ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

Komisija se strinja s stališčem ECB, da so centralne nasprotne stranke (v nadaljnjem besedilu: CNS) ključnega pomena za Unijo, prav tako pa se tudi strinja z ECB, da postaja centralni kliring vse bolj čezmejen in sistemsko pomemben. Od sprejetja Uredbe (EU) št. 648/2012 ter zaradi dejavnikov na trgu in regulativnih dejavnikov se obseg in razpon poslovnih dejavnosti CNS v Uniji in po svetu hitro povečujeta. Centralni kliring prispeva k zmanjševanju sistemskega tveganja s strogim upravljanjem tveganja nasprotne stranke, večjo preglednostjo in učinkovitejšo uporabo zavarovanj. Voditelji skupine G20 so se že leta 2009 zavezali obveznemu centralnemu kliringu standardiziranih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, ki se od takrat izvaja v Evropski uniji in po svetu. Od takrat se je povečal delež standardiziranih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, za katere se opravi centralni kliring, ta širitev dejavnosti pa se bo gotovo nadaljevala tudi v prihodnjih letih zaradi uvedbe dodatnih obveznosti kliringa za druge vrste instrumentov in rasti prostovoljnega kliringa s strani nasprotnih strank, za katere obveznost kliringa še ne velja. Zakonodajni predlog Komisije z dne 4. maja 2017 o ciljno usmerjeni spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 za izboljšanje njene učinkovitosti in sorazmernosti bo ustvaril dodatne spodbude za CNS, da nasprotnim strankam ponudijo storitve centralnega kliringa izvedenih finančnih instrumentov in olajšajo dostop do kliringa malim finančnim in nefinančnim nasprotnim strankam. Poleg tega so klirinški trgi dobro povezani po vsej Uniji, a visoko skoncentrirani v nekaterih razredih sredstev in medsebojno tesno povezani. Vendar povečanje deleža centralnega kliringa nujno pomeni večjo koncentracijo tveganj pri CNS. Komisija se strinja, da je treba to ustrezno obravnavati in je v ta namen že predlagala regulativne ukrepe.
SL Uradni list Evropske unije C 383/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 24. oktobra 2014

v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz začasnega zbirališča obrata za predelavo mulja v Sellafieldu 1 v Združenem kraljestvu

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2014/C 383/01)

Ocena v nadaljevanju je izvedena v skladu z določbami Pogodbe Euratom brez poseganja v kakršne koli dodatne ocene, ki se izvajajo v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, in obveznostmi, ki izhajajo iz nje in sekundarne zakonodaje (1).

Evropska komisija je v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom dne 16. junija 2014 od Vlade Združenega kraljestva prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih v začasnem zbirališču obrata za predelavo mulja v Sellafieldu 1.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih podatkov, ki jih je Komisija zahtevala 15. julija 2014 in so jih organi Združenega kraljestva predložili 26. avgusta 2014, ter po posvetovanju s skupino izvedencev je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Oddaljenost kraja od najbližje meje z drugo državo članico, v tem primeru Irsko, je 180 kilometrov.

2. Pod običajnimi pogoji obratovanja odvajanje plinastih in tekočih radioaktivnih izpustov ne bo povzročalo izpostavljenosti prebivalstva v drugi državi članici, ki bi bila z zdravstvenega vidika pomembna.

3. Trdni radioaktivni odpadki bodo pred preselitvijo v odobrena odlagališča v Združenem kraljestvu začasno deponirani na kraju samem.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, doze sevanja, ki bi jim bilo predvidoma izpostavljeno prebivalstvo v drugi državi članici, z zdravstvenega vidika ne bi bile pomembne.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki iz začasnega zbirališča obrata za predelavo mulja v Sellafieldu 1 v Združenem kraljestvu med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče vrste in razsežnosti, predvidenih v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice, ki bi bilo z zdravstvenega vidika pomembno.

