SL Uradni list Evropske unije L 174/5

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 585/2012

z dne 26. junija 2012

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 ter o ustavitvi postopka pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Hrvaške

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9(2) in (4) ter člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

(1) Svet je z Uredbo (ES) št. 2320/97 (2) uvedel protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom med drugim iz Rusije. S Sklepom Komisije 2000/70/ES (3) je bila sprejeta zaveza izvoznika iz Rusije. Svet je z Uredbo (ES) št. 348/2000 (4) uvedel protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1322/2004 (5) je bilo sklenjeno, da se iz previdnosti, da ne bi ponovno prišlo do protikonkurenčnega ravnanja nekaterih proizvajalcev Unije (glej uvodno izjavo 9 navedene uredbe), ukine uporaba veljavnih ukrepov za uvoz med drugim iz Rusije.

(2) Po preiskavi v zvezi s pregledom, izvedeni v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, je Svet z Uredbo (ES) št. 258/2005 (6) spremenil dokončne ukrepe, uvedene z Uredbo (ES) št. 348/2000, razveljavil možnost oprostitve dajatev iz člena 2 navedene uredbe in uvedel protidampinško dajatev v višini 38,8 % na uvoz iz Hrvaške in protidampinško dajatev v višini 64,1 % na uvoz iz Ukrajine, razen na uvoz družbe Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), za katero je veljala protidampinška dajatev v višini 51,9 %.

(3) S Sklepom 2005/133/ES (7) je Komisija delno opustila dokončne ukrepe v zvezi s Hrvaško in Ukrajino za devet mesecev z veljavnostjo od 18. februarja 2005. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1866/2005 (8) je bila delna opustitev podaljšana za eno leto.

(4) Svet je z Uredbo (ES) št. 954/2006 (9) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi s poreklom med drugim iz Hrvaške, Rusije in Ukrajine, razveljavil uredbi Sveta (ES) št. 2320/97 in (ES) št. 348/2000, zaključil vmesne preglede in preglede zaradi izteka protidampinških dajatev na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom med drugim iz Rusije ter zaključil vmesne preglede protidampinških dajatev na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom med drugim iz Hrvaške, Rusije in Ukrajine („zadnja preiskava“).

(5) Zato so veljavni ukrepi tisti, ki so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 954/2006, tj. 29,8 % na uvoz iz Hrvaške, 35,8 % na uvoz iz Rusije, razen na družbe Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant in Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant in OAO Seversky Tube Works (27,2 %), ter 25,7 % na uvoz iz Ukrajine, razen na družbe OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube in OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).

(6) V zvezi z družbama CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube in OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) je treba opozoriti, da sta se imeni družb februarja 2007 spremenili v CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube in OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Pozneje je CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube prenehala delovati kot pravna oseba in vse njene lastninske in nelastninske pravice ter obveznosti je prevzela LLC Interpipe Niko Tube, ki je bila ustanovljena decembra 2007.

(7) Stopnja protidampinške dajatve za skupino Interpipe je bila v skladu s členom 266 Pogodbe o delovanju Evropske unije ponovno izračunana na podlagi sodbe Sodišča z dne 12. februarja 2012 (11). Trenutno veljavna dajatev za to skupino je 17,7 %, kakor je bilo določeno z Uredbo Sveta (ES) št. 540/2012 (12), ki izvršuje to sodbo Sodišča.

1.2 Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

(8) Komisija je 28. junija 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, napovedala začetek pregleda zaradi izteka („obvestilo o začetku“) (13) protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Hrvaške, Rusije in Ukrajine v skladu členom 11(2) osnovne uredbe.

(9) Pregled se je začel po utemeljenem zahtevku, ki ga je 29. marca 2011 vložil Zaščitni odbor industrije brezšivnih jeklenih cevi Evropske unije („vložnik“) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo večinski delež, v tem primeru več kot 50 % skupne proizvodnje nekaterih brezšivnih cevi v Uniji. Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.

(10) Komisija je vzporedno poleg navedenega pregleda zaradi izteka ukrepa začela dva delna pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe v zvezi z uvozom nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ukrajine in Rusije (14). Ta delna pregleda je zahtevala skupina proizvajalcev izvoznikov iz Ukrajine (skupina Interpipe) oziroma skupina proizvajalcev izvoznikov iz Rusije (skupina TMK). Pregleda sta, kar zadeva vložnika, po obsegu omejena samo na proučitev dampinga.

1.3 Preiskava

(11) Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike, znane uporabnike, predstavnike držav izvoznic, vložnika in proizvajalce Unije, navedene v zahtevku za začetek pregleda. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

(12) Glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov v Rusiji in Ukrajini, proizvajalcev Unije in uvoznikov, vključenih v preiskavo, je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, da se v 15 dneh po začetku postopka javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.

(13) Ker je informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, predložil le en proizvajalec izvoznik v Rusiji in le en proizvajalec izvoznik v Ukrajini, ki sta izrazila tudi pripravljenost za nadaljnje sodelovanje s Komisijo, je bilo odločeno, da se vzorčenje v primeru proizvajalcev izvoznikov v Rusiji in Ukrajini ne uporabi in se navedenima proizvajalcema pošlje vprašalnik. Pozneje se je ruski proizvajalec izvoznik, ki je predložil informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, odločil, da bo prekinil nadaljnje sodelovanje in ni predložil izpolnjenega vprašalnika, ki mu je bil poslan.

(14) Devetnajst proizvajalcev Unije je predložilo informacije, zahtevane za izbor vzorca, in izrazilo pripravljenost za sodelovanje s Komisijo. Na podlagi informacij, ki so jih predložili proizvajalci Unije, je Komisija pred začetkom postopka začasno izbrala vzorec štirih proizvajalcev, za katere je bilo ugotovljeno, da predstavljajo industrijo Unije glede na obseg proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji. Komisija je po prejetju pripomb o ustreznosti te izbire v 15 dneh po začetku postopka nadomestila enega od začasno izbranih proizvajalcev z drugim proizvajalcem.

(15) Štirje uvozniki so predložili informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, in izrazili pripravljenost za sodelovanje s Komisijo. Komisija se je zato odločila, da ne uporabi vzorčenja in je navedenim uvoznikom raje poslala vprašalnik.

(16) Vprašalniki so bili zato poslani štirim vzorčenim proizvajalcem Unije, štirim uvoznikom in vsem proizvajalcem izvoznikom v zadevnih treh državah, ki so se javili.

(17) Noben proizvajalec izvoznik iz Rusije ni poslal izpolnjenega vprašalnika. Zato se šteje, da v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik iz Rusije.

(18) Ena skupina proizvajalcev izvoznikov v Ukrajini je predložila izpolnjen vprašalnik.

(19) En proizvajalec izvoznik iz Hrvaške je predložil izpolnjen vprašalnik.

(20) Izpolnjene vprašalnike so poslali tudi štirje vzorčeni proizvajalci Unije, trije uvozniki in en uporabnik.

(21) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, posledične škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb: (a) proizvajalci Unije: — Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Češka, — Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Italija, in povezana družba TGS UK, Aberdeen, Združeno kraljestvo, — Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španija, in povezana družba Almesa, Barcelona, Španija, — V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Nemčija; (b) proizvajalec izvoznik iz Hrvaške: — CMC Sisak d.o.o.; (c) proizvajalec izvoznik v Ukrajini: — The Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina) ter povezane družbe LLC Interpipe Ukrajina, Dnepropetrovsk, Ukrajina, in Interpipe Europe SA, Lugano, Švica; (d) uvozniki/uporabniki: — Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Italija, — TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Italija.

(22) Preiskava glede nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. aprila 2010 do 31. marca 2011 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do konca OPP („obravnavano obdobje“).

2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1 Zadevni izdelek

(23) Zadevni izdelek je isti kot v zadnji preiskavi, na podlagi katere so bili uvedeni trenutno veljavni ukrepi, tj. nekatere brezšivne cevi iz železa ali jekla s krožnim prečnim prerezom, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm in z ekvivalentom ogljika (CEV) do vključno 0,86 v skladu s formulo in kemično analizo Mednarodnega inštituta za varilstvo (IIW) (15), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 in ex 7304 59 93, s poreklom iz Hrvaške, Rusije in Ukrajine („zadevni izdelek“).

