SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/767

z dne 31. julija 2018

o državni pomoči SA.36511 (2014/C) (ex 2013/NN) ki jo je izvedla Francija glede omejitve višine dajatve CSPE

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 4975)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

(1) Po predhodnih stikih v letu 2013 med službami Komisije in Francijo je ta država 11. oktobra 2013 priglasila svojo shemo podpore za vetrne elektrarne na kopnem, ki je bila tedaj financirana z dajatvijo na elektriko, imenovano „contribution au service public de l'électricité“ (dajatev za javno storitev v zvezi s proizvodnjo električne energije; v nadaljnjem besedilu: CSPE).

(2) Shema je ob priglasitvi že začela veljati, spis je bil 29. novembra 2013 prenesen v register nepriglašenih pomoči.

(3) Komisija je z dopisom z dne 27. marca 2014 obvestila Francijo, da ne nasprotuje podpori za vetrne elektrarne na kopnem, temveč ima pomisleke glede združljivosti znižanj dajatve CSPE, odobrenih odjemalcem-proizvajalcem, velikim odjemalcem električne energije in elektro-intenzivnim odjemalcem, z notranjim trgom. Zato je Francijo obvestila o svoji odločitvi, da v zvezi z znižanji dajatve CSPE začne postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU).

(4) Sklep Komisije o začetku postopka (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe k zadevnim ukrepom in morebitni uporabi Smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020 (2) (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 2014) pri zadevnih znižanjih dajatve CSPE.

(5) Komisija je prejela pripombe petih zainteresiranih strani, in sicer: (i) družbe Air Liquide v dopisu z dne 3. novembra 2014; (ii) družbe EDF v dopisu z dne 17. novembra 2014; (iii) družbe RATP v dopisu z dne 2. decembra 2014; (iv) družbe SNCF v dopisu z dne 3. decembra 2014 in (v) združenja Union des Industries Utilisatrices d'Energie (Združenje industrijskih porabnikov električne energije; v nadaljnjem besedilu: združenje UNIDEN) v dopisu z dne 3. novembra 2014. Te pripombe so se najprej nanašale na obstoj državne pomoči, nato pa na eni strani na skladnost z ukrepi iz PDEU in na drugi strani na smernice iz leta 2014.

(6) Francija je svoje pripombe poslala v dopisu z dne 5. maja 2014, ki ga je dopolnila z dopisom z dne 22. oktobra 2015. Francija je v tej korespondenci po tem, ko je opozorila na različna znižanja dajatve CSPE, najprej zatrjevala, da znižanja dajatve CSPE, do katerih so bili upravičeni odjemalci, ki sami proizvajajo električno energijo, niso pomenila pomoči. Nato je ocenila, da je omejitev višine dajatve CSPE glede na odjemno mesto in omejitev višine dajatve CSPE na 0,5 % dodane vrednosti združljiva s pravili o državni pomoči.

(7) Komisija je med formalnim postopkom preiskave med 21. avgustom 2014 in 27. oktobrom 2017 poslala sedem zahtevkov za pridobitev informacij. Francoski organi pa so med 7. majem 2014 in 12. decembrom 2017 poslali enajst dopisov in informativnih dokumentov. Te izmenjave informacij so se nanašale na (i) pojasnitev zneskov dajatve CSPE, ki so bili plačani, in znižanj, dodeljenih določenim vrstam upravičencev, (ii) opredelitev ukrepov kot državna pomoč in pravno analizo tega, kako upoštevajo pravila na področju državnih pomoči, ter (iii) predstavitev načrta prilagoditve, s katerim naj bi se dodeljene stopnje znižanja dajatve CSPE znižale na stopnje, združljive s pravili, ki se uporabljajo za državne pomoči. Prvi predlagani načrt prilagoditve je bil predstavljen v dopisu z dne 4. novembra 2014 in dokončan v dopisu z dne 23. novembra 2017.

2. OPIS UKREPOV

(8) V tem oddelku so zapovrstjo predstavljeni dajatev CSPE na eni strani in znižanja te dajatve, dodeljena v obdobju 2003–2015, na drugi strani; ta znižanja pa so tudi predmet tega sklepa.

2.1 Predstavitev dajatve CSPE

(9) Dajatev CSPE je bila uvedena z zakonom št. 2003-8 z dne 3. januarja 2003 o trgih s plinom in električno energijo ter javni storitvi v zvezi s proizvodnjo električne energije (v nadaljnjem besedilu: zakon št. 2003-8). V tem sklepu je opisan predpis iz obdobja pred reformo dajatve CSPE leta 2016, uvedeno z zakonom št. 2015-1786 z dne 29. decembra 2015 o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih financah za leto 2015.

(10) Z dajatvijo CSPE se nadomeščajo dodatni stroški, povezani s stroški javne storitve v zvezi s proizvodnjo električne energije, ki jih imajo prvotni dobavitelji električne energije (družba EDF in lokalna distribucijska podjetja). Ti dodatni stroški so predvsem posledica financiranja štirih vrst politik: (a) izhajajo iz obveznosti družbe EDF in lokalnih distribucijskih podjetij, da kupujejo električno energijo, proizvedeno v določenih vrstah obratov, ki električno energijo proizvajajo iz obnovljivih virov energije (vetrna, fotovoltaična itd.). Ta del pomeni 39 % pobrane dajatve CSPE v celotnem obdobju, ki ga zajemajo ukrepi, tj. obdobje 2003–2015; (b) ustrezajo financiranju soproizvodnje z visokim izkoristkom, kar znaša 25 % pobrane dajatve CSPE v obdobju 2003–2015. Francija je v dopisu z dne 20. decembra 2016 pojasnila, da je bila dajatev CSPE namenjena samo financiranju soproizvodnje z visokim izkoristkom. V tem dopisu je pojasnila, da je ta pomoč na eni strani obsegala sistem pogodb o nakupu, sklenjenih med letoma 1997 in 2001, s katerimi se je plačevalo kogeneracijskim elektrarnam, katerih energijski izkoristek je presegal 65 %, in, na drugi strani, od leta 2013 pomoč kogeneracijskim elektrarnam z visokim izkoristkom na zemeljski plin z močjo več kot 12 MW; (c) so posledica nadomestila stroškov proizvodnje električne energije, proizvedene v napravah, nameščenih na območjih, ki niso povezana s celinskim omrežjem (Korzika ali francoski čezmorski departmaji), da ne bi vplivali na višje stroške proizvodnje v primerjavi z nižjimi stroški proizvodnje, ki jih imajo v celinski Franciji in ki vplivajo na ceno električne energije, ki jo plača končni odjemalec, saj imajo prednost pred stroški jedrske energije. Ta del znaša 31 % skupne pobrane dajatve CSPE v celotnem obravnavanem obdobju 2003–2015. Ta sistem ohranjanja enakih cen električne energije v celinski Franciji, na Korziki in v francoskih čezmorskih departmajih je sicer znan pod imenom „Péréquation tarifaire“ (tarifa izravnava); (d) ustvarjajo se z uvedbo socialne tarife, imenovane „osnovne življenjske potrebščine“, ter delom stroškov, ki jih imajo dobavitelji električne energije zaradi svoje finančne udeležbe v sistemu, uvedenem v podporo osebam v negotovih razmerah, znašajo pa 3 %.

(11) Komisija navaja, da so z dajatvijo CSPE poleg teh politik, financiranih v okviru te dajatve, v manjši meri financirane tudi druge politike. Ti ukrepi pomenijo manj kot 2 % pobrane dajatve CSPE. Ustrezajo zlasti: (1) pomoči, ki je bila med letoma 2003 in 2015 dodeljena obratom za proizvodnjo električne energije, proizvedene s sežiganjem gospodinjskih odpadkov. Družba EDF in lokalna distribucijska podjetja so torej morala kupovati električno energijo, proizvedeno v teh obratih, po ceni, določeni z ministrskim odlokom. Dodatni stroški, ki so jih imeli ti operaterji, so se krili z dajatvijo CSPE. Francija je trdila, da ti obrati proizvedejo 50 % energije iz obnovljivih virov, kar je skladno s pravili o statistiki energetike Mednarodne agencije za energijo in Eurostata; (2) pomoči obratom za konično obremenitev, ki prispevajo k zanesljivi oskrbi z električno energijo. Ti obrati so večinoma na dizelsko gorivo in so bili zgrajeni v 90. letih 20. stoletja. Uporabljajo se v omejenem številu ur glede na potrebe sistema oskrbe z električno energijo; (3) pomoči za različne ukrepe (221 milijonov EUR v obdobju 2003–2015), in sicer, prvič, za financiranje pogodb, imenovanih pogodbe za ohranitev zajamčene moči, s katerimi se spodbuja neodvisna proizvodnja (obrati za proizvodnjo električne energije z močjo, ki je nižja od 8 000 kVA, obrati, zgrajeni za uporabo zgorevalne toplote komunalnih odpadkov), ki jih je Francija predstavila kot „ukrepe, ki imajo dodatno korist“ za javno storitev v zvezi s proizvodnjo električne energije. Drugič, uporabljajo se za financiranje pogodb z različnimi proizvajalci, tj. pogodb za nakup njihove proizvodnje električne energije.

(12) Člen L121-7 energetskega zakonika določa, da je nadomestilo za stroške, ki jih je mogoče pripisati nalogam opravljanja javne storitve v zvezi s proizvodnjo električne energije, zagotovljeno s prispevki, ki jih plačujejo končni odjemalci električne energije na nacionalnem ozemlju. Skupek teh elementov pomeni tako en in isti dodatni strošek za francoske odjemalce. Prispevek plačajo vsi končni odjemalci električne energije sorazmerno s porabljeno kilovatno uro (v nadaljnjem besedilu: kWh), vključno s proizvajalci lastne električne energije. Med letoma 2003 in 2015 se je dajatev CSPE spreminjala na naslednji način: Spreminjanje zneska pobrane dajatve CSPE - v obdobju 2003-2015 (EUR/MWh) 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 dajatev CSPE 3,0 3,3 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 9,0 10,5 13,5 16,5 19,5 Vir: Poročilo Računskega sodišča za leto 2017.

(13) Prispevke upravičenih končnih odjemalcev, ki so uveljavljali pravice, priznane s členom 22(III) zakona št. 2000-108 z dne 10. februarja 2000 o posodobitvi in razvoju javne storitve v zvezi s proizvodnjo električne energije, (v nadaljnjem besedilu: zakon št. 2000-108), in so priključeni na javno prenosno omrežje ali javno distribucijsko omrežje, pobira operater, odgovoren za upravljanje omrežja, na katero so ti odjemalci priključeni, v obliki dodatne dajatve poleg tarif za uporabo omrežij.

(14) Prispevki, ki jih pobere ta operater, se izplačajo operaterjem, ki nosijo stroške javne storitve, prek finančne institucije Caisse des dépôts et consignations (v nadaljnjem besedilu: CDC). Finančna institucija CDC štirikrat letno izplača zbrane zneske operaterjem, ki nosijo stroške. Nacionalnemu varuhu za energijo izplača znesek v višini njegovega proračuna 1. januarja vsako leto.

(15) Finančna institucija CDC te različne transakcije opravlja prek posebnega računa. Stroške upravljanja te institucije vsako leto določita ministra, pristojna za gospodarstvo in energijo. Če znesek zbranih prispevkov ne ustreza ugotovljenemu znesku letnih stroškov, se naslednje leto opravi popravek prek stroškov, dolgovanih za to leto. Če se med letom ne poberejo dolgovani zneski, se dodajo znesku stroškov za naslednje leto (3).

(16) Komisija za regulacijo energije (Commission de régulation de l'énergie, v nadaljnjem besedilu: komisija CRE) vsako leto v letnem poročilu oceni delovanje sistema v zvezi s stroški javne storitve v zvezi s proizvodnjo električne energije. Delovanje nadomestila je urejeno z odlokom št. 2004-90, kot je bil spremenjen, (odlok št. n 2004-90 z dne 28. januarja 2004 o nadomestilu za stroške javne storitve v zvezi s proizvodnjo električne energije): komisija CRE vsako leto pred 15. oktobrom ministru, pristojnemu za energijo, predlaga stroške, predvidene za naslednje leto, in enotni prispevek na porabljeno kilovatno uro v Franciji, ki omogoča njihovo financiranje. Komisija CRE izdela svoj predlog na podlagi izjave o stroških, vnaprej vračunanih za prejšnje leto (N-1), in izjave o stroških, predvidenih za naslednje leto (N+1). Izjave izdelajo operaterji, ki krijejo te stroške. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 14 in 15, je mehanizem za poplačilo stroškov centraliziran na ravni finančne institucije CDC.

(17) Komisija CRE preveri znesek vnaprej vračunanih stroškov. Ker gre za stroške, povezane s podporo za energijo iz obnovljivih virov, ti stroški ustrezajo razliki med zneskom pomoči in tržno ceno, ki jo za prodajo te energije pridobijo operaterji, zavezani s pogodbo. Znesek nadomestila se tako določi s sklicem na tržno ceno. Komisija CRE je natančno določila način določitve te tržne cene. Ne ustreza realni tržni vrednosti, ki jo mora pri tem dobiti operater, zavezan s pogodbo, temveč referenčni vrednosti, določeni glede na različne parametre (terminska tržna cena in promptna cena z različnimi ponderji glede na dejavnosti, tržna cena znotraj dneva, cena izravnave odstopanj), s katerimi se lahko natančneje odraža ravnanje delujočega udeleženca na trgu, da bi bil operater, zavezan s pogodbo, spodbujen k učinkovitemu delovanju.

(18) Komisija CRE brez poseganja v uporabo sankcij iz zakona v primeru neplačila ali nezadostnega plačila prispevka v dveh mesecih od dne njegove zapadlosti naslovi opomin skupaj s kaznijo za prepozno plačilo v višini 10 % zneska dolgovanega prispevka. Če zavezanec ne plačuje predvidenih prispevkov, mu minister, pristojen za energijo, izreče upravno sankcijo pod pogoji iz člena 41 tega zakona.

