ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

Cilj srednjeročne proračunske strategije iz konvergenčnega programa je ohranjanje javnofinančnega presežka v območju 0,8-1,5 % BDP, da bi zavarovali makroekonomsko stabilnost in vzdržnost javnih financ. Za leto 2007 se načrtuje veliko milejša davčna politika, pri čemer se bo proračunski presežek s 3,2 % BDP v letu 2006 zmanjšal na 0,8 % BDP. V letih 2008 in 2009 se bo javnofinančni presežek spet povečal in se ustalil na 1,5 % BDP. Ob zmanjšanju odhodkov za obresti za okoli 0,25 % BDP v programskem obdobju se bo primarni presežek po pričakovanjih zmanjšal s 4,5 % BDP leta 2006 na 2,25 % BDP leta 2007, v letih 2008 in 2009 pa bo spet dosegel 2,75 % BDP. Milejša davčna politika v letu 2007 bo izhajala skoraj izključno iz odhodkov. Odhodki se bodo po pričakovanjih povečali za 2,75 % BDP, pri čemer bo v letu 2008 izničen le del teh odhodkov, tj. 0,75 % BDP. Odhodki naj bi se v letu 2007 povečali predvsem zaradi „drugih odhodkov “(+ 2,5 % BDP) in subvencij (+ 0,5 % BDP). Povečanje „drugih odhodkov “je posledica prispevkov Bolgarije v sredstva EU (1,25 % BDP), večjih odhodkov za projekte strukturnih skladov EU (0,25 % BDP), kar bo popolnoma pokrito z višjimi prihodki iz dotacij EU, in večjih „drugih tekočih odhodkov “(1 % BDP). Načrtovana znižanja davka od dohodka pravnih oseb in dohodnine v letu 2007 naj bi se skoraj v celoti pokrila zaradi boljše skladnosti in učinkovitejšega pobiranja davkov. Zato naj bi skupni prihodki ostali skoraj nespremenjeni (v odstotku BDP) skozi programsko obdobje. Iz programa je tudi razvidno, da bo kljub temu, da proračun za leto 2007 napoveduje javnofinančni presežek v višini 0,8 % BDP, pri izvrševanju proračuna ciljni presežek višji, tj. 2 % BDP. Podlaga za to so določbe zakona o proračunu, ki porabo 10 % sedanjih primarnih odhodkov, predvidenih v proračunu, dovoljujejo le v primeru, da se zunanji primanjkljaj ne povečuje še naprej. Proračunski cilji so v primerjavi s predpristopnim ekonomskim programom iz leta 2005 popravljeni precej navzgor, kar odraža precej boljše rezultate na področju prihodkov v letu 2006 od načrtovanih s prenosi v naslednja leta in malce ugodnejše obete glede rasti proizvodnje.
SL Uradni list Evropske unije C 169/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 19. julija 2007

o spremembi načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz jedrske elektrarne Dampierre v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(2007/C 169/01)

Evropska komisija je 17. novembra 2006 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od francoske vlade prejela splošne podatke v zvezi s spremembo načrta za odlaganje radioktivnih odpadkov iz jedrske elektrarne Dampierre.

Na podlagi teh podatkov in po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med obratom in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Belgije, znaša približno 275 km.

2. Načrtovana sprememba bo povzročila splošno zmanjšanje omejitev za izpust plinastih in tekočih snovi, razen za tekoči tritij, za katerega je predvideno povečanje.

3. Med običajnim postopkom načrtovane spremembe ne bodo povzročile izpostavljenosti, ki bi lahko vplivala na zdravje prebivalstva v drugih državah članicah.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov tekočih radioaktivnih snovi zaradi nesreče vrste in razsežnosti, kakor ju navajajo splošni podatki, načrtovana sprememba v sistemu upravljanja porabe goriva ne bo vplivala na odmerke v drugih državah članicah, ki bi lahko vplivali na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje spremenjenega načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki iz jedrske elektrarne Dampierre med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče vrste in razsežnosti, predvidenih v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
(5)

Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se iz primanjkljaja okoli 1,5 % BDP v letu 2006 preoblikoval v presežek okoli 0,25 % BDP ob koncu programskega obdobja. Tako kot v zadnji posodobitvi programa za konvergenco je za srednjeročni proračunski cilj določen strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, ki naj bi bil v skladu s programom dosežen do leta 2008, tj. leto prej, kot je bilo predvideno v zadnji posodobitvi. Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 1,75 % BDP), bi morala biti z njegovo izpolnitvijo zagotovljena varnostna rezerva za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj ustreza razponu, določenemu za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno potencialno rast.
(2)

Realna letna rast BDP v Latviji je bila v zadnjem desetletju povprečno nad 6 %. Takšno rast so zaznamovali znaten razvoj produktivnosti in v zadnjem času tudi rast zaposlovanja. Latvija pa se zaradi visokega zunanjega neravnovesja zanaša na prilive kapitala, pri čemer se je povečalo razmerje med zunanjim dolgom in BDP. Inflacija je od sredine leta 2003 narasla in ostaja nad 6 %, kar zmanjšuje zunanjo konkurenčnost gospodarstva in predstavlja grožnjo rasti. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP v ostalem programskem obdobju spustila z 8,4 % v letu 2005 na povprečno 7,2 %. Ta scenarij je bil ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih informacij in zdi se, da temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Projekcije v programu glede inflacije in primanjkljaja tekočega računa so videti nekoliko nizke.
(8)

Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, povprečno izboljšal za nekoliko več kot 0,5 % BDP letno, in sicer s primanjkljaja v višini okoli 3 % BDP leta 2005 na okoli 0,5 % leta 2009. Posledica napovedanega poslabšanja neto položaja Cipra v primerjavi s proračunom EU, ker se v letu 2006 zaključi z izplačili začasnih donacij za izravnavo izgub, povezanih s pristopom k EU, je dejstvo, da se strukturni saldo v letu 2007 naj ne bi izboljšal. Program kot srednjeročni cilj za proračunski položaj določa strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP in namerava doseči ta položaj do leta 2009. Ker ta srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini blizu 2 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je na ustrezni ravni, ker je v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in v zadostni meri odraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast potencialnega proizvoda.
Ključni cilji vlade so doseči uravnoteženo financiranje institucionalnih enot centralne ravni države pod običajnimi pogoji gospodarske rasti in zagotoviti dolgoročno vzdržnost javnih financ. Javnofinančni presežek naj bi rahlo upadal in do leta 2008–2009 dosegel 1,5 % BDP; padec primarnega presežka je nekoliko bolj strm zaradi napovedanega upada deleža odhodkov za obresti. Upad presežka je odvisen od prihodkov in odraža postopno uvedbo znižanj davkov. Odhodke je treba nadzorovati s proračunskimi zgornjimi mejami za javnofinančno porabo, ki jih določi vlada, in z zmanjšanjem odhodkov za obresti.

V primerjavi s prejšnjo posodobitvijo so bile ocene glede presežka za obdobje 2006–2009 popravljene navzdol za okoli 0,5 % BDP zaradi znižanj davkov in previdnejših predvidevanj glede finančnega položaja skladov socialnega zavarovanja in lokalnih oblasti.
(3)

