PRILOGA IV

Opredelitev pojmov in spremenljivk

I. POJMI

Rezidenčne statistične enote

Statistične enote, ki so rezidenčne enote države v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013 (1).

Ekonomsko ozemlje

Ekonomsko ozemlje vključuje naslednje elemente:

(a) območje (geografsko ozemlje) pod dejansko upravo in gospodarskim nadzorom ene države;

(b) vsa prosta območja, vključno s carinskimi skladišči in tovarnami pod carinskim nadzorom;

(c) nacionalni zračni prostor, teritorialne vode in epikontinentalni pas v mednarodnih vodah, do katerih ima država izključno pravico;

(d) ozemeljske enklave; to so geografska ozemlja v tujini, ki jih v skladu z mednarodnimi pogodbami ali sporazumi med državami uporabljajo državne agencije države (na primer veleposlaništva, konzulati, vojaška oporišča, znanstvene postaje itd.);

(e) nahajališča nafte, zemeljskega plina itn. v mednarodnih vodah zunaj epikontinentalnega pas države, ki jih izkoriščajo rezidenčne enote z ozemlja, kot je opredeljeno v točkah (a) do (d).

V ekonomsko ozemlje niso vključeni naslednji elementi:

— ekstrateritorialne enklave (tj. deli lastnega geografskega ozemlja države, ki ga uporabljajo državne agencije drugih držav, institucije in organi Evropske unije ali mednarodne organizacije na podlagi mednarodnih pogodb ali sporazumov med državami).

Domači in tuji trg

Razlika med domačim in tujim trgom se za potrebe kratkoročne poslovne statistike razlaga glede na ekonomsko ozemlje držav članic.

II. SPREMENLJIVKE

A. POPULACIJA PODJETIJ

(1) Spremenljivka 110101: registracije

Število pravnih enot, vpisanih v register o registracijah kadar koli med referenčnim četrtletjem q v skladu z ustreznim upravnim ali pravnim postopkom.

(2) Spremenljivka 110102: stečaji

Število pravnih enot, ki so kadar koli med referenčnim četrtletjem q z izdajo sodne odločbe (ki je pogosto začasna in ne pomeni vedno prenehanja dejavnosti) začele postopek za razglasitev stečaja.

(3) Spremenljivka 210101: število aktivnih podjetij

Število aktivnih podjetij je število vseh statističnih enot, ki so bile kadar koli med referenčnim obdobjem „podjetja“, kot so opredeljena v Uredbi Sveta (EGS) št. 696/93 (2), in so bile v istem referenčnem obdobju tudi aktivne.

Za statistično enoto se šteje, da je bila v referenčnem obdobju aktivna, če je v navedenem obdobju ustvarila pozitivne čiste prihodke od prodaje, ali imela proizvodnjo, ali imela zaposlene, ali izvajala investicije.

(4) Spremenljivka 210102: število podjetij z vsaj enim zaposlenim

Število podjetij, ki so imela kadar koli med danim referenčnim obdobjem t vsaj enega zaposlenega.

(5) Spremenljivka 210103: število podjetij z visoko rastjo

Število podjetij z vsaj 10 zaposlenimi v letu t – 3 s povprečno letno rastjo števila zaposlenih več kot 10 % na leto v obdobju treh let (t – 3 do t). To ne vključuje podjetij, kot so opredeljena pri spremenljivki 210201 „rojstva podjetij“, v letu t – 3.

(6) Spremenljivka 210104: število mladih podjetij z visoko rastjo

Mlada podjetja z visoko rastjo (gazele) kot podsklop podjetij z visoko rastjo morajo izpolnjevati dodatne pogoje, da so bila v letu t – 4 ali t – 5 podjetja, kot so opredeljena pri spremenljivki 210201 „rojstva podjetij“.

(7) Spremenljivka 210201: rojstva podjetij

Število novonastalih podjetij, ki so kot statistična enota vsebovana v poslovnem registru, popravljenem za napake. Novonastala podjetja pomenijo kombinacijo proizvodnih faktorjev z omejitvijo, da niso vključena nobena druga podjetja. Mednje niso vključena podjetja, ki so nastala z združitvijo, razdružitvijo, delitvijo ali preoblikovanjem skupine podjetij. Prav tako niso vključena podjetja, ki vstopajo v podpopulacijo zaradi spremembe dejavnosti.

(8) Spremenljivka 210202: smrti podjetij

Število podjetij, ki so prenehala delovati in so kot statistična enota vsebovana v poslovnem registru, popravljenem za napake. Prenehanje delovanja pomeni razpustitev kombinacije proizvodnih faktorjev z omejitvijo, da niso vključena nobena druga podjetja. Prenehanje delovanja ne vključuje izstopa iz populacije zaradi združitve, prevzema, razdružitve ali preoblikovanja skupine podjetij. Prav tako ne vključuje izstopov iz podpopulacije zaradi spremembe dejavnosti.

(9) Spremenljivka 210203: preživetja podjetij

Podjetje preživi, če je aktivno v letu nastanka (t – 1 do t – 5) in naslednjih letih. Razlikovati je mogoče dve vrsti preživetja.

Za podjetje, ki je nastalo leta t – 1, se šteje, da je preživelo do leta t, če je v katerem koli delu leta t aktivno (= preživetje brez sprememb).

Za podjetje se prav tako šteje, da je preživelo, če so povezane pravne enote prenehale opravljati dejavnost in je to dejavnost prevzela nova pravna enota, ki je bila ustanovljena posebej za prevzem proizvodnih dejavnikov tega podjetja (= preživetje s prevzemom).

(10) Spremenljivka 210204: podjetja s prvim zaposlenim

Število podjetij, ki so imela prvega zaposlenega kadar koli med danim referenčnim obdobjem t. To se lahko nanaša na novonastala podjetja, kot so opredeljena za spremenljivko 210201, pa tudi na podjetja, kot so opredeljena za spremenljivko 210101, če so podjetja že bila aktivna v preteklih referenčnih obdobjih, vendar v dveh prejšnjih referenčnih obdobjih niso imela zaposlenih.

(11) Spremenljivka 210205: podjetja, ki nimajo več zaposlenih

Število podjetij, ki od katerega koli trenutka v danem referenčnem obdobju t nimajo več zaposlenih in so imela kdaj prej v danem referenčnem obdobju t vsaj enega zaposlenega. To se lahko nanaša na prenehanje poslovanja podjetij, kot je opredeljeno za spremenljivko 210202, z vsaj enim zaposlenim, pa tudi na podjetja, kot so opredeljena za spremenljivko 210102, če podjetja ostanejo aktivna, vendar nimajo več zaposlenih od katerega koli trenutka v danem referenčnem obdobju t in dveh naslednjih referenčnih obdobjih: t + 1 in t + 2. Enako velja, če pogodba o zaposlitvi zadnjega zaposlenega preneha 31. decembra leta t.

(12) Spremenljivka 210206: preživela podjetja z vsaj enim zaposlenim

Število podjetij, ki so imela vsaj enega zaposlenega v katerem koli trenutku v vsakem letu od leta, ko so imela prvega zaposlenega (t – 1 do t – 5), do danega referenčnega obdobja t. „Populacija podjetij, ki imajo prvega zaposlenega v letu t,“ je opredeljena kot za spremenljivko 210204. Za podjetje se prav tako šteje, da je preživelo, če so povezane pravne enote prenehale opravljati dejavnost in je to dejavnost prevzela nova pravna enota, ki je bila ustanovljena posebej za prevzem proizvodnih dejavnikov tega podjetja (= preživetje s prevzemom).

(13) Spremenljivka 210301: število podjetij pod tujim nadzorom

V nacionalni poslovni statistiki podjetje pod tujim nadzorom pomeni podjetje s sedežem v državi priprave statistike, nad katerim ima nadzor končna nadzorna institucionalna enota, ki nima sedeža v državi priprave statistike. Podjetja pomenijo aktivna podjetja, kot so opredeljena za spremenljivko 210101 pod A3.

Nadzor pomeni zmožnost določanja splošne politike podjetja, po potrebi na primer vključno z zmožnostjo izbora ustreznih direktorjev. V tem smislu se šteje, da je podjetje A pod nadzorom institucionalne enote B, če ima B neposreden ali posreden nadzor nad več kot polovico glasov delničarjev ali z drugimi sredstvi zagotavlja nadzor nad podjetjem A.

Tuj nadzor pomeni, da ima končna nadzorna institucionalna enota sedež v drugi državi kot institucionalna enota, nad katero ima nadzor.

Podružnice pomenijo lokalne enote tujih podjetij, ki niso ločeni pravni subjekti. Obravnavajo se kot neprave družbe v smislu Uredbe (EU) št. 549/2013 in se štejejo za podjetja za namene statistike o tujih povezanih podjetjih.

Končna nadzorna institucionalna enota povezanega podjetja pomeni institucionalno enoto v verigi nadzora povezanega podjetja, ki ni pod nadzorom druge institucionalne enote.

Tuje povezano podjetje pomeni podjetje s sedežem v državi priprave statistike, nad katerim ima končni nadzor institucionalna enota, ki nima sedeža v državi priprave statistike, ali podjetje, ki nima sedeža v državi priprave statistike, nad katerim ima končni nadzor institucionalna enota s sedežem v državi priprave statistike.

Država končnega nadzora pomeni državo sedeža končne nadzorne institucionalne enote ali skupine enot, ki delujejo usklajeno.

Institucionalna enota in lokalna enota imata enak pomen kot v Uredbi (EGS) št. 696/93.

Statistika o tujih notranjih povezanih podjetjih pomeni statistiko, ki opisuje dejavnosti tujih povezanih podjetij s sedežem v državi priprave statistike.

(14) Spremenljivka 210401: število tujih obvladujočih podjetij (koncept končne nadzorne institucionalne enote) in domačih povezanih podjetij

Tuje obvladujoče podjetje pomeni rezidenčno končno nadzorno institucionalno enoto, ki ima vsaj eno tuje povezano podjetje in ki je aktivno podjetje, kot je opredeljeno za spremenljivko 210101 pod A3. Nadzor in končna nadzorna institucionalna enota (UCI) sta opredeljena enako kot pri podjetjih pod tujim nadzorom.

Domače povezano podjetje pomeni podjetje s sedežem v državi priprave statistike, nad katerim ima nadzor končna nadzorna institucionalna enota, ki ima sedež v isti državi priprave statistike. Podjetje in podružnica sta opredeljena enako kot pri podjetjih pod tujim nadzorom.

V nacionalni poslovni statistiki statistika o tujih zunanjih povezanih podjetjih pomeni statistiko, ki opisuje dejavnost domačih povezanih podjetij vsake rezidenčne končne nadzorne institucionalne enote, ki ima vsaj eno tuje povezano podjetje, in dejavnost tujih obvladujočih podjetij s sedežem v državi priprave statistike.

(15) Spremenljivka 310101: število lokalnih enot

Število lokalnih enot, kot so opredeljene v Uredbi (EGS) št. 696/93 in ki so kot statistična enota vsebovane v poslovnem registru, popravljenem za napake, zlasti v registru. Lokalne enote morajo biti vključene, čeprav nimajo plačanih zaposlenih. Ta statistični podatek mora vključevati vse enote, ki so aktivne vsaj del referenčnega obdobja.