(19) V obdobju 2003–2015 je znesek dajatve CSPE, ki jo je pobral operater, odgovoren za omrežje, znašal 36,9 milijarde EUR. Razdeljen je bil na naslednji način: Zneski, ki jih je pobrala družba EDF iz naslova dajatve CSPE (V mio. EUR) Energija iz obnovljivih virov Soproizvodnja Tarifna izravnava Socialne tarife Razno Skupaj 2003 129 689 332 0 69 1 219 2004 261 835 470 0 89 1 655 2005 186 810 501 98 99 1 694 2006 72 944 540 49 66 1 671 2007 (5) 560 921 (12) 2 1 466 2008 121 488 995 49 41 1 694 2009 293 499 780 42 42 1 656 2010 411 769 678 57 21 1 936 2011 1 231 784 767 32 68 2 882 2012 1 724 741 1 063 70 29 3 627 2013 2 667 823 1 462 134 60 5 146 2014 3 286 545 1 495 251 46 5 623 2015 4 057 626 1 618 304 58 6 663 14 433 9 113 11 622 1 074 690 36 932 Vir: Dopis francos kih organov službam Komisije - 20. decembra 2016.

(20) V obdobju 2003–2015 se je sestava dajatve CSPE spreminjala na naslednji način: Energija iz obnovljivih virov Soproizvodnja Spreminjanje dajatve CSPE – obdobje 2003-2015 v mio EUR Drugo Socialne tarife Tarifna izravnava 2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006 2005 2004 2003 Vir: Dopis Francije z dne 20. decembra 2016.

2.2 Znižanja dajatve CSPE

(21) V zakonu so predvidene tri kategorije znižanja dajatve CSPE za določene odjemalce. Ta znižanja se lahko medsebojno seštevajo in so predstavljena v nadaljevanju: (a) za industrijske odjemalce, ki porabijo več kot 7 gigavatnih ur (v nadaljnjem besedilu: GWh), je višina dajatve omejena na 0,5 % dodane vrednosti podjetja (člen L. 121-21 energetskega zakonika); (b) člen L. 121-12 energetskega zakonika določa zgornjo mejo zneska dajatve glede na odjemno mesto za končne odjemalce na 627 783 EUR (4). Ta zgornja meja je bila vsako leto do leta 2013 posodobljena glede na inflacijo. Med letoma 2014 in 2015 se je zgornja meja povečala enako kot enotni prispevek, in sicer v okviru 5 % na leto; (c) proizvajalci električne energije so lahko upravičeni do oprostitve plačila dajatve CSPE, če električno energijo proizvedejo za lastno porabo, kar ne sme presegati 240 GWh na leto in na proizvodno mesto (člen L. 121-11 energetskega zakonika).

(22) Ta različna znižanja dajatve CSPE, razen za prevozna podjetja, so v obdobju 2003–2015 znašala 6,8 milijarde EUR in so bila razdeljena na naslednji način: Odjemno mesto Odjemno mesto Dodana vrednost Razdelitev znižanj v obliki dajatve CSPE, dodeljenih po kategoriji – obdobje 2003-2015 (6,8 milijarde EUR) Lastna poraba Lastna poraba Dodana vrednost Vir: Francija – 15. novembra 2017.

(23) Podrobna predstavitev teh omejitev višine je predstavljena v nadaljevanju.

2.2.1 Omejitev višine dajatve CSPE na 0,5 % dodane vrednosti (člen L. 121-21 energetskega zakonika, uvedena s členom 67 zakona št. 2005-781 z dne 13. julija 2005 o programu, ki določa smernice energetske politike)

(24) Omejitev višine na 0,5 % dodane vrednosti, ki se uporablja za industrijske odjemalce, ki porabijo več kot 7 GWh na leto, je bila uvedena leta 2005 v okviru zakona št. 2005-781 z dne 13. julija 2005 o programu, ki določa smernice energetske politike, v praksi pa se je začela izvajati leta 2006.

(25) Francija je navedla, da je bil cilj te omejitve višine ohraniti konkurenčnost elektro-intenzivnih podjetij, dejavnih zlasti v metalurgiji, papirni in kemični industriji itd., tj. panogah, izpostavljenih mednarodni konkurenci, zlasti tistih, katerih stopnja porabe presega prag 7 GWh na leto, in hkrati s tem pragom omejiti svoj vpliv na druge kategorije odjemalcev.

(26) Ta omejitev višine dajatve CSPE na 0,5 % dodane vrednosti se prijavi v izjavi, predloženi komisiji CRE, ki sprejme odločitev o povračilu dolgovanih zneskov, potem ko preveri izjavo. Ti zneski so povrnjeni šele, ko je znana dodana vrednost podjetja (tj. najprej med letom N+1, za zneske, plačane leta N).

(27) Francija je navedla, da je omejitev višine dajatve CSPE na 0,5 % dodane vrednosti od skupaj 6,8 milijarde EUR znižanj, dodeljenih v obdobju med letoma 2003 in 2015, znašala 69 % (4,7 milijarde EUR) popolnih oprostitev. Ta omejitev višine se je po podatkih Francije v obdobju 2003–2015 nanašala na skupaj 1 636 podjetij.

2.2.2 Omejitev višine dajatve CSPE glede na odjemno mesto (člen L. 121-12 energetskega zakonika in člen 5 zakona št. 2000-108)

(28) Ta omejitev višine je bila uvedena, ko je bil s členom 37 navedenega zakona št. 2003-8 z dne 3. januarja 2003 (ki spreminja člen 5 zakona št. 2000-108) uvedena dajatev CSPE. Veljati je začela leta 2003. Omejitev višine dajatve CSPE glede na odjemno mesto je bila najprej določena na 500 000 EUR. Nato pa je bila v okviru člena 37 zakona št. 2010-1657 z dne 29. decembra 2010 o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih financah za leto 2011 povečana na 550 000 EUR. V tem členu je bila predvidena posodobitev te zgornje meje sorazmerno s predvideno stopnjo rasti indeksa cen življenjskih potrebščin razen tobaka, povezano z letnim osnutkom zakona o javnih financah. Parlament je leta 2013 to zgornjo mejo določil na 569 418 EUR ter v okviru člena 59 zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih financah za leto 2013 sprejel novo pravilo o posodabljanju te zgornje meje: od takrat se posodobi vsako leto, in sicer sorazmerno z razvojem zneska enotnega prispevka dajatve CSPE, pri čemer je povečanje omejeno na 5 % letno. Dne 1. januarja 2015 je znašala 627 783 EUR.

(29) Po trditvah Francije pomeni omejitev višine dajatve CSPE glede na odjemno mesto odklon od zgornje meje 0,5 % dodane vrednosti bolj na ravni odjemnega mesta kot na ravni družbe. Če se omejitev višine določi glede na odjemno mesto, to po navedbah Francije omogoča vključitev podjetij, ki na ravni odjemnega mesta porabijo veliko električne energije, vendar niso elektro-intenzivna.

(30) Francija je navedla, da je omejitev višine dajatve CSPE glede na odjemno mesto od skupaj 6,8 milijarde EUR znižanj, dodeljenih v obdobju med letoma 2003 in 2015, znašala 29 % (2,0 milijarde EUR) tega zneska. Do te omejitve višine je bilo po navedbah Francije upravičenih 522 podjetij.

2.2.3 Zgornja meja za oprostitev pri 240 GWh (člen L. 121-11 energetskega zakonika in člen 5 zakona št. 2000-108)

(31) Oprostitev za samoproizvedeno električno energijo se prenaša iz sklada javne storitve v zvezi s proizvodnjo električne energije (Fonds du Service Public de la Production d'Electricité; v nadaljnjem besedilu: FSPPE) (sklad FSPPE je bil predhodnik dajatve CSPE). Sklad FSPPE je bil ustanovljen s členom 5 zakona z dne 10. februarja 2000 o posodobitvi in razvoju javne storitve v zvezi s proizvodnjo električne energije. Vanj so znesek, ki je presegal količino letno proizvedene in z odlokom določene električne energije, prispevali proizvajalci, dobavitelji in uvozniki električne energije ter proizvajalci električne energije, ki so jo proizvajali za lastno porabo. V odloku št. 2001-1157 z dne 6. decembra 2001 o skladu javne storitve v zvezi s proizvodnjo električne energije, sprejetem za uporabo člena 5 zakona št. 2000-108, je bila ta količina določena na 240 GWh.

(32) Proizvajalec električne energije je torej upravičen do oprostitve prispevka v višini števila kilovatnih ur, proizvedenih za lastno porabo, do zgornje meje 240 GWh na proizvodno mesto. Ta isti proizvajalec lahko enemu samemu odjemalcu na istem mestu omogoči, da izkoristi to oprostitev, dokler število kilovatnih ur, oproščenih zaradi lastne porabe in prodanih temu odjemalcu, ne preseže zgornje meje v višini 240 GWh na proizvodno mesto.

(33) Francija je navedla, da je cilj oprostitve, dodeljene na podlagi električne energije, proizvedene za lastno porabo, omejiti obdavčevanje proizvajalcev-odjemalcev, ki so se s financiranjem lastnih obratov odločili, da k nacionalni energetski politiki ne bodo niti prispevali niti njenih ugodnosti izkoriščali.

(34) Ta oprostitev je začela veljati leta 2002. Ko je bila leta 2003 uvedena dajatev CSPE (ki je nadomestila sklad FSPPE), je bila ohranjena s členom 37 zakona št. 2003-8: „[…] Električna energija, ki jo proizvajalec proizvede za lastno porabo ali jo za lastno porabo končni odjemalec kupi od tretjega, ki upravlja proizvodni obrat na kraju porabe, za izračun prispevka upošteva le porabo od 240 milijonov kilovatnih ur na leto in na proizvodno mesto.“

(35) Francija je pojasnila, da se je ta oprostitev v praksi nanašala zlasti na industrijska območja, ki imajo večinoma kogeneracijske elektrarne (razen proizvodnje električne energije) in da poleg tega posamezniki do te oprostitve niso upravičeni.

(36) Leta 2011 je bilo do oprostitve za lastno porabo upravičenih 88 odjemnih mest, njihov obseg oprostitve pa je znašal 11 teravatnih ur (TWh). Poleg tega je bilo leta 2012 oproščenih 94,8 teravatne ure, leta 2013 84,6 teravatne ure in leta 2014 87,4 teravatne ure (5).

(37) V celotnem obdobju 2003–2015 je bilo po navedbah Francije do te oprostitve upravičenih 88 odjemnih mest. Pomenila je približno 2 % skupnih dodeljenih znižanj od skupaj 6,8 milijarde EUR.

2.3 Znesek dodeljenih znižanj dajatve CSPE

(38) V celotnem obravnavanem obdobju 2003–2015 so znižanja dajatve CSPE znašala 6,8 milijarde EUR. V oddelkih od 2.2.1 do 2.2.3 je bila predstavljena razdelitev teh znižanj glede na vrsto.

2.4 Upravičenci do ukrepov

(39) Družbe, upravičene do znižanja dajatve CSPE, so veliki odjemalci električne energije, ki spadajo v približno 227 dejavnosti po klasifikaciji gospodarskih dejavnosti NACE. Njihova najpomembnejša področja delovanja so metalurgija, kemična in petrokemična industrija, plinske dejavnosti, papirna industrija, jedrska industrija, industrija zrakoplovov, proizvodnja elektronskih naprav, avtomobilska industrija, živilskopredelovalna industrija in prevoz. Ista družba je lahko sočasno upravičena do več meril za oprostitev.

(40) Ti upravičenci do ukrepov so upravičeni do uporabe ene ali več omejitev višine dajatve CSPE. V celotnem obravnavanem obdobju 2003–2015 je bilo glede na informacije, ki jih je sporočila Francija, do znižanj dajatve CSPE upravičenih 1 664 podjetij, ki so bila razdeljena na naslednji način: 1 636 upravičencev do omejitve višine dajatve CSPE na 0,5 % dodane vrednosti, 552 upravičencev do omejitve višine dajatve CSPE glede na odjemno mesto in 88 (6) upravičencev do oprostitve za lastno porabo. Določena podjetja so lahko seštela več vrst znižanj.

2.5 Trajanje ukrepov in reforma leta 2016

(41) Dajatev CSPE je bila uvedena leta 2003. Njena znesek in razdelitev sta bila predstavljena v oddelkih od 2.2.1 do 2.2.3.

(42) Leta 2015 je bila nadomeščena z novo ureditvijo. Z zakonom št. 2015-1786 z dne 29. decembra 2015 o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih financah za leto 2015 je bila uvedena reforma obdavčevanja energije, ki se je nanašala zlasti na financiranje stroškov javnih storitev v zvezi s proizvodnjo električne energije in oskrbo z zemeljskim plinom. Za porabo po 31. decembru 2015 je bila dajatev CSPE torej ukinjena.

(43) Od 1. januarja 2016 se financiranje politik, ki je bilo prej zagotovljeno z dajatvijo CSPE, izvaja iz državnega proračuna.

2.6 Izključitev znižanj dajatve CSPE, dodeljenih prevoznim podjetjem, s področja uporabe

(44) Ob upoštevanju posebnega zakonodajnega okvira, ki se uporablja za prevoznike v železniškem prometu (7), so znižanja dajatve CSPE, dodeljena tem prevoznikom, izključena iz tega postopka in se bodo obravnavala v posebnem sklepu Komisije. Zato so izključena s področja uporabe tega sklepa.

(45) Znesek znižanj dajatve CSPE iz oddelka 2.2 torej ne zajema znižanj, dodeljenih prevoznikom v železniškem prometu.

2.7 Opis razlogov za začetek postopka

(46) Komisija je v sklepu o začetku postopka (8) ocenila, da so ukrepi pomenili državno pomoč, katere združljivost z notranjim trgom ni bila zadovoljivo dokazana.

2.7.1 Obstoj pomoči

(47) Komisija je menila, da so bila dodeljena znižanja dajatve CSPE državna pomoč.