Svet je 5. julija 2004 odločil, da je primanjkljaj Slovaške previsok, in priporočil, naj ga zmanjša do leta 2007. Cilj posodobitve programa je zmanjšati primanjkljaj na referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2007 v skladu s priporočilom Sveta po členu 104(7) (pri čemer so izključeni prispevki za naložbeno pokojninsko shemo, ki so v letu 2005 ocenjeni na 0,4 % BDP, v letu 2006 na 1,0 % in v letu 2007 na 1,1 %). Zmanjšanje merjenega in primarnega javnofinančnega primanjkljaja naj bi sledilo v zadnjih letih programa; oba naj bi predvidoma ostala praktično nespremenjena na okoli 3,8 % oziroma 1,5 % BDP do leta 2006, njuna načrtovana skupna prilagoditev za 0,8 odstotne točke pa je preložena na leto 2007. Tudi brez učinka uvedbe naložbenega pokojninskega stebra leta 2005 poteka večji del zmanjševanja primanjkljaja v zadnjih dveh letih. V primerjavi s programom iz maja 2004, v katerem je prilagoditev temeljila na izdatkih, je v posodobitvi načrtovan popravek primanjkljaja z omejevanjem izdatkov in povečanjem prihodkov. Kljub ugodnejšemu makroekonomskemu scenariju posodobitev na splošno potrjuje načrtovano smer prilagoditev iz prejšnjega programa in je zato videti manj ambiciozna. Ne glede na velike dosežke na področju konsolidacije v preteklosti in na učinek pokojninske reforme bi pospešitev zmanjševanja primanjkljaja, zlasti v letu 2005, pomagala Slovaški pri izvajanju strategije za sprejem eura, izboljšala fiskalno verodostojnost v okviru ERM2, spodbudila anticikličnost, lahko pa bi pomagala tudi pri naraščajočih pritiskih apreciacije. To bi tudi utrlo pot za doseganje strukturnega proračunskega stanja blizu ravnovesja ali v presežku in pomagalo doseči dovolj varnostne rezerve, ki bi preprečila prekoračitev referenčne vrednosti 3 % BDP, ki je določena v Pogodbi kot merilo za primanjkljaj ob običajnih makroekonomskih nihanjih.
(1)

8. marca 2005 je Svet preučil dopolnjeni konvergenčni program Slovenije za obdobje od 2004 do 2007. Program delno ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Državni računi niso v celoti usklajeni s standardi ESR 95, kar izhaja iz obsežnega deleža odstotka BDP „drugih“ prihodkov in odhodkov. Slovenija je zato pozvana, da doseže popolno usklajenost z zahtevami po podatkih.
SL Uradni list Evropske unije C 195/3

MNENJE KOMISIJE

z dne 3. avgusta 2005

o spremenjenem načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov v centru za skladiščenje Aube v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(2005/C 195/03)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

Evropska komisija je v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom 13. decembra 2004 prejela od francoske vlade splošne podatke v zvezi s spremenjenim načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov v centru za skladiščenje Aube.

Na podlagi splošnih podatkov in dodatnih informacij, ki jih je 3. marca 2005 zahtevala Komisija in so jih francoski organi predložili 5. aprila 2005, ter po posvetovanju s skupino izvedencev, je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med elektrarno in najbližjim mestom na ozemlju druge države članice, v tem primeru Belgije in Luksemburga, je približno 150 km.

2. Predvidena sprememba je posledica razvoja dogodkov v francoski nacionalni zakonodaji, ki zahteva, da imajo nekateri obrati v centru za skladiščenje dovoljenje za izpust plinastih in tekočih radioaktivnih snovi.

3. Trdni radioaktivni odpadki se skladiščijo na lokaciji, če pa so nizko radioaktivni, se prenesejo v odobreno skladišče.

4. Med običajnim obratovanjem predvidena sprememba ne bo povzročila izpostavljenosti, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika za prebivalstvo druge države članice.

5. V primeru nenačrtovanih izpustov tekočih radioaktivnih snovi zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, načrtovana sprememba ne bo imela vpliva, ki bi bil pomemben z zdravstvenega vidika prebivalstva druge države članice.

Komisija zato meni, da izvajanje spremenjenega načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki v centru za skladiščenje Aube v Franciji med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, zemlje ali ozračja druge države članice, ki bi bilo pomembno z zdravstvenega vidika.
(11)

točka 24 se nadomesti z naslednjim: „Kadar država članica razmišlja, da bi zaradi pojava nove skrb ali pozornost vzbujajoče različice SARS-CoV-2 sprožila zasilno zavoro, bi bilo treba v naslednjih 48 urah sklicati mrežo IPCR, da bi razpravljala o tem, ali so za zadržanje širjenja nove različice potrebni usklajeni ukrepi po vsej EU, in to v tesnem sodelovanju s Komisijo in ob podpori Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni. Na takem usklajevalnem sestanku bi morala zadevna država članica razložiti, zakaj razmišlja o sprožitvi zasilne zavore. Kolikor je to ustrezno, bi morale države članice ukrepe, o katerih se razpravlja, izvajati usklajeno. Komisija lahko na podlagi redne ocene novih dokazov o različicah, ki jo je pripravil Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni, ustreznih razprav o javnem zdravju v Odboru za zdravstveno varnost in analize evropske skupine strokovnjakov za različice SARS-CoV-2 predlaga tudi razpravo v Svetu o novi skrb ali pozornost vzbujajoči različici SARS-CoV-2.“;
2.

