SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/1671

z dne 2. avgusta 2019

o državni pomoči SA.47867 2018/C (ex 2017/FC), ki jo je Francija izvedla v korist družb Ryanair in Airport Marketing Services

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 5729)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima členoma (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

(1) Komisija je z dopisom z dne 23. marca 2017 prejela pritožbo letalskega prevoznika Air France (2) glede prednosti, ki naj bi jih letalski prevoznik Ryanair prejel med letoma 2010 in 2015 v povezavi s svojimi dejavnostmi zračnega prevoza na letališče Montpellier in z njega. Te prednosti naj bi bile dodeljene v obliki pogodb o storitvah trženja, sklenjenih med združenjem za spodbujanje turističnih in gospodarskih tokov (Association de promotion des flux touristiques et économiques, v nadaljnjem besedilu: APFTE) in družbo Ryanair ali njeno hčerinsko družbo Airport Marketing Services (v nadaljnjem besedilu: AMS). Na podlagi teh pogodb je združenje APFTE družbi Ryanair med letoma 2010 in 2015 izplačalo približno 8,5 milijona EUR.

(2) Komisija je z dopisom z dne 24. maja 2017 Franciji poslala nezaupno različico pritožbe in jo pozvala, naj sporoči svoje pripombe in odgovori na nekatera vprašanja o zadevnih ukrepih. Komisija je 12. julija 2017 Franciji poslala opomin, v katerem jo je pozvala, naj ji sporoči informacije, ki jih je zahtevala z dopisom z dne 24. maja 2017.

(3) Francija je odgovorila z dopisom z dne 18. avgusta 2017.

(4) Komisija je z dopisom z dne 13. septembra 2017 od Francije zahtevala dodatne informacije. Francija je 9. oktobra 2017 zaprosila za podaljšanje roka za odgovor, Komisija pa je z dopisom z dne 18. oktobra 2017 njeni prošnji ugodila.

(5) Francija je del informacij, ki jih je zahtevala Komisija, predložila z dopisom z dne 22. novembra 2017.

(6) Komisija je 22. decembra 2017 Franciji poslala opomin, v katerem jo je pozvala, naj odgovori na še neodgovorjena vprašanja.

(7) Francija je odgovore poslala z dopisom z dne 29. januarja 2018.

(8) Komisija je z dopisom z dne 4. julija 2018 Francijo obvestila o svoji odločitvi, da v zvezi z navedeno pomočjo začne postopek (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU).

(9) Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe o zadevni pomoči.

(10) Komisija je v zvezi s tem prejela pripombe družbe Ryanair, regije Okcitanija, gospodarske in industrijske zbornice departmaja Hérault, metropole Montpellier Méditerranée Métropole, aglomeracijske skupnosti Communauté d’Agglomération du Pays de l’Or, […] in združenja APFTE. Komisija je 15. aprila in 17. maja 2019 pripombe družbe Ryanair posredovala Franciji (z zahtevo za informacije) in ji dala možnost, da nanje odgovori, ter je z dopisom z dne 13. junija 2019 prejela pripombe Francije, z dopisom z dne 21. junija 2019 pa pripombe združenja APFTE. Pripombe drugih zainteresiranih strani so bile Franciji posredovane 18. junija 2019.

2. SPLOŠNE INFORMACIJE O LETALIŠČU MONTPELLIER

2.1 Značilnosti letališča in promet

(11) Letališče Montpellier Méditerranée (v nadaljnjem besedilu: letališče Montpellier) leži približno 7 km od središča Montpelliera, glavnega mesta departmaja Hérault v regiji Okcitanija v Franciji. To letališče je odprto za notranji in mednarodni komercialni promet.

(12) Potniški promet letališča Montpellier v zadnjih letih je povzet v preglednici 1 spodaj. Letališče je sprejelo skoraj 1,85 milijona potnikov v letu 2017 in 1,88 milijona potnikov v letu 2018. Preglednica 1 Komercialni potniški promet na letališču Montpellier med letoma 2010 in 2018 (število potnikov) Leto 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Lokalni potniki (4) 1 177 860 1 308 346 1 285 428 1 420 614 1 444 110 1 507 928 1 669 023 1 847 314 1 878 035 Od tega mednarodni potniki 295 334 400 818 398 609 391 855 433 923 480 667 616 564 661 456 641 005 Od tega domači potniki 882 526 907 528 886 819 1 028 759 1 010 187 1 027 261 1 052 459 1 185 858 1 237 030 Potniki v tranzitu 2 588 4 930 2 787 2 179 1 224 2 242 2 063 2 096 1 928 Skupaj 1 180 448 1 313 276 1 288 215 1 422 793 1 445 334 1 510 170 1 671 086 1 849 410 1 879 963 Od tega potniki nizkocenovnih prevoznikov 275 341 378 980 397 819 441 388 464 170 507 965 577 198 679 148 708 273 Vir: http://www.aeroport.fr/view-statistiques/montpellier-mediterranee, stran, obiskana 1. julija 2019.

(13) Trenutno več letalskih prevoznikov (5) opravlja redne lete z letališča Montpellier v kraje v Franciji, drugih evropskih državah in Magrebu.

(14) Poleg teh rednih povezav so drugi komercialni premiki na letališču Montpellier v obdobju 2010–2018 vključevali predvsem lete aeroklubov in poslovne lete.

(15) Družba Ryanair je lete na letališče Montpellier in z njega opravljala med marcem 2002 in aprilom 2019.

(16) Letališče Montpellier je družbo Ryanair sprejelo marca 2002. Družba Ryanair je na tem letališču najprej zagotavljala redno povezavo z letališčem Frankfurt-Hahn v nemški deželi (Land) Porenje - Pfalška in redno povezavo z letališčem London-Stansted (ki je bila ukinjena leta 2009). Leta 2008 je odprla povezavo z letališčem Bruselj-Charleroi (v Valoniji v Belgiji) in leta 2010 povezavo z letališčem Leeds-Bradford (v Yorkshiru v Veliki Britaniji). Odprta je bila povezava z Bristolom, ki je bila ukinjena leta 2009. Ob ustanovitvi združenja APFTE 24. junija 2010 so bile torej vzpostavljene povezave z letališči Frankfurt-Hahn, Bruselj-Charleroi in Leeds-Bradford. 13. aprila 2011 je bila odprta povezava z Birminghamom, ki je bila ukinjena novembra 2013. V nasprotju z letališčem Montpellier so letališča Leeds-Bradford, Birmingham, Bruselj-Charleroi in Frankfurt-Hahn baze (6) družbe Ryanair.

(17) Družba Ryanair je prenehala opravljati lete na povezavi Montpellier–Leeds oktobra 2017, na povezavi Montpellier–Hahn pa novembra 2018. Aprila 2019 je z ukinitvijo povezave Montpellier–Charleroi prenehala opravljati vse dejavnosti na letališču Montpellier. Preglednica 2 Delež družbe Ryanair v komercialnem potniškem prometu letališča Montpellier med letoma 2010 in 2019 Leto 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Januar–april 2019 Skupni promet letališča po številu potnikov (7) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Potniki družbe Ryanair po številu potnikov (8) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] — povezava Hahn […] […] […] […] […] […] […] […] […] — povezava Charleroi […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] — povezava Bradford […] […] […] […] […] […] […] […] — povezava Birmingham […] […] […] Potniki družbe Ryanair v % skupnega potniškega prometa [5–10] [10–15] [10–15] [5–10] [5–10] [5–10] [5–10] [5–10] [0–5] [0–5] Vir: Podatki, ki so jih predložili francoski organi.

(18) Kot je prikazano v preglednici 2, je od leta 2010 skupno število potnikov družbe Ryanair z odhodom z letališča Montpellier in prihodom nanj predstavljalo le razmeroma majhen delež potniškega prometa na tem letališču (manj kot [10–15] %), in sicer med […] in […] potniki med letoma 2010 in 2017.

(19) Iz preglednice 2 je razvidno tudi, da število potnikov družbe Ryanair od leta 2012 ni prenehalo upadati. Če se upošteva število potnikov družbe Ryanair od leta 2002, je mogoče ugotoviti, da je število njenih potnikov na letališču Montpellier začelo upadati že leta 2006 (9).