(48) Najprej je menila, da so različna znižanja dajatve CSPE, določena z zakonom, pomenila selektivno prednost za podjetja, ki električno energijo proizvajajo za lastno porabo, velike odjemalce električne energije in energetsko intenzivne odjemalce: prvič, oprostitev dajatve CSPE, dodeljena podjetjem, ki električno energijo proizvajajo za lastno porabo, kot je predstavljena v uvodni izjavi 144 sklepa o začetku postopka, pomeni selektivno pomoč. Drugič, Komisija je ugotovila obstoj prednosti, dodeljene upravičencem do omejitve višine dajatve CSPE glede na odjemno mesto, ki je bila dejansko dodeljena le za določene dejavnosti. Tretjič, omejitev višine dajatve CSPE na 0,5 % dodane vrednosti se nanaša le na industrijska podjetja, katerih poraba presega določeno zgornjo mejo, zaradi česar jim je prav tako dodeljena prednost.

(49) Komisija je nato pripomnila, da so prednosti, ki so izhajale iz znižanj dajatve CSPE, financirane iz državnih sredstev tako kot dajatev CSPE in jih je bilo mogoče pripisati državi. Ker dajatev CSPE izhaja iz državnih sredstev, njena znižanja a fortiori pomenijo odpoved državnim sredstvom.

(50) Nazadnje je Komisija tudi menila, da bi lahko različna znižanja dajatve CSPE vplivala na trgovino med državami članicami ter povzročila izkrivljanje konkurence zaradi različne obravnave upravičencev do ukrepov in njihovih konkurentov, ki teh znižanj ne morejo izkoristiti.

2.7.2 Združljivost pomoči

(51) Komisija je glede združljivosti ukrepov z notranjim trgom navedla, da dajatev CSPE ob datumu sklepa o začetku postopka ni bila niti usklajen okoljski davek v smislu točke 153 smernic iz leta 2008 niti (9) neusklajen okoljski davek v smislu točke 151 v povezavi s točko 70(14) smernic iz leta 2008.

(52) V zvezi s tem je navedla, da posebna davčna osnova ni imela nujno negativnega vpliva na okolje, glede na to, da je dajatev CSPE delno povezana z električno energijo iz obnovljivih virov. Zato prav tako ni mogoče šteti, da je bil njen namen internalizirati okoljske stroške v znesek dajatve CSPE. Poleg tega ni nameravala usmeriti proizvajalcev ali končnih odjemalcev na dejavnosti, ki bolj spoštujejo okolje. Če bi se poraba znižala, bi se, nasprotno, pojavila potreba po povečanju dajatve CSPE, dolgovane za povračilo stroškov proizvodnje energije iz obnovljivih virov. Zato se ne uporablja poglavje 4 (10) smernic iz leta 2008.

(53) Vendar je Komisija menila, da bi bilo ukrepe za znižanje dajatve CSPE mogoče analizirati na podlagi člena 107(3)(c) PDEU ter hkrati pozvati Francijo, naj določi pravila teh ukrepov.

(54) Komisija je tudi navedla, da je potekal postopek revizije smernic iz leta 2008 in da je osnutek smernic iz leta 2014 vseboval naslednje točke: „(180) Financiranje podpore za energijo iz obnovljivih virov prek dajatev kot tako ni usmerjeno v negativne zunanje učinke in zato nima neposrednega vpliva na okolje. Vendar lahko povzroči zvišanje cen električne energije. Stroški električne energije se lahko povišajo eksplicitno prek posebne dajatve, ki jo odjemalci električne energije plačujejo poleg cene električne energije, ali posredno prek dodatnih stroškov, ki jih imajo dobavitelji električne energije zaradi obveznosti kupovanja energije iz obnovljivih virov, ki se posledično prenesejo na njihove stranke, tj. odjemalce električne energije. Tipičen primer bi bila obveznost za dobavitelje električne energije, da kupijo določen delež energije iz obnovljivih virov prek zelenih certifikatov, pri čemer dobavitelj ne prejme nadomestila. (181) Vsi odjemalci energije bi morali načeloma kriti stroške financiranja podpore za energijo iz obnovljivih virov. Vendar so lahko potrebna nekatera znižanja, da se zagotovi zadostna finančna podlaga za podporo za energijo iz obnovljivih virov (84). Da bi se preprečil bistveno težji konkurenčni položaj podjetij, na katera še posebej vplivajo stroški financiranja podpore za energijo iz obnovljivih virov, nameravajo države članice dodeliti delno nadomestilo za dodatne stroške, tako da se olajša splošno financiranje podpore za energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, in prepreči selitev virov CO 2 . Če podjetjem, ki jih to precej prizadene, ne bo dodeljeno nobeno nadomestilo, se bo javnost na sprejetje ambicioznih ukrepov za podporo energije iz obnovljivih virov odzvala različno. Če je po drugi strani tako nadomestilo previsoko ali se dodeli prevelikemu številu odjemalcev električne energije, so lahko tudi ti odzivi različni.“

(55) Komisija je nazadnje navedla, da je v osnutku smernic iz leta 2014 (točka 229) predvideno, da se bodo pomoči, dodeljene v obliki znižanj finančne podpore za električno energijo iz obnovljivih virov, presojale na podlagi novih smernic o pomoči za varstvo okolja in energijo, ko bodo sprejete (čeprav so bile pomoči dodeljene pred začetkom veljavnosti smernic iz leta 2014).

(56) Ker je Francija zagotovila zelo malo elementov o namenu znižanj in njihovi utemeljitvi, je Komisija tudi izrazila pomisleke glede združljivosti pomoči z notranjim trgom. Francijo je tako pozvala, naj podrobno navede: (i) cilj skupnega interesa, ki mu je namenjen ukrep, (ii) ustreznost ukrepa pomoči, (iii) spodbujevalni učinek in (iv) zadostno izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na trgovino.

(57) Komisija je v sklepu o začetku postopka torej menila, da Francija ni dovolj utemeljila združljivosti ukrepov za znižanje dajatve CSPE za določene upravičence z notranjim trgom.

2.8 Sprejetje smernic iz leta 2014

(58) Smernice iz leta 2014 so začele veljati 1. julija 2014. V njih je uveden oddelek 3.7.2, ki se nanaša na „Pomoč v obliki znižanj finančne podpore za energijo iz obnovljivih virov“.

(59) V tem oddelku je najprej priznano, da stroški za financiranje energetskih politik nimajo neposrednega vpliva na okolje in ne pomenijo okoljskih davkov, katerih namen je zvišati stroške okolju škodljivega ravnanja, v strogem pomenu besede. Pač pa lahko neposredno prispevajo k varstvu okolja, tako da omogočajo financiranje shem podpore, ki k temu prispevajo.

(60) Iz teh smernic nato izhaja, da je sistem financiranja teh podpornih ukrepov z dajatvijo na električno energijo v določenih primerih mogoč le, če so lahko podjetja, na katera še zlasti vplivajo stroški financiranja podpore za energijo iz obnovljivih virov, upravičena do znižanj.

(61) V teh smernicah so nadalje določene stopnje znižanj, ki se štejejo kot sprejemljive za ohranitev finančne sprejemljivosti podpornih ukrepov, da bi preprečili prenos prevelike obremenitve na druge odjemalce.

(62) V oddelku 3.7.3 smernic iz leta 2014 je nazadnje predvidena možnost sprejetja načrta prilagoditve, da bi se stopnje znižanja iz nacionalnega ukrepa postopoma poenotile s stopnjami znižanja, ki so združljive s predpisi iz smernic in sorazmerne s predpisi na področju državnih pomoči.

3. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

(63) Razen prevoznih podjetij, ki se obravnavajo ločeno, so v sklepu o začetku postopka navedene naslednje pripombe.

3.1 Družba EDF

(64) Družba EDF je svoje pripombe poslala Komisiji 17. novembra 2014. Po trditvah te skupine se oprostitve, do katerih je bila upravičena, nanašajo na porabo približno […] % električne energije za lastno porabo, namenjene proizvodnji električne energije, ki se dovaja v javno omrežje. Ta lastna poraba se po trditvah družbe EDF nanaša na eni strani na električno energijo, ki jo porabi pomožna oprema elektrarn, na drugi strani pa na postaje za prenos energije s črpanjem v hidroelektrarnah, ki jim energijo v tem zadnjem primeru dovajajo jedrske elektrarne.

(65) Družba EDF meni, da bi morala biti ta lastna poraba upravičena do popolne oprostitve dajatve CSPE, kar bi bilo na eni strani skladno z Direktivo Sveta 2003/96/ES (11), navedeno v uvodni izjavi 51, katere člen 14(1)(a) določa, da države članice izvzamejo iz obdavčitve energente in električno energijo, ki se uporablja za proizvodnjo električne energije ali ohranjanje sposobnosti za proizvodnjo električne energije, ter na drugi strani s sklepom, s katerim se v skladu z državnimi pomočmi potrjuje nemška ureditev „dodatka k dajatvi EEG“, določenega z zakonom o EEG iz leta 2014 (12).

(66) Družba EDF poleg tega poudarja, da bi bilo treba zagotoviti skladnost med sistemi oprostitve plačila dajatev za energijo med različnimi državami članicami, do katerih so upravičene zlasti elektro-intenzivne industrije. Če bi države članice te oprostitve obravnavale različno, bi se lahko zato povečale razlike v konkurenčnosti, ki trenutno obstajajo na različnih trgih.

3.2 Družba ALFI

(67) Družba Air Liquide France Industrie (v nadaljnjem besedilu: družba ALFI) je svoje pripombe poslala Komisiji 3. novembra 2014. Najprej je navedla, da njeni stroški, povezani z energijo, znašajo od […] do […] % proizvodnih stroškov. Nato je poudarila, da bi bile različne industrije, ki uporabljajo industrijske pline (tj. kemijska, jeklarska, petrokemična, steklarska), zaradi prevelikega povečanja stroškov za električno energijo spodbujene k internalizaciji proizvodnje teh plinov, vendar v manjši meri, zaradi česar bi se na svetovni ravni povečala poraba energije.

(68) Družba ALFI poleg tega ugovarja, da bi imeli upravičenci do dajatve CSPE zaradi tega znižanja prednost. Trdi, da so znižanja dajatve CSPE le odziv na to, da je naloga javne storitve oskrba z električno energijo, in zato brez natančne opredelitve njihove pravne podlage ne morejo pomeniti pomoči.

(69) Nazadnje družba ALFI meni, da bi bila ta znižanja dajatve CSPE brez poseganja v obstoj pomoči, kot je navedena v prejšnji uvodni izjavi, če bi se opredelila kot državna pomoč, združljiva z oddelkom 3.7.2 smernic iz leta 2014, v katerem je pod določenimi pogoji priznana združljivost različnih ravni in ciljnih znižanj v korist elektro-intenzivnih industrijskih podjetij. Če bi se dokazal obstoj pomoči, bi bilo zato treba vsekakor izključiti njeno vračilo.

3.3 Združenje UNIDEN

(70) Združenje UNIDEN, ki zastopa interese energijsko intenzivnih panog v Franciji, je Komisiji svoje pripombe poslalo 3. novembra 2014. Znižanja dajatve CSPE imajo po trditvah tega združenja več ciljev skupnega interesa, zaradi česar so ukrepi združljivi v smislu člena 107(3) PDEU in smernic iz leta 2014.

(71) Prvič, cilj ukrepov je ohranjanje konkurenčnosti industrijskih sektorjev, ki so izpostavljeni svetovni konkurenci. Drugič, ukrepi imajo socialni cilj. Tretjič, ukrepi imajo cilj ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, saj vključujejo zlasti varstvo najbolj prikrajšanih odjemalcev. Četrtič, cilj ukrepov je energijska učinkovitost, kar je v celoti skladno s pravom Evropske unije.

4. PRIPOMBE FRANCIJE

(72) Francija je poslala pripombe glede opredelitve ukrepov in glede njihove združljivosti z notranjim trgom.

4.1 Omejitvi višine dajatve CSPE glede na odjemno mesto in 0,5 % dodane vrednosti ne pomenita državne pomoči

(73) Glavne trditve, ki jih je navedla Francija pri utemeljitvi neobstoja pomoči, se nanašajo na neobstoj selektivnosti in neobstoj izkrivljanja konkurence.

4.1.1 Neobstoj selektivnosti

(74) Francija trdi, da ukrepi niso selektivni iz treh glavnih razlogov:

(75) Prvič, po mnenju sodne prakse uvedba znižanj dodatkov s strani držav članic ni zadostovala, da bi se v ukrepu ugotovila selektivnost, če podjetja, ki bi prekoračila določene zgornje meje, hipotetično, ne bi bila v enakem dejanskem položaju kot druga podjetja. Po mnenju sodne prakse Sodišča omejitev višine glede na odjemno mesto ne zadostuje, da bi ta ukrep postal selektiven in da bi omejitve višine davkov lahko dejansko pomenile selektivno pomoč (13). Francija se glede omejitve višine dajatve CSPE na 0,5 % dodane vrednosti sklicuje na sodno prakso svojega ustavnega sveta (14), da bi opozorila, da je sodnik s tem, da je dajatev CSPE štel za skladno z načelom enake davčne obravnave, priznal, da so bili upravičenci do te omejitve višine v drugačnem dejanskem položaju kot druga podjetja, iz česar izhaja, da pomoč ni selektivna.

(76) Drugič, Francija je, kar zadeva natančneje lastno porabo, menila, da se oprostitev dajatve CSPE, dodeljena proizvajalcem-odjemalcem, nanaša na upravičence, katerih dejanski položaj se razlikuje od drugih plačnikov dajatve CSPE, in zato izključuje selektivnost pomoči.

(77) Tretjič, neobstoj selektivnosti je utemeljen z naravo francoskega davčnega sistema, iz katerega izhajajo ukrepi in ki nima selektivnega značaja. Po trditvah Francije izhajajo omejitve višine dajatve CSPE iz same narave davčnega sistema, v katerem je predvideno, da mora davčno breme upoštevati plačilne zmožnosti posameznega podjetja.

