SL Uradni list Evropske unije L 137/27

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/820

z dne 31. maja 2018

o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Nizozemska na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 3222)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (1) in zlasti tretjega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Namen Direktive 91/676/EGS je varstvo voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov, med drugim z ukrepi, kot je omejitev vnosa hlevskega gnoja v tla. Če država članica namerava dopustiti količino gnoja na hektar, ki se razlikuje od količine, navedene v prvem stavku drugega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS, mora biti ta količina gnoja določena tako, da ne posega v doseganje ciljev Direktive, in utemeljena na podlagi objektivnih meril, kot so dolge rastne dobe in posevki, ki sprejmejo veliko dušika. Utemeljitev pregleda Komisija.

(2) Komisija je 8. decembra 2005 sprejela Odločbo 2005/880/ES (2) o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Nizozemska na podlagi Direktive 91/676/EGS, da se dopusti vnos do 250 kg dušika iz gnoja pašne živine na hektar letno na kmetijah z vsaj 70 % travinja.

(3) Komisija je 5. februarja 2010 sprejela Sklep 2010/65/EU (3) o spremembi Odločbe 2005/880/ES in podaljšanju odstopanja do 31. decembra 2013.

(4) Komisija je 16. maja 2014 sprejela Izvedbeni Sklep 2014/291/EU (4). V navedenem sklepu je bilo Nizozemski odobreno odstopanje v skladu z Direktivo 91/676/EGS, da se dopusti vnos do 230 kg dušika iz gnoja pašne živine na hektar letno na kmetijah z vsaj 80 % travinja na južnih in osrednjih peščenih tleh ter puhličastih tleh ter do 250 kg dušika na hektar letno na kmetijah na drugih vrstah tal. Navedeno odstopanje je zadevalo 19 564 kmetij v letu 2016, kar ustreza 47 % celotne neto kmetijske površine na Nizozemskem.

(5) Nizozemska je 31. januarja 2018 Komisiji na podlagi tretjega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS predložila zahtevek za podaljšanje odstopanja za obdobje 2018–2021.

(6) Nizozemska v skladu s členom 3(5) Direktive 91/676/EGS izvaja akcijski program na vsem svojem ozemlju.

(7) Nizozemska zakonodaja o izvajanju Direktive 91/676/EGS vključuje standarde vnašanja tako dušika kakor tudi fosfata.

(8) Glede na podatke, ki so jih predložili nizozemski organi, se je v obdobju 2012–2015 število goveda in prašičev na Nizozemskem povečalo za 2,3 % oziroma 0,8 % v primerjavi z obdobjem 2008–2011. Število perutnine na Nizozemskem se je v istem obdobju povečalo za 2,4 %. Od leta 2006 nizozemska zakonodaja (5) določa omejitve števila prašičev in perutnine. Od januarja 2015 nizozemska zakonodaja (6) tudi zahteva, da se obdeluje ustrezen delež presežka gnoja iz sektorja mleka. Poleg tega so na Nizozemskem nedavno sprejeli (7) sistem pravic za proizvodnjo dušika za molzno govedo. Namen vseh teh ukrepov je preprečiti onesnaževanje vodnih teles.

(9) V obdobju 2012–2015 je uporaba dušika iz hlevskega gnoja na Nizozemskem znašala 416 000 ton, kar je 4,4 % manj kot v obdobju 2008–2011 (8). Uporaba kemičnega dušikovega gnojila na Nizozemskem se je v obdobju 2012–2015 povečala za 4,3 % v primerjavi z obdobjem 2008–2011 (9).

(10) Glede na znanstveno podlago, ki so jo predložili nizozemski organi, sta za podnebje na Nizozemskem značilna enakomerno razporejena količina padavin čez leto in relativno nizek razpon temperatur, kar spodbuja dolgo rastno sezono trave, ki traja 250 dni na leto.

