UREDBA (EU) 2019/1148 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 20. junija 2019

o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive, spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 98/2013

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Z Uredbo (EU) št. 98/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) so bila določena harmonizirana pravila za dajanje na voljo, vnos, posedovanje in uporabo snovi ali zmesi, ki bi se lahko zlorabile za nezakonito proizvodnjo eksplozivov, z namenom, da bi se splošni javnosti omejila njihova dostopnost in zagotovila ustrezna prijava sumljivih transakcij v celotni dobavni verigi.

(2) Čeprav je Uredba (EU) št. 98/2013 prispevala k zmanjšanju nevarnosti v Uniji zaradi predhodnih sestavin za eksplozive, je treba okrepiti sistem nadzora nad predhodnimi sestavinami, ki jih je mogoče uporabiti za proizvodnjo doma narejenih eksplozivov. Glede na število potrebnih sprememb je zaradi jasnosti primerno, da se Uredba (EU) št. 98/2013 nadomesti.

(3) Z Uredbo (EU) št. 98/2013 sta bila za splošne uporabnike omejena dostop do predhodnih sestavin za eksplozive in uporaba teh sestavin. Ne glede na to omejitev pa so se lahko države članice odločile odobriti dostop splošnih uporabnikov do navedenih snovi prek sistema dovoljenj in evidentiranja. Zato so omejitve v zvezi s predhodnimi sestavinami za eksplozive in nadzor nad njimi v državah članicah različni in lahko ovirajo trgovanje v Uniji, s čimer se ovira delovanje notranjega trga. Poleg tega obstoječe omejitve in nadzor ne zagotavljajo zadostnih ravni javne varnosti, saj storilcem kaznivih dejanj ne preprečujejo ustrezno pridobivanja predhodnih sestavin za eksplozive. Doma narejeni eksplozivi še vedno pomenijo veliko grožnjo, ki se nenehno razvija.

(4) Sistem za preprečevanje nezakonite proizvodnje eksplozivov bi bilo torej treba dodatno okrepiti in harmonizirati glede na razvijajoče se grožnje javni varnosti zaradi terorizma in drugih hudih kaznivih dejanj. S tako okrepitvijo in harmonizacijo bi se moral tudi zagotoviti prosti pretok predhodnih sestavin za eksplozive na notranjem trgu ter spodbuditi konkurenco med gospodarskimi subjekti in inovacije, na primer z olajšanjem razvoja varnejših kemikalij, ki bi nadomestile predhodne sestavine za eksplozive.

(5) Merila za določitev, kateri ukrepi bi se morali uporabljati za katere predhodne sestavine za eksplozive, vključujejo stopnjo tveganja, povezano z zadevno predhodno sestavino za eksplozive, obseg trgovine z zadevno predhodno sestavino za eksplozive ter ali je mogoče določiti raven koncentracije, pod katero bi se predhodna sestavina za eksplozive lahko še vedno uporabljala v legitimne namene, za katere je dana na voljo, s čimer se precej zmanjša verjetnost, da bi se zadevna predhodna sestavina za eksplozive uporabila za nezakonito proizvodnjo eksplozivov.

(6) Splošnim uporabnikom ne bi smelo biti dovoljeno pridobiti, vnesti, posedovati ali uporabljati določenih predhodnih sestavin za eksplozive v koncentracijah, ki presegajo določene mejne vrednosti, izražene v masnih odstotkih (m/m). Vendar bi moralo biti splošnim uporabnikom dovoljeno, da v koncentracijah, ki presegajo zadevne mejne vrednosti, pridobivajo, vnašajo, posedujejo ali uporabljajo nekatere predhodne sestavine za eksplozive v legitimne namene, pod pogojem, da imajo za to dovoljenje. Kadar je vložnik pravna oseba, bi moral pristojni organ države članice upoštevati ozadje pravne osebe in katere koli osebe, ki deluje bodisi samostojno bodisi kot del organa pravne osebe in ima vodilni položaj v pravni osebi, in sicer na podlagi pooblastila za zastopanje pravne osebe, pooblastila za sprejemanje odločitev v imenu pravne osebe ali pooblastila za opravljanje nadzora v pravni osebi.

(7) Glede nekaterih omejenih predhodnih sestavin za eksplozive v koncentracijah, ki presegajo mejne vrednosti iz te uredbe, za splošne uporabnike ne obstaja nobena legitimna uporaba. Zato bi bilo treba odpraviti izdajanje dovoljenj za kalijev klorat, kalijev perklorat, natrijev klorat in natrijev perklorat. Izdajanje dovoljenj bi moralo biti dovoljeno samo za omejeno število omejenih predhodnih sestavin za eksplozive, glede katerih za splošne uporabnike ne obstaja nobena legitimna uporaba. Tako izdajanje dovoljenj bi moralo biti omejeno na koncentracije, ki ne presegajo zgornje mejne vrednosti iz te uredbe. Nad to zgornjo mejno vrednostjo tveganje v zvezi z nezakonito proizvodnjo eksplozivov prevlada nad zanemarljivo legitimno uporabo teh predhodnih sestavin za eksplozive s strani splošnih uporabnikov, saj lahko nadomestki ali nižje koncentracije teh predhodnih sestavin dosežejo enak učinek. Ta uredba bi morala tudi določiti okoliščine, ki bi jih morali pristojni organi upoštevati kot minimum pri presoji, ali izdati dovoljenje. To bi skupaj z obliko dovoljenja iz Priloge III moralo olajšati priznavanje dovoljenj, ki jih izdajo druge države članice.

(8) Za izpolnjevanje ciljev enotnega trga bi moralo biti omogočeno dvostransko ali večstransko vzajemno priznavanje dovoljenj, ki jih izdajo druge države članice.