V Bruslju, 24. oktobra 2014 Za Komisijo Günther OETTINGER Podpredsednik

(1) Na primer, v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije bi bilo treba okoljske vidike še dodatno oceniti. V zvezi s tem bi Komisija rada opozorila na določbe Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, Direktive 2001/42/ES o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje, kot tudi na Direktivo 92/43/EGS o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst in Direktivo 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike.
(1)

Uredba (ES) št. 1005/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (1), zlasti člena 15 in 17 Uredbe, določa pravila o omejitvi uvoza in izvoza snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, navedenih v Prilogi I k Uredbi in imenovanih „nadzorovane snovi“, ter izdelkov in opreme, ki vsebujejo nadzorovane snovi ali so od njih odvisni.
(2)

Estonsko gospodarstvo je trenutno na poti iz globoke recesije. Ta je občutno vplivala na javne finance, preobrat v netrajnostnem povpraševanju na domačem trgu in pok nepremičninskega balona pa sta hitro rešila prej velika notranja in zunanja neravnovesja. Ob upoštevanju znatnih makroekonomskih neravnovesij pred upadom gospodarske rasti je bilo obsežno in odločno ukrepanje vlade za omejitev negativnega vpliva upada gospodarske rasti na javne finance preudaren odziv, ki je bil v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Pomagalo je omejiti gospodarska, proračunska in finančno-sistemska tveganja ter omogočilo ponovno vzpostavitev konkurenčnosti s prilagajanjem cen in plač v gospodarstvu. Ohranitev trdnih monetarnih varoval v podporo stabilnosti menjalnega tečaja in preudarne finančne politike, med drugim tudi s poglobljenim čezmejnim sodelovanjem, so pripomogli k preprečevanju neugodnih gibanj. Visoka raven dolgov zasebnega sektorja se zdaj postopoma znižuje, vendar bo kljub temu vplivala na oživitev, saj ovira potrošnjo in naložbe. Ključni politični izzivi v prihodnosti so povečanje produktivnosti gospodarstva za dodatno izboljšanje konkurenčnosti in trajno konvergenco ter omejevanje tveganja za izgubo znanja in veščin zaradi dolgotrajne brezposelnosti. Bolj splošni gospodarski izziv je ponovno pozitivna in trajnostna rast, pri čemer se je treba izogibati ponovnim velikim notranjim in zunanjim neravnovesjem. Javne finance so se večinoma že prilagodile pričakovani manjši rasti v prihodnjih letih, v srednjeročnem obdobju pa je potreben še nadaljnji napredek.
SL Uradni list Evropske unije C 95/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 14. aprila 2010

o spremenjenem načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih ob razgradnji zgradbe 443.26, ki jo upravlja General Electric Healthcare Ltd (prej Amersham plc) v poslovnem centru Harwell International Business Centre v Združenem kraljestvu, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

2010/C 95/01

Evropska komisija je 11. novembra 2009 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od britanske vlade prejela splošne podatke v zvezi s spremenjenim načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih ob razgradnji zgradbe 443.26, ki jo upravlja General Electric Healthcare Ltd (prej Amersham plc).

Na podlagi teh podatkov in po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med zgradbo in najbližjo državo članico, v tem primeru Francijo, je približno 225 km.