(11) Podatki, ki so jih predložili nizozemski organi v okviru prejšnjega odstopanja, odobrenega z Izvedbenim sklepom 2014/291/EU, kažejo, da odstopanje ni povzročilo poslabšanja nizozemskih vodnih teles. Na primer koncentracija nitratov v vodi, ki izteka iz območij korenin na spremljanih kmetijskih gospodarstvih, vključenih v dovoljenja, se je od leta 2006 zmanjšala in je bila med letoma 2015 in 2016 v povprečju nižja od 50 mg/l.

(12) Podatki, ki jih je Nizozemska sporočila v skladu s členom 10 Direktive 91/676/EGS, kažejo, da je bila v obdobju 2012–2015 povprečna koncentracija nitratov na približno 88 % merilnih postaj podzemne vode na Nizozemskem pod 50 mg/l, 79 % teh merilnih postaj pa je imelo povprečno koncentracijo nitratov pod 25 mg/l. Podatki tudi kažejo, da je bila v obdobju 2012–2015 povprečna koncentracija nitratov na približno 99 % merilnih postaj površinske vode na Nizozemskem pod 50 mg/l, 96 % teh merilnih postaj pa je imelo povprečno koncentracijo nitratov pod 25 mg/l. Podatki kažejo, da koncentracija nitratov v podzemni in površinski vodi v primerjavi z obdobjem 2008–2011ostaja enaka ali se zmanjšuje. V obdobju poročanja 2012–2015 je bilo kljub temu 60 % sladke vode evtrofne, 13 % potencialno evtrofne, 27 % sladke vode pa ni bilo evtrofne.

(13) Po preučitvi zahtevka Nizozemske v skladu s tretjim pododstavkom odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS ter glede na 6. nizozemski akcijski program in izkušnje, pridobljene z odstopanjem iz Izvedbenega sklepa 2014/291/EU, Komisija meni, da količina gnoja pašne živine, ki jo je predlagala Nizozemska, tj. 230 kg dušika na hektar letno na kmetijah z vsaj 80 % travinja na južnih in osrednjih peščenih tleh ter puhličastih tleh ter 250 kg dušika na hektar letno na kmetijah z vsaj 80 % travinja na drugih vrstah tal, ne bo posegala v doseganje ciljev Direktive 91/676/EGS, če bo Nizozemska izpolnjevala nekatere stroge pogoje, in je utemeljena na podlagi objektivnih meril.

(14) Nizozemska bi morala zagotoviti, da se pritisk na vodna telesa zaradi povečanja glav živine in s tem povezane proizvodnje gnoja ne bo povečal. V ta namen bi morala Nizozemska zagotoviti, da celotna proizvodnja gnoja, kar zadeva dušik in fosfor, ne preseže ravni iz leta 2002. Nova zakonodaja za izvajanje 6. nizozemskega akcijskega programa bi morala zato predvideti zavezujočo zgornjo mejo proizvodnje gnoja, ki se je ne sme preseči in se lahko po potrebi uveljavlja zoper posamezne kmete.

(15) Za dovoljenja za posamezne kmete veljajo določeni pogoji, katerih cilj je zagotoviti, da gnojenje na ravni kmetij temelji na potrebah posevkov, ter zmanjšati in preprečiti izpiranje dušika in fosforja v vodo. Ti pogoji bi morali zato vključevati zahteve, kot so priprava načrta gnojenja na ravni kmetije, vodenje evidence gnojenja s pomočjo bilanc gnojenja, izvajanje periodičnih analiz tal, nanašanje travne ruše po koruzi pozimi, izpolnjevanje posebnih določb o oranju trave, prepoved vnašanja gnoja pred oranjem trave, upoštevanje prispevka stročnic pri prilagoditvi gnojenja ter prepoved vnašanja fosfata iz kemičnih gnojil.