(9) Zaradi izvajanja omejitev in nadzora v skladu s to uredbo bi moralo biti gospodarskim subjektom, ki prodajajo poklicnim uporabnikom ali splošnim uporabnikom, ki imajo dovoljenje, omogočeno, da se lahko zanesejo na informacije, ki so na voljo višje v dobavni verigi. Vsak gospodarski subjekt v dobavni verigi bi moral zato obvestiti prejemnika reguliranih predhodnih sestavin za eksplozive, da za dajanje na voljo, vnos, posedovanje ali uporabo teh predhodnih sestavin za eksplozive za splošne uporabnike velja ta uredba, na primer z namestitvijo ustrezne oznake na embalažo, preverjanjem, ali je ustrezna oznaka nameščena na embalažo, ali z vključitvijo navedenih informacij v varnostni list, pripravljen v skladu s Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

(10) Razlika med gospodarskim subjektom in poklicnim uporabnikom je, da gospodarski subjekti dajejo predhodno sestavino za eksplozive na voljo drugi osebi, poklicni uporabniki pa pridobijo ali vnesejo predhodno sestavino za eksplozive le za svojo lastno uporabo. Gospodarski subjekti, ki prodajajo poklicnim uporabnikom, drugim gospodarskim subjektom ali splošnim uporabnikom, ki imajo dovoljenje, bi morali zagotoviti, da je njihovo osebje, ki sodeluje pri prodaji predhodnih sestavin za eksplozive, seznanjeno s tem, kateri izdelki, ki jih dajejo na voljo, vsebujejo predhodne sestavine za eksplozive, na primer tako, da informacije o tem, da izdelek vključuje predhodno sestavino za eksplozive, vključijo v črtno kodo izdelka.

(11) Razlikovanje med poklicnimi uporabniki, ki se jim omejene predhodne sestavine za eksplozive smejo dati na voljo, in splošnimi uporabniki, ki se jim ne bi smele dati na voljo, je odvisno od tega, ali namerava oseba zadevno predhodno sestavino za eksplozive uporabiti za namene, povezane z njeno specifično trgovsko, poslovno ali poklicno dejavnostjo, vključno z gozdarstvom, vrtnarsko in kmetijsko dejavnostjo, ki se izvaja bodisi s polnim bodisi skrajšanim delovnim časom in ni nujno odvisna od velikosti površine zemlje, na kateri se ta dejavnost izvaja. Zato gospodarski subjekti omejenih predhodnih sestavin za eksplozive ne bi smeli dati na voljo fizičnim ali pravnim osebam, ki so poklicno dejavne na področjih, na katerih se zadevne omejene predhodne sestavine za eksplozive običajno ne uporabljajo v poklicne namene, ali fizičnim ali pravnim osebam, ki opravljajo dejavnosti, ki niso povezane s poklicnim namenom.

(12) Za osebje gospodarskih subjektov, ki sodeluje pri dajanju predhodnih sestavin za eksplozive na voljo, bi morala veljati ista pravila iz te uredbe, kot se uporabljajo za splošne uporabnike, kadar to osebje take predhodne sestavine za eksplozive uporablja v svojem imenu.

(13) Gospodarski subjekti bi morali hraniti transakcijske podatke, da bi organom znatno pomagali pri preprečevanju, odkrivanju, preiskovanju in pregonu hudih kaznivih dejanj, storjenih z doma narejenimi eksplozivnimi napravami in pri preverjanju skladnosti s to uredbo. Za ta namen je bistveno identificirati vse udeležence v dobavni verigi in vse stranke, ne glede na to, ali so splošni uporabniki, poklicni uporabniki ali gospodarski subjekti. Ker lahko pride do nezakonite proizvodnje in uporabe doma narejenih eksplozivov precej časa po prodaji predhodnih sestavin za eksplozive, bi bilo treba transakcijske podatke hraniti tako dolgo, kot je to potrebno, sorazmerno in ustrezno, da se izvedejo preiskave, ob upoštevanju povprečnega trajanja inšpekcijskih pregledov.

(14) Ta uredba bi se morala uporabljati tudi za gospodarske subjekte, ki poslujejo na spletu, tudi za tiste, ki poslujejo na spletnih tržnicah. Zato bi morali tudi gospodarski subjekti, ki poslujejo na spletu, usposabljati svoje osebje in zagotoviti ustrezne postopke za odkrivanje sumljivih transakcij. Poleg tega bi omejene predhodne sestavine za eksplozive morali dati na voljo samo splošnemu uporabniku v državah članicah, ki ohranjajo ali vzpostavijo ureditev izdajanja dovoljenj v skladu s to uredbo, in sicer šele po tem, ko preverijo, da ima zadevni splošni uporabnik veljavno dovoljenje. Po tem, ko gospodarski subjekt preveri identiteto morebitne stranke, na primer na podlagi mehanizmov iz Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (5), bi moral preveriti, da je bilo dovoljenje izdano za nameravano transakcijo, na primer s fizičnim pregledom dovoljenja ob dostavi predhodne sestavine za eksplozive ali pa, da s privoljenjem morebitne stranke naveže stik s pristojnim organom države članice, ki je izdal dovoljenje. Gospodarski subjekti, ki poslujejo na spletu, bi morali tako kot tisti, ki ne poslujejo na spletu, od poklicnih uporabnikov zahtevati izjave o končni uporabi.

(15) Spletne tržnice delujejo zgolj kot posredniki med gospodarskimi subjekti na eni strani in splošnimi uporabniki, poklicnimi uporabniki ali drugimi gospodarskimi subjekti na drugi strani. Spletne tržnice zato ne bi smele biti vključene v opredelitev gospodarskega subjekta in se od njih ne bi smelo zahtevati, da svoje osebje, ki sodeluje pri prodaji omejenih predhodnih sestavin za eksplozive, poučijo o obveznostih iz te uredbe ali da preverijo identiteto in po potrebi dovoljenje morebitne stranke ali od nje zahtevajo druge informacije. Vendar pa bi glede na osrednjo vlogo spletnih tržnic v spletnih transakcijah, vključno v zvezi s prodajo reguliranih predhodnih sestavin za eksplozive, morale svoje uporabnike, ki nameravajo z uporabo storitev teh spletnih tržnic dati na voljo regulirane predhodne sestavine za eksplozive, jasno in učinkovito obvestiti o obveznostih iz te uredbe. Poleg tega bi morale spletne tržnice sprejeti ukrepe, ki pomagajo zagotoviti, da njihovi uporabniki izpolnjujejo svoje obveznosti glede preverjanja, tako da na primer ponudijo orodja za lažje preverjanje dovoljenj. Glede na čedalje večji pomen spletnih tržnic za vse vrste dobave in glede na pomen tega načina nabave, tudi za teroristične namene, bi morale za spletne tržnice veljati enake obveznosti odkrivanja in prijave kot za gospodarske subjekte, postopke za odkrivanje sumljivih transakcij pa bi bilo treba ustrezno prilagoditi specifičnemu spletnemu okolju.

