SKLEP KOMISIJE

z dne 2. februarja 2007

o ustanovitvi Evropskega raziskovalnega sveta

(Besedilo velja za EGP)

(2007/134/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (1) ter zlasti členov 2 in 3 Sklepa,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2006/972/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Zamisli“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (2) ter zlasti člena 4(2) in (3) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Znanstveni svet sestavljajo najboljši znanstveniki, inženirji in strokovnjaki, ki jih imenuje Komisija in ki delujejo v svojem imenu, neodvisno od kakršnih koli zunanjih vplivov. Delovati mora v skladu z mandatom iz člena 5 Odločbe 2006/972/ES ter izključno v interesu doseganja znanstvenih, tehnoloških in strokovnih ciljev posebnega programa „Zamisli“.

Osebne podatke v zvezi s člani znanstvenega sveta je treba obdelati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (4) .

Za določitev ustanovnih članov znanstvenega sveta je bil ustanovljen odbor neodvisnih, visoko usposobljenih strokovnjakov. Ta odbor je po obsežnem posvetovanju z znanstveno in strokovno skupnostjo najprej pripravil priporočila glede dejavnikov in meril, ki naj bi se uporabljali pri določanju članov znanstvenega sveta, in nato še glede samih ustanovnih članov.

SKLENILA:

POGLAVJE 1

EVROPSKI RAZISKOVALNI SVET

Člen 1

Ustanovitev

Ustanovi se Evropski raziskovalni svet za izvajanje posebnega programa „Zamisli“ za obdobje od začetka veljavnosti tega sklepa do 31. decembra 2013. Sestavljata ga znanstveni svet in posebna izvedbena struktura, ki sta določena v nadaljevanju.

POGLAVJE 2

ZNANSTVENI SVET

Člen 2

Ustanovitev

Ustanovi se znanstveni svet.

Člen 3

Naloge

1. Znanstveni svet je pooblaščen za izvajanje nalog, določenih v členu 5(3) Odločbe 2006/972/ES.

2. Znanstveni svet med drugim oblikuje splošno znanstveno strategijo, v skladu s členom 6(6) Odločbe 2006/972/ES ima polno pristojnost za odločanje o vrstah raziskav, ki se financirajo, z znanstvenega vidika pa deluje kot porok za kakovost dejavnosti. Njegove naloge so zlasti priprava letnega delovnega programa, uvedba postopka strokovnega ocenjevanja ter spremljanje in obvladovanje kakovosti izvajanja posebnega programa „Zamisli“, ne da bi pri tem posegal v odgovornost Komisije.

Člen 4

Članstvo

1. Znanstveni svet sestavlja 22 članov.

2. Člani znanstvenega sveta so predstavniki evropskih znanstvenih ustanov na najvišji ravni in z ustreznimi izkušnjami, ki pokrivajo različna raziskovalna področja in ki delujejo v svojem imenu, neodvisno od političnih ali drugih interesov.

3. Imenujejo se ustanovni člani znanstvenega sveta, ki so bili izbrani na podlagi dejavnikov in meril iz Priloge I ter so navedeni v Prilogi II.

4. Prihodnje člane imenuje Komisija na podlagi dejavnikov in meril iz Priloge I ter po neodvisnem in preglednem izbirnem postopku, ki ga je potrdil znanstveni svet, v okvir katerega spada tudi posvetovanje z znanstveno skupnostjo ter poročilo Parlamentu in Svetu. Imenovanje prihodnjih članov se objavi v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

5. Člani opravljajo svoje naloge neodvisno od vseh zunanjih vplivov. Komisijo pravočasno obvestijo o kakršnem koli navzkrižju interesov, ki bi lahko negativno vplivalo na njihovo objektivnost.

6. Člani so imenovani za obdobje štirih let z možnostjo enkratnega podaljšanja, in sicer na podlagi sistema kroženja, ki zagotavlja neprekinjenost dela znanstvenega sveta. Vendar se lahko posamezen član imenuje tudi za obdobje, krajše od najdaljšega obdobja, da se omogoči stopenjsko kroženje članov. Člani ostanejo na svojem položaju do zamenjave ali izteka mandata.

7. V primeru odstopa člana ali izteka njegovega mandata, ki se ne more več podaljšati, Komisija imenuje novega člana.

8. Da se ohrani celovitost in/ali stalnost znanstvenega sveta, lahko Komisija v izjemnih okoliščinah na lastno pobudo prekine mandat člana.

9. Člani znanstvenega sveta opravljajo svoje naloge brezplačno.

Člen 5

Načela in metode

1. Znanstveni svet deluje na samostojen in neodvisen način.

2. Po potrebi se znanstveni svet posvetuje z znanstveniki, inženirji in strokovnjaki.

3. Znanstveni svet deluje izključno v interesu doseganja znanstvenih, tehnoloških in strokovnih ciljev posebnega programa „Zamisli“. Deluje celovito in pošteno ter svoje delo opravlja učinkovito in kar se da pregledno.

4. Znanstveni svet je odgovoren Komisiji, ohranja stalno tesno povezavo z njo in s posebno izvedbeno strukturo ter v ta namen sprejme vse potrebne ukrepe.

5. Informacije, pridobljene pri opravljanju nalog, se ne razkrijejo, če so po mnenju Komisije ali predsedujočega znanstvenemu svetu povezane z zaupnimi zadevami.

6. Komisija zagotovi informacije in pomoč, ki jih znanstveni svet potrebuje za samostojno in neodvisno delovanje.

7. Znanstveni svet redno poroča Komisiji ter zagotovi informacije in pomoč, ki jih Komisija potrebuje za svoje obvezno poročanje (tj. letno poročilo, letno poročilo o dejavnostih).