(20) Letališče Montpellier leži 57 km od letališča Nîmes-Alés-Camargue-Cévennes in 70 km od letališča Béziers-Cap d‘Agde, ki sta namenjeni mednarodnemu rednemu in čarterskemu prometu.

(21) Družba Ryanair je aprila 2019 odprla povezavo z letališča Béziers-Cap d’Agde na letališče Bruselj-Charleroi. Od aprila 2006 opravlja lete na povezavi Nîmes–Charleroi.

2.2 Upravljanje in lastništvo letališke infrastrukture

(22) Letališče Montpellier je med letoma 1964 in 2009 upravljala gospodarska in industrijska zbornica Montpelliera (Chambre de commerce et d'industrie de Montpellier, v nadaljnjem besedilu: CCIM, kratica se uporablja tudi za poimenovanje gospodarske in industrijske zbornice departmaja Hérault (10)).

(23) Upravljanje letališča je bilo 23. junija 2009 preneseno na delniško družbo Aéroport Montpellier Méditerranée (v nadaljnjem besedilu: AMM), katere kapital je v 60-odstotni lasti francoske države (v smislu upravnega državnega subjekta na nacionalni ravni), 25-odstotni lasti zbornice CCIM, 7-odstotni lasti sveta departmaja Hérault, 6,5-odstotni lasti regije Okcitanija (11), 1-odstotni lasti aglomeracijske skupnosti Communauté d'Agglomération du Pays de l'Or (12) in 0,5-odstotni lasti metropole Montpellier Méditerranée Métropole (13) (14).

(24) Država je lastnica letališke infrastrukture, katere upravljanje in uporabo je v okviru koncesije prenesla na družbo AMM.

(25) Družbi AMM in Ryanair sta sklenili naslednje pogodbe: […].

3. SPLOŠNE INFORMACIJE O ZDRUŽENJU APFTE

3.1 Ustanovitev in poslanstvo

(26) Združenje APFTE je bilo ustanovljeno junija 2010 na pobudo zbornice CCIM v sodelovanju z več ozemeljskimi skupnostmi, in sicer regionalnim svetom regije Languedoc-Roussillon (ki je postala regija Okcitanija), departmajem Hérault, aglomeracijsko skupnostjo Communauté d’agglomération de Montpellier (ki je postala metropola Montpellier Méditerranée Métropole), skupnostjo občin Communauté de communes du Pays de l’Or in mestom Montpellier (v nadaljnjem besedilu: javni člani združenja APFTE), ter s sodelovanjem več lokalnih podjetij (15).

(27) V skladu s statutom združenja APFTE je njegov namen „spodbujanje in razvoj turizma, vključno s poslovnim, na območju, in sicer s pogodbami o promociji, nakupom oglaševanja na internetu in storitev trženja ali kakršno koli drugo oglaševalsko podporo, kot je udeležba na sejmih in razstavah, za pridobitev mednarodnih strank“ (16).

(28) Vendar je bilo kljub tej zelo obširni uradni nalogi v smislu promocije Montpelliera in njegovega območja poslanstvo združenja APFTE, ki ga je ob njegovi ustanovitvi predvidela zbornica CCIM skupaj z vključenimi lokalnimi skupnostmi, omogočiti sklepanje pogodb o „trženju“ ali „promociji“ z letalskimi prevozniki, ki jih je prej sklepala zbornica CCIM kot upravljavka letališča (17). S formalnim postopkom preiskave je bilo potrjeno, da je bila v praksi dejavnost združenja APFTE sklepanje in izvajanje tako imenovanih pogodb o „trženju“ z letalskimi prevozniki (18), vse dodatne dejavnosti združenja APFTE pa so bile namenjene podpori tej praksi.

(29) Narava teh pogodb o trženju bo podrobneje analizirana v uvodni izjavi 152 in naslednjih ter uvodni izjavi 189 in naslednjih.

(30) Smisel obstoja združenja APFTE je mogoče pojasniti v okviru spremembe upravljavca letališča Montpellier leta 2009. Zbornica CCIM je kot upravljavka letališča pogodbe sklepala neposredno z letalskimi prevozniki, zlasti pogodbe o letaliških storitvah in tudi pogodbe o trženju. Iz dokumentov, ki so jih predložili francoski organi, izhaja, da se je ta praksa začela približno leta 2001. Zbornica CCIM je v okviru teh pogodb o trženju kupovala storitve „trženja“ pri nekaterih letalskih prevoznikih, prisotnih na letališču Montpellier, predvsem nizkocenovnih (low cost). Na podlagi teh pogodb je zadevnim prevoznikom plačevala za promocijo destinacije Montpellier na njihovih spletiščih. Čeprav je bila zbornica CCIM edina sopogodbenica letalskih prevoznikov, so sredstva za nakup storitev trženja zagotovile ne samo zbornica CCIM, ampak tudi lokalne skupnosti, s katerimi je ta zbornica v zvezi s tem podpisala dvostranske sporazume. Iste lokalne skupnosti so leta 2010 z zbornico CCIM sodelovale pri ustanovitvi in financiranju združenja APFTE (19).

(31) Iz dokumentov v zvezi z delovanjem združenja APFTE in njegovih ustanovnih javnih članov, na primer zapisnika ustanovne seje generalne skupščine združenja APFTE z dne 24. junija 2010, izhaja, da je bilo združenje APFTE ustanovljeno po tem, ko je zbornica CCIM leta 2009 postala manjšinska delničarka družbe AMM. Ker zbornica CCIM ni bila več koncesionarka letališča, ni mogla več sklepati pogodb z „nizkocenovnimi“ letalskimi prevozniki, da bi „spodbudila prihod nizkocenovnih prevoznikov na letališče Montpellier Méditerranée“. Združenje APFTE je bilo tako rezultat „razmisleka [prefekture regije in vseh skupnosti] o ustanovitvi pravne strukture, ki bi lahko bila nosilec pogodb o spletnem trženju“, ki jih je prej sklepala zbornica CCIM kot koncesionarka letališča (20). Nadaljevanje sodelovanja z nizkocenovnimi letalskimi prevozniki se je štelo za koristno zaradi njegovega doprinosa k lokalnemu gospodarstvu (21).

(32) Iz zapisnika generalne skupščine združenja APFTE tako izhaja, da se je združenje štelo za „strukturo, ki je najprimernejša za izpolnjevanje pravnih zahtev in ki, zahvaljujoč tej dinamiki nizkocenovnih prevoznikov, spodbuja razvoj območja“.

(33) Ta struktura, ki ima značaj združenja, je bila najprej ustanovljena z zasebnimi lokalnimi podjetji, nato pa so bili vanjo vključeni javni člani. Zbornica CCIM je ta postopek izbrala, da bi pospešila vzpostavitev združenja, saj je bilo za imenovanje predstavnikov skupnosti in oseb javnega prava potrebnega še nekaj časa (22).

(34) Leta 2017 so se zbornica CCIM in drugi javni člani odločili, da bo združenje APFTE z letom 2018 prenehalo opravljati svoje dejavnosti – ne pa tudi obstajati – zaradi vprašanj glede njegove zakonitosti, ki so se pojavila v sporih in preiskavah na nacionalni in evropski ravni (23). Po navedbah francoskih organov je generalna skupščina združenja APFTE 20. decembra 2017 potrdila odločitev, da združenje od poletja 2018 ne bo več posredovalo pri spodbujanju turističnih tokov. Po navedbah francoskih organov je združenje APFTE družbo Ryanair o tej odločitvi obvestilo z dopisom z dne 18. januarja 2018.

3.2 Sestava in organi

(35) Združenje APFTE ima približno 30 članov, od katerih jih približno 20 (24) prihaja iz zasebnih struktur, ki svojo celotno dejavnost ali del dejavnosti razvijajo v turizmu (hoteli, turistična naselja itd.). Javni člani združenja APFTE so poleg tega predstavniki zbornice CCIM in predstavniki zgoraj navedenih lokalnih ozemeljskih skupnosti, in sicer regije Okcitanije, departmaja Hérault, metropole Montpellier Méditerranée Métropole, aglomeracijske skupnosti Communauté d'agglomération du Pays de l‘Or in mesta Montpellier.