(16) Obveznosti za spletne tržnice iz te uredbe ne bi smele pomeniti splošne obveznosti spremljanja. Ta uredba bi morala določiti samo posebne obveznosti za spletne tržnice glede odkrivanja in prijave sumljivih transakcij, ki potekajo na njihovih spletiščih ali ki uporabljajo njihove računalniške storitve. Spletne tržnice ne bi smele na podlagi te uredbe odgovarjati za transakcije, ki kljub temu, da je imela spletna tržnica vzpostavljene ustrezne, razumne in sorazmerne postopke za odkrivanje takšnih sumljivih transakcij, niso bile odkrite.

(17) V skladu s to uredbo morajo gospodarski subjekti prijaviti sumljive transakcije, ne glede na to, ali je morebitna stranka splošni uporabnik, poklicni uporabnik ali gospodarski subjekt. Obveznosti v zvezi z reguliranimi predhodnimi sestavinami za eksplozive, vključno z obveznostjo prijave sumljivih transakcij, bi se morale uporabljati za vse snovi iz prilog I in II, ne glede na njihovo koncentracijo. Vendar pa bi morali biti izdelki, ki vsebujejo predhodne sestavine za eksplozive v tako majhnih količinah in v tako kompleksnih zmeseh, da bi bila ekstrakcija predhodnih sestavin za eksplozive tehnično izjemno zahtevna, izključeni iz področja uporabe te uredbe.

(18) Da bi se izboljšala uporaba te uredbe, bi morali gospodarski subjekti in javni organi zagotoviti ustrezno usposabljanje v zvezi z obveznostmi iz te uredbe. Države članice bi morale imeti inšpekcijske organe in organizirati redne dejavnosti ozaveščanja, prilagojene posebnostim vsakega od različnih sektorjev, ter ohranjati stalni dialog z gospodarskimi subjekti na vseh ravneh dobavne verige, vključno z gospodarskimi subjekti, ki poslujejo na spletu.

(19) Storilci kaznivih dejanj lahko hitro spremenijo izbiro snovi, ki jih uporabljajo za nezakonito proizvodnjo eksplozivov. Zato bi moralo biti mogoče obveznost prijave iz te uredbe razširiti na dodatne snovi, po potrebi po nujnem postopku. Da bi se upoštevale morebitne spremembe pri načinih zlorabe snovi kot predhodnih sestavin za eksplozive, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo te uredbe, tako da se spremenijo mejne vrednosti, nad katerimi določene snovi, ki so omejene s to uredbo, ne smejo biti dane na voljo splošnim uporabnikom, ter da se na seznam uvrstijo dodatne snovi, glede katerih je treba prijaviti sumljive transakcije. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (6). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

(20) Za obravnavanje snovi, ki še niso navedene v Prilogi I ali II, toda glede katerih država članica utemeljeno sumi, da bi se lahko uporabile za nezakonito proizvodnjo eksplozivov, bi bilo treba uvesti zaščitno klavzulo, ki bi določila ustrezen postopek na ravni Unije. Glede na to, da se v tej uredbi obravnavajo posebna tveganja, je primerno, da se dovoli, da države članice v določenih okoliščinah sprejmejo zaščitne ukrepe, tudi v zvezi s snovmi, ki so že predmet ukrepov v skladu s to uredbo. Poleg tega bi državam članicam moralo biti dovoljeno, da ohranijo nacionalne ukrepe, o katerih so že obvestile oziroma uradno obvestile Komisijo v skladu s členom 13 Uredbe (EU) št. 98/2013.

(21) Regulativni okvir bi se poenostavil z vključitvijo zadevnih z varnostjo povezanih omejitev za dajanje na voljo amonijevega nitrata iz Uredbe (ES) št. 1907/2006 v to uredbo. Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006.

(22) Ta uredba zahteva obdelavo osebnih podatkov in njihovo nadaljnje razkritje tretjim osebam v primerih sumljivih transakcij. Ta obdelava in razkritje pomenita poseg v temeljni pravici do zasebnosti in do varstva osebnih podatkov. V skladu s tem bi bilo treba zagotoviti ustrezno varstvo temeljne pravice do varstva osebnih podatkov posameznikov, ki se obdelujejo pri uporabi te uredbe. Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (7) ureja obdelavo osebnih podatkov, izvedeno v okviru te uredbe. Zato bi morala bi se morala obdelava osebnih podatkov v okviru izdajanja dovoljenj in prijav sumljivih transakcij izvajati v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, vključno s splošnimi načeli varstva podatkov, in sicer zakonitostjo, pravičnostjo in preglednostjo, omejitvijo namena, najmanjšim obsegom podatkov, točnostjo, omejitvijo hrambe, celovitostjo in zaupnostjo ter zahtevo po spoštovanju pravic posameznika, na katerega se podatki nanašajo.

(23) Komisija bi morala izvesti oceno te uredbe na podlagi meril učinkovitosti, uspešnosti, ustreznosti, skladnosti in dodane vrednosti za EU. Ta ocena bi morala zagotoviti podlago za ocene učinka glede morebitnih nadaljnjih ukrepov. Informacije bi bilo treba redno zbirati za namen ocene te uredbe.

(24) Ker cilja te uredbe, in sicer omejitve dostopa splošnih uporabnikov do predhodnih sestavin za eksplozive, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov omejitve lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

(25) Uredbo (EU) št. 98/2013 bi bilo treba razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Predmet urejanja Ta uredba določa harmonizirana pravila za dajanje na voljo, vnos, posedovanje in uporabo snovi ali zmesi, ki bi se lahko zlorabile za nezakonito proizvodnjo eksplozivov, da se omeji dostopnost teh snovi ali zmesi splošnim uporabnikom in zagotovi ustrezna prijava sumljivih transakcij v celotni dobavni verigi. Ta uredba ne posega v druge strožje določbe prava Unije v zvezi s snovmi iz prilog I in II.

