Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije

Zakonodajne prednostne naloge EU za leto 2022

(2021/C 514 I/01)

V zadnjih dveh letih se naša Unija sooča z daljnosežnimi posledicami pandemije COVID-19 ter še bolj očitnimi katastrofalnimi posledicami podnebnih sprememb in destruktivnih svetovnih dogodkov. Dokazali smo, da lahko s skupnim, hitrim in odločnim ukrepanjem premagamo te izzive, ki bodo zaznamovali sedanji čas.

Evropsko gospodarstvo bo s pomočjo dolgoročnega proračuna EU za obdobje 2021–2027 in instrumenta NextGenerationEU ter z osrednjo vlogo mehanizma za okrevanje in odpornost predvidoma okrevalo hitreje, kot je bilo prvotno pričakovano. Ti zgodovinski instrumenti nam dajejo edinstveno priložnost, da iz krize, ki jo je povzročila pandemija, pridemo močnejši ter naša gospodarstva in družbe preoblikujemo tako, da bodo pravičnejše, okolju prijaznejše in bolj digitalne, hkrati pa ustvarimo priložnosti in delovna mesta za Evropo, v kateri državljani želijo živeti.

Ta strateška vizija za poživljeno in odpornejšo Unijo, zapisana v prvih skupnih sklepih naših treh institucij o ciljih in prednostnih nalogah politike za obdobje 2020–2024 (1), nas bo še naprej usmerjala. Izboljšanje odpornosti EU, tudi na področju zdravja in kibernetske varnosti, bo ključnega pomena za uresničitev te preobrazbe. Da bi bolje branili interese in vrednote EU ter pomagali oblikovati novo svetovno okolje, bomo morali okrepiti sposobnost Evrope za samostojno delovanje in njen globalni vpliv. Za prihodnost Evrope moramo varovati in braniti naše temeljne vrednote in pravno državo v naši Uniji in njenih državah članicah.

Naša celina se lahko preobrazi le, če se s tem strinjajo naši državljani. Na konferenci o prihodnosti Evrope smo jim dali možnost, da izrazijo svoje mnenje. Še naprej smo zavezani, da bomo ukrepali v skladu z izidom konference.

V času, ko se bomo bližali sredini institucionalnega cikla, bosta doseganje rezultatov in izvajanje postala še pomembnejša. To nam bo nazadnje pomagalo, da bomo našo vizijo Evrope prenesli v vsakodnevne koristi za državljane. Ta skupna izjava za leto 2022, ki temelji na naših zavezah in dosežkih iz leta 2021, priča o naši skupni odločenosti, da uresničimo cilje in prednostne naloge politik, izražene v skupnih sklepih.

S Skupno izjavo smo v ospredje postavili ključne zakonodajne predloge (2) in tri institucije si bodo po najboljših močeh prizadevale, da bo pri njihovi obravnavi do konca leta 2022 dosežen kar največji napredek. Med njimi so pobude, ki jih sozakonodajalca že obravnavata, pa tudi tiste, ki jih bo Evropska komisija predstavila do jeseni 2022.

Tri institucije se strinjajo, da je treba v letu 2022 najbolj prednostno obravnavati naslednje ključne cilje politike:

1. Da bi dosegli rezultate v okviru strategije za socialno pravično, vključujočo in trajnostno rast ter evropskega zelenega dogovora in glede njegovega cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, bomo nadaljevali delo glede že predstavljenih predlogov, zlasti svežnja „Pripravljeni na 55“. To bo prispevalo k vodilni vlogi EU v svetovnem boju proti podnebnim spremembam. Sprejeli bomo tudi ukrepe za reševanje krize biotske raznovrstnosti, reševanje problema onesnaževanja vode in zraka ter zagotovitev bolj trajnostne rabe pesticidov. Okrepili bomo pravico potrošnikov do popravila izdelkov, da bi napredovali pri prehodu na krožno gospodarstvo. Prizadevali si bomo, da bo energetski trg EU odpornejši, varnejši in stroškovno učinkovit, tako da bo podpiral prehod na podnebno nevtralnost, obravnavali pa bomo tudi učinek cen energije za državljane in podjetja.