(78) Četrtič, Francija glede proizvajalcev-odjemalcev, ki električno energijo proizvajajo iz obnovljivih virov ali v soproizvodnji, dejavnih zlasti v kemični, železarski in petrokemični dejavnosti, poudarja, da je logično, da je električna energija, ki jo proizvedejo in sami porabijo, oproščena dela dajatve CSPE, s katerim se financira energija iz obnovljivih virov ali podpora za soproizvodnjo, če ta električna energija ni prejela javne podpore, financirane s to dajatvijo, medtem ko vseeno prispeva k cilju varstva okolja, za katerega si prizadeva podpora za energijo iz obnovljivih virov in soproizvodnjo, ki se z dajatvijo CSPE financira enako kot električna energija, ki se dovaja v omrežje (in je sama prav tako upravičena do podpore, financirane z dajatvijo CSPE). Zato Francija poudarja, da oprostitev proizvajalcev-odjemalcev, ki električno energijo proizvajajo z uporabo energije iz obnovljivih virov ali v soproizvodnji, ne pomeni selektivne prednosti.

4.1.2 Odsotnost izkrivljanja konkurence

(79) Francija je navedla, da je podoben ukrep obstajal pred začetkom veljavnosti dajatve CSPE leta 2003. Zato je pomoč po njenem mnenju imela le malo vpliva na gospodarski in konkurenčni položaj podjetij s sedežem v Franciji.

4.2 Če je opredelitev kot pomoč potrjena, omejitvi višine dajatve CSPE glede na odjemno mesto in 0,5 % dodane vrednosti pomenita državno pomoč

(80) Če je opredelitev kot pomoč vseeno potrjena, Francija predlaga, da se združljivost dajatve CSPE analizira glede na tri različne sklope:

(81) Prvič, združljivost ukrepov izhaja iz dejstva, da se upoštevajo določbe iz Direktive 2003/96/ES (glej oddelek 4.2.1).

(82) Drugič, znižanja dajatve CSPE, ki se lahko obravnava kot okoljski davek, so zaradi tega dejstva popolnoma združljiva s Smernicami Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (15) (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 2001), smernicami iz leta 2008 in smernicami iz leta 2014 (glej oddelek 4.2.2).

(83) Tretjič, če dajatve CSPE ne bi bilo mogoče obravnavati kot okoljskega davka, bi bile njene omejitve višine v tem primeru združljive s smernicami iz leta 2014 za del dajatve CSPE, s katerim se financira energija iz obnovljivih virov, za druge dele dajatve CSPE pa s členom 107(3)(c) PDEU (glej oddelek 4.2.3).

4.2.1 Združljivost ukrepov izhaja iz upoštevanja določb Direktive 2003/96/ES

(84) Francija poudarja, da Direktiva 2003/96/ES dovoljuje določene oprostitve:

(85) V členu 14(1)(a) direktive je dovoljena oprostitev dajatev, povezanih z električno energijo, ki se uporablja za proizvodnjo električne energije ali ohranjanje sposobnosti za proizvodnjo električne energije. Ta oprostitev v veliki meri vključuje oprostitev za lastno porabo, predvideno v okviru zadevnih ukrepov.

(86) V členu 15(1)(e) direktive so dovoljene oprostitve stroškov za električno energijo za lastno porabo, pridobljeno iz skupne proizvodnje toplotne in električne energije.

(87) V členu 17(1)(a) direktive so dovoljene delne oprostitve „v korist energetsko intenzivnih dejavnosti“, opredeljenih kot gospodarski subjekti, katerih nabave energentov in električne energije znašajo najmanj 3 % proizvodne vrednosti ali katerih davki od energije na nacionalni ravni znašajo najmanj 0,5 % dodane vrednosti.

4.2.2 Če je dajatev CSPE okoljska dajatev, so omejitve njene višine združljive s pravili, ki se uporabljajo za državne pomoči

(88) Francija je v svoji korespondenci s Komisijo menila, da je dajatev CSPE mogoče šteti za okoljsko dajatev, kot je opredeljena v točki 70(14) smernic iz leta 2008. Francija je dejansko menila, da je imela davčna osnova jasen negativen vpliv na okolje, čeprav je bila namenjena financiranju energije iz obnovljivih virov in je bila ta shema pomoči okolju prijaznejša. Ta opredelitev ima za posledico oceno združljivosti ukrepov z notranjim trgom v skladu s tremi zaporednimi podlagami za združljivost.

(89) Združljivost znižanj dajatve CSPE za obdobje od leta 2003 do leta 2008 je treba oceniti glede na smernice iz leta 2001. Francija trdi, da je ta združljivost zagotovljena z dejstvom, da so upravičenci plačevali precejšen del dajatve CSPE, in sicer najmanj 20 %, v skladu s točkama 51(1)(a) in 51(1)(b) smernic iz leta 2001.

(90) Francija je menila, da so ukrepi v obdobju 2008–2014 skladni s smernicami iz leta 2008. Dajatev CSPE obravnava Francija na eni strani kot okoljsko dajatev. Na drugi strani pa je v oddelku 4 smernic iz leta 2008 določeno, da so okoljske dajatve združljive z notranjim trgom. Zato bi bila tako zadovoljivo dokazana združljivost ukrepov z notranjim trgom.

(91) Dve omejitvi višine dajatve CSPE sta po mnenju Francije združljivi s smernicami iz leta 2014, ki so se uporabljale od 1. julija do konca ukrepov leta 2015, in ki jih prav tako upoštevata, zlasti točko 170 navedenih smernic.

4.2.3 Ta združljivost je utemeljena na podlagi oddelka 3.7.2 smernic iz leta 2014 in člena 107(3)(c) PDEU

(92) Francija je v dopisu z dne 22. oktobra 2015 vseeno sprejela možnost, da dajatve CSPE ne bi obravnavala kot okoljskega davka ter da bi iz tega izpeljala posledice glede analize njene združljivosti z notranjim trgom na podlagi oddelka 3.7.2 smernic iz leta 2014 in člena 107(3)(c) PDEU.

4.2.3.1 Znižanje dajatve CSPE, če omogoča financiranje energije iz obnovljivih virov

(93) Francija meni, da je dokazana združljivost ukrepov s smernicami iz leta 2014. Izrecno se sklicuje na oddelek 3.7.2 kot pravno podlago za oceno združljivosti zadevnih ukrepov (16) z notranjim trgom.

(94) Francija poudarja, da je mogoče vso pomoč v obliki znižanj prispevkov, namenjenih finančni podpori za električno energijo iz obnovljivih virov, dodeljeno pred 1. januarjem 2011, šteti za združljivo z notranjim trgom, kot je določeno v točki 248 smernic iz leta 2014.

(95) Za obdobje po letu 2011 je po mnenju Francije pomoči mogoče dodeliti, če so vključene v načrt prilagoditve, ki z objektivnimi merili zagotavlja, da se stopnje znižanja, dodeljene v okviru zadevnih ukrepov, približujejo stopnjam, dovoljenim v oddelku 3.7.2 smernic iz leta 2014.

(96) Francija poudarja, da je treba 50 % podpore za sežiganje opredeliti kot podporo za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, pri čemer upošteva, da je 50 % sežganih odpadkov biološko razgradljivih, kot izhaja iz statističnih podatkov Mednarodne agencije za energijo in Eurostata.

4.2.3.2 Znižanje dajatve CSPE, če omogoča financiranje soproizvodnje, tarifne izravnave in socialnih tarif

(97) Francija je za tisti del dajatve CSPE, ki se nanaša na financiranje proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov, predložila podrobno analizo združljivosti ukrepov, ki jo Komisija opisuje v nadaljevanju.

4.2.4 Cilj skupnega interesa omejitev višine

(98) Pogodba po mnenju Francije pomeni zadostno pravno podlago za utemeljitev združljivosti ukrepa z notranjim trgom za del omejitev višine dajatve CSPE, ki se nanaša na „politike, ki niso politike razvoja energije iz obnovljivih virov, katerih omejitve višine, povezane z delom dajatve CSPE, namenjenim financiranju razvoja energije iz obnovljivih virov, so znašale […], kar je bilo urejeno s smernicami iz leta 2014“.

(99) Francija navaja, da je v skladu z evropsko zakonodajo mogoče obravnavati kot zakonito, da elektro-intenzivna podjetja ne nosijo pretiranih stroškov oskrbe z električno energijo zaradi ciljev skupnega interesa, ki so (i) soproizvodnja, (ii) cilj teritorialne kohezije in zaščite najbolj oddaljenih regij ter (iii) cilj socialne kohezije in boja proti izključenosti. (1) Podpora soproizvodnji je na eni strani utemeljena z Direktivo 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17), na drugi strani s sklepi Evropskega sveta z dne 7. in 8. marca 2007, v katerih je določen cilj zmanjšanja porabe energije, pri čemer ima pomembno vlogo soproizvodnja. Francija opozarja, da lahko del dajatve CSPE, ki se nanaša na podporo za soproizvodnjo, obsega podporo za sežiganje biološko nerazgradljivih odpadkov, če se ti uporabljajo za soproizvodnjo z visokim izkoristkom. (2) Tarifna izravnava prispeva k cilju teritorialne kohezije, ki si ga je zastavila Skupnost, priznanem s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). Francija prav tako trdi, da cilj skupnega interesa te politike temelji na členih 174 PDEU in 349 PEU ter členu 107(3)(a) PDEU. (3) Cilj skupnega interesa socialnih tarif pa je po mnenju Francije podprt s členoma 3 PEU in 174 PDEU Francija tudi opozarja, da je mogoče cilj te politike utemeljiti tudi s členom 1 Listine EU o temeljnih pravicah. Nato omenja uvodno izjavo 45 Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18), v kateri je navedeno: „Države članice bi morale sprejeti ukrepe, potrebne za zaščito ranljivih odjemalcev v okviru notranjega trga z električno energijo“. Francija poudarja, da določanje socialnih tarif za električno energijo prispeva k varstvu človekovega dostojanstva, hkrati pa zagotavlja dostop do osnovnih življenjskih potrebščin.

(100) Po mnenju Francije se z omejitvama višine dajatve CSPE glede na odjemno mesto in 0,5 % dodane vrednosti na drugem mestu izpolnjuje cilj ohranitve konkurenčnosti podjetij, kar podpira člen 173(1) PDEU. Francija poleg tega navaja, da Direktiva 2003/96/ES daje državam članicam možnost, da lahko oprostitve v korist energetsko intenzivnih dejavnosti uporabijo zaradi ohranitve njihove konkurenčnosti, ki je priznana tudi v smernicah iz leta 2014 (oddelek 3.7.2) za financiranje energije iz obnovljivih virov. Tudi če ta cilj ohranitve konkurenčnosti ne zadostuje za utemeljitev obstoja skupnega interesa, po mnenju Francije prispeva k utemeljitvi tega cilja skupnega interesa.

4.2.4.1 Nujnost

(101) Francija meni, da je nujnost ukrepov ustrezno utemeljena, saj ti prispevajo k okrepitvi konkurenčnosti upravičenih podjetij in torej k preprečitvi tveganja za selitev. Če so ukrepi pravilno usmerjeni in omejitve višine pravilno načrtovane, niso diskriminatorni. Francija v zvezi s tem opozarja, da so izbrane zgornje meje obeh družin oprostitve, tj. glede na odjemno mesto in dodano vrednost, skladne, saj je omejitev višine glede na odjemno mesto le ena od različic omejitve višine na 0,5 % dodane vrednosti. Upravičenci so izbrani na podlagi preglednih in objektivnih meril, usmerjenih na podjetja, ki so izgubi konkurenčnosti najbolj izpostavljena.

(102) Nujnost ukrepov Francija utemeljuje tudi z dejstvom, da bi zaradi dvomov v ta znižanja nastali dodatni stroški, ki bi se po ocenah gibali med 12 % in 24 % dodane vrednosti. Francija med drugim zatrjuje, da bi povišanje računa za električno energijo za 2 EUR/MWh pomenilo 2-odstotno povečanje stroškov proizvodnje, kar je več kot „neto marža“ teh podjetij. Po njenem mnenju bi dodatno finančno prizadevanje, nastalo zaradi odprave znižanj dajatve CSPE, v tem okviru samo povečalo tveganje za selitev elektro-intenzivnih podjetij in povzročilo tveganje za financiranje zadevnih politik, tako da bi se njihovi stroški prenesli na druge odjemalce.

4.2.4.2 Ustreznost pomoči

(103) Francija prav tako meni, da je mogoče ustreznost ukrepov utemeljiti z Direktivo 2003/96/ES, ki dopušča, da so lahko podjetja, ki plačujejo davek od energije v višini 0,5 % svoje dodane vrednosti, upravičena do oprostitev, ki presegajo to zgornjo mejo, zaradi neusklajenosti obdavčevanja in tveganja za izgubo konkurenčnosti na mednarodni ravni.

(104) V okviru odsotnosti popolne usklajenosti obdavčevanja in ob upoštevanju precejšnjega poslabšanja evropske konkurenčnosti so po njenem mnenju znižanja dajatve CSPE ustrezna.

4.2.4.3 Sorazmernost

(105) Francija nato poudarja, da so znižanja dajatve CSPE sorazmerna. Ustrezajo povprečni dajatvi v višini od 31 % do 34 % celotne dajatve, tj. med 5,1 in 5,6 EUR/MWh (ocena iz leta 2014), v primerjavi z dajatvijo CSPE, ki je v istem času znašala 16,5 EUR/MWh. Francija opozarja, da je ta 31- do 34-odstotna stopnja višja od najnižje stopnje, dovoljene s smernicami iz leta 2008 ter oddelkoma 3.7.1 in 3.7.2 smernic iz leta 2014, zaradi česar je sorazmerna.

(106) Francija meni, da je znižanja mogoče šteti za sorazmerna, če svojim upravičencem prepuščajo, da plačajo dovolj visok del dajatve CSPE.

(107) Francija je sporočila zneske dajatve CSPE po upravičencih za leto 2014. Komisija tako ugotavlja, da je samo leta 2014 vsaj 124 upravičencev plačalo dajatev CSPE v višini, ki ni presegla stopnje 15 % iz točke 188 smernic iz leta 2014.

4.2.4.4 Spodbujevalni učinek ukrepov

(108) Francija meni, da se ta pogoj v tej zadevi ne uporablja. Poudarja, da ukrepi ne spodbujajo upravičencev, naj spremenijo svoje ravnanje, temveč se poskušajo s ciljem preprečevanja prej izogniti temu, da bi se njihova konkurenčnost poslabšala.