(36) Ob ustanovitvi združenja APFTE so se vključene osebe javnega prava odločile, da bo združenje imelo tri kolegije, in sicer generalno skupščino (redno in izredno), upravni odbor (v nadaljnjem besedilu: upravni odbor) in predsedstvo (ki ga sestavljajo predsednik, blagajnik in sekretar), da bi bile izpolnjene pravne zahteve, ki so s francosko zakonodajo določene za združenja, ki jih ustanovijo ozemeljske skupnosti ter javne ustanove, osebe javnega prava in podjetja zasebnega prava (25).

(37) V skladu s statutom združenja APFTE generalna skupščina potrjuje zaključne računovodske izkaze, glasuje o proračunu za naslednje poslovno leto, razpravlja o vseh vprašanjih na dnevnem redu in po potrebi poskrbi za podaljšanje mandata članov upravnega odbora. Generalna skupščina vključuje člane združenja, ki imajo poravnane prispevke, in se sestane vsaj enkrat letno. Vse sklepe sprejme z navadno večino oddanih glasov, razen kadar se nanašajo na pogodbene obveznosti, ki presegajo 10 000 EUR. V takem primeru mora odločiti z dvotretjinsko večino. To na primer velja za vsako pogodbo o trženju, ki presega znesek 10 000 EUR.

(38) V statutu je določeno tudi, da združenje APFTE upravlja upravni odbor, sestavljen iz najmanj devetih in največ 25 članov, ki jih imenuje generalna skupščina. Upravni odbor v skladu z določbami poslovnika, ki ga sprejme, izmed svojih članov imenuje predsedstvo, ki ga sestavljajo predsednik, eden ali več podpredsednikov, sekretar in blagajnik. Sestanek upravnega odbora skliče njegov predsednik najmanj dvakrat letno na predlog polovice njegovih članov, pri čemer mora biti na sestanku prisotna vsaj tretjina članov. Odločitve se sprejemajo z večino oddanih glasov za tekoče zadeve in z dvotretjinsko večino za prevzem kakršne koli obveznosti, ki traja več kot eno leto in presega znesek 10 000 EUR.

(39) V skladu s statutom združenja APFTE predsednik zastopa združenje v vseh vsakodnevnih poslih in ima v zvezi s tem polna pooblastila. To vključuje podpis pogodb in sporazumov, s katerimi lahko obveže združenje APFTE. Do zdaj so funkcijo predsednika združenja APFTE opravljale tri različne osebe. Vse te osebe so bile predhodno povezane z zbornico CCIM ali ozemeljskimi skupnostmi, ki zagotavljajo financiranje združenja APFTE. (a) Prvi predsednik združenja APFTE je bil polnopravni član zbornice CCIM leta 2010 in tudi med letoma 2016 in 2019 ter tehnični svetovalec v zbornici CCIM od leta 2013 do leta 2015. Ta oseba je bila predsednik združenja APFTE od junija 2010 do marca 2011 in nato od decembra 2012 do najmanj leta 2018 ter podpredsednik združenja APFTE (s pooblastilom za delovanje v imenu predsednika združenja APFTE) od oktobra do decembra 2012. (b) Predsednik združenja APFTE od aprila 2011 do februarja 2012 je prav tako med letoma 2011 in 2012 opravljal funkcije tehničnega svetovalca v zbornici CCIM (26). (c) Njegov naslednik (predsednik od februarja 2012 do decembra 2012) je bil istočasno predsednik regionalnega sveta regije Languedoc-Roussillon za gospodarske, socialne in okoljske zadeve, to je institucije ene od ozemeljskih skupnosti, ki je bila članica združenja APFTE.

(40) Poleg tega iz zapisnikov in poročil združenja APFTE ter njegovih kolegijev in odborov izhaja, da ima združenja APFTE poleg tega odbor, v katerem so združene lokalne skupnosti in zbornica CCIM, ne vključuje pa zasebnih članov: „upravljalni odbor“ (od marca 2011), ki je pozneje postal „odbor financerjev“. Ta odbora nista omenjena v statutu. (a) Namen upravljalnega odbora je bil „združiti skupnosti, financerke [združenja APFTE]“. Cilj tega odbora je bil „usmerjati in potrjevati strateške odločitve za razvoj rut in s tem povezan proračun. Pred sestankom upravljalnega odbora se [je] po potrebi izvede[l] pripravljalni sestanek z vsemi strokovnjaki skupnosti (27).“Ta odbor je bil ustanovljen na zahtevo lokalnih skupnosti (28), ki so želele zagotoviti, da o izbiri pogodb o trženju, ki se bodo financirale, ne bi odločal samo novi upravljavec letališča, tj. družba AMM (29). Iz poročil tega odbora, ki so na voljo Komisiji, izhaja, da so odbor sestavljali predstavniki skupnosti (regije, departmaja, Pays de l’Or, aglomeracije Montpellier, mesta Montpellier), zbornice CCIM in predsedstva združenja APFTE. V poročilih se omenja tudi prisotnost predstavnika družbe AMM, ki je članom, financerjem združenja APFTE, predlagal strateške odločitve (30). (b) Poleg tega je iz dokumentov v zvezi z delovanjem združenja APFTE razvidno, da je bil ta odbor pozneje preimenovan v „odbor financerjev“, in sicer najmanj od leta 2012, v njem pa so bile zbrane iste institucije. Francoski organi so potrdili, da je po navedbah združenja APFTE „odbor financerjev“ isti organ kot „upravljalni odbor“, vendar poimenovan različno v različnih obdobjih.

3.3 Sprejemanje odločitev v združenju APFTE

(41) V skladu s statutom združenja APFTE in po navedbah francoskih organov postopek odločanja v okviru združenja APFTE v zvezi s sklepanjem pogodb o trženju poteka tako: — upravnemu odboru se predstavijo predlogi geografskih območij, na katera bi se bilo treba ciljno usmeriti v okviru storitev turističnega trženja, upravni odbor pa o njih poda mnenje; — ti predlogi se nato predložijo v odobritev generalni skupščini; — če jih generalna skupščina potrdi (z dvotretjinsko večino za vsako pogodbo o trženju, ki presega znesek 10 000 EUR), se začne postopek za „oddajo javnega naročila“; — rezultati analize ponudb se predstavijo upravnemu odboru, ki izda mnenje; — ti rezultati se nato predstavijo generalni skupščini, ki zatem predsedniku da dovoljenje za podpis pogodb (z dvotretjinsko večino za vsako pogodbo o trženju, ki presega znesek 10 000 EUR; ta odločitev se zapiše v zapisnik generalne skupščine); — v skladu z veljavnim postopkom se pripravijo in pošljejo morebitni dopisi o zavrnitvi; — v skladu z veljavnim postopkom se za vsako od izbranih ponudb pripravijo in pošljejo tudi dopisi z uradnim obvestilom, ki jih podpiše predsednik in ki sta jim priložena listina o zavezi in cenik, ki ju podpiše predsednik.

(42) Vendar iz zgoraj navedenih informacij ne izhaja, da so v zvezi s predlogi geografskih območij, na katera bi se bilo treba ciljno usmeriti v okviru storitev turističnega trženja, v praksi združenja APFTE pred razpravami v upravnem odboru in generalni skupščini posredovali še drugi organi, da bi se določile proračunske odločitve in usmeritve tega združenja (to je pogodbe o trženju, ki jih je bilo treba podpisati).

