadar je zaradi izpada delovanja infrastrukture agencije Unije tehnično nemogoče uporabiti ESP za poizvedovanje v enem ali več informacijskih sistemih EU ali CIR, ta agencija o tem samodejno obvesti eu-LISA in Komisijo.

POGLAVJE III

Skupna storitev za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov

Člen 12 Skupna storitev za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov 1. Za namene podpiranja CIR in MID ter ciljev SVI, VIS, sistema Eurodac, SIS in sistema ECRIS-TCN se vzpostavi skupna storitev za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov (v nadaljnjem besedilu: skupna BMS), ki hrani biometrične predloge, pridobljene iz biometričnih podatkov iz člena 13, ki se hranijo v CIR in SIS, in omogoča poizvedovanje v več informacijskih sistemih EU na podlagi biometričnih podatkov. 2. Skupno BMS sestavljajo: (a) centralna infrastruktura, ki nadomesti centralne sisteme SVI, VIS, SIS, sistema Eurodac oziroma sistema ECRIS-TCN, kolikor hrani biometrične predloge in omogoča iskanje z biometričnimi podatki; (b) varna komunikacijska infrastruktura med skupno BMS, centralnim SIS in CIR. 3. Skupno BMS razvija in tehnično upravlja eu-LISA.

Člen 13 Hramba biometričnih predlog v skupni storitvi za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov 1. Skupna BMS hrani biometrične predloge, ki jih pridobi iz naslednjih biometričnih podatkov: (a) podatkov iz člena 20(3)(w) in (y), razen podatkov o odtisih dlani, Uredbe (EU) 2018/1862; (b) podatkov iz člena 5(1)(b) in (2) Uredbe (EU) 2019/816. Biometrične predloge se v skupni BMS hranijo smiselno ločeno glede na informacijski sistem EU, iz katerega podatki izvirajo. 2. Za vsak niz podatkov iz odstavka 1 skupna BMS v vsako biometrično predlogo vključi sklic na informacijske sisteme EU, v katerih se hranijo zadevni biometrični podatki, in sklic na dejanske evidence v teh informacijskih sistemih EU. 3. Biometrične predloge se vnesejo v skupno BMS šele po samodejnem pregledu kakovosti biometričnih podatkov, ki so bili dodani enemu od informacijskih sistemov EU, s katerim skupna BMS preveri, ali so izpolnjeni minimalni standardi kakovosti podatkov. 4. Pri hrambi podatkov iz odstavka 1 morajo biti izpolnjeni standardi kakovosti iz člena 37(2). 5. Komisija z izvedbenim aktom določi zahteve glede učinkovitosti delovanja in praktične ureditve za spremljanje učinkovitosti delovanja skupne BMS, s čimer zagotovi, da je učinkovitost biometričnih iskanj primerna za postopke, pri katerih je čas bistvenega pomena, kot so mejni pregledi in identifikacije. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 70(2).

Člen 14 Iskanje biometričnih podatkov prek skupne storitve za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov Za iskanje biometričnih podatkov, ki se hranijo v CIR in SIS, CIR in SIS uporabljata biometrične predloge, ki se hranijo v skupni BMS. Poizvedbe na podlagi biometričnih podatkov se opravljajo v skladu z nameni iz te uredbe ter uredb (ES) št. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2018/1862 in (EU) 2019/816.

Člen 15 Hramba podatkov v skupni storitvi za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov Podatki iz člena 13(1) in (2) se hranijo v skupni BMS le, dokler se zadevni biometrični podatki hranijo v CIR ali SIS. Podatki se samodejno izbrišejo iz skupne BMS.

Člen 16 Vodenje dnevnikov 1. Brez poseganja v člena 12 in 18 Uredbe (EU) 2018/1862 ter člen 29 Uredbe (EU) 2019/816 eu-LISA vodi dnevnike o vseh postopkih obdelave podatkov v skupni BMS. Ti dnevniki vključujejo naslednje: (a) državo članico ali agencijo Unije, ki sproži poizvedbo; (b) zgodovino nastanka in hrambe biometričnih predlog; (c) informacijske sisteme EU, v katerih se je poizvedovalo na podlagi biometričnih predlog, ki se hranijo v skupni BMS; (d) datum in čas poizvedbe; (e) vrsto biometričnih podatkov, uporabljenih za sprožitev poizvedbe; (f) rezultate poizvedbe ter datum in čas rezultata. 2. Vsaka država članica vodi dnevnike o poizvedbah, ki jih opravijo njeni organi in osebje teh organov, ki je pooblaščeno za uporabo skupne BMS. Vsaka agencija Unije vodi dnevnike o poizvedbah, ki jih opravi njeno pooblaščeno osebje. 3. Dnevniki iz odstavkov 1 in 2 se lahko uporabljajo izključno za spremljanje varstva podatkov, vključno s preverjanjem dopustnosti poizvedbe in zakonitosti obdelave podatkov, in za zagotavljanje varnosti in celovitosti podatkov. Ti dnevniki se z ustreznimi ukrepi zaščitijo pred nepooblaščenim dostopom in izbrišejo po enem letu od njihovega nastanka. Če so dnevniki potrebni za že začete postopke spremljanja, se izbrišejo, ko niso več potrebni za postopke spremljanja.