Člen 2 Področje uporabe 1. Ta uredba se uporablja za snovi iz prilog I in II ter za zmesi in snovi, ki vsebujejo te snovi. 2. Ta uredba se ne uporablja za: (a) izdelke, kot so opredeljeni v točki 3 člena 3 Uredbe (ES) št. 1907/2006; (b) pirotehnične izdelke, kot so opredeljeni v točki 1 člena 3 Direktive 2013/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8); (c) pirotehnične izdelke, namenjene za nekomercialno uporabo, ki jih v skladu z nacionalnim pravom uporabljajo oborožene sile, organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ali gasilske službe; (d) pirotehnično opremo, ki spada na področje uporabe Direktive 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9); (e) pirotehnične izdelke, namenjene za uporabo v letalsko-vesoljski industriji; (f) vžigalne kapice, namenjene za igrače; (g) zdravila, ki so splošnemu uporabniku legitimno dana na voljo na podlagi zdravniškega recepta v skladu z veljavnim nacionalnim pravom.

Člen 3 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „snov“ pomeni snov, kot je opredeljena v točki 1 člena 3 Uredbe (ES) št. 1907/2006; (2) „zmes“ pomeni zmes, kot je opredeljena v točki 2 člena 3 Uredbe (ES) št. 1907/2006; (3) „izdelek“ pomeni izdelek, kot je opredeljen v točki 3 člena 3 Uredbe (ES) št. 1907/2006; (4) „dajanje na voljo“ pomeni vsako odplačno ali neodplačno dobavo; (5) „vnos“ pomeni prenos snovi na ozemlje države članice, ne glede na njen namembni kraj v Uniji, bodisi iz druge države članice bodisi iz tretje države, v okviru katerega koli carinskega postopka, kot je opredeljen v Uredbi (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10), vključno s tranzitom; (6) „uporaba“ pomeni uporabo, kot je opredeljena v točki 24 člena 3 Uredbe (ES) št. 1907/2006; (7) „sumljiva transakcija“ pomeni vsako transakcijo v zvezi z reguliranimi predhodnimi sestavinami za eksplozive, za katero po preučitvi vseh ustreznih dejavnikov obstaja utemeljen sum, da je zadevna snov ali zmes namenjena nezakoniti proizvodnji eksplozivov; (8) „splošni uporabnik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki deluje z namenom, ki ni povezan z njeno trgovsko, poslovno ali poklicno dejavnostjo; (9) „poklicni uporabnik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali osebo javnega prava ali skupino takšnih oseb, ki lahko dokaže, da potrebuje omejeno predhodno sestavino za eksplozive za namene, ki so povezani z njeno trgovsko, poslovno ali poklicno dejavnostjo, vključno s kmetijsko dejavnostjo, ki se izvaja bodisi s polnim bodisi skrajšanim delovnim časom in ni nujno odvisna od velikosti površine zemlje, na kateri se ta kmetijska dejavnost izvaja, pod pogojem, da taki nameni ne vključujejo dajanje na voljo te omejene predhodne sestavine za eksplozive drugi osebi; (10) „gospodarski subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali osebo javnega prava ali skupino takšnih oseb ali subjektov, ki dajejo regulirane predhodne sestavine za eksplozive na voljo na trgu, in sicer prek spleta ali drugače, vključno na spletnih tržnicah; (11) „spletna tržnica“ pomeni ponudnika posredniške storitve, ki gospodarskim subjektom na eni strani in splošnim uporabnikom, poklicnim uporabnikom ali drugim gospodarskim subjektom na drugi strani omogoča opravljanje transakcij v zvezi z reguliranimi predhodnimi sestavinami za eksplozive na podlagi spletnih prodajnih pogodb ali pogodb o storitvah, bodisi na spletišču spletne tržnice bodisi na spletišču gospodarskega subjekta, ki uporablja računalniške storitve, ki jih zagotavlja spletna tržnica; (12) „omejena predhodna sestavina za eksplozive“ pomeni snov iz Priloge I v koncentraciji, višji od pripadajoče mejne vrednosti, ki je določena v stolpcu 2 razpredelnice iz Priloge I, vključno z zmesjo ali drugo snovjo, v kateri je snov iz navedene priloge prisotna v koncentraciji, ki je višja od pripadajoče mejne vrednosti; (13) „regulirana predhodna sestavina za eksplozive“ pomeni snov iz Priloge I ali II, vključno z zmesjo ali drugo snovjo, v kateri je prisotna snov iz navedenih prilog, vendar to ne vključuje homogenih zmesi z več kot 5 sestavinami, v katerih je koncentracija vsake od snovi iz Priloge I ali II manjša od 1 % m/m; (14) „kmetijska dejavnost“ pomeni proizvodnjo, rejo ali gojenje kmetijskih proizvodov, vključno z žetvijo, molžo, vzrejo živali in kmetijsko rejo živali, ali vzdrževanje kmetijske površine v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju, kot je določeno v členu 94 Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

Člen 4 Prosti pretok Če v tej uredbi ali drugih pravnih aktih Unije ni drugače določeno, države članice ne prepovejo, omejijo ali preprečijo dajanja na voljo reguliranih predhodnih sestavin za eksplozive iz razlogov, povezanih s preprečevanjem nezakonite proizvodnje eksplozivov.