(16) V zadnjih letih je imela Nizozemska težave z izvajanjem politike ravnanja z gnojem ter s skladnostjo z Izvedbenim sklepom 2014/291/EU, kar je pripeljalo do pomislekov glede morebitnih goljufij. Te izredne okoliščine od Nizozemske zahtevajo okrepitev prizadevanj za preprečevanje goljufij pri izvajanju politike na področju gnoja. Čeprav 6. akcijski program že določa ukrepe za okrepitev nadzora in inšpekcijskih pregledov, namenjene izboljšanju splošne skladnosti s pravili nizozemske politike na področju gnoja, so potrebna dodatna prizadevanja, ki bi pospešila učinkovito izvajanje in popolno skladnost s pravili. Ta prizadevanja bi morala vključevati vzpostavitev okrepljene strategije izvrševanja ter upoštevati tudi določbe Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10). Strategija bi morala temeljiti na neodvisnih ocenah skladnosti s pravili nizozemske politike na področju gnoja ter vsebovati posebne ukrepe za nadaljnjo okrepitev inšpekcijskih pregledov in nadzora ter jasno metodologijo za vzpostavitev dovolj odvračilnih kazni in sankcij. Zato je upravičeno omejiti trajanje odstopanja, tako da preneha veljati 31. decembra 2019, da se Nizozemski omogoči polna vzpostavitev okrepljenega izvrševanja strategije. Nizozemska lahko v skladu z drugim pododstavkom odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS predloži zahtevek za novo odstopanje za poznejše obdobje.

(17) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (11) določa celovit, čezmejni pristop za varstvo voda na vodnih območjih, katerega cilj je doseči dobro stanje evropskih vodnih teles. Zmanjšanje količine hranil je sestavni del navedenega cilja. Odobritev odstopanja v skladu s tem sklepom ne posega v določbe Direktive 2000/60/ES in ne izključuje možnosti, da bodo morda za izpolnitev obveznosti, ki izhajajo iz Direktive, potrebni dodatni ukrepi.

(18) Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12) določa splošna pravila za vzpostavitev infrastrukture za prostorske informacije v Uniji za namene okoljskih politik Unije ter politik ali dejavnosti Unije, ki lahko vplivajo na okolje. Prostorske informacije, zbrane v okviru tega sklepa, morajo biti, kjer je primerno, skladne z določbami navedene direktive. Da bi zmanjšala upravno breme in izboljšala skladnost podatkov, bi morala Nizozemska pri zbiranju potrebnih podatkov v skladu s tem sklepom, kjer je to primerno, uporabiti informacije, pridobljene v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, vzpostavljenega na podlagi poglavja II naslova V Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

(19) Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za nitrate, ki je bil ustanovljen v skladu s členom 9 Direktive 91/676/EGS –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odstopanje

Odstopanje, ki ga je zahtevala Nizozemska z dopisom z dne 31. januarja 2018 za vnos v tla večje količine dušika iz gnoja pašne živine od tiste, ki jo določa prvi stavek drugega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS, se odobri ob upoštevanju pogojev iz tega sklepa.

Odobritev odstopanja v skladu s tem sklepom ne posega v določbe Direktive 2000/60/ES.

Člen 2

Področje uporabe

To odstopanje se uporablja za travniške kmetije, ki jim je bilo izdano dovoljenje v skladu s členom 6.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „travniška kmetija“ pomeni kmetijsko gospodarstvo, kjer vsaj 80 % površine, primerne za gnojenje, pokriva trava;

2. „pašna živina“ pomeni govedo (razen telet, rejenih za meso), ovce, koze, konje, osle, jelenjad in vodne bivole;

3. „kmetijsko zemljišče“ pomeni površino, ki jo ima kmet v lasti, v najemu ali z njo upravlja na podlagi pisne individualne pogodbe, in za katero ima neposredno odgovornost upravljanja;

4. „trava“ pomeni trajno travinje ali začasno travinje, ki se vzdržuje manj kot pet let;

5. „načrt gnojenja“ pomeni izračun načrtovane uporabe in razpoložljivosti hranil;

6. „bilanca gnojenja“ pomeni bilanco hranil na podlagi dejanske uporabe in vnosa hranil;

7. „južna in osrednja peščena tla“ pomeni tla, opredeljena kot južna in osrednja peščena tla v nizozemski zakonodaji za izvajanje direktive o nitratih;

8. „puhličasta tla“ pomeni tla, opredeljena kot puhličasta tla v nizozemski zakonodaji za izvajanje direktive o nitratih.