Zlasti bi bilo treba odvzeti vzorce naslednjih posamičnih krmil in krmnih mešanic: (a) moke, pridobljene iz trave, posušene lucerne in posušene detelje; (b) posušene pulpe (sladkorne) pese in posušene pulpe (sladkorne) pese (melasirane); (c) pogače iz palmovih semen; (d) rib, drugih vodnih živali in proizvodov iz njih; (e) moke iz morskih alg in posamičnih krmil, pridobljenih iz morskih alg; (f) krmnih mešanic, ki vsebujejo ribe, druge vodne živali in proizvode iz njih in/ali moko iz morskih alg, in posamičnih krmil, pridobljenih iz morskih alg.
8.1

Države članice so pozvane, da Komisijo vsako leto obvestijo o ukrepih, ki so jih sprejele glede na to priporočilo. Prvo obvestilo naj bi predložile eno leto po sprejetju tega priporočila. Predložene informacije bi morale vključevati: (a) podatke o tem, kako se metoda okoljskega odtisa izdelkov in metoda okoljskega odtisa organizacij ter povezana pravila o okoljskem odtisu kategorij izdelkov in sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij uporabljajo v pobudah politike; (b) število izdelkov in organizacij, ki so vključeni v pobudo; (c) pobude v zvezi z okoljsko uspešnostjo v življenjskem krogu; (d) pobude v zvezi z razvojem visokokakovostnih podatkov o življenjskem krogu; (e) pomoč, ki je bila zagotovljena MSP v zvezi z zagotavljanjem okoljskih informacij v življenjskem krogu in izboljšanjem njihove okoljske uspešnosti v življenjskem krogu; (f) morebitne težave ali ozka grla, ugotovljeni med uporabo metod.
(4)

Instrument Next Generation EU, vključno z Mehanizmom za okrevanje in odpornost, bo zagotovil trajnostno, vključujoče in pravično okrevanje. Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki je vzpostavila Mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost bo zagotovil finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeval bo h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa okrepil odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Pomagal bo tudi pri izboljšanju stanja javnih financ v kratkoročnem obdobju ter prispeval h krepitvi vzdržnih javnih financ ter k rasti in ustvarjanju delovnih mest v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju.
(15)

To priporočilo je del sklopa ukrepov v zvezi s COVID-19, ki jih sprejela Komisija in so bili napovedani v sporočilu Komisije z dne 17. marca 2021 o skupni poti do varnega in trajnega ponovnega odprtja. Ukrepe, ki so predlagani v tem priporočilu, je treba razumeti v okviru širše pobude Unije in bodo temeljili na dobrih praksah, ki so jih uvedle države članice in države po vsem svetu. Temeljijo tudi na ugotovitvah iz projekta Komisije o monitoringu odpadnih voda (9) in rezultatih posvetovanja SZO o javnozdravstvenih potrebah v zvezi s spremljanjem virusa SARS-CoV-2 v odpadnih vodah (10).
(2)