(43) Iz poročil in zapisnikov združenja APFTE, njegovih odborov in njegovih javnih članov izhaja, da so o izbiri prednostnih geografskih območij, na katera bi se bilo treba ciljno usmeriti v okviru storitev turističnega trženja, dejansko najprej odločale zbornica CCIM in družba AMM ter nato od marca 2011 – torej preden so ozemeljske skupnosti dejansko nakazale sredstva združenju APFTE – ozemeljske skupnosti in zbornica CCIM (31). Ozemeljske skupnosti in zbornica CCIM so se namreč dogovorile o pogodbah, ki bi jim bilo treba dati prednost, preden so bile te pogodbe predložene generalni skupščini. Postopek v zvezi s tem je od marca 2011 potekal tako: združenje APFTE ima poleg organov, navedenih v njegovem statutu, še dodatne odbore, med drugim upravljalni odbor (ustanovljen marca 2011) in odbor financerjev, ki sta tesno vključena v odločanje o pogodbah o trženju, predloženih generalni skupščini. Pred ustanovitvijo odbora financerjev je imela družba AMM močan vpliv na določitev pogodb o trženju, ki jih je podpisalo združenje APFTE. Ozemeljske skupnosti torej niso želele brez manevrskega prostora potrjevati odločitev družbe AMM, kar pojasnjuje ustanovitev upravljalnega odbora (32).

(44) Vprašanje dejanskega vpliva javnih članov, financerjev združenja APFTE, na sprejemanje odločitev združenja bo podrobneje obravnavano pri analizi finančnih sredstev in pripisljivosti ukrepov državi (33).

3.4 Finančna sredstva

(45) Sredstva združenja APFTE sestavljajo (i) članarine njegovih članov, kot jih določi generalna skupščina, in (ii) letni prispevki ali subvencije, ki jih poleg teh članarin plačujejo različni člani združenja APFTE. Glavni del sredstev združenja APFTE izhaja iz letnih prispevkov javnih subjektov, ki so njegovi člani, kot je prikazano v spodnji preglednici. V praksi so članarine članov združenja APFTE le zanemarljiv del njegovih prihodkov. Ker namreč znašajo 50 EUR ali 100 EUR na člana na leto, skupni letni zneski od leta 2010 niso presegali 1 550 EUR. Preglednica 3 Izvor prihodkov združenja APFTE med letoma 2010 in 2019 Leto 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 (34) 2019 (35) Od 2010 do 2019 Subvencije lokalnih skupnosti in zbornice CCIM v EUR (delež prispevka tega subjekta) Regionalni svet regije Languedoc-Roussillon (ki je postala regija Okcitanija) 283 670 550 000 509 024 550 000 446 830 587 696 509 174 355 239 75 000 0 3 866 633 (30 %) (27 %) (25 %) (23 %) (28 %) (36 %) (32 %) (32 %) (34 %) (29 %) Svet departmaja Hérault 283 670 559 746 509 024 550 000 150 000 0 111 092 0 0 0 2 163 532 (30 %) (27 %) (25 %) (23 %) (10 %) (0 %) (7 %) (0 %) (0 %) (16 %) Aglomeracijska skupnost Montpellier (ki je postala metropola Montpellier Méditerranée Métropole) in mesto Montpellier 283 670 730 473 706 524 747 500 644 331 747 500 692 015 505 865 75 000 0 5 132 878 (30 %) (36 %) (35 %) (31 %) (41 %) (46 %) (44 %) (45 %) (34 %) (38 %) Aglomeracijska skupnost Communauté d'agglomération du Pays de l'Or 85 000 85 000 100 000 119 915 97 574 130 803 110 092 107 250 21 500 0 857 134 (9 %) (4 %) (5 %) (5 %) (6 %) (8 %) (7 %) (10 %) (10 %) (6 %) Zbornica CCIM (ki je postala gospodarska in industrijska zbornica departmaja Hérault) 0 (36) 125 000 212 000 440 000 232 500 150 000 150 000 150 000 51 000 0 1 510 500 (0 %) (6 %) (10 %) (18 %) (15 %) (9 %) (10 %) (13 %) (23 %) (11 %) Članarine različnih članov združenja APFTE Članarine od 50 do 100 EUR 1 100 50 1 550 1 500 0 600 0 0 0 0 4 800 (0,117 %) (0,002 %) (0,076 %) (0,062 %) (0 %) (0,037 %) (0 %) (0 %) (0 %) (0 %) (0,035 %) (delež članarin v skupnem proračunu združenja APFTE) Subvencije lokalnih skupnosti in zbornice CCIM v EUR (delež prispevka tega subjekta) Skupni proračun združenja APFTE v EUR (37) (subvencije in članarine) 937 110 2 050 269 2 038 112 2 408 915 1 571 235 1 616 599 1 572 373 1 118 354 222 500 0 13 535 477 Vir: Podatki, ki so jih predložili francoski organi.

(46) Javni prispevki, ki jih je prejelo združenje APFTE, so se uporabili predvsem za plačila v okviru pogodb o trženju, sklenjenih med tem združenjem in letalskimi prevozniki, od tega večina – približno 8,5 milijona EUR oziroma [60–70] % skupnega proračuna združenja APFTE od leta 2010 do leta 2019 (38) – za pogodbe o trženju, sklenjene z družbo Ryanair ali njeno hčerinsko družbo AMS (39).

(47) Poleg tega je iz analize različnih sklepov, ki so jih ti javni subjekti sprejeli za odobritev svojih subvencij v proračun združenja APFTE, razvidno, da ti subjekti svoje prispevke določajo na podlagi „predvidenega programa promocije“ združenja APFTE, ki ga opredelijo javni člani financerji (40) in nato odobri generalna skupščina združenja ter ki vsebuje natančne informacije glede predvidene uporabe sredstev združenja APFTE. V teh programih so med drugim navedene destinacije, na katere se nanašajo promocijske dejavnosti (41).

(48) Javni prispevki so bili združenju APFTE izplačani v obliki subvencij na podlagi dvostranskih sporazumov, sklenjenih med tem združenjem in zadevnimi javnimi subjekti. Francoski organi so Komisiji predložili velik del teh sporazumov, vendar brez njihovih prilog (42).