2. Načrtovana sprememba bo vključevala predvideno povečanje dovoljene meje za izpust plinastega radona-222.

3. Med običajnim obratovanjem načrtovana sprememba ne bo povzročila izpostavljenosti, ki bi lahko vplivala na zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, količine, ki bi prešle v drugo državo članico, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje spremenjenega načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki, nastalih ob razgradnji zgradbe 443.26, ki jo upravlja General Electric Healthcare Ltd (prej Amersham plc) v poslovnem centru Harwell International Business Centre v Združenem kraljestvu, med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, ne bi povzročilo radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja v drugi državi članici.
Ob upoštevanju omejenega fiskalnega prostora za manevriranje zaradi zunanjih neravnovesij se zdi, da je omejen paket fiskalnih spodbud za leti 2009 in 2010, ki ga je sprejela Slovaška, ustrezen odziv na upad gospodarske rasti. Najpomembnejši ukrepi v zvezi s prihodki vključujejo začasno povišanje neobdavčenega prihodka, višje ugodnosti za zaposlene z nizkimi prihodki, znižanje socialnih prispevkov za samozaposlene ter davčne olajšave za dejavnosti podjetij na področju raziskav in razvoja. Glavni ukrepi pri odhodkih vključujejo subvencije za projekte na področju raziskav in razvoja, ki jih izvajajo podjetja, dodatno financiranje malih in srednje velikih podjetij ter socialnih podjetij, načrt za razgradnjo avtomobilov in subvencije za ustvarjanje delovnih mest in njihovo ohranjanje. Skupen obseg ukrepov je po ocenah slovaških organov okrog 0,5 % BDP v obeh letih (2009 in 2010). Neto vpliv fiskalnih ukrepov znaša 0,4 % BDP. Poleg tega slovaški organi načrtujejo izboljšanje črpanja sredstev EU ter pospešitev izvajanja javno-zasebnega partnerstva pri gradnji avtocest. Sprejeti ukrepi so v skladu s Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, saj so osredotočeni na prikrajšane skupine in so večinoma začasni. V smislu pravočasnosti je izvajanje paketa spodbud usmerjeno na poznejše obdobje, ker bo le polovica celotnega fiskalnega učinka opaznega v letu 2009. Medtem ko projekti javno-zasebnega partnerstva na področju prometne infrastrukture kažejo možnost za precejšnjo spodbudo gospodarstva, bo morda njihovo izvajanje preloženo zaradi upravnih in kreditnih omejitev. Na splošno bodo ukrepi spodbude verjetno pomagali ublažiti negativni učinek krize na domače povpraševanje in trg dela.

Povezani so s srednjeročnim programom reform in priporočili, specifičnimi za posamezne države, ki jih je Komisija 28. januarja 2009 predlagala v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta ter jih je 19. marca na spomladanskem zasedanju potrdil Evropski svet.
2.

Močno gospodarsko rast Slovenije v zadnjih letih, ki je v obdobju 2004–2008 v povprečju znašala 5 %, je zaznamovala velika uspešnost pri izvozu in naložbah. Ker je njeno gospodarstvo zelo odprto, ga je svetovna kriza močno prizadela. Dejavnost se je v letu 2008 izrazito zmanjšala, pri čemer je do velikega padca prišlo v zadnjem četrtletju. Obenem so se v gospodarstvu pojavili višji stroški dela na enoto. Poleg tega sta zasebno porabo, čeprav jo je podpiralo veliko povečanje zaposlenosti in plač, zavirala visoka inflacija in vse manjše zaupanje potrošnikov. Organi so zaradi fiskalnega manevrskega prostora, ki je nastal zaradi zmerne ravni primanjkljaja in dolga na začetku krize, sprejeli ukrepe za podporo gospodarstvu, da bi stabilizirali finančni sistem, zaščitili delovna mesta in povečali potencial rasti, medtem ko so podjetja upravičena tudi do davčne olajšave, ki je bila sprejeta pred začetkom krize. Zaradi nujnega izboljšanja dolgoročne vzdržnosti javnih financ so hkrati sprejeli ukrepe za konsolidacijo in po predložitvi programa v programu za stabilnost dodatna varčevanja (v dodatnem proračunu, ki ga je vlada sprejela 17. junija), da bi preprečili hitro povečevanje javnofinančnega primanjkljaja, ki se je povečal z manj kot 1 % BDP leta 2008 na več kot 5 % BDP leta 2009 (približno polovica poslabšanja je posledica delovanja avtomatskih stabilizatorjev). Ukinitev fiskalne spodbude in vrnitev k proračunski konsolidaciji sta glavna izziva za prihodnost, kot tudi izboljšanje dolgoročne vzdržnosti z reformo pokojninskega sistema. Zaradi nedavnih sprememb na področju plač in produktivnosti je naslednji izziv izboljšati konkurenčnost z ustreznimi plačnimi politikami in prizadevanji na področju raziskav in inovacij, ki bi morale prispevati k povečevanju tehnološke intenzivnosti proizvodnje.
Latvija si v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je Evropski svet sprejel decembra 2008, kot država z izrazitimi zunanjimi in notranjimi neravnovesji prizadeva proračunsko politiko usmerjati v odpravljanje teh neravnovesij. Ob upoštevanju odsotnosti ustreznega fiskalnega manevrskega prostora in potrebe po odpravi gospodarskih neravnovesij se zdi, da je načrtovana restriktivna fiskalna naravnanost za obdobje med letoma 2009 in 2011 ustrezen odziv na gospodarski položaj. Sprejeti so bili posebni ukrepi za podporo prilagoditvenemu procesu v menjalnem sektorju gospodarstva. Izvedeno je bilo precejšnje znižanje plač v javnem sektorju, kar naj bi prispevalo k celoviti prilagoditvi plač in odpravljanju zunanjih neravnovesij. Latvijske oblasti načrtujejo sprejetje svežnja ukrepov za pomoč poslovnemu sektorju z zmanjšanjem upravne obremenitve in izboljšanjem dostopnosti financiranja.