POGLAVJE IV

Skupno odložišče podatkov o identiteti

Člen 17 Skupno odložišče podatkov o identiteti 1. Skupno odložišče podatkov o identiteti (CIR), ki ustvari individualno dokumentacijo za vsako osebo, ki je evidentirana v SVI, VIS, ETIAS, sistemu Eurodac ali sistemu ECRIS-TCN, in vsebuje podatke iz člena 18, se vzpostavi z namenom, da se olajša in pomaga pri pravilni identifikaciji oseb, registriranih v SVI, VIS, ETIAS, sistemu Eurodac in sistemu ECRIS-TCN v skladu s členom 20, podpre delovanje MID v skladu s členom 21 ter olajša in racionalizira dostop imenovanih organov in Europola do EES, VIS, ETIAS in sistema Eurodac, kadar je to potrebno za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj v skladu s členom 22. 2. CIR sestavljajo: (a) centralna infrastruktura, ki nadomesti centralne sisteme SVI, VIS, ETIAS, sistema Eurodac in sistema ECRIS-TCN, kolikor hrani podatke iz člena 18; (b) varen komunikacijski kanal med CIR, državami članicami in agencijami Unije, ki so upravičene do uporabe CIR v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom; (c) varna komunikacijska infrastruktura med CIR, SVI, VIS, ETIAS, sistemom Eurodac, sistemom ECRIS-TCN ter centralno infrastrukturo ESP, skupne BMS in MID. 3. CIR razvija in tehnično upravlja eu-LISA. 4. Kadar je zaradi izpada delovanja CIR tehnično nemogoče poizvedovati v CIR za namene identifikacije osebe v skladu s členom 20, za odkrivanje več identitet v skladu s členom 21 ali za namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj v skladu s členom 22, eu-LISA o tem samodejno obvesti uporabnike CIR. 5. eu-LISA za CIR v sodelovanju z državami članicami uvede kontrolni dokument vmesnika, ki temelji na UMF iz člena 38.

Člen 18 Podatki v skupnem odložišču podatkov o identiteti 1. CIR hrani naslednje podatke, ki so logično ločeni glede na informacijski sistem, iz katerega izvirajo: podatke iz člena 5(1)(b) in (2) ter naslednje podatke, navedene v členu 5(1)(a) Uredbe (EU) 2019/816: priimek, ime ali imena, datum rojstva, kraj rojstva (mesto in država), državljanstvo ali državljanstva, spol in po potrebi prejšnje ime ali imena, psevdonime ali vzdevke ter informacije o potnih listinah, kadar so na voljo. 2. Za vsak niz podatkov iz odstavka 1 CIR vključi sklic na informacijske sisteme EU, katerim podatki pripadajo. 3. Organi, ki dostopajo do CIR, to storijo v skladu s svojimi pravicami dostopa na podlagi pravnih instrumentov, ki urejajo informacijske sisteme EU, in v nacionalnega prava, ter v skladu s svojimi pravicami dostopa v skladu s to uredbo za namene iz členov 20, 21 in 22. 4. Za vsak niz podatkov iz odstavka 1 CIR vključi sklic na dejansko evidenco v informacijskih sistemih EU, kateri podatki pripadajo. 5. Pri hrambi podatkov iz odstavka 1 morajo biti izpolnjeni standardi kakovosti iz člena 37(2).

Člen 19 Dodajanje, spreminjanje in brisanje podatkov v skupnem odložišču podatkov o identiteti 1. Kadar se podatki v sistemu Eurodac ali sistemu ECRIS-TCN dodajo, spremenijo ali izbrišejo, se podatki iz člena 18, ki se hranijo v individualni dokumentaciji v CIR, ustrezno samodejno dodajo, spremenijo ali izbrišejo. 2. Kadar se v MID v skladu s členom 32 ali 33 vzpostavi bela ali rdeča povezava med podatki iz dveh ali več informacijskih sistemov EU, ki jih zajema CIR, namesto da ustvari novo individualno dokumentacijo, CIR doda nove podatke individualni dokumentaciji, ki vsebuje povezane podatke.

Člen 20 Dostop do skupnega odložišča podatkov o identiteti za namene identifikacije 1. Poizvedbe v CIR opravi policijski organ v skladu z odstavkoma 2 in 5 le v naslednjih okoliščinah: (a) kadar policijski organ ne more identificirati osebe, ker nima potne listine ali drugega verodostojnega dokumenta, ki navaja identiteto te osebe; (b) kadar obstajajo dvomi glede podatkov o identiteti, ki jih je navedla oseba; (c) kadar obstaja dvom o verodostojnosti potne listine ali drugega verodostojnega dokumenta, ki ga je oseba predložila; (d) kadar obstaja dvom glede identitete imetnika potne listine ali drugega verodostojnega dokumenta, ali (e) kadar oseba ne more ali noče sodelovati. Take poizvedbe niso dovoljene za mladoletnike, mlajše od 12 let, razen če je to v največjo korist otroka. 2. Kadar gre za katero od okoliščin iz odstavka 1 in je policijski organ za to pooblaščen z nacionalnimi zakonodajnimi ukrepi iz odstavka 5, lahko izključno za namene identifikacije osebe poizveduje v CIR na podlagi biometričnih podatkov te osebe, pridobljenih na kraju samem med ugotavljanjem identitete, pod pogojem, da je bil postopek pričet v prisotnosti te osebe. 3. Kadar poizvedba pokaže, da se podatki o tej osebi hranijo v CIR, ima policijski organ dostop za vpogled v podatke iz člena 18(1). Kadar biometričnih podatkov osebe ni mogoče uporabiti ali kadar je poizvedba na podlagi teh podatkov neuspešna, se poizvedba opravi na podlagi podatkov o identiteti osebe in podatkov o potni listini ali podatkov o identiteti, ki jih navede ta oseba. 4. Kadar je policijski organ z nacionalnimi zakonodajnimi ukrepi iz odstavka 6 za to pooblaščen, lahko v primeru naravne nesreče, nezgode ali terorističnega napada in izključno za namen identifikacije neznanih oseb, ki se ne morejo same identificirati, ali neidentificiranih človeških ostankov poizveduje v CIR na podlagi biometričnih podatkov teh oseb. 5. Države članice, ki želijo uporabiti možnost iz odstavka 2, sprejmejo nacionalne zakonodajne ukrepe. Pri tem upoštevajo potrebo po preprečevanju vsakršne diskriminacije državljanov tretjih držav. V takih zakonodajnih ukrepih se določijo natančni nameni identifikacije v okviru namenov iz člena 2(1)(b) in (c). Določijo tudi pristojne policijske organe ter postopke, pogoje in merila za ugotavljanje identitete. 6. Države članice, ki želijo izkoristiti možnost iz odstavka 4, sprejmejo nacionalne zakonodajne ukrepe za določitev zadevnih postopkov, pogojev in meril.