(24) Zadevni izdelek se uporablja v različne namene, na primer za transport plina in tekočin, v gradbeništvu za pilote, za mehansko uporabo, za plinovode, toplotne cevi ter cevi, znane kot cevi OCTG („oil country tubular goods“), ki se v naftni industriji uporabljajo kot vrtalne, zaščitne in proizvodne cevi.

(25) Ob dobavi uporabnikom so brezšivne cevi zelo različnih oblik. Cevi so lahko pocinkane, navojne, dobavljene kot „green tubes“ (tj. niso toplotno obdelane), s posebnim zaključkom, z različnimi krožnimi prečnimi prerezi, razrezane ali nerazrezane. Ni splošnih standardnih velikosti cevi, zato je večina brezšivnih cevi izdelana po naročilu. Brezšivne cevi so običajno zvarjene. V posebnih primerih pa se lahko povežejo z navoji ali se uporabljajo nepovezane, vendar pa se lahko še vedno zvarijo. Preiskava je pokazala, da imajo vse brezšivne cevi enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo.

2.2 Podobni izdelek

(26) Ta preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa je potrdila, da imajo, kot je bilo ugotovljeno v prejšnjih in tudi zadnji preiskavi, izdelek, izvožen v Unijo iz Hrvaške, Rusije in Ukrajine, izdelek, proizveden in prodan na domačih trgih Hrvaške, Rusije in Ukrajine, ter izdelek, ki ga proizvajajo in prodajajo v Uniji proizvajalci Unije, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter končne uporabe in se zato štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3. DAMPING

(27) V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval ali ponovil zaradi morebitnega izteka veljavnih ukrepov.

3.1 Uvodne opombe

(28) Po Eurostatovih podatkih je v OPP celoten obseg uvoza brezšivnih cevi iz Hrvaške, Rusije in Ukrajine znašal 42 723 ton, kar predstavlja 2,5 % tržnega deleža Unije.

(29) V skladu s členom 11(9) osnovne uredbe se je, kadar se okoliščine niso spremenile ali kadar so bile informacije na voljo, uporabljala enaka metodologija kot v zadnji preiskavi. V primeru nesodelovanja, na primer za Rusijo, so se uporabljala razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. V zvezi s Hrvaško in Ukrajino so se uporabile informacije, ki so jih predložile sodelujoče družbe, in javno dostopne informacije.

3.2 Damping uvoza v OPP

3.2.1 Splošna metodologija

(30) Spodaj opredeljena splošna metodologija je bila uporabljena pri vseh sodelujočih proizvajalcih v Hrvaški in Ukrajini. Zato predstavitev ugotovitev dampinga za zadevne države opisuje samo, kaj je značilno za vsako državo izvoznico. Zaradi nesodelovanja obstoječih ruskih proizvajalcev izvoznikov temelji splošna analiza za Rusijo, vključno z izračunom dampinga, na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

3.2.2 Normalna vrednost

(31) V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je najprej za vsakega sodelujočega proizvajalca proučilo, ali je bil celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativen v primerjavi s celotnim obsegom izvoza v Unijo, tj. ali je celoten obseg take prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo.

(32) Za vsako vrsto izdelka, ki ga je proizvajalec izvoznik prodal na domačem trgu in za katerega se je izkazalo, da je neposredno primerljiv z vrsto izdelka, prodanega za izvoz v Unijo, je bilo ugotovljeno, ali je bila domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je celotni obseg navedene vrste izdelka proizvajalca izvoznika, prodanega neodvisnim strankam na domačem trgu v OPP, pomenil vsaj 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka, izvoženega v Unijo.

(33) Proučeno je bilo tudi, ali se za domačo prodajo posamezne vrste izdelka lahko šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je pri vsaki izvoženi vrsti izdelka določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OPP.

(34) Za tiste vrste izdelkov, pri katerih je bilo več kot 80 % obsega prodaje vrste izdelka na domačem trgu prodanih po ceni, višji od stroškov na enoto, in pri katerih je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto, je bila normalna vrednost po vrsti izdelka izračunana kot tehtano povprečje dejanskih domačih cen celotne prodaje zadevne vrste, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.

(35) Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka pomenil 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena zgolj dobičkonosne domače prodaje navedene vrste v OPP.

(36) Kadar koli ni bilo domače prodaje posebne vrste izdelka in kadar domača prodaja posameznih vrst izdelka ni bila zadostna, se je normalna vrednost izračunala v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.

(37) Pri izračunu normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške ter za dobiček v skladu z uvodnim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe temeljili na dejanskih podatkih za proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka proizvajalca izvoznika v običajnem poteku trgovine ali na razpoložljivih podatkih.

3.2.3 Izvozna cena

(38) V vseh primerih, kjer je bil zadevni izdelek izvožen neodvisnim strankam v Unijo, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ko so se dejansko plačevale ali se plačujejo.

3.2.4 Primerjava

(39) Normalna vrednost in izvozna cena proizvajalcev izvoznikov iz sodelujoče skupine sta bili primerjani na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.

3.2.5 Stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike

(40) V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe se je za vsako sodelujočo družbo tehtana povprečna normalna vrednost primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno na podlagi franko tovarna.

3.3 Hrvaška

(41) V OPP je celotni obseg uvoza brezšivnih cevi družbe CMC Sisak, ki je edini proizvajalec izvoznik brezšivnih cevi v Hrvaški, predstavljal manj kot 1 % celotne potrošnje Unije.

3.3.1 Normalna vrednost

(42) Preiskava je pokazala, da je bila domača prodaja zadevnega izdelka sicer reprezentativna v skladu z uvodnima izjavama 30 in 31, vendar se prodaja ni izvedla v običajnem poteku trgovine. Normalna vrednost za sodelujočega proizvajalca se je konstruirala v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.

(43) Normalna vrednost se je zato konstruirala na podlagi proizvodnih stroškov, ki so jim bili dodani razumni zneski za dobiček ter za PSA-stroške, na podlagi razpoložljivih podatkov.

3.3.2 Izvozna cena

(44) Sodelujoči proizvajalec je zadevni izdelek izvažal neodvisnim strankam v Uniji neposredno ali prek svoje povezane trgovinske družbe v Švici. Izvozne cene so bile zato v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določene na podlagi cen, ki jih je prva neodvisna stranka v Uniji dejansko plačala ali jih plačuje.

3.3.3 Primerjava

(45) Opravljena je bila primerjava med konstruirano normalno vrednostjo in izvozno ceno na osnovi franko tovarna.

(46) Zaradi zagotavljanja poštene primerjave na isti ravni trgovanja so bile narejene ustrezne prilagoditve za razlike, za katere je bilo ugotovljeno, da vplivajo na primerljivost cene. Zato so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvedli popravki glede stroškov prevoza, rabatov in popustov, provizij in stroškov kredita.

3.3.4 Stopnja dampinga

(47) V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne konstruirane normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno v Unijo. Ta primerjava je pokazala znaten damping v višini nad 60 % v OPP.

3.4 Rusija

(48) Po Eurostatovih podatkih je v OPP celoten obseg uvoza brezšivnih cevi iz Rusije znašal 10 785 metričnih ton, kar predstavlja okoli 1 % tržnega deleža Unije.

3.4.1 Normalna vrednost

(49) Ker ruski proizvajalci izvozniki torej niso sodelovali, se je bilo treba poslužiti razpoložljivih dejstev za ugotavljanje obstoja dampinga v OPP. Ker podatkov iz vprašalnikov ni bilo na voljo, se je v skladu s členom 18 osnovne uredbe osnovna vrednost izračunala na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled in periodičnih publikacij Metal Expert za najbolj osnovno kakovost brezšivnih vroče dodelanih cevi.

(50) Glede na cene plina v Rusiji se je pri uvedbi ukrepov v zadnji preiskavi ugotovilo, da je treba prilagoditev izvesti v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe (16). Vendar se je v sedanji preiskavi normalna vrednost določila brez upoštevanja nujnosti prilagoditve zaradi stroškov za plin, ki so jih imeli ruski proizvajalci izvozniki, v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. Kot je prikazano v uvodni izjavi 53, uporaba neprilagojenih stroškov proizvodnje namreč že jasno kaže, da je v OPP obstajal damping. Zaradi tega in ob upoštevanju dejstva, da je namen pregleda zaradi izteka ukrepov ugotoviti, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval ali znova pojavil, če bi se ukrepi razveljavili, da bi lahko ugotovili, ali je treba trenutno veljavne ukrepe ohraniti ali razveljaviti, se je menilo, da ni treba proučiti, ali je prilagoditev v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe v tem primeru utemeljena.