Člen 5 Dajanje na voljo, vnos, posedovanje in uporaba 1. Omejene predhodne sestavine za eksplozive se splošnim uporabnikom ne smejo dati na voljo in jih ti ne smejo vnesti, posedovati ali uporabljati. 2. Omejitev iz odstavka 1 se uporablja tudi za zmesi, ki vsebujejo klorate ali perklorate iz Priloge I, kadar skupna koncentracija teh snovi v zmesi presega mejno vrednost za katero koli od snovi iz stolpca 2 razpredelnice iz Priloge I. 3. Država članica lahko ohrani ali vzpostavi ureditev izdajanja dovoljenj, ki omogoča, da se določene omejene predhodne sestavine za eksplozive dajo na voljo splošnim uporabnikom ali jih ti lahko vnesejo, posedujejo ali uporabljajo v koncentracijah, ki niso višje od pripadajočih mejnih vrednosti iz stolpca 3 razpredelnice iz Priloge I. V okviru takih ureditev izdajanja dovoljenj splošni uporabnik pridobi in na zahtevo predloži dovoljenje za pridobitev, vnos, posedovanje ali uporabo omejenih predhodnih sestavin za eksplozive. Taka dovoljenja v skladu s členom 6 izda pristojni organ države članice, v kateri se zadevna omejena predhodna sestavina za eksplozive namerava pridobiti, vanjo vnesti, v njej posedovati ali uporabljati. 4. Države članice nemudoma uradno obvestijo Komisijo o vseh ukrepih, ki jih sprejmejo za izvajanje ureditve izdajanja dovoljenj iz odstavka 3. V uradnem obvestilu se navedejo omejene predhodne sestavine za eksplozive, za katere ima država članica ureditev izdajanja dovoljenj v skladu z odstavkom 3. 5. Komisija objavi seznam ukrepov, ki so jih države članice v skladu z odstavkom 4 uradno priglasile.

Člen 6 Izdajanje dovoljenj 1. Vsaka država članica, ki izdaja dovoljenja splošnim uporabnikom, ki imajo legitimen interes za pridobitev, vnos, posedovanje ali uporabo omejenih predhodnih sestavin za eksplozive, določi pravila za izdajanje dovoljenj v skladu s členom 5(3). Pri presoji, ali izdati dovoljenje, pristojni organ države članice upošteva vse relevantne okoliščine in zlasti: (a) dokazljivo potrebo po omejeni predhodni sestavini za eksplozive in legitimnost namena njene uporabe; (b) dostopnost omejenih predhodnih sestavin za eksplozive v nižjih koncentracijah ali nadomestnih snovi s podobnim učinkom; (c) ozadje vložnika, vključno z informacijami o prejšnjih kazenskih obsodbah vložnika kjer koli v Uniji; (d) ureditev hrambe, ki je bila predlagana za zagotovitev, da se omejena predhodna sestavina za eksplozive varno hrani. 2. Pristojni organ zavrne izdajo dovoljenja, če obstajajo utemeljeni razlogi za dvom glede legitimnosti namena uporabe splošnega uporabnika ali glede njegovega namena, da omejeno predhodno sestavino za eksplozive uporabi v legitimen namen. 3. Pristojni organ lahko odloči omejiti veljavnost dovoljenja z izdajo dovoljenja za enkratno ali večkratno uporabo. Obdobje veljavnosti dovoljenja ne sme biti daljše od treh let. Do določenega izteka veljavnosti dovoljenja lahko pristojni organ od imetnika dovoljenja zahteva, da dokaže, da so pogoji, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano, še vedno izpolnjeni. V dovoljenju se navedejo omejene predhodne sestavine za eksplozive, v zvezi s katerimi je dovoljenje izdano. 4. Pristojni organ lahko od vložnikov zahteva plačilo takse za vlogo za dovoljenje. Takšne takse ne presegajo stroškov obravnave vloge. 5. Pristojni organ lahko dovoljenje začasno ali trajno prekliče, kadar obstaja utemeljen sum, da pogoji, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano, niso več izpolnjeni. Pristojni organ imetnike dovoljenja nemudoma obvesti o vsakem začasnem ali trajnem preklicu njihovih dovoljenj, razen če bi to ogrozilo preiskave v teku. 6. Pritožbe zoper katero koli odločitev pristojnega organa in spore glede izpolnjevanja pogojev za dovoljenje obravnava ustrezni organ, ki je po nacionalnem pravu pristojen za take pritožbe in spore. 7. Država članica lahko prizna dovoljenja, ki so jih na podlagi te uredbe izdale druge države članice. 8. Države članice lahko uporabijo obrazec za dovoljenje iz Priloge III. 9. Pristojni organ pridobi informacije o prejšnjih kazenskih obsodbah vložnika v drugih državah članicah iz točke (c) odstavka 1 tega člena prek sistema, vzpostavljenega z Okvirnim sklepom Sveta 2009/315/PNZ (12). Osrednji organi iz člena 3 navedenega okvirnega sklepa odgovorijo na zahtevek za take informacije v 10 delovnih dneh od datuma prejema zahtevka.

Člen 7 Obveščanje dobavne verige 1. Gospodarski subjekt, ki daje na voljo omejeno predhodno sestavino za eksplozive drugemu gospodarskemu subjektu, slednjega obvesti, da za splošne uporabnike glede pridobitve, vnosa, posedovanja ali uporabe zadevne omejene predhodne sestavine za eksplozive velja omejitev iz člena 5(1) in (3). Gospodarski subjekt, ki daje na voljo regulirano predhodno sestavino za eksplozive drugemu gospodarskemu subjektu, slednjega obvesti, da za splošne uporabnike glede pridobitve, vnosa, posedovanja ali uporabe zadevne regulirane predhodne sestavine za eksplozive veljajo obveznosti prijave iz člena 9. 2. Gospodarski subjekt, ki daje na voljo regulirane predhodne sestavine za eksplozive poklicnemu ali splošnemu uporabniku, zagotovi – in je zmožen nacionalnim inšpekcijskim organom iz člena 11 dokazati –, da je njegovo osebje, ki sodeluje pri prodaji reguliranih predhodnih sestavin za eksplozive: (a) seznanjeno s tem, kateri od izdelkov, ki jih daje na voljo, vsebuje regulirane predhodne sestavine za eksplozive; (b) poučeno o obveznostih iz členov 5 do 9. 3. Spletna tržnica sprejme ukrepe za zagotovitev, da so njeni uporabniki seznanjeni s svojimi obveznostmi iz te uredbe, kadar regulirane predhodne sestavine za eksplozive dajejo na voljo z uporabo njenih storitev.

