PRILOGA IX

Zahteve, ki se uporabljajo za vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav, vključno s samodejnim vklopom osvetlitve

1. Zahteve za homologacijo tipa vozila glede na vgradnjo osvetlitve

1.1. Vozila kategorije L1e izpolnjujejo vse ustrezne zahteve iz Pravilnika UNECE št. 74 (1). Upoštevati je treba tudi zahteve iz točk 1.8 do 1.12.

1.1.1. Vozila kategorije L1e-B so zaradi odsotnosti enotnih zahtev v Pravilniku UNECE št. 74 vedno opremljena s svetilko zadnje registrske tablice.

1.1.2. Vozila kategorije L1e so lahko zaradi odsotnosti posebnih zahtev v Pravilniku UNECE št. 74 opremljena s svetilkami za dnevno vožnjo, ki se vklopijo namesto samodejno vklopljenih žarometov in izpolnjujejo zahteve iz točk 2.3.4 do 2.3.4.7 v nadaljevanju.

1.1.3. Vozila L1e-A so lahko namesto zahtev, določenih v točkah 1.1 do 1.1.2, opremljena z vsemi naslednjimi napravami: žarometom, ki oddaja belo svetlobo naprej, kadar se vozilo premika, zadnjo pozicijsko svetilko, ki oddaja rdečo svetlobo nazaj, kadar se vozilo premika, oranžnimi bočnimi odsevniki (po en na vsaki strani), oranžnimi odsevniki na pedalih (v smeri naprej in nazaj, oba na vsaki strani) in rdečim zadnjim odsevnikom. Za te svetlobne naprave ni potrebna homologacija tipa za sestavni del in zanje se ne uporabljajo nobene druge posebne zahteve glede vgradnje, vklapljanja in električne vezave. V takih primerih proizvajalec izjavi, da so zadevne svetlobne naprave skladne s standardoma 6742-1:1987 in 6742-2:1985.

1.2. Vozila kategorije L2e izpolnjujejo zahteve iz točk 1.10 do 2.5.

1.3. Vozila kategorije L3e izpolnjujejo vse ustrezne zahteve iz Pravilnika UNECE št. 53. Upoštevati je treba tudi zahteve iz točk 1.8 do 1.12.

1.4. Vozila kategorije L4e izpolnjujejo zahteve iz točk 1.10 do 1.12 in 3. do 3.2.8.1.

1.5. Vozila kategorije L5e izpolnjujejo zahteve iz točk 1.10 do 2.5.

1.6. Vozila kategorije L6e izpolnjujejo zahteve iz točk 1.10 do 2.5.

1.7. Vozila kategorije L7e izpolnjujejo zahteve iz točk 1.10 do 2.5.

1.8. Vozila kategorije L1e-A so lahko opremljena z odsevnimi trakovi na stranskih stenah pnevmatik ali platišč, tako da zagotavljajo vidni vtis krogov bele svetlobe in omogočijo enostavno prepoznavnost takšnih vozil.

1.9. Vozila kategorij L1e in L3e so lahko opremljena z dodatnimi zadnjimi in bočnimi odsevnimi napravami in materiali, če ne zmanjšujejo učinkovitosti obveznih svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav. Z odsevnimi materiali so lahko opremljeni predvsem prostori za prtljago in sedežne torbe, če so ti materiali iste barve kot svetlobne naprave na tem mestu.

1.10. Nobeno vozilo ni opremljeno s pomožnimi svetlobnimi viri, katerih oddano svetlobo se lahko neposredno ali posredno opazi v običajnih voznih pogojih, razen tistih, ki so namenjeni za osvetlitev naprav za upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnih instrumentov ali prostora za osebe v vozilu.

1.11. Nobeno vozilo ni opremljeno s svetlobnimi napravami, ki bi zaradi odsotnosti določenega besedila v zadevnih določbah o homologaciji tipa za sestavni del in če z navedenimi določbami ni izrecno dovoljeno, prikazovale premikanje in širjenje svetlobe ali dajale vtis, da se njihova svetloba premika ali širi na vidno površino, ali povzročale stroboskopski ali utripajoč učinek. Če je velikost vidne površine svetlobne funkcije zmanjšana zaradi vklopa druge svetlobne funkcije drugačne barve, preostala vidna površina prve navedene funkcije še naprej izpolnjuje ustrezne kolorimetrične zahteve in ustrezne zahteve glede svetilnosti (npr. leva in desna zadnja svetilka, sestavljena iz dveh obročev za zadnjo pozicijsko svetilko z LED sijalkami, katerih zunanji obroč lahko postane smerna svetilka, notranji obroč pa ostane kombinirana pozicijska in zavorna svetilka). Homologacija tipa za sestavne dele svetlobnih naprav zajema vse načine delovanja.

1.12. Kadar je vklop žarometa, ki se vklaplja samodejno, ali vklop svetilke za dnevno vožnjo povezan z delovanjem motorja, se to razlaga kot povezano z vklopom glavnega nadzornega stikala vozila. To zlasti velja za vozila z električnim ali drugim alternativnim pogonskim sistemom in vozila, opremljena s samodejnim sistemom za vklop/izklop motorja.

2. Zahteve za vozila kategorij L2e, L5e, L6e in L7e.

2.1. Splošne zahteve

2.1.1. Vse svetlobne naprave so homologirane in vgrajene v skladu s specifikacijami proizvajalca sestavnih delov tako, da v normalnih okoliščinah uporabe in kljub tresljajem, ki so jim morda izpostavljene, ohranijo predpisane značilnosti in zagotavljajo, da vozilo izpolnjuje zahteve iz te priloge. Zlasti ne sme biti omogočeno nenamerno spreminjanje nastavitve svetlobnih naprav.

2.1.2. Žarometi so vgrajeni tako, da jih je mogoče preprosto pravilno nastaviti.

2.1.3. Referenčna os svetlobne naprave, vgrajene na vozilo, je pravokotna na vzdolžno srednjo ravnino vozila pri bočnih odsevnikih oziroma vzporedna s to ravnino pri vseh drugih signalnih napravah, pri čemer dovoljeno odstopanje znaša 3°.

2.1.4. Višina in nastavitev svetlobnih naprav se preverita na vozilu z maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, in dodatno maso morebitnih pogonskih akumulatorjev postavljenih na ravno vodoravno površino, z volanom (krmilnimi napravami) v položaju za naravnost naprej in tlakom v pnevmatikah, nastavljenim na vrednosti, ki jih je navedel proizvajalec.

2.1.5. Če ni posebnih zahtev, sta svetlobni napravi, ki sestavljata par:

— vgrajeni na vozilo simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino,

— simetrični ena na drugo glede na vzdolžno srednjo ravnino (vključno s tistimi, ki so v ograjeni sestavi),

— imata iste kolorimetrične značilnosti in

— imata identične fotometrične značilnosti.

2.1.6. Če ni posebnih navodil, so lahko svetilke, ki imajo različne funkcije, neodvisne ali združene, kombinirane ali integrirane v eni napravi, če vsaka svetilka izpolnjuje zanjo veljavne zahteve.

2.1.7. Največja višina od tal se meri na najvišji točki, najmanjša višina od tal pa na najnižji točki površine sevanja.

2.1.8. Če ni posebnih zahtev, nobena druga svetilka, razen smernih svetilk, varnostnih utripalk in signala za zasilno zaviranje, ne sme oddajati utripajoče svetlobe.

2.1.9. Nobena površina sevanja nobene svetilke z rdečo svetlobo, razen pozicijskih svetilk na skrajnem zadnjem delu vozila, ne sme biti vidna od spredaj in nobena površina sevanja nobene svetilke z belo svetlobo, razen svetilk za vzvratno vožnjo, ne sme biti vidna od zadaj. Notranja osvetlitev ali osvetlitev instrumentov na armaturni plošči vozila se ne upošteva, pogoji pa se preverijo na naslednji način:

2.1.9.1. Rdeča svetloba ne sme biti neposredno vidna za opazovalca, ki se giblje na območju 1 v prečni ravnini 25 m pred skrajnim sprednjim delom vozila (glej sliko 9-1).

2.1.9.2. Bela svetloba ne sme biti neposredno vidna za opazovalca, ki se giblje na območju 2 v prečni ravnini 25 m za skrajnim zadnjim delom vozila (glej sliko 9-2).