Člen 21 Dostop do skupnega odložišča podatkov o identiteti za namene odkrivanja več identitet 1. Kadar poizvedba v CIR privede do rumene povezave v skladu s členom 28(4), ima organ iz člena 29, ki je pristojen za ročno preverjanje različnih identitet, izključno za namene preverjanja dostop do podatkov iz člena 18(1) in (2), ki se hranijo v CIR, povezane z rumeno povezavo. 2. Kadar poizvedba v CIR privede do rdeče povezave v skladu s členom 32, imajo organi iz člena 26(2) izključno za namene boja proti identitetnim prevaram dostop do podatkov iz člena 18(1) in (2), ki se hranijo v CIR, povezane z rdečo povezavo.

Člen 22 Poizvedovanje v skupnem odložišču podatkov o identiteti za namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj 1. V posebnih primerih, kadar obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da bo iskanje po informacijskih sistemih EU prispevalo k preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, zlasti kadar obstaja sum, da je osumljenec, storilec ali žrtev terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja oseba, katere podatki se hranijo v sistemu Eurodac, lahko imenovani organi in Europol uporabijo CIR za pridobitev informacij o obstoju podatkov o določeni osebi v sistemu Eurodac. 2. Kadar v odgovor na poizvedbo CIR pokaže, da so podatki o zadevni osebi v sistemu Eurodac, CIR imenovanim organom in Europolu pošlje odgovor v obliki sklica iz člena 18(2), da sistem Eurodac vsebuje ujemajoče se podatke. Odgovor CIR mora biti takšen, da ne ogroža varnosti podatkov. Odgovor, ki pokaže, da so podatki o tej osebi v sistemu Eurodac, se uporabi le za predložitev zahteve za popoln dostop ob upoštevanju pogojev in postopkov, določenih v pravnem instrumentu, ki ureja tak dostop. V primeru ujemanja ali več ujemanj imenovani organ ali Europol zahteva popoln dostop do vsaj enega od informacijskih sistemov, v katerem je prišlo do ujemanja. Kadar se takšen popolni dostop izjemoma ne zahteva, imenovani organi zabeležijo obrazložitev, zakaj niso podali take zahteve, ki jo je mogoče povezati z nacionalno dokumentacijo. Europol obrazložitev vpiše v ustrezno dokumentacijo. 3. Za popoln dostop do podatkov v sistemu Eurodac za namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj še naprej veljajo pogoji in postopki iz pravnega instrumenta, ki ureja tak dostop.

Člen 23 Hramba podatkov v skupnem odložišču podatkov o identiteti 1. Podatki iz člena 18(1), (2) in (4) se samodejno izbrišejo iz CIR v skladu z določbami o hrambi podatkov iz Uredbe (EU) 2019/816. 2. Individualna dokumentacija se hrani v CIR le, dokler se ustrezni podatki, ki jih vsebuje CIR, hranijo vsaj v enem od informacijskih sistemov EU. Vzpostavitev povezave ne vpliva na obdobje hrambe posameznih povezanih podatkov.