Člen 8 Preverjanje ob prodaji 1. Gospodarski subjekt, ki v skladu s členom 5(3) splošnemu uporabniku da na voljo omejeno predhodno sestavino za eksplozive, pri vsaki transakciji preveri dokazilo o identiteti in dovoljenje tega splošnega uporabnika v skladu z ureditvijo izdajanja dovoljenj, ki jo vzpostavi država članica, v kateri je dana na voljo omejena predhodna sestavina za eksplozive, in v dovoljenju zabeleži količino omejene predhodne sestavine za eksplozive. 2. Zaradi preverjanja, ali je morebitna stranka poklicni uporabnik ali drug gospodarski subjekt, gospodarski subjekt, ki poklicnemu uporabniku ali drugemu gospodarskemu subjektu da na voljo omejeno predhodno sestavino za eksplozive, za vsako transakcijo zahteva naslednje informacije, razen če je bilo takšno preverjanje te morebitne stranke že opravljeno v obdobju enega leta pred datumom zadevne transakcije in transakcija ne odstopa bistveno od predhodnih transakcij: (a) dokazilo o identiteti posameznika, ki je pooblaščen za zastopanje morebitne stranke; (b) trgovska, poslovna ali poklicna dejavnost morebitne stranke, vključno s firmo družbe, naslovom in identifikacijsko številko za DDV ali katero koli drugo ustrezno registracijsko številko družbe, če obstaja; (c) namen uporabe omejenih predhodnih sestavin za eksplozive s strani morebitne stranke. Države članice lahko uporabijo predlogo za izjavo stranke iz Priloge IV. 3. Zaradi preverjanja namena uporabe omejene predhodne sestavine za eksplozive gospodarski subjekt oceni, ali namen uporabe ustreza trgovski, poslovni ali poklicni dejavnosti morebitne stranke. Gospodarski subjekt lahko zavrne transakcijo, če obstajajo utemeljeni razlogi za dvom glede legitimnosti namena uporabe s strani morebitne stranke ali glede njenega namena, da omejeno predhodno sestavino za eksplozive uporabi v legitimen namen. Gospodarski subjekt v skladu s členom 9 prijavi take transakcije ali poskuse takih transakcij. 4. Zaradi preverjanja skladnosti s to uredbo ter preprečevanja in odkrivanja nezakonite proizvodnje eksplozivov gospodarski subjekti informacije iz odstavkov 1 in 2 hranijo 18 mesecev od datuma transakcije. V navedenem obdobju se informacije na zahtevo nacionalnih inšpekcijskih organov ali organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj dajo na voljo za inšpekcijski pregled. 5. Spletna tržnica sprejme ukrepe, s katerimi pomaga zagotoviti, da njeni uporabniki izpolnjujejo svoje obveznosti iz tega člena, kadar omejene predhodne sestavine za eksplozive dajejo na voljo z uporabo njenih storitev.

Člen 9 Prijava sumljivih transakcij, izginotij in tatvin 1. Zaradi preprečevanja in odkrivanja nezakonite proizvodnje eksplozivov gospodarski subjekti in spletne tržnice prijavijo sumljive transakcije. Gospodarski subjekti in spletne tržnice to storijo po preučitvi vseh okoliščin in zlasti, kadar morebitna stranka ravna na enega ali več od naslednjih načinov: (a) daje vtis negotovosti glede namena uporabe reguliranih predhodnih sestavin za eksplozive; (b) daje vtis, da ni seznanjena z namenom uporabe reguliranih predhodnih sestavin za eksplozive, ali ga ne zna prepričljivo razložiti; (c) namerava kupiti količine, kombinacije ali koncentracije reguliranih predhodnih sestavin za eksplozive, ki so za legitimno uporabo neobičajne; (d) ne želi predložiti dokazila o identiteti ali prebivališču ali, če je to ustrezno, o statusu poklicnega uporabnika ali gospodarskega subjekta; (e) vztraja pri uporabi neobičajnih metod plačila, vključno z večjimi količinami gotovine. 2. Gospodarski subjekti in spletne tržnice vzpostavijo ustrezne, razumne in sorazmerne postopke za odkrivanje sumljivih transakcij, ki so prilagojeni specifičnemu okolju, v katerem se dajo na voljo regulirane predhodne sestavine za eksplozive. 3. Vsaka država članica vzpostavi eno ali več nacionalnih kontaktnih točk z jasno določeno telefonsko številko in naslovom elektronske pošte, spletnim obrazcem ali kakršnim koli drugim učinkovitim orodjem za prijavo sumljivih transakcij ter večjih izginotij in tatvin. Nacionalne kontaktne točke so na voljo 24 ur na dan in sedem dni v tednu. 4. Gospodarski subjekti in spletne tržnice lahko zavrnejo sumljivo transakcijo. Sumljivo transakcijo ali poskus sumljive transakcije prijavijo v 24 urah po tem, ko so jo ocenili kot sumljivo. Pri prijavi takih transakcij predložijo identiteto stranke, če je možno, in vse podrobnosti, na podlagi katerih so ocenili, da je transakcija sumljiva, nacionalni kontaktni točki države članice, v kateri je bila sumljiva transakcija sklenjena ali se je izvedel poskus njene sklenitve. 5. Gospodarski subjekti in poklicni uporabniki večja izginotja in tatvine reguliranih predhodnih sestavin za eksplozive v 24 urah po odkritju prijavijo nacionalni kontaktni točki države članice, v kateri je prišlo do izginotja ali je bila storjena tatvina. Pri odločanju, ali gre za večje izginotje ali večjo tatvino, upoštevajo, ali je količina neobičajna glede na vse okoliščine zadeve. 6. Splošni uporabniki, ki so omejene predhodne sestavine za eksplozive pridobili v skladu s členom 5(3), večja izginotja in tatvine omejenih predhodnih sestavin za eksplozive v 24 urah po odkritju prijavijo nacionalni kontaktni točki države članice, v kateri je prišlo do izginotja ali je bila storjena tatvina.