(16) Spremenljivka 310102: število aktivnih podjetij

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 210101 pod A3.

(17) Spremenljivka 310103: število podjetij z vsaj enim zaposlenim

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 210102 pod A4.

(18) Spremenljivka 310104: število podjetij z visoko rastjo

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 210103 pod A5.

(19) Spremenljivka 310201: rojstva podjetij

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 210201 pod A7.

(20) Spremenljivka 310202: smrti podjetij

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 210202 pod A8.

(21) Spremenljivka 310203: preživetja podjetij (samo preživetja treh koledarskih let)

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 210203 pod A9.

(22) Spremenljivka 310204: podjetja s prvim zaposlenim

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 210204 pod A10.

(23) Spremenljivka 310205: podjetja, ki nimajo več zaposlenih

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 210205 pod A11.

(24) Spremenljivka 310206: preživela podjetja z vsaj enim zaposlenim (samo za podjetja, ki so preživela tri koledarska leta)

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 210206 pod A12.

(25) Spremenljivka 410101: število podjetij v tujini pod končnim nadzorom institucionalnih enot v državi poročevalki

Podjetje v tujini pod končnim nadzorom institucionalne enote v državi poročevalki pomeni podjetje, ki nima sedeža v državi priprave statistike in nad katerim ima končni nadzor institucionalna enota s sedežem v državi priprave statistike. Nadzor, podjetje, podružnica in končna nadzorna institucionalna enota (UCI) so opredeljeni enako kot pri podjetjih pod tujim nadzorom.

V statistiki o mednarodnih dejavnostih statistika o tujih zunanjih povezanih podjetjih pomeni statistiko, ki opisuje dejavnosti tujih povezanih podjetij v tujini, nad katerimi ima končni nadzor institucionalna enota s sedežem v državi priprave statistike.

B. VLOŽKI DELOVNE SILE

(1) Spremenljivka 120101: število zaposlenih in samozaposlenih oseb

Število zaposlenih in samozaposlenih oseb je vsota števila zaposlenih in števila samozaposlenih oseb. „Število zaposlenih“ je opredeljeno kot za spremenljivko 220102 pod B5. Število samozaposlenih oseb je povprečno število oseb, ki so bile enkrat med referenčnim obdobjem edini lastniki ali solastniki statistične enote, v kateri delajo. Vključeni so tudi družinski delavci in zunanji sodelavci, katerih dohodek je odvisen od vrednosti proizvodnje statistične enote.

(2) Spremenljivka 120201: opravljene delovne ure zaposlenih

Skupno število opravljenih delovnih ur zaposlenih je število ur, ki so jih zaposleni v referenčnem obdobju dejansko opravili za proizvodnjo statistične enote.

Vključena sta čas, porabljen za povezano delo, ki posredno prispeva k proizvodnji (npr. načrtovanje, pripravo, administracijo in podobno), in čas, v katerem se delo dejansko ni opravljalo, vendar ga statistična enota šteje in plača kot takega (npr. kratki odmori, kratke prekinitve zaradi upada proizvodnje, usposabljanja in podobno).

Vključen je tudi čas, porabljen za delo, tudi za povezano delo, brez dejanskega plačila (npr. neplačane nadure).

Plačan čas, v katerem se delo dejansko ni opravljalo in ki ga statistična enota ne šteje za takega (npr. letni dopust, odsotnost z dela zaradi bolezni, porodniški dopust, uradni prazniki, daljši odmori, odmori za malico, stavke, dnevne migracije in podobno), je izključen.

V medletni statistiki morda ne bo mogoče upoštevati vseh teh postavk, kot so neplačane nadure.

(3) Spremenljivka 120301: plače

Spremenljivka „plače“ vključuje vse odhodke, nastale v referenčnem obdobju za skupno bruto plačilo v denarju ali v naravi za vse zaposlene v statistični enoti. Plače so del spremenljivke 220301 „odhodki za zaslužke zaposlenih“.

Skupno bruto plačilo v denarju ali v naravi med drugim na primer vključuje naslednje: neposredno plačilo, dodatke, nadomestila, nagrade, napitnine, provizije, plačila v varčevalne sheme zaposlenih, plačila za dneve, ko se delo ni opravljalo, plače v naravi, proizvode podjetja, stanovanja za zaposlene, službene avtomobile, delniške opcije in programe za nakup delnic, zneske, ki jih odtegne delodajalec (prispevki za socialno varnost zaposlenega, dohodnina itd.). V medletni statistiki vseh teh postavk morda ne bo mogoče upoštevati.

Odhodki za storitve, ki jih opravijo agencijski delavci, ter odhodki za prispevke za socialno varnost in druge podobne davčne obveznosti (ki so neposredno ali posredno vezani na plače), če nastanejo delodajalcu, so izključeni.

(4) Spremenljivka 220101: število zaposlenih in samozaposlenih oseb

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 120101 pod B1.

(5) Spremenljivka 220102: Število zaposlenih

Število zaposlenih je povprečno število oseb, ki so bile enkrat med referenčnim obdobjem zaposlene v statistični enoti.

Pojasnjevalna opomba

Medtem ko je delovno razmerje, ki opredeljuje stranki (kot zaposlenega in delodajalca), opredeljeno v posebni zakonodaji ali pogodbi, izraz „zaposleni“ običajno pomeni osebo, ki jo je statistična enota najela za redno opravljanje storitev zanjo v zameno za prejemke, kadar storitve, ki se opravljajo, niso del samostojne dejavnosti. Pojasniti je treba, da se vajenci, če so najeti pod takimi pogoji, štejejo za zaposlene.

Povprečje je treba izračunati kot aritmetično sredino števila zaposlenih v najkrajših enako dolgih časovnih obdobjih, ki spadajo v referenčno obdobje in za katera so mogoča redna opazovanja (npr. dnevna, tedenska, mesečna, četrtletna itd.).

(6) Spremenljivka 220103: število zaposlenih v ekvivalentih polnega delovnega časa

Število zaposlenih, pretvorjeno v ekvivalente polnega delovnega časa (EPDČ).

Podatke za število oseb, ki delajo manj od standardnega delovnega časa delavca, ki dela celo leto polni delovni čas, je treba pretvoriti v ekvivalente polnega delovnega časa, pri čemer se upošteva delovni čas zaposlenega, ki v enoti dela polni delovni čas celo leto. To so skupne opravljene ure, deljene s povprečnim letnim številom ur, opravljenih pri delu za polni delovni čas na ekonomskem ozemlju. Ker se dolžina zaposlitve s polnim delovnim časom sčasoma spreminja in se med dejavnostmi razlikuje, je treba uporabiti metode, s katerimi se izračunavajo povprečni deleži in povprečno število ur pri zaposlitvah s krajšim delovnim časom po skupinah zaposlitev. Za vsako skupino zaposlitev je treba najprej oceniti običajni delovni teden s polnim delovnim časom. Če je mogoče, se te skupine znotraj dejavnosti opredelijo glede na spol in/ali vrsto dela. Pri zaposlitvah zaposlenih so lahko pogodbeno dogovorjene ure ustrezno merilo za določitev teh podatkov. Ekvivalent polnega delovnega časa se izračuna za vsako skupino zaposlitev posebej in nato sešteje.

V to kategorijo so vključene osebe, ki delajo manj od standardnega delovnega dne, manj od standardnega števila delovnih dni v tednu ali manj od standardnega števila tednov/mesecev v letu. Pretvorba mora biti izvedena na podlagi števila delovnih ur, dni, tednov ali mesecev.

(7) Spremenljivka 220104: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v podjetjih z vsaj enim zaposlenim

„Število zaposlenih in samozaposlenih oseb“ je opredeljeno kot za spremenljivko 120101 pod B1, „število podjetij z vsaj enim zaposlenim“ pa kot za spremenljivko 210102 pod A4.

(8) Spremenljivka 220105: število zaposlenih v podjetjih z vsaj enim zaposlenim

„Število zaposlenih“ je opredeljeno kot za spremenljivko 220102 pod B5, „število podjetij z vsaj enim zaposlenim“ pa kot za spremenljivko 210102 pod A4.

(9) Spremenljivka 220106: število zaposlenih v podjetjih z visoko rastjo

„Število zaposlenih“ je opredeljeno kot za spremenljivko 220102 pod B5. „Populacija podjetij z visoko rastjo“ je opredeljena kot za spremenljivko 210103 pod A5.

(10) Spremenljivka 220107: število zaposlenih v mladih podjetjih z visoko rastjo

„Število zaposlenih“ je opredeljeno kot za spremenljivko 220102 pod B5. „Populacija mladih podjetij z visoko rastjo“ je opredeljena kot za spremenljivko 210104 pod A6.

(11) Spremenljivka 220201: opravljene delovne ure zaposlenih

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 120201 pod B2.

(12) Spremenljivka 220301: odhodki za zaslužke zaposlenih

Ta spremenljivka vključuje vse odhodke, nastale v zvezi z zaslužki zaposlenih, ki jih prizna statistična enota v referenčnem obdobju.

Zaslužki zaposlenih so vse oblike nadomestil, ki jih daje statistična enota v zameno za službovanje zaposlenih ali za prenehanje službovanja.

(13) Spremenljivka 220302: plače

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 120301 pod B3.

(14) Spremenljivka 220303: stroški socialnega zavarovanja

Delodajalčevi stroški socialnega zavarovanja ustrezajo znesku, enakemu vrednosti prispevkov za socialno zavarovanje, ki nastanejo delodajalcu, da se zaščiti upravičenost zaposlenih do socialnih prejemkov.

Stroški socialnega zavarovanja za delodajalca vključujejo prispevke delodajalca v sheme socialnega zavarovanja za pokojnine, nadomestila za bolniške odsotnosti, porodniške odsotnosti, invalidnost, brezposelnost, nezgode pri delu in poklicne bolezni, družinska nadomestila in druge sheme.

Vključeni so stroški za vse zaposlene, vključno z zaposlenimi na domu in vajenci.

Vključeni so stroški za vse sheme, ne glede na to, ali so zakonsko predpisane, kolektivno dogovorjene, pogodbene ali prostovoljne. Plače, ki jih delodajalec izplačuje v primeru bolezni, nezgode pri delu, materinskega dopusta ali skrajšanega delovnega časa, se lahko zapišejo tukaj ali pod plače, odvisno od računovodske prakse enote.

(15) Spremenljivka 220401: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v novonastalih podjetjih

„Število zaposlenih in samozaposlenih oseb“ je opredeljeno kot za spremenljivko 120101 pod B1, „novonastala podjetja“ (rojstva podjetij) pa so opredeljena kot za spremenljivko 210201 pod A7.

(16) Spremenljivka 220402: število zaposlenih v novonastalih podjetjih

„Število zaposlenih“ je opredeljeno kot za spremenljivko 220102 pod B5, „novonastala podjetja“ (rojstva podjetij) pa so opredeljena kot za spremenljivko 210201 pod A7.

(17) Spremenljivka 220403: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v podjetjih, ki so prenehala poslovati

„Število zaposlenih in samozaposlenih oseb“ je opredeljeno kot za spremenljivko 120101 pod B1, „smrti podjetij“ pa so opredeljene kot za spremenljivko 210202 pod A8.