2. Da bi zagotovili, da bo Evropa pripravljena na digitalno dobo, želimo poskrbeti, da bo to evropsko digitalno desetletje, ter prevzeti globalno vodilno vlogo pri razvoju zaupanja vredne in varne tehnologije, osredotočene na človeka. Prednostno bomo obravnavali digitalne storitve in digitalne trge ter umetno inteligenco, podatke in varno komunikacijo prek vesoljske tehnologije. Prizadevali si bomo tudi za izboljšanje kibernetske odpornosti. Kot sredstvo za spodbujanje dinamičnega podatkovnega gospodarstva bomo dodatno okrepili naložbe Evrope v inovativne in tehnološke zmogljivosti, tudi na področju polprevodnikov. Nadaljevali bomo razprave o instrumentu za izredne razmere, da bi preprečili prihodnje motnje na enotnem trgu Unije. Poleg tega bomo ukrepali na podlagi sporočila Komisije o industrijski strategiji, pri čemer bomo obravnavali predvsem odvisnosti na ključnih strateških področjih.

3. Da bi ustvarili gospodarstvo za ljudi, bomo s skupnimi prizadevanji nadalje podpirali države članice pri odpravljanju gospodarske in socialne škode, ki jo je povzročila pandemija, ter poskrbeli, da revni in najranljivejši v naših družbah ne bodo zapostavljeni. Prednost bomo namenili konkretnemu izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in deklaracije z vrha v Portu, vključno s pravili za zaščito delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti nevarnim snovem, izboljšanje pogojev za platformne delavce in odpravo razlik v plačilu med spoloma. Prizadevali si bomo za izboljšanje priložnosti za mlade, tudi z dejavnostmi v okviru evropskega leta mladih. Spodbujali bomo socialno vključenost in konvergenco, zlasti z zaščito pravičnih plač in dostojnih delovnih mest, pri čemer bomo v celoti spoštovali nacionalne pristojnosti in raznolikost modelov trga dela v Uniji. Prizadevali si bomo za krepitev naših dobavnih verig in podpirali trdno trgovinsko politiko. Zavzemali se bomo za trgovinski sistem, ki temelji na pravilih in zagotavlja enake konkurenčne pogoje in pravične trgovinske prakse, ter za nove trgovinske sporazume. Malim in srednjim podjetjem bomo poskušali olajšati dostop do kapitala, prizadevali pa si bomo tudi za dokončanje bančne unije. Po zgodovinskem mednarodnem dogovoru o svetovni davčni reformi se zavezujemo, da bomo zagotovili hitro in usklajeno izvajanje ter na njegovi podlagi poskrbeli za pravično in smotrno delovanje naših sistemov obdavčitve dohodkov pravnih oseb. Izboljšali bomo tudi regulativni okvir za trajnostno upravljanje podjetij ter se borili proti pranju denarja, davčnim goljufijam, davčnim utajam in drugim oblikam finančnega kriminala.

4. Za močnejšo Evropo v svetu bomo prek globalnega portala EU še naprej gradili strateška partnerstva za povezljivost. Da bi zagotovili izvajanje agende Unije za varnost in obrambo, bomo potrdili strateški kompas in se pripravili na prihodnji obrambni sveženj, vključno s časovnim načrtom za kritične tehnologije za varnost in obrambo, ter izboljšali zaščito Unije pred hibridnimi grožnjami. Z okrepitvijo uredbe o blokiranju bomo poskušali preprečiti, da bi tretje države uvajale ekstrateritorialne sankcije, ter bolje zaščititi gospodarske subjekte iz EU pred temi sankcijami.

5. Da bi promovirali naš evropski način življenja, si bomo še naprej prizadevali za vzpostavitev močne evropske zdravstvene unije, ki bo okrepila pripravljenost in odpornost EU na prihodnje zdravstvene krize. Še naprej smo zavezani nujnemu doseganju napredka pri novem paktu o migracijah in azilu. Prizadevali si bomo za reformo schengenskega območja, tudi z uporabo izkušenj, pridobljenih med pandemijo COVID-19 in drugimi nedavnimi krizami, ter se zoperstavili organiziranemu kriminalu in terorizmu.