Člen 24 Vodenje dnevnikov 1. Brez poseganja v člen 29 Uredbe (EU) 2019/816 eu-LISA vodi dnevnike o vseh postopkih obdelave podatkov v CIR v skladu z odstavki 2, 3 in 4 tega člena. 2. eu-LISA vodi dnevnike o vseh postopkih obdelave podatkov v skladu s členom 20 v CIR. Ti dnevniki vključujejo naslednje: (a) državo članico ali agencijo Unije, ki sproži poizvedbo; (b) namen dostopa uporabnika, ki poizveduje prek CIR; (c) datum in čas poizvedbe; (d) vrsto podatkov, uporabljenih za sprožitev poizvedbe; (e) rezultate poizvedbe. 3. eu-LISA vodi dnevnike o vseh postopkih obdelave podatkov v skladu s členom 21 v CIR. Ti dnevniki vključujejo naslednje: (a) državo članico ali agencijo Unije, ki sproži poizvedbo; (b) namen dostopa uporabnika, ki poizveduje prek CIR; (c) datum in čas poizvedbe; (d) kadar se vzpostavi povezava – podatke, uporabljene za sprožitev poizvedbe in rezultate poizvedbe z navedbo informacijskega sistema EU, iz katerega so bili podatki prejeti. 4. eu-LISA vodi dnevnike o vseh postopkih obdelave podatkov v skladu s členom 22 v CIR. Ti dnevniki vključujejo naslednje: (a) datum in čas poizvedbe; (b) podatke, uporabljene za sprožitev poizvedbe; (c) rezultate poizvedbe; (d) državo članico ali agencijo Unije, ki poizveduje v CIR. Dnevnike takega dostopa redno preverja pristojni nadzorni organ v skladu s členom 41 Direktive (EU) 2016/680 ali Evropski nadzornik za varstvo podatkov v skladu s členom 43 Uredbe (EU) 2016/794, in sicer v časovnih presledkih, ki niso daljši od šest mesecev, da preveri, ali so izpolnjeni postopki in pogoji iz člena 22(1) in (2) te uredbe. 5. Vsaka država članica vodi dnevnike o poizvedbah, ki jih opravijo njeni organi in osebje teh organov, ki je pooblaščeno za uporabo CIR v skladu s členi 20, 21 in 22. Vsaka agencija Unije vodi dnevnike o poizvedbah, ki jih opravi njeno ustrezno pooblaščeno osebje v skladu s členoma 21 in 22. Poleg tega vsaka država članica za vsak dostop do CIR v skladu s členom 22 vodi naslednje dnevnike: (a) sklic na nacionalno dokumentacijo; (b) namen dostopa; (c) edinstveno uporabniško identiteto uradnika, ki je opravil poizvedbo, in uradnika, ki je dal nalog za poizvedbo, v skladu z nacionalnimi pravili. 6. Europol v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 za vsak dostop do CIR v skladu s členom 22 te uredbe vodi dnevnike o edinstveni uporabniški identiteti uradnika, ki je opravil poizvedbo, in uradniku, ki je dal nalog za poizvedbo. 7. Dnevniki iz odstavkov 2 do 6 se lahko uporabljajo izključno za spremljanje varstva podatkov, vključno s preverjanjem dopustnosti poizvedbe in zakonitosti obdelave podatkov, in za zagotavljanje varnosti in celovitosti podatkov. Ti dnevniki se z ustreznimi ukrepi zaščitijo pred nepooblaščenim dostopom in izbrišejo po enem letu od njihovega nastanka. Če so dnevniki potrebni za že začete postopke spremljanja, se izbrišejo, ko niso več potrebni za postopke spremljanja. 8. eu-LISA v individualni dokumentaciji hrani dnevnike v zvezi z zgodovino podatkov. eu-LISA take dnevnike samodejno izbriše, ko se izbrišejo podatki.

POGLAVJE V

Detektor več identitet

Člen 25 Detektor več identitet 1. Za namene podpiranja delovanja CIR ter ciljev SVI, VIS, ETIAS, sistema Eurodac, SIS in sistema ECRIS-TCN se vzpostavi detektor več identitet (MID), ki vzpostavlja in hrani dokumentacijo o potrditvi identitete iz člena 34, ki vsebuje povezave med podatki v informacijskih sistemih EU, ki jih zajema CIR, in SIS ter omogoča odkrivanje več identitet z namenom lažjega ugotavljanja identitete in boja proti identitetnim prevaram. 2. MID sestavljajo: (a) centralna infrastruktura, ki hrani povezave in sklice na informacijske sisteme EU; (b) varna komunikacijska infrastruktura za povezavo MID s SIS ter centralnima infrastrukturama ESP in CIR. 3. MID razvija in tehnično upravlja eu-LISA.

Člen 26 Dostop do detektorja več identitet 1. Za namene ročnega preverjanja različnih identitet iz člena 29 se dostop do podatkov iz člena 34, ki se hranijo v MID, odobri: (a) uradu SIRENE države članice, ki izda ali posodobi razpis ukrepa v skladu z Uredbo (EU) 2018/1862; (b) centralnim organom države članice izreka obsodbe pri zapisovanju ali spreminjanju podatkov v sistemu ECRIS-TCN v skladu s členom 5 ali 9 Uredbe (EU) 2019/816. 2. Organi držav članic in agencije Unije, ki imajo dostop do vsaj enega informacijskega sistema EU, ki ga zajema CIR, ali do SIS, imajo dostop do podatkov iz člena 34(a) in (b) v zvezi z rdečimi povezavami iz člena 32. 3. Organi držav članic in agencije Unije imajo dostop do belih povezav iz člena 33, če imajo dostop do obeh informacijskih sistemov EU, ki vsebujeta podatke med katerimi je bila vzpostavljena bela povezava. 4. Organi držav članic in agencije Unije imajo dostop do zelenih povezav iz člena 31, če imajo dostop do obeh informacijskih sistemov EU, ki vsebujejo podatke med katerimi je bila vzpostavljena zelena povezava, poizvedba v teh informacijskih sistemih pa je razkrila ujemanja z obema nizoma povezanih podatkov.