(18) Spremenljivka 220404: število zaposlenih v podjetjih, ki so prenehala poslovati

„Število zaposlenih“ je opredeljeno kot za spremenljivko 220102 pod B5, „smrti podjetij“ pa so opredeljene kot za spremenljivko 210202 pod A8.

(19) Spremenljivka 220405: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v preživelih podjetjih

„Število zaposlenih in samozaposlenih oseb“ je opredeljeno kot za spremenljivko 120101 pod B1, „preživetja podjetij“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 210203 pod A9.

(20) Spremenljivka 220406: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v preživelih podjetjih, v letu nastanka

„Število zaposlenih in samozaposlenih oseb“ je opredeljeno kot za spremenljivko 120101 pod B1, „preživetja podjetij“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 210203 pod A9. Za to spremenljivko je število zaposlenih in samozaposlenih oseb število v letu nastanka podjetja, kot je opredeljen pod A7.

(21) Spremenljivka 220407: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v podjetjih s prvim zaposlenim

„Število zaposlenih in samozaposlenih oseb“ je opredeljeno kot za spremenljivko 120101 pod B1, „podjetja s prvim zaposlenim“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 210204 pod A10.

(22) Spremenljivka 220408: število zaposlenih v podjetjih s prvim zaposlenim

„Število zaposlenih“ je opredeljeno kot za spremenljivko 220102 pod B5, „podjetja s prvim zaposlenim“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 210204 pod A10.

(23) Spremenljivka 220409: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v podjetjih, ki nimajo več zaposlenih

„Število zaposlenih in samozaposlenih oseb“ je opredeljeno kot za spremenljivko 120101 pod B1, „podjetja, ki nimajo več zaposlenih,“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 210205 pod A11.

(24) Spremenljivka 220410: število zaposlenih v podjetjih, ki nimajo več zaposlenih

„Število zaposlenih“ je opredeljeno kot za spremenljivko 220102 pod B5, „podjetja, ki nimajo več zaposlenih,“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 210205 pod A11.

(25) Spremenljivka 220411: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v preživelih podjetjih z vsaj enim zaposlenim

„Število zaposlenih in samozaposlenih oseb“ je opredeljeno kot za spremenljivko 120101 pod B1, „preživela podjetja z vsaj enim zaposlenim“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 210206 pod A12.

(26) Spremenljivka 220412: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v preživelih podjetjih z vsaj enim zaposlenim, v letu nastanka

„Število zaposlenih in samozaposlenih oseb“ je opredeljeno kot za spremenljivko 120101 pod B1, „preživela podjetja z vsaj enim zaposlenim“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 210206 pod A12. Za to spremenljivko je število zaposlenih in samozaposlenih oseb število v letu nastanka podjetja, kar pomeni leto, ko je imelo podjetje prvega zaposlenega, kot je opredeljeno za spremenljivko 210204 pod A10.

(27) Spremenljivka 220501: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v podjetjih pod tujim nadzorom

„Število zaposlenih in samozaposlenih oseb“ je opredeljeno kot za spremenljivko 120101 pod B1, „podjetja pod tujim nadzorom“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 210301 pod A13.

(28) Spremenljivka 220601: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v tujih obvladujočih podjetjih (koncept končne nadzorne institucionalne enote) in domačih povezanih podjetjih

„Število zaposlenih in samozaposlenih oseb“ je opredeljeno kot za spremenljivko 120101 pod B1, „tuja obvladujoča podjetja (koncept končne nadzorne institucionalne enote) in domača povezana podjetja“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 210401 pod A14.

(29) Spremenljivka 220701: odhodki za zaslužke zaposlenih v podjetjih pod tujim nadzorom

„Odhodki za zaslužke zaposlenih“ so opredeljeni kot za spremenljivko 220301 pod B12, „število podjetij pod tujim nadzorom“ pa je predeljeno kot za spremenljivko 210301 pod A13.

(30) Spremenljivka 320101: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v lokalnih enotah

„Število zaposlenih in samozaposlenih oseb“ je opredeljeno kot za spremenljivko 120101 pod B1, „lokalne enote“ pa so opredeljene kot za spremenljivko 310101 pod A15.

(31) Spremenljivka 320102: število zaposlenih in samozaposlenih oseb

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 120101 pod B1.

(32) Spremenljivka 320103: število zaposlenih

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 220102 pod B5.

(33) Spremenljivka 320301: plače v lokalnih enotah

„Plače“ so opredeljene kot za spremenljivko 120301 pod B3, „število lokalnih enot“ pa je opredeljeno kot za spremenljivko 310101 pod A17.

(34) Spremenljivka 320104: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v podjetjih z vsaj enim zaposlenim

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 220104 pod B7.

(35) Spremenljivka 320105: število zaposlenih v podjetjih z vsaj enim zaposlenim

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 220105 pod B8.

(36) Spremenljivka 320201: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v novonastalih podjetjih

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 220401 pod B15.

(37) Spremenljivka 320202: število zaposlenih v novonastalih podjetjih

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 220402 pod B16.

(38) Spremenljivka 320203: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v podjetjih, ki so prenehala poslovati

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 220403 pod B17.

(39) Spremenljivka 320204: število zaposlenih v podjetjih, ki so prenehala poslovati

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 220404 pod B18.

(40) Spremenljivka 320205: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v preživelih podjetjih (samo za podjetja, ki so preživela tri koledarska leta)

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 220405 pod B19.

(41) Spremenljivka 320206: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v preživelih podjetjih, v letu nastanka (samo za podjetja, ki so preživela tri koledarska leta)

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 220406 pod B20.

(42) Spremenljivka 320207: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v podjetjih s prvim zaposlenim v letu t

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 220407 pod B21.

(43) Spremenljivka 320208: število zaposlenih v podjetjih s prvim zaposlenim

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 220408 pod B22.

(44) Spremenljivka 320209: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v podjetjih, ki nimajo več zaposlenih

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 220409 pod B23.

(45) Spremenljivka 320210: število zaposlenih v podjetjih, ki nimajo več zaposlenih

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 220410 pod B24.

(46) Spremenljivka 320211: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v preživelih podjetjih z vsaj enim zaposlenim (samo za podjetja, ki so preživela tri koledarska leta)

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 204011 pod B25.

(47) Spremenljivka 320212: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v preživelih podjetjih z vsaj enim zaposlenim, v letu nastanka (samo za podjetja, ki so preživela tri koledarska leta)

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 241012 pod B26.

(48) Spremenljivka 420101: število zaposlenih in samozaposlenih oseb v podjetjih v tujini pod končnim nadzorom institucionalnih enot v državi poročevalki

„Število zaposlenih in samozaposlenih oseb“ je opredeljeno kot za spremenljivko 120101 pod B1, „podjetja v tujini pod končnim nadzorom institucionalnih enot v državi poročevalki“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 410101 pod A25.

(49) Spremenljivka 420201: odhodki za zaslužke zaposlenih v podjetjih v tujini pod končnim nadzorom institucionalnih enot v državi poročevalki

„Odhodki za zaslužke zaposlenih“ so opredeljeni kot za spremenljivko 220301 pod B12, „podjetja v tujini pod končnim nadzorom institucionalnih enot v državi poročevalki“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 410101 pod A25.

C. CENE

(1) Spremenljivka 130101: uvozne cene

Cilj indeksov uvoznih cen je meriti mesečna gibanja transakcijskih cen blaga, ki ga rezidenti kupijo od nerezidentov. Vse povezane storitve so najprej izključene iz tega obsega, razen storitev, zajetih s trgovinskim sporazumom CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina). Indeksi cen morajo slediti gibanju cen primerljivih proizvodov skozi čas.

Bistveno je, da se pri tem upoštevajo vse karakteristike, ki določajo ceno proizvoda, vključno s količino prodanih proizvodov, opravljenim prevozom, rabati, pogoji servisiranja, garancijskimi pogoji, poreklom in namembnim krajem. Specifikacija mora biti oblikovana tako, da lahko enota opazovanja v naslednjih referenčnih obdobjih identificira točno določeni proizvod in določi ustrezno ceno na enoto.

Za področje uporabe uvoznih cen veljajo naslednje omejitve:

— uvoz gospodinjstev, enot državne uprave in nepridobitnih ustanov je izključen;

— osnovni trgovinski sistem je posebni trgovinski sistem, tako da sta običajni uvoz in uvoz za aktivno oplemenitenje in po pasivnem oplemenitenju, ko enota poročevalka pridobi lastništvo nad blagom, vključena. Uvoz za popravila ni zajet;

— seznam proizvodov je omejen na proizvode s področij B, C in D CPA. Povezane storitve so izključene.

Za opredelitev uvoznih cen se uporabljajo naslednja pravila:

— ustrezna cena je cena CIF (stroški, zavarovanje, prevoznina) meja brez vseh dajatev in davkov na blago in storitve, ki jih nosi enota poročevalka;

— zaradi prikaza dejanskega razvoja gibanja cen mora biti navedena dejanska transakcijska cena in ne cena iz cenika, zato je treba popuste odšteti od cene;

— zaradi prikaza čistega gibanja cen je treba pri izračunu indeksa cen upoštevati spremembe kakovosti proizvodov in izvesti potrebne prilagoditve;

— tudi druge karakteristike proizvodov, ki določajo ceno, je treba obravnavati dosledno;

— uvoz se evidentira, ko se prenese lastništvo nad blagom (tj. ko stranke posel evidentirajo v svojem knjigovodstvu);

— prenos lastništva nad plovili in zrakoplovi ter vesoljskimi plovili z osebe s sedežem v drugi državi na osebo s sedežem v zadevni državi članici se šteje za uvoz.

Indeks mora načeloma odražati povprečno ceno v referenčnem obdobju. V praksi se lahko dejansko zbrane informacije nanašajo na določen dan na sredini referenčnega obdobja, ki mora biti določen kot reprezentativni podatek za referenčno obdobje. Za proizvode z znatnim vplivom na nacionalno gospodarstvo, za katere je znano, da se njihove cene vsaj občasno gibljejo nestanovitno, je pomembno, da indeks dejansko odraža povprečne cene.

(2) Spremenljivka 130102: uvozne cene (euroobmočje) (neobvezno za države zunaj euroobmočja)

(3) Spremenljivka 130103: uvozne cene (zunaj euroobmočja) (neobvezno za države zunaj euroobmočja)

Indekse uvoznih cen je treba izračunati posebej glede na državo odpreme blaga (euroobmočje in zunaj euroobmočja). Država odpreme se določi v skladu s carinskimi pravili.

(4) Spremenljivka 130201: cene pri proizvajalcih

Cilj indeksa cen pri proizvajalcih je meriti gibanje transakcijskih cen gospodarskih dejavnosti v industriji, gradbeništvu in storitvah.

Za opredelitev cen pri proizvajalcih se uporabljajo naslednja pravila.

Upoštevajo se vse karakteristike proizvodov, ki določajo ceno, vključno s količino prodanih proizvodov, opravljenim prevozom, dodatnimi stroški, popusti, rabati, pogoji servisiranja, garancijskimi pogoji, namembnim krajem itd.

S cenami pri proizvajalcih se meri gibanje cen z vidika proizvajalca/prodajalca. Ustrezna cena je osnovna cena, ki izključuje DDV in podobne odbitne davke, ki so neposredno vezani na prihodek od prodaje, ter vse dajatve in davke na blago in storitve, ki jih je zaračunala enota, dodati pa je treba subvencije na proizvode, če jih je proizvajalec prejel.