Člen 10 Usposabljanje in ozaveščanje 1. Države članice zagotovijo usposabljanje za organe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, organe za prvo pomoč in carinske organe, da bi ti organi pri opravljanju svojih nalog prepoznali regulirane predhodne sestavine za eksplozive ter se na sumljive dejavnosti hitro in ustrezno odzvali, ter zagotovijo zadostne vire za to usposabljanje. Države članice lahko za dodatno posebno usposabljanje zaprosijo Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL), ustanovljeno z Uredbo (EU) 2015/2219 Evropskega parlamenta in Sveta (13). 2. Države članice vsaj enkrat na leto organizirajo dejavnosti ozaveščanja, prilagojene posebnostim vsakega od različnih sektorjev, ki uporabljajo regulirane predhodne sestavine za eksplozive. 3. Države članice organizirajo redne izmenjave med organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, nacionalnimi nadzornimi organi, gospodarskimi subjekti in spletnimi tržnicami ter predstavniki sektorjev, ki uporabljajo regulirane predhodne sestavine za eksplozive, da bi olajšale sodelovanje in zagotovile, da vsi deležniki učinkovito izvajajo to uredbo. Gospodarski subjekti so odgovorni za zagotavljanje informacij svojemu osebju o načinu dajanja na voljo predhodnih sestavin za eksplozive v skladu s to uredbo in za ozaveščanje osebja v zvezi s tem.

Člen 11 Nacionalni inšpekcijski organi 1. Vsaka država članica zagotovi, da so vzpostavljeni pristojni organi za izvajanje inšpekcijskih pregledov in nadzora nad pravilno uporabo členov 5 do 9 (v nadaljnjem besedilu: nacionalni inšpekcijski organi). 2. Vsaka država članica zagotovi, da imajo nacionalni inšpekcijski organi na voljo vire in preiskovalna pooblastila, potrebna za ustrezno opravljanje nalog iz te uredbe.

Člen 12 Smernice 1. V pomoč udeležencem v dobavni verigi za kemikalije in pristojnim organom ter za olajšanje sodelovanja med pristojnimi organi in gospodarskimi subjekti Komisija zagotavlja redno posodobljene smernice. Komisija se o vsakem osnutku smernic ali njihovi posodobitvi posvetuje s Stalnim odborom za predhodne sestavine. V smernicah se navedejo zlasti: (a) informacije o načinu izvajanja inšpekcijskih pregledov; (b) informacije o načinu izvajanja omejitev in nadzora iz te uredbe v zvezi z reguliranimi predhodnimi sestavinami za eksplozive, ki jih splošni ali poklicni uporabniki naročijo na daljavo; (c) informacije o možnih ukrepih, ki jih lahko sprejmejo spletne tržnice za zagotovitev skladnosti s to uredbo; (d) informacije o načinu izmenjave ustreznih informacij med pristojnimi organi in nacionalnimi kontaktnimi točkami ter med državami članicami; (e) informacije o načinu prepoznavanja in prijave sumljivih transakcij; (f) informacije o ureditvi hrambe, ki zagotavlja, da se regulirana predhodna sestavina za eksplozive varno hrani; (g) druge informacije, ki bi lahko bile koristne. 2. Pristojni organi zagotovijo, da se smernice iz odstavka 1 redno razpošiljajo na način, ki se zdi pristojnim organom primeren glede na cilje smernic. 3. Komisija zagotovi, da so smernice iz odstavka 1 na voljo v vseh uradnih jezikih Unije.

Člen 13 Kazni Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 14 Zaščitna klavzula 1. Kadar država članica upravičeno meni, da bi bila določena snov, ki ni navedena v Prilogi I ali II, lahko uporabljena za nezakonito proizvodnjo eksplozivov, lahko omeji ali prepove dajanje na voljo, vnos, posedovanje in uporabo te snovi ali katere koli zmesi ali snovi, ki jo vsebuje, ali določi, da za snov veljajo obveznosti prijave v skladu s členom 9. 2. Kadar država članica upravičeno meni, da bi bila določena snov iz Priloge I lahko uporabljena za nezakonito proizvodnjo eksplozivov v koncentraciji, ki je enaka ali nižja od mejnih vrednosti iz stolpca 2 ali 3 razpredelnice iz Priloge I, lahko z določitvijo nižje mejne vrednosti dodatno omeji ali prepove dajanje na voljo, vnos, posedovanje in uporabo te snovi. 3. Kadar država članica upravičeno meni, da bi bilo treba določiti mejno vrednost, nad katero bi se morale za snov iz Priloge II uporabljati omejitve, ki se sicer uporabljajo za omejene predhodne sestavine za eksplozive, lahko z določitvijo take mejne vrednosti omeji ali prepove dajanje na voljo, vnos, posedovanje in uporabo te snovi. 4. Država članica, ki v skladu z odstavkom 1, 2 ali 3 omeji ali prepove snovi, o takšnih omejitvah ali prepovedih takoj obvesti Komisijo in druge države članice ter to obrazloži. 5. Država članica, ki v skladu z odstavkom 1, 2 ali 3 omeji ali prepove snovi, glede takšnih omejitev ali prepovedi ozavešča gospodarske subjekte in spletne tržnice na svojem ozemlju. 6. Komisija ob prejemu informacij iz odstavka 4 takoj preuči, ali je treba pripraviti spremembe prilog v skladu s členom 15(1) ali pripraviti zakonodajni predlog za spremembo prilog. Zadevna država članica po potrebi spremeni ali razveljavi svoje nacionalne ukrepe, da upošteva vse takšne spremembe prilog. 7. Brez poseganja v odstavek 6 lahko Komisija po posvetovanju z zadevno državo članico in po potrebi s tretjimi osebami sprejme odločitev, da ukrep, ki ga je ta država članica sprejela, ni utemeljen, in od te države članice zahteva, da začasni ukrep prekliče ali spremeni. Komisija sprejme takšne odločitve v 60 dneh od prejema informacij iz odstavka 4. Zadevna država članica glede takšnih odločitev ozavešča gospodarske subjekte in spletne tržnice na svojem ozemlju. 8. Ta člen ne vpliva na ukrepe, o katerih so države članice v skladu s členom 13 Uredbe (EU) št. 98/2013 obvestile oziroma uradno obvestile Komisijo pred 1. februarjem 2021.