3.4.2 Izvozna cena

(51) Povprečna izvozna cena je bila izračunana na podlagi vrednosti CIF po podatkih Eurostata za ustrezne vrste brezšivnih vroče dodelanih cevi.

3.4.3 Primerjava

(52) Ker podatkov iz vprašalnikov ni bilo na voljo, je bila opravljena primerjava normalne vrednosti in izvozne cene ter uporabe podatkov iz zahtevka v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.

3.4.4 Stopnja dampinga

(53) V skladu s členom 18(5) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave izračunane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno v Unijo za posamezno vrsto izdelka. Ta primerjava je pokazala obstoj dampinga v višini 38,4 %, ki je višji od 35,8-odstotne stopnje dampinga iz zadnje preiskave.

3.5 Ukrajina

(54) Od treh znanih proizvajalcev izvoznikov v Ukrajini je samo ena skupina proizvajalcev izvoznikov sodelovala s Komisijo v sedanji preiskavi v zvezi s pregledom, tj. Interpipe Group. Ta proizvajalec izvoznik je predstavljal približno 70 % celotne proizvodnje brezšivnih cevi in več kot 80 % celotnega izvoza Ukrajine v Unijo. V OPP je delež ukrajinskega izvoza v Unijo glede na potrošnjo Unije znašal manj kot 2 %.

3.5.1 Normalna vrednost

(55) Preiskava je pokazala, da je bila domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna v skladu z uvodnimi izjavami 31 do 33. Normalna vrednost se je zato določila v skladu z uvodnimi izjavami 34 do 37.

(56) Glede na cene energije v Ukrajini se je pri uvedbi ukrepov v zadnji preiskavi ugotovilo, da je treba prilagoditev izvesti v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe (17). Vendar se je v sedanji preiskavi normalna vrednost določila brez upoštevanja nujnosti prilagoditve zaradi stroškov energije, ki so jih imeli ukrajinski proizvajalci izvozniki, v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. Kot je prikazano v uvodni izjavi 61, uporaba neprilagojenih stroškov proizvodnje namreč že jasno kaže, da je v OPP obstajal damping. Zaradi tega in ob upoštevanju dejstva, da je namen pregleda zaradi izteka ukrepov ugotoviti, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval ali znova pojavil, če bi se ukrepi razveljavili, da bi lahko ugotovili, ali je treba trenutno veljavne ukrepe ohraniti ali razveljaviti, se je menilo, da ni treba proučiti, ali je prilagoditev v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe v tem primeru utemeljena.

3.5.2 Izvozna cena

(57) Skupina Interpipe je zadevni izdelek izvažala neposredno neodvisnim strankam v Uniji prek svoje povezane trgovinske družbe s sedežem v Švici. Izvozne cene so se zato določile v skladu z uvodno izjavo 38.

3.5.3 Primerjava

(58) Opravljena je bila primerjava normalne vrednosti in izvozne cene skupine Interpipe v skladu z uvodno izjavo 39. Na podlagi tega so bile izvedene prilagoditve za prevoz, zavarovanje, manipuliranje, natovarjanje in druge tozadevne stroške, stroške kredita ter provizije, kadar je bilo primerno in upravičeno.

3.5.4 Stopnja dampinga

(59) Stopnja dampinga je bila izračunana v skladu z uvodno izjavo 40.

(60) Kot v zadnji preiskavi in v skladu s standardno prakso institucij je bila za celotno skupino izračunana enotna stopnja dampinga. Z metodo za izračun je bil obseg dampinga izračunan za vsakega posameznega proizvajalca izvoznika pred določitvijo tehtane povprečne stopnje dampinga za skupino kot celoto. Treba je opozoriti, da je bila ta metodologija drugačna od metodologije, ki se je uporabila v zadnji preiskavi, ko je bil damping izračunan z združitvijo vse proizvodnje, dobičkonosnosti in prodaje proizvajalcev v Uniji. Spremenjene okoliščine, ki upravičujejo to spremembo metodologije, so pogojene s spremembo podjetniške strukture skupine, ki omogoča opredelitev proizvajalca v skupini glede na prodajo in proizvodnjo.

(61) Primerjava je pokazala obstoj več kot 10-odstotnega dampinga za sodelujočo skupino proizvajalcev izvoznikov, ki je v OPP izvažala v Unijo.

4. VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA

4.1 Uvodne opombe

(62) Iz navedenih premislekov sledi, da se je damping nadaljeval v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zato je v nadaljevanju obravnavana verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru izteka ukrepov.

4.1.1 Hrvaška

(63) Kot navaja uvodna izjava 46, je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ugotovljena znatna stopnja dampinga. Vendar se je lastnik proizvajalca izvoznika pozneje odločil odprodati družbo in posledično je proizvajalec izvoznik jeseni 2011 prenehal sprejemati nova naročila in do konca leta 2011 ustavil vso proizvodnjo brezšivnih cevi. Od leta 2012 zato ni več proizvodnje brezšivnih cevi v Hrvaški, izvoz v obdobju po OPP pa je bil količinsko zelo omejen.

(64) Preiskava je pokazala, da družba, ki proizvaja po naročilu, nima velikih zalog. Zaradi zelo različnih cevi in visokih stroškov velike zaloge ne pomenijo nobene ekonomske koristi.

(65) Zaradi navedenega premisleka in ob upoštevanju, da je prodaja družbe še vedno v teku, je nadaljevanje dampinga brezšivnih cevi s poreklom iz Hrvaške srednjeročno zelo malo verjetno.

4.1.2 Rusija

4.1.2.1 Uvodne opombe

(66) Po analizi obstoja dampinga v OPP je bila proučena tudi verjetnost nadaljevanja dampinga.

(67) V zvezi s tem so bili analizirani naslednji dejavniki: obseg in cene dampinškega uvoza iz Rusije, proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v Rusiji, privlačnost trga Unije in drugih trgov tretjih držav.

4.1.2.2 Obseg in cene dampinškega uvoza iz Rusije.

(68) Po uvedbi dokončnih ukrepov junija 2006 in njihovi reviziji avgusta 2008 z Uredbo Sveta (ES) št. 812/2008 (18) se je uvoz, deklariran s poreklom iz Rusije, vztrajno zmanjševal in ostal nizek do konca OPP.

(69) V istem obdobju so cene dampinškega uvoza iz Rusije ostale relativno nizke.

4.1.2.3 Proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v Rusiji

(70) Ob pomanjkanju preverjenih podatkov je iz različnih javno dostopnih virov informacij razvidno, da celotna proizvodna zmogljivost brezšivnih cevi v Rusiji znatno presega povpraševanje na domačem trgu.

(71) Čeprav tržni delež Rusije v Uniji ni znatno nad 1 %, je obstoječa zmogljivost Rusije ocenjena na skoraj 4 milijone metričnih ton na leto. Ruska industrija deluje zgolj na ocenjenih 70 % svoje proizvodne zmogljivosti. Če odštejemo znano domačo potrošnjo in obseg izvoza na druge trge v skladu z rusko izvozno statistiko, dobimo trenutno prosto zmogljivost, ki presega 1 milijon metričnih ton na leto, kar predstavlja skoraj 65 % potrošnje Unije. Kljub trenutnem presežku zmogljivosti in na podlagi informacij pritožnika, ki jim zainteresirane strani niso nasprotovale, se zdi, da se zmogljivost Rusije v naslednjih letih lahko še dodatno poveča. En proizvajalec izvoznik v Rusiji je trdil, da deluje na višji stopnji zmogljivosti in v bližnji prihodnosti nima namena povečati svoje proizvodne zmogljivosti. Ta proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da so v skladu z ugledno tržno raziskavo stopnje izkoriščenosti zmogljivosti ruske industrije pri proizvodnji brezšivnih cevi „visoke“ ter da je obseg proizvodnje zadevnega izdelka v Rusiji v skladu z domačo potrošnjo. Ker se je družba odločila, da ne bo sodelovala, informacije, ki jih je predložila, niso bile na voljo v dokumentaciji niti jih ni bilo mogoče preveriti. Poleg tega v tej publikaciji izraz „visok“ ni bil uporabljen in zato glede tega ni bilo možno priti do zaključka. Zato pripombe glede stopnje proizvodnje in potrošnje zadevnega izdelka v Rusiji niso razvrednotile pomena ugotovitve o obstoju znatne proste zmogljivosti v Rusiji. Treba je opomniti, da po razkritju ugotovitev preiskave vsem zainteresiranim stranem obstoječi zmogljivosti, ocenjeni na skoraj 4 milijone metričnih ton na leto, ni nihče nasprotoval.