Zaradi prikaza dejanskega razvoja gibanja cen mora biti navedena dejanska transakcijska cena in ne cena iz cenika.

Zaradi prikaza čistega gibanja cen je treba pri izračunu indeksa cen pri proizvajalcih upoštevati spremembe kakovosti proizvodov in izvesti potrebne prilagoditve.

Specifikacija mora biti oblikovana tako, da lahko enota opazovanja v naslednjih referenčnih obdobjih identificira točno določeni proizvod in določi ustrezno ceno na enoto.

Indeks mora načeloma odražati povprečno ceno v referenčnem obdobju. V praksi se lahko dejansko zbrane informacije nanašajo na določen dan na sredini referenčnega obdobja, ki mora biti določen kot reprezentativni podatek za referenčno obdobje. Za proizvode z znatnim vplivom na nacionalno gospodarstvo, za katere je znano, da se njihove cene vsaj občasno gibljejo nestanovitno, je pomembno, da indeks dejansko odraža povprečne cene.

Podatki o cenah morajo odražati cene v času dejanske transakcije, tj. ko terjatve in obveznosti nastanejo, se preoblikujejo ali prenehajo.

Cene storitev je treba načeloma evidentirati, ko je storitev opravljena. Če se opravljanje storitev razteza čez več obdobij ali če se storitve kupijo, preden se storitve opravijo, je treba izvesti ustrezne prilagoditve.

Z indeksom cen storitev pri proizvajalcih za gospodarsko dejavnost se merijo gibanja povprečnih cen vseh storitev v okviru poslovanja z vsemi subjekti, ki vključuje poslovanje med podjetji (B2B) ter poslovanje med podjetji in potrošniki (B2C). V poslovanje med podjetji (B2B) je vključena tudi prodaja javnemu sektorju, tj. poslovanje med podjetji in državo (B2G).

(5) Spremenljivka 130202: cene pri proizvajalcih na domačem trgu

(6) Spremenljivka 130203: cene pri proizvajalcih na tujem trgu

(7) Spremenljivka 130204: cene pri proizvajalcih na tujem trgu (euroobmočje) (neobvezno za države zunaj euroobmočja)

(8) Spremenljivka 130205: cene pri proizvajalcih na tujem trgu (zunaj euroobmočja) (neobvezno za države zunaj euroobmočja)

Z indeksom cen pri proizvajalcih na domačem trgu za gospodarsko dejavnost se merijo gibanja povprečnih cen vsega blaga in povezanih storitev, ki izhajajo iz navedene dejavnosti in se prodajajo na domačem trgu. Indeks cen na tujem trgu kaže gibanje povprečnih cen (pretvorjenih v lokalno valuto) vsega blaga in povezanih storitev, ki izhajajo iz navedene dejavnosti in se prodajajo zunaj domačega trga.

Kombinacija obeh indeksov kaže gibanje povprečnih cen vsega blaga in povezanih storitev, ki izhajajo iz dejavnosti. Za cene pri proizvajalcih na tujem trgu je treba ceno izračunati na državnih mejah, FOB (franko na ladijski krov).

Za indekse cen na domačem in tujem trgu je treba indekse cen pri proizvajalcih izračunati ločeno glede na namembni kraj proizvoda. Namembni kraj se določi na podlagi sedeža tretje osebe, ki je naročila ali kupila proizvod.

Cene pri proizvajalcih ali stroški novih stanovanjskih stavb

Z indeksi cen pri proizvajalcih v gradbeništvu se meri samo razvoj novih stanovanjskih stavb, izključeni pa so stanovanjske stavbe za posebne namene, nestanovanjske stavbe, cene zemljišč ter honorarji arhitektov in drugi honorarji. Ti indeksi odražajo cene, ki jih je stranka plačala gradbenemu podjetju. Zato ne odražajo le spremembe stroškovnih dejavnikov gradnje, temveč tudi spremembe v produktivnosti in dobičku. Poleg tega obstaja časovna razlika med prodajno ceno in ustreznimi stroški proizvodnje. Skupni gradbeni stroški novih stanovanjskih stavb se lahko uporabijo kot približek za cene pri proizvajalcih.

Namen indeksa skupnih gradbenih stroškov je prikazati gibanje stroškov, ki jih ima izvajalec pri izvedbi postopka gradnje.

Stroški, ki sestavljajo skupne gradbene stroške novih stanovanjskih stavb, so materialni stroški, stroški dela, obratov in opreme, prevoza in energije ter drugi stroški. Stroški stanovanjskih stavb za posebne namene in nestanovanjskih stavb, cene zemljišč ter honorarji arhitektov in drugi honorarji niso del gradbenih stroškov.

Materialni stroški se običajno izračunajo na podlagi cen materialov. Cene materialov morajo temeljiti na dejanskih cenah in ne na cenah iz cenika. Cene morajo temeljiti na vzorcu proizvodov in dobaviteljev. Cene se ovrednotijo brez DDV.

Stroški dela morajo zajemati plače ter prispevke za socialno varnost za vse zaposlene. Prispevki za socialno varnost vključujejo: (i) zakonsko določene prispevke za socialno varnost, ki jih plačuje delodajalec, (ii) kolektivno dogovorjene, pogodbene in prostovoljne prispevke za socialno varnost, ki jih plačuje delodajalec, in (iii) pripisane socialne prispevke (prispevke za socialno varnost, ki jih plačuje delodajalec neposredno).

Nova stanovanjska stavba je vsaka stavba, ki je zgrajena za trajno ali začasno stanovanjsko rabo, ali stavba, katere raba je spremenjena za trajno ali začasno stanovanjsko rabo, pri čemer se zanjo z nacionalno zakonodajo zahteva gradbeno ali urbanistično dovoljenje.

D. VLOŽKI ZA RAZISKAVE IN RAZVOJ

(1) Spremenljivka 230101: notranji odhodki za raziskave in razvoj

Raziskave in eksperimentalni razvoj zajemajo ustvarjalno in sistematično delo, ki se opravlja za povečanje znanja, vključno z znanjem o človeštvu, kulturi in družbi, ter iskanje novih možnosti uporabe razpoložljivega znanja.

Odhodki za notranje raziskave in razvoj pomenijo količino denarja, porabljenega za raziskave in razvoj, ki se izvajajo v enoti poročevalki.

Notranji odhodki za raziskave in razvoj so vsi tekoči odhodki in odhodki za bruto investicije v osnovna sredstva za raziskave in razvoj, ki se izvajajo v statistični enoti, v posameznem referenčnem obdobju, ne glede na vir sredstev. Tekoči odhodki za raziskave in razvoj vključujejo stroške dela za notranje osebje za raziskave in razvoj ter druge tekoče stroške (stroške za zunanje osebje za raziskave in razvoj, nabavo storitev). Odhodki za bruto investicije v osnovna sredstva za raziskave in razvoj vključujejo: nakup zemljišča, nakup stavb, nakup informacijske in komunikacijske opreme, nakup transportne opreme, nakup drugih strojev in opreme, nakup kapitalizirane računalniške programske opreme, nakup drugih proizvodov intelektualne lastnine.

(2) Spremenljivka 230201: osebje za raziskave in razvoj

Raziskave in eksperimentalni razvoj zajemajo ustvarjalno in sistematično delo, ki se opravlja za povečanje znanja, vključno z znanjem o človeštvu, kulturi in družbi, ter iskanje novih možnosti uporabe razpoložljivega znanja.

Osebje za raziskave in razvoj v statistični enoti vključuje vse osebe, ki so neposredno vključene v raziskave in razvoj, ne glede na to, ali so zaposlene v statistični enoti ali pa so to zunanji sodelavci, ki so v celoti vključeni v dejavnosti raziskav in razvoja statistične enote, pa tudi osebe, ki opravljajo neposredne storitve za dejavnosti raziskav in razvoja (kot so vodje raziskav in razvoja, administratorji, tehniki in pisarniško osebje).

Osebe, ki zagotavljajo posredno podporo in pomožne storitve, kot so osebje v menzi, vzdrževalno, administrativno in varnostno osebje, bi morale biti izključene, čeprav so njihove plače pri merjenju notranjih odhodkov za raziskave in razvoj po opredelitvi pod D1 vključene v „druge tekoče stroške“.

Osebje za raziskave in razvoj vključuje dve glavni skupini posameznikov:

— osebe, zaposlene v statistični enoti, ki prispevajo k notranjim dejavnostim raziskav in razvoja enote (notranje osebje za raziskave in razvoj);

— zunanji sodelavci, ki so v celoti vključeni v notranje dejavnosti raziskav in razvoja enote (zunanje osebje za raziskave in razvoj) ter so lahko bodisi neodvisni (samozaposleni) bodisi odvisni (prejemajo plačo, vendar ne od statistične enote, ki izvaja raziskave in razvoj).

(3) Spremenljivka 230202: raziskovalci

Raziskovalci so strokovnjaki, ki se ukvarjajo s snovanjem ali ustvarjanjem novega znanja. Opravljajo raziskave in izboljšujejo ali razvijajo koncepte, teorije, modele, tehnike, instrumentacije, programsko opremo ali operativne modele.

Med „raziskovalce“ so uvrščeni tudi vodje in administratorji, vključeni v načrtovanje in upravljanje znanstvenih in tehničnih vidikov raziskovalčevega dela.

(4) Spremenljivka 230301: notranji odhodki za raziskave in razvoj v podjetjih pod tujim nadzorom

„Notranji odhodki za raziskave in razvoj“ so opredeljeni kot za spremenljivko 230101 pod D1, „podjetja pod tujim nadzorom“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 210301 pod A13.

(5) Spremenljivka 230401: osebje za raziskave in razvoj v podjetjih pod tujim nadzorom

„Osebje za raziskave in razvoj“ je opredeljeno kot za spremenljivko 230201 pod D2, „podjetja pod tujim nadzorom“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 210301 pod A13.

(6) Spremenljivka 230501: državna proračunska sredstva za raziskave in razvoj (GBARD)

Državna proračunska sredstva za raziskave in razvoj (GBARD) so vsa sredstva, dodeljena za financiranje raziskav in razvoja (za vse sektorje) v proračunih sektorja država. Sektor država vključuje podsektorje centralna (zvezna) država, regionalna (republiška) država in lokalna (občinska) država (financiranje raziskav in razvoja s strani zadnje navedene se lahko ne vključi v GBARD, če se ne šteje za pomembno ali če podatkov ni mogoče zbrati). GBARD se nanaša na proračunske podatke, od proračunskih napovedi do dejanskih odhodkov, vendar pa se zbiranje podatkov običajno osredotoča na „prvotna odobrena proračunska sredstva“ in „končna odobrena proračunska sredstva“.

(7) Spremenljivka 230502: nacionalno javno financiranje za raziskave in razvoj, ki se usklajujejo na nadnacionalni ravni

Nacionalno javno financiranje za raziskave in razvoj, ki se usklajujejo na nadnacionalni ravni, je opredeljeno kot skupna proračunska sredstva sektorja država, kot se merijo z GBARD, namenjena podpori: nadnacionalnim javnim izvajalcem raziskav in razvoja, vseevropskim nadnacionalnim javnim programom raziskav in razvoja ter dvostranskim ali večstranskim javnim programom raziskav in razvoja med državami članicami EU, državami kandidatkami ali državami Efte.