(49) Iz dokumentov v zvezi z delovanjem združenja APFTE, ki so jih predložili francoski organi, izhaja, da so javni subjekti sistematično plačevali svoje finančne prispevke za proračunska leta, navedena v preglednici 3, v obdobju, ko je bilo o promocijskem programu že odločeno (z njihovo udeležbo) in je bilo podaljšanje pogodb o trženju z družbo Ryanair/AMS – ki so podrobno opisane v uvodni izjavi 53 in naslednjih – podpisano z družbo Ryanair/AMS. In sicer: (a) Pogodba o trženju iz leta 2010 z družbo AMS (za obdobje od 1. julija 2010 do 31. decembra 2011) je bila izglasovana na generalni skupščini 16. septembra 2010, združenje APFTE pa jo je podpisalo še isti dan. Sporazumi z ozemeljskimi skupnostmi o financiranju za proračunsko leto 2010, ki so na voljo Komisiji, so bili podpisani šele leta 2011, sporazumi o financiranju za proračunsko leto 2011 pa šele med junijem in novembrom 2011 (43). (b) Dodatek k pogodbi o trženju iz leta 2010 z družbo AMS v zvezi z ruto v Birmingham je bil izglasovan na generalni skupščini 20. aprila 2011, združenje APFTE pa ga je podpisalo 11. aprila 2011. Sporazumi z ozemeljskimi skupnostmi o financiranju za proračunsko leto 2011, ki so na voljo Komisiji, so bili podpisani šele med junijem in novembrom 2011 (44). (c) O podaljšanju pogodbe o trženju iz leta 2010 z družbo AMS za leto 2012 je bilo v upravljalnem odboru odločeno 23. septembra 2011, generalna skupščina pa je bila o tem obveščena na svojem sestanku 19. oktobra 2011 (45) (pri čemer pa iz zapisnika tega sestanka ne izhaja, da je generalna skupščina glasovala v zvezi s tem). Dopis o podaljšanju, naslovljen na družbo AMS, je 29. septembra 2011 podpisal predsednik združenja APFTE. Sporazumi z ozemeljskimi skupnostmi o financiranju za proračunsko leto 2012, ki so na voljo Komisiji, so bili podpisani šele med aprilom in oktobrom 2012 (46). (d) Podaljšanje pogodbe o trženju iz leta 2010 z družbo AMS za leto 2013 je združenje APFTE podpisalo 23. februarja 2013. Proračun za leto 2013 in program ukrepov trženja, ki je vključeval plačila družbi Ryanair na podlagi te pogodbe, sta bila sprejeta na generalni skupščini združenja APFTE 4. julija 2013 (47). Sporazumi z ozemeljskimi skupnostmi o financiranju za proračunsko leto 2013, ki so na voljo Komisiji, so bili podpisani šele med aprilom in novembrom 2013 (48). (e) Za leto 2014 je generalna skupščina po javnem razpisu iz leta 2013 27. januarja 2014 predsedniku združenja APFTE dala dovoljenje za podpis novih pogodb o trženju z družbo Ryanair. Predsednik združenja APFTE je te pogodbe sklenil že 22. novembra 2013. Sporazumi z ozemeljskimi skupnostmi o financiranju za proračunsko leto 2014, ki so na voljo Komisiji, so bili podpisani šele med februarjem in oktobrom 2014 (49). (f) Podaljšanje pogodb o trženju z družbo Ryanair iz leta 2013 za leto 2015 je bilo izglasovano na generalni skupščini 11. decembra 2014, združenje APFTE pa ga je podpisalo 19. decembra 2014. Sporazumi z ozemeljskimi skupnostmi o financiranju za proračunsko leto 2015, ki so na voljo Komisiji, so bili podpisani šele med junijem in decembrom 2015 (50). (g) Podaljšanje pogodbe o trženju z družbo Ryanair iz leta 2013 za leto 2016 je bilo izglasovano na generalni skupščini 30. maja 2016, združenje APFTE pa ga je podpisalo 22. aprila 2016. Sporazumi z ozemeljskimi skupnostmi o financiranju za proračunsko leto 2016, ki so na voljo Komisiji, so bili podpisani šele med julijem in decembrom 2016 (51). (h) Nove pogodbe o trženju z družbo Ryanair iz leta 2017 je združenje APFTE sklenilo 19. maja 2017, izglasovane pa so bile na generalni skupščini tega združenja 25. aprila 2017. Sporazumi z ozemeljskimi skupnostmi o financiranju za proračunsko leto 2017, ki so na voljo Komisiji, so bili podpisani šele med junijem in septembrom 2017 (52). (i) Komisija za leto 2018 nima informacij o datumu podaljšanja pogodbe o trženju z družbo Ryanair iz leta 2017, vendar se edini sporazum o dodelitvi sredstev, ki je na voljo Komisiji, to je sporazum, sklenjen marca 2018 med združenjem APFTE in aglomeracijsko skupnostjo Communauté d’agglomération du Pays de l’Or, nanaša na promocijo Montpelliera v Valoniji, Porenju - Pfalški in Yorkshiru, kamor leti družba Ryanair (53). Zdi se, da je generalna skupščina združenja APFTE proračun za leto 2018 20. decembra 2017 odobrila zadnjikrat, da bi izpolnila obstoječe obveznosti tega združenja – vključno z obveznostmi do družbe Ryanair –, preden je bila za pogodbene odnose med zbornico CCIM, ozemeljskimi skupnostmi in letalskimi prevozniki vzpostavljena nova pravna struktura (54).

(50) Poleg tega je iz zapisnikov generalne skupščine združenja APFTE razvidno, da so skupnosti pred prvim plačilom subvencij združenju APFTE navedle, da želijo imeti vpliv na rute, na katere se nanašajo pogodbe o trženju, ki naj bi jih financirale in ki jih je do takrat določala upravljavka letališča, to je družba AMM (55). Tako je bil ta upravljalni odbor združenja APFTE ustanovljen, preden so skupnosti združenju APFTE prvič dodelile subvencije.

(51) Poleg tega je analiza sporazumov o financiranju pokazala, da so ozemeljske skupnosti obdržale možnost, da pod nekaterimi pogoji dobijo povrnjena sredstva (na primer, nekatere skupnosti so si pridržale pravico do vračila sredstev, pravico do plačila, sorazmerno z uresničitvijo programa promocije, ali pravico do odpovedi sporazuma o financiranju, če združenje APFTE ne bi izpolnjevalo pogodbenih obveznosti, torej če ne bi uresničilo programa promocije, izglasovanega na generalni skupščini). Zlasti: (a) sporazumi, sklenjeni z regijo, določajo pravico, da ta zahteva vračilo subvencije, če je združenje APFTE ne uporabi za dogovorjene namene, in možnost odpovedi sporazuma; (b) sporazumi, sklenjeni z departmajem, določajo pravico do vračila subvencije departmaju, če jo združenje APFTE uporabi za namene, ki niso v skladu s ciljem sporazuma. V opisu cilja sporazumov iz let 2010, 2011 in 2012 je izrecno navedena sklenitev pogodb z družbo AMS. Poleg tega sporazumi vsebujejo določbo, na podlagi katere lahko departma odpove sporazum, če združenje APFTE ne izpolnjuje pogodbenih obveznosti; (c) sporazumi, sklenjeni z aglomeracijsko skupnostjo Communauté d’agglomération de Montpellier, določajo, da bo subvencija plačana sorazmerno s številom mesecev, v katerih se bodo izvajali ukrepi programa destinacij, in ob predložitvi ustreznih faktur. Poleg tega je v sporazumih finančna obveza skupnosti pogojena s tem, da združenje APFTE izpolnjuje pogodbene obveznosti, določena pa je tudi možnost odpovedi sporazuma; (d) v sporazumih, sklenjenih z aglomeracijsko skupnostjo Communauté d’agglomération du Pays de l’Or, je obveza skupnosti pogojena s tem, da združenje APFTE izpolnjuje pogodbene obveznosti (v njih so izrecno omenjene pogodbe, podpisane z družbo AMS/Ryanair), določeni sta pravica skupnosti, da zahteva vračilo subvencije, in pravica do odpovedi sporazuma, če združenje APFTE ne bi izpolnjevalo svojih pogodbenih obveznosti; (e) sporazumi, sklenjeni z mestom Montpellier, določajo, da združenje APFTE skupnosti predloži poročilo o dejavnosti, v katerem predstavi stanje uresničevanja ukrepov, ki jih je predstavilo ob predložitvi dokumentacije prošnje za subvencijo. Francoski organi teh prošenj za subvencijo niso predložili, vendar Komisija iz okoliščin obravnavanega primera sklepa, da vsebujejo program promocije za zadevno proračunsko leto. Poleg tega si skupnost pridržuje pravico do odpovedi sporazuma v primeru neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti združenja APFTE.

4. PODROBEN OPIS POMOČI

4.1 Ukrepi

(52) Ukrepi, ki so predmet formalnega postopka preiskave, so pogodbe o trženju, podpisane med združenjem APFTE in družbo Ryanair ali njeno hčerinsko družbo AMS. Družba Ryanair/AMS in združenje APFTE so med letoma 2010 in 2018 sklenili tri sklope pogodb o trženju.

4.2 Pogodba z dne 16. septembra 2010, njen dodatek in njeni sporazumi o podaljšanju

(53) Združenje APFTE je 16. septembra 2010, tj. manj kot tri mesece po svoji ustanovitvi, sklenilo pogodbo z družbo AMS (v nadaljnjem besedilu: pogodba iz leta 2010), ki jo je podpisal predsednik tega združenja, ne da bi bil predhodno izveden postopek javnega razpisa.

(54) Pogodba je bila najprej sklenjena za obdobje od 1. julija 2010 do 31. decembra 2011.

