UREDBA KOMISIJE (EU) št. 327/2011

z dne 30. marca 2011

o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo ventilatorjev, ki jih poganjajo motorji z električno vhodno močjo med 125 W in 500 kW

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (1), in zlasti člena 15(1) Direktive,

po posvetovanju s Posvetovalnim forumom za okoljsko primerno zasnovo,

ob upoštevanju naslednjega:

Ventilatorji, ki jih poganjajo motorji z električno vhodno močjo med 125 W in 500 kW, so pomemben del raznih izdelkov za uravnavanje pretoka plina. Minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti za električne motorje so bile določene v Uredbi Komisije (ES) št. 640/2009 z dne 22. julija 2009 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo elektromotorjev (2) , vključno z električnimi motorji, opremljenimi s pogoni s spremenljivo hitrostjo. Veljajo tudi za motorje, ki so del sistema motor-ventilator. Vendar se veliko ventilatorjev, vključenih v to uredbo, uporablja v kombinaciji z motorji, ki niso vključeni v Uredbo (ES) št. 640/2009.

Skupna poraba električne energije ventilatorjev, ki jih poganjajo motorji z električno vhodno močjo med 125 W in 500 kW, je 344 TWh na leto in se bo do leta 2020 povečala na 560 TWh, če se bo trenutni trend trga Evropske unije nadaljeval. Stroškovno učinkovito možno izboljšanje z oblikovanjem je približno 34 TWh na leto v letu 2020, kar ustreza 16 Mt emisij CO2. Posledično so ventilatorji, ki jih poganjajo motorji z električno vhodno močjo med 125 W in 500 kW, izdelki, za katere je treba vzpostaviti zahteve za okoljsko primerno zasnovo.

Veliko ventilatorjev je vgrajenih v druge izdelke, ne da bi bili ločeno dani v promet ali uporabo v smislu člena 5 Direktive 2009/125/ES ter Direktive 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (3) . Za doseganje večine stroškovno učinkovitega energetsko varčnega potenciala in lajšanje izvrševanja ukrepa morajo biti ventilatorji z močjo med 125 W in 500 kW, ki so vgrajeni v druge izdelke, tudi v skladu z določbami te uredbe.

Veliko ventilatorjev je del prezračevalnih sistemov, vgrajenih v stavbe. Nacionalna zakonodaja, ki temelji na Direktivi 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (4) , lahko s pomočjo metode izračuna in merilne metode, opredeljenih v tej uredbi glede učinkovitosti ventilatorja, za navedene prezračevalne sisteme določi nove strožje zahteve glede energetske učinkovitosti.

Komisija je izvedla pripravljalno študijo, ki analizira tehnične, okoljske in gospodarske vidike ventilatorjev. Študija je bila oblikovana skupaj z zainteresiranimi stranmi in interesnimi skupinami iz Unije ter tretjih držav, rezultati pa so javno dostopni. Nadaljnje delo in posvetovanje sta pokazala, da se lahko področje dodatno razširi ob upoštevanju izjem, navedenih za posebne aplikacije, kjer zahteve ne bi bile primerne.

Izboljšanje energetske učinkovitosti ventilatorjev, ki jih poganjajo motorji z električno vhodno močjo med 125 W in 500 kW, je treba doseči z uporabo obstoječih nelastniških stroškovno učinkovitih tehnologij, ki zmanjšujejo skupne stroške nakupa in obratovanja teh izdelkov.

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo bi morale uskladiti zahteve energetske učinkovitosti ventilatorjev, ki jih poganjajo motorji z električno vhodno močjo med 125 W in 500 kW, v vsej Uniji in s tem prispevati k delovanju notranjega trga ter izboljšanju okoljske učinkovitosti teh izdelkov.

Proizvajalcem je treba zagotoviti primeren časovni okvir, da spremenijo zasnovo izdelkov in prilagodijo proizvodne linije. Časovno načrtovanje mora biti tako, da se preprečijo negativni vplivi na nabavo ventilatorjev, ki jih poganjajo motorji z električno vhodno močjo med 125 W in 500 kW, in se upoštevajo posledice v zvezi s stroški za proizvajalce, zlasti za mala in srednje velika podjetja, pri čemer se zagotavlja pravočasno doseganje ciljev te uredbe.

