PRILOGA

Ta priloga določa pridržke, izjave, uradna obvestila, sporočila in kazalnike iz člena 2.

1. Pridržki

Na podlagi člena 19, odstavek 1, Protokola lahko pogodbenica izjavi, da uveljavlja en ali več pridržkov iz nekaterih členov Protokola.

Na podlagi člena 7, odstavek 9.a, Protokola, si lahko pogodbenica pridrži pravico do neuporabe člena 7 (Razkritje informacij o naročnikih). Države članice ne uveljavijo takega pridržka.

Na podlagi člena 7, odstavek 9.b, Protokola, si lahko pogodbenica ob upoštevanju pogojev iz navedenega člena pridrži pravico do neuporabe člena 7 za nekatere vrste številk za dostop. Države članice lahko uveljavijo tak pridržek, vendar le v zvezi s številkami za dostop, ki niso potrebne izključno za identifikacijo uporabnika.

Na podlagi člena 8, odstavek 13, Protokola, si lahko pogodbenica pridrži pravico do neuporabe člena 8 (Učinkovanje nalogov iz druge pogodbenice za takojšnje posredovanje informacij o naročniku in podatkov o prometu) za podatke o prometu. Države članice se spodbuja, da ne uveljavijo takega pridržka.

Kadar je člen 19, odstavek 1, podlaga za druge pridržke, so države članice pooblaščene, da preučijo in uveljavijo take pridržke.

2. Izjave

Na podlagi člena 19, odstavek 2, Protokola, lahko pogodbenica poda izjave, določene v nekaterih členih Protokola.

Na podlagi člena 7, odstavek 2.b, Protokola, lahko pogodbenica glede nalogov, izdanih ponudnikom storitev na njihovem ozemlju, poda naslednjo izjavo:

„Nalog iz člena 7, odstavek 1, mora izdati tožilec ali drug pravosodni organ oziroma mora biti izdan pod njegovim nadzorom ali pa mora biti drugače izdan pod neodvisnim nadzorom.“

Države članice glede nalogov, izdanih ponudnikom storitev na njihovem ozemlju, podajo izjavo iz drugega odstavka tega oddelka.

Na podlagi člena 9 (Takojšnje razkritje shranjenih računalniških podatkov v nujnih primerih), odstavek 1.b, Protokola, lahko pogodbenica izjavi, da ne bo izvršila zahtev iz odstavka 1.a navedenega člena, ki se nanašajo zgolj na razkritje informacij o naročniku. Države članice se spodbuja, da ne podajo take izjave.

Kadar je člen 19, odstavek 2, podlaga za druge izjave, so države članice pooblaščene, da preučijo in dajo take izjave.

3. Izjave, uradna obvestila ali sporočila

Na podlagi člena 19, odstavek 3, Protokola pogodbenica poda izjave, uradna obvestila ali sporočila, določena v nekaterih členih Protokola, glede na v njih določene pogoje.

Na podlagi člena 7, odstavek 5.a, Protokola lahko pogodbenica obvesti generalnega sekretarja Sveta Evrope, da, kadar se izda nalog na podlagi odstavka 1 navedenega člena ponudniku storitev na njenem ozemlju, zahteva, da se jo v vsakem primeru ali v določenih okoliščinah hkrati uradno obvestiti o nalogu, dodatnih informacijah in povzetku dejstev v zvezi s preiskavo ali postopkom. V skladu s tem države članice generalnemu sekretarju Sveta Evrope pošljejo naslednje uradno obvestilo:

„Kadar se na podlagi člena 7, odstavek 1, izda nalog ponudniku storitev na ozemlju [države članice], [država članica] zahteva, da se jo v vsakem primeru hkrati uradno obvesti o nalogu, dodatnih informacijah in povzetku dejstev v zvezi s preiskavo ali postopkom.“

V skladu s členom 7, odstavek 5.e, Protokola države članice imenujejo en sam pristojni organ za prejemanje uradnih obvestil iz člena 7, odstavek 5.a, Protokola in izvajanje dejanj, opisanih v členu 7, odstavki 5b, 5.c in 5.d, Protokola ter generalnemu sekretarju Sveta Evrope sporočijo kontaktne podatke tega organa, ko je prvič podano uradno obvestilo generalnemu sekretarju Sveta Evrope na podlagi člena 7, odstavek 5.a, Protokola.

Na podlagi člena 8, odstavek 4, Protokola lahko pogodbenica izjavi, da so za izvršitev nalogov iz odstavka 1 navedenega člena potrebne dodatne podporne informacije. V skladu s tem države članice podajo naslednjo izjavo:

„Za izvršitev nalogov iz člena 8, odstavek 1, so potrebne dodatne podporne informacije. Zahtevane dodatne podporne informacije bodo odvisne od okoliščin naloga in s tem povezane preiskave ali postopka.“

V skladu s členom 8, odstavka 10.a in 10.b, Protokola države članice sporočijo in posodabljajo kontaktne podatke organov, ki so imenovani za predložitev nalogov iz člena 8, oziroma organov, ki so imenovani za prejem nalogov iz člena 8. Države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje, vzpostavljeno z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (1) o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT), na usklajen način vključijo EJT, v obsegu izvajanja njegovih pristojnosti, kot je določeno v členih 22, 23 in 25 navedene uredbe, med organe, sporočene na podlagi člena 8, odstavka 10.a in 10.b.

