Poslovnik Evropskega javnega tožilstva

(2021/C 22/03)

KOLEGIJ EVROPSKEGA JAVNEGA TOŽILSTVA (EJT) JE –

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o EJT) in zlasti člena 21 Uredbe,

ob upoštevanju predloga evropskega glavnega tožilca,

ob upoštevanju naslednjega:

V skladu s členom 21(1) uredbe o EJT organizacijo dela EJT ureja njegov poslovnik.

V skladu s členom 21(2) uredbe o EJT evropski glavni tožilec po vzpostavitvi EJT brez odlašanja pripravi predlog poslovnika EJT, ki ga kolegij sprejme z dvotretjinsko večino.

Evropski glavni tožilec je kolegiju predložil predlog poslovnika EJT.

Kolegij je predlog, ki ga je pripravil evropski glavni tožilec, proučil na sestankih 29. septembra 2020, 30. septembra 2020, 5. oktobra 2020 in 12. oktobra 2020 –

SPREJEL TA POSLOVNIK:

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

2. Ta poslovnik dopolnjuje določbe Uredbe. Poslovnik je zavezujoč za glavni urad, osebje EJT in evropske delegirane tožilce. Kadar je ustrezno, EJT zagotovi, da zunanje osebje, ki dela pod vodstvom EJT in ga zagotovijo države članice, da omogoča izvajanje nalog EJT v skladu z Uredbo, upošteva ta poslovnik.

4. Evropski delegirani tožilci zagotovijo, da so akti kazenskih preiskav, ki jih izvajajo in ki so bistvene za to, da lahko glavni urad izvaja svoje naloge v skladu z Uredbo, na voljo v delovnem jeziku EJT, po potrebi v obliki povzetka, in da so vključeni v poročilo o napredku iz člena 44.

3. Komunikacija z osebami v kazenskem postopku, kot so osumljenci ali obdolženci, žrtve in priče, ali z drugimi tretjimi osebami poteka v jeziku, ki ga zahtevajo veljavni nacionalni predpisi kazenskega procesnega prava in, kadar je ustrezno, zadevni EU ali mednarodni pravni instrumenti za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah. Po potrebi se komunikacija prevede v jezik, ki ga naslovljenec razume.

1. Delovni jezik za operativne in upravne dejavnosti se uporablja v vseh internih aktih, odločitvah in dokumentih, ki jih pripravi EJT, v vsej uradni komunikaciji v glavnem uradu, med glavnim uradom in evropskimi delegiranimi tožilci ter med evropskimi delegiranimi tožilci, ki se nahajajo v različnih državah članicah.

1. Za prevode, povezane z zadevami, in nujne upravne prevode, potrebne za delovanje EJT v skladu s členom 2, EJT poišče ustrezne rešitve, katerih cilj je zagotoviti oddajo visokokakovostnih in hitrih prevodov v varnem okolju.

NASLOV II

ORGANIZACIJSKE ZADEVE

POGLAVJE 1

Kolegij

3. Če so odsotni evropski glavni tožilec in njegova namestnika, sestanku kolegija predseduje najstarejši evropski tožilec.

upravni direktor se udeleži sestanka kolegija, če se na njem razpravlja o proračunskih, kadrovskih in drugih upravnih zadevah, evropski glavni tožilec pa ga lahko povabi na sestanek kolegija, na katerem se razpravlja o strateških in političnih zadevah;

6. Kolegij na začetku vsakega sestanka potrdi dnevni red. Nujne zadeve, ki niso na začasnem dnevnem redu, lahko predsednik sestanka in vsak član kolegija predlaga v razpravo in glasovanje ter se lahko vključijo v dnevni red, če kolegij temu ne nasprotuje.

5. Evropski glavni tožilec za vsak sestanek pripravi začasni dnevni red. Vsak član kolegija in upravni direktor lahko evropskemu glavnemu tožilcu predlagajo točke, ki naj se vključijo v začasni dnevni red. Na dnevnem redu so točke, ki jih zahteva najmanj sedem članov kolegija, in vprašanja, ki jih v skladu s členom 21 predlaga stalni senat. Sekretar kolegija pošlje začasni dnevni red in morebitne spremne dokumente vsem članom kolegija najpozneje en teden pred sestankom. Ustrezni spremni dokumenti se zagotovijo tudi nečlanom kolegija, ki so vabljeni, da se udeležijo sestanka v zvezi z določenimi točkami. Če se skliče izredni sestanek, je lahko rok za pošiljanje začasnega dnevnega reda in spremnih dokumentov krajši.