2.1.9.3. Zadevni ravnini območij 1 in 2 sta omejeni (glej sliki 9-1 in 9-2): 2.1.9.3.1. z dvema vodoravnima ravninama, ki sta 1,0 m oziroma 2,2 m nad tlemi; 2.1.9.3.2. z dvema navpičnima ravninama, ki oklepata kot 15° naprej oziroma nazaj in navzven od vozila glede na srednjo vzdolžno ravnino vozila. Te ravnine vsebujejo presečnice navpičnih ravnin, vzporednih z vzdolžno srednjo ravnino vozila, ki omejujeta njegovo skupno širino, s prečnima navpičnima ravninama, ki omejujeta skupno dolžino vozila.

Slika 9-1

Neposredna vidnost površine sevanja svetilke, ki oddaja rdečo svetlobo, naprej

Slika 9-2

Neposredna vidnost površine sevanja svetilke, ki oddaja belo svetlobo, nazaj

2.1.10. Električna vezava je takšna, da se sprednje pozicijske svetilke, zadnje pozicijske svetilke in svetilka zadnje registrske tablice vklapljajo in izklapljajo samo hkrati.

2.1.11. Vozila so opremljena s:

— svetilkami za dnevno vožnjo ali

— žarometi, ki se vklopijo samodejno, ko se vklopi glavno nadzorno stikalo vozila.

2.1.12. Če ni posebnih zahtev, je električna vezava taka, da žarometov z dolgim svetlobnim pramenom, žarometov s kratkim svetlobnim pramenom in svetilk za meglo ni mogoče vklopiti, dokler niso vklopljene tudi svetilke, navedene v točki 2.1.10. Ta zahteva se ne uporablja, kadar se žaromet z dolgim svetlobnim pramenom in/ali žaromet s kratkim svetlobnim pramenom uporabljata za optično opozarjanje s kratkim vklapljanjem v presledkih.

2.1.13. Kontrolne svetilke

2.1.13.1. Določbe, ki se nanašajo na posebne kontrolne svetilke za sklenjeni tokokrog, se lahko izpolnijo z ustreznimi funkcijami svetilke za kontrolo delovanja.

2.1.14. Barve svetlobe, ki jih oddajajo svetlobne naprave, so:

žaromet z dolgim svetlobnim pramenom : bela svetilka za dnevno vožnjo : bela žaromet s kratkim svetlobnim pramenom : bela smerna svetilka : oranžna zavorna svetilka : rdeča prednja pozicijska svetilka : bela zadnja pozicijska svetilka : rdeča žaromet za meglo : bela ali rumena zadnja svetilka za meglo : rdeča svetilka za vzvratno vožnjo : bela varnostne utripalke : oranžna svetilka zadnje registrske tablice : bela bočni odsevnik netrikotne oblike (sprednji) : oranžna bočni odsevnik netrikotne oblike (zadnji) : oranžna ali rdeča bočna pozicijska svetilka (sprednja) : oranžna bočna pozicijska svetilka (zadnja) : oranžna ali rdeča zadnji odsevnik netrikotne oblike : rdeča

2.1.14.1. trikromatske koordinate:

rdeča: meja proti rumeni: y ≤ 0,335 meja proti vijoličasti: z ≤ 0,008 bela: meja proti modri: x ≥ 0,310 meja proti rumeni: x ≤ 0,500 meja proti zeleni: meja proti zeleni: y ≤ 0,440 meja proti vijoličasti: meja proti rdeči: y ≥ 0,382 rumena: meja proti rdeči: meja proti zeleni: meja proti beli: in y ≥ 0,440 y ≥ 0,440 meja proti spektralni vrednosti: oranžna: meja proti rumeni: y ≤ 0,429 meja proti rdeči: y ≥ 0,398 meja proti beli: z ≤ 0,007

Za preverjanje gornjih mej se uporablja izvor svetlobe s temperaturo barve 2 856 K (standard A Mednarodne komisije za svetlobne naprave (ICI)).

2.1.14.2. Opredelitve barv v Pravilniku UNECE št. 48 (2) se lahko upoštevajo kot druga možnost k specifikacijam iz točke 2.1.14.1, v tem primeru se namesto specifikacije za „rumeno“, navedene zgoraj, upošteva opredelitev za „selektivno rumeno“.

2.2. Splošne zahteve

2.2.1. Vozila kategorij L2e in L6e so opremljena z naslednjimi svetlobnimi napravami:

— žaromet s kratkim svetlobnim pramenom,

— prednja pozicijska svetilka,

— smerne svetilke,

— zadnja pozicijska svetilka,

— zavorna svetilka,

— svetilka zadnje registrske tablice,

— zadnji odsevnik (netrikotni) in

— bočni odsevniki (netrikotni).

2.2.2. Vozila kategorij L2e in L6e so lahko opremljena z naslednjimi dodatnimi svetlobnimi napravami:

— žaromet s kratkim svetlobnim pramenom,

— svetilka za dnevno vožnjo,

— žaromet za meglo,

— varnostne utripalke,

— zadnja svetilka za meglo,

— svetilka za vzvratno vožnjo in

— bočne pozicijske svetilke.

2.2.3. Na vozilih kategorije L2e ali L6e ne sme biti vgrajena nobena druga svetlobna ali svetlobno-signalna naprava, razen tistih, ki so navedene v točkah 2.2.1 in 2.2.2.

2.2.4. Vozila kategorij L5e in L7e so opremljena z naslednjimi svetlobnimi napravami:

— žaromet s kratkim svetlobnim pramenom,

— žaromet s kratkim svetlobnim pramenom,

— prednja pozicijska svetilka,

— smerne svetilke,

— zadnja pozicijska svetilka,

— zavorna svetilka,

— svetilka zadnje registrske tablice,

— zadnji odsevnik (netrikotni) in

— bočni odsevniki (netrikotni).

2.2.5. Vozila kategorij L5e in L7e so lahko opremljena z naslednjimi dodatnimi svetlobnimi napravami:

— svetilka za dnevno vožnjo,

— žaromet za meglo,

— varnostne utripalke,

— zadnja svetilka za meglo,

— svetilka za vzvratno vožnjo in

— bočne pozicijske svetilke.

2.2.6. Na vozilih kategorije L5e ali L7e ne sme biti vgrajena nobena druga svetlobna ali svetlobno-signalna naprava razen tistih, ki so navedene v točkah 2.2.4 in 2.2.5.

2.2.7. Na vozilo se vgradijo le svetlobne in svetlobno-signalne naprave, ki so homologirane za vozilo kategorije L. Lahko se vgradijo tudi svetlobne in svetlobo-signalizacijske naprave, ki so homologirane za vgradnjo na vozila kategorije M1 ali N1, v skladu s Pravilnikom UNECE št. 48.

2.2.7.1. Vozila drugih kategorij, razen kategorij L2e in L6e, ne smejo biti opremljena z žarometi s kratkim svetlobnim pramenom razreda A.

2.3. Posebne zahteve

2.3.1. Žaromet z dolgim svetlobnim pramenom:

2.3.1.1. Število:

— eden ali dva pri vozilih s skupno širino, ki ne presega 1 300 mm,

— dva pri vozilih s skupno širino, ki presega 1 300 mm.

2.3.1.2. Ureditev:

— ni posebnih zahtev.

2.3.1.3. Mesto vgradnje:

2.3.1.3.1. Po širini: — en neodvisni žaromet z dolgim svetlobnim pramenom je lahko vgrajen nad ali pod drugo prednjo svetilko ali ob njej. Če sta ti dve svetilki druga nad drugo, je referenčno središče žarometa z dolgim svetlobnim pramenom na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če sta svetilki druga ob drugi, sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — en neodvisni žaromet z dolgim svetlobnim pramenom, ki je integriran s kakšno drugo svetilko, je vgrajen tako, da njegovo referenčno središče leži na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če je vozilo poleg žarometa z dolgim svetlobnim pramenom opremljeno tudi z drugo prednjo svetilko, sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — dva žarometa z dolgim svetlobnim pramenom, od katerih je eden ali sta oba integrirana z drugo prednjo svetilko, sta vgrajena tako, da sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila.

2.3.1.3.2. Po višini: — ni posebnih zahtev.

2.3.1.3.3. Po dolžini: — na prednjem delu vozila. Ta zahteva je izpolnjena, če sevana svetloba niti neposredno niti posredno ne moti voznika v vzvratnih ogledalih in/ali drugih odsevnih površinah na vozilu.

2.3.1.3.4. Razdalja: — pri neodvisnem edinem žarometu z dolgim svetlobnim pramenom razdalja med robom njegove površine sevanja in robom površine sevanja katerega koli edinega žarometa s kratkim svetlobnim pramenom ne presega 200 mm.