(8) Spremenljivka 330101: notranji odhodki za raziskave in razvoj

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 230101 pod D1.

(9) Spremenljivka 330201: osebje za raziskave in razvoj

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 230201 pod D2.

(10) Spremenljivka 330202: raziskovalci

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 230202 pod D3.

E. NABAVE

(1) Spremenljivka 240101: nabava blaga in storitev skupaj

Nabava blaga in storitev skupaj vključuje skupno količino blaga in storitev, ki jih je kupila statistična enota in ki so v računovodstvu priznani kot kratkoročna sredstva ali stroški v referenčnem obdobju.

V to nabavo blaga so na primer med drugim vključeni: surovine, pomožni in embalažni material, potrošni material, gorivo, nadomestni deli, semena in krma, živali, drobni inventar in blago, kupljeno za nadaljnjo prodajo.

V nabavo storitev so na primer med drugim vključene storitve v zvezi z električno energijo, ogrevanjem, vodo, vzdrževanjem, popravili, licenčninami, najemom, zavarovanjem, raziskavami (če jih opravljajo tretje osebe), agencijskim delom, oglaševanjem, promocijo, prometom, komunikacijo, bančništvom ter pravne, računovodske in vse druge storitve, ki jih opravijo tretje osebe in so priznane kot stroški v referenčnem obdobju.

Povečanja zalog končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje ter kakršna koli finančna sredstva in dolgoročna sredstva niso vključeni. Izjemoma so vključena tudi sredstva iz drugih razredov, prerazvrščena v katero koli od postavk, ki so zgoraj navedene kot vključene.

Nabave blaga in storitev iz te opredelitve se ovrednotijo v skladu s pravili, ki so v ta namen določena v računovodskih standardih, na podlagi katerih so bili priznani zgoraj navedena sredstva in stroški.

(2) Spremenljivka 240102: nabava blaga in storitev za nadaljnjo prodajo

Nabava blaga in storitev za nadaljnjo prodajo v enakem stanju, kot so bili prejeti, je nabava blaga za nadaljnjo prodajo tretjim osebam brez nadaljnje predelave. Vključuje tudi nabave storitev prek „računa“ storitvenih podjetij, tj. podjetij, katerih prihodek od prodaje zajema ne samo provizijo posrednikov, zaračunano za transakcijo storitve (kot v primeru nepremičninskih posrednikov), ampak tudi dejanski znesek, vključen v transakcijo storitve, npr. nabave, ki jih opravijo turistične agencije za prevoze.

Vrednost blaga in storitev, ki so prodani tretji osebi na podlagi provizije, je izključena, ker posrednik, ki prejme provizijo, tega blaga niti ne kupi niti ne proda.

Nabava blaga in storitev za nadaljnjo prodajo v enakem stanju, kot so bili prejeti, je del nabave blaga in storitev skupaj ter se uporabi za izračun drugih agregatov in bilanc.

(3) Spremenljivka 240103: odhodki za storitve, ki jih opravijo agencijski delavci

Ta spremenljivka vključuje vse odhodke, ki jih je statistična enota priznala v referenčnem obdobju, nanašajo pa se na storitve, ki so jih zanjo opravile agencije za začasno zaposlovanje in podobne organizacije, ki za podjetja strank zagotavljajo delavce za določen čas, da dopolnijo ali začasno nadomestijo delovno silo stranke, kadar so zagotovljeni posamezniki zaposleno osebje enote za zagotavljanje začasne pomoči. Odhodki za storitve, ki jih opravijo agencijski delavci, so del spremenljivke „nabava blaga in storitev skupaj“.

Vendar te agencije in organizacije ne zagotavljajo neposrednega nadzora nad svojimi zaposlenimi na delovnih mestih strank. V to spremenljivko so vključeni samo stroški za zagotovitev osebja, ki ni povezano z zagotovitvijo določene industrijske ali druge neindustrijske storitve.

(4) Spremenljivka 240104: stroški dolgoročnega najema in poslovnega najema

Stroški dolgoročnega najema vključujejo vse stroške, ki jih statistična enota prizna v referenčnem obdobju in ki se nanašajo na najem dolgoročnih sredstev. V to spremenljivko so vključena plačila na podlagi pogodbe o poslovnem najemu v zvezi z dolgoročnimi sredstvi.

Za to spremenljivko se najem razvrsti med poslovne najeme, če se z njim ne prenesejo vsa pomembna tveganja in koristi, povezani z lastništvom nad sredstvom, ki je predmet najema.

(5) Spremenljivka 240105: nabava energentov

Nabave vseh energentov v referenčnem obdobju morajo biti vključene v to spremenljivko samo, če so energetski proizvodi kupljeni kot gorivo. Izključeni morajo biti energetski proizvodi, kupljeni kot surovina ali za nadaljnjo prodajo brez predelave. Podatek mora biti naveden le kot vrednost.

(6) Spremenljivka 240106: plačila podizvajalcem

Za dejavnosti s področij B do E NACE so plačila podizvajalcem plačila, ki jih enota plača tretjim osebam za industrijsko blago in storitve, zagotovljene v okviru podizvajalskega razmerja, ki je opredeljeno tako:

podjetji sta v podizvajalskem razmerju, kadar sta izpolnjena pogoja A in B:

A. podjetje stranka, imenovano tudi glavni izvajalec, sodeluje pri zasnovi izdelka, pri čemer zagotovi, tudi deloma, tehnične specifikacije podjetju dobavitelju, imenovanemu tudi podizvajalec, in/ali mu zagotovi materiale, ki se obdelajo;

B. podjetje stranka proda izdelek podizvajalca kot tak ali kot del kompleksnejšega izdelka in prevzame poprodajno odgovornost za izdelek.

Opomba: zgolj določitev barve, velikosti ali kataloške številke sama po sebi ne pomeni tehnične specifikacije. Izdelava izdelka po meri sama po sebi ne pomeni nujno podizvajalskega razmerja.

Za statistiko o dejavnostih področja F NACE so plačila podizvajalcem plačila, ki jih enota plača tretjim osebam za opravljena gradbena dela v okviru podizvajalskega razmerja.

Podjetji sta v podizvajalskem razmerju, kadar so hkrati izpolnjeni pogoji A, B, C in D:

A. podjetje stranka sklene pogodbo s podjetjem dobaviteljem, v nadaljnjem besedilu „podizvajalec“, za izvajanje del ali storitev, ki so posebej vključeni v postopek gradnje;

B. podjetje stranka je odgovorno za končni izdelek postopka gradnje, pri čemer odgovornost zajema tudi dele, ki jih opravijo podizvajalci; podizvajalec lahko v nekaterih primerih nosi del odgovornosti;

C. podjetje stranka zagotovi specifikacije podizvajalcu; dela ali storitve, ki jih opravi podizvajalec, morajo biti na primer prilagojena ciljem posameznega projekta, zato to ne morejo biti standardizirana ali kataloška dela ali storitve;

D. vzajemna pogodba ni drugače določena s povezovalnim sporazumom, kot je skupni odgovor na razpis, konzorcij ali skupno podjetje itd.

(7) Spremenljivka 240201: sprememba zalog blaga

Sprememba zalog blaga je razlika v skupni vrednosti zalog, ki jih statistična enota prizna na koncu in začetku referenčnega obdobja. Vrednost navedenih zalog je vrednost, po kateri so bile priznane v računovodskih izkazih.

(8) Spremenljivka 240202: sprememba zalog končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje

Ta spremenljivka je opredeljena kot sprememba v vrednosti zalog končnih izdelkov ali izdelkov med proizvodnjo, ki so bili proizvedeni v statistični enoti in še niso bili prodani, med prvim in zadnjim dnem referenčnega obdobja. Je del spremenljivke „sprememba zalog blaga“.

Ti izdelki vključujejo nedokončano proizvodnjo, ki pripada statistični enoti, čeprav so ti izdelki v posesti tretjih oseb. Enako so izključeni izdelki, ki jih ima statistična enota, vendar pripadajo tretjim osebam.

Zaloge se ovrednotijo v proizvodnih stroških pred popravki vrednosti (kot je amortizacija).

(9) Spremenljivka 240203: sprememba zalog blaga za nadaljnjo prodajo

Sprememba zalog blaga za nadaljnjo prodajo je razlika v skupni vrednosti zalog, ki jih statistična enota prizna na koncu in začetku referenčnega obdobja kot predmete za nadaljnjo prodajo tretjim osebam brez nadaljnje predelave. Vrednost navedenih zalog je vrednost, po kateri so bile priznane v računovodskih izkazih. Sprememba zalog blaga za nadaljnjo prodajo je del spremenljivke „sprememba zalog blaga“.

(10) Spremenljivka 240301: nabava blaga in storitev podjetij pod tujim nadzorom skupaj

„Nabava blaga in storitev skupaj“ je opredeljena kot za spremenljivko 240101 pod E1, „podjetja pod tujim nadzorom“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 210301 pod A13.

(11) Spremenljivka 240302: nabava blaga in storitev podjetij pod tujim nadzorom za nadaljnjo prodajo

„Nabava blaga in storitev za nadaljnjo prodajo“ je opredeljena kot za spremenljivko 240102 pod E2, „podjetja pod tujim nadzorom“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 210301 pod A13.

F. REZULTATI IN DELOVANJE

(1) Spremenljivka 140101: proizvodnja (obseg)

Proizvodnja se v kratkoročni poslovni statistiki zahteva kot indeks. Indeks obsega proizvodnje je referenčni kazalnik za gospodarski razvoj in se uporablja zlasti za zgodnje prepoznavanje prelomnic v gospodarskem razvoju. Predstaviti ga je treba v obliki Laspeyresovega indeksa, s katerim se primerja sedanji obseg proizvodnje z ustreznim obsegom proizvodnje v baznem obdobju.

Teoretični cilj indeksa obsega proizvodnje:

— za statistiko o poslovnih ciklih je treba meriti lasten izložek. Izraza „proizvodnja“ ali „izložek“ v smislu statistike o poslovnih ciklih ne vključujeta vložkov iz drugih enot;

— cilj indeksa obsega proizvodnje je torej meriti spremembe v obsegu dodane vrednosti v kratkih in rednih presledkih;

— izmerjene spremembe v obsegu dodane vrednosti bi se na splošno morale približati dodani vrednosti, izmerjeni s koncepti dodane vrednosti iz nacionalnih računov.

Načela za izračun indeksa obsega proizvodnje:

— podatki, potrebni za pripravo indeksa, kot je opredeljen s teoretičnim ciljem, običajno niso na voljo na mesečni ravni;

— zato se dodana vrednost v osnovnih cenah izračuna samo za bazno obdobje, zlasti za posodobitev uteži. Če dodana vrednost v osnovnih cenah ni na voljo, se lahko kot približek uporabi bruto dodana vrednost v stroških faktorjev.

— Za mesečno nadaljevanje dodane vrednosti v baznem obdobju se uporabijo ustrezni približki.

Izračun približkov za nadaljevanje. Ustrezni približki za nadaljevanje indeksov so:

— bruto vrednost proizvodnje (deflacionirana);

— obseg;

— prihodek od prodaje (deflacioniran);

— vložek delovne sile;

— vložek surovin;

— vložek energije.