Člen 15 Spremembe prilog 1. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 16, ki spreminjajo to uredbo, tako da se: (a) spremenijo mejne vrednosti v Prilogi I, kolikor je to potrebno zaradi upoštevanja sprememb pri zlorabi snovi kot predhodnih sestavin za eksplozive ali na podlagi raziskav in preskusov; (b) dodajo snovi v Prilogo II, kadar je to potrebno zaradi upoštevanja sprememb pri zlorabi snovi kot predhodnih sestavin za eksplozive. Komisija se pri pripravi navedenih delegiranih aktov posvetuje z ustreznimi deležniki, zlasti s kemijsko industrijo in maloprodajnim sektorjem. Kadar pride do nenadne spremembe ocene tveganja glede zlorabe snovi za nezakonito proizvodnjo eksplozivov in je to potrebno iz izredno nujnih razlogov, se za delegirane akte, sprejete v skladu s tem členom, uporabi postopek iz člena 17. 2. Komisija za vsako spremembo mejnih vrednosti iz Priloge I in za vsako novo snov, ki se doda v Prilogo II, sprejme poseben delegirani akt. Vsak delegirani akt temelji na analizi, ki dokazuje, da sprememba verjetno ne bo nesorazmerno obremenila gospodarskih subjektov ali potrošnikov, pri čemer se ustrezno upoštevajo zasledovani cilji.

Člen 16 Izvajanje prenosa pooblastila 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 15 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 31. julija 2019. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. 3. Prenos pooblastila iz člena 15 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. 5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 15, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 17 Postopek v nujnih primerih 1. Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo postopka v nujnih primerih. 2. Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 16(6). V takem primeru Komisija nemudoma po tem, ko jo Evropski parlament ali Svet uradno obvesti o sklepu o nasprotovanju aktu, ta akt razveljavi.

Člen 18 Sprememba Uredbe (ES) št. 1907/2006 V Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 se v stolpcu 2 vnosa 58 (Amonijev nitrat (AN)) črtata odstavka 2 in 3.

Člen 19 Poročanje 1. Države članice do 2. februarja 2022 in nato vsako leto predložijo Komisiji informacije o: (a) številu prijavljenih sumljivih transakcijah, večjih izginotij in tatvin; (b) številu vlog za dovoljenje, ki so jih prejele v okviru katere koli ureditve izdajanja dovoljenj, ki so jo ohranile ali vzpostavile na podlagi člena 5(3), in številu izdanih dovoljenj ter najpogostejše razloge za zavrnitev izdaje dovoljenj; (c) dejavnostih ozaveščanja iz člena 10(2); (d) inšpekcijskih pregledih, izvedenih v skladu s členom 11, vključno s številom inšpekcijskih pregledov in zajetih gospodarskih subjektov. 2. Pri predložitvi informacij iz točk (a), (c) in (d) odstavka 1 Komisiji države članice navedejo, katera poročila, ukrepi in inšpekcijski pregledi se nanašajo na spletne dejavnosti in kateri na druge dejavnosti.

Člen 20 Program spremljanja 1. Komisija do 1. avgusta 2020 vzpostavi podroben program za spremljanje dosežkov, rezultatov in učinka te uredbe. 2. V programu spremljanja se določijo načini in časovni intervali za zbiranje podatkov in drugih potrebnih dokazil. V njem so opredeljeni ukrepi, ki jih morajo sprejeti Komisija in države članice pri zbiranju in analizi teh podatkov in drugih dokazil. 3. Države članice predložijo Komisiji podatke in druga dokazila, potrebna za spremljanje.

Člen 21 Ocena 1. Komisija do 2. februarja 2026 izvede oceno te uredbe ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o glavnih ugotovitvah. Ocena se izvede v skladu s smernicami Komisije za boljšo pripravo zakonodaje. 2. Države članice Komisiji predložijo potrebne informacije za pripravo tega poročila.

Člen 22 Razveljavitev 1. Uredba (EU) št. 98/2013 se razveljavi z učinkom od 1. februarja 2021. 2. Sklicevanje na razveljavljeno Uredbo (EU) št. 98/2013 se šteje za sklicevanje na to uredbo.

Člen 23 Začetek veljavnosti in uporaba 1. Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. 2. Uporablja se od 1. februarja 2021. 3. Ne glede na odstavek 2 ostanejo dovoljenja, ki so bila veljavno izdana v skladu z Uredbo (EU) št. 98/2013, veljavna bodisi do datuma veljavnosti, prvotno navedenega v teh dovoljenjih, bodisi do 2. februarja 2022, kar nastopi prej. 4. Vse vloge za obnovitev dovoljenj iz odstavka 3, ki so vložene 1. februarja 2021 ali po tem datumu, se vložijo v skladu s to uredbo. 5. Ne glede na člen 5(1) lahko splošni uporabniki do 2. februarja 2022 posedujejo, vnašajo in uporabljajo omejene predhodne sestavine za eksplozive, ki so bile zakonito pridobljene pred 1. februarjem 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 20. junija 2019 Za Evropski parlament Predsednik A. TAJANI Za Svet Predsednik G. CIAMBA

(1) UL C 367, 10.10.2018, str. 35.

(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 14. junija 2019.

(3) Uredba (EU) št. 98/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive (UL L 39, 9.2.2013, str. 1).

(4) Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

(5) Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 73).

(6) UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(7) Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(8) Direktiva 2013/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo pirotehničnih izdelkov na trgu (UL L 178, 28.6.2013, str. 27).

(9) Direktiva 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o pomorski opremi in razveljavitvi Direktive Sveta 96/98/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 146).

(10) Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

(11) Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

(12) Okvirni sklep Sveta 2009/315/PNZ z dne 26. februarja 2009 o organizaciji in vsebini izmenjave informacij iz kazenske evidence med državami članicami (UL L 93, 7.4.2009, str. 23).

(13) Uredba (EU) 2015/2219 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o Agenciji Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ (UL L 319, 4.12.2015, str. 1).