Člen 6

Delovanje

1. Znanstveni svet med svojimi člani izvoli predsedujočega in dva podpredsedujoča, ki ga zastopajo v skladu s poslovnikom ter ga usmerjajo in mu pomagajo pri organizaciji dela, vključno s pripravo dnevnega reda in dokumentacije za sestanke.

2. Predsedujoči in podpredsedujoča znanstvenega sveta lahko nosijo tudi naziv „predsednik“ oziroma „podpredsednik“ Evropskega raziskovalnega sveta.

3. Znanstveni svet sprejme svoj poslovnik, ki vsebuje podrobne določbe glede volitev iz odstavka 1, ter tudi kodeks ravnanja za obravnavanje morebitnega navzkrižja interesov.

4. Znanstveni svet plenarno zaseda tako pogosto, kot to zahteva njegovo delo.

5. Predsedujoči znanstvenemu svetu se lahko odloči sklicati sestanke z omejenim številom udeležencev.

Člen 7

Generalni sekretar ERC

1. Znanstveni svet neodvisno izbere generalnega sekretarja, ki mu je podrejen. Generalni sekretar med drugim pomaga znanstvenemu svetu pri zagotavljanju učinkovite povezave s Komisijo in s posebno izvedbeno strukturo.

2. Naloge generalnega sekretarja določi znanstveni svet. Med te naloge spada spremljanje učinkovitega izvajanja strategije in stališč znanstvenega sveta, kakor jih izvaja posebna izvedbena struktura.

3. Posebni program „Zamisli“ zagotavlja podporo imenovanju in dejavnostim generalnega sekretarja.

4. Mandat generalnega sekretarja ne traja dlje kot 30 mesecev in se lahko enkrat podaljša.

Člen 8

Stroški sestankov

1. Komisija povrne potne stroške ter, kadar je to primerno, dnevnice članov znanstvenega sveta, potrebne za opravljanje dejavnosti sveta v skladu z notranjimi pravili Komisije o nadomestilu za zunanje strokovnjake. Po predhodni odobritvi lahko Komisija krije tudi potne stroške in dnevnice v zvezi z drugimi sestanki, potrebnimi za opravljanje dela znanstvenega sveta; to velja za sestanke med člani znanstvenega sveta ter zunanjimi strokovnjaki in zainteresiranimi stranmi.

2. Stroški sestankov se povrnejo na podlagi letnega zahtevka znanstvenega sveta, ne da bi pri tem posegali v odgovornost Komisije.

POGLAVJE 3

Člen 9

Posebna izvedbena struktura

Posebna izvedbena struktura se vzpostavi kot zunanja struktura; dokler zunanja struktura ne bo ustanovljena in pripravljena na delovanje, njene naloge izvrševanja opravlja posebna služba Komisije.

POGLAVJE 4

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

(1) UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

(2) UL L 400, 30.12.2006, str. 243.

(3) UL L 317, 3.12.2001, str. 1. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2006/548/ES, Euratom (UL L 215, 5.8.2006, str. 38).

(4) UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

(5) UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

PRILOGA I

Dejavniki in merila za izbiro članov znanstvenega sveta

Iz sestave znanstvenega sveta mora biti razvidno, da svet lahko prevzame vodilno vlogo na področju znanosti, ki je avtoritativna in povsem neodvisna ter združuje modrost in izkušnje z vizijo in ustvarjalnostjo. Verodostojnost znanstvenega sveta bo temeljila na ravnovesju lastnosti moških in žensk, ki ga sestavljajo, in ki bi kot skupina morali odražati celotno širino raziskovalne skupnosti v Evropi. Posamezni člani znanstvenega sveta morajo uživati nesporen ugled kot vodilni raziskovalci, pa tudi zaradi svoje neodvisnosti in predanosti raziskavam. Na splošno morajo biti trenutno ali so bili do nedavnega dejavni na področju raziskav, tako kot tisti, ki so imeli vodilno vlogo na področju znanosti na evropski ali svetovni ravni. Obravnavati pa je treba tudi mlajše vodilne raziskovalce naslednjih generacij.

Člani morajo odražati širok spekter raziskovalnih disciplin, v okvir katerega spadajo tako eksaktne in tehniške vede kakor tudi družbene znanosti in humanistične vede. Vendar se ne smejo šteti za predstavnike ene same discipline ali posebnega področja raziskav in se tudi sami ne smejo opredeljevati kot take; imeti morajo širšo vizijo, ki odraža skupno razumevanje pomembnega razvoja dogodkov na področju raziskav, vključno z interdisciplinarnimi in multidisciplinarnimi raziskavami, ter potrebe po raziskavah na evropski ravni.

Poleg dokazanega ugleda na področju znanosti in raziskav morajo imeti člani kot skupina tudi širok spekter izkušenj, potrebnih ne samo v Evropi, ampak tudi v drugih raziskovalno intenzivnih delih sveta. Sem lahko spadajo izkušnje na področjih, kot so podpora in spodbujanje osnovnih raziskav, organizacija in vodenje raziskav ter prenos znanja na univerzah, akademijah in v industriji, razumevanje nacionalnih in mednarodnih raziskovalnih dejavnosti, ustrezne sheme za financiranje raziskav ter širši politični kontekst v katerem deluje Evropski raziskovalni svet.

Članstvo bi moralo odražati različne sestavne dele raziskovalne skupnosti ter vrste znanstvenih ustanov, ki opravljajo raziskave; vključevati bi moralo na primer osebe z izkušnjami na univerzah, v raziskovalnih ustanovah, na akademijah, pri organih za financiranje ter na področju raziskav v podjetjih in industriji. Člani bi morali imeti izkušnje v več kot eni državi in nekateri od njih bi morali prihajati iz raziskovalne skupnosti izven Evrope.