Korelacija teh približkov z razvojem dodane vrednosti se lahko razlikuje glede na tržno dejavnost. Za vsako tržno dejavnost je treba izbrati približek z visoko korelacijo.

Razmerje z nacionalnimi računi:

— splošno razumevanje izraza „indeks proizvodnje“ kot „razvoja dodane vrednosti“ je v nasprotju z opredelitvijo „proizvodnje“ v okviru nacionalnih računov ali strukturne poslovne statistike;

— v smislu nacionalnih računov se indeks proizvodnje nanaša na razvoj „dodane vrednosti“ v stalnih cenah, medtem ko je dodana vrednost načeloma izložek minus vmesna potrošnja v osnovnih cenah.

(2) Spremenljivka 140201: obseg prodaje

Obseg prodaje pomeni vrednost čistega prihodka od prodaje v stalnih cenah in je kot tak količinski indeks. Izračuna se lahko kot čisti prihodek od prodaje v tekočih cenah, deflacioniran z ustreznim kazalnikom cen, ali kot količinski indeks, pridobljen neposredno iz količine prodanega blaga.

(3) Spremenljivka 140301: čisti prihodek od prodaje

Za vse dejavnosti, razen za dejavnosti 64 in 65 NACE ter nekatere dejavnosti 66 NACE, čisti prihodek od prodaje obsega vse prihodke, nastale v referenčnem obdobju v okviru običajnih dejavnosti statistične enote, ter je prikazan brez vseh znižanj cen, popustov in rabatov, ki jih je statistična enota odobrila.

Prihodki so opredeljeni kot povečanja gospodarskih koristi v referenčnem obdobju v obliki prilivov ali povečanja sredstev ali zmanjšanja obveznosti, ki povzročijo povečanje lastniškega kapitala, razen tistih, povezanih s prispevki lastnikov kapitalskih deležev.

Navedeni prilivi izhajajo iz pogodb s strankami in se ustvarijo tako, da statistična enota izpolni izvršitvene obveze, kot so predvidene v navedenih pogodbah. Izvršitvena obveza je običajno prodaja (prenos) blaga ali izvedba storitev, vendar pa lahko bruto prilivi vključujejo tudi prihodke, pridobljene kot donos od uporabe sredstev statistične enote s strani drugih.

Iz čistega prihodka od prodaje so izključeni:

— vsi davki in dajatve, neposredno povezani s prihodki;

— vsi zneski, zbrani v imenu katerega koli glavnega udeleženca, če statistična enota deluje kot posrednik v svojem razmerju z navedenim glavnim udeležencem;

— vsi prihodki, ki ne nastanejo v okviru običajnih dejavnosti statistične enote. Te vrste prihodkov se običajno uvrščajo med „druge prihodke (iz poslovanja)“, „finančne prihodke“, „izredne prihodke“ ali k drugi podobni postavki, odvisno od zadevnega sklopa splošno sprejetih računovodskih standardov, ki se uporabijo za pripravo računovodskih izkazov.

V medletni statistiki morda ne bo mogoče upoštevati vidikov, kot so letna znižanja cen, subvencije, rabati in popusti.

Za dejavnosti K6411, K6419 in K649 NACE je čisti prihodek od prodaje opredeljen kot vrednost proizvodnje minus subvencije ali državne podpore.

Za dejavnosti K642 in K643 NACE je mogoče čisti prihodek od prodaje približno oceniti na podlagi skupnih stroškov poslovanja, če čisti prihodek od prodaje v računovodskih izkazih ni na voljo.

Za dejavnosti K6511, K6512 in K652 NACE je čisti prihodek od prodaje opredeljen kot bruto prihodki od premij.

Za dejavnosti K653 NACE je čisti prihodek od prodaje opredeljen kot skupni pokojninski prispevki.

Za dejavnosti K66 NACE, za katere čisti prihodek od prodaje v računovodskih izkazih ni na voljo, je opredeljen kot vrednost proizvodnje minus subvencije ali državne podpore. Za dejavnosti K66 NACE, za katere čisti prihodek od prodaje v računovodskih izkazih ni na voljo, se uporabi standardna opredelitev čistega prihodka od prodaje.

(4) Spremenljivka 140302: čisti prihodek od prodaje na domačem trgu

(5) Spremenljivka 140303: čisti prihodek od prodaje na tujem trgu

(6) Spremenljivka 140304: čisti prihodek od prodaje na tujem trgu (euroobmočje)

(7) Spremenljivka 140305: čisti prihodek od prodaje na tujem trgu (zunaj euroobmočja)

Zaradi indeksov čistega prihodka od prodaje na domačem in tujem trgu je treba čisti prihodek od prodaje razdeliti glede na prvi namembni kraj proizvoda na podlagi spremembe lastništva (ne glede na to, ali gre tudi za ustrezne fizične premike blaga prek meja ali ne). Namembni kraj se določi na podlagi sedeža tretje osebe, ki je kupila blago in storitve.

(8) Spremenljivka 250101: čisti prihodek od prodaje

Enaka opredelitev kot za spremenljivko 140301 pod F3.

(9) Spremenljivka 250102: čisti prihodek od prodaje od kmetijstva, gozdarstva, ribolova in industrijskih dejavnosti

Del čistega prihodka od prodaje, ki izhaja iz dejavnosti, razvrščenih pod področja A do F NACE.

Čisti prihodek od prodaje, ki izhaja iz nadaljnje prodaje blaga in storitev, kupljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjenem stanju, je izključen.

(10) Spremenljivka 250103: čisti prihodek od prodaje od industrijskih dejavnosti

Del čistega prihodka od prodaje, ki izhaja iz dejavnosti, razvrščenih pod področja B do F NACE.

Vključen je čisti prihodek od prodaje, ki izhaja iz prodaje blaga in storitev, ki so bili predmet podizvajalskega razmerja.

Čisti prihodek od prodaje, ki izhaja iz nadaljnje prodaje blaga in storitev, kupljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjenem stanju, je izključen.

(11) Spremenljivka 250104: čisti prihodek od prodaje od industrijskih dejavnosti brez gradbeništva

Del čistega prihodka od prodaje, ki izhaja iz dejavnosti, razvrščenih pod področja B do E NACE.

Vključen je čisti prihodek od prodaje, ki izhaja iz prodaje blaga in storitev, ki so bili predmet podizvajalskega razmerja.

Čisti prihodek od prodaje, ki izhaja iz nadaljnje prodaje blaga in storitev, kupljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjenem stanju, je izključen.

(12) Spremenljivka 250105: čisti prihodek od prodaje od gradnje

Del čistega prihodka od prodaje, ki izhaja iz dejavnosti, razvrščenih pod področje F NACE.

Vključen je čisti prihodek od prodaje, ki izhaja iz prodaje blaga in storitev, ki so bili predmet podizvajalskega razmerja.

Čisti prihodek od prodaje, ki izhaja iz nadaljnje prodaje blaga in storitev, kupljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjenem stanju, je izključen.

(13) Spremenljivka 250106: čisti prihodek od prodaje od storitvenih dejavnosti

Prihodki od vseh opravljenih storitev (bančnih in zavarovalniških, poslovnih in osebnih).

Ta spremenljivka vključuje čisti prihodek od prodaje od storitvenih dejavnosti, ustvarjen z glavno ali stransko dejavnostjo; nekatere storitvene dejavnosti lahko opravljajo industrijske enote. Te dejavnosti so razvrščene pod področja H do N in P do S NACE ter tudi pod vzdrževanje in popravila iz skupin 45.2 in 45.4 področja G NACE.

(14) Spremenljivka 250107: čisti prihodek od prodaje od trgovinskih dejavnosti nabave in nadaljnje prodaje ter posredniških dejavnosti

Del čistega prihodka od prodaje, ki izhaja od trgovinskih dejavnosti nabave in nadaljnje prodaje enote ter posredniške dejavnosti enote. Ustreza prodaji blaga, ki ga enota kupi v svojem imenu in za svoj račun ter proda naprej v enakem stanju, kot je bilo nabavljeno, ali po takem etiketiranju, pakiranju in zavijanju, kot se običajno uporablja v trgovskih podjetjih, pa tudi kakršni koli proviziji za nakup in prodajo v imenu in za račun tretjih oseb ter podobnim dejavnostim.

Nadaljnja prodaja se lahko razdeli na:

— nadaljnjo prodajo drugim trgovcem, profesionalnim uporabnikom itd. (veleprodaja);

— nadaljnjo prodajo gospodinjstvom ali manjšim uporabnikom (maloprodaja).

Te dejavnosti so razvrščene pod področje G NACE (razen vzdrževanja in popravil iz skupin 45.2 in 45.4 NACE).

(15) Spremenljivka 250108: čisti prihodek od prodaje od zgradb

Del čistega prihodka od prodaje, ki izhaja iz dejavnosti, razvrščenih pod oddelek F41 NACE.

Vključen je čisti prihodek od prodaje, ki izhaja iz prodaje blaga in storitev, ki so bili predmet podizvajalskega razmerja.

Čisti prihodek od prodaje, ki izhaja iz nadaljnje prodaje blaga in storitev, kupljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjenem stanju, je izključen.

(16) Spremenljivka 250109: čisti prihodek od prodaje od gradbeništva

Del čistega prihodka od prodaje, ki izhaja iz dejavnosti, razvrščenih pod oddelek F42 NACE.

Vključen je čisti prihodek od prodaje, ki izhaja iz prodaje blaga in storitev, ki so bili predmet podizvajalskega razmerja.

Čisti prihodek od prodaje, ki izhaja iz nadaljnje prodaje blaga in storitev, kupljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjenem stanju, je izključen.

(17) Spremenljivka 250110: čisti prihodek od prodaje od glavne dejavnosti na 3-mestni ravni NACE

Del čistega prihodka od prodaje, ki izhaja iz glavne dejavnosti enote. Glavna dejavnost enote se določi v skladu s pravili iz Uredbe Sveta (ES) št. 696/93.

Vključen je čisti prihodek od prodaje, ki izhaja iz prodaje blaga in storitev, ki so bili predmet podizvajalskega razmerja.

Čisti prihodek od prodaje, ki izhaja iz nadaljnje prodaje blaga in storitev, kupljenih za nadaljnjo prodajo v nespremenjenem stanju, je izključen.

(18) Spremenljivka 250111: čisti prihodek od prodaje od oddajanja naročil podizvajalcem

Za statistiko o dejavnostih področja F NACE je čisti prihodek od prodaje od oddajanja naročil podizvajalcem čisti prihodek od prodaje, ki ga enota ustvari z lastnimi gradbenimi deli, zagotovljenimi tretji osebi na podlagi podizvajalskega razmerja.