Pandemija je spremenila napoved gospodarskih gibanj za naslednja leta. Bolj kot kdaj koli prej so potrebne naložbe in reforme, ki bi zagotovile konvergenco ter uravnoteženo, v prihodnost usmerjeno in trajnostno okrevanje gospodarstva. Naložbe v skupne prednostne naloge Unije, zlasti na področjih zelenih, digitalnih in socialnih politik, bodo izboljšale njeno odpornost in pomagale pri ustavljanju delovnih mest in trajnostne rasti ob hkratnem posodabljanju gospodarstva držav članic. Zato bi morale države članice v celoti izkoristiti možnosti predlaganega mehanizma za okrevanje in odpornost, zagotavljati učinkovito porabo javnih sredstev in ustvarjati čim ugodnejše pogoje za zasebne naložbe. Priporočilo v ta namen daje napotke državam članicam, ki oblikujejo predloge svojih načrtov za okrevanje in odpornost. V njem je orisano, kako lahko države članice uvedejo preproste in stvarne ukrepe za dodelitev radiofrekvenčnega spektra za omrežja pete generacije 5G v razmerah, ki bodo prijazne do naložb, in kako lahko omogočijo lažjo postavitev zelo visokozmogljivih žičnih in brezžičnih omrežij, npr. z odstranitvijo nepotrebnih upravnih ovir in racionalizacijo postopkov za podelitev dovoljenj.
(23)

Mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, so heterogena skupina. Pri nekaterih mladih je lahko dejstvo, da niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, znak številnih in zakoreninjenih prikrajšanosti ter lahko kaže na dolgotrajnejšo odmaknjenost od družbe, zaradi česar so potrebni trajnejši ukrepi. Nekateri mladi so še posebno ranljivi, na primer mladi, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje, ali mladi z neustrezno izobrazbo ali usposabljanjem, ki imajo pogosto omejen dostop do socialne zaščite, omejen dostop do finančnih virov, prekarne delovne pogoje ali so lahko žrtve diskriminacije. Za druge, kot so visoko usposobljeni mladi ali mladi, ki že imajo pomembne in še vedno relevantne delovne izkušnje, je verjetno, da bodo v položaju mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, le začasno, saj se srečujejo z majhnimi ovirami pri vstopu na trg dela in niso inherentno ranljivi. Okrepljeno jamstvo za mlade bi moralo upoštevati, da mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, potrebujejo individualiziran pristop: za nekatere mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, bi morda zadostoval ohlapnejši pristop, medtem ko bi drugi, ranljivejši mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, morda potrebovali intenzivnejše, daljše in celovitejše ukrepe. Ukrepi bi morali temeljiti na pristopu, pri katerem se upoštevajo razlike med spoloma, ter priznavati razlike med okoliščinami na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.
(17)

Po izbruhu COVID-19 je Slovaška hitro sprejela edinstvene ukrepe, da bi zaustavila in preprečila nadaljnje širjenje virusa. Po tem, ko je bil 6. marca 2020 zabeležen prvi primer, je 12. marca 2020 razglasila izredne razmere ter uvedla strogo omejevanje socialnih stikov, karanteno, sanitarna pravila in omejitve potovanj. Več tednov so bile zaprte trgovine in zaustavljena proizvodnja v pomembnih gospodarskih sektorjih, dokler vlada konec aprila 2020 ni začela postopoma sproščati omejitev. Posledično naj bi slovaško gospodarstvo v letu 2020 vstopilo v globoko recesijo, saj so prizadete zasebna potrošnja, naložbe in trgovina. Gospodarstvo naj bi se v letu 2020 močno skrčilo, in sicer za 6,7 %, stopnja brezposelnosti pa naj bi v letu 2020 dosegla 8,8 %, kar je več kot v letu 2019, ko je znašala 5,8 %. Slovaška se je odzvala z več sklopi ukrepov za ublažitev negativnih učinkov krize, vključno s prerazporeditvijo 1,2 milijarde EUR neporabljenih sredstev kohezijske politike. Ukrepi vključujejo sheme skrajšanega delovnega časa z nadomestilom za plače, podporo dohodkom zaposlenih z nadomestilom za čas bolezni in nadomestilom za zdravstveno nego ter subvencije za samozaposlene, da se jim nadomesti izguba dohodka. Nadaljnji ukrepi v podporo likvidnosti podjetij in samozaposlenih vključujejo bančna posojila, odloge plačila davkov in prispevkov za socialno varnost ter zagotavljanje bančnih jamstev in shem ugodnih obrestnih mer. Posojilna shema za mala in srednja podjetja (MSP) s prvotno dodelitvijo v višini 38 milijonov EUR bo prejela dodatnih 330 milijonov EUR iz neporabljenih sredstev Unije in 500 milijonov EUR iz nacionalne sheme. Med drugimi ukrepi sta prekinitev davčnega nadzora in obveznosti za vnaprejšnja plačila davkov ter odlog plačila najemnine za podjetja in posameznike.
(15)