4.2.4.5 Omejitev učinkov izkrivljanja na konkurenco in pozitivno razmerje med stroški in koristmi

(109) Francija v zvezi s tem trdi, da je mogoče izkrivljanje konkurence omejiti prav z vzpostavljenimi oprostitvami dajatve CSPE. V svojih pripombah navaja, da ostajajo med Francijo in Severno Ameriko kljub omejitvam višine dajatve CSPE precejšnje razlike v ceni, in sicer v višini 10 EUR/MWh za elektro-intenzivna podjetja. S sklicevanjem na študijo ICF tudi opozarja, da Francija dodeljuje manj oprostitev kot Nemčija, Italija in Danska (19).

4.2.4.6 Združljivost omejitev višine dajatve CSPE, ko je ta dodeljena drugim ciljem, ki niso financiranje proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov ali v soproizvodnji z visokim izkoristkom ali podpora za tarifno izravnavo in socialne tarife

(110) Francija je glede drugih delov dajatve CSPE iz uvodnih izjav 11(1) do 11(3) navedla naslednje elemente: (1) Francija glede podpore za sežiganje biološko razgradljivih odpadkov najprej poudarja obstoj skupnega interesa za del sežiganja, namenjen podpori za energijo iz obnovljivih virov. Glede sežiganja, ki se nanaša na biološko nerazgradljive odpadke, poudarja, da je njena podpora namenjena izboljšanju energijske učinkovitosti. Francija je pojasnila, da so bili ukrepi sorazmerni, če je bilo z nakupno tarifo mogoče doseči stopnjo donosnosti med 6 in 7 %. Ukrepi nimajo učinka izkrivljanja, če so do mehanizma upravičene vse sežigalnice odpadkov. (2) Pomoč obratom za konično obremenitev je namenjena doseganju cilja skupnega interesa, ki je zanesljiva oskrba z električno energijo. Podpora je potrebna za uresničitev naložb. Ker imajo zadevne sežigalnice omejeno moč (78 MW leta 2014), to po mnenju Francije omejuje njihov učinek izkrivljanja. (3) Francija glede pogodb o zajamčeni moči ni natančno navedla niti potrebe niti ustreznosti te podpore.

4.3 Oprostitve dajatve CSPE, dodeljene proizvajalcem-odjemalcem električne energije, ne pomenijo državne pomoči

(111) Francija uvodoma ugotavlja, da je ta oprostitev v primeru, ko se električna energija proizvaja za lastno porabo, v celoti združljiva z Direktivo 2003/96/ES, v kateri je določeno, da so lahko majhni proizvajalci električne energije oproščeni plačila davka na električno energijo pod pogojem, da so obdavčeni energenti, ki se uporabljajo za proizvodnjo te električne energije.

(112) Francija glede obstoja pomoči najprej pojasnjuje, da te oprostitve dajatve CSPE ne pomenijo selektivne pomoči. Poudarja, da ta oprostitev ni odvisna od narave dejavnosti upravičencev in da se načeloma uporablja za vsa podjetja, katerih zmogljivost ne presega 240 GWh. Poleg tega ti upravičenci, kar zadeva del za lastno porabo, ne pomenijo bremena za elektroenergetski sistem. Zato je upravičeno, da se obravnavajo drugače od odjemalcev, ki vso električno energijo kupujejo.

(113) Francija nadalje meni, da oprostitev dajatve CSPE, dodeljena podjetjem, ki električno energijo proizvajajo za lastno porabo, ne povzroča izkrivljanja konkurence, če isto vrsto oprostitve uporablja več držav, zlasti v okviru Evropske unije. Zato ta oprostitev ne more pomeniti državne pomoči.

(114) Francija glede združljivosti oprostitve meni, da bi lastna poraba uresničevala cilj skupnega interesa, če bi pomenila državno pomoč, tako da bi z zmanjšanjem učinkov konične porabe električne energije prispevala k zanesljivi oskrbi s to energijo.

4.4 Načrt prilagoditve po sprejetju smernic iz leta 2014

(115) Francija, ki je upoštevala predpostavko o podlagi združljivosti z notranjim trgom, ki jo skupaj zagotavljata oddelek 3.7.2 smernic iz leta 2014 in člen 107(3)(c) PDEU, kot je navedeno v oddelku 4.2.3, je v dopisu z dne 27. oktobra 2017, naslovljenem na Komisijo, iz tega potegnila sklepe. V tem dopisu je Francija sporočila novo različico načrta prilagoditve v skladu z oddelkom 3.7.3 smernic iz leta 2014, katerega namen je, da bi se znižanja, dodeljena v okviru ukrepov, na podlagi objektivnih pravil približala stopnjam oprostitve, združljivim s temi smernicami, kot so določene v oddelku 3.7.2 teh smernic.

(116) Ta korak izračunavanja dajatve CSPE, dodeljene za različne cilje, omogoča izračun zneska, ki ga morajo plačati upravičenci do znižanj dajatve CSPE v okviru načrta prilagoditve. Ta znesek se giblje med že plačanim zneskom dajatve CSPE in zneskom, izračunanim z uporabo smernic. Znesek dajatve CSPE, ki ga je treba plačati, se izračuna drugače, in sicer na podlagi zadevnih delov dajatve CSPE, ter določi, kot je navedeno v oddelku 4.4.1.

4.4.1 Neposredna uporaba oddelka 3.7.3 za del dajatve CSPE, ki se nanaša na „financiranje energije iz obnovljivih virov“

(117) Francija je glede dela dajatve CSPE za financiranje energije iz obnovljivih virov, vključno s sežiganjem biološko razgradljivih odpadkov, predvidela načrt prilagoditve, zaradi katerega bi bil do teoretičnega datuma 1. januarja 2019 znesek dajatve CSPE, ki ga je treba plačati do tega datuma, pri čemer se upošteva, da se je dajatev CSPE prenehala plačevati 1. januarja 2016 in da se povečuje postopoma, izračunan na podlagi smernic iz leta 2014:

(118) Če podjetje (i) spada med dejavnosti iz Priloge 3 k smernicam iz leta 2014 in ima več kot 20-odstotno elektro-intenzivnost ali (ii) ima skupaj vsaj 20-odstotno elektro-intenzivnost in je izpostavljeno več kot 4-odstotni mednarodni trgovini (ali je navedeno v Prilogi 5 k tem smernicam), mora plačati znesek v višini 15 % dajatve ali 0,5 % dodane vrednosti, kar je nižje.

(119) Če podjetje spada med dejavnosti iz Priloge 3 k smernicam iz leta 2014 in ima manj kot 20-odstotno elektro-intenzivnost, mora plačati znesek v višini 15 % dajatve ali 4 % dodane vrednosti, kar je nižje.

(120) V drugih primerih, če podjetje (i) spada v dejavnost, ki ni navedena v Prilogi 3 k smernicam, ali (ii) je njegova dejavnost navedena v Prilogi 5 k smernicam, vendar ima manj kot 20-odstotno elektro-intenzivnost, in (iii) je bilo pred 1. julijem 2014 upravičeno do pomoči, mora plačati vsaj 20 % dajatve.

(121) V vseh drugih primerih je stopnja dajatve CSPE, ki jo je treba doseči do 1. januarja 2019, 100-odstotna.

4.4.2 Uporaba oddelka 3.7.3 po analogiji za dele dajatve CSPE, ki se nanašajo na soproizvodnjo, tarifno izravnavo in socialne tarife

(122) V načrtu prilagoditve je za soproizvodnjo, tarifno izravnavo in socialne tarife navedeno, da bo znesek dajatve CSPE, ki ga bo treba plačati, najpozneje do leta 2019 znašal: — 15 %, če je podjetje elektro-intenzivno v smislu točk 185 in 186 smernic iz leta 2014. Če ima podjetje več kot 20-odstotno elektro-intenzivnost in njegova dejavnost spada med dejavnosti iz Priloge 3 ali Priloge 5 k navedenim smernicam, se lahko znesek dajatve CSPE omeji na 0,5 % dodane vrednosti podjetja, na 4 % pa, če ima podjetje manj kot ali več kot 20-odstotno elektro-intenzivnost, — 100 % za druga podjetja.

(123) Po mnenju Francije je ta načrt prilagoditve upravičen iz istih razlogov, kot so navedeni v oddelku 3.7.3 smernic iz leta 2014, ki se nanašajo na znižanje dajatev za financiranje energije iz obnovljivih virov. Z načrtom prilagoditve se je bilo zlasti mogoče izogniti prehitremu povečanju bremena, ki bi izhajalo iz neposredne uporabe meril, navedenih v točkah od 185 do 189 smernic iz leta 2014. V tem smislu prispeva k finančni vzdržnosti dajatve CSPE, tako da zagotavlja sprejemljivost podpore in načinov njenega financiranja.

4.4.3 Neuporaba načrta prilagoditve za druge dele dajatve CSPE

(124) Francija ni predvidela, da bi v načrt prilagoditve vključila zlasti znižanje dajatve CSPE, dodeljeno za cilje iz uvodnih izjav 110(1) in 110(2). Francija je potrdila, da je bilo treba dajatev CSPE, dodeljeno za te cilje, za obdobje 2003–2015 v celoti plačati (20), dodeljena znižanja dajatve CSPE v primeru dajatve CSPE za te cilje, pa bo treba v celoti vrniti.

4.4.4 Datum začetka načrtov prilagoditve

(125) Načrt prilagoditve za del, ki se nanaša na energijo iz obnovljivih virov in soproizvodnjo, je Francija začela izvajati leta 2011. V zvezi s tem se opira na točko 248 smernic iz leta 2014 ter odločitvi Komisije z dne 15. junija 2017 (SA.38635 (21)) in 21. septembra 2017 (SA.47887) (22).

(126) Načrt prilagoditve za druge dele, financirane z dajatvijo CSPE, je Francija izdelala na podlagi pomislekov, ki jih je izrazila Komisija v sklepu o začetku postopka; ta načrt se je začel izvajati leta 2004. Francija meni, da je ta datum upravičen zaradi zastaralnega roka desetih let, ki se uporablja v tej zadevi na podlagi desetletnega zastaralnega roka iz člena 17 Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (23).

4.4.5 Obravnavanje lastne porabe v okviru načrta prilagoditve

4.4.5.1 Oprostitev dajatve CSPE za porabo električne energije, uporabljene za proizvodnjo električne energije

(127) Francija meni, da so lahko v skladu s členom 14 Direktive 2003/96/ES, v katerem je določeno, da je iz obdavčitve povsem izvzeta poraba električne energije, ki se uporablja za proizvodnjo električne energije ter ohranjanje sposobnosti za proizvodnjo električne energije, upravičenci do oprostitve plačila za lastno porabo, ki so proizvajalci električne energije (oznaka NACE 3511), oproščeni plačila dajatve CSPE za električno energijo za lastno porabo. Zato meni, da teh upravičencev ni treba vključiti v načrt prilagoditve.

4.4.5.2 Električna energija za lastno porabo, proizvedena iz energije iz obnovljivih virov

(128) Električna energija za lastno porabo, ki jo proizvedejo upravičenci do oprostitve, ki električno energijo proizvajajo iz obnovljivih virov, je lahko oproščena plačila dela dajatve CSPE za financiranje električne energije iz obnovljivih virov, če ta električna energija ni bila upravičena do nobenih javnih sredstev, medtem ko se je z dajatvijo CSPE deloma financirala podpora za energijo iz obnovljivih virov.

(129) Vendar je Francija v načrt prilagoditve vključila oprostitev, ki se je nanašala na preostali del dajatve CSPE, razen če je bila prednost nižja od zgornje meje pomoči de minimis.

4.4.5.3 Električna energija za lastno porabo, proizvedena v soproizvodnji

(130) Enako je lahko za upravičence do oprostitve, ki električno energijo proizvajajo v soproizvodnji, proizvedena električna energija za lastno porabo oproščena plačila dela dajatve CSPE za financiranje soproizvodnje, če ta električna energija ni bila upravičena do nobene javne podpore.

(131) Vendar je Francija v načrt prilagoditve vključila oprostitev, ki se je nanašala na preostali del dajatve CSPE, razen če je bila prednost nižja od zgornje meje pomoči de minimis.

4.4.6 Metodologija razdelitve glede na politiko dajatve CSPE, brez oprostitve, ki se teoretično dolguje

(132) Francija za vsako podjetje na podlagi letne stopnje in porabe podjetja izračuna višino dajatve CSPE, brez oprostitve, za plačilo. Ta teoretična dajatev CSPE je razdeljena glede na politiko v skladu z razdelitvijo, ki jo je poslala komisija CRE in je bila Komisiji sporočena 20. decembra 2016: Energija iz obnovljivih virov (%) Sežiganje (%) Soproizvodnja (%) Tarifna izravnava (%) Socialne tarife (%) Konična proizvodnja (%) Razno (%) 2003 11 2 57 27 0 2 1 2004 16 3 50 28 0 2 1 2005 11 2 48 30 6 3 1 2006 4 1 57 32 3 2 1 2007 0 – 3 38 63 – 1 2 1 2008 7 – 1 29 59 3 3 1 2009 18 0 30 47 3 1 1 2010 21 – 1 40 35 3 1 1 2011 43 1 27 27 1 0 1 2012 48 0 20 29 2 0 0 2013 52 1 16 28 3 0 0 2014 58 1 10 27 4 0 0 2015 61 1 9 24 5 0 0 Skupaj 41,9 0,6 23,0 30,5 2,9 0,7 0,5 Letni delež, namenjen posamezni politiki, dopis francoskih organov z dne 20. decembra 2016.

(133) Francija poudarja, da energija iz obnovljivih virov, soproizvodnja, tarifna izravnava in socialne tarife pomenijo 98,2 % zneskov dajatve CSPE, ki jih je treba plačevati od leta 2003.