4.1.2.4 Privlačnost trga Unije in drugih trgov tretjih držav

(72) Kot je navedeno zgoraj, je na ruskem domačem trgu proizvodna zmogljivost znatno prevelika, kar kaže na to, da je Rusija prisiljena poiskati druge trge, ki bodo absorbirali ta presežek proizvodne zmogljivosti.

(73) Trg Unije je eden od največjih trgov na svetu in se še povečuje. Glede na informacije, zbrane med preiskavo, je očitno, da so ruske družbe pokazale velik interes za okrepitev svoje prisotnosti na enem od največjih trgov na svetu in ohranjanje znatnega tržnega deleža na trgu Unije. En proizvajalec izvoznik v Rusiji je trdil, da bi morale biti informacije, predložene v skladu z zahtevami iz obvestila o začetku, osnova za ugotovitve o obstoju dampinga ter verjetnosti ponovitve dampinga in škode, namesto da se ugotavlja na podlagi najboljših razpoložljivih dejstev. Vendar ko se je ta ruski proizvajalec izvoznik odločil, da ne bo nadaljeval sodelovanja, je navedel, da zaradi postopkov notranjega prestrukturiranja, izpolnjenega vprašalnika, ki bi vključeval informacije, predložene po začetku postopka, ne bi bilo mogoče uporabiti za ugotavljanje, ali obstaja verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga oziroma ali so se okoliščine spremenile tako, da upravičujejo pregled ravni ukrepov. Zato se je ocenilo, da teh informacij ni mogoče uporabiti.

4.1.2.5 Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga

(74) Na podlagi navedenih ugotovitev je mogoče skleniti, da se iz Rusije še vedno uvaža po dampinških cenah in da se bo damping z veliko verjetnostjo nadaljeval. Glede na trenutno in prihodnjo možno prosto zmogljivost v Rusiji ter glede na to, da je trg Unije eden od največjih trgov na svetu s privlačno ravnjo cen, je mogoče skleniti, da bodo ruski izvozniki v primeru izteka veljavnosti protidampinških ukrepov verjetno še dodatno povečali svoj izvoz v Unijo po dampinških cenah.

4.1.3 Ukrajina

4.1.3.1 Uvodne opombe

(75) Po analizi obstoja dampinga v OPP (uvodne izjave 54 do 61) je bilo proučeno tudi, ali obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga.

(76) V zvezi s tem so bili analizirani naslednji elementi: obseg in cene dampinškega uvoza iz Ukrajine, proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v Ukrajini ter privlačnost trga Unije in drugih trgov tretjih držav.

4.1.3.2 Obseg in cene dampinškega uvoza iz Ukrajine

(77) Po uvedbi dokončnih ukrepov junija 2006 se je uvoz iz Ukrajine znatno zmanjšal in ostal na precej nizki ravni s tržnim deležem Unije manj kot 2 %. V istem obdobju so cene dampinškega uvoza iz Ukrajine ostale relativno nizke. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so bile povprečne prodajne cene na drugih izvoznih trgih zunaj Unije, kjer se niso uporabile protidampinške dajatve, na podobni ali celo nižji ravni kot prodajne cene v Uniji.

4.1.3.3 Proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v Ukrajini

(78) Po javno dostopnih informacijah obstajajo trije glavni ukrajinski proizvajalci brezšivnih cevi z ocenjeno skupno proizvodno zmogljivostjo okoli 1,5 milijona ton letno ali skoraj enako celotni potrošnji Unije.

(79) Čeprav je ukrajinski tržni delež v Uniji malo manj kot 2 %, je prosta zmogljivost Ukrajine ocenjena na 50 % ali 750 000 ton na leto, kar predstavlja skoraj polovico potrošnje Unije.

4.1.3.4 Privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov

(80) Preiskava je potrdila, da vsi trije glavni ukrajinski proizvajalci brezšivnih cevi izvažajo zadevni izdelek v Unijo. Preiskava je tudi ugotovila, da sodelujoča stran izvaža v Unijo po dampinških cenah. Javno dostopne informacije poleg tega kažejo, da drugi glavni ukrajinski proizvajalci izvažajo brezšivne cevi v Unijo po cenah, nižjih od cen sodelujoče družbe.

4.1.3.5 Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga

(81) Ker se iz Ukrajine še vedno uvaža po dampinških cenah in se na trge zunaj Evropske unije izvaža po cenah, podobnih ali celo nižjih od cen Unije, ker so v Ukrajini znatne proste zmogljivosti ter ker je trg Unije eden od največjih trgov na svetu, je mogoče sklepati, da bodo v primeru izteka veljavnosti protidampinških ukrepov ukrajinski izvozniki verjetno še dodatno povečali svoj izvoz v Unijo po dampinških cenah.

4.2 Sklep

(82) Glede na navedene premisleke se sklene, da obstaja v primeru izteka obstoječih ukrepov znatno in dejansko tveganje nadaljevanja dampinga pri brezšivnih ceveh s poreklom iz Ukrajine in Rusije. Po drugi strani se na podlagi posebnih okoliščin, ki so bile ugotovljene, da obstajajo v zvezi s Hrvaško, sklene, da ne obstaja tveganje nadaljevanja dampinga v primeru izteka obstoječih protidampinških ukrepov za uvoz brezšivnih cevi s poreklom iz Hrvaške.

5. PROIZVODNJA UNIJE IN INDUSTRIJA UNIJE

(83) Znotraj Unije brezšivne cevi proizvaja okoli 19 proizvajalcev/skupin proizvajalcev, ki sestavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.

(84) Kot je navedeno v uvodni izjavi 14, je bil izbran vzorec, ki je zajemal štiri proizvajalce/skupne družbe proizvajalcev od naslednjih 19 proizvajalcev Unije, ki so predložili zahtevane informacije: — Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Češka, — Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Romunija, — Benteler Stahl/Rohr GmbH, Nemčija, — Huta Batory, Poljska, — Ovako Steel AB, Švedska, — Productos Tubulares S.A., Španija, — Rohrwerk Max Hütte GmbH, Nemčija, — Rurexpol Sp. z o.o., Poljska, — Silcotub, Romunija, — Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Italija, — Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španija, — TMK Artrom, Romunija, — Valcovny Trub Chomutov, Češka, — Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francija, — Vitkovice Valcovnatrub AS, Češka, — V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Nemčija, — V & M, Francija, — Voest Alpine Tubulars, Avstrija, — Železiarne Podbrezová, Slovaška.

(85) Opozoriti je treba, da so štirje vzorčeni proizvajalci Unije predstavljali 30 % celotne proizvodnje Unije v OPP in 35 % celotne prodaje na trgu Unije, navedenih 19 proizvajalcev pa je predstavljalo 100 % celotne proizvodnje Unije v OPP, kar se šteje za reprezentativno za celotno proizvodnjo Unije.

6. POLOŽAJ NA TRGU UNIJE

6.1 Potrošnja na trgu Unije

(86) Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in Eurostatovih podatkov o celotnem uvozu EU.