Podjetji sta v podizvajalskem razmerju, kadar so hkrati izpolnjeni pogoji A, B, C in D:

A. podjetje stranka sklene pogodbo s podjetjem dobaviteljem, v nadaljnjem besedilu „podizvajalec“, za izvajanje del ali storitev, ki so posebej vključene v postopek gradnje;

B. podjetje stranka je odgovorno za končni izdelek postopka gradnje, pri čemer odgovornost zajema tudi dele, ki jih opravijo podizvajalci; podizvajalec lahko v nekaterih primerih nosi del odgovornosti;

C. podjetje stranka zagotovi specifikacije podizvajalcu; dela ali storitve, ki jih opravi podizvajalec, morajo biti na primer prilagojena ciljem posameznega projekta, zato to ne morejo biti standardizirana ali kataloška dela ali storitve;

D. vzajemna pogodba ni drugače določena s povezovalnim sporazumom, kot je skupni odgovor na razpis, konzorcij ali skupno podjetje itd.

(19) Spremenljivka 250112: čisti prihodek od prodaje po rezidenčnosti stranke

Čisti prihodek od prodaje pomeni čisti prihodek od prodaje, kot je opredeljen za spremenljivko 140301 pod F3. Pojem rezidenčnosti se razume v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013.

(20) Spremenljivka 250113: čisti prihodek od prodaje po proizvodih

Čisti prihodek od prodaje pomeni čisti prihodek od prodaje, kot je opredeljen za spremenljivko 140301 pod F3. Razčlenitev po proizvodih temelji na CPA.

(21) Spremenljivka 250201: bruto trgovska marža

Ustreza donosu dejavnosti nabave in nadaljnje prodaje brez nadaljnje predelave. Izračuna se iz čistega prihodka od prodaje, povezanega s trgovinskimi dejavnostmi nabave in nadaljnje prodaje brez nadaljnje predelave, skupno nabavo za nadaljnjo prodajo ter spremembami zalog blaga in storitev, kupljenih za nadaljnjo prodajo.

V bruto trgovsko maržo so vključeni prodaja, nabava in spremembe zalog blaga in storitev v zvezi z blagom in storitvami, kupljenimi za zagotovitev tretjim osebam v nespremenjenem stanju.

Imenuje se tudi bruto marža na blago in storitve za nadaljnjo prodajo.

(22) Spremenljivka 250301: vrednost proizvodnje

Vrednost proizvodnje je vrednost skupne proizvodnje statistične enote, ustvarjene v referenčnem obdobju.

Za vse dejavnosti, razen za dejavnosti 64, 65 in 66 NACE, je to rezultat:

+ čistega prihodka od prodaje,

± spremembe zalog končnih izdelkov in nedokončane proizvodnje,

± spremembe zalog blaga za nadaljnjo prodajo,

+ prihodkov od subvencij, povezanih s proizvodi ali prihodkom od prodaje,

+ kapitalizirane proizvodnje,

– nabave blaga in storitev za nadaljnjo prodajo.

Prihodki od subvencij, povezanih s proizvodi ali prihodkom od prodaje, so vsi prihodki, ki izvirajo iz državne pomoči, ki je bila odobrena statistični enoti v referenčnem obdobju in jo je ta priznala kot tako.

Kapitalizirana proizvodnja je skupno povečanje vseh samoustvarjenih dolgoročnih sredstev, ki jih je statistična enota v referenčnem obdobju priznala kot taka.

Za dejavnosti K6411 NACE je vrednost proizvodnje opredeljena kot drugi upravni odhodki, razen stroškov osebja, plus odhodki od opravnin (provizij), plus stroški osebja, plus amortizacija opredmetenih in neopredmetenih osnovnih sredstev.

Za dejavnosti K6419 in K649 NACE je vrednost proizvodnje opredeljena kot prihodki iz obresti in podobni prihodki, minus odhodki za obresti in podobni odhodki, plus prihodki od provizij, plus prihodki od delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivimi donosi, plus čisti dobiček ali čista izguba iz finančnih poslov, plus prihodki od subvencij, povezanih s proizvodi ali prihodkom od prodaje. Za nekatere dejavnosti K6499 NACE je vrednost proizvodnje čisti prihodek od prodaje plus subvencije ali državne podpore ali pa se lahko približno oceni na podlagi skupnih stroškov poslovanja, če čisti prihodek od prodaje v računovodskih izkazih ni na voljo.

Za dejavnosti K642 in K643 NACE je vrednost proizvodnje čisti prihodek od prodaje plus subvencije ali državne podpore ali pa se lahko približno oceni na podlagi skupnih stroškov poslovanja, če čisti prihodek od prodaje v računovodskih izkazih ni na voljo.

Za dejavnosti K6511 NACE je vrednost proizvodnje opredeljena kot bruto prihodki od premij, plus

prihodki od naložb, minus prihodki od deležev v kapitalu, minus ponovne prilagoditve vrednosti naložb, plus prihodki od naložb pozavarovateljev od njihovega deleža bruto zavarovalno-tehničnih rezervacij podjetja, plus nerealizirani dobički iz naložb, plus drugi zavarovalno-tehnični prihodki, brez pozavarovanja, minus obračunani zneski škod, plus/minus sprememba škodnih rezervacij (povečanje je treba odšteti, zmanjšanje pa prišteti), plus/minus spremembe drugih zavarovalno-tehničnih rezervacij, brez pozavarovanja (stroške je treba odšteti, prihodke pa prišteti), plus/minus (če so na voljo) spremembe drugih zavarovalno-tehničnih rezervacij, delež pozavarovateljev (stroške je treba odšteti, prihodke pa prišteti), plus/minus (če je na voljo) sprememba sklada za prihodnjo dodelitev sredstev (stroške je treba odšteti, prihodke pa prišteti), minus bonusi in popusti, brez pozavarovanja, minus izgube pri odtujitvah naložb, minus nerealizirane izgube iz naložb, plus drugi prihodki.

Za dejavnosti K6512 in K652 NACE je vrednost proizvodnje opredeljena kot bruto prihodki od premij, plus prihodki od naložb, minus prihodki od deležev v kapitalu, minus ponovne prilagoditve vrednosti naložb, plus prihodki od naložb pozavarovateljev od njihovega deleža bruto zavarovalno-tehničnih rezervacij podjetja, plus drugi zavarovalno-tehnični prihodki, brez pozavarovanja, plus drugi prihodki, minus obračunani zneski škod, plus/minus spremembe škodnih rezervacij (povečanje je treba odšteti, zmanjšanje pa prišteti), minus izgube pri odtujitvah naložb, minus bonusi in popusti, neto znesek, plus/minus sprememba v izravnalnih rezervacijah (stroške je treba odšteti, prihodke pa prišteti), plus/minus spremembe drugih zavarovalno-tehničnih rezervacij, ki niso prikazane pod drugimi postavkami (stroške je treba odšteti, prihodke pa prišteti).

Za dejavnosti K653 NACE je vrednost proizvodnje opredeljena kot čisti prihodek od prodaje, minus plačljive zavarovalne premije, plus prihodki od naložb, plus drugi prihodki, plus terjatve za zavarovalne odškodnine, minus skupni odhodki za pokojnine, minus neto sprememba zavarovalno-tehničnih rezervacij (povečanja zavarovalno-tehničnih rezervacij je treba odšteti od vrednosti proizvodnje, zmanjšanja pa prišteti). Alternativno se lahko vrednost proizvodnje izračuna kot vsota stroškov.

Za dejavnosti K66 NACE, za katere čisti prihodek od prodaje v računovodskih izkazih ni na voljo, je vrednost proizvodnje opredeljena kot prihodki iz obresti in podobni prihodki, minus odhodki za obresti in podobni odhodki, plus prihodki od provizij, plus prihodki od delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivimi donosi, plus čisti dobiček ali čista izguba iz finančnih poslov, plus prihodki od subvencij, povezanih s proizvodi ali prihodkom od prodaje.

Za dejavnosti K66 NACE, za katere je čisti prihodek od prodaje na voljo v računovodskih izkazih, je vrednost proizvodnje opredeljena kot čisti prihodek od prodaje, plus kapitalizirana proizvodnja, plus prihodki od subvencij, povezanih s proizvodi ali prihodkom od prodaje.

(23) Spremenljivka 250401: dodana vrednost

Dodana vrednost je sestavljeni kazalnik čistih prihodkov iz poslovanja po popravkih za amortizacijo in zaslužke zaposlenih, pri čemer je statistična enota vse komponente priznala kot take v referenčnem obdobju. Njena vrednost je podana s formulo:

+ čisti prihodek od prodaje,

+ prihodki od subvencij, povezanih s proizvodi ali prihodkom od prodaje,

+ kapitalizirana proizvodnja,

± sprememba zalog blaga,

– nabava blaga in storitev skupaj.

(24) Spremenljivka 250501: bruto poslovni presežek

Bruto poslovni presežek je presežek, ki nastane iz poslovnih dejavnosti po poplačilu vhodnih faktorjev dela.

Izračuna se lahko iz dodane vrednosti, od katere se odštejejo odhodki za zaslužke zaposlenih. To je znesek, ki je na voljo enoti in ji dovoljuje poplačilo dobaviteljem iz lastnih sredstev in dolga, plačilo davkov in morebitno financiranje celotnih njenih investicij ali njihovega dela.

(25) Spremenljivka 250601: čisti prihodek od prodaje podjetij pod tujim nadzorom

„Čisti prihodek od prodaje“ je opredeljen kot za spremenljivko 140301 pod F3, „podjetja pod tujim nadzorom“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 210301 pod A13.

(26) Spremenljivka 250701: vrednost proizvodnje podjetij pod tujim nadzorom

„Vrednost proizvodnje“ je opredeljena kot za spremenljivko 250301 pod F22, „podjetja pod tujim nadzorom“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 210301 pod A13.

(27) Spremenljivka 250801: dodana vrednost podjetij pod tujim nadzorom

„Dodana vrednost“ je opredeljena kot za spremenljivko 250401 pod F23, „podjetja pod tujim nadzorom“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 210301 pod A13.

(28) Spremenljivka 250901: čisti prihodek od prodaje tujih obvladujočih podjetij (koncept končne nadzorne institucionalne enote) in domačih povezanih podjetij

„Čisti prihodek od prodaje“ je opredeljen kot za spremenljivko 140301 pod F3, „tuja obvladujoča podjetja (koncept končne nadzorne institucionalne enote) in domača povezana podjetja“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 210401 pod A14.

(29) Spremenljivka 440101: čisti prihodek od prodaje podjetij v tujini pod končnim nadzorom institucionalnih enot v državi poročevalki

„Čisti prihodek od prodaje“ je opredeljen kot za spremenljivko 140301 pod F3, „podjetja v tujini pod končnim nadzorom institucionalnih enot v državi poročevalki“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 410101 pod A25.

(30) Spremenljivka 251001: prodaja industrijskih proizvodov in storitev

Prodaja industrijskih proizvodov in storitev je opredeljena kot industrijski proizvodi in storitve, proizvedeni kadar koli in na ekonomskem ozemlju vsake države, ki so bili prodani (fakturirani) v referenčnem obdobju. Industrijski proizvodi in storitve se lahko proizvajajo v okviru primarnih ali sekundarnih dejavnosti podjetja. To vključuje prodajo (fakturiranje) industrijskih proizvodov in storitev med različnimi enotami enovrstne dejavnosti, ki pripadajo istemu podjetju.

(31) Spremenljivka 251002: proizvodnja v okviru dejavnosti podizvajalcev

Proizvodnja, ki jo opravi podizvajalec na ekonomskem ozemlju vsake države, ki je bila prodana (fakturirana) v referenčnem obdobju glavnemu udeležencu v liniji, po pogojih za dejavnosti podizvajalcev, kot so opredeljeni s smernicami CPA. Proizvodnja lahko poteka v okviru primarnih ali sekundarnih dejavnosti podjetja.