2.3.1.4. Geometrijska vidnost

— vidnost površine sevanja, vključno z vidnostjo na območjih, za katera se zdi, da niso osvetljena v obravnavani smeri opazovanja, se zagotovi na stožčastem prostoru, opredeljenim z linijami, ki izhajajo iz oboda površine sevanja, in z referenčno osjo žarometa z dolgim svetlobnim pramenom oklepajo kot najmanj 5°.

2.3.1.5. Usmeritev:

— naprej; lahko se premika skladno s kotom zasuka vsakega krmila.

2.3.1.6. Električna vezava:

— vsi žarometi z dolgim svetlobnim pramenom se prižgejo in ugasnejo hkrati,

— vsi žarometi z dolgim svetlobnim pramenom se prižgejo, kadar se preklopi način osvetlitve naprej z žarometa s kratkim svetlobnim pramenom na žaromet z dolgim svetlobnim pramenom,

— vsi žarometi z dolgim svetlobnim pramenom ugasnejo hkrati, kadar se preklopi način osvetlitve naprej z žarometa z dolgim svetlobnim pramenom na žaromet s kratkim svetlobnim pramenom,

— žarometi s kratkim svetlobnim pramenom lahko ostanejo ob preklopu na žaromete z dolgim svetlobnim pramenom prižgani.

2.3.1.7. Kontrolna svetilka za sklenjeni tokokrog:

— obvezna, če je vgrajen žaromet z dolgim svetlobnim pramenom (neutripajoča modra kontrolna svetilka).

2.3.1.8. Druge zahteve:

— skupna vrednost največje svetilnosti žarometov z dolgim svetlobnim pramenom, ki so lahko vklopljeni hkrati, ne presega 430 000 cd, kar ustreza referenčni vrednosti 100.

2.3.2. Žaromet s kratkim svetlobnim pramenom

2.3.2.1. Število:

— eden ali dva pri vozilih s skupno širino, ki ne presega 1 300 mm,

— dva pri vozilih s skupno širino, ki presega 1 300 mm.

2.3.2.2. Ureditev:

— ni posebnih zahtev.

2.3.2.3. Mesto vgradnje:

2.3.2.3.1. Po širini: — en neodvisni žaromet s kratkim svetlobnim pramenom je lahko vgrajen nad ali pod drugo prednjo svetilko ali ob njej. Če sta ti dve svetilki druga nad drugo, je referenčno središče žarometa s kratkim svetlobnim pramenom na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če sta svetilki druga ob drugi, sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — en neodvisni žaromet s kratkim svetlobnim pramenom, ki je integriran z drugo svetilko, je vgrajen tako, da njegovo referenčno središče leži na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če je vozilo poleg žarometa s kratkim svetlobnim pramenom opremljeno tudi z drugo prednjo svetilko, sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — dva žarometa s kratkim svetlobnim pramenom, od katerih je eden ali sta oba integrirana z drugo prednjo svetilko, sta vgrajena tako, da sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — kadar obstajata dva žarometa s kratkim svetlobnim pramenom, prečna razdalja med zunanjima roboma površin sevanja in skrajnima roboma vozila ne presega 400 mm.

2.3.2.3.2. Po višini: — najmanj 500 mm in največ 1 200 mm od tal.

2.3.2.3.3. Po dolžini: — na prednjem delu vozila. Ta zahteva je izpolnjena, če sevana svetloba niti neposredno niti posredno ne moti voznika z odsevi v vzvratnih ogledalih in/ali drugih odsevnih površinah na vozilu.

2.3.2.3.4. Razdalja: — razdalja med robom površine sevanja edinega neodvisnega žarometa s kratkim svetlobnim pramenom in robom površine sevanja katerega koli edinega neodvisnega žarometa z dolgim svetlobnim pramenom ne presega 200 mm.

2.3.2.4. Geometrijska vidnost

— α = 15° navzgor in 10° navzdol,

— β = 45° v levo in desno, če je vgrajen en sam žaromet s kratkim svetlobnim pramenom,

— β = 45° navzven in 10° navznoter, če sta vgrajena dva žarometa s kratkim svetlobnim pramenom.

2.3.2.5. Usmeritev:

— naprej; lahko se premika skladno s kotom zasuka vsakega krmila.

2.3.2.6. Električna vezava:

— vsi žarometi s kratkim svetlobnim pramenom se prižgejo in ugasnejo hkrati,

— vsi žarometi s kratkim svetlobnim pramenom se prižgejo, kadar se preklopi način osvetlitve naprej z žarometa z dolgim svetlobnim pramenom na žaromet s kratkim svetlobnim pramenom,

— vsi žarometi s kratkim svetlobnim pramenom ugasnejo hkrati, kadar se preklopi način osvetlitve naprej z žarometa s kratkim svetlobnim pramenom na žaromet z dolgim svetlobnim pramenom; vendar lahko žarometi s kratkim svetlobnim pramenom ostanejo prižgani hkrati z žarometi z dolgim svetlobnim pramenom.

2.3.2.7. Kontrolna svetilka za sklenjeni tokokrog:

— neobvezna (neutripajoča zelena kontrolna svetilka)

2.3.2.8. Druge zahteve:

— žarometi s kratkim svetlobnim pramenom, pri katerih je najnižja točka površine sevanja 0,8 m ali manj nad tlemi, se nastavijo na začetno osnovno nastavitev med – 1,0 % in – 1,5 %. Točno vrednost lahko določi proizvajalec,

— žarometi s kratkim svetlobnim pramenom, pri katerih je najnižja točka površine sevanja med 0,8 m in 1,0 m nad tlemi, se nastavijo na začetno osnovno nastavitev med – 1,0 % in – 2,0 %. Točno vrednost lahko določi proizvajalec,

— žarometi s kratkim svetlobnim pramenom, pri katerih je najnižja točka površine sevanja 1,0 m ali več nad tlemi, se nastavijo na začetno osnovno nastavitev med – 1,5 % in – 2,0 %. Točno vrednost lahko določi proizvajalec,

— pri žarometih s kratkim svetlobnim pramenom s svetlobnim virom s ciljnim svetilnim tokom, ki ne presega 2 000 lumnov, in osnovnim naklonom med – 1,0 % in – 1,5 % navpični naklon ostane med – 0,5 % in – 2,5 % pri vseh stanjih obremenitve. Navpični naklon ostane med – 1,0 % in – 3,0 %, če je osnovni naklon nastavljen na – 1,5 % do – 2,0 %. Za izpolnitev zahtev se lahko uporablja zunanja naprava za nastavitev, če ni potrebno drugo orodje poleg orodja, priloženega vozilu,

— pri žarometih s kratkim svetlobnim pramenom s svetlobnim virom s ciljnim svetilnim tokom, ki presega 2 000 lumnov, in osnovnim naklonom med - 1,0 % in – 1,5 %, navpični naklon ostane med – 0,5 % in – 2,5 % pri vseh stanjih obremenitve. Navpični naklon ostane med – 1,0 % in – 3,0 %, če je osnovni naklon nastavljen na – 1,5 % do – 2,0 %. Za izpolnitev zahtev iz te točke se lahko uporabi naprava za nastavitev naklona žarometov, vendar deluje popolnoma samodejno, odzivni čas pa je manj kot 30 sekund.

2.3.2.8.1. Preskusni pogoji:

— zahteve glede naklona iz točke 2.3.2.8 se preverijo na naslednji način: — vozilo z maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, in dodatno maso morebitnih pogonskih akumulatorjev ter maso 75 kg, ki simulira voznika, — vozilo, obremenjeno do največje tehnično dovoljene mase, ki je razporejena tako, da se dosežejo največje obremenitve osi, kot je za to stanje obremenitve določil proizvajalec, — vozilo z maso 75 kg, ki simulira voznika, in dodatno obremenjeno, da se doseže največja dovoljena obremenitev zadnje osi, kot je določil proizvajalec; vendar je obremenitev prednje osi v tem primeru čim manjša,

— pred začetkom meritev se vozilo trikrat zaniha navzgor in navzdol in nato premakne nazaj in naprej najmanj za celotni vrtljaj kolesa.

2.3.3. Prednja pozicijska svetilka

2.3.3.1. Število:

— ena ali dve pri vozilih s skupno širino, ki ne presega 1 300 mm,

— dve pri vozilih s skupno širino, ki presega 1 300 mm.

2.3.3.2. Ureditev:

— ni posebnih zahtev.