(87) Na podlagi teh podatkov je bilo ugotovljeno, da se je med letom 2008 in OPP potrošnja Unije zmanjšala za 34 %, in sicer z 2 597 110 ton na 1 724 743 ton. Potrošnja leta 2008 je bila zelo visoka, kar je mogoče pojasniti z dejstvom, da so visoke cene nafte in plina leta 2008 spodbudile naložbe v te sektorje in se je zato povečalo povpraševanje. Do glavnega zmanjšanja je prišlo leta 2009, ko se je potrošnja zmanjšala za skoraj 50 %. Po letu 2009 se je potrošnja zopet začela povečevati, ta trend pa se je nadaljeval do OPP. 2008 2009 2010 OPP Potrošnja Unije (v tonah) 2 597 110 1 345 551 1 609 118 1 724 743 Indeks 100 52 62 66

6.2 Uvoz iz zadevnih držav

6.2.1 Kumulacija

(88) V prejšnjih preiskavah je bil uvoz brezšivnih cevi s poreklom iz Hrvaške, Rusije in Ukrajine ocenjen kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. Proučeno je bilo, ali je bila kumulativna ocena primerna tudi za sedanjo preiskavo.

(89) V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja dampinga, ugotovljena v zvezi z uvozom iz vsake države, nad stopnjo de minimis. Glede količin je bila izvedena analiza verjetnega prihodnjega obsega izvoza vsake države v primeru razveljavitve ukrepov. Pokazala je, da se bo v primeru razveljavitve ukrepov uvoz iz Rusije in Ukrajine z razliko od Hrvaške najverjetneje povečal na stopnje, ki bodo bistveno večje od tistih iz OPP in zagotovo ne bodo zanemarljive. V zvezi s Hrvaško se je ugotovilo, da je bil v obravnavanem obdobju uvoz v Unijo zanemarljiv, po OPP pa se je proizvodnja celo popolnoma ustavila. Zato ni verjetno, da se bodo te razmere kratkoročno spremenile.

(90) Ker je bil obseg dampinškega uvoza iz Hrvaške v OPP zanemarljiv in ker se zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 88, verjetno ne bo povečal, se je štelo, da merila iz člena 3(4) osnovne uredbe v zvezi z uvozom iz Hrvaške niso bila izpolnjena.

(91) Glede uvoza iz treh zadevnih držav je bilo s preiskavo ugotovljeno, da so si bile uvožene brezšivne cevi iz teh držav podobne v svojih osnovnih fizikalnih in tehničnih lastnostih. Različne vrste uvoženih brezšivnih cevi so bile zamenljive z vrstami, proizvedenimi v Uniji, in so bile tržene v Uniji v istem obdobju. Glede na navedeno se je štelo, da so uvožene brezšivne cevi s poreklom iz zadevnih držav konkurirale z brezšivnimi cevmi, proizvedenimi v Uniji.

(92) Na podlagi navedenega se je štelo, da so bila v zvezi z Rusijo in Ukrajino izpolnjena vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe. Uvoz iz teh dveh držav je bil zato proučen kumulativno. Ker merila iz člena 3(4) osnovne uredbe in zlasti pogoji konkurence med temi uvoženimi izdelki za primer Hrvaške niso bili izpolnjeni, je bil uvoz s poreklom iz te države proučen individualno.

6.3 Uvoz iz Rusije in Ukrajine

6.3.1 Obseg, tržni delež in cene uvoza

(93) Glede na Eurostatove podatke se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Ukrajine zmanjšal za 47 %. Natančneje, do velikega 44-odstotnega zmanjšanja je prišlo leta 2009, od takrat pa se je uvoz dodatno nekoliko zmanjšal s 40 611 ton na 38 108 ton. Pri tem je treba upoštevati, da se je hkrati zmanjševala tudi potrošnja.

(94) Tržni delež ruskega in ukrajinskega uvoza se je v obravnavanem obdobju znižal z 2,7 % na 2,2 %.

(95) Tehtane povprečne cene uvoza brezšivnih cevi so se leta 2009 zmanjšale za 15 odstotnih točk, nato pa so se znova povečale in v OPP dosegle isto raven kot leta 2008. To zmanjšanje in poznejše povečanje je okvirno sledilo trendu stroškov surovin. 2008 2009 2010 OPP Uvoz (v tonah) 72 328 40 611 39 505 38 108 Indeks 100 56 55 53 Tržni delež v % 2,8 % 3,0 % 2,5 % 2,2 % Indeks 100 111 93 88 Cena uvoza 741,03 627,66 649,96 734,22 Indeks 100 85 88 99

6.3.2 Nelojalno nižanje prodajnih cen

(96) Ob upoštevanju nesodelovanja ruskih proizvajalcev izvoznikov je bilo treba nelojalno nižanje prodajnih cen v zvezi z uvozom iz Rusije določiti na podlagi statistike uvoza glede na oznake KN, pri kateri so bile informacije zbrane na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe. Nelojalno nižanje cen v zvezi z uvozom iz Ukrajine je bilo ugotovljeno z uporabo izvoznih cen sodelujočega ukrajinskega proizvajalca izvoznika, brez protidampinške dajatve. Upoštevale so se zadevne prodajne cene industrije Unije za neodvisne stranke, po potrebi prilagojene na raven franko tovarna. Stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za uvoz brezšivnih cevi s poreklom iz Rusije in Ukrajine je bila v OPP brez protidampinške dajatve med 20,4 % in 55,4 %.

6.4 Uvoz iz Hrvaške

6.4.1 Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Hrvaške

(97) Glede na Eurostatove podatke se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Hrvaške zmanjšal za 133 %. Leta 2008 je bil obseg zelo omejen, nato se je povečeval do leta 2010, v OPP pa se je zopet nekoliko zmanjšal. Na splošno je raven uvoza iz Hrvaške ostala zelo nizka v celotnem obravnavanem obdobju.

(98) Tržni delež uvoza iz Hrvaške se je v obravnavanem obdobju povečal z 0,1 % na 0,3 %.

(99) Uvozne cene so se v obravnavanem obdobju postopno zmanjšale za 23 %. 2008 2009 2010 OPP Uvoz Indeks 100 153 251 233 Tržni delež v % 0,1 % 0,2 % 0,3 % 0,3 % Cena uvoza Indeks 100 89 74 77

6.4.2 Nelojalno nižanje prodajnih cen

(100) Nelojalno nižanje prodajnih cen je bilo določeno z uporabo izvoznih cen sodelujočega hrvaškega proizvajalca, brez protidampinške dajatve, in sicer v višini 29,3 %. Ker drugih proizvajalcev izvoznikov v Hrvaški ni bilo, ta sklep velja za celotno državo.

6.5 Druge države, ki jih zadevajo protidampinški ukrepi

(101) Glede na Eurostatove podatke se je obseg uvoza brezšivnih cevi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kot so opredeljene v členu 1(1) Uredbe Sveta (ES) št. 926/2009 (19), v obravnavanem obdobju zmanjšal za 80 %.

(102) Tržni delež kitajskega uvoza se je zmanjšal z 20,5 % v letu 2008 na 3,1 % v OPP.

7. GOSPODARSKI POLOŽAJ INDUSTRIJE UNIJE

(103) Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalce, ki vplivajo na stanje industrije Unije.

7.1 Uvodne opombe

(104) Glede na to, da je bilo v zvezi z industrijo Unije uporabljeno vzorčenje, je bila škoda ocenjena na podlagi informacij, zbranih na ravni celotne industrije Unije, kot je določeno v uvodni izjavi 57, in na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije.

(105) Pri vzorčenju je bila v skladu z uveljavljeno prakso narejena analiza nekaterih kazalcev škode (proizvodnja, zmogljivost, produktivnost, prodaja, tržni delež, rast in zaposlovanje) za industrijo Unije kot celoto, medtem ko so bili navedeni kazalci škode, ki so povezani z delovanjem individualnih družb, to so cene, stroški proizvodnje, dobičkonosnost, plače, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala, proučeni na podlagi informacij, zbranih na stopnji vzorčenih proizvajalcev Unije.