2. Izjemoma, če udeležba na daljavo ni mogoča, lahko evropski tožilec, ki se ne more udeležiti sestanka kolegija, pooblasti drugega evropskega tožilca, da glasuje v njegovem imenu. Glasovanje po pooblaščencu se ne more upoštevati pri ugotavljanju sklepčnosti v skladu z odstavkom 1.

POGLAVJE 2

Stalni senati

1. Število stalnih senatov, delitev pristojnosti med stalnimi senati in dodelitev zadev se določijo v sklepu o ustanovitvi stalnih senatov in dodelitvi zadev (v nadaljnjem besedilu: sklep o stalnih senatih), ki ga sprejme kolegij na predlog evropskega glavnega tožilca.

1. V sklepu o stalnih senatih je določen sistem za dodelitev zadev stalnim senatom. Sistem temelji na naključni, samodejni in izmenični dodelitvi zadev stalnim senatom v skladu z vrstnim redom evidentiranja posamezne nove zadeve in zagotavlja enakomerno delovno obremenitev stalnih senatov.

1. Ko je enkrat zadeva dodeljena stalnemu senatu, ta ostane pristojen za spremljanje in usmerjanje preiskav in pregona, povezanih z navedeno zadevo, dokler ni ta dokončno zaključena. To ne posega v uporabo pravil o predodelitvi zadev med stalnimi senati iz člena 51.

1. Za namene člena 5 in na način, opisan v navedenem členu, predsednik vsakega stalnega senata kolegij pisno obvesti o vprašanjih, ki izhajajo iz dela senata ter so lahko pomembna za delo EJT kot celote ali so povezana z usklajenostjo, učinkovitostjo in doslednostjo politike EJT o pregonu.

delovni obremenitvi stalnega senata, vključno s številom prejetih zadev, številom in vrsto sprejetih odločitev in časom, potrebnim za odločitev o zadevah;

4. Stalni senat lahko razpravlja o točki dnevnega reda samo, če se seje udeležijo stalni člani in zadevni nadzorujoči evropski tožilec, in sicer bodisi osebno bodisi na način, določen v odstavku 7.

POGLAVJE 3

Evropski glavni tožilec in namestnika evropskega glavnega tožilca

3. V skladu s členom 11(3) Uredbe evropski glavni tožilec v imenu EJT podpisuje instrumente, kot so delovni dogovori in sporazumi.

1. Če je položaj namestnika evropskega glavnega tožilca prost ali se bo sprostil v naslednjih treh mesecih, evropski glavni tožilec brez odlašanja obvesti kolegij o prostem položaju in povabi zainteresirane evropske tožilce, da oddajo prijavo in motivacijsko pismo. Namestnik evropskega glavnega tožilca je imenovan najpozneje tri mesece po obvestilu kolegiju o prostem položaju. Prijave se sprejemajo do dva tedna pred sestankom kolegija, na katerem je predvideno imenovanje.

POGLAVJE 4

Evropski tožilci

3. Evropski glavni tožilec zagotovi, da lahko evropski tožilec, imenovan za nadomeščanje, ustrezno opravlja svoje dolžnosti, pri čemer glede na posebne okoliščine nadomeščanja ustrezno upošteva obseg poznavanja pravnega sistema in zahtevanega jezika. Evropska tožilca in kolegij so ustrezno obveščeni.

2. Če evropski tožilec odstopi s položaja, je z njega razrešen ali ga zapusti v skladu s členom 16(5) in (6) Uredbe ali iz drugega razloga ne more opravljati svojih funkcij, evropski glavni tožilec brez odlašanja zahteva odločitev kolegija, s katero se omogoči, da bo imenovana oseba delovala kot začasni evropski tožilec od datuma začetka veljavnosti odstopa ali razrešitve oziroma od datuma odhoda za obdobje do treh mesecev.