Člen 27 Odkrivanje več identitet 1. Odkrivanje več identitet v CIR in SIS se sproži pri: (a) izdaji ali posodobitvi razpisa ukrepa za osebo v SIS v skladu s poglavji VI do IX Uredbe (EU) 2018/1862; (b) pripravi ali spremembi podatkovnega zapisa v sistemu ECRIS-TCN v skladu s členom 5 ali 9 Uredbe (EU) 2019/816. 2. Kadar podatki v informacijskem sistemu EU iz odstavka 1 vsebujejo biometrične podatke, CIR in centralni SIS opravita odkrivanje več identitet prek skupne BMS. Skupna BMS primerja biometrične predloge, pridobljene iz novih biometričnih podatkov, z biometričnimi predlogami, ki jih že vsebuje, da preveri, ali se podatki, ki se nanašajo na isto osebo, že hranijo v CIR ali centralnem SIS. 3. Poleg postopka iz odstavka 2 CIR in centralni SIS prek ESP iščeta podatke, ki se hranijo v centralnem SIS oziroma CIR, z uporabo naslednjih podatkov: (a) priimkov, imen, imen in priimkov ob rojstvu, prej uporabljenih imen in priimkov ter privzetih imen, kraja rojstva, datuma rojstva, spola in državljanstev, kakor so navedeni v členu 20(3) Uredbe (EU) 2018/1862; (b) priimka, imena ali imen, datuma rojstva, kraja rojstva (mesto in država), državljanstva ali državljanstev in spola, kakor so navedeni v členu 5(1)(a) Uredbe (EU) 2019/816. 4. Poleg postopka iz odstavkov 2 in 3 CIR in centralni SIS prek ESP iščeta podatke, ki se hranijo v centralnem SIS in CIR z uporabo podatkov o potni listini. 5. Odkrivanje več identitet se sproži le za primerjavo podatkov iz enega informacijskega sistema EU s podatki iz drugih informacijskih sistemov EU.

Člen 28 Rezultati odkrivanja več identitet 1. Kadar poizvedbe iz člena 27(2), (3) in (4) ne privedejo do ujemanja, se postopki iz člena 27(1) nadaljujejo v skladu s pravnimi instrumenti, ki jih urejajo. 2. Kadar poizvedba iz člena 27(2), (3) in (4) privede do enega ali več ujemanj, CIR in, kadar je to primerno, SIS vzpostavita povezavo med podatki, uporabljenimi za sprožitev poizvedbe, in podatki, ki so privedli do ujemanja. V primeru več ujemanj se povezava vzpostavi med vsemi podatki, ki so privedli do ujemanja. Kadar so bili podatki že povezani, se obstoječa povezava razširi na podatke, uporabljene za sprožitev poizvedbe. 3. Kadar poizvedba iz člena 27(2), (3) in (4) privede do enega ali več ujemanj in so podatki o identiteti iz povezanih dokumentacij enaki ali podobni, se vzpostavi bela povezava v skladu s členom 33. 4. Kadar poizvedba iz člena 27(2), (3) in (4) privede do enega ali več ujemanj in podatkov o identiteti iz povezanih dokumentacij ni mogoče šteti za podobne, se vzpostavi rumena povezava v skladu s členom 30 in uporabi se postopek iz člena 29. 5. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 69, s katerimi določi postopke za opredelitev primerov, v katerih se lahko podatki o identiteti štejejo za enake ali podobne. 6. Povezave se hranijo v dokumentaciji o potrditvi identitete iz člena 34. 7. Komisija v sodelovanju z eu-LISA z izvedbenimi akti določi tehnična pravila o vzpostavljanju povezav med podatki iz različnih informacijskih sistemov EU. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 70(2).

Člen 29 Ročno preverjanje različnih identitet in pristojni organi 1. Brez poseganja v odstavek 2 organ, ki je pristojen za ročno preverjanje različnih identitet, pomeni: (a) urad SIRENE države članice za ujemanja, do katerih je prišlo pri izdaji ali posodobitvi razpisa ukrepa v SIS v skladu z Uredbo (EU) 2018/1862; (b) centralne organe države članice izreka obsodbe za ujemanja pri zapisovanju ali spreminjanju podatkov v sistemu ECRIS-TCN v skladu s členom 5 ali 9 Uredbe (EU) 2019/816. MID navede organ, ki je pristojen za ročno preverjanje različnih identitet v dokumentaciji o potrditvi identitete. 2. Organ, ki je pristojen za ročno preverjanje različnih identitet v dokumentaciji o potrditvi identitete, je urad SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, kadar se vzpostavi povezava do podatkov v razpisu ukrepa: (a) za osebe, za katere se zahteva prijetje zaradi predaje ali izročitve iz člena 26 Uredbe (EU) 2018/1862; (b) za pogrešane ali ranljive osebe iz člena 32 Uredbe (EU) 2018/1862; (c) za osebe, iskane zaradi sodelovanja v sodnem postopku iz člena 34 Uredbe (EU) 2018/1862; (d) za osebe zaradi prikrite kontrole, poizvedovalne kontrole ali namenske kontrole iz člena 36 Uredbe (EU) 2018/1862. 3. Organ, ki je pristojen za ročno preverjanje različnih identitet, ima dostop do povezanih podatkov v zadevni dokumentaciji o potrditvi identitete in povezanih podatkov o identiteti v CIR in, kadar je to primerno, v SIS. Organ brez odlašanja oceni različne identitete. Ko je ta ocena zaključena, organ posodobi povezavo v skladu s členi 31, 32 in 33 ter jo brez odlašanja doda dokumentaciji o potrditvi identitete. 4. Kadar je vzpostavljenih več povezav, organ, ki je pristojen za ročno preverjanje različnih identitet, oceni vsako povezavo posebej. 5. Kadar so podatki, ki so privedli do ujemanja, že bili povezani, organ, ki je pristojen za ročno preverjanje različnih identitet, upošteva obstoječe povezave pri oceni novih povezav.