Člen 4

Splošni pogoji za odstopanje

Odstopanje se odobri pod naslednjimi pogoji:

1. Nizozemska nadzoruje količino proizvedenega gnoja in zagotovi, da proizvodnja gnoja, kar zadeva dušik in fosfor, na nacionalni ravni ne bo presegla ravni iz leta 2002, tj. 504,4 milijona kg dušika in 172,9 milijona kg fosfata.

2. Nizozemska vzpostavi okrepljeno strategijo izvrševanja, katere namen je povečati skladnosti s pravili nizozemske politike na področju gnoja ter zagotoviti, da se v primeru neskladnosti ustrezno ukrepa. Okrepljena strategija izvrševanja vključuje vsaj naslednje elemente: (a) neodvisno oceno stopnje in obsega primerov namerne neskladnosti z nacionalnimi pravili o gnoju. To oceno bi morali opraviti pristojni nacionalni organi, odgovorni za inšpekcijske preglede nacionalnih pravil za gnoj, skupaj s pristojnimi nacionalnimi organi, odgovornimi za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj kriminalne narave; (b) opredelitev območij ravnanja in upravljanja z gnojem, na katerih je tveganje za namerno neskladnost z nacionalnimi pravili o gnoju višje; (c) okrepitev zmogljivosti inšpekcijskih pregledov in nadzora, ki ustreza vsaj 40 % zmogljivosti, potrebnih za poljske preglede travniških kmetij, vključenih v dovoljenja iz člena 10(2), vključno z naključnimi pregledi, ter boljše usmerjanje te zmogljivosti na območjih tveganja ravnanja in upravljanja z gnojem; (d) jasno metodologijo za določanje dovolj učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni in sankcij.

Okrepljena strategija izvrševanja se vzpostavi najpozneje do 30. septembra 2018, o tem se obvesti Komisijo in strategijo se po potrebi pregleda na podlagi ugotovitev v skladu z ukrepi iz točk od (a) do (d).

Člen 5

Vloga za izdajo dovoljenja

1. Kmetje na travniških kmetijah lahko pri pristojnih organih vložijo zahtevek za letno dovoljenje za uporabo gnoja pašne živine, ki vsebuje do 230 kg dušika na hektar letno na južnih in osrednjih peščenih tleh ter puhličastih tleh ali do 250 kg dušika na hektar letno na drugih vrstah tal.

2. Skupaj z zahtevkom iz odstavka 1 vložnik predloži pisno izjavo, da izpolnjuje pogoje iz členov 7 in 8 ter sprejema, da so lahko vnos gnojil, načrt gnojenja in bilanca gnojenja iz člena 7 predmet nadzora.

Člen 6

Izdaja dovoljenj

Dovoljenja za vnos določene količine gnoja pašne živine na travniških kmetijah, vključno z gnojem, ki ga vnesejo živali same, ki vsebuje do 230 kg dušika na hektar letno na južnih in osrednjih peščenih tleh ter puhličastih tleh ali do 250 kg dušika na hektar letno na drugih vrstah tal, se izdajo pod pogoji iz členov 7 in 8.

Člen 7

Pogoji glede uporabe gnoja in drugih gnojil

1. Količina gnoja pašne živine, ki se letno vnese v tla na travniških kmetijah, vključno z gnojem, ki ga vnesejo živali same, ne presega količine gnoja, ki vsebuje 230 kg dušika na hektar letno na južnih in osrednjih peščenih tleh ter puhličastih tleh ter 250 kg dušika na hektar letno na drugih vrstah tal, pod pogoji iz odstavkov od 2 do 8. Skupni vnosi dušika in fosfata so skladni s potrebami posevka po hranilih in s preskrbo iz tal. Ti vnosi ne presegajo standardov največjega dovoljenega vnosa, določenega v 6. nizozemskem akcijskem programu.