2.3.3.3. Mesto vgradnje:

2.3.3.3.1. Po širini: — ena neodvisna prednja pozicijska svetilka je lahko vgrajena nad ali pod drugo prednjo svetilko ali ob njej. Če sta ti dve svetilki druga nad drugo, je referenčno središče prednje pozicijske svetilke na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če sta svetilki druga ob drugi, sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — ena neodvisna prednja pozicijska svetilka, ki je integrirana s kakšno drugo prednjo svetilko, je vgrajena tako, da njeno referenčno središče leži na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če je vozilo poleg prednje pozicijske svetilke opremljeno tudi z drugo prednjo svetilko, sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — dve prednji pozicijski svetilki, od katerih je ena ali sta obe integrirani z drugo prednjo svetilko, sta vgrajeni tako, da sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — kadar obstajata dve prednji pozicijski svetilki, prečna razdalja med zunanjima roboma površin sevanja in skrajnima roboma vozila ne presega 400 mm.

2.3.3.3.2. Po višini: — najmanj 350 mm in največ 1 200 mm od tal.

2.3.3.3.3. Po dolžini: — na prednjem delu vozila.

2.3.3.4. Geometrijska vidnost

— α = 15° navzgor in 15° navzdol; kot navzdol se lahko zmanjša na 5°, če je prednja pozicijska svetilka nameščena manj kot 750 mm nad tlemi

— β = 80° v levo in desno, če je vgrajena samo ena prednja pozicijska svetilka

— β = 80° navzven in 45° navznoter, če sta vgrajeni dve prednji pozicijski svetilki.

2.3.3.5. Usmeritev:

— naprej; lahko se premika skladno s kotom zasuka vsakega krmila.

2.3.3.6. Električna vezava:

— se prižge v skladu s točko 2.1.10.

2.3.3.7. Kontrolna svetilka za sklenjeni tokokrog:

— obvezna (neutripajoča zelena kontrolna svetilka ali pa se lahko uporablja osvetlitev instrumentov na armaturni plošči vozila, da se opozori na vklop svetilk, kot je opisano v točki 2.1.10).

2.3.4. Svetilka za dnevno vožnjo

2.3.4.1. Število:

— ena ali dve pri vozilih s skupno širino, ki ne presega 1 300 mm,

— dve pri vozilih s skupno širino, ki presega 1 300 mm.

2.3.4.2. Ureditev:

— ni posebnih zahtev.

2.3.4.3. Mesto vgradnje:

2.3.4.3.1. Po širini: — ena neodvisna svetilka za dnevno vožnjo je lahko vgrajena nad ali pod drugo prednjo svetilko ali ob njej. Če sta ti dve svetilki druga nad drugo, je referenčno središče svetilke za dnevno vožnjo na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če sta svetilki druga ob drugi, sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — ena neodvisna svetilke za dnevno vožnjo, ki je integrirana s kakšno drugo prednjo svetilko, je vgrajena tako, da njeno referenčno središče leži na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če je vozilo poleg svetilke za dnevno vožnjo opremljeno tudi z drugo prednjo svetilko, sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — dve svetilki za dnevno vožnjo, od katerih je ena ali sta obe integrirani z drugo prednjo svetilko, sta vgrajeni tako, da sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — pri vozilih s skupno širino, ki presega 1 300 mm, sta notranja robova površin sevanja drug od drugega oddaljena vsaj 500 mm.

2.3.4.3.2. Po višini: — najmanj 250 mm in največ 1 500 mm od tal.

2.3.4.3.3. Po dolžini: — na prednjem delu vozila. Ta zahteva je izpolnjena, če sevana svetloba niti neposredno niti posredno ne moti voznika z odsevi v vzvratnih ogledalih in/ali drugih odsevnih površinah na vozilu.

2.3.4.3.4. Razdalja: — če je razdalja med prednjo smerno svetilko in svetilko za dnevno vožnjo 40 mm ali manj, je električna vezava svetilke za dnevno vožnjo na ustrezni strani vozila taka, da: — je izklopljena ali — je njena svetilnost zmanjšana na ravnem ki ne presega 140 cd; ves čas, ko deluje prednja smerna svetilka (v ciklu vklopljeno in izklopljeno).

2.3.4.4. Geometrijska vidnost

— α = 10° navzgor in 10° navzdol;

— β = 20° v levo in desno, če je vgrajena samo ena svetilka za dnevno vožnjo;

— β = 20° navzven in 20° navznoter, če sta vgrajeni dve svetilki za dnevno vožnjo.

2.3.4.5. Usmeritev:

— naprej; lahko se premika skladno s kotom zasuka vsakega krmila.

2.3.4.6. Električna vezava:

— vse svetilke za dnevno vožnjo se prižgejo, ko se vklopi glavno nadzorno stikalo vozila; vendar lahko ostanejo ugasnjene pod naslednjimi pogoji: — naprava za upravljanje samodejnega prenosa je v položaju za parkiranje, — parkirna zavora je aktivirana ali — v času, preden se vozilo prvič premakne po vsakem ročnem aktiviranju glavnega nadzornega stikala in pogonskega sistema vozila;

— svetilke za dnevno vožnjo se lahko ročno izklopijo, vendar je to možno le pri hitrosti vozila, ki ne presega 10 km/h. Svetilke se samodejno ponovno vklopijo, kadar hitrost vozila preseže 10 km/h ali ko je vozilo prevozilo več kot 100 m;

— svetilke za dnevno vožnjo se vedno samodejno vklopijo, kadar: — je vozilo zaustavljeno z glavnim nadzornim stikalom vozila, — so vklopljene svetilke za meglo, — so vklopljeni žarometi, razen kadar se uporabljajo za oddajanje svetlobnih opozoril v kratkih časovnih presledkih, in — v svetlobnih pogojih v okolju, ki znašajo manj kot 1 000 luksov, pri čemer je prikazana hitrost na merilniku hitrosti vozila še vedno jasno čitljiva (npr. kadar je osvetlitev merilnika hitrosti stalno vklopljena) in vozilo ni opremljeno z neutripajočo zeleno kontrolno svetilko v skladu s točko 2.3.3.7 ali namensko zeleno kontrolno svetilko za sklenjeni tokokrog za svetilko za dnevno vožnjo, označeno z ustrezno oznako. V takšnem primeru se samodejno in hkrati vklopijo žaromet s kratkim svetlobnim pramenom in svetlobne naprave, zahtevane v točki 2.1.12, v dveh sekundah po tem, ko stopnja svetlobe v okolju pade pod 1 000 luksov. Če pozneje svetlobni pogoji dosežejo raven vsaj 7 000 luksov, se svetilke za dnevno vožnjo samodejno ponovno vklopijo, hkrati se v petih do 300 sekundah izklopijo žarometi s kratkim svetlobnim pramenom in svetlobne naprave, zahtevane v točki 2.1.12 (tj. popolnoma samodejno vklapljanje svetlobe je potrebno, če voznik nima vidnega opozorila in spodbude za vklop običajne osvetlitve, kadar je temno).

2.3.4.7. Kontrolna svetilka za sklenjeni tokokrog:

— neobvezna.

2.3.5. Žaromet za meglo

2.3.5.1. Število:

— eden ali dva pri vozilih s skupno širino, ki ne presega 1 300 mm;

— dva pri vozilih s skupno širino, ki presega 1 300 mm.

2.3.5.2. Ureditev:

— ni posebnih zahtev.

2.3.5.3. Mesto vgradnje:

2.3.5.3.1. Po širini: — en neodvisni žaromet za meglo je lahko vgrajen nad ali pod drugo prednjo svetilko ali ob njej. Če sta ti dve svetilki druga nad drugo, je referenčno središče žarometa za meglo na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če sta svetilki druga ob drugi, sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — en neodvisni žaromet za meglo, ki je integriran s kakšno drugo prednjo svetilko, je vgrajen tako, da njegovo referenčno središče leži na vzdolžni srednji ravnini vozila. Če je vozilo poleg žarometa za meglo opremljeno tudi z drugo prednjo svetilko, sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — dva žarometa za meglo, od katerih je en ali sta oba integrirana z drugo prednjo svetilko, sta vgrajena tako, da sta njuni referenčni središči simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — kadar obstajata dva žarometa za meglo, prečna razdalja med zunanjima roboma površin sevanja in skrajnima roboma vozila ne presega 400 mm.

2.3.5.3.2. Po višini: — najmanj 250 mm in največ 800 mm od tal; — noben del površine sevanja ni višje od najvišje točke površine sevanja najvišje postavljenega žarometa s kratkim svetlobnim pramenom.

2.3.5.3.3. Po dolžini: — na prednjem delu vozila. Ta zahteva je izpolnjena, če sevana svetloba niti neposredno niti posredno ne moti voznika z odsevi v vzvratnih ogledalih in/ali drugih odsevnih površinah na vozilu.