Najkasneje štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe se načrtuje njen pregled. Postopek pregleda se lahko začne prej, če Komisija prejme dokaze, ki to upravičujejo. Pri pregledu bi se morali oceniti zlasti določitev tehnološko neodvisnih zahtev, možnost uporabe pogonov s spremenljivo hitrostjo, število in obseg potrebnih izjem ter vključitev ventilatorjev z električno vhodno močjo, manjšo od 125 W.

Energetsko učinkovitost ventilatorjev, ki jih poganjajo motorji z električno vhodno močjo med 125 W in 500 kW, je treba določiti na podlagi zanesljivih, točnih in ponovljivih merilnih metod, ki upoštevajo priznano stanje tehnike, vključno z usklajenimi standardi, ki jih sprejmejo evropski standardizacijski organi iz Priloge I k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (5) .

Zaradi te uredbe je treba na trgu bolj uveljaviti tehnologije, ki omejujejo vpliv na okolje tistih ventilatorjev v času njihove uporabe, ki jih poganjajo motorji z električno vhodno močjo med 125 W in 500 kW, s čimer bi po ocenah do leta 2020 letno prihranili 34 TWh električne energije v primerjavi s stanjem brez ukrepanja.

Opredeliti je treba merila uspešnosti za trenutno dostopne vrste ventilatorjev z visoko energetsko učinkovitostjo. Merila uspešnosti bodo pripomogla k zagotavljanju široke razpoložljivosti in enostavnega dostopa do informacij, zlasti malim in srednje velikim podjetjem ter zelo majhnim družbam, kar dodatno olajšuje integracijo najboljših razvojnih tehnologij in omogoča razvoj učinkovitejših izdelkov za zmanjšanje porabe energije.

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 19(1) Direktive 2009/125/ES –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1. Ta uredba določa zahteve za okoljsko primerno zasnovo pri dajanju v promet ali uporabi ventilatorjev, tudi kadar so vgrajeni v druge izdelke, povezane z energijo, iz Direktive 2009/125/ES.

2. Ta uredba se ne uporablja za ventilatorje, vgrajene v:

3. Ta uredba se ne uporablja za ventilatorje, ki so:

pri čemer mora biti na embalaži, informacijah o izdelku in tehnični dokumentaciji za (a), (b) in (c) jasno navedeno, da se ventilator uporablja le za namen, za katerega je bil izdelan, za (d) pa mora(-jo) biti naveden(-i) izdelek(-ki), za katere je namenjen.

dani v promet pred 1. januarjem 2015 in nadomeščajo identične ventilatorje, vgrajene v izdelke, ki so bili dani v promet pred 1. januarjem 2013;

Člen 2

Opredelitev pojmov

Poleg opredelitev pojmov iz Direktive 2009/125/ES se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

namenjen uporabi z električnim motorjem, ki poganja propeler z električno vhodno močjo med 125 W in 500 kW (≥ 125 W in ≤ 500 kW) v točki optimalne energetske učinkovitosti, ali je opremljen z njim,

„ventilator“ je vrtljiv stroj z lopaticami, ki se uporablja za ohranjanje neprekinjenega pretoka plina, običajno zraka, ki gre skozenj, in njegovo delo na enoto mase ne presega 25 kJ/kg, in je:

„krila na vstopnih vodilih“ so krila, nameščena pred propelerjem, ki usmerjajo tok plina proti propelerju in so nastavljiva ali pa tudi ne;

„krila na izstopnih vodilih“ so krila, nameščena za propelerjem, ki usmerjajo tok plina proč od propelerja in so nastavljiva ali pa tudi ne;

„centrifugalni ventilator“ je ventilator, pri katerem plin vstopi v propeler v glavnem v smeri osi in ga zapusti v smeri, ki je pravokotna na to os. Propeler ima lahko en ali dva vhoda, lahko pa ima tudi ohišje;

„centrifugalni ventilator z nazaj zakrivljenimi lopaticami in ohišjem“ je centrifugalni ventilator, pri katerem je zunanja smer lopatic propelerja na robu usmerjena nazaj glede na smer vrtenja in ki ima ohišje;