(55) V skladu s to pogodbo se družba AMS obvezuje, da bo združenju APFTE zagotavljala vse osnovne storitve trženja na spletišču družbe Ryanair. Poleg tega je v sami pogodbi navedeno, da „ta pogodba temelji na obvezi družbe Ryanair, da bo zagotavljala lete na ozemlje Montpelliera z letalsko povezavo med: — letališčema Frankfurt-Hahn in Montpellier z najmanj štirimi leti na teden poleti in najmanj dvema letoma na teden pozimi; — letališčema Bruselj jug-Charleroi in Montpellier z najmanj tremi leti na teden vse leto; — letališčema Leeds-Bradford in Montpellier z najmanj dvema letoma na teden poleti.“ (56)

(56) V pogodbi je podrobno opredeljena „združena letna ponudba storitev trženja“, za katere se družba AMS obvezuje, da jih bo zagotovila združenju APFTE, ki je povzeta v točkah (a) in (b). (a) Za leto 2010 ta ponudba vključuje pet odstavkov s 150 besedami po izbiri združenja APFTE v rubriki „Top Five Things to Do“ na strani „Destination Montpellier“ spletišča družbe Ryanair, dve povezavi na spletišče po izbiri združenja APFTE v zgoraj navedeni rubriki „Top five Things to Do“ na strani „Destination Montpellier“ ter povezavo na spletišče po izbiri združenja APFTE na angleški, nemški, nizozemski in belgijski (v francoščini in nizozemščini) domači strani družbe Ryanair www.ryanair.com, in sicer 55 dni. Cena za te storitve je določena na […] EUR. (b) Za leto 2011 ponudba vključuje vse storitve, predvidene za leto 2010, dodana pa sta še 12-mesečna grafična povezava s pasico gumbom (200 x 110 px) po izbiri združenja APFTE na strani „Discover Europe“ spletišča družbe Ryanair ter skupaj dvotedenska prisotnost kot „Destinacija dneva“ (besedilo, slika in povezava po izbiri združenja APFTE) na angleški, nemški, nizozemski in belgijski (v francoščini in nizozemščini) domači strani družbe Ryanair www.ryanair.com. Cena za te storitve je določena na […] EUR.

(57) Poleg tega pogodba izrecno določa, da so zneski storitev trženja, ki jih ponuja družba AMS, „povezani z obvezo družbe Ryanair, da bo opravljala lete na ozemlje Montpelliera z letališč Frankfurt-Hahn, Bruselj Charleroi in Leeds-Bradford […]“, in določa, da „bo v primeru neupoštevanja te obveze cena spremenjena in predmet dodatka“. (57)

4.3 Dodatek z dne 20. aprila 2011

(58) Pogodba z dne 16. septembra 2010 je bila spremenjena z dodatkom z dne 20. aprila 2011, katerega namen je bil trem povezavam, že navedenim v pogodbi, dodati novo povezavo z Birminghamom.

(59) V samem dodatku je navedeno, da dodatek „temelji na obvezi družbe Ryanair, da bo zagotavljala lete na ozemlje Montpelliera z letalsko povezavo med Birminghamom in Montpellierem z dvema letoma na teden poleti“. Poleg tega je določeno, da združenje APFTE pri družbi AMS kupi naslednje storitve trženja: — povezavo na spletišče po izbiri združenja APFTE v rubriki „Letališča in turizem“ na angleški domači strani družbe Ryanair www.ryanair.com, in sicer 14 dni na leto; — prisotnost kot „Destinacija dneva“ (besedilo, slika in povezava po izbiri združenja APFTE) na angleški domači strani družbe Ryanair www.ryanair.com, in sicer skupaj en teden na leto.

(60) Cena za te storitve je bila določena na […] EUR. Določeno je bilo, da združenje APFTE ta znesek plača v mesečnih obrokih po […] EUR ob prejemu faktur družbe AMS za vsak mesec od aprila do oktobra vsako leto v obdobju uporabe tega dodatka.

4.4 Prvo pismo o zavezi za podaljšanje pogodbe o storitvah trženja iz leta 2010

(61) Združenje APFTE je 29. septembra 2011 družbi AMS poslalo pismo o zavezi za podaljšanje pogodbe iz leta 2010. Predmet pisma je bilo podaljšanje pogodbe iz leta 2010 za dodatno obdobje enega leta od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012. V pismu je bilo navedeno, da se združenje APFTE zavezuje, da bo podaljšalo pogodbo iz leta 2010 na podlagi naslednjih letalskih povezav, ki jih upravlja družba Ryanair: Bruselj-Charleroi, Frankfurt-Hahn in Leeds-Bradford.

4.5 Drugo pismo o zavezi za podaljšanje pogodbe o storitvah trženja iz leta 2010

(62) 25. februarja 2013 je bilo družbi AMS poslano drugo pismo o zavezi za podaljšanje pogodbe iz leta 2010. Predmet tega pisma je bilo podaljšanje pogodbe iz leta 2010 za dodatno obdobje enega leta od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013„na podlagi naslednjih zračnih rut, na katerih leti družba Ryanair: Bruselj jug-Charleroi, Frankfurt-Hahn, Leeds-Bradford in Birmingham (58)“.

4.6 Pogodbe z dne 22. novembra 2013

(63) Ob upoštevanju bližnjega izteka pogodbe o trženju, ki je bila z družbo AMS podpisana leta 2010 in nato podaljšana do konca decembra 2013, je moralo združenje APFTE za novo pogodbo o trženju objaviti javni razpis „po posameznih destinacijah“, da bi se upoštevala pravila o javnih naročilih (59).

(64) Združenje APFTE je torej 2. oktobra 2013 organiziralo javni razpis za pridobitev storitev trženja za spodbujanje turističnih in gospodarskih tokov v Montpellier za leto 2014.

(65) V javnem razpisu je bilo navedeno, da bodo morale družbe ponuditi „zagotavljanje spodbujanja turističnih in gospodarskih tokov v Montpellier z vsemi obstoječimi sredstvi na trgu“. V tem okviru so bili navedeni naslednji primeri sredstev: „radijske kampanje; televizijske kampanje; sporočila na družbenih omrežjih (Facebook, Twitter, YouTube itd.); udeležba na sejmih, razstavah; sponzoriranje dogodkov, ki prispevajo k slovesu in prepoznavnosti destinacije Montpellier; izobraževalne ekskurzije za strokovnjake, novinarske ekskurzije“ in digitalna komunikacija. V skladu z javnim razpisom so morale „[d]ružbe […] v vseh primerih na svojem spletišču zagotoviti povezavo na spletišče združenja APFTE (go to Montpellier)“. Zadnjenavedeno merilo je bilo edino, ki ga je moral ponudnik trženja obvezno izpolnjevati.

(66) Poleg tega je bilo v javnem razpisu naročilo razdeljeno na pet „sklopov“, in sicer „Bruselj-Charleroi“, „Frankfurt-Hahn“, „Leeds“, „Birmingham“ in „[…]“. Za vsakega od njih so bila navedena merila, ki jih je bilo treba izpolnjevati pri ponudbi zračnega prevoza: minimalna letna ponudba sedežev, danih na trg, najmanjše letno število prihajajočih potnikov, priporočena sezonska narava za trg (letna ali sezonska povezava), najmanjše število letov na teden in datum začetka obratovanja rute.

(67) Očitno je bil torej javni razpis namenjen izbiri ne katerih koli ponudnikov storitev spletnega trženja, ampak letalskih prevoznikov, ki poleg svojih dejavnosti zračnega prevoza ponujajo take storitve in so se poleg tega zavezali, da bodo opravljali storitve zračnega prevoza med letališčem Montpellier in destinacijami, ki označujejo različne „sklope“, po pogojih, določenih z javnim razpisom v zvezi s sezonsko naravo, pogostostjo letov, najmanjšim številom prihajajočih potnikov in datumom začetka obratovanja povezav.

(68) Sklopi, naslovljeni „Bruselj-Charleroi“, „Frankfurt-Hahn“, „Leeds“ in „Birmingham“, ter najmanjše pogostosti letov, ki so bile v zvezi z njimi navedene v javnem razpisu, so se povsem ujemali s štirimi destinacijami, na katere je družba Ryanair ob objavi javnega razpisa že opravljala lete iz Montpelliera.

(69) Zgolj sklop „[…]“ se ni ujemal s povezavo, na kateri je lete opravljala družba Ryanair, ampak drug letalski prevoznik, ki je letel na letališče Montpellier in s katerim je združenje APFTE predhodno prav tako podpisalo pogodbo o trženju. Najvišja vrednost tega sklopa, ocenjena na največ […] EUR brez davkov na leto, je bila znatno nižja od najvišje vrednosti štirih predhodnih sklopov (med […] EUR brez davkov in […] EUR brez davkov na leto in na sklop) (60).