2.3.5.4. Geometrijska vidnost

— α = 5° navzgor in 5° navzdol,

— β = 45° v levo in desno, če je vgrajen samo en žaromet za meglo,

— β = 45° navzven in 10° navznoter, če sta vgrajena dva žarometa za meglo.

2.3.5.5. Usmeritev:

— naprej; lahko se premika skladno s kotom zasuka vsakega krmila.

2.3.5.6. Električna vezava:

— vsi žarometi za meglo se prižgejo in ugasnejo hkrati,

— žaromet za meglo je možno vklopiti in izklopiti neodvisno od žarometa z dolgim svetlobnim pramenom, žarometa s kratkim svetlobnim pramenom ali od kakršne koli kombinacije teh žarometov.

2.3.5.7. Kontrolna svetilka za sklenjeni tokokrog:

— obvezna (neutripajoča zelena kontrolna svetilka).

2.3.6. Smerne svetilke

2.3.6.1. Število:

— štiri,

— šest, če so dodatno vgrajene dvostranske smerne svetilke v skladu z vsemi ustreznimi zahtevami iz Pravilnika UNECE št. 48, kot je predpisano za vozilo kategorije M1.

2.3.6.2. Ureditev:

— dve prednji smerni svetilki kategorij 11, 1, 1a ali 1b in dve zadnji smerni svetilki kategorij 12, 2a ali 2b (tj. po dva smernika na vsaki strani),

— dve smerni svetilki kategorije 5 ali 6 (tj. po ena dodatna smerna svetilka na vsaki strani) se lahko vgradita dodatno k obveznim smernim svetilkam, če njuna vgradnja izpolnjuje vse ustrezne zahteve iz Pravilnika UNECE št. 48, kot je predpisano za vozilo kategorije M1.

2.3.6.3. Mesto vgradnje:

2.3.6.3.1. Po širini: — prečna razdalja med zunanjima roboma površin sevanja in skrajnima roboma vozila ne presega 400 mm, — pri vozilih z enim prednjim kolesom ali pri vozilu s širino, ki ne presega 1 000 mm, sta notranja robova površin sevanja prednjih smernih svetilk drug od drugega oddaljena vsaj 240 mm, — pri vozilih z več kot enim prednjim kolesom in pri vozilu s širino, ki presega 1 000 mm, sta notranja robova površin sevanja prednjih smernih svetilk drug od drugega oddaljena vsaj 500 mm, — pri vozilih z enim zadnjim kolesom ali pri vozilu s širino, ki ne presega 1 000 mm, sta notranja robova površin sevanja zadnjih smernih svetilk drug od drugega oddaljena vsaj 180 mm, — pri vozilih z več kot enim zadnjim kolesom in pri vozilu s širino, ki presega 1 000 mm, sta notranja robova površin sevanja zadnjih smernih svetilk drug od drugega oddaljena vsaj 500 mm, — med površino sevanja prednje smerne svetilke in najbližjega žarometa s kratkim svetlobnim pramenom je razdalja najmanj: — 75 mm pri najmanjši jakosti svetlobe smerne svetilke 90 cd, — 40 mm pri najmanjši jakosti svetlobe smerne svetilke 175 cd, — 20 mm pri najmanjši jakosti svetlobe smerne svetilke 250 cd, — ≤ 20 mm pri najmanjši jakosti svetlobe smerne svetilke 400 cd.

2.3.6.3.2. Po višini: — najmanj 500 mm in največ 1 500 mm od tal.

2.3.6.3.3. Po dolžini: — ni posebnih zahtev.

2.3.6.4. Geometrijska vidnost

— α = 15° navzgor in 15° navzdol; kot navzdol se lahko zmanjša na 5°, če so smerne svetilke nameščene manj kot 750 mm nad tlemi;

— β = 80° navzven in 45° navznoter (glej sliko 9-3)

Slika 9-3

Geometrijska vidnost desne strani prednjih in zadnjih smernih svetilk

2.3.6.5. Usmeritev:

— naprej; lahko se premika skladno s kotom zasuka vsakega krmila in tudi nazaj.

2.3.6.6. Električna vezava:

— smerne svetilke se vklapljajo neodvisno od drugih svetilk. Vse smerne svetilke na eni strani vozila se vklapljajo in izklapljajo z eno napravo za upravljanje.

2.3.6.7. Kontrola delovanja:

— obvezna; lahko je optična, zvočna ali optična in zvočna,

— če je kontrola optična, je to utripajoča zelena svetilka, ki ob okvari katere koli posamezne prednje ali zadnje smerne svetilke ugasne, ostane prižgana brez utripanja ali pa utripa z opazno spremenjeno frekvenco,

— če je signalizacija samo zvočna, je jasno slišna in kaže enake značilnosti delovanja kot optična.

2.3.6.8. Druge zahteve:

— naslednje značilnosti se preverijo brez obremenitve električnega sistema, razen obremenitve, ki je potrebna za delovanje motorja (če obstaja), po vklopu glavnega nadzornega stikala vozila in vklopu svetlobnih naprav, ki so se vklopila zaradi vklopa glavnega nadzornega stikala.

2.3.6.8.1. Značilnosti:

— frekvenca utripanja svetlobe je 90 ± 30 utripov na minuto,

— smerne svetilke na isti strani vozila utripajo z enako frekvenco, v fazi in lahko utripajo sočasno ali izmenično,

— prvi blisk svetilk se začne v eni sekundi in konča v eni in pol sekunde po sprožitvi naprave za upravljanje,

— v primeru okvare prednje ali zadnje smerne svetilke, ki ni kratek stik, ostane druga svetilka ali svetilke, ki kažejo isto smer, prižgana ali še naprej utripa; vendar v tem primeru ni potrebno, da frekvenca utripanja ustreza predpisani vrednosti iz te točke.

2.3.7. Varnostne utripalke

2.3.7.1. Število:

— v skladu z zahtevami iz točke 2.3.6.1.

2.3.7.2. Ureditev:

— v skladu z zahtevami iz točke 2.3.6.2.

2.3.7.3. Mesto vgradnje:

2.3.7.3.1. Po širini: — v skladu z zahtevami iz točke 2.3.6.3.1.

2.3.7.3.2. Po višini: — v skladu z zahtevami iz točke 2.3.6.3.2.

2.3.7.3.3. Po dolžini: — v skladu z zahtevami iz točke 2.3.6.3.3.

2.3.7.4. Geometrijska vidnost:

— v skladu z zahtevami iz točke 2.3.6.4.

2.3.7.5. Usmeritev:

— v skladu z zahtevami iz točke 2.3.6.5.

2.3.7.6. Električna vezava:

— varnostne utripalke se sprožijo z ločeno napravo za upravljanje in hkratnim delovanjem vseh smernih svetilk. Varnostne utripalke lahko delujejo tudi takrat, ko sta glavno nadzorno stikalo vozila in elektronski sistem v vozilu izklopljena.

2.3.7.7. Kontrolna svetilka za sklenjeni tokokrog:

— obvezna, če so zagotovljene varnostne utripalke (utripajoča rdeča kontrolna svetilka),

— če sta zagotovljeni dve ločeni zeleni kontrolni svetilki za leve in desne smerne svetilke, ti kontrolni svetilki lahko utripata hkrati namesto ene rdeče kontrolne svetilke.

2.3.7.8. Druge zahteve:

— uporabljajo se zahteve iz točke 2.3.6.8.

2.3.7.8.1. Značilnosti:

— frekvenca utripanja svetlobe je 90 ± 30 utripov na minuto,

— vse smerne svetilke utripajo z isto frekvenco in v fazi. Svetilke na nasprotnih straneh vozila utripajo sočasno, tiste na isti strani vozila pa lahko utripajo izmenično,

— prvi blisk se začne v eni sekundi in konča v eni in pol sekunde po sprožitvi naprave za upravljanje,

— varnostne utripalke lahko samodejno sprožijo sistemi vozila, kot je signal za zasilno zaviranje ali po trku, nato se ročno izklopijo.

2.3.8. Zadnja pozicijska svetilka

2.3.8.1. Število:

— ena ali dve pri vozilih s skupno širino, ki ne presega 1 300 mm,

— dve pri vozilih s skupno širino, ki presega 1 300 mm.

2.3.8.2. Ureditev:

— ni posebnih zahtev.