2. Fosfat iz kemičnih gnojil se ne uporablja.

3. Na travniških kmetijah se pripravi in vodi načrt gnojenja, v katerem sta opisana kolobarjenje na kmetijskem zemljišču ter načrtovani vnos gnoja ter drugih dušikovih in fosfatnih gnojil. Načrt gnojenja za prvo koledarsko leto je na travniški kmetiji na voljo najpozneje do 30. junija. Načrt gnojenja za naslednja koledarska leta je na travniški kmetiji na voljo najpozneje do 28. februarja.

4. Načrt gnojenja vključuje naslednje elemente:

(a) število glav živine na travniški kmetiji, opis sistema namestitve in sistema skladiščenja gnoja, vključno z velikostjo prostora, ki je na razpolago za skladiščenje gnoja;

(b) izračun dušika (z odštevkom izgub pri namestitvi in shranjevanju) in fosforja iz gnoja, ki se proizvedeta na travniški kmetiji;

(c) načrt za kolobarjenje, v katerem mora biti opredeljena površina posameznih polj s travo in drugimi posevki, vključno s skico zemljevida, ki prikazuje lokacijo posameznih polj;

(d) predvidene potrebe posevka po dušiku in fosforju;

(e) količino in vrsto gnoja, dostavljenega naročnikom, ki se zato na travniški kmetiji ne uporabi;

(f) količino gnoja, uporabljenega na travniški kmetiji, ki izvira od drugod;

(g) izračun prispevka mineralizacije organske snovi, stročnic in nanosov iz zraka ter količine dušika, ki je v tleh v trenutku, ko ga začnejo posevki izkoriščati v večji meri;

(h) izračun vnosa dušika in fosforja z gnojem za vsako polje (parcele, ki so homogene glede na vrsto posevka in tal);

(i) izračun vnosa dušika s kemičnimi in drugimi gnojili za posamezno polje;

(j) izračune, na podlagi katerih je možna ocena skladnosti s standardi največjega dovoljenega vnosa dušika in fosforja, določenimi v 6. nizozemskem akcijskem programu.

Načrt gnojenja se revidira najpozneje sedem dni po vsaki spremembi kmetijske prakse na travniški kmetiji.

5. Bilanca gnojenja za vsako koledarsko leto se pripravi in vodi na travniški kmetiji. Pristojnemu organu se predloži do 31. marca naslednjega koledarskega leta.

6. Bilanca gnojenja vključuje naslednje elemente:

(a) velikost posejanih površin;

(b) število glav in vrsto živine;

(c) količino gnoja, ki ga proizvede posamezna žival;

(d) količino gnojil na travniški kmetiji, ki izvirajo od drugod;

(e) količino in vrsto gnoja, dostavljenega naročnikom, ki se zato na travniški kmetiji ne uporabi, ter imena naročnikov.

7. Periodične analize dušika in fosforja v tleh se izvajajo vsaj vsaka štiri leta za vsako homogeno površino kmetije, ob upoštevanju kolobarjenja in značilnosti tal. Izvede se vsaj ena analiza na pet hektarjev zemljišča.

Če se travinje preorje zaradi obnove travinja, se standardi vnosa dušika, določeni v 6. nizozemskem akcijskem programu, zmanjšajo za 50 kg dušika na hektar na peščenih in puhličastih tleh po 31. maju vsakega koledarskega leta. Če se travinje preorje za gojenje koruze na peščenih ali puhličastih tleh, se predpisani standardi vnosa dušika za koruzo, določeni v 6. nizozemskem akcijskem programu, zmanjšajo za 65 kg dušika na hektar.