(70) Družba Ryanair je bila edina, ki je oddala ponudbo za sklope „Bruselj-Charleroi“, „Frankfurt-Hahn“, „Leeds“ in „Birmingham“.

(71) Na podlagi javnega razpisa so bili štirje sklopi oddani družbi Ryanair, ki je 22. novembra 2013 z združenjem APFTE sklenila pogodbe (v nadaljnjem besedilu: pogodbe iz leta 2013) za prve tri sklope v skupni vrednosti približno […] EUR na leto („Bruselj-Charleroi“ za pavšalni znesek v višini […] EUR; „Frankfurt-Hahn“ za pavšalni znesek v višini […] EUR in „Leeds-Bradford“ za pavšalni znesek v višini […] EUR).

(72) Nasprotno pa za četrti sklop „Birmingham“ ni bila sklenjena nobena pogodba – uradno „zaradi neobstoja sredstev za izvedbo tega sklopa“ (61). Komisija v tem okviru ugotavlja, da je družba Ryanair prenehala opravljati lete na povezavi med Montpellierem in Birminghamom novembra 2013.

(73) Pogodbe iz leta 2013, sklenjene z družbo Ryanair za sklope „Bruselj-Charleroi“, „Frankfurt-Hahn“ in „Leeds“, so bile podaljšane dvakrat do konca leta 2016 za vrednost približno […] EUR na leto: — združenje APFTE je 19. decembra 2014 s tremi pismi, ki jih je podpisal predsednik tega združenja, z družbo Ryanair podaljšalo ponudbo storitev promocije za leto 2015 za vsako od treh destinacij (Bruselj-Charleroi, Frankfurt-Hahn in Leeds-Bradford) v vrednosti […] EUR za Bruselj-Charleroi, […] EUR za Frankfurt-Hahn in […] EUR za Leeds-Bradford; — združenje APFTE je 22. aprila 2016 s tremi pismi, ki jih je podpisal predsednik tega združenja, sklenilo drugo podaljšanje ponudbe storitev promocije za leto 2016 za vsako od treh destinacij v vrednosti […] EUR za Bruselj-Charleroi, […] EUR za Frankfurt-Hahn in […] EUR za Leeds-Bradford.

4.7 Pogodbe z dne 19. maja 2017

(74) Združenje APFTE je 13. marca 2017 objavilo nov javni razpis za nakup storitev trženja za spodbujanje „turističnih in poslovnih tokov“ v Montpellier za eno leto z možnostjo podaljšanja. V razpisni specifikaciji je bilo naročilo razdeljeno na različne „sklope“, od katerih je vsak označeval eno evropsko regijo. Sklopi so se nanašali na regije, na prebivalce katerih bi morale biti ciljno usmerjene zadevne storitve trženja.

(75) V nasprotju z javnim razpisom iz leta 2013 se razpisna specifikacija tega novega javnega razpisa ni sklicevala izrecno na dejavnosti zračnega prevoza ali na določena letališča, ampak je določala sedem različnih sklopov, naslovljenih „Valonija“, „Porenje - Pfalška“, „Yorkshire“, „[…]“, „[…]“, „[…]“ in „[…]“. Komisija ugotavlja, da se sklopi, naslovljeni „Valonija“, „Porenje - Pfalška“ in „Yorkshire“, ujemajo z regijami, v katerih so tri letališča, na katere je ob objavi javnega razpisa lete iz Montpelliera opravljala družba Ryanair (62).

(76) V javnem razpisu je bilo pojasnjeno, da bodo merila za izbiro ponderirana na naslednji način: cena storitev 40 % in tehnična vrednost 60 %.

(77) Za vsakega od sklopov „Valonija“, „Porenje - Pfalška“ in „Yorkshire“ sta bili oddani dve ponudbi. Družba Ryanair je oddala ponudbe za vsakega od teh sklopov. Za vsak sklop je bila oddana konkurenčna ponudba podjetja za spletno trženje (ki ni letalski prevoznik), tj. […]. Ponudbe, oddane po sklopih, so bile naslednje: — sklop „Valonija“: Ryanair […] EUR, […] […] EUR; — sklop „Porenje - Pfalška“: Ryanair […] EUR, […] […] EUR; — sklop „Yorkshire“: Ryanair […] EUR, […] […] EUR.

(78) Ti trije sklopi so bili oddani družbi Ryanair, katere ponudba je bila vsakokrat za točno […] EUR cenejša od ponudbe […]. Francoski organi niso predložili nobenih informacij, iz katerih bi bilo razvidno, da se je združenje APFTE vprašalo o tej stalni razliki v ceni med konkurenčnima ponudbama.

(79) Združenje APFTE je torej 19. maja 2017 sklenilo pogodbe z družbo Ryanair za okvirni znesek […] EUR (za Valonijo, Porenje - Pfalško in Yorkshire v višini […] EUR brez davkov, […] EUR brez davkov oziroma […] EUR brez davkov).

(80) V skladu z razpisno specifikacijo je to pogodba, ki se izvaja na podlagi naročilnic, kar pomeni, da se storitve trženja opravijo in plačajo zgolj na podlagi naročilnic, ki jih izda združenje APFTE. Iz naročilnic, ki jih je izdalo združenje APFTE, je razvidno, da sta bili izvedeni dve plačili po ciljnih regijah (Valonija, Porenje - Pfalška in Yorkshire): eno plačilo za obdobje „pomlad/poletje“ in drugo plačilo za obdobje „jesen/zima“. Komisija ugotavlja, da ti obdobji ustrezata dvema sezonama koledarja civilnega letalstva (od aprila do septembra in od oktobra do marca), ki ju je opredelilo Mednarodno združenje letalskih prevoznikov (IATA).

(81) Pogodbe, sklenjene z družbo Ryanair, so edine pogodbe, ki jih je združenje APFTE izvedlo na podlagi tega javnega razpisa. (a) Za sklopa […] in […] je bilo izbrano podjetje […], ki je premagalo […] (podobna ponudba v smislu cene, vendar drugačna v smislu storitev trženja). Pogodba, sklenjena med združenjem APFTE in […], je bila pogodba, ki se izvaja na podlagi naročilnic. Ponudba je znašala […] za oba sklopa skupaj. Vendar iz informacij, ki so jih predložili francoski organi, izhaja, da združenje APFTE ni nikoli izdalo naročilnice na podlagi te pogodbe. (b) Za sklopa […] in […] je ponudbo oddal samo prevoznik […] ([…] EUR skupaj). Združenje APFTE je ta sklopa ocenilo za neuspešna, saj je bila ponudba […] razglašena za nepravilno, ker dokumentaciji ni bila priložena specifikacija cen na enoto.

4.8 Proračun (izvor sredstev, uporabljenih za financiranje pomoči)

(82) Po informacijah, ki so jih predložili francoski organi, je združenje APFTE družbi Ryanair/AMS iz svojega proračuna izplačalo naslednje zneske. Preglednica 4 Izplačila združenja APFTE družbi Ryanair/AMS od leta 2010 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Od 2010 do 2019 Izplačila družbi Ryanair/AMS za proračunsko leto […] (dejanska izplačila so bila izvedena med letoma 2010 in 2011) […] (dejanska izplačila so bila izvedena med letoma 2011 in 2012) […] (dejanska izplačila so bila izvedena med letoma 2012 in 2013) […] (dejanska izplačila so bila izvedena med letoma 2013 in 2014) […] (dejanska izplačila so bila izvedena med letoma 2014 in 2015) […] (dejanska izplačila so bila izvedena med letoma 2015 in 2016) […] (dejanska izplačila so bila izvedena med letoma 2016 in 2017) […] (dejanska izplačila so bila izvedena med letoma 2018 in 2019) […] (63) […] 856 089 904 Proračun združenja APFTE v EUR (glej tudi preglednico 3) 937 110 2 050 269 2 038 112 2 408 915 1 571 235 1 616 599 1 572 373 1 118 354 222 500 0 13 535 477 Vir: Podatki, ki so jih predložili francoski organi.