Člen 30 Rumena povezava 1. Kadar ročno preverjene različnih identitet še ni bilo opravljeno, se povezava med podatki iz dveh ali več informacijskih sistemov EU razvrsti kot rumena v katerem koli od naslednjih primerov: (a) povezani podatki vključujejo enake biometrične podatke, vendar podobne ali različne podatke o identiteti; (b) povezani podatki vključujejo različne podatke o identiteti, vendar enake podatke o potni listini, in vsaj eden od informacijskih sistemov EU ne vsebuje biometričnih podatkov o zadevni osebi; (c) povezani podatki vključujejo enake podatke o identiteti, vendar različne biometrične podatke; (d) povezani podatki vključujejo podobne ali različne podatke o identiteti in enake podatke o potni listini, vendar različne biometrične podatke. 2. Kadar se povezava razvrsti kot rumena v skladu z odstavkom 1, se uporabi postopek iz člena 29.

Člen 31 Zelena povezava 1. Povezava med podatki iz dveh ali več informacijskih sistemov EU se razvrsti kot zelena, kadar: (a) povezani podatki vključujejo različne biometrične podatke, vendar enake podatke o identiteti, organ, pristojen za ročno preverjanje različnih identitet, pa je sklenil, da se povezani podatki nanašajo na različni osebi; (b) povezani podatki vključujejo različne biometrične podatke, vendar podobne ali različne podatke o identiteti ter enake podatke o potni listini, organ, pristojen za ročno preverjanje različnih identitet, pa je sklenil, da se povezani podatki nanašajo na različni osebi; (c) povezani podatki vključujejo različne podatke o identiteti, vendar enake podatke o potni listini, in vsaj eden od informacijskih sistemov EU ne vsebuje biometričnih podatkov o osebi, organ, pristojen za ročno preverjanje različnih identitet, pa je sklenil, da se povezani podatki nanašajo na dve različni osebi. 2. Kadar se poizveduje v CIR ali SIS in kadar med podatki v dveh ali več informacijskih sistemih EU obstaja zelena povezava, MID navede, da se podatki o identiteti v povezanih podatkih ne nanašajo na isto osebo. 3. Če ima organ države članice dokaze, ki kažejo, da je bila zelena povezava nepravilno zabeležena v MID, ni posodobljena ali da je bila obdelava podatkov v MID ali informacijskih sistemih EU v nasprotju s to uredbo, preveri zadevne podatke, ki se hranijo v CIR in SIS, ter po potrebi brez odlašanja popravi ali izbriše povezavo v MID. Ta organ države članice brez odlašanja obvesti državo članico, pristojno za ročno preverjanje različnih identitet.

Člen 32 Rdeča povezava 1. Povezava med podatki iz dveh ali več informacijskih sistemov EU se razvrsti kot rdeča v katerem koli od naslednjih primerov: (a) povezani podatki vključujejo enake biometrične podatke, vendar podobne ali različne podatke o identiteti, organ, pristojen za ročno preverjanje različnih identitet, pa je sklenil, da se neupravičeno nanašajo na isto osebo; (b) povezani podatki vključujejo enake, podobne ali različne podatke o identiteti in enake podatke o potovalni listini, vendar različne biometrične podatke, organ, pristojen za ročno preverjanje različnih identitet, pa je sklenil, da se povezani podatki nanašajo na dve različni osebi, od katerih vsaj ena neupravičeno uporablja isto potno listino; (c) povezani podatki vključujejo enake podatke o identiteti, vendar različne biometrične podatke in različne ali nobenih podatkov o potni listini, organ, pristojen za ročno preverjanje različnih identitet, pa je sklenil, da se povezani podatki neupravičeno nanašajo na dve različni osebi; (d) povezani podatki vključujejo različne podatke o identiteti, vendar enake podatke o potni listini, pri čemer vsaj eden od informacijskih sistemov EU ne vsebuje biometričnih podatkov o zadevni osebi, organ, pristojen za ročno preverjanje različnih identitet, pa je sklenil, da se povezani podatki neupravičeno nanašajo na isto osebo. 2. Kadar se poizveduje v CIR ali SIS in kadar med dvema ali več informacijskimi sistemi EU obstaja rdeča povezava, MID navede podatke iz člena 34. Po rdeči povezavi se nadalje ukrepa v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom, vse pravne posledice za zadevno osebo pa morajo temeljiti le na ustreznih podatkih o tej osebi. Zadevna oseba zgolj zaradi obstoja rdeče povezave ne sme utrpeti pravnih posledic. 3. Kadar se vzpostavi rdeča povezava med podatki iz SVI, VIS, ETIAS, sistema Eurodac ali sistema ECRIS-TCN, se individualna dokumentacija, ki se hrani v CIR, posodobi v skladu s členom 19(2). 4. Brez poseganja v določbe v zvezi z obdelavo razpisov ukrepov v SIS, vsebovane vuredbah (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 in (EU) 2018/1862, ter brez poseganja v omejitve, potrebne za zaščito varnosti in javnega reda, preprečevanje kaznivih dejanj in zagotavljanje, da ne bo ogrožena nobena nacionalna preiskava, organ, pristojen za ročno preverjanje različnih identitet, v primeru rdeče povezave zadevno osebo obvesti o obstoju več nezakonitih podatkov o identiteti ter ji zagotovi enotno identifikacijsko številko iz člena 34(c) te uredbe, sklic na organ, pristojen za ročno preverjanje različnih identitet, iz člena 34(d) te uredbe, in spletni naslov portala, vzpostavljenega v skladu s členom 49 te uredbe. 5. Informacije iz odstavka 4 v pisni obliki na standardnem obrazcu zagotovi organ, pristojen za ročno preverjanje različnih identitet. Komisija z izvedbenimi akti določi vsebino in obliko tega obrazca. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 70(2). 6. Kadar se vzpostavi rdeča povezava, MID samodejno obvesti organe, pristojne za povezane podatke. 7. Če ima organ države članice ali agencija Unije, ki ima dostop do CIR ali SIS, dokaze, ki kažejo, da je bila rdeča povezava nepravilno zabeležena v MID, ali da so bili podatki, obdelani v MID, CIR ali SIS, obdelani v nasprotju s to uredbo, ta organ ali agencija preveri zadevne podatke, hranjene v CIR in SIS, ter: (a) kadar povezava zadeva enega od razpisov ukrepov v SIS iz člena 29(2), o tem takoj obvesti ustrezni urad SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa v SIS; (b) v vseh drugih primerih takoj popravi ali izbriše povezavo iz MID. Če se z uradom SIRENE stopi v stik v skladu s točko (a) prvega pododstavka, preveri dokaze, ki jih je predložil organ države članice ali agencija Unije, in po potrebi takoj popravi ali izbriše povezavo v MID. Organ države članice, ki pridobi dokaze, državo članico, pristojno za ročno preverjanje različnih identitet, brez odlašanja obvesti o vsakem ustreznem popravku ali izbrisu rdeče povezave.