6. Da bi zaščitili in okrepili našo demokracijo po vsej Uniji ter branili naše skupne evropske vrednote, bomo z uporabo vseh razpoložljivih instrumentov še naprej branili in varovali pravno državo v skladu s Pogodbama. Pravna država je temeljna vrednota EU in nepogrešljiva za učinkovito delovanje Unije in njenega pravnega reda. Odločno bomo varovali svobodo in pluralnost medijev ter ščitili novinarje. Prizadevali si bomo za izboljšanje enakosti, tudi z delovanjem na področju vloge in neodvisnosti organov za enakost, ter se spoprijeli s trdoživim problemom nasilja nad ženskami.

Poleg tega izpostavljamo svojo zavezanost:

— odpravi vseh oblik diskriminacije ter spodbujanju enakih pravic in priložnosti za vse,

— nadaljnjemu izvajanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost,

— pravočasnemu začetku izvajanja zavezujočega časovnega načrta za uvedbo novih virov lastnih sredstev, kot je bilo dogovorjeno v Medinstitucionalnem sporazumu,

— izboljšanju globalnega dostopa do cepiv proti COVID-19,

— okrepitvi vloge EU kot globalnega akterja na vseh geografskih območjih ter dvostranskih in večstranskih partnerstev,

— poživitvi pristopnega procesa v strateškem interesu Unije v skladu z okrepljeno metodologijo širitve.

Tri institucije se zavezujejo, da si bodo prizadevale za te skupne prednostne naloge za leto 2022 na podlagi načel medsebojnega zaupanja, spoštovanja in sodelovalnega duha. Zagotovili bomo tudi pravilno izvajanje in uveljavljanje že sprejete zakonodaje.

Zavzeto si bomo prizadevali, da bomo za naše državljane zgradili bolj okolju prijazno, pravičnejšo, močnejšo, bolj digitalno in odpornejšo Evropo, v kateri ne bo nihče zapostavljen in ki bo v tujini in doma odločno branila svoje osrednje vrednote.

V vlogi predsednika Evropskega parlamenta, predsednika Sveta Evropske unije in predsednice Evropske komisije bomo vsi trije pozorno spremljali, ali se ta skupna izjava uresničuje hitro in učinkovito.

Съставено в Брюксел на шестнадесети декември две хиляди двадесет и първа година. Hecho en Bruselas, el dieciseis de diciembre de dos mil veintiuno. V Bruselu dne šestnáctého prosince dva tisíce dvacet jedna. Udfærdiget i Bruxelles den sekstende december to tusind og enogtyve. Geschehen zu Brüssel am sechzehnten Dezember zweitausendeinundzwanzig. Kahe tuhande kahekümne esimese aasta detsembrikuu kuueteistkümnendal päeval Brüsselis. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα έξι Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες είκοσι ένα. Done at Brussels on the sixteenth day of December in the year two thousand and twenty one. Fait à Bruxelles, le seize décembre deux mille vingt et un. Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an séú lá déag de mhí na Nollag sa bhliain dhá mhíle fiche agus a haon. Sastavljeno u Bruxellesu šesnaestog prosinca godine dvije tisuće dvadeset prve. Fatto a Bruxelles, addì sedici dicembre duemilaventuno. Briselē, divi tūkstoši divdesmit pirmā gada sešpadsmitajā decembrī. Priimta du tūkstančiai dvidešimt pirmų metų gruodžio šešioliktą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszonegyedik év december havának tzenhatodik napján. Magħmul fi Brussell, fis-sittax-il jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u wieħed u għoxrin. Gedaan te Brussel, zestien december tweeduizend eenentwintig. Sporządzono w Brukseli dnia szesnastego grudnia roku dwa tysiące dwudziestego pierwszego. Feito em Bruxelas, em dezasseis de dezembro de dois mil e vinte e um. Întocmit la Bruxelles la șaisprezece decembrie două mii douăzeci și unu. V Bruseli šestnásteho decembra dvetisícdvadsaťjeden. V Bruslju, šestnajstega decembra dva tisoč enaindvajset. Tehty Brysselissä kuudentenatoista päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentäyksi. Som skedde i Bryssel den sextonde december år tjugohundratjugoett.

(1) UL C 18 I, 18.1.2021, str. 5.

(2) V okviru rednega zakonodajnega postopka.