Člen 3

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo

1. Zahteve za okoljsko primerno zasnovo za ventilatorje so določene v Prilogi I.

2. Vsaka zahteva glede energetske učinkovitosti ventilatorja iz oddelka 2 Priloge I se uporablja v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

(a) prva stopnja: od 1. januarja 2013 prezračevalni ventilatorji ne bodo smeli imeti nižje ciljne energetske učinkovitosti, kot je opredeljeno v tabeli 1 v oddelku 2 Priloge I;

(b) druga stopnja: od 1. januarja 2015 vsi ventilatorji ne bodo smeli imeti nižje ciljne energetske učinkovitosti, kot je opredeljeno v tabeli 2 v oddelku 2 Priloge I.

3. Zahteve za zagotavljanje informacij o ventilatorjih in načini njihovega prikaza so navedeni v oddelku 3 Priloge I. Te zahteve se uporabljajo od 1. januarja 2013.

4. Zahteve glede energetske učinkovitosti ventilatorjev iz oddelka 2 Priloge I se ne uporabljajo za ventilatorje, ki so namenjeni uporabi:

5. Za ventilatorje z dvojno rabo, ki so namenjeni tako za prezračevanje v normalnih razmerah kot tudi za uporabo v sili in kratkotrajno uporabo glede na zahteve požarne varnosti iz Direktive 89/106/ES, se bodo vrednosti ustreznih stopenj učinkovitosti iz oddelka 2 Priloge I zmanjšale za 10 % za tabelo 1 in za 5 % za tabelo 2.

6. Skladnost z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo se izmeri in izračuna v skladu z zahtevami iz Priloge II.

Člen 4

Ocena skladnosti

Postopek za oceno skladnosti iz člena 8 Direktive 2009/125/ES je sistem notranjega nadzora snovanja iz Priloge IV k navedeni direktivi ali sistem upravljanja za ocenjevanje skladnosti iz Priloge V k navedeni direktivi.

Člen 5

Postopek preverjanja zaradi tržnega nadzora

Pri izvajanju kontrole tržnega nadzora iz člena 3(2) Direktive 2009/125/ES organi držav članic izvajajo postopek preverjanja iz Priloge III k tej uredbi.

Člen 6

Okvirna merila uspešnosti

Okvirna merila uspešnosti za najučinkovitejše ventilatorje, dostopne na trgu v času začetka veljavnosti te uredbe, so določena v Prilogi IV.

Člen 7

Revizija

Komisija to uredbo najpozneje štiri leta po začetku njene veljavnosti pregleda, rezultate tega pregleda pa predstavi Posvetovalnemu forumu za okoljsko primerno zasnovo. Pri pregledu se oceni zlasti izvedljivost zmanjšanja števila vrst ventilatorjev, da bi se okrepila konkurenčnost na podlagi energetske učinkovitosti med ventilatorji, ki lahko opravljajo podobno funkcijo. Poleg tega se oceni tudi, če je mogoče zmanjšati obseg izjem, vključno z ugodnostmi za ventilatorje z dvojno rabo.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 285, 31.10.2009, str. 10.

(2) UL L 191, 23.7.2009, str. 26.

(3) UL L 157, 9.6.2006, str. 24.

(4) UL L 153, 18.6.2010, str. 13.

(5) UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

(6) UL L 100, 19.4.1994, str. 1.

(7) UL L 40, 11.2.1989, str. 12.

Informacije v tehnični dokumentaciji morajo biti navedene, kot je predstavljeno v točkah 2(1) do 2(14). Dobesednega besedila s seznama ni treba ponavljati. Namesto z besedilom so informacije lahko prikazane z grafi, številkami ali simboli.

informacije, pomembne za zmanjšanje vpliva na okolje in zagotovitev optimalne pričakovane življenjske dobe, glede namestitve, uporabe in vzdrževanja ventilatorja;

Minimalne zahteve za energetsko učinkovitost ventilatorjev so določene v tabelah 1 in 2.