Člen 33 Bela povezava 1. Povezava med podatki iz dveh ali več informacijskih sistemov EU se razvrsti kot bela v katerem koli od naslednjih primerov: (a) povezani podatki vključujejo enake biometrične podatke in enake ali podobne podatke o identiteti; (b) povezani podatki vključujejo enake ali podobne podatke o identiteti, enake podatke o potni listini, vsaj eden od informacijskih sistemov EU pa ne vsebuje biometričnih podatkov o zadevni osebi; (c) povezani podatki vključujejo enake biometrične podatke, enake podatke o potni listini, vendar podobne podatke o identiteti; (d) povezani podatki vključujejo enake biometrične podatke, vendar podobne ali različne podatke o identiteti, organ, ki je pristojen za ročno preverjanje različnih identitet, pa je sklenil, da se povezani podatki upravičeno nanašajo na isto osebo. 2. Kadar se poizveduje v CIR ali SIS in kadar med dvema ali več informacijskimi sistemi EU obstaja bela povezava, MID navede, da se podatki o identiteti v povezanih podatkih nanašajo na isto osebo. V odgovoru poizvedovanih informacijskih sistemov EU se, kadar je to primerno, navedejo vsi povezani podatki osebe, kar privede do ujemanja na podlagi podatkov, ki so povezani z belo povezavo, če ima organ, ki je sprožil poizvedbo, dostop do povezanih podatkov na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava. 3. Kadar se vzpostavi bela povezava med podatki iz SVI, VIS, ETIAS, sistema Eurodac ali sistema ECRIS-TCN, se individualna dokumentacija, ki se hrani v CIR, posodobi v skladu s členom 19(2). 4. Brez poseganja v določbe v zvezi z obdelavo razpisov ukrepov v SIS, vsebovane v uredbah (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 in (EU) 2018/1862, ter brez poseganja v omejitve, potrebne za zaščito varnosti in javnega reda, preprečevanje kaznivih dejanj in zagotavljanje varnosti nacionalnih preiskav, organ, pristojen za ročno preverjanje različnih identitet, v primeru bele povezave po ročnem preverjanju različnih identitet zadevno osebo obvesti o obstoju podobnih ali različnih podatkov o identiteti ter ji zagotovi enotno identifikacijsko številko iz člena 34(c) te uredbe, sklic na organ, pristojen za ročno preverjanje različnih identitet, iz člena 34(d) te uredbe, in spletni naslov portala, vzpostavljenega v skladu s členom 49 te uredbe. 5. Če ima organ države članice dokaze, ki kažejo, da je bila bela povezava nepravilno evidentirana v MID, ni posodobljena ali da je bila obdelava podatkov v MID ali informacijskih sistemih EU v nasprotju s to uredbo, preveri zadevne podatke, ki se hranijo v CIR in SIS, ter po potrebi brez odlašanja popravi ali izbriše povezavo v MID. Ta organ države članice brez odlašanja obvesti državo članico, pristojno za ročno preverjanje različnih identitet. 6. Informacije iz odstavka 4 v pisni obliki na standardnem obrazcu zagotovi organ, pristojen za ročno preverjanje različnih identitet. Komisija z izvedbenimi akti določi vsebino in obliko tega obrazca. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 70(2).

Člen 34 Dokumentacija o potrditvi identitete Dokumentacija o potrditvi identitete vsebuje naslednje podatke: (a) povezave iz členov od 30 do 33; (b) sklic na informacijske sisteme EU, ki vsebujejo povezane podatke; (c) enotno identifikacijsko številko, ki omogoča pridobivanje povezanih podatkov iz zadevnih informacijskih sistemov EU; (d) organ, pristojen za ročno preverjanje različnih identitet; (e) datum vzpostavitve povezave ali morebitne njene posodobitve.

Člen 35 Hramba podatkov v detektorju več identitet Dokumentacije o potrditvi identitete in podatki v njih, vključno s povezavami, se hranijo v MID le, dokler se povezani podatki hranijo v dveh ali več informacijskih sistemih EU. Podatki se samodejno izbrišejo iz MID.