7.2 Podatki o industriji Unije

(a) Proizvodnja

(106) Proizvodnja industrije Unije se je zmanjšala za 16 % med letom 2008 in OPP, tj. s 3 479 266 ton na 2 917 325 ton. Obseg proizvodnje se je leta 2009 zelo zmanjšal zaradi globalne gospodarske recesije, in sicer za 43 %. Zaradi izboljšanja povpraševanja se je obseg proizvodnje leta 2010 in v OPP okrepil, med letom 2009 in OPP je narasel za 27 %, vendar ni več dosegel ravni iz leta 2008. Obseg proizvodnje je imel podoben trend kot povpraševanje, vendar se je zaradi povpraševanja na trgih zunaj EU zmanjšal manj kot potrošnja na trgu Unije. Industrija Unije 2008 2009 2010 OPP Obseg proizvodnje (v tonah) 3 479 266 1 979 967 2 675 053 2 917 325 Indeks 100 57 77 84

(b) Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

(107) Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala stabilna. Ker se je proizvodnja zmanjšala za 16 %, se je izkoriščenost zmogljivosti leta 2008 zmanjšala z 80 % na 67 % v OPP. Vendar je do velikega zmanjšanja z 80 % na 45 % prišlo leta 2009 zaradi zmanjšanja obsega proizvodnje. Leta 2010 in v OPP se je izkoriščenost zmogljivosti stalno povečevala. Industrija Unije 2008 2009 2010 OPP Zmogljivost 4 334 520 4 378 520 4 332 520 4 357 520 Indeks 100 101 100 101 Izkoriščenost zmogljivosti 80 % 45 % 62 % 67 % Indeks 100 56 77 83

(c) Zaloge

(108) Kar zadeva zaloge, je večina proizvodnje odvisna od naročil. Stopnja zalog vzorčenih proizvajalcev se je leta 2009 znatno zmanjšala, nato pa se je od leta 2010 do OPP povečevala z rahlim nihanjem skoraj do stopnje iz leta 2008, zato se šteje, da v tem primeru zaloge niso ustrezen kazalnik škode. Vzorčeni proizvajalci 2008 2009 2010 OPP Končne zaloge (v tonah) 106 078 82 788 107 490 104 184 Indeks 100 78 101 98

(d) Obseg prodaje

(109) Prodaja industrije Unije na trgu Unije se je med letom 2008 in OPP zmanjšala za 21 %. Po zmanjšanju za 42 % leta 2009 se je obseg prodaje do OPP znova povečal za 21 odstotnih točk. Ta razvoj je v skladu z razvojem potrošnje na trgu Unije, ki se je leta 2009 zmanjšala za 48 % zaradi gospodarske recesije in je pozneje začela okrevati. Industrija Unije 2008 2009 2010 OPP Prodaja nepovezanim stranem v Uniji (v tonah) 1 445 070 841 514 1 060 349 1 135 572 Indeks 100 58 73 79

(e) Tržni delež

(110) Industriji Unije je uspelo postopno povečati tržni delež med letom 2008 in OPP. To povečanje je zlasti posledica veljavnih protidampinških ukrepov za uvoz iz Ljudske republike Kitajske od leta 2009. Spodaj naveden tržni delež je delež celotne prodaje industrije Unije nepovezanim in povezanim strankam v Uniji kot delež potrošnje Unije. Industrija Unije 2008 2009 2010 OPP Tržni delež 70,2 % 78,7 % 84,5 % 85,2 % Indeks 100 112 120 121

(f) Rast

(111) Med letom 2008 in OPP, ko se je potrošnja Unije zmanjšala za 34 %, se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal le za 21 %. Industrija Unije je zato pridobila tržni delež, uvoz iz Rusije in Ukrajine pa se je v istem obdobju zmanjšal za 0,6 %.

(g) Zaposlenost

(112) Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2008 in OPP zmanjšala za 8 %. Zmanjševanje se je začelo leta 2009, nadaljevalo leta 2010, v OPP pa se je znova povečalo za 11 % v primerjavi z letom 2010. To kaže, da se je industriji Unije uspelo prilagoditi novim razmeram na trgu. Industrija Unije 2008 2009 2010 OPP Zaposlenost 14 456 13 131 12 073 13 368 Indeks 100 91 84 92

(h) Produktivnost

(113) Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena kot proizvodnja na ekvivalent polne zaposlitve na leto, je bila v obravnavanem obdobju nestanovitna. Industrija Unije 2008 2009 2010 OPP Produktivnost v tonah na zaposlenega 240,7 150,8 221,6 218,2 Indeks 100 63 92 91

(i) Višina stopnje dampinga

(114) Glede na celoten obseg uvoza iz zadevnih držav vpliva velikosti dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije ni mogoče šteti za zanemarljivega.

7.3 Podatki, ki se nanašajo na vzorčene proizvajalce Unije

(a) Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene

(115) Prodajne cene na enoto industrije Unije so se znižale za 13 % med letom 2008 in OPP. Cene so se leta 2009 nekoliko zvišale, preden so padle leta 2010 za 17 %. Cene v OPP so se nekoliko zvišale v primerjavi z letom 2010. Ta razvoj cen je povezan z dejstvom, da je bilo leta 2008 povpraševanje zelo veliko, zaradi visokih cen surovin pa so se prodajne cene povečale. Učinke tega je bilo še vedno mogoče čutiti v prvi polovici leta 2009. V drugi polovici leta 2009 se je povpraševanje znatno zmanjšalo, cene pa so se znižale zaradi trenda zniževanja cen surovin. V OPP je bilo videti, da se je zmanjševanje cen ustavilo. Vzorčeni proizvajalci 2008 2009 2010 OPP Povprečna prodajna cena na enoto (EUR/tono) 1 286 1 300 1 086 1 115 Indeks 100 101 84 87

(b) Plače

(116) Med letom 2008 in OPP se je povprečna plača na ekvivalent polnega delovnega časa zmanjšala za 12 % v obravnavanem obdobju. Vendar ni mogoče sprejeti nobenih smiselnih sklepov.

(c) Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala

(117) Naložbe v brezšivne cevi so se v obravnavanem obdobju povečale za 24 %. V OPP so bile naložbe znatne in so presegle 100 milijonov EUR. Brezšivne cevi so kapitalsko intenzivna industrija, ki zahteva znatne naložbe v proizvodne linije, da ostane konkurenčna. Preiskava je pokazala, da so bile naložbe namenjene ohranitvi proizvodne zmogljivosti na sedanji ravni in ne povečanju obsega proizvodnje. Prav tako je bilo ugotovljeno, da vzorčeni proizvajalci niso imeli težav pri zbiranju kapitala v obravnavanem obdobju. Vzorčeni proizvajalci 2008 2009 2010 OPP Naložbe (v 1 000 EUR) 83 334 91 330 101 775 103 635 Indeks 100 110 122 124

(d) Dobičkonosnost na trgu Unije

(118) Čeprav je dobičkonosnost v obravnavanem obdobju padla za 66 %, je vzorčenim proizvajalcem v celotnem obravnavanem obdobju uspelo doseči dobiček. Dobiček, dosežen med letom 2008 in OPP je bil nad ciljnim dobičkom, določenim v zadnji preiskavi, ki je znašal 3 %. Leto 2008 je bilo zelo uspešno leto z velikimi dobički. Leta 2009 in tudi leta 2010 je dobičkonosnost padla za 50 % v primerjavi s prejšnjim letom, v OPP pa se je dobičkonosnost znova povečala za 35 % v primerjavi z letom 2010 in je znašala 6,6 %. Zaradi stalnega svetovnega povpraševanja po izdelkih vzorčenih proizvajalcev, kar je slednjim omogočalo zmanjšanje stalnih stroškov, se je industriji Unije uspelo prilagoditi zmanjšanemu povpraševanju v EU. Dobičkonosnost je po letu 2008 padla zaradi gospodarske recesije, ki je povzročila znaten padec povpraševanja, padec cen in zmanjšanje obsega proizvodnje, kar je negativno vplivalo na stroške proizvodnje. Vzorčeni proizvajalci 2008 2009 2010 OPP Dobičkonosnost na trgu Unije (%) 19,7 % 9,6 % 4,9 % 6,7 % Indeks 100 49 25 34

(e) Donosnost naložb

(119) Donosnost naložb, izražena kot celoten dobiček, ustvarjen iz dejavnosti brezšivnih cevi, v odstotkih čiste knjigovodske vrednosti sredstev, neposredno in posredno povezan s proizvodnjo brezšivnih cevi, je sledila navedenemu trendu dobičkonosnosti v celotnem obravnavanem obdobju in je v celotnem obravnavanem obdobju ostala pozitivna. Donosnost naložb je v obravnavanem obdobju padla za 80 %, v OPP pa je v primerjavi z letom 2010 znova narasla za 50 %. Vzorčeni proizvajalci 2008 2009 2010 OPP Donosnost naložb (%) 30 % 7 % 4 % 6 % Indeks 100 23 13 20