(32) Spremenljivka 251003: dejanska proizvodnja

Dejanska proizvodnja vključuje vso proizvodnjo, opravljeno v referenčnem obdobju in na ekonomskem ozemlju vsake države, ki je vključena v izdelavo drugih proizvodov. Vključuje tiste proizvode, ki so bodisi v sami enoti enovrstne dejavnosti bodisi v drugi enoti enovrstne dejavnosti, ki pripada istemu podjetju:

— namenjeni prodaji;

— predelani v drug proizvod;

— vgrajeni v drug proizvod ali

— dani v zalogo.

G. INVESTICIJE

(1) Spremenljivka 260101: bruto investicije v opredmetena dolgoročna sredstva

Bruto investicije v opredmetena dolgoročna sredstva vključujejo vsa povečanja opredmetenih dolgoročnih sredstev, ki jih statistična enota prizna kot taka v referenčnem obdobju, razen povečanj zaradi prevrednotenja ali razveljavitev predhodno priznanih izgub zaradi oslabitve in zaradi prerazvrstitev (prenosov) drugih opredmetenih dolgoročnih sredstev.

Povečanja med drugim vključujejo pridobitve, finančne najeme, izboljšanja, spremembe, prenove, gradnje, samogradnje in vse kapitalizirane odhodke, kot so dovoljeni z veljavnimi računovodskimi standardi, ki opredeljujejo merila za priznanje in vrednotenje.

(2) Spremenljivka 260102: bruto investicije v zemljišča

Bruto investicije v zemljišča vključujejo vse naložbe v zemljišča, podzemna nahajališča, gozdove in celinske vode, opredmetena sredstva za raziskovanje in vrednotenje, sredstva za pridobivanje rudnin, nafte in zemeljskega plina ter druga podobna sredstva, ki jih statistična enota prizna kot take v referenčnem obdobju. Bruto investicije v zemljišča so del spremenljivke „bruto investicije v opredmetena dolgoročna sredstva“.

(3) Spremenljivka 260103: bruto investicije v pridobitev obstoječih stavb

Bruto investicije v pridobitev obstoječih stavb vključujejo vse naložbe v stavbe in podobne strukture, ki se ob pridobitvi že uporabljajo (tj. niso nove), ali v pridobitve takih stavb, ki jih statistična enota prizna kot take v referenčnem obdobju.

Bruto investicije v pridobitev obstoječih stavb so del spremenljivke „bruto investicije v opredmetena dolgoročna sredstva“.

(4) Spremenljivka 260104: bruto investicije v gradnjo in izboljšanje stavb

Bruto investicije v gradnjo in izboljšanje stavb vključujejo vse:

— naložbe v gradnjo novih stavb za lastno uporabo (samogradnja);

— pridobitve novih stavb (običajno rezultat pogodbe o gradnji, upravičenec do katere je statistična enota poročevalka);

— kapitalizirane naložbe, spremembe, izboljšanja in prenove obstoječih stavb (če bo statistična enota verjetno pridobila dodatne ekonomske koristi, povezane z njimi), ki jih statistična enota prizna kot take v referenčnem obdobju.

Bruto investicije v gradnjo in izboljšanje stavb so del spremenljivke „bruto investicije v opredmetena dolgoročna sredstva“.

(5) Spremenljivka 260105: bruto investicije v stroje in opremo

Bruto investicije v stroje in opremo vključujejo vse naložbe v stroje, vozila, inštalacije in notranjo opremo, pisarniško opremo, računalniško, komunikacijsko in omreženo opremo ter drugo podobno opremo, ki jih statistična enota prizna kot take v referenčnem obdobju.

Bruto investicije v stroje in opremo so del spremenljivke „bruto investicije v opredmetena dolgoročna sredstva“.

(6) Spremenljivka 260106: bruto investicije v neopredmetena dolgoročna sredstva, razen v dobro ime

Bruto investicije v neopredmetena dolgoročna sredstva, razen v dobro ime, vključujejo vsa povečanja neopredmetenih dolgoročnih sredstev, ki jih statistična enota prizna kot taka v referenčnem obdobju, razen dobrega imena.

Povečanja med drugim vključujejo pridobitve, finančne najeme, izboljšanja, dodatke, spremembe, prenove, gradnje, samogradnje in vse kapitalizirane odhodke, kot so dovoljeni z veljavnimi računovodskimi standardi, ki opredeljujejo merila za priznanje in vrednotenje ter v katerih je opredeljeno tudi „dobro ime“.

(7) Spremenljivka 260107: investicije v kupljeno programsko opremo

Investicije v kupljeno programsko opremo se priznajo kot neopredmetena sredstva le, če je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi, ki jih je mogoče pripisati zadevnemu sredstvu, pritekale v podjetje in če je mogoče stroške sredstva zanesljivo izmeriti. Če nakup programske opreme ne izpolnjuje teh pogojev, se prizna kot odhodek, ko nastane, in je vključen v vrednost „nabave blaga in storitev skupaj“.

Investicije v kupljeno programsko opremo vključujejo njeno nabavno ceno z vštetimi uvoznimi dajatvami in nevračljivimi nakupnimi davki ter vse izdatke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pripravi programske opreme za njeno predvideno uporabo. Izdatki, ki jih je mogoče neposredno pripisati, na primer vključujejo honorarje strokovnjakov za njeno namestitev. Pri ugotavljanju nabavne vrednosti se odštejejo vsi trgovinski popusti in rabati.

(8) Spremenljivka 260108: prihodki od prodaje opredmetenega investicijskega blaga

Prihodki od prodaje opredmetenega investicijskega blaga vključujejo vrednost obstoječega opredmetenega investicijskega blaga, prodanega tretjim osebam. Prodaja opredmetenega investicijskega blaga se ovrednoti po dejanski ceni (brez DDV) in ne po knjigovodski vrednosti, po odštetju kakršnih koli stroškov prenosa lastništva, nastalih prodajalcu. Popravki vrednosti in odtujitve razen prodaje so izključeni.

(9) Spremenljivka 260201: bruto investicije podjetij pod tujim nadzorom v opredmetena dolgoročna sredstva

„Bruto investicije v opredmetena dolgoročna sredstva“ so opredeljene kot za spremenljivko 260101 pod G1, „podjetja pod tujim nadzorom“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 210301 pod A13.

(10) Spremenljivka 430101: bruto investicije v opredmetena dolgoročna sredstva podjetij v tujini pod končnim nadzorom institucionalnih enot v državi poročevalki

„Bruto investicije v opredmetena dolgoročna sredstva“ so opredeljene kot za spremenljivko 260101 pod G1, „podjetja v tujini pod končnim nadzorom institucionalnih enot v državi poročevalki“ pa so opredeljena kot za spremenljivko 410101 pod A25.

H. NEPREMIČNINE

(1) Spremenljivka 150101: gradbena dovoljenja – število stanovanj

Gradbeno dovoljenje je dovoljenje za začetek del na gradbenem projektu. Kot tako je končna faza urbanističnih in gradbenih dovoljenj, ki jih izdajo javni organi pred začetkom del. Za dopolnitev virov podatkov o novih gradbenih projektih se lahko uporabijo tudi druge informacije, na primer odobritev podrobnega načrta in začetki gradnje.

Ta gradbena dovoljenja bi morala biti dober kazalnik obsega dela v gradbeni dejavnosti v bližnji prihodnosti, čeprav to morda ne velja, kadar se velik delež dovoljenj ne realizira ali kadar med pridobitvijo dovoljenja in začetkom gradnje preteče daljše obdobje.

Z Uredbo (EU) 2019/2152 se zahtevajo samo podatki o novih stavbah in spremembah nestanovanjskih stavb v stanovanjske, čeprav se lahko gradbena dovoljenja izdajajo tudi za druge gradnje in dela.

Stavbe se delijo na stanovanjske in nestanovanjske.

Stanovanjske stavbe so objekti, katerih vsaj polovica se uporablja za stanovanjske namene. Če se za stanovanjske namene uporablja manj kot polovica skupne uporabne tlorisne površine, se stavba razvrsti med nestanovanjske stavbe v skladu z namembnostjo, za katero je zasnovana.

Namen spremenljivke gradbenih dovoljenj in števila stanovanj je prikazati prihodnji razvoj gradbene dejavnosti v smislu števila enot.

Spremenljivka je sestavljena iz števila stanovanj v novih stanovanjskih stavbah, za katere so bila izdana gradbena dovoljenja (v to so zajete enostanovanjske stavbe in stanovanjske stavbe z dvema ali več stanovanji). Stanovanje je soba ali več sob s pomožnimi prostori v trajni stavbi ali njenem gradbeno ločenem delu, ki je glede na način gradnje, obnove, predelave in tako dalje namenjeno zasebnemu bivanju. Imeti mora ločen dostop do ceste (neposredno ali prek vrta ali zemljišča) ali do skupne površine znotraj stavbe (stopnišča, prehoda, galerije in tako naprej). Ločene bivalne sobe, ki se očitno uporabljajo kot del stanovanja, je treba šteti za del stanovanja. Stanovanje je torej lahko sestavljeno iz sob v ločenih stavbah v istem kompleksu, če so jasno namenjene za prebivanje istega zasebnega gospodinjstva.

Razširitve obstoječih stanovanjskih stavb, za katere ni potrebno gradbeno dovoljenje, se za namene te statistike ne štejejo za stanovanja.

(2) Spremenljivka 150102: gradbena dovoljenja – kvadratni metri (uporabne tlorisne površine ali alternativno merilo velikosti)

„Gradbena dovoljenja“ so opredeljena kot za spremenljivko 150101 pod H1. Namen spremenljivke gradbenih dovoljenj in uporabne tlorisne površine je prikazati prihodnji razvoj gradbene dejavnosti v smislu njenega obsega.

Ta spremenljivka je sestavljena iz kvadratnih metrov uporabne tlorisne površine novih stanovanjskih in nestanovanjskih stavb, za katere so bila izdana dovoljenja. Uporabna tlorisna površina stavbe se izmeri znotraj zunanjih sten brez:

— površin konstrukcijskih elementov (npr. razmejitvenih delov, podpor, stebrov, opornikov, jaškov, dimnikov);

— funkcionalnih površin za pomožno rabo (npr. površine, zasedene s kurilnimi ali prezračevalnimi napeljavami ali z električnimi generatorji);

— prehodnih površin (npr. območij stopnišč, dvigal, premičnih stopnic).

Del skupne uporabne površine stavbe, ki se uporablja za bivanje, vključuje tudi površine, namenjene kuhinjam, dnevnim sobam, spalnicam in pomožnim sobam, kletem in skupnim sobam stanovanjskih enot.

Če informacije o uporabni tlorisni površini niso neposredno na voljo iz zbranih podatkov, se lahko ocenijo na podlagi razpoložljivih virov.

(1) Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (UL L 174, 26.6.2013, str. 1).

(2) Uredba Sveta (EGS) št. 696/93 z dne 15. marca 1993 o statističnih enotah za opazovanje in analizo gospodarstva v Skupnosti (UL L 76, 30.3.1993, str. 1).