(83) Po navedbah francoskih organov združenje APFTE po aprilu 2019 družbi Ryanair ni več plačevalo za storitve trženja.

4.9 Opis razlogov za začetek postopka

(84) Komisija je 4. julija 2018 začela formalni postopek preiskave, ker ni mogla izključiti, da ukrepi, opisani v uvodni izjavi 52 in naslednjih, pomenijo državne pomoči v korist družbe Ryanair in njene hčerinske družbe AMS.

5. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

5.1 Pritožnik

(85) Pritožnik vztraja pri trditvah, navedenih v njegovi pritožbi, in sicer da je bilo združenje APFTE posrednik za prenos državnih pomoči na družbo Ryanair/AMS.

5.2 Družba Ryanair

(86) Družba Ryanair izpodbija analizo Komisije. Po njenih navedbah so imele storitve trženja, ki sta jih zagotavljali družbi AMS in Ryanair, tržno ceno in so ustrezale potrebam združenja APFTE. Interes združenja APFTE pri sklenitvi pogodb o trženju je tako bil pritegniti tuje turiste z veliko kupno močjo, ki bi lahko prispevali k razvoju turističnih dejavnosti v regiji. Po navedbah družbe Ryanair izdatki za trženje, ki bi jih lahko izvedla sama, ne bi bili usmerjeni posebej na tuje turiste, ker ta družba ne upošteva izdatkov turistov. Tako naj bi združenje APFTE imelo interes za izdatke za trženje, ciljno usmerjene na tuje turiste, medtem ko bi družba Ryanair, če bi namenila izdatke za trženje, merila tudi na potnike, ki svoje potovanje začnejo v Montpellieru in prebivajo v regiji. Družba Ryanair je tudi navedla, da je bil koeficient zasedenosti njenih letov v veliki večini zagotovljen z njenim „yield managementom“. (64)

(87) Podredno družba Ryanair izpodbija ugotovitve Komisije glede uporabe načela udeleženca v tržnem gospodarstvu v obravnavanem primeru, določitve upravičenca do pomoči, selektivnosti pomoči in njene pripisljivosti državi.

(88) Družba AMS ni predložila pripomb.

5.3 Združenje APFTE

(89) Združenje APFTE zanika dodelitev kakršne koli prednosti družbi Ryanair. Sporne zneske opredeljuje kot plačila, ki so v skladu s tržno ceno in ustrezajo nadomestilu za opravljeno storitev. Združenje APFTE pojasnjuje, da deluje kot javni kupec storitev in da so promocijski ukrepi, ki se izvajajo, del splošne strategije ozemeljskega trženja Montpelliera in njegove okolice.

(90) Opozarja, da se o regijah, na katere se nanašajo javni razpisi, razpravlja in strateško odloča v generalni skupščini in upravnem odboru. Nazadnje navaja, da odločitev, ki jih sprejme združenje, ni mogoče pripisati državi, pri čemer se sklicuje na način delovanja združenja APFTE, opisan v njegovem statutu.

(91) Podredno, če bi Komisija, kar pa ni verjetno, vztrajala pri svojem stališču v zvezi z javnim posredovanjem združenja APFTE v korist družbe Ryanair, združenje APFTE trdi, da so ti ukrepi združljivi s smernicami iz leta 2005 (65) o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč.

(92) Povsem podredno, če bi Komisija, kar pa ni verjetno, ugotovila, da je obstajala pomoč v korist družb Ryanair in AMS, združenje APFTE meni, da bi morali družbi Ryanair in AMS vrniti samo razliko med ceno, plačano za te storitve, in tržno ceno, ker so po njegovem mnenju te storitve del nalog javne politike združenja APFTE in ker so bile za združenje v določenem obsegu donosne.

5.4 Regija Okcitanija

(93) Regija Okcitanija izpodbija utemeljenost pritožbe, pri čemer trdi, da ukrepi združenja APFTE prinašajo turistične in gospodarske koristi za vse akterje na lokalni in regionalni ravni. Meni namreč, da si združenje APFTE prizadeva razviti bolj mednaroden krog strank in podjetjem v panogi omogoča dolgoročnejše opravljanje njihove dejavnosti.

(94) Pojasnjuje, da v združenju APFTE odločitve o financiranju trženjskih kampanj za razvoj turistične privlačnosti sprejema predvsem generalna skupščina – vsak član ima en glas, odločitve pa se običajno sprejemajo z dvotretjinsko kvalificirano večino.

(95) Regija Okcitanija dodaja, da se ukrepi združenja APFTE izvajajo prek javnih razpisov za storitve, katerih namen je povečati prepoznavnost in privlačnost zadevnega območja. Ta posvetovanja so bila odprta za vsa podjetja, ki bi lahko predložila ponudbo, ki ustreza razpisni specifikaciji, vključno s pritožnikom.

5.5 Gospodarska in industrijska zbornica departmaja Hérault (CCI Hérault, prej CCIM)

(96) Zbornica CCI Hérault meni, da so ukrepi, ki jih združenje APFTE izvaja za promocijo regije Montpellier pri prebivalcih Belgije, Nizozemske, Nemčije, Anglije in […], gospodarskega pomena za območje zaradi gospodarskih koristi, ki jih ustvarjajo. Dodaja, da združenje APFTE z vzajemnim delovanjem svojih članov izpolnjuje potrebo po gospodarskem in turističnem razvoju območja – polna pristojnost združenja APFTE in zbornice CCI Hérault.

5.6 Metropola Montpellier Méditerranée Métropole

(97) Metropola Montpellier Méditerranée Métropole meni, da je treba za razvoj območja, podporo gospodarstvu in boj proti brezposelnosti izvajati ofenzivno strategijo za povečanje privlačnosti regije. Pojasnjuje, da je združenje APFTE nepridobitno združenje javnih in zasebnih partnerjev, katerih skupni cilj je izvajati ukrepe za zagotovitev promocije in razvoja turizma – slednji koristi hkrati javnim interesom za razvoj ozemlja in zasebnim interesom za razvoj dejavnosti.

(98) Metropola Montpellier Méditerranée Métropole meni, da storitve trženja, ki jih je naročilo združenje APFTE, ustrezajo njegovim dejanskim potrebam in njegovemu namenu ter da so bile te storitve predmet predhodnih postopkov javnega razpisa, zaradi česar ni mogoče sklepati o nikakršni selektivnosti (na tej podlagi je družba Ryanair dobila nekatere javne razpise, ki jih je objavilo združenje APFTE). Poleg tega metropola Montpellier Méditerranée Métropole meni, da navedenih storitev ni mogoče opredeliti kot pomoči: po eni strani, ker ne obstaja prednost, saj plačilo, ki ga je prejela družba Ryanair, ne presega tržne cene, in po drugi strani, ker tega ni mogoče pripisati državi, saj se pri odločitvah združenja APFTE upoštevajo zasebne strukture – ki predstavljajo veliko večino njegovih članov in imajo pomembno moč odločanja.

5.7 […]

(99) […], članica združenja APFTE, meni, da to združenje omogoča izmenjave z odgovornimi zasebniki iz različnih sektorjev dejavnosti in s predstavniki skupnosti. Dodaja, da se pri odločitvah, sprejetih v njegovem okviru, upošteva skupni interes vseh gospodarskih akterjev in prebivalcev regije. Nazadnje trdi, da ta vzajemna prizadevanja javnega sektorja in zasebnega sektorja omogočajo doseganje ciljev, zastavljenih na področju prepoznavnosti in razvoja mesta Montpellier in njegove okolice.

5.8 Aglomeracijska skupnost Communauté d'agglomération du Pays de l'Or

(100) Aglomeracijska skupnost Communauté d'agglomération du Pays de l‘Or meni, da so oglaševalski ukrepi, ki jih združenje APFTE izvaja za promocijo regije Montpellier pri prebivalcih Belgije, Nizozemske, Nemčije in Anglije, pomembni za območje zaradi gospodarskih koristi, ki jih ustvarjajo, ter da so ciljno usmerjeni na območja z velikim gospodarskim in turističnim potencialom za