Nadaljnjo podporo okrevanju gospodarstva naj bi zagotovilo nadaljevanje javnega in zasebnega vlaganja na podlagi projektov strukturnih skladov EU. Oblasti so se zavezale zagotavljanju pravočasnega in odločnega izvajanja programov strukturnih skladov. Ti ukrepi so povezani s srednjeročnim programom reform in priporočili, ki jih je Komisija posebej za to državo članico predlagala 28. januarja 2009 na podlagi lizbonske strategije za rast in delovna mesta.
(5)

Načrtuje se, da se bo strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, znižal, in sicer s približno 3 % BDP v letu 2006 na 0,5 % BDP ob koncu programskega obdobja. V tem programu, tako kot tudi v predhodni posodobljeni različici programa za konvergenco, je srednjeročni cilj za proračunsko stanje uravnotežen proračun v strukturnem smislu, ki pa – v skladu z novim programom – naj ne bi bil dosežen v tem programskem obdobju. Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 1,75 % BDP), bi bilo treba pri doseganju tega cilja omogočiti sprostitev varnostnih rezerv, da bi se izognili čezmernemu primanjkljaju.. Srednjeročni cilj programa ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in povprečno potencialno rast v dolgoročnem obdobju.
(5)

Preskusi modela NEW-ISO-HV, ki so jih opravili v laboratoriju PTB v Nemčiji in laboratoriju KIMM v Južni Koreji, po mnenju Komisije niso razkrili nobene druge notranje napake zadevnega modela. Vendar so preskusi pokazali pomemben učinek oblike preskusne opreme na rezultate, kar ponazarja, kako pomembno je, da se ventili pravilno vgradijo na krovu ladij. Zato je izjemno pomembno, da proizvajalec konstrukterjem za vgradnjo ventilov zagotovi obširne informacije o obnašanju ventilov in omejitvah njihove uporabe (zlasti v skladu z veljavnimi strandardi), da se tako prepreči neprimerna vgradnja in posledično možen odklon od pričakovanega delovanja.
(4)

Glavni cilj programa je postopno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja v celotnem programskem obdobju, kar bo omogočilo dosego srednjeročnega cilja (srednjeročni cilj, glej spodaj) do leta 2008 in uravnotežen proračun v letu 2009. Primarni primanjkljaj naj bi se uravnovesil do leta 2007 in ob koncu programskega obdobja zabeležil presežek v višini 0,8 % BDP. V primerjavi s prejšnjo posodobljeno različico je načrtovana prilagoditev bolj ambiciozna, vendar ob manj ugodnem makroekonomskem scenariju osredotočena na konec programskega obdobja. Predvidena javnofinančna konsolidacija temelji na povečanju deleža prihodkov v razmerju do BDP, ki je višji od povečanja deleža prihodkov v razmerju do BDP (2,6 odstotne točke v primerjavi z 1,4 odstotne točke). Prihodki so se povečali samo za 0,5 odstotne točke, kar na strani je posledica povečanja deleža davkov, do katerega je prišlo zlasti zaradi predvidenega izboljšanja pri pobiranju davkov. Preostalo povečanje prihodkov v programu ni določeno, vendar se zdi, da je povezano z dotokom sredstev EU. Spremembe na strani odhodkov so posledica povečanja javnih naložb, socialnih transferjev in „drugih “primarnih odhodkov, ki je samo delno izravnano z znatnim zmanjšanjem javne porabe v odstotku BDP (za več kot 2 odstotni točki).
8)

Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, povprečno izboljšal za nekoliko več kot 0,5 % BDP letno. Prilagoditev je bolj intenzivna proti koncu obdobja in se občutno povečuje v letu 2007 tako v nominalnem kot v strukturnem smislu. Program kot srednjeročni cilj za proračunski položaj določa strukturni primanjkljaj v višini 0,8 % BDP in namerava doseči ta položaj do leta 2008. Srednjeročni cilj programa je podoben najnižjemu merilu, ki namerava zagotoviti zadostno varnostno rezervo, da se zagotovi, da prag 3 %, določen za javnofinančni primanjkljaj, ne bo prekoračen. Zato bi njegovo doseganje moralo izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve. Poleg tega je mogoče v okviru sedanje ocene srednjeročni cilj obravnavati kot ustreznega, ker se nahaja v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in v zadostni meri upošteva delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda.
(8)

V skladu z izračuni služb Komisije na podlagi podatkov v programu in na podlagi skupno dogovorjene metodologije se za strukturni saldo (javnofinančni proračun v ciklično prilagojenem smislu brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) predvideva izboljšanje z -4,8 % BDP v letu 2005 na -2,4 % BDP v letu 2008 in se tako zagotavlja zmanjšanje za okoli 0,6 % BDP letno. Dopolnitev jasno določa srednjeročni cilj za proračunski položaj, kakor je predviden v Paktu stabilnosti in rasti, tj. v strukturnem smislu uravnoteženi proračun, in njegove izpolnitve ne predvideva pred letom 2008. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (ocenjen v višini -1,25 %), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve v primeru pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je po trenutnih ocenah ustrezen, ker je v okviru, ki ga Pakt stabilnosti in rasti ter kodeks ravnanja predvidevata za države članice v euroobmočju in MDT II, ter ustrezno izraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast potencialnega proizvoda.
(2)

Realna letna rast BDP na Švedskem je bila v zadnjem desetletju povprečno nekoliko nižja od 3 %. Takšno rast so zaznamovali znaten razvoj produktivnosti in pozitivni prispevki brez izvoza. Vendar je bila v zadnjih nekaj letih rast zaposlovanja šibka, stopnja zaposlenosti se je zmanjšala, brezposelnost pa povečala. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo rast realnega BDP povečala z 2,4 % leta 2005 na 3,1 % leta 2006 in povprečno za 2,5 % v naslednjih dveh letih programskega obdobja. V prvih dveh letih programskega obdobja predvidevanja o rasti vključujejo izboljšanje cikličnih razmer, ki bodo nato po projekcijah v glavnem ostale nevtralne. Ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih informacij, se zdi verjeten. Projekcije v programu glede inflacije so videti realistične.
(8)

Ekonomske politike, opisane v dopolnitvi, so na splošno skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik za zadevno državo na področju javnih financ. Zlasti za večletne omejitve porabe, ki so bile uvedene leta 2003, se zdi, da so dobro delovale v prvem letu izvajanja, tj. leta 2004, ko je bila končna proračunska poraba pod zgornjimi mejami, pa tudi izdatki, kot so predlagani v proračunu za leto 2005, so v okviru teh mej. Okvir izdatkov bi se moral še naprej upoštevati, saj je politično zavezujoč.
(5)