2.3.8.3. Mesto vgradnje:

2.3.8.3.1. Po širini: — ena zadnja pozicijska svetilka se vgradi na vozilo tako, da je referenčno središče zadnje pozicijske svetilke na vzdolžni srednji ravnini vozila, — dve zadnji pozicijski svetilki se vgradita na vozilo tako, da sta referenčni središči zadnjih pozicijskih svetilk simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — pri vozilih z dvema zadnjima kolesoma in skupno širino, ki presega 1 300 mm, prečna razdalja med zunanjima roboma površin sevanja in skrajnima roboma vozila ne presega 400 mm.

2.3.8.3.2. Po višini: — najmanj 250 mm in največ 1 500 mm od tal.

2.3.8.3.3. Po dolžini: — na zadnjem delu vozila.

2.3.8.4. Geometrijska vidnost:

— α = 15° navzgor in 15° navzdol; kot navzdol se lahko zmanjša na 5°, če je zadnja pozicijska svetilka nameščena manj kot 750 mm nad tlemi,

— β = 80° v levo in desno, če je vgrajena samo ena zadnja pozicijska svetilka,

— β = 80° navzven in 45° navznoter, če sta vgrajeni dve zadnji pozicijski svetilki.

2.3.8.5. Usmeritev:

— nazaj.

2.3.8.6. Električna vezava:

— se prižge v skladu s točko 2.1.10.

2.3.8.7. Kontrolna svetilka za sklenjeni tokokrog:

— v skladu z zahtevami iz točke 2.3.3.7.

2.3.9. Zavorna svetilka

2.3.9.1. Število:

— ena ali dve pri vozilih s skupno širino, ki ne presega 1 300 mm,

— dve pri vozilih s skupno širino, ki presega 1 300 mm,

— lahko se vgradi dodatna zavorna svetilka kategorije S3 ali S4 (tj. srednja visoko nameščena zavorna svetilka), če so izpolnjene vse ustrezne zahteve iz Pravilnika UNECE št. 48, ki veljajo za vgradnjo takšnih zavornih svetilk na vozila kategorije M1.

2.3.9.2. Ureditev:

— ni posebnih zahtev.

2.3.9.3. Mesto vgradnje:

2.3.9.3.1. Po širini: — ena zavorna svetilka se vgradi na vozilo tako, da je referenčno središče zavorne svetilke na vzdolžni srednji ravnini vozila, — dve zavorni svetilki se vgradita na vozilo tako, da sta referenčni središči zavornih svetilk simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — pri vozilih z dvema zadnjima kolesoma in skupno širino, ki presega 1 300 mm, sta notranja robova površin sevanja drug od drugega oddaljena vsaj 600 mm, — pri vozilih z dvema zadnjima kolesoma in skupno širino, ki ne presega 1 300 mm, sta notranja robova površin sevanja drug od drugega oddaljena vsaj 400 mm.

2.3.9.3.2. Po višini: — najmanj 250 mm in največ 1 500 mm od tal.

2.3.9.3.3. Po dolžini: — na zadnjem delu vozila.

2.3.9.4. Geometrijska vidnost:

— α = 15° navzgor in 15° navzdol; kot navzdol se lahko zmanjša na 5°, če je zavorna svetilka nameščena manj kot 750 mm nad tlemi,

— β = 45° v levo in desno, če je vgrajena samo ena zavorna svetilka,

— β = 45° navzven in 10° navznoter, če sta vgrajeni dve zavorni svetilki.

2.3.9.5. Usmeritev:

— nazaj.

2.3.9.6. Električna vezava:

— zavorna svetilka zasveti pri vsaki uporabi delovne zavore.

2.3.9.7. Kontrolna svetilka za sklenjeni tokokrog:

— prepovedana.

2.3.9.8. Druge zahteve:

— vozila so lahko opremljena s signalom za zaustavitev v sili, kot je opredeljen v točki 2.28 Pravilnika UNECE št. 48, če so izpolnjene vse ustrezne zahteve iz navedenega pravilnika, ki veljajo za takšne signale, in če se signal vklopi in izklopi v pogojih in/ali v skladu z izjavami, ki so predpisane za vozila kategorije M1,

— vozila so lahko opremljena z opozorilnim signalom za trk v zadnji del vozila (RECAS), kot je opredeljen v točki 2.33 Pravilnika UNECE št. 48, če so izpolnjene vse ustrezne zahteve iz navedenega pravilnika, ki veljajo za opozorilni signal za trk v zadnji del vozila.

2.3.10. Zadnja svetilka za meglo

2.3.10.1. Število:

— ena ali dve.

2.3.10.2. Ureditev:

— ni posebnih zahtev.

2.3.10.3. Mesto vgradnje:

2.3.10.3.1. Po širini: — pri vozilih, ki so namenjena in opremljena za vožnjo po desni strani cestišča, se ena zadnja svetilka za meglo vgradi tako, da je njeno referenčno središče na vzdolžni srednji ravnini vozila ali na njeni levi strani, — pri vozilih, ki so namenjena in opremljena za vožnjo po levi strani cestišča, se ena zadnja svetilka za meglo vgradi tako, da je njeno referenčno središče na vzdolžni srednji ravnini vozila ali na njeni desni strani, — pri vozilih, ki so namenjena in opremljena za vožnjo po desni in levi strani cestišča, se ena zadnja svetilka za meglo vgradi tako, da je njeno referenčno središče na vzdolžni srednji ravnini vozila, — pri vozilih, ki so namenjena in opremljena za vožnjo po levi in/ali desni strani cestišča, se dve zadnji svetilki za meglo vgradita na vozilo tako, da sta referenčni središči zadnjih svetilk za meglo simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila.

2.3.10.3.2. Po višini: — najmanj 250 mm in največ 1 000 mm nad tlemi; druga vrednost se lahko poveča na 1 200 mm, če je zadnja svetilka za meglo združena z drugo svetlobno napravo.

2.3.10.3.3. Po dolžini: — na zadnjem delu vozila.

2.3.10.3.4. Razdalja: — razdalja med robovoma površine sevanja zadnje svetilke za meglo in površine sevanja katere koli zavorne svetilke presega 100 mm.

2.3.10.4. Geometrijska vidnost:

— α = 5° navzgor in 5° navzdol,

— β = 25° v levo in desno.

2.3.10.5. Usmeritev:

— nazaj.

2.3.10.6. Električna vezava:

— vse zadnje svetilke za meglo se prižgejo in ugasnejo hkrati,

— zadnjo svetilko za meglo je možno vklopiti le, kadar je vklopljen žaromet z dolgim svetlobnim pramenom, žaromet s kratkim svetlobnim pramenom ali žaromet za meglo,

— zadnja svetilka za meglo se lahko izklopi neodvisno od katere koli druge svetilke,

— zadnja svetilka za meglo se samodejno izklopi, kadar: — je izklopljena prednja pozicijska svetilka in — je vozilo zaustavljeno z glavnim nadzornim stikalom vozila

— ko je bila zadnja svetilka za meglo ugasnjena ali izklopljena, se samodejno ali neodvisno ne vklopi ponovno, razen če se naprava za njeno vklapljanje upravlja ročno.

2.3.10.7. Kontrolna svetilka za sklenjeni tokokrog:

— obvezna (neutripajoča rumena kontrolna svetilka).

2.3.11. Svetilka za vzvratno vožnjo

2.3.11.1. Število:

— ena ali dve.

2.3.11.2. Ureditev:

— ni posebnih zahtev.

2.3.11.3. Mesto vgradnje:

2.3.11.3.1. Po širini: — če je ena svetilka za vzvratno vožnjo: ni posebnih zahtev, — če sta dve svetilki za vzvratno vožnjo, se vgradita na vozilo tako, da sta referenčni središči svetilk za vzvratno vožnjo simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila.

2.3.11.3.2. Po višini: — najmanj 250 mm in največ 1 200 mm od tal.

2.3.11.3.3. Po dolžini: — na zadnjem delu vozila.

2.3.11.4. Geometrijska vidnost:

— α = 15° navzgor in 5° navzdol,

— β = 45° v levo in desno, če je vgrajena samo ena svetilka za vzvratno vožnjo,

— β = 45° navzven in 30° navznoter, če sta vgrajena dve svetilki za vzvratno vožnjo.

2.3.11.5. Usmeritev:

— nazaj.

2.3.11.6. Električna vezava:

— svetilka za vzvratno vožnjo oddaja svetlobo, kadar je vklopljena naprava za vzvratno vožnjo in aktivirano glavno nadzorno stikalo vozila,

— svetilka za vzvratno vožnjo ne oddaja nobene svetlobe, če nista izpolnjena oba zgoraj navedena pogoja.

2.3.11.7. Kontrolna svetilka za sklenjeni tokokrog:

— neobvezna.