V odziv na pandemijo COVID-19 je Malta sprejela zajezitvene ukrepe prek učinkovite komunikacijske kampanje na področju zdravja, pri čemer je uvedla ukrepe za fizično izolacijo in karanteno, vzpostavila spremljanje ter izvajala obsežno testiranje in sledenje stikom. Malteški organi so si prav tako prizadevali za povečanje zmogljivosti bolnišnic, tudi tistih z enotami za intenzivno nego. Neposredna nabava osebne zaščitne opreme poteka na nacionalni ravni. Malta se je obenem pridružila procesu Unije za skupno javno naročanje osebne zaščitne opreme, laboratorijskih reagentov in testov ter ventilatorjev. Kar zadeva zdravila in aktivne snovi, Malta dejavno spremlja razmere, da bi opredelila in predvidela morebitno pomanjkanje ter sprejela takojšnje popravljalne ukrepe, zlasti v primeru zaprtja meja s strani držav, ki običajno dobavljajo zdravila ali aktivne snovi. Komisija je 12. maja 2020 odobrila shemo v vrednosti 11,5 milijona EUR za podporo naložbam v proizvodnjo izdelkov v zvezi s COVID-19, tudi medicinskih izdelkov, kot so cepiva, bolnišnična in medicinska oprema, vključno z ventilatorji, ter zaščitna oblačila in oprema. Prav tako se je uspešno prerazporedilo in prekvalifikaciralo zdravstveno osebje. Strokovnjake za javno zdravje, ki so pred tem bili na različnih položajih v sklopu regulativnih organov in ministrstev, so zadolžili za popolnoma drugačne naloge in jih prerazporedili za pomoč pri odzivu na pandemijo.
(28)

Člen 14 Direktive 2011/24/EU nalaga Uniji, da podpira in olajšuje sodelovanje in izmenjavo informacij med državami članicami v okviru prostovoljne mreže, ki povezuje nacionalne organe, ki so pristojni za e-zdravje in jih imenujejo države članice (v nadaljnjem besedilu: mreža e-zdravja). Cilji mreže e-zdravje so med drugim doseči trajnostne gospodarske in družbene koristi evropskih sistemov in storitev ter interoperabilnih aplikacij e-zdravje, da bi se dosegla visoka raven zaupanja in varnosti, izboljšala stalnost oskrbe ter zagotovil dostop do varnega in visokokakovostnega zdravstvenega varstva. V Izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2019/1765 (9) so določena pravila za vzpostavitev, upravljanje in delovanje mreže e-zdravje. Ta mreža bi morala biti zaradi svoje sestave in področja strokovnega znanja glavni forum za razprave o potrebah javnozdravstvenih organov in raziskovalnih ustanov po podatkih, hkrati pa bi morala vključevati uradnike nacionalnih regulativnih organov za elektronske komunikacije, ministrstev, pristojnih za digitalne zadeve, in organov za varstvo podatkov.
(21)

Hrvaška bi morala podpreti neprekinjen tok kreditov in drugih virov financiranja, tudi nebančnih, za uspešne posojilojemalce, na katere kriza zaradi COVID-19 negativno vpliva. Hrvaška je sprejela številne sheme spodbud in podpore za MSP. Še naprej bi si morala prizadevati za zagotavljanje hitre in neprekinjene likvidnostne podpore podjetjem, predvsem MSP, s posojili in jamstvi, zlasti državnimi poroštvi, da bi podjetja lahko premagala krizo in da bi se jim olajšala pot do okrevanja. Podjetja na Hrvaškem se za izpolnitev svojih potreb po financiranju močno opirajo na bančna posojila in denarni tok. Bančni sistem bi bilo treba podpreti s poroštvi, da se odprejo nove možnosti financiranja MSP in izboljša dostop do njega. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. K izboljšanju likvidnosti podjetij so prispevali tudi odlogi in oprostitve plačila davkov in prispevkov za socialno varnost.