„ciljna energetska učinkovitost“ (ηtarget) je minimalna energetska učinkovitost, ki jo mora doseči ventilator, da zadosti zahtevam, in temelji na njegovi električni vhodni moči v točki njegove optimalne energetske učinkovitosti, kjer velja ηtarget kot izhodna vrednost ustrezne enačbe v oddelku 3 Priloge II z uporabo ustreznega celega števila N ravni učinkovitosti (tabeli 1 in 2 v oddelku 2 Priloge I) in vhodni električni moči Pe(d) ventilatorja, izraženi v kW, v točki njegove optimalne energetske učinkovitosti v ustrezni formuli energetske učinkovitosti;

PRILOGA II

MERITVE IN IZRAČUNI

1. Opredelitev pojmov za namene Priloge II

(1) „Prostornina mirovanja vhodnega pretoka“ (q) je prostornina plina, ki gre skozi ventilator na enoto časa (v m3/s) in se izračuna na podlagi mase plina, ki jo premika ventilator (v kg/s), deljeno z gostoto tega plina pri vhodu v ventilator (v kg/m3);

(2) „faktor stisljivosti“ je številka brez merske enote, ki pomeni količino stisljivosti toka plina med testom, in je izračunana kot razmerje med mehanskim delom, ki ga ventilator opravi za plin, in delom, ki bi se opravilo za nestisnjeno tekočino z istim masnim pretokom, gostoto pri vhodu in stopnjo tlaka, upoštevajoč tlak ventilatorja kot „skupni tlak“ (kp) ali „statični tlak“ (kps);

(3) kps je koeficient stisljivosti za izračun statične plinske moči ventilatorja;

(4) kp je koeficient stisljivosti za izračun skupne plinske moči ventilatorja;

(5) „končna sestava“ so končana ali sestavljena montažna dela ventilatorja na kraju samem z vsemi elementi za spreminjanje električne energije v plinsko moč ventilatorja brez potrebe po dodajanju drugih delov ali komponent;

(6) „nedokončana sestava“ je sestava delov ventilatorja vsaj s propelerjem, ki za spreminjanje električne energije v plinsko moč ventilatorja potrebuje eno zunanjo komponento ali več;

(7) „neposredni pogon“ pomeni poganjanje ventilatorja, pri katerem je propeler pritrjen na gred motorja, bodisi neposredno ali z osno povezavo, in hitrost propelerja enaka številu vrtljajev motorja;

(8) „prenos moči“ pomeni poganjanje ventilatorja brez „neposrednega pogona“, kot je opredeljen zgoraj. Takšno poganjanje lahko vključuje prenos moči prek klinastega jermena, menjalnika ali drsne sklopke;

(9) „pogon z nizko učinkovitostjo“ pomeni prenos moči z jermenom, ki je manj kakor trikrat tako širok kakor je dolg, ali z drugo vrsto prenosa moči, razen „pogona z visoko učinkovitostjo“;

(10) „pogon z visoko učinkovitostjo“ pomeni prenos moči z jermenom, ki je vsaj trikrat tako širok kakor je dolg, zobničastim jermenom ali z zobniki.

2. Merilna metoda

Zaradi skladnosti in preverjanja skladnosti z zahtevami iz te uredbe se meritve in izračuni opravijo z zanesljivo, točno in ponovljivo metodo, ki upošteva splošno priznane najsodobnejše merilne metode ter daje rezultate, ki veljajo za visoko zanesljive, vključno z metodami, določenimi v dokumentih, katerih referenčne številke so bile v ta namen objavljene v Uradnem listu Evropske unije.

3. Metoda izračunavanja

Metodologija izračuna energetske učinkovitosti določenega ventilatorja temelji na razmerju med plinsko močjo in električno vhodno močjo motorja, pri čemer je plinska moč ventilatorja posledica pretoka prostornine plina in tlačne razlike na obeh straneh ventilatorja. Tlak je statični ali skupni, ki je seštevek statičnega in dinamičnega tlaka, odvisno od merilne kategorije in kategorije učinkovitosti.