2.3.11.8. Druge zahteve:

— pri odsotnosti predpisov za svetilke svetlobnih naprav za vzvratno vožnjo, ki so lahko homologirane za vozila kategorije L, se svetilka za vzvratno vožnjo homologira v skladu s Pravilnikom UNECE št. 23.

2.3.12. Svetilka zadnje registrske tablice

2.3.12.1. Število:

— ena ali več.

2.3.12.2. Ureditev in mesto vgradnje:

— sta takšna, da svetilka zadnje registrske tablice osvetljuje namenski prostor za zadnjo registrsko tablico.

2.3.12.3. Električna vezava:

— svetilka se prižge v skladu s točko 2.1.10.

2.3.12.4. Kontrolna svetilka za sklenjeni tokokrog:

— uporabljajo se zahteve iz točke 2.3.3.7.

2.3.13. Zadnji odsevnik (netrikotni)

2.3.13.1. Število:

— en ali dva,

— dva pri vozilih s skupno širino, ki presega 1 000 mm,

— dodatne zadnje odsevne naprave in materiali so dovoljeni, če ne zmanjšujejo učinkovitosti obveznih svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav.

2.3.13.2. Ureditev:

— en ali dva zadnja odsevnika razreda IA ali IB.

2.3.13.3. Mesto vgradnje:

2.3.13.3.1. Po širini: — če je en zadnji odsevnik, se vgradi na vozilo tako, da je referenčno središče zadnjega odsevnika na vzdolžni srednji ravnini vozila, — če sta dva zadnja odsevnika, se vgradita na vozilo tako, da sta referenčni središči zadnjih odsevnikov simetrični glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, — če sta dva zadnja odsevnika, prečna razdalja med zunanjima roboma površin sevanja in skrajnima roboma vozila ne presega 400 mm.

2.3.13.3.2. Po višini: — najmanj 250 mm in največ 900 mm od tal.

2.3.13.3.3. Po dolžini: — na zadnjem delu vozila.

2.3.13.4. Geometrijska vidnost:

— α = 10° navzgor in 10° navzdol; kot navzdol se lahko zmanjša na 5°, če je zadnji odsevnik nameščen manj kot 750 mm nad tlemi,

— β = 30° v levo in desno, če je vgrajen samo en zadnji odsevnik,

— β = 30° navzven in 30° navznoter, če sta vgrajena dva zadnja odsevnika.

2.3.13.5. Usmeritev:

— nazaj.

2.3.13.6. Druge zahteve:

— površina sevanja zadnjega odsevnika ima lahko skupne dele s kako drugo rdečo svetilko, vgrajeno na zadnji strani vozila.

2.3.14. Bočni odsevniki (netrikotni)

2.3.14.1. Število:

— en ali dva na vsaki strani.

2.3.14.2. Ureditev:

— bočni odsevnik razreda IA ali IB se vgradi v prvi tretjini in/ali zadnji tretjini skupne dolžine vozila,

— dodatne bočne odsevne naprave in materiali so dovoljeni, če ne zmanjšujejo učinkovitosti obveznih svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav.

2.3.14.3. Mesto vgradnje:

2.3.14.3.1. Po širini: — ni posebnih zahtev.

2.3.14.3.2. Po višini: — najmanj 250 mm in največ 900 mm nad tlemi; druga vrednost se lahko poveča na 1 200 mm, če je bočni odsevnik združen z drugo svetlobno napravo.

2.3.14.3.3. Po dolžini: — ni posebnih zahtev.

2.3.14.4. Geometrijska vidnost:

— α = 10° navzgor in 10° navzdol; kot navzdol se lahko zmanjša na 5°, če je bočni odsevnik nameščen manj kot 750 mm nad tlemi,

— β = 45° naprej in nazaj.

2.3.14.5. Usmeritev:

— na stran.

2.3.15. Bočna pozicijska svetilka

2.3.15.1. Število:

— en ali dva na vsaki strani.

2.3.15.2. Ureditev:

— bočna pozicijska svetilka razreda SM1 ali SM2 se vgradi v prvi tretjini in/ali zadnji tretjini skupne dolžine vozila.

2.3.15.3. Mesto vgradnje:

2.3.15.3.1. Po širini: — ni posebnih zahtev.

2.3.15.3.2. Po višini: — najmanj 250 mm in največ 1 500 mm od tal.

2.3.15.3.3. Po dolžini: — ni posebnih zahtev.

2.3.15.4. Geometrijska vidnost:

— α = 10° navzgor in 10° navzdol; kot navzdol se lahko zmanjša na 5°, če je bočni odsevnik nameščen manj kot 750 mm nad tlemi,

— β = 30° naprej in nazaj.

2.3.15.5. Usmeritev:

— na stran.

2.3.15.6. Električna vezava:

— svetilka se prižge skupaj s svetlobnimi napravami iz točke 2.1.10,

— lahko je takšna, da bočne pozicijske svetilke utripajo z enako frekvenco, v fazi in sočasno ali izmenično, če so smerne svetilke vgrajene na isti strani vozila.

2.3.15.7. Kontrolna svetilka za sklenjeni tokokrog:

— v skladu z zahtevami iz točke 2.3.3.7.

2.3.15.8. Druge zahteve:

— ob odsotnosti predpisov za svetlobne naprave bočnih pozicijskih svetilk, ki so lahko homologirane za vozila kategorije L, se svetilke homologirajo v skladu s Pravilnikom UNECE št. 91.

2.4. Namesto zahtev iz točk 2. do 2.3.15.8 vozila kategorije L2e, L5e, L6e in L7e lahko izpolnjujejo vse ustrezne zahteve iz Pravilnika UNECE št. 48, kot je predpisano za vozilo kategorije M1.

V tem primeru se posebne zahteve iz Pravilnika UNECE št. 48 ne nadomestijo ali opustijo na podlagi razlik v posebnih določbah ali zaradi odsotnosti posebnih določb v tej prilogi (npr. vgradnja naprav za čiščenje žarometov, naprava za ročno nastavitev žarometov).

2.5. Ob upoštevanju različnih oblik konstrukcije vozil kategorije L2e, L5e, L6e in L7e se lahko proizvajalec vozila v soglasju s tehnično službo in homologacijskim organom odloči, da bo namesto zahtev iz točk 2. do 2.3.15.8 uporabil vse ustrezne zahteve iz Pravilnika UNECE št. 53, kot je predpisano za vozila kategorije L3e. V tem primeru se posebne zahteve iz Pravilnika UNECE št. 53 ne nadomestijo ali opustijo na podlagi razlik v posebnih določbah ali zaradi odsotnosti posebnih določb v tej prilogi, to pa se sprejme le pri vozilih s skupno širino, ki ne presega 1 300 mm in ki se pri vožnji v ovinkih nagibajo (npr. pri vrsti vozila, ki ima splošni videz motornega kolesa, vendar je opremljeno s tremi kolesi in zato razvrščeno kot vozilo kategorije L5e).

3. Zahteve, ki se nanašajo na vozila kategorije L4e.

3.1. Če se bočna prikolica lahko loči od motornega kolesa tako, da se lahko motorno kolo uporablja brez nje, motorno kolo poleg zahtev iz točk 3.2 do 3.2.8.1 v nadaljevanju izpolnjuje zahteve za motorna kolesa brez prikolice iz točke 1.3. Lahko se upoštevajo tudi zahteve iz točke 1.9.

3.1.1. V tem primeru je možno električno prekiniti smerne svetilke, vgrajene na motorno kolo in nameščene med motorno kolo in bočno prikolico.

3.2. Kadar je bočna prikolica povezana z motornim kolesom stalno ali tako, da ju je možno ločiti, motorno kolo z bočno prikolico izpolnjuje ustrezne zahteve iz Pravilnika UNECE št. 53, kot je predpisano za vozilo kategorije L3e, in dodatne določbe, navedene v nadaljevanju.

3.2.1. Prednje pozicijske svetilke

3.2.1.1. Število:

— dve ali tri,

— bočna prikolica je opremljena z eno prednjo pozicijsko svetilko,

— motorno kolo je opremljeno z eno prednjo pozicijsko svetilko; lahko pa je opremljeno z dvema prednjima pozicijskima svetilkama, če sta vgrajeni v skladu z ustreznimi določbami Pravilnika UNECE št. 53, kot je predpisano za vozilo kategorije L3e (samo motorno kolo).