Proračunski rezultat, predviden v programu, je izpostavljen več tveganjem. Prvič, pospešitev ekonomske aktivnosti bi lahko bila slabša od pričakovane, odvisno od dejanskega vpliva ukrepov fiskalne konsolidacije in ob upoštevanju pričakovanega povečanja v mednarodni konkurenci na portugalskih izvoznih trgih. Drugič, ukrepi za povečanje prihodkov in omejevanje prihodkov se lahko izkažejo za manj učinkovite od pričakovanih ali potrebujejo več časa, da dosežejo želene rezultate. Višje davčne stopnje povečujejo tveganje davčne utaje, čeprav so bili sprejeti pomembni ukrepi za večjo davčno usklajenost, vključno s tesnejšim upravnim sodelovanjem v boju proti čezmejni goljufiji na področju DDV. Razen tega večji del napovedanih omejitev odhodkov še vedno ni pravno izvršen. V skladu s to oceno bi lahko bila vlada pozvana k izpolnjevanju svoje obveze do sprejetja dodatnih ukrepov, da bi se izognila temu, da bi proračun presegal 3 % BDP dlje, kot je bilo načrtovano. Poleg tega, tudi če bi se predvideni potek spoštoval, bi za leti 2008 in 2009 proračunsko stanje v programu ne zagotavljalo zadostne varnostne rezerve pred prekoračitvijo praga primanjkljaja ob običajnih makroekonomskih nihanjih vsaj do leta 2009. To stanje tudi ne more zagotoviti, da se do konca programskega obdobja doseže srednjeročni cilj Pakta stabilnosti in rasti o proračunskem stanju blizu ravnovesja, kljub zmanjšanju osnovnega primanjkljaja za približno 4 odstotne točke BDP od leta 2005 do leta 2009. Občutljivostna analiza kaže, da bi v primeru neugodnega makroekonomskega razvoja leta 2009 primanjkljaj še vedno bil na stopnji 3 % ali zelo blizu nje.
SL Uradni list Evropske unije C 195/2

MNENJE KOMISIJE

z dne 3. avgusta 2005

o spremenjenem načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov v objektu TU5 na lokaciji COGEMA v Pierrelatte v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(2005/C 195/02)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

Evropska komisija je v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom 13. decembra 2004 prejela od francoske vlade splošne podatke v zvezi s spremenjenim načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov v objektu TU5 na lokaciji COGEMA v Pierrelatte.

Na podlagi splošnih podatkov in dodatnih informacij, ki jih je 3. marca 2005 zahtevala Komisija in so jih francoski organi predložili 5. aprila 2005, ter po posvetovanju s skupino izvedencev, je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med elektrarno in najbližjim mestom na ozemlju druge države članice, v tem primeru Italije, je približno 175 km.

2. Med spremembami objekta TU5, ki jih opisujejo splošni podatki, je navedeno, da objekt predeluje uranilov nitrat z lokacije COGEMA v Marcoule in s tem povzroča odvajanje 3H in 14C v plinastih in tekočih izpustih.

3. Med običajnim obratovanjem plinasti in tekoči izpusti iz spremenjenega obrata TU %, vključno s 3H in 14C, ne bodo povzročili izpostavljenosti prebivalstva v drugi državi članici, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov tekočih radioaktivnih snovi zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, načrtovana sprememba ne bo imela vpliva, ki bi bil pomemben z zdravstvenega vidika prebivalstva druge države članice.

Komisija zato meni, da izvajanje spremenjenega načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki v objektu TU5 na lokaciji COGEMA v Pierrelatte v Franciji med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, zemlje ali ozračja druge države članice, ki bi bilo pomembno z zdravstvenega vidika.
(9)

Uporaba rentgenske opreme na javnih mestih lahko pomeni izziv z vidika pravic do varstva zasebnosti in osebnih podatkov. V zvezi z vsemi dejavnostmi, povezanimi z uporabo zadevne rentgenske opreme, vključno z javnim naročilom in delovanjem opreme ter vsemi nadaljnjimi dejavnostmi obdelave, je bistvenega pomena čim bolj omejiti poseganje in vsekakor ravnati v skladu z upoštevnimi akti prava Unije, zlasti z Uredbo 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (3), Direktivo 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.