6. O predodelitvi so prek sistema vodenja zadev obveščeni zadevni evropski tožilci in stalni senati. Evropski glavni tožilec o predodelitvi zadev redno obvešča kolegij.

5. Če evropski glavni tožilec predodeli zadevo na podlagi tega člena, zagotovi, da evropski tožilec, zadolžen za prevzem zadeve, ni stalni član stalnega senata, ki spremlja zadevo, in da lahko ustrezno opravlja svoje dolžnosti, pri čemer glede na posebne okoliščine ustrezno upošteva obseg poznavanja pravnega sistema in zahtevanega jezika. Evropski tožilec, ki prevzame zadevo, opravlja svoje naloge v skladu s členom 12 Uredbe.

4. Evropski glavni tožilec brez nepotrebnega odlašanja odloči o prošnjah iz odstavkov 2 in 3 ter s tem zagotovi nadaljnje pravilno in učinkovito delovanje EJT. Evropski glavni tožilec lahko predodeli zadevo predlaganemu ali drugemu evropskemu tožilcu ali prošnjo zavrne.

POGLAVJE 5

Evropski delegirani tožilci

POGLAVJE 6

Upravni direktor

NASLOV III

OPERATIVNE ZADEVE

POGLAVJE 1

Evidentiranje in preverjanje informacij

6. Če so med informacijami posebne vrste osebnih podatkov, kot so opredeljene v členu 55 Uredbe, se lahko obdelujejo le, če so izpolnjene zahteve iz člena 55 Uredbe. Posebne vrste osebnih podatkov se v sistemu vodenja zadev ustrezno označijo in navedejo se razlogi za njihovo shranjevanje. Sistem vodenja zadev o takem evidentiranju obvesti pooblaščeno osebo za varstvo podatkov.

4. Kolikor je to mogoče, se dokument, ki vsebuje informacije, in vsi priloženi elementi pretvorijo v obliko, ki jo je mogoče elektronsko shraniti v sistemu vodenja zadev.

imena morebitnih osumljencev in drugih vpletenih oseb v skladu s členom 24(4) Uredbe, datum in kraj njihovega rojstva, identifikacijska številka, običajno prebivališče in/ali državljanstvo, poklic, sum članstva v hudodelski združbi;

vir informacij, vključno z identiteto in kontaktnimi podatki organizacije ali osebe, ki je informacije zagotovila, razen če se uporabljajo veljavni predpisi o zaščiti informatorjev in žvižgačev, v katerih je določeno drugače;

7. Če evropski delegirani tožilec ne izda odločitve v roku, se to šteje kot odločitev, da se zadeva ne prevzame, in ustrezno se uporabi člen 42.

3. Pri preverjanju se uporabijo vsi viri informacij, ki so na voljo EJT, in tudi viri, ki so na voljo evropskemu delegiranemu tožilcu v skladu z veljavnim nacionalnim pravom, vključno s tistimi, ki so mu na voljo v okviru nacionalne funkcije. Evropski delegirani tožilec lahko pri preverjanju uporabi osebje EJT. Če je ustrezno, se lahko EJT posvetuje in izmenja informacije z institucijami, organi, uradi ali agencijami Unije ter nacionalnimi organi, za katere velja varstvo integritete pri morebitni prihodnji kazenski preiskavi.

so izpolnjeni pogoji, predpisani v členu 25(2), (3) in (4) Uredbe, kadar je ustrezno.

4. Če evropski delegirani tožilec, ki obravnava zadevo, meni, da je treba za ohranitev celovitosti preiskave začasno odložiti obveznost obveščanja organov v skladu s členom 25(5) ter členom 26(2) in (7) Uredbe, brez odlašanja obvesti stalni senat, ki spremlja zadevo. Ta lahko nasprotuje tej odločitvi in da evropskemu delegiranemu tožilcu navodilo, naj nemudoma nadaljuje zadevno obveščanje.