(134) Francija glede sežiganja poudarja, da je na podlagi statističnih podatkov Mednarodne agencije za energijo in Eurostata polovico energije, proizvedene v mreži UIOM (Unité d'Incinération d'Ordures Ménagères – enota za sežiganje gospodinjskih odpadkov), ovrednotene v obliki toplote ali električne energije, mogoče obračunati kot obnovljivo. Zato je polovica dajatve CSPE, dodeljene kot podpora sežiganju, vključena v del, ki se nanaša na energijo iz obnovljivih virov. Podpora za sežiganje biološko nerazgradljivih odpadkov, uporabljenih za soproizvodnjo z visokim izkoristkom, pa je dodeljena sklopu dajatve CSPE, ki se nanaša na soproizvodnjo. Zaradi te domneve se je Francija odločila za naslednjo razdelitev: Energija iz obnovljivih virov (%) Soproizvodnja (%) Izravnava + socialne ureditve (%) Sežiganje biološko nerazgradljivih odpadkov (%) Razno (%) 2003 12 57 27 1 3 2004 17 50 28 2 2 2005 12 48 35 1 4 2006 5 57 35 1 3 2007 – 2 38 62 – 2 3 2008 6 29 62 – 1 4 2009 18 30 50 0 2 2010 21 40 38 – 1 2 2011 43 27 28 1 1 2012 48 20 31 0 1 2013 52 16 31 0 0 2014 59 10 31 0 0 2015 61 9 29 0 0

4.4.6.1 Uporaba zgornje meje pomoči de minimis

(135) Francija je pojasnila, da je bila za vsako dodeljeno znižanje dajatve CSPE uporabljena zgornja meja pomoči de minimis iz Uredbe (EU) št. 1407/2013 (24): za vsakega upravičenca se znesek pomoči, dodeljene v zadnjih treh tekočih letih, primerja z zneskom 200 000 EUR. Če je znesek pomoči, dodeljene v zadnjih treh tekočih letih, nižji od 200 000 EUR, je znesek povračila v teh treh letih enak nič. Francija pojasnjuje, da bo upoštevala tudi Odločbo N 7/09 (25) Evropske komisije o povišanju zgornje meje pomoči de minimis na 500 000 EUR za leti 2009 in 2010, da bi se upošteval tedanji okvir gospodarske krize.

4.4.7 Postopnost načrta prilagoditve

(136) Francija je za upravičence, ki jih ni mogoče šteti za elektro-intenzivna podjetja v smislu točk od 185 do 187 smernic iz leta 2014 ali ki ne upoštevajo v celoti določb oddelka 3.7.2 teh smernic, predložila načrt prilagoditve, v skladu s katerim se njihova dajatev postopno povečuje (glej uvodni izjavi 117 in 118).

(137) Ta načrt prilagoditve je skupen za vse elemente dajatve CSPE. Popravlja vse zgornje meje in oprostitve, dodeljene v okviru ukrepa. Zajema tudi vse politike, ki se financirajo z dajatvijo CSPE.

(138) Izhodišče načrta prilagoditve je dajatev CSPE, ki so jo upravičenci v letu začetka izvajanja načrta dejansko plačevali (leto 2004 ali leto 2011 odvisno od primera).

(139) Zaradi tega načrta prilagoditve, ki se nanaša na različna dodeljena znižanja dajatve CSPE, morajo plačani zneski najpozneje do 1. januarja 2019 doseči minimalne stopnje dajatev, skladne s predpisi na področju državni pomoči. Doseči je treba znesek dajatve CSPE, ki se zahteva s pravili, opisanimi v uvodnih izjavah od 118 do 122.

(140) To povečanje je izvedeno z uporabo naslednjega pravila postopnega povečanja:

(141) Znesek za plačilo na leto po posamezni financirani politiki = plačani znesek

(142) + (znesek za plačilo – plačani znesek) × [(e^n)-1]/[(e^N)-1], pri čemer je n: število leta začetka izvajanja načrta prilagoditve (primer: za načrt, ki se začne izvajati leta 2011 in se v celoti uporablja leta 2019, je leta 2011 n = 0, leta 2012 je n = 1, …, leta 2019 pa je n = 8) in N: število let izvajanja načrta (primer: v enakem primeru kot zgoraj je N = 8).

(143) Zaradi tega pravila se znesek dajatve CSPE za plačilo sčasoma približa teoretični stopnji dajatve CSPE, ki bi jo bilo treba plačati do leta 2019. Ker je bila dajatev CSPE leta 2016 ukinjena, se načrt prilagoditve po letu 2015 ne bo uporabljal.

(144) Za prehod s tega izhodišča na končno teoretično stopnjo je uporabljena funkcija postopnega povečevanja.

4.4.8 Izračun zneskov, ki jih je treba povrniti

(145) V načrtu prilagoditve je predvideno, da bodo zneski dajatve CSPE, katerih plačilo je bilo oproščeno, ki presegajo stopnje, dovoljene v tem načrtu, povrnjeni.

(146) Znesek za vračilo je razlika med (i) dajatvijo CSPE za plačilo iz oddelkov od 4.4.1 do 4.4.7 in (ii) dajatvijo CSPE, ki so jo upravičenci dejansko plačali. Znesek se izračuna na upravičenca in na leto.

(147) Najnižja stopnja dajatve CSPE za upravičence do oprostitve plačila zaradi lastne porabe, ki električno energijo za lastno porabo proizvajajo iz obnovljivih virov ali v soproizvodnji, je enaka nič za dajatev CPSE za financiranje električne energije iz obnovljivih virov oziroma v soproizvodnji.

(148) Če znesek, ki se na upravičenca in dano leto plača za dano politiko, presega znesek, ki ga je treba plačati na najnižji zahtevani stopnji dajatve CSPE, ali mu je enak, je znesek, zadržan za načrt prilagoditve, najnižja stopnja dajatve CSPE, zahtevana za plačilo v tem letu. V tem primeru se plačani presežek ne odšteje od zneska vračila, ki ga dolguje upravičenec, ki izhaja iz izračuna za vsa druga leta.

(149) Francija je v dopisu z dne 11. oktobra sporočila, da znaša predhodna ocena zneskov za vračilo 31 milijonov EUR. V postopek vračila naj bi bilo zajetih približno 700 podjetij. Vendar je Francija pojasnila, da je treba oceno tega zneska dokončati, ko bodo zbrane informacije o znižanjih na upravičenca za vsa leta.

5. OCENA KOMISIJE

5.1 Obstoj pomoči

(150) V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

(151) Komisija je proučila opredelitev pomoči različnih znižanj dajatve CSPE na podlagi teh določb:

5.1.1 Opredelitev državne pomoči za omejitve višine dajatve CSPE glede na odjemno mesto in 0,5 % dodane vrednosti

5.1.1.1 Pomoč, pripisana državi in dodeljena iz državnih sredstev

(152) Komisija je v oddelku 3.1.1 sklepa o začetku postopka iz leta 2014 ugotovila, da je dajatev CSPE pomenila državno pomoč.

(153) Komisija najprej ugotavlja, da nobena zainteresirana stran ni ugovarjala njeni ugotovitvi iz prejšnje uvodne izjave.

(154) Komisija poudarja, da iz sodne prakse Sodišča Evropske unije izhaja, da se lahko kot državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU štejejo samo prednosti, dodeljene neposredno ali posredno z javnimi sredstvi.

(155) Samo dejstvo, da se prednost ne financira neposredno z državnimi sredstvi, ne zadostuje, da bi se vključitev državnih sredstev izključila. Iz sodne prakse Sodišča Evropske unije dejansko izhaja, da ni treba dokazati obstoja prenosa državnih sredstev iz splošnega proračuna države ali s strani javnega organa, da bi se prednost, dodeljena enemu ali več podjetjem, lahko štela za državno pomoč v skladu s členom 107(1) PDEU (26).

(156) Ob upoštevanju sodne prakse in ustaljene prakse odločanja Komisije pomenijo proizvodi, ki izhajajo iz prispevkov države, ki se upravljajo in razdeljujejo v skladu z določbami nacionalne zakonodaje, državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če jih upravlja javni ali zasebni subjekt (sodbi Essent (27), Vent de Colère (28)).

(157) Sodišče pa je glede dajatve CSPE že lahko potrdilo, da je pomenila državna sredstva. Dejansko je Sodišče v spisu, ki se je nanašal na sodbo Sodišča z dne 19. decembra 2013 v zadevi Association Vent De Colère! (29) in je zajemal obveznost odkupa električne energije iz uvodne izjave 10(a), financirano z dajatvijo CSPE, sklenilo, da je pomenila dajatev CSPE državna sredstva.

(158) Komisija nazadnje navaja, da je prednost mogoče pripisati državi, saj omejitve višine izhajajo iz zakona in upravnih aktov, ki se uporabljajo ter določajo njihovo ureditev in način uporabe.

(159) Državni značaj dajatve CSPE je sicer potrjen s sistemom, ki ga je za njeno pobiranje vzpostavila Francija. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 14 in 15, se dajatev CSPE centralizirano zbira prek javnega subjekta CDC, tako da njeno finančno upravljanje zagotavlja javni subjekt, ki je pod nadzorom države, s čimer se podpira opredelitev državnih sredstev.

(160) Zato Komisija potrjuje ugotovitve iz sklepa o začetku postopka. Dajatev CSPE in a fortiori omejitve njene višine je mogoče pripisati državi ter so dodeljene iz državnih sredstev.

5.1.1.2 Gospodarska prednost in selektivnost

(161) Komisija glede ocene obstoja prednosti ugotavlja, da se v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije ukrepi, s katerimi se v različnih oblikah zmanjšuje breme podjetij in ki so, ne da bi bili nepovratna sredstva v strogem pomenu besede, po naravi podobni državni pomoči, zato štejejo za državno pomoč (30).

(162) Komisija v tej zadevi poudarja, da je v členu 5 zakona št. 2000-108 (kot je bil spremenjen s členom 37 zakona št. 2003-8) določeno načelo, da morajo dajatev CSPE plačati končni odjemalci električne energije s sedežem na francoskem ozemlju in da je znesek dajatve CSPE izračunan sorazmerno s količino porabljene električne energije. S tem ko je država oprostila plačilo dajatve CSPE za porabo električne energije, ki presega zgornjo mejo glede na odjemno mesto, ali za elektro-intenzivna industrijska podjetja v višini 0,5 % dodane vrednosti, je zmanjšala stroške dajatve CSPE, ki bi jo morala upravičena podjetja sicer plačati. Omejitve višine glede na odjemno mesto in dodano vrednost pomenijo torej prednosti za upravičena podjetja.

(163) Sodišče je glede na obstoj selektivne prednosti v sodbi z dne 21. decembra 2016 v zadevi Komisija proti World Duty Free Group na eni strani ter Komisija proti Banco Santander in Santusa na drugi strani (31) opozorilo, da je treba za dokazovanje selektivnosti davčnega ukrepa ali dajatve dokazati, ali se z njim med gospodarskimi subjekti, ki so glede na cilj, ki se uresničuje z zadevno splošno davčno ureditvijo, v primerljivem dejanskem in pravnem položaju, uvaja razlikovanje, ki ni upravičeno z naravo in sistematiko te ureditve.

(164) Vendar je treba tudi navesti, da pojem pomoči ne vključuje ukrepov, ki uvajajo razlikovanje med podjetji na področju dajatev, kadar to razlikovanje izhaja iz narave ali sistematike sistema zadevnih dajatev. V tem primeru je dolžnost države članice, ki je uvedla tako razlikovanje, da dokaže, da je to dejansko utemeljeno z naravo in sistematiko zadevnega sistema (32).

Referenčni sistem

(165) Komisija poudarja, da je v členu 5 zakona št. 2000-108 (kot je bil spremenjen s členom 37 zakona št. 2003-8) določeno načelo, da morajo dajatev CSPE plačati končni odjemalci električne energije s sedežem na francoskem ozemlju in da je znesek dajatve CSPE izračunan sorazmerno s količino porabljene električne energije. Z dajatvijo CSPE se financirajo naslednji ukrepi: (a) obveznost družbe EDF in lokalnih distribucijskih podjetij, da kupujejo električno energijo, proizvedeno v določenih vrstah obratov, ki električno energijo proizvajajo iz obnovljivih virov energije; (b) financiranje soproizvodnje z visokim izkoristkom; (c) nadomestilo stroškov proizvodnje električne energije, proizvedene v napravah, nameščenih na območjih, ki niso povezana (Korzika ali francoski čezmorski departmaji), da ne bi vplivali na višje stroške proizvodnje v primerjavi z nižjimi stroški proizvodnje v celinski Franciji, ki vplivajo na ceno električne energije, ki jo plača končni odjemalec (t. i. tarifna izravnava); (d) uvedba socialne tarife, imenovane „osnovne življenjske potrebščine“, ter dela stroškov, ki jih imajo dobavitelji električne energije zaradi svoje finančne udeležbe v sistemu, uvedenem v podporo osebam v negotovih razmerah; (e) drugi ukrepi, zlasti podpora sežiganju in proizvodnji v času konične obremenitve, znašajo manj kot 2 % pobrane dajatve CSPE.

Razlikovanje med podjetji, ki so z vidika cilja zadevnega ukrepa v primerljivem dejanskem in pravnem položaju

(166) Komisija poudarja, da so glede na cilje dajatve CSPE podjetja, ki so upravičena do znižanja njene višine na 0,5 % dodane vrednosti in glede na odjemno mesto, v enakem dejanskem položaju kot drugi končni odjemalci. Na eni strani gre dejansko za odjemalce električne energije in ni razloga za domnevo, da bi se ti odjemalci, ki so upravičeni do teh omejitev višine, razlikovali od odjemalcev, ki do njih niso upravičeni, glede na cilje financiranja podpore za energijo iz obnovljivih virov, soproizvodnjo, tarifno izravnavo in socialne tarife. Ti upravičenci bi morali torej k financiranju javne storitve v zvezi s proizvodnjo električne energije prispevati v enakem obsegu kot drugi končni odjemalci.

(167) Poleg tega merila za upravičenost do omejitev višine na 0,5 % dodane vrednosti ali glede na odjemno mesto povzročajo dodatno diskriminacijo v skupini podjetij, na katere bi te omejitve višine lahko vplivale.