3.1 Če je ventilator dobavljen v „končni sestavi“, izmerite njegovo plinsko moč in električno vhodno moč v točki optimalne energetske učinkovitosti: (a) Če ventilator nima pogona s spremenljivo hitrostjo, izračunajte celotno učinkovitost z uporabo naslednje enačbe: ηe = Pu(s) / Pe kjer velja: ηe je celotna učinkovitost; Pu(s) je plinska moč ventilatorja, določena v skladu s točko 3.3, ko ventilator deluje v točki optimalne energetske učinkovitosti; Pe je moč, izmerjena na vhodnih terminalih električnega omrežja na motorju ventilatorja, ko ventilator deluje v točki optimalne energetske učinkovitosti. (b) Če ima ventilator pogon s spremenljivo hitrostjo, izračunajte celotno učinkovitost z uporabo naslednje enačbe: ηe = (Pu(s) / Ped) · Cc kjer velja: ηe je celotna učinkovitost; Pu(s) je plinska moč ventilatorja, določena v skladu s točko 3.3, ko ventilator deluje v točki optimalne energetske učinkovitosti; Ped je moč, izmerjena na vhodnih terminalih električnega omrežja na pogonu s spremenljivo hitrostjo ventilatorja, ko ventilator deluje v točki optimalne energetske učinkovitosti; Cc je kompenzacijski faktor delne obremenitve: — za motor s pogonom s spremenljivo hitrostjo in Ped ≥ 5 kW, torej velja Cc = 1,04, — za motor s pogonom s spremenljivo hitrostjo in Ped < 5 kW, torej velja Cc = – 0,03 ln(Ped) + 1,088.

3.2 Če je ventilator dobavljen v „nedokončani sestavi“, se celotna učinkovitost ventilatorja izračuna v točki optimalne energetske učinkovitosti propelerja z uporabo naslednje enačbe: ηe = ηr · ηm · ηT · Cm · Cc kjer velja: ηe je celotna učinkovitost; ηr je učinkovitost propelerja ventilatorja v skladu s Pu(s) / Pa, kjer velja: Pu(s) je plinska moč ventilatorja, določena v točki optimalne energetske učinkovitosti propelerja in v skladu s točko 3.3 spodaj; Pa je osna moč ventilatorja v točki optimalne energetske učinkovitosti propelerja; ηm je nominalna nazivna učinkovitost motorja v skladu z Uredbo (ES) št. 640/2009, kadar se uporablja. Če motor ni zajet v Uredbi (ES) št. 640/2009 ali če motor ni vgrajen, se privzeta ηm motorja izračuna z naslednjimi vrednostmi: — če je priporočena električna vhodna moč „Pe“ ≥ 0,75 kW, ηm = 0,000278*(x3) – 0,019247*(x2) + 0,104395*x + 0,809761 kjer velja x = log(Pe) in Pe, kot je opredeljen v točki 3.1(a), — če je priporočena vhodna moč motorja „Pe“ < 0,75 kW, ηm = 0,1462*ln(Pe) + 0,8381 in Pe, kot je opredeljen v točki 3.1(a), pri čemer bi morala biti električna vhodna moč Pe, ki jo priporoča proizvajalec ventilatorja, dovolj, da ventilator doseže točko optimalne energetske učinkovitosti, ob upoštevanju morebitnih izgub zaradi prenosnih sistemov; ηT je učinkovitost pogona, za katero je treba uporabljati naslednje privzete vrednosti: — za neposredni pogon ηT = 1,0, — če je prenos moči pogon z nizko učinkovitostjo, kot je opredeljeno v točki 1(9) in — Pa ≥ 5 kW, ηT = 0,96 ali — 1 kW < Pa < 5 kW, ηT = 0,0175 * Pa + 0,8725 ali — Pa ≤ 1 kW, ηT = 0,89, — če je prenos moči pogon z visoko učinkovitostjo, kot je opredeljeno v točki 1(10) in — Pa ≥ 5 kW, ηT = 0,98 ali — 1 kW < Pa < 5 kW, ηT = 0,01 * Pa + 0,93 ali — Pa ≤ 1 kW, ηT = 0,94; Cm je kompenzacijski faktor, ki izenači skladanje komponent = 0,9; Cc je kompenzacijski faktor delne obremenitve: — za motor brez pogona s spremenljivo hitrostjo Cc = 1,0, — za motor s pogonom s spremenljivo hitrostjo in Ped ≥ 5 kW, torej velja Cc = 1,04, — za motor s pogonom s spremenljivo hitrostjo in Ped < 5 kW, torej velja Cc = – 0,03 ln(Ped) + 1,088.