Člen 36 Vodenje dnevnikov 1. eu-LISA vodi dnevnike o vseh postopkih obdelave podatkov v MID. Ti dnevniki vključujejo naslednje: (a) državo članico, ki sproži poizvedbo; (b) namen dostopa uporabnika; (c) datum in čas poizvedbe; (d) vrsto podatkov, uporabljenih za sprožitev poizvedbe; (e) sklic na povezane podatke; (f) zgodovino dokumentacije o potrditvi identitete. 2. Vsaka država članica vodi dnevnike o poizvedbah, ki jih opravijo njeni organi in osebje teh organov, ki je pooblaščeno za uporabo MID. Vsaka agencija Unije vodi dnevnike o poizvedbah, ki jih opravi njeno pooblaščeno osebje. 3. Dnevniki iz odstavkov 1 in 2 se lahko uporabljajo izključno za spremljanje varstva podatkov, vključno s preverjanjem dopustnosti poizvedbe in zakonitosti obdelave podatkov, in za zagotavljanje varnosti in celovitosti podatkov. Ti dnevniki se z ustreznimi ukrepi zaščitijo pred nepooblaščenim dostopom in izbrišejo po enem letu od njihovega nastanka. Če so dnevniki potrebni za že začete postopke spremljanja, se izbrišejo, ko niso več potrebni za postopke spremljanja.

POGLAVJE VI

Ukrepi za podporo interoperabilnosti

Člen 37 Kakovost podatkov 1. Brez poseganja v odgovornosti držav članic glede kakovosti podatkov, vnesenih v sisteme, eu-LISA vzpostavi samodejne mehanizme in postopke za nadzor kakovosti podatkov, shranjenih v SIS, sistemu Eurodac, sistemu ECRIS-TCN, skupni BMS in CIR. 2. eu-LISA izvaja mehanizme za ocenjevanje točnosti skupne BMS, skupne kazalnike kakovosti podatkov ter minimalne standarde kakovosti za hrambo podatkov v SIS, sistemu Eurodac, sistemu ECRIS-TCN, skupni BMS in CIR. V SIS, sistem Eurodac, sistem ECRIS-TCN, skupno BMS, CIR in MID se lahko vnesejo le podatki, ki izpolnjujejo minimalne standarde kakovosti. 3. eu-LISA državam članicam redno poroča o samodejnih mehanizmih in postopkih za nadzor kakovosti podatkov ter o skupnih kazalnikih kakovosti podatkov. eu-LISA tudi redno poroča Komisiji o težavah, ki se pojavijo, in državah članicah, ki jih težave zadevajo. eu-LISA to poročilo na zahtevo predloži tudi Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročila iz tega odstavka ne vsebujejo osebnih podatkov. 4. Podrobnosti glede samodejnih mehanizmov in postopkov za nadzor kakovosti podatkov ter glede skupnih kazalnikov kakovosti podatkov in minimalnih standardov kakovosti za hrambo podatkov v SIS, sistemu Eurodac, sistemu ECRIS-TCN, skupni BMS in CIR, zlasti v zvezi z biometričnimi podatki, se določijo v izvedbenih aktih. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 70(2). 5. Komisija eno leto po vzpostavitvi samodejnih mehanizmov in postopkov za nadzor kakovosti podatkov, skupnih kazalnikov kakovosti podatkov ter minimalnih standardov kakovosti podatkov, nato pa vsako leto, oceni, kako države članice izvajajo zahteve glede kakovosti podatkov, in poda morebitna potrebna priporočila. Države članice Komisiji predložijo akcijski načrt za odpravo morebitnih pomanjkljivosti, ugotovljenih v poročilu o oceni, zlasti težav s kakovostjo podatkov, ki izhajajo iz napačnih podatkov v informacijskih sistemih EU. Države članice Komisiji redno poročajo o napredku glede akcijskega načrta do njegove izvedbe v celoti. Komisija poročilo o oceni posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov, Evropskemu odboru za varstvo podatkov in Agenciji Evropske unije za temeljne pravice, ustanovljeni z Uredbo Sveta (ES) št. 168/2007 (37).

Člen 38 Univerzalni format sporočil 1. Vzpostavi se standard univerzalnega formata sporočil (UMF). UMF opredeljuje standarde za določene elemente vsebine čezmejne izmenjave informacij med informacijskimi sistemi, organi ali organizacijami na področju pravosodja in notranjih zadev. 2. Standard UMF se uporablja pri razvoju sistema Eurodac, sistema ECRIS-TCN, ESP, CIR in MID ter, po potrebi, pri razvoju novih modelov za izmenjavo informacij in informacijskih sistemov na področju pravosodja in notranjih zadev s strani eu-LISA ali druge agencije Unije. 3. Komisija sprejme izvedbeni akt za določitev in razvoj standarda UMF iz odstavka 1 tega člena. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 70(2).

Člen 39 Centralni register za poročanje in statistične podatke 1. Vzpostavi se centralni register za poročanje in statistične podatke (CRRS) za namene podpiranja ciljev SIS, sistema Eurodac in sistema ECRIS-TCN v skladu z zadevnimi pravnimi instrumenti, ki urejajo te sisteme, ter za zagotavljanje medsistemskih statističnih podatkov in analitičnega poročanja za namene politike ter operativne namene ter namene kakovosti podatkov. 2. eu-LISA logično ločeno z informacijskim sistemom EU vzpostavi, izvaja in na svojih tehničnih lokacijah gosti CRRS, ki vsebuje podatke, vključno s statističnimi podatki, iz člena 74 Uredbe (EU) 2018/1862 in člena 32 Uredbe (EU) 2019/816. Dostop do CRRS se izključno za namene poročanja in statistične namene dovoli organom iz člena 74 Uredbe (EU) 2018/1862 in člena 32 Uredbe (EU) 201