(f) Denarni tok

(120) Likvidnostni položaj se je znatno poslabšal med letom 2008 in OPP, saj je nazadoval za 93 %. Denarni tok se ni razvijal enako kot dobičkonosnost, kar je mogoče pojasniti s stroški amortizacije, ki so običajno visoki za to kapitalsko intenzivno industrijo. Vzorčeni proizvajalci 2008 2009 2010 OPP Denarni tok (v 1 000 EUR) 466 198 345 152 45 562 33 614 Indeks 100 74 10 7

(g) Okrevanje od učinkov preteklega dampinga

(121) Zgoraj proučeni kazalci hkrati kažejo, da je industrija Unije utrpela škodo zaradi gospodarske recesije, saj so se obseg prodaje, obseg proizvodnje, donosnost naložb in denarni tok znižali, ter da je industrija Unije prilagodila svojo proizvodno opremo novemu gospodarskemu okolju, da bo lahko izkoristila priložnosti na trgih Unije in na trgih zunaj Unije, zlasti v segmentih, kjer je mogoče doseči visoke stopnje. Izboljšanje gospodarskega in finančnega položaja industrije Unije po uvedbi protidampinških ukrepov leta 2006 za uvoz iz zadevnih držav in leta 2009 za uvoz iz Ljudske republike Kitajske kaže, da so ukrepi učinkoviti in da je IU okrevala po učinkih preteklih dampinških praks, čeprav ni več dosegla ravni dobičkonosnosti iz leta 2008.

7.4 Sklep

(122) Čeprav se je potrošnja industrije Unije zmanjšala za 34 %, ji je uspelo povečati tržni delež, obseg proizvodnje in obseg prodaje pa sta se zmanjšala manj kot potrošnja. Industrija Unije je imela dobiček v celotnem obravnavanem obdobju. Glede na navedeno je mogoče skleniti, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni utrpela materialne škode.

8. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

(123) Kot je navedeno v uvodnih izjavah 69, 70, 77 in 78, imajo proizvajalci izvozniki v Rusiji in Ukrajini možnost znatno povečati svoj obseg izvoza v Unijo tako, da uporabijo razpoložljive proste zmogljivosti v višini okoli 1 750 000 ton, kar je enako celotni potrošnji Unije. Celotna zmogljivost proizvajalcev izvoznikov v Rusiji in Ukrajini znaša 5 500 000 ton. Zaradi tega je verjetno, da bi ob razveljavitvi ukrepov na trg Unije prodrle znatne količine ruskih in ukrajinskih brezšivnih cevi, da si povrnejo izgubljeni tržni delež zaradi veljavnih protidampinških dajatev in ga še povečajo.

(124) Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 95, so bile cene uvoza iz Rusije in Ukrajine nizke in so nelojalno nižale prodajne cene EU. Te nizke cene se bodo najverjetneje še naprej zaračunavale. Kot je navedeno v uvodni izjavi 80, lahko v primeru Ukrajine cene še dodatno padejo. Tako gibanje cen, skupaj z zmožnostjo izvoznikov v teh državah, da na trg Unije dobavijo znatne količine zadevnega izdelka, bi imelo po vsej verjetnosti negativen učinek na cene na trgu Unije, s pričakovanim negativnim vplivom na gospodarski položaj industrije Unije. Kot je navedeno, je finančna uspešnost industrije Unije tesno povezana z ravnijo cen na trgu Unije. Kot je bilo ugotovljeno v zadnji preiskavi, obstaja verjetnost, da bi izpostavljenost industrije Unije večjemu obsegu uvoza iz Rusije in Ukrajine po dampinških cenah povzročila poslabšanje njenega finančnega stanja. Na podlagi tega se sklene, da bi bila posledica razveljavitve ukrepov za uvoz s poreklom iz Rusije in Ukrajine po vsej verjetnosti ponovitev škode industriji Unije.

(125) Opozoriti je treba, da so bili leta 2006 uvedeni protidampinški ukrepi, da bi ublažili učinke škodljivega dampinga zaradi uvoza med drugim iz Hrvaške, Rusije in Ukrajine. Vendar industrija Unije ni mogla v celoti izkoristiti teh ukrepov, ker so tržne deleže teh držav nadomestile nizke cene kitajskega uvoza. To je gotovo omejilo okrevanje industrije Unije, dokler niso bili leta 2009 uvedeni ukrepi proti Kitajski. Zato je mogoče skleniti, da okrevanja industrije Unije po preteklem dampingu ni mogoče šteti za celovito in da je industrija Unije še zmeraj občutljiva na škodljiv učinek, ki ga morda povzroča navzočnost velikih količin dampinškega uvoza na trg Unije.

(126) Kot je navedeno v uvodni izjavi 60, je edini obrat na Hrvaškem naprodaj, proizvodnja se je v celoti ustavila in se verjetno ne bo v kratkem nadaljevala. Glede na zanemarljiv obseg izvoza v Unijo bi poleg tega tudi v primeru nadaljevanja proizvodnje v kratkem še vedno bilo zelo malo verjetno, da bi obseg izvoza v Unijo dosegel enako raven kot v preteklosti.

(127) Glede na zanemarljiv izvoz v obravnavanem obdobju in dejstvo, da se je po OPP proizvodnja popolnoma ustavila, se sklene, da razveljavitev ukrepov za uvoz s poreklom iz Hrvaške najverjetneje ne bi povzročila ponovitve škode industriji Unije.

9. INTERES UNIJE

9.1 Uvod

(128) V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov proti Rusiji in Ukrajini v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov. Treba je opozoriti, da se v prejšnjih preiskavah sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Unije. Poleg tega dejstvo, da gre pri sedanji preiskavi za pregled, tj. analizo položaja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli neupravičenega negativnega učinka sedanjih protidampinških ukrepov na zadevne strani.

(129) Na podlagi tega je bilo proučeno, ali so kljub sklepom o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da ohranitev ukrepov proti uvozu s poreklom iz Rusije in Ukrajine v tem konkretnem primeru ni v interesu Unije.

9.2 Interes industrije Unije

(130) Industrija Unije je dokazala, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj njenega gospodarskega položaja v obravnavanem obdobju. Dober pokazatelj, da se je industriji Unije uspelo prilagoditi spremenjenim tržnim razmeram, je zlasti dejstvo, da je industrija Unije v obravnavanem obdobju povečala svoj tržni delež. Industrija Unije je tudi imela dobiček v celotnem obravnavanem obdobju.

(131) Upravičeno se lahko pričakuje, da bo industrija Unije še naprej uživala koristi, če se ukrepi ohranijo. Uvedba ukrepov bo industriji Unije omogočila povečanje obsega prodaje in stopnjo dobička, s čimer bo lahko še naprej vlagala v svoje proizvodne obrate. V primeru, da se ukrepi proti uvozu s poreklom iz Rusije in Ukrajine ne bi ohranili, je verjetno, da bo industrija Unije ponovno utrpela škodo zaradi povečanega uvoza po dampinških cenah iz teh držav in da se bo njen finančni položaj poslabšal.

9.3 Interes uvoznikov

(132) Treba je opozoriti, de je bilo v prejšnjih preiskavah ugotovljeno, da vpliv uvedbe ukrepov za uvoznike ne bo znaten. Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, so izpolnjene vprašalnike predložili trije uvozniki, ki so tudi v celoti sodelovali v tej preiskavi. Navedli so, da ukrepi zvišujejo cene. Vendar kot je pokazala preiskava, se sodelujoči uvozniki oskrbujejo z brezšivnimi cevmi od različnih dobaviteljev iz več različnih držav, cene pa so konkurenčne, zato bo morebiten vpliv nadaljevanja ukrepov za uvoz iz Rusije in Ukrajine omejen.

(133) Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da trenutno veljavni ukrepi ne vplivajo bistveno na finančni položaj uvoznikov in da nadaljevanje ukrepov ne bi pretirano vplivalo na njih.

9.4 Interes uporabnikov

(134) Glede na razpoložljive informacije se zdi, da je delež brezšivnih cevi pri proizvodnih stroških uporabnikov precej nizek. Brezšivne cevi so na splošno del večjih projektov (toplotne cevi, plinovodi, zgradbe), pri katerih tvorijo le omejen del. Morebiten učinek nadaljevanja ukrepov zato morda ne bo znaten.