Vrste osebnih podatkov iz točk (a)(x)–(xv) se vnesejo v kazalo samo, če je to mogoče, ter ob upoštevanju operativnega interesa in razpoložljivih virov. Sklic v kazalu se med preiskavo v zvezi s spisom redno posodablja. Sistem vodenja zadev evropskega delegiranega tožilca redno obvešča, če določene vrste informacij niso vnesene v kazalo.

v zvezi s fizičnimi osebami, ki so prijavile kaznivo dejanje, ki spada v pristojnost EJT, ali so žrtve takega kaznivega dejanja:

opredeljiva sredstva, ki so v lasti ali uporabi osebe, kot so kriptosredstva in nepremičnine;

POGLAVJE 2

Preiskave

4. Praktične ureditve za dostop nadzorujočega evropskega tožilca in pristojnega stalnega senata do informacij in dokazov v spisih, ki jih ni mogoče hraniti v elektronski obliki v sistemu vodenja zadev, se stroškovno učinkovito dogovorijo z evropskim delegiranim tožilcem, ki obravnava zadevo.

3. Brez poseganja v določbe nacionalnega prava, ki se uporablja za zadevo, se spisi EJT organizirajo in vodijo v skladu s tem poslovnikom, da se zagotovi pravilno delovanje EJT kot enotnega urada. Kopije vseh elementov, ki se dodajo v spis, se hranijo v elektronski obliki v sistemu vodenja zadev, kadar je to mogoče, v skladu s členom 44(4)(c) Uredbe.

2. To poročilo se hrani v sistemu vodenja zadev. Nadzorujoči evropski tožilec in člani stalnega senata, ki spremlja zadevo, prejmejo obvestilo iz sistema vodenja zadev, kadar je poročilo spremenjeno.

1. Med preiskavo evropski delegirani tožilec, ki obravnava zadevo, sestavi in hrani poročilo o napredku. Poročilo vsebuje okvirni delovni načrt preiskave in vse pomembne dogodke v preiskavi, med drugim vsaj:

2. Stalni senat, ki spremlja zadevo, vključno z njegovimi stalnimi člani in nadzorujočim evropskim tožilcem, ima vedno dostop do informacij iz spisa, shranjenega v sistemu vodenja zadev. Če je to nujno potrebno za sprejetje odločitve, lahko stalni senat od nadzorujočega evropskega tožilca zahteva, da poskrbi, da se glavnemu uradu posredujejo originalni elementi, katerih kopije še niso shranjene ali jih v originalni obliki ni bilo mogoče shraniti v sistemu vodenja zadev in ki se ne hranijo v glavnem uradu. Elementi se brez nepotrebnega odlašanja vrnejo, ko je dosežen namen, za katerega jih je stalni senat zahteval.

5. Če se v okviru notranjega nadzora v skladu z nacionalnim pravom to sklicuje na nadzorujočega/nadrejenega tožilca, se ta za namene tega člena razume kot nadzorujoči evropski tožilec v odnosu do evropskega delegiranega tožilca.

3. Odločitev stalnega senata o predodelitvi zadeve v skladu z odstavkoma 1 in 2 se evidentira v sistemu vodenja zadev, ki obvesti zadevne evropske tožilce in evropske delegirane tožilce. Odločitev se ne sme sprejeti po pisnem postopku.

3. Če pomočnik evropskega delegiranega tožilca ne more izvesti ukrepa v določenem roku, obvesti nadzorujočega evropskega tožilca in se posvetuje z evropskim delegiranim tožilcem, ki obravnava zadevo, zaradi dvostranske rešitve zadeve.

2. Odločitev vsebuje vse elemente, ki so potrebni, da pomočnik evropskega delegiranega tožilca izvede ukrep, in rok za izvedbo dodeljenega ukrepa.

6. Če stalni senat zahtevo sprejme, je o navedeni odločitvi in, če je ustrezno, o predlaganem znesku, ki se bo dodelil, obveščen upravni direktor. Upravni direktor redno sprejema odločitve o zneskih, ki se bodo dodelili, v skladu s finančnimi pravili in smernicami o prispevku EJT k izjemno dragim preiskovalnim ukrepom. O odločitvi so brez odlašanja obveščeni zadevni evropski delegirani tožilec, nadzorujoči evropski tožilec, evropski glavni tožilec in stalni člani stalnega senata.