3.3 Plinska moč ventilatorja Pu(s) (kW) se izračuna v skladu z metodo testiranja merilne kategorije, ki jo je izbral dobavitelj: (a) če je bil ventilator izmerjen v skladu z merilno kategorijo A, se uporabi statična plinska moč ventilatorja Pus iz enačbe Pus = q · psf · kps; (b) če je bil ventilator izmerjen v skladu z merilno kategorijo B, se uporabi plinska moč ventilatorja Pu iz enačbe Pu = q · pf · kp; (c) če je bil ventilator izmerjen v skladu z merilno kategorijo C, se uporabi statična plinska moč ventilatorja Pus iz enačbe Pus = q · psf · kps; (d) če je bil ventilator izmerjen v skladu z merilno kategorijo D, se uporabi plinska moč ventilatorja Pu iz enačbe Pu = q · pf · kp.

4. Metodologija izračuna ciljne energetske učinkovitosti

Ciljna energetska učinkovitost je energetska učinkovitost, ki jo mora doseči ventilator iz dane vrste ventilatorjev, da zadosti zahtevam, določenim v tej uredbi (izraženo v celotnih odstotnih točkah). Ciljna energetska učinkovitost se izračuna po formulah učinkovitosti, ki vključujejo vhodno električno moč Pe(d) in stopnjo minimalne učinkovitosti, opredeljeno v Prilogi I. Celotni razpon moči pokrivata dve formuli: ena za ventilatorje z vhodno električno močjo od 0,125 kW do vključno 10 kW in druga za ventilatorje nad 10 kW do vključno 500 kW.

Obstajajo tri vrste ventilatorjev, za katere so razvite formule energetske učinkovitosti, ki odražajo različne lastnosti več vrst ventilatorjev:

4.1 Ciljna energetska učinkovitost za osne ventilatorje, centrifugalne ventilatorje z naprej zakrivljenimi lopaticami in centrifugalne radialne ventilatorje z lopaticami (z vgrajenimi osnimi ventilatorji) se izračuna z uporabo naslednjih enačb: Razpon moči P od 0,125 kW do 10 kW Razpon moči P od 10 kW do 500 kW ηtarget = 2,74 · ln(P) – 6,33 + N ηtarget = 0,78 · ln(P) – 1,88 + N pri čemer je vhodna moč P vhodna električna moč Pe(d) in N je celo število zahtevane stopnje energetske učinkovitosti.

4.2 Ciljna energetska učinkovitost za centrifugalne ventilatorje z nazaj zakrivljenimi lopaticami brez ohišja, centrifugalne ventilatorje z nazaj zakrivljenimi lopaticami in ohišjem ter mešalne ventilatorje se izračuna z uporabo naslednjih enačb: Razpon moči P od 0,125 kW do 10 kW Razpon moči P od 10 kW do 500 kW ηtarget = 4,56 · ln(P) – 10,5 + N ηtarget = 1,1 · ln(P) – 2,6 + N pri čemer je vhodna moč P vhodna električna moč Pe(d) in N je celo število zahtevane stopnje energetske učinkovitosti.

4.3 Ciljna energetska učinkovitost za ventilatorje s križnim pretokom se izračuna z uporabo naslednjih enačb: Razpon moči P od 0,125 kW do 10 kW Razpon moči P od 10 kW do 500 kW ηtarget = 1,14 · ln(P) – 2,6 + N ηtarget = N pri čemer je vhodna moč P vhodna električna moč Pe(d) in N je celo število zahtevane stopnje energetske učinkovitosti.

5. Upoštevanje ciljne energetske učinkovitosti

Celotna učinkovitost ventilatorja ηe, izračunana v skladu z ustrezno metodo v oddelku 3 Priloge II, mora biti enaka ali večja kakor ciljna vrednost ηtarget, ki jo določa stopnja učinkovitosti, da zadostuje minimalnim zahtevam energetske učinkovitosti.