8. Gnoj se ne nanaša jeseni pred začetkom setve trave.

Člen 8

Pogoji glede upravljanja zemljišč

1. Na peščenih in puhličastih tleh se po koruzi pozimi goji trava ali drug posevek, ki pokriva zemljo.

2. Naknadni posevki se ne orjejo pred 1. februarjem.

3. Trava na peščenih in puhličastih tleh se orje samo spomladi, razen v primeru preoranja travinja zaradi obnove travinja, kar se lahko stori najpozneje do 31. avgusta.

4. Oranju trave na vseh vrstah tal takoj sledijo posevki z visoko potrebo po dušiku, gnojenje pa temelji na analizi tal glede mineralnega dušika in drugih parametrov, ki predstavljajo osnovo za oceno količine dušika, ki se sprosti zaradi mineralizacije organske snovi v tleh.

5. Kjer kolobarjenje posevkov vključuje stročnice ali druge rastline, ki vežejo atmosferski dušik, se vnos gnojil ustrezno zmanjša.

6. Z odstopanjem od odstavka 3 je oranje trave jeseni dovoljeno pri sajenju cvetličnih čebulic.

Člen 9

Spremljanje

1. Pristojni organi zagotovijo, da se pripravijo zemljevidi, ki prikazujejo:

(a) delež travniških kmetij, vključenih v dovoljenja, v vsaki občini;

(b) delež živine, vključene v dovoljenja, v vsaki občini;

(c) delež kmetijskih površin, vključenih v dovoljenja, v vsaki občini.

Navedeni zemljevidi se posodobijo vsako leto.

2. Pristojni organi vzpostavijo in vzdržujejo mrežo za spremljanje za vzorčenje talne vode, potokov, plitve podzemne vode in odpadnih vod na merilnih mestih na travniških kmetijah, vključenih v dovoljenja. Ta mreža za spremljanje zagotavlja podatke o koncentraciji dušika in fosforja v vodi, ki izteka iz območja korenin ter se izliva v sistem podzemne in površinske vode.

3. Mreža za spremljanje pokriva vsaj 300 kmetij, vključenih v dovoljenja, in je reprezentativna za vsako vrsto tal (glina, šota, peščena tla in puhličasta tla), prakse gnojenja in kolobarjenje posevkov. Sestava mreže za spremljanje se v času uporabe tega sklepa ne spreminja.

4. Pristojni organi izvajajo raziskave in stalne analize hranil, ki zagotavljajo podatke o lokalni rabi zemljišč, kolobarjenju in kmetijskih praksah na travniških kmetijah, za katere je izdano dovoljenje. Ti podatki se lahko uporabijo za modelno zasnovane izračune obsega spiranja nitratov in izgub fosforja na poljih, na katerih se vnaša do 230 kg ali do 250 kg dušika iz gnoja pašne živine na hektar letno.

5. Pristojni organi poostreno spremljajo kakovost vode na kmetijskih območjih na peščenih tleh.

Člen 10

Nadzor in inšpekcijski pregledi

1. Pristojni organi izvajajo upravni nadzor nad vsemi zahtevki za dovoljenje, da ocenijo skladnost s pogoji, določenimi v členih 7 in 8. Če nadzor pokaže, da navedeni pogoji niso izpolnjeni, se zahtevek zavrne, vložnika pa obvesti o razlogih za zavrnitev.

Pristojni organi izvajajo upravni nadzor nad vsaj 5 % travniških kmetij, vključenih v dovoljenja, v zvezi z rabo zemljišč, številom glav živine in proizvodnjo gnoja.

2. Pristojni organi vzpostavijo program poljskih pregledov travniških kmetij, vključenih v dovoljenja, na podlagi tveganja in z ustrezno pogostostjo ob upoštevanju rezultatov nadzora iz prejšnjih let in rezultatov splošnega naključnega nadzora upoštevanja zakonodaje, s katero se izvaja Direktiva 91/676/EGS, in kakršnih koli informacij, ki bi kazale na neskladnost s pogoji iz členov 7 in 8.

Poljski pregledi se izvedejo na vsaj 5 % travniških kmetij, vključenih v dovoljenja, da se oceni skladnost s pogoji iz členov 7 in 8. Navedene inšpekcijske preglede dopolnjujejo inšpekcijski pregledi in nadzor iz člena 4(2)(c).