(168) Prvič, omejitev višine na 0,5 % dodane vrednosti, ki bi se morala nanašati na elektro-intenzivna podjetja, je dejansko namenjena le največjim podjetjem, saj je najnižja zgornja meja porabe za upravičenost 7 GWh na leto. Tako elektro-intenzivna podjetja, katerih stopnja dajatve CSPE presega 0,5 % dodane vrednosti, a z manjšo letno porabo, niso upravičena do omejitve višine na dodano vrednost, čeprav imajo enako elektro-intenzivnost in so dejavna v istem sektorju. Poleg tega je omejitev višine na dodano vrednost namenjena industrijskim podjetjem, razen na primer elektro-intenzivnim podjetjem, dejavnim v sektorju storitev. Komisija iz tega sklepa, da se nobeno od teh razlikovanj ne pojasni z naravo in ciljem dajatve CSPE.

(169) Drugič, kar zadeva omejitev višine glede na odjemno mesto, zakon št. 2000-108 (kot je bil spremenjen s členom 37 zakona št. 2003-8) omejuje višino dajatve CSPE na začetni znesek v višini 500 000 EUR glede na odjemno mesto. Komisija ugotavlja, da ta zgornja meja, ki temelji na vrednosti zgornje meje in dajatve CSPE za leto 2013, glede na dodatne informacije, ki jih je sporočila Francija, ustreza letni porabi v višini 42 GWh. Toliko porabijo le določeni gospodarski sektorji, kot je potrdila Francija v informacijah, ki jih je poslala za zadevne sektorje. Ta zgornja meja torej dodeljuje selektivno prednost določenim podjetjem ali sektorjem in je ni mogoče pojasniti z logiko dajatve CSPE. Komisija glede te druge omejitve višine iz tega sklepa, da se nobeno od teh razlikovanj, uvedenih z zakonom, ne pojasni z naravo in ciljem dajatve CSPE.

(170) Komisija glede trditve, ki jo je Francija navedla v uvodni izjavi 77, v skladu s katero je te omejitve višine dajatve CSPE mogoče utemeljiti z uporabo načela, po katerem se dajatve poberejo glede na plačilno sposobnost davčnega zavezanca, ugotavlja, da je to načelo temeljno načelo dajatve CSPE. Francija prav tako ni dokazala, da so jo podjetja, ki niso upravičena do zgornje meje, sposobna plačati, kar je nujno za utemeljitev, da so te omejitve višine zajete v logiki sistema. Francija nazadnje ni dokazala, da vsa podjetja, upravičena do omejitve višine, niso sposobna plačati višjega zneska dajatve CSPE (33).

(171) Poleg tega se omejitev višine glede na odjemno mesto uporablja brez povezave s plačilno sposobnostjo davčnega zavezanca. Čeprav se dejansko lahko prizna, da obstaja povezava med plačilno sposobnostjo in prometom ali dodano vrednostjo podjetja, se zaradi omejitve višine glede na odjemno mesto oprosti plačilo dajatve CSPE nad zgornjo mejo, ne glede na rast prometa ali dodane vrednosti. Zato trditev Francije iz uvodne izjave 77 ni sprejemljiva.

(172) Komisija glede omejitve višine na dodano vrednost ugotavlja, da se zdi dejansko povezana s plačilno sposobnostjo zadevnega podjetja. Tudi če bi dajatev CSPE temeljila na načelu plačilne sposobnosti, česar Francija ni dokazala, omejitev višine na dodano vrednost ne bi bila nič manj selektivna, saj se ne uporablja nediskriminatorno za vsa podjetja, ki so v enakem dejanskem in pravnem položaju. Dejansko je omejitev višine na dodano vrednost namenjena le industrijskim podjetjem in izključuje neindustrijska podjetja. Toda ta podjetja bi lahko porabila toliko električne energije, da bi lahko bila upravičenost do omejitve višine na 0,5 % dodane vrednosti utemeljena. Poleg tega je ta omejitev višine na dodano vrednost prav tako omejena le na podjetja, ki so dovolj velika, da dosežejo letno porabo v višini 7 GWh, in izključuje manjša podjetja, ki ne dosežejo te zgornje meje porabe, čeprav dajatev CSPE doseže 0,5 % njihove dodane vrednosti.

(173) Zato Komisija ugotavlja, da različne zgornje meje, določene v zakonu, pomenijo selektivno prednost v korist določenih podjetij ali sektorjev gospodarstva, in tako potrjuje svojo analizo iz sklepa o začetku postopka z dne 16. septembra 2014. Ukrepi glede na referenčni sistem, v katerem je predvideno, da morajo vsi končni odjemalci prispevati v sistem zaradi financiranja ciljev dajatve CSPE, dejansko pomenijo prednost za upravičence do ukrepov. V tem smislu se Komisija ne strinja z mnenjem družbe ALFI, navedenem v uvodni izjavi 68, niti mnenjem Francije, navedenem v uvodnih izjavah od 74 do 78.

(174) Francija, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 164, ni dokazala, da to neenako obravnavanje izhaja iz sistema dajatev. Dokazno breme v tej zadevi nosi država članica.

5.1.1.3 Učinek na konkurenco in trgovino med državami članicami

(175) Podjetja, ki jim prednost zagotavljajo omejitve višine dajatve CSPE glede na odjemno mesto in dodano vrednost, so konkurenčna podjetjem iz drugih držav članic (na področju metalurgije, papirne industrije, živilskopredelovalne industrije, kemične industrije itd.). Zato imata lahko obe omejitvi višine učinek na konkurenco in trgovino med državami članicami.

(176) Komisija se zato ne strinja z mnenjem Francije, navedenem v uvodni izjavi 79.

5.1.1.4 Sklepna ugotovitev glede obstoja pomoči

(177) Komisija zaradi razlogov iz uvodnih izjav od 48 do 50 potrjuje ugotovitve iz sklepa o začetku postopka ter meni, da omejitve višine glede na odjemno mesto in dodano vrednost pomenijo državno pomoč.

5.1.2 Oprostitve dajatve CSPE, dodeljene za lastno porabo, namenjeno proizvodnji električne energije

5.1.2.1 Pomoč, pripisana državi in dodeljena iz državnih sredstev

(178) Komisija iz istih razlogov, kot so navedeni v oddelku 5.1.1.1, potrjuje, da je te oprostitve mogoče pripisati državi in so dodeljene iz državnih sredstev.

5.1.2.2 Učinek na konkurenco in trgovino med državami članicami

(179) Podjetja, upravičena do teh oprostitev dajatve CSPE (večinoma proizvajalci električne energije, ki uporabljajo jedrske elektrarne ali črpalne hidroelektrarne), so v konkurenci s podjetji iz drugih držav članic. Zato imajo lahko te oprostitve učinek na konkurenco in trgovino med državami članicami.

(180) Francija nadalje meni, da oprostitev dajatve CSPE, dodeljena podjetjem, ki električno energijo proizvajajo za lastno porabo, ne povzroča izkrivljanja konkurence, če isto vrsto oprostitve uporablja več držav, zlasti v okviru Evropske unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 79.

(181) V skladu z navedeno sodno prakso se ukrep, ki ga izvaja država, šteje za izkrivljanje, ko izboljšuje konkurenčni položaj enega upravičenca v primerjavi z njegovimi konkurenti (34). Tak je primer ukrepa, če ta zmanjšuje dajatve, ki bi običajno bremenile podjetje. Poleg tega je Sodišče že sklenilo, da se posamezni ukrepi, s katerimi država članica konkurenčne pogoje enega sektorja uskladi s pogoji v drugih državah članicah, ne morejo izogniti opredelitvi kot državna pomoč, če je primerno (35).

5.1.2.3 Gospodarska prednost in selektivnost

(182) Komisija ugotavlja, da oprostitev na prvi pogled pomeni prednost za proizvajalce-odjemalce. Kot je že navedeno v uvodni izjavi 162, morajo dajatev CSPE plačati končni odjemalci električne energije s sedežem na francoskem ozemlju, znesek dajatve CSPE pa je izračunan sorazmerno s količino porabljene električne energije. Država je z oprostitvijo plačila dela dajatve CSPE za lastno porabo zmanjšala stroške dajatve CSPE, ki bi jo morala upravičena podjetja sicer plačati.

(183) Komisija je nato proučila, ali je bila ta prednost selektivna. Prvič, Komisija poudarja, da je bil referenčni sistem, tj. dajatev CSPE, opisan v uvodni izjavi 165. Sestavljen je iz dajatve, ki jo morajo plačati vsi končni odjemalci električne energije glede na to, koliko te energije porabijo. Dajatev se pobira, da bi se financirali ukrepi podpore, ki imajo posebne cilje.

(184) Drugič, Komisija mora preveriti, ali upravičenci do oprostitve, ki električno energijo proizvajajo za lastno porabo, spadajo v logiko sistema dajatve na električno energijo. Poraba električne energije, namenjena njeni proizvodnji, pomeni (končno) porabo električne energije. Glede na cilje dajatve CSPE se poraba električne energije s strani proizvajalca električne energije ne razlikuje od porabe električne energije s strani drugega odjemalca, in zdi se, da delna oprostitev za lastno porabo električne energije, ki je namenjena njeni proizvodnji, ne povzroča neutemeljenega razlikovanja glede cilja dajatve CSPE. Komisija zato ugotavlja, da se zdi ukrep na prvi pogled selektiven, saj uvaja razlikovanje med podjetji, ki so glede na cilj dajatve CPSE v primerljivem dejanskem in pravnem položaju.

(185) Vendar Francija poudarja, da naj bi se z oprostitvijo izognili dvojni obdavčitvi, kar je načelo, ki se na splošno dopušča v davčnih sistemih.

(186) Dejansko bi električna energija, ki jo porabi končni odjemalec, brez oprostitve, zajemala dvakratno dajatev CSPE: enkrat na električno energijo A, porabljeno za proizvodnjo električne energije B, in enkrat na električno energijo B, ustvarjeno iz električne energije A.

(187) Komisija je že priznala, da je želja po preprečevanju dvojne obdavčitve načelo, ki ga običajno najdemo v sistemih dajatev na porabo električne energije (36), pa tudi v drugih davčnih sistemih (37). Gre tudi za načelo, zaradi katerega je bil sprejet člen 14(1)(a) Direktive 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003. Komisija torej sprejema trditev, ki jo je Francija navedla v uvodni izjavi 111.

(188) Oprostitve, ki so družbam, ki električno energijo proizvajajo za lastno porabo, dodeljene za proizvodnjo električne energije, so po mnenju Komisije torej upravičene z naravo in sistematiko sistema dajatev CSPE.

(189) Zato Komisija meni, da oprostitve za lastno porabo električne energije, namenjene porabi električne energije, ne pomenijo selektivne prednosti. Sklepa, da oprostitve dajatve CSPE, dodeljene mestom, ki so proizvajalci-odjemalci in električno energijo uporabljajo za proizvodnjo električne energije, ne pomenijo državne pomoči.

5.1.2.4 Sklepna ugotovitev glede obstoja pomoči

(190) Komisija iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah od 178 do 189, sklepa, da oprostitve dajatve CSPE, dodeljene za lastno porabo, namenjeno proizvodnji električne energije, ne pomenijo državne pomoči.

(191) Komisija tako potrjuje ugotovitve Francije iz uvodne izjave 127, v skladu s katerimi ti upravičenci ne potrebujejo načrta prilagoditve.

5.1.3 Oprostitve dajatve CSPE, dodeljene za lastno porabo električne energije, samoproizvedene v soproizvodnji z visokim izkoristkom in iz obnovljivih virov energije, za del dajatve CSPE, ki je dodeljena za financiranje teh ciljev

5.1.3.1 Pomoč, pripisana državi in dodeljena iz državnih sredstev

(192) Komisija iz istih razlogov, kot so navedeni v oddelku 5.1.2.1, potrjuje, da je te oprostitve mogoče pripisati državi in so dodeljene iz državnih sredstev.

5.1.3.2 Gospodarska prednost in selektivnost

(193) Komisija na prvi pogled meni, da delna oprostitev dajatve CSPE, dodeljena proizvajalcem-odjemalcem, zanje pomeni prednost, kot je bilo že navedeno v uvodnih izjavah od 182 do 189.

(194) Komisija je nato proučila, ali je bila ta prednost selektivna za lastno porabo električne energije, samoproizvedene v soproizvodnji z visokim izkoristkom in iz obnovljivih virov energije.

(195) Referenčni sistem je bil opisan v uvodni izjavi 165. Referenčni sistem, tj. dajatev CSPE, je dajatev, ki jo financirajo vsi odjemalci električne energije in ima posebne cilje.

(196) Ker gre za oprostitev dajatve CSPE za lastno porabo električne energije, proizvedene v obratih, ki uporabljajo obnovljive vire energije ali soproizvodnjo z visokim izkoristkom, za del dajatve CSPE, namenjene financiranju energije iz obnovljivih virov in soproizvodnje z visokim izkoristkom, so upravičenci do te oprostitve po mnenju Komisije v enakem dejanskem in pravnem položaju kot drugi plačniki dajatve CSPE glede na cilj te dajatve, ki določa, da morajo vsi končni odjemalci električne energije sodelovati v sistemu, da bi se financirali cilji dajatve CSPE.

(197) Komisija ugotavlja, da proizvajalci lastne električne energije, ki so se sami odločili, da bodo za lastno porabo električne energije uporabljali obnovljive vire energije ali soproizvodnjo z visokim izkoristkom, neposredno prispevajo k ciljem obeh ukrepov, ki ju mora financirati dajatev CSPE, in sicer podpori za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in proizvodnjo električne energije iz obratov za soproizvodnjo z visokim izkoristkom. Vendar proizvajalci lastne električne energije po zagotovilih Francije niso upravičeni do ukrepov podpore za del, namenjen lastni porabi. Podporo, financirano z dajatvijo CSPE, lahko pridobi samo električna energija, ki se dovaja v omrežje. Ob upoštevanju, da električna energija, samoproizvedena iz obnovljivih virov energije ali v soproizvodnji z visokim izkoristkom, enako prispeva k ciljem varstva okolja in energijske učinkovitosti, ki jih izpolnjujejo ukrepi podpore, financirani z dajatvijo CSPE, kot električna energija, ki se dovaja v omrežje, je po mnenju Komisije v naravi in logiki dajatve CSPE, da so proizvajalci lastne električne energije, ki za lastno porabo te energije uporabljajo obnovljive vire ali soproizvodnjo z visokim izkoristkom (in niso upravičeni do podpore, financirane z dajatvijo CSPE za to električno energijo), oproščeni dela dajatve CSPE, namenjene zlasti financiranju ukrepa podpore za energijo iz obnovljivih virov ali soproizvodnjo (38). Ta oprostitev torej ne pomeni selektivne prednosti.