3.2.1.2. Mesto vgradnje:

— mesto vgradnje je takšno, kot je navedeno v Pravilniku UNECE št. 53 za vozilo kategorije L3e, razen: 3.2.1.2.1. Po širini: — prečna razdalja med zunanjima roboma površin sevanja in skrajnima roboma vozila ne presega 400 mm (ta mejna vrednost ne velja za drugo prednjo pozicijsko svetilko, vgrajeno na motorno kolo).

3.2.1.3. Geometrijska vidnost:

— prednji pozicijski svetilki na bočni prikolici in motornem kolesu se lahko štejeta za par.

3.2.1.4. Pri vseh ostalih vidikih prednje pozicijske svetilke izpolnjujejo zahteve iz Pravilnika UNECE št. 53, kot je predpisano za vozilo kategorije L3e.

3.2.2. Luči za dnevno vožnjo

3.2.2.1. Število:

— dve ali tri,

— bočna prikolica je opremljena z eno svetilko za dnevno vožnjo,

— motorno kolo je lahko opremljeno z eno svetilko za dnevno vožnjo; lahko pa je opremljeno z dvema svetilkama za dnevno vožnjo, če sta vgrajeni v skladu z ustreznimi določbami Pravilnika UNECE št. 53, kot je predpisano za vozilo kategorije L3e (samo motorno kolo).

3.2.2.2. Mesto vgradnje:

— mesto vgradnje je takšno, kot je navedeno v Pravilniku UNECE št. 53 za vozilo kategorije L3e, razen: 3.2.2.2.1. Po širini: — prečna razdalja med zunanjima roboma površin sevanja in skrajnima roboma vozila ne presega 400 mm (ta mejna vrednost ne velja za drugo prednjo svetilko za dnevno vožnjo, vgrajeno na motorno kolo).

3.2.2.3. Geometrijska vidnost:

— svetilki za dnevno vožnjo na bočni prikolici in motornem kolesu se lahko štejeta za par.

3.2.2.4. Pri vseh ostalih vidikih svetilke za dnevno vožnjo izpolnjujejo zahteve iz Pravilnika UNECE št. 53, kot je predpisano za vozilo kategorije L3e.

3.2.3. Smerne svetilke

3.2.3.1. Mesto vgradnje:

— mesto vgradnje je takšno, kot je navedeno v Pravilniku UNECE št. 53 za vozilo kategorije L3e, razen: 3.2.3.1.1. Po širini (zadeva vse električno vezane smerne svetilke): — prečna razdalja med zunanjima roboma površin sevanja in skrajnima roboma vozila ne presega 400 mm; — notranja robova površine sevanja sta drug od drugega oddaljena vsaj 600 mm; — med površino sevanja prednje smerne svetilke in najbližjega žarometa s kratkim svetlobnim pramenom je razdalja najmanj: — 75 mm pri najmanjši jakosti svetlobe smerne svetilke 90 cd, — 40 mm pri najmanjši jakosti svetlobe smerne svetilke 175 cd, — 20 mm pri najmanjši jakosti svetlobe smerne svetilke 250 cd, — ≤ 20 mm pri najmanjši jakosti svetlobe smerne svetilke 400 cd, — prednji smerni svetilki imata primerljive ravni fotometrične učinkovitosti, prav tako obe zadnji smerni svetilki. 3.2.3.1.2. Po dolžini (ta točka se uporablja le za bok bočne prikolice): — prednja smerna svetilka se namesti na sprednjo polovico bočne prikolice, zadnja smerna svetilka pa se namesti na zadnjo polovico.

3.2.3.2. Geometrijska vidnost:

— vodoravni koti so pojasnjeni tako: glej sliko 9-4. Slika 9-4 Ureditev smernih svetilk

3.2.3.3. Pri vseh ostalih vidikih smerne svetilke izpolnjujejo zahteve iz Pravilnika UNECE št. 53, kot je predpisano za vozilo kategorije L3e.

3.2.4. Varnostne utripalke

3.2.4.1. Varnostno utripanje nastane s hkratnim delovanjem vseh smernih svetilk, kot je navedeno v točkah 3.1 do 3.2 in 3.2.3 do 3.2.3.3.

3.2.5. Zadnje pozicijske svetilke

3.2.5.1. Število:

— dve ali tri,

— bočna prikolica je opremljena z eno zadnjo pozicijsko svetilko,

— motorno kolo je opremljeno z eno zadnjo pozicijsko svetilko; lahko pa je opremljeno z dvema zadnjima pozicijskima svetilkama, če sta vgrajeni v skladu z ustreznimi določbami Pravilnika UNECE št. 53, kot je predpisano za vozilo kategorije L3e (samo motorno kolo).

3.2.5.2. Mesto vgradnje:

— mesto vgradnje je takšno, kot je navedeno v Pravilniku UNECE št. 53 in predpisano za vozilo kategorije L3e, razen: 3.2.5.2.1. Po širini: — prečna razdalja med zunanjima roboma površin sevanja in skrajnima roboma vozila ne presega 400 mm (ta mejna vrednost ne velja za drugo zadnjo pozicijsko svetilko, vgrajeno na motorno kolo).

3.2.5.3. Geometrijska vidnost:

— zadnji pozicijski svetilki na bočni prikolici in motornem kolesu se lahko štejeta za par.

3.2.5.4. Pri vseh ostalih vidikih zadnje pozicijske svetilke izpolnjujejo zahteve iz Pravilnika UNECE št. 53, kot je predpisano za vozilo kategorije L3e.

3.2.6. Zavorne svetilke

3.2.6.1. Število:

— dve ali tri,

— bočna prikolica je opremljena z eno zavorno svetilko,

— motorno kolo je opremljeno z eno zavorno svetilko; lahko pa je opremljeno z dvema zavornima svetilkama, če sta vgrajeni v skladu z ustreznimi določbami Pravilnika UNECE št. 53, kot je predpisano za vozilo kategorije L3e (samo motorno kolo).

3.2.6.2. Mesto vgradnje:

— mesto vgradnje je takšno, kot je navedeno v Pravilniku UNECE št. 53 za vozilo kategorije L3e, razen: 3.2.6.2.1. Po širini: — prečna razdalja med zunanjima roboma površin sevanja in skrajnima roboma vozila ne presega 400 mm (ta mejna vrednost ne velja za drugo zavorno svetilko, vgrajeno na motorno kolo).

3.2.6.3. Geometrijska vidnost:

— zavorni svetilki na bočni prikolici in motornem kolesu se lahko štejeta za par.

3.2.6.4. Pri vseh ostalih vidikih zavorne svetilke izpolnjujejo zahteve iz Pravilnika UNECE št. 53, kot je predpisano za vozilo kategorije L3e.

3.2.7. Zadnji odsevnik (netrikotni)

3.2.7.1. Število:

— dva ali tri,

— bočna prikolica je opremljena z enim zadnjim odsevnikom,

— motorno kolo je opremljeno z enim zadnjim odsevnikom ali dvema, če sta vgrajena v skladu z ustreznimi določbami Pravilnika UNECE št. 53, kot je predpisano za vozilo kategorije L3e (samo motorno kolo),

— dodatne zadnje odsevne naprave in materiali so dovoljeni, če ne zmanjšujejo učinkovitosti obveznih svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav.

3.2.7.2. Mesto vgradnje:

— mesto vgradnje je takšno, kot je navedeno v Pravilniku UNECE št. 53 za vozilo kategorije L3e, razen: 3.2.7.2.1. Po širini: — prečna razdalja med zunanjima roboma površin sevanja in skrajnima roboma vozila ne presega 400 mm (ta mejna vrednost ne velja za drugi zadnji odsevnik, vgrajen na motorno kolo, ali za morebitne dodatne zadnje odsevalne naprave in materiale, vgrajene na vozilo).

3.2.7.3. Geometrijska vidnost:

— zadnja odsevnika na bočni prikolici in motornem kolesu se lahko štejeta za par.

3.2.7.4. Pri vseh ostalih vidikih zadnji odsevniki izpolnjujejo zahteve iz Pravilnika UNECE št. 53, kot je predpisano za vozilo kategorije L3e.

3.2.8. Vidnost rdeče svetilke od zadaj in vidnost bele svetilke od spredaj.

3.2.8.1. Območje 1 in območje 2 iz Pravilnika UNECE št. 53 se uporabljata tako: glej sliki 9-5 in 9-6

Slika 9-5

Neposredna vidnost površine sevanja svetilke, ki oddaja rdečo svetlobo, naprej

Slika 9-6

Neposredna vidnost površine sevanja svetilke, ki oddaja belo svetlobo, nazaj

(1) UL L 166, 18.6.2013, str. 88.

(2) UL L 323, 6.12.2011, str. 46.