3. Kadar se ugotovi, da v katerem koli letu travniška kmetija, vključena v dovoljenje, ni izpolnjevala pogojev iz členov 7 in 8, se imetnika dovoljenja kaznuje v skladu z nacionalnimi predpisi, naslednje leto pa ni upravičen do dovoljenja.

4. Pristojnim organom se dodelijo potrebna pooblastila in sredstva za preverjanje skladnosti s pogoji za dovoljenje, izdano v skladu s tem sklepom.

Člen 11

Poročanje

1. Pristojni organi vsako leto najpozneje do 30. junija Komisiji predložijo poročilo, ki vključuje naslednje informacije:

(a) podatke o gnojenju na vseh travniških kmetijah, vključenih v dovoljenja, vključno z informacijami o pridelkih in vrstah tal;

(b) podatke o spreminjanju števila glav živine za vsako kategorijo živine na Nizozemskem in na travniških kmetijah, vključenih v dovoljenja;

(c) podatke o spreminjanju nacionalne proizvodnje gnoja glede na dušik in fosfat;

(d) povzetek rezultatov nadzora v povezavi s koeficientom izločanja prašičjega in perutninskega gnoja na nacionalni ravni;

(e) zemljevide iz člena 9(1);

(f) rezultate spremljanja vode, vključno z informacijo o smernicah o kakovosti vode za podzemne in površinske vode, ter vpliv odstopanja, odobrenega s tem sklepom, na kakovosti vode;

(g) podatke o koncentraciji dušika in fosforja iz člena 9(2);

(h) rezultate poostrenega spremljanja kakovosti vode iz člena 9(5);

(i) rezultate pregledov lokalne rabe zemljišč, kolobarjenja in kmetijskih praks iz člena 9(4);

(j) rezultate modelno zasnovanih izračunov iz člena 9(4);

(k) oceno izvajanja pogojev za dovoljenja iz členov 7 in 8 na podlagi nadzora na ravni kmetij in podatke o kmetijah, ki pogojev ne izpolnjujejo, na podlagi rezultatov upravnega nadzora in inšpekcijskih pregledov iz člena 10;

(l) rezultate okrepljene strategije nadzora iz člena 4, zlasti glede zmanjšanja primerov neskladnosti.

2. Prostorske informacije, vsebovane v poročilu, izpolnjujejo, kjer je primerno, določbe iz Direktive 2007/2/ES. Nizozemska pri zbiranju potrebnih podatkov uporablja, kadar je to ustrezno, informacije, pridobljene v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, vzpostavljenega v skladu s členom 67(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013.

Člen 12

Obdobje uporabe

Ta sklep se uporablja do 31. decembra 2019.

Člen 13

Naslovnik

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 31. maja 2018 Za Komisijo Karmenu VELLA Član Komisije

(1) UL L 375, 31.12.1991, str. 1.

(2) Odločba Komisije 2005/880/ES z dne 8. decembra 2005 o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Nizozemska na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 324, 10.12.2005, str. 89).

(3) Sklep Komisije 2010/65/EU z dne 5. februarja 2010 o spremembi Odločbe 2005/880/ES o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Nizozemska na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 35, 6.2.2010, str. 18).

(4) Izvedbeni sklep Komisije 2014/291/EU z dne 16. maja 2014 o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Nizozemska na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 148, 20.5.2014, str. 88).

(5) Nizozemski zakon o gnojilih (Meststoffenwet), člena 19 in 20.

(6) Nizozemski zakon o gnojilih (Meststoffenwet), členi 33a–33d.

(7) Nizozemski zakon o gnojilih (Meststoffenwet), člen 21b.

(8) Eurostat, junij 2017.

(9) Eurostat, junij 2017.

(10) Direktiva 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (UL L 328, 6.12.2008, str. 28).

(11) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

(12) Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

(13) Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).