POGLAVJE 3

Zaključek zadev

3. O zadevi brez nepotrebnega odlašanja odloči stalni senat. Evropski glavni tožilec oziroma namestnik evropskega glavnega tožilca, ki je predložil zahtevo, se lahko udeleži seje stalnega senata v zvezi s to zadevo. O zahtevi in rezultatu postopka pregleda je obveščen kolegij.

8. Evropski delegirani tožilec poročilo predloži na način, ki zagotavlja upoštevanje rokov, predvidenih v odstavkih 3 in 4, ter pri katerem so upoštevani morebitni roki, ki veljajo v skladu z nacionalnim procesnim pravom. Če to ni mogoče, je ta vidik izpostavljen v poročilu, navedeni pa so tudi razlogi za to. Nadzorujoči evropski tožilec in stalni senat ustrezno ravnata.

7. Če je bila sprejeta odločitev o opustitvi zadeve, evropski delegirani tožilec poskrbi za uradno obveščanje in sporočanje, kot zahteva člen 39(4) Uredbe, ter to zabeleži v sistemu vodenja zadev.

2. Poročilo in osnutek odločitve, ki ju pripravi evropski delegirani tožilec za predložitev stalnemu senatu, se evidentirata v sistemu vodenja zadev, ki obvesti nadzorujočega evropskega tožilca in vse člane stalnega senata, ki spremlja zadevo.

3. Evropski delegirani tožilec po oceni novih dejstev pripravi poročilo o njihovem vplivu na odločitev o opustitvi zadeve, v katerem navede in upošteva zadevne določbe nacionalnega prava in podatek, ali se mu zdi potrebna nadaljnja preiskovalna dejavnost.

POGLAVJE 4

Sodni postopki

2. Evropski delegirani tožilec pripravi poročilo, ki vsebuje vse pomembne dogodke v postopku, in ga redno posodablja. Poročilo se evidentira v sistemu vodenja zadev in o vseh posodobitvah so obveščeni člani stalnega senata.

NASLOV IV

SISTEM VODENJA ZADEV

Člen 61

Pravila glede pravice do dostopa do sistema vodenja zadev

1. Evropski glavni tožilec, namestnika evropskega glavnega tožilca, drugi evropski tožilci in evropski delegirani tožilci imajo dostop do registra in kazala samo, kolikor je to potrebno za opravljanje njihovih dolžnosti.

2. Evropski glavni tožilec imenuje osebje EJT, katerega dostop do registra in/ali kazala je potreben za opravljanje njegovih dolžnosti. V odločitvi so navedeni tudi obseg dostopa in pogoji za dostop.

3. Če je to potrebno zaradi zagotavljanja zaupnosti, lahko evropski glavni tožilec izjemoma odloči, da je dostop do določenih informacij v registru in/ali do določenega spisa v kazalu začasno na voljo samo stalnim članom stalnega senata, nadzorujočemu evropskemu tožilcu in evropskim delegiranim tožilcem, ki obravnavajo zadeve, ter drugemu posebej imenovanemu osebju.

4. Evropski glavni tožilec in namestnika evropskega glavnega tožilca imajo neposreden dostop do informacij, ki se hranijo v elektronski obliki v sistemu vodenja zadev, ali dostop do spisa, kolikor je potreben za opravljanje njihovih dolžnosti.

5. Evropski delegirani tožilec, ki obravnava zadevo, odobri dostop do informacij, ki se hranijo v elektronski obliki v sistemu vodenja zadev, ali do spisa pomočniku evropskega delegiranega tožilca ali drugim evropskim delegiranim tožilcem, ki so predložili utemeljeno zahtevo, ali osebju EJT samo, kolikor je to potrebno za izvajanje nalog, ki so jim dodeljene.

6. Pri vnašanju informacij v sistem vodenja zadev lahko evropskemu delegiranemu tožilcu, ki obravnava zadevo, pomaga osebje EJT ali drugo upravno osebje, ki deluje pod njegovim nadzorom in ga EJT da na razpolago zadevna sodelujoča država članica, in sicer samo, kolikor je to potrebno, da se zagotovi delovanje EJT kot enotnega urada in stalno ujemanje vsebine informacij v sistemu vodenja zadev s spisom.