(198) Če je upravičeno, da je proizvajalec lastne električne energije, ki uporablja soproizvodnjo z visokim izkoristkom, oproščen plačila dela dajatve CSPE, s katerim se financira soproizvodnja, to ne velja za del dajatve CSPE, s katerim se financira podpora za energijo iz obnovljivih virov, razen če kogeneracijska elektrarna bolj uporablja energijo iz obnovljivih virov. Če je, enako, upravičeno, da je proizvajalec lastne električne energije, ki uporablja energijo iz obnovljivih virov, oproščen plačila dela dajatve CSPE, s katerim se financira podpora za energijo iz obnovljivih virov, to ne velja za del dajatve CSPE, s katerim se financira podpora za soproizvodnjo, razen če je elektrarna obrat za soproizvodnjo z visokim izkoristkom.

(199) Prav tako ni upravičeno, da je proizvajalec lastne električne energije, ki uporablja soproizvodnjo z visokim izkoristkom ali energijo iz obnovljivih virov, oproščen plačila dela dajatve CSPE, s katerim se financirajo drugi cilji (zlasti socialne tarife ali tarifna izravnava). Proizvajalec lastne električne energije, ki uporablja soproizvodnjo z visokim izkoristkom ali energijo iz obnovljivih virov, je glede financiranja drugih ciljev pravzaprav v primerljivem dejanskem in pravnem položaju kot drugi odjemalci električne energije, pri čemer se upošteva, da njihova lastna proizvodnja energije ne prispeva k tem drugim ciljem.

(200) Komisija prav tako poudarja, da oprostitev dajatve CSPE, dodeljene mestom, ki so proizvajalci-odjemalci, ni mogoče upravičiti s ciljem skupnega interesa, povezanim z izboljšanjem upravljanja konične obremenitve, kot je trdila Francija, saj ta cilj skupnega interesa ni cilj, povezan z referenčnim sistemom, ki ga oblikuje dajatev CSPE. Tudi če bi dajatev CSPE temeljila na takem cilju, oprostitev plačila dajatve za lastno porabo kot taka ne bi omogočala upravljanja konične obremenitve. Proizvajalci-odjemalci so pravzaprav vedno povezani z omrežjem, da lahko v omrežje dovajajo presežek proizvodnje, pa tudi, da uporabljajo električno energijo iz omrežja v primeru vzdrževanja ali okvare svojih obratov ali da z njo preprosto dopolnijo tisto iz svojega obrata za lastno porabo. Vendar za oprostitev ne velja pogoj, da se električna energija iz omrežja v primeru konične porabe ne sme porabljati.

(201) Francija je prav tako trdila, da se je delna oprostitev lastne proizvodnje upravičila glede na dejstvo, da so se proizvajalci lastne električne energije odločili, da ne bodo izkoriščali ugodnosti javne storitve v zvezi s proizvodnjo električne energije. Vendar Komisija poudarja, da Francija ni dokazala, da je bila dajatev CSPE določena na podlagi stopnje uporabe javne storitve v zvezi s proizvodnjo električne energije. Tako je Francija potrdila, da so bili vsi proizvajalci lastne električne energije, upravičeni do delne oprostitve plačila dajatve za lastno proizvodnjo električne energije, povezani z javnim omrežjem, tako da so lahko omrežje po potrebi vsi uporabljali, da so vanj dovajali presežek proizvedene električne energije ali v primeru okvare ali vzdrževanja svojega obrata porabljali električno energijo iz omrežja. Komisija poleg tega ugotavlja, da so proizvajalci lastne električne energije in končni odjemalci v celinski Franciji, ker gre za del dajatve CSPE, ki je namenjen financiranju tarifne izravnave na čezmorskih ozemljih, v enakem položaju, saj niti eni niti drugi niso upravičeni do te storitve, temveč jo morajo v duhu solidarnosti financirati.

(202) Zato je Francija menila, da je bila (delna) oprostitev upravičena na podlagi Direktive 2003/96/ES, v kateri je določeno, da so lahko majhni proizvajalci električne energije oproščeni plačila davka na električno energijo, če so obdavčeni energenti, ki se uporabljajo za proizvodnjo te električne energije (glej uvodni izjavi 76 in 111). Komisija pri tej točki ugotavlja, da se Direktiva 2003/96/ES kot taka za dajatev CSPE ne uporablja, kar je Francija navedla že v svojih dopisih pred začetkom formalnega postopka preiskave. Če pa bi se uporabljala ali bi bilo za dajatev CSPE po analogiji primerno uporabljati vodilna načela Direktive 2003/96/ES, je treba skleniti, da oprostitev ni upravičena. Dajatev CSPE se plačuje samo za električno energijo in se ne uporablja za proizvode (ki niso električna energija), uporabljene za proizvodnjo te električne energije. Tako bi se z uporabo Direktive 2003/96/ES dejansko potrdilo, da je treba dajatev CSPE plačati za električno energijo.

5.1.3.3 Učinek na konkurenco in trgovino med državami članicami

(203) Podjetja, upravičena do teh oprostitev dajatve CSPE, so v konkurenci s podjetji iz drugih držav članic. Proizvajalci-odjemalci, obravnavani v tem sklepu, niso proizvajalci električne energije, pač pa industrijska podjetja, dejavna v naslednjih dejavnostih: zlasti v kemični, železarski in petrokemični, kot je opozorila Francija v uvodni izjavi 78. Zato imajo lahko te oprostitve učinek na konkurenco in trgovino med državami članicami.

5.1.3.4 Sklepna ugotovitev glede obstoja pomoči

(204) Komisija ugotavlja, da oprostitve dajatve CSPE, dodeljene za lastno porabo električne energije, proizvedene z energijo iz obnovljivih virov ali v soproizvodnji z visokim izkoristkom, ter namenjene proizvodnji električne energije, ne pomenijo državne pomoči, kar zadeva del dajatve CSPE, namenjene financiranju energije iz obnovljivih virov oziroma soproizvodnji. Oprostitev dela dajatve CSPE, namenjene financiranju elementov dajatve CSPE, ki niso podpora za energijo iz obnovljivih virov oziroma soproizvodnja z visokim izkoristkom, pa pomeni državno pomoč.

(205) Komisija se tako strinja z ugotovitvami Francije iz uvodnih izjav od 128 do 131.

5.1.4 Oprostitve, dodeljene za lastno porabo iz virov energije, ki niso soproizvodnja z visokim izkoristkom ali obnovljivi viri energije

5.1.4.1 Pomoč, pripisana državi in dodeljena iz državnih sredstev

(206) Komisija iz istih razlogov, kot so navedeni v oddelku 5.1.2.1, potrjuje, da je te oprostitve mogoče pripisati državi in so dodeljene iz državnih sredstev.

5.1.4.2 Gospodarska prednost in selektivnost

(207) Komisija meni, da delna oprostitev dajatve CSPE, dodeljena proizvajalcem-odjemalcem, zanje pomeni prednost, kot je bilo že navedeno v uvodni izjavi 193.

(208) Oprostitve, dodeljene proizvajalcem-odjemalcem, kadar lastna poraba ni namenjena (i) proizvodnji električne energije ali električna energija, ki jo sami proizvedejo in porabijo, ne nastane iz (ii) obnovljivih virov ali v soproizvodnji z visokim izkoristkom, po mnenju Komisije upravičencem dodeljujejo selektivno prednost v primerjavi s plačniki dajatve CSPE, ki pa so v enakem dejanskem položaju kot njihovi konkurenti, ki so oproščeni plačila dajatve CSPE.

(209) Referenčni sistem je bil opisan v uvodni izjavi 165. Naj spomnimo, da je dajatev CSPE dajatev, načeloma uporabljena za celotno porabo električne energije v Franciji in namenjena financiranju ukrepov, ki imajo posebne cilje.

(210) Če je upravičenec do oprostitve proizvajalec-odjemalec, ki električne energije ne proizvaja z lastno porabo, ali če električna energija, ki jo sam proizvede in porabi, ne nastane iz obnovljivih virov niti v soproizvodnji z visokim izkoristkom, je glede na cilj dajatve CPSE v enakem dejanskem in pravnem položaju kot drugi upravičenci. Električno energijo zlasti porablja, njegova lastna poraba pa ne prispeva k nobenemu od ciljev ukrepov, financiranih z dajatvijo CSPE.

(211) Komisija prav tako poudarja, da oprostitev dajatve CSPE, dodeljene mestom, ki so proizvajalci-odjemalci, ni mogoče upravičiti s storitvijo cilja skupnega interesa, povezano z izboljšanjem upravljanja konične obremenitve, kot je trdila Francija, saj ta cilj skupnega interesa ni cilj, povezan z referenčnim sistemom, ki ga oblikuje dajatev CSPE. Tudi če bi dajatev CSPE temeljila na takem cilju, oprostitev plačila dajatve za lastno porabo kot taka ne bi omogočala upravljanja konične obremenitve Proizvajalci-odjemalci so pravzaprav vedno povezani z omrežjem, da lahko v omrežje dovajajo presežek proizvodnje, pa tudi, da uporabljajo električno energijo iz omrežja v primeru vzdrževanja ali okvare svojih obratov ali da z njo preprosto dopolnijo tisto iz svojega obrata za lastno porabo. Vendar za oprostitev ne velja pogoj, da se električna energija iz omrežja v primeru konične porabe ne sme porabljati.

(212) Francija je prav tako trdila, da se je delna oprostitev lastne proizvodnje upravičila glede na dejstvo, da so se proizvajalci lastne električne energije odločili, da ne bodo izkoriščali ugodnosti javne storitve v zvezi s proizvodnjo električne energije. Vendar Komisija poudarja, da Francija ni dokazala, da je bila dajatev CSPE določena na podlagi stopnje uporabe javne storitve v zvezi s proizvodnjo električne energije. Poleg tega je Francija potrdila, da so bili vsi proizvajalci lastne električne energije, upravičeni do delne oprostitve plačila dajatve za lastno proizvodnjo električne energije, povezani z javnim omrežjem, tako da so lahko omrežje po potrebi vsi uporabljali in vanj dovajali presežek proizvedene električne energije ali v primeru okvare ali vzdrževanja svojega obrata porabljali električno energijo iz omrežja. Komisija prav tako ugotavlja, da se je z dajatvijo CSPE financirala tudi tarifna izravnava s čezmorskimi ozemlji. Vendar so glede na cilj financiranja tarifne izravnave proizvajalci lastne električne energije in končni odjemalci v celinski Franciji v enakem položaju, saj niti eni niti drugi niso upravičeni do te storitve, temveč jo morajo v duhu solidarnosti financirati. Poleg tega proizvajalci-odjemalci, obravnavani v tem sklepu, ne prispevajo k ciljem razvoja energije iz obnovljivih virov ali soproizvodnje, njihova proizvodnja, ki je že sama po sebi iz fosilnih goriv in ne uporablja soproizvodnje, je celo v nasprotju s temi cilji.

(213) Francija je prav tako poudarila, da se delna oprostitev samoproizvodnje električne energije, do 240 GWh, splošno uporablja. Komisija glede te točke na eni strani navaja, da je Francija potrdila, da se oprostitev dejansko nanaša le na določene gospodarske sektorje (glej uvodni izjavi 35 in 36). Na drugi strani je Sodišče v sodbi z dne 21. decembra 2016 (v zadevi Komisija proti World Duty Free Group) (39) opozorilo, da je treba za dokazovanje selektivnosti davčnega ukrepa ali dajatve dokazati, ali se z njim med gospodarskimi subjekti, ki so glede na cilj, ki se uresničuje z zadevno splošno davčno ureditvijo, v primerljivem dejanskem in pravnem položaju, uvaja razlikovanje, ki ni upravičeno z naravo in sistematiko te ureditve, ter v uvodnih izjavah 161 in 162 je bilo dokazano, da oprostitev, uvedena med gospodarskimi subjekti, ki so glede na cilj, ki se uresničuje s splošno davčno ureditvijo, v primerljivem dejanskem in pravnem položaju, uvaja razlikovanje, ki ni upravičeno z naravo in sistematiko te ureditve.

(214) Komisija se ne strinja z utemeljenim mnenjem Francije ter opozarja na uvodni izjavi 111 in 112.

5.1.4.3 Učinek na konkurenco in trgovino med državami članicami

(215) Podjetja, upravičena do teh oprostitev dajatve CSPE, so v konkurenci s podjetji iz drugih držav članic. Proizvajalci-odjemalci, obravnavani v tem sklepu, niso proizvajalci električne energije, pač pa industrijska podjetja, dejavna v naslednjih dejavnostih: zlasti v kemični, železarski in petrokemični, kot je opozorila Francija v uvodni izjavi 78 tega sklepa. Zato imajo lahko te oprostitve učinek na konkurenco in trgovino med državami članicami.

5.1.4.4 Sklepna ugotovitev glede obstoja pomoči

(216) Komisija ugotavlja, da oprostitve dajatve CSPE, dodeljene za lastno porabo električne energije, ki ni namenjena proizvodnji električne energije in je proizvedena iz virov, ki niso obnovljivi viri energije ali soproizvodnja z visokim izkoristkom, pomenijo državno pomoč.

5.1.5 Splošni sklep o obstoju pomoči za različne elemente dajatve CSPE in o oceni njegovega zneska

(217) Omejitvi višine dajatve CSPE glede na odjemno mesto in 0,5 % dodane vrednosti pomenita državno pomoč.

(218) Oprostitve, dodeljene mestom, ki so proizvajalci-odjemalci, pomenijo pomoč, razen če se je z električno energijo za lastno porabo proizvedla električna energija in se oprostitev nanaša na električno energijo, samoproizvedeno z energijo iz obnovljivih virov ali v soproizvodnji z visokim izkoristk