(135) Komisija je poslala vprašalnike vsem znanim uporabnikom. Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, je v tej preiskavi sodeloval samo en uporabnik. Navedel je, da ni utrpel škode zaradi obstoja ukrepov, saj so bili na voljo drugi viri, in da brezšivne cevi niso predstavljale znatnega deleža njegovih stroškov proizvodnje. S tem v zvezi je bilo sklenjeno, da glede na zanemarljiv pomen stroškov brezšivnih cevi za uporabniške industrije in obstoj drugih razpoložljivih virov dobave veljavni ukrepi nimajo znatnega učinka na uporabniško industrijo.

9.5 Sklepna ugotovitev o interesu Unije

(136) Glede na navedeno se sklene, da ni tehtnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.

10. PROTIDAMPINŠKI UKREPI

(137) Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za ohranitev obstoječih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Ukrajine in za ukinitev ukrepov glede uvoza s poreklom iz Hrvaške. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za predložitev stališč.

(138) En ruski izvoznik je zahteval zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje, ki mu je bilo odobreno. Ta izvoznik je trdil, da je Komisija zmotno sklepala, da ni sodeloval v preiskavi. Ta izvoznik se je Komisiji javil kot zainteresirana stran in ji je predložil dve stališči, predvsem v zvezi s škodo, ki ju je Komisija ustrezno upoštevala. Vendar ta izvoznik ni izpolnil vprašalnika o dampingu in ni predložil informacij o svoji izvozni ceni. Zato Komisija ni imela druge možnosti, kot da izračuna normalno vrednost glede na Rusijo na podlagi razpoložljivih dejstev. Uporabi te metodologije ta izvoznik ni ugovarjal. V teh okoliščinah ne more veljati, da je ta izvoznik popolnoma sodeloval v preiskavi.

(139) Isti izvoznik je trdil tudi, da je bilo razkritje nejasno, protislovno in nezadostno obrazloženo. Vendar ta trditev ni bila utemeljena.

(140) Drug ruski izvoznik je trdil, da uvoza iz Rusije ne bi smeli seštevati z uvozom iz Ukrajine. Vendar je bil v zadnji preiskavi uvoz iz Rusije in Ukrajine ocenjen kumulativno (skupaj z uvozom iz Hrvaške). Ker so pogoji iz člena 3(4) osnovne uredbe v zvezi z uvozom iz Rusije in Ukrajine kljub temu izpolnjeni, so bili učinki takega uvoza ocenjeni kumulativno, kot je navedeno v uvodnih izjavah 88 do 92. Predloženi niso bili nobeni argumenti, ki bi v zvezi s tem utemeljili spremembo metodologije.

(141) Več zainteresiranih strani je trdilo, da položaj industrije Unije ne upravičuje ohranitve ukrepov, saj ponovitev škode ni verjetna. Vendar niso bili predloženi nobeni novi argumenti, ki bi privedli do drugačnega sklepa v zvezi s ponovitvijo škode, kot je navedeno v uvodnih izjavah 123 do 127.

(142) Več zainteresiranih strani je tudi trdilo, da je dolgo trajanje ukrepov neupravičeno in da se morajo izteči. V zvezi s tem je treba opomniti, da je to prvi pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi s trenutnim obsegom izdelka. Ukrepi v zvezi s tem obsegom izdelka so veljavni šele od leta 2006, kar ne more veljati za neupravičeno dolgo trajanje. Ukrepi so bili sicer res v veljavi med letoma 1997 in 2004 za uvoz iz Rusije in med letoma 2000 in 2004 za uvoz iz Hrvaške in Ukrajine, vendar so ti ukrepi zajemali bistveno manjši obseg izdelka. Vendar kot je bilo ugotovljeno v tej preiskavi, so bili pogoji iz člena 11(2) osnovne uredbe za nadaljevanje ukrepov izpolnjeni, zato dejstvo, da so bili ukrepi v veljavi več let, ni relevantno.

(143) Nazadnje je bilo rečeno, da se je uvoz iz Rusije obravnaval drugače kot uvoz iz Belorusije in Hrvaške, kar lahko šteje za diskriminacijo. Ta trditev ne ustreza realnosti, saj je položaj teh držav popolnoma drugačen. Pritožba v zvezi z uvozom iz Belorusije je bila umaknjena, postopek pa je bil pozneje ustavljen v skladu s členom 9(1) osnovne uredbe (20). Po razkritju niso bili predloženi nobeni podatki, ki bi kazali, da taka ustavitev ne bi bila v interesu Unije. Kar zadeva Hrvaško, je v uvodnih izjavah 63 do 65 navedeno, da se je proizvodnja v tej državi ustavila.

(144) Na podlagi tega je mogoče zaključiti, da niso bile predložene nobene pripombe, zaradi katerih bi se spremenili zgornji sklepi.

(145) Iz navedenega sledi, da je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz brezšivnih cevi s poreklom iz Rusije in Ukrajine. Nasprotno se ukrepi za uvoz iz Hrvaške morajo izteči –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz brezšivnih cevi iz železa ali jekla, s krožnim prečnim prerezom, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm in z ekvivalentom ogljika (CEV) do vključno 0,86 v skladu s formulo in kemično analizo Mednarodnega inštituta za varilstvo (IIW) (21), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 in ex 7304 59 93 (22) (oznake TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 in 7304599320), s poreklom iz Rusije in Ukrajine.

2. Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo navedene družbe, so:

Država Družba Protidampinška dajatev % Dodatna oznaka TARIC Rusija Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant in Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works 24,1 A741 OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant and OAO Seversky Tube Works 27,2 A859 Vse druge družbe 35,8 A999 Ukrajina OJSC Dnepropetrovsk Tube Works 12,3 A742 LLC Interpipe Niko Tube in OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) 17,7 A743 CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist 25,7 A744 Vse druge družbe 25,7 A999

3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

4. Postopek pregleda glede uvoza brezšivnih cevi iz železa ali jekla s krožnim prečnim prerezom, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm in z ekvivalentom ogljika (CEV) do vključno 0,86 v skladu s formulo in kemično analizo Mednarodnega inštituta za varilstvo (IIW), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 in ex 7304 59 93, s poreklom iz Hrvaške, se ustavi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Luxembourgu, 26. junija 2012 Za Svet Predsednik N. WAMMEN

(1) UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

(2) UL L 322, 25.11.1997, str. 1.

(3) UL L 23, 28.1.2000, str. 78.

(4) UL L 45, 17.2.2000, str. 1.

(5) UL L 246, 20.7.2004, str. 10.

(6) UL L 46, 17.2.2005, str. 7.

(7) UL L 46, 17.2.2005, str. 46.

(8) UL L 300, 17.11.2005, str. 1.

(9) UL L 175, 29.6.2006, str. 4.

(10) UL C 288, 30.11.2007, str. 34.

(11) Zadeva C-191/09 – Interpipe Niko Tube in Interpipe NTRP proti Svetu.

(12) UL L 165, 26.6.2012, str. 1.

(13) UL C 187, 28.6.2011, str. 16.

(14) UL C 223, 29.7.2011, str. 8, in UL C 303, 14.10.2011, str. 11.

(15) CEV se določi v skladu s Tehničnim poročilom, 1967, IIW dok. IX-555-67, ki ga je objavil Mednarodni inštitut za varilstvo (IIW).

(16) Glej uvodne izjave 87 in 94 do 99 Uredbe (ES) št. 954/2006.

(17) Glej uvodne izjave 119 do 127 Uredbe (ES) št. 954/2006.

(18) UL L 220, 15.8.2008, str. 1.

(19) UL L 262, 6.10.2009, str. 19.

(20) UL L 121, 8.5.2012, str. 36.

(21) CEV se določi v skladu s Tehničnim poročilom, 1967, IIW dok. IX-555-67, ki ga je objavil Mednarodni inštitut za varilstvo (IIW).

(22) V skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1006/2011 z dne 27. septembra 2011 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 282, 28.10.2011, str. 1). Seznam izdelkov je določen z opisom izdelka iz člena 1(1) in opisom izdelka ustreznih oznak KN skupaj.