V skladu s tem države članice podajo naslednjo izjavo:

„V skladu s členom 8, odstavek 10, [država članica] kot država članica Evropske unije, ki je vključena v okrepljeno sodelovanje v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT), imenuje EJT, v skladu z njegovimi pristojnostmi, kot je določeno v členih 22, 23 in 25 Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT), kot pristojni organ.“

V skladu s členom 14, odstavek 7.c, Protokola države članice sporočijo generalnemu sekretarju Sveta Evrope organ ali organe, ki jih je treba na podlagi člena 14, odstavek 7.b, Protokola za namene Poglavja II, oddelek 2, Protokola, uradno obvestiti v zvezi z varnostnim incidentom.

V skladu s členom 14, odstavek 10.b, Protokola države članice sporočijo generalnemu sekretarju Sveta Evrope organ ali organe za izdajo dovoljenja za namene Poglavja II, oddelek 2, Protokola v zvezi z nadaljnjim prenosom podatkov, prejetih na podlagi Protokola, drugi državi ali mednarodni organizaciji.

Kadar je člen 19, odstavek 3, Protokola podlaga za druge izjave, uradna obvestila ali sporočila, so države članice pooblaščene, da preučijo in predložijo take izjave, uradna obvestila ali sporočila.

4. Drugi kazalniki

Države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje, vzpostavljeno z Uredbo (EU) 2017/1939, zagotovijo, da lahko EJT v obsegu izvajanja svojih pristojnosti, kot je določeno v členih 22, 23 in 25 navedene uredbe, zahteva sodelovanje na podlagi Protokola na enak način kot nacionalna tožilstva navedenih držav članic.

V zvezi z uporabo člena 7, zlasti za nekatere vrste številk za dostop, lahko države članice nalog iz navedenega člena podvržejo nadzoru tožilca ali drugega pravosodnega organa, kadar njihov pristojni organ hkrati prejme uradno obvestilo o nalogu, preden ponudnik razkrije zahtevane informacije.

V skladu s členom 14, odstavek 11.c, Protokola države članice zagotovijo, da pri prenosu podatkov za namene Protokola obvestijo pogodbenico prejemnico o tem, da njihov nacionalni pravni okvir zahteva osebno obvestilo posamezniku, katerega podatki se posredujejo.

V zvezi z mednarodnimi prenosi na podlagi Sporazuma med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo o varstvu osebnih podatkov pri preprečevanju, preiskovanju, odkrivanju in pregonu kaznivih dejanj (2) (v nadaljnjem besedilu: krovni sporazum) države članice za namene člena 14, odstavek 1.b, Protokola pristojnim organom Združenih držav sporočijo, da se krovni sporazum uporablja za vzajemne prenose osebnih podatkov na podlagi Protokola med pristojnimi organi. Vendar države članice upoštevajo, da bi bilo treba krovni sporazum dopolniti z dodatnimi zaščitnimi ukrepi, ki upoštevajo posebne zahteve za prenos elektronskih dokazov neposredno s strani ponudnikov storitev in ne med organi, kot je določeno v okviru Protokola. V skladu s tem države članice predložijo naslednje sporočilo pristojnim organom Združenih držav:

„Za namene člena 14, odstavek 1.b, Drugega dodatnega protokola h Konvenciji Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti (v nadaljnjem besedilu: Protokol), [država članica] meni, da se Sporazum med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo o varstvu osebnih podatkov pri preprečevanju, preiskovanju, odkrivanju in pregonu kaznivih dejanj (v nadaljnjem besedilu: krovni sporazum) uporablja za vzajemne prenose osebnih podatkov na podlagi Protokola med pristojnimi organi. Za prenose med ponudniki storitev in organi na podlagi Protokola se krovni sporazum uporablja le v kombinaciji z dodatnim, posebnim sporazumom v smislu člena 3, odstavek 1, krovnega sporazuma, ki obravnava edinstvene zahteve za prenos elektronskih dokazov neposredno s strani ponudnikov storitev in ne med organi. Če takega posebnega sporazuma o prenosu ni, se taki prenosi lahko izvedejo na podlagi Protokola in se v tem primeru uporablja člen 14, odstavek 1.a, v povezavi s členom 14, odstavki 2 do15, Protokola.“

Države članice zagotovijo, da člen 14, odstavek 1.c, Protokola uporabljajo le, če je Evropska komisija za zadevno tretjo državo sprejela sklep o ustreznosti na podlagi člena 45 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali člena 36 Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ki zajema zadevne prenose podatkov, ali na podlagi drugega sporazuma, ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe za varstvo podatkov na podlagi člena 46(2), točka (a), Uredbe (EU) 2016/679 ali člena 37(1), točka (a), Direktive (EU) 2016/680.

(1) Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

(2) UL L 336, 10.12.2016, str. 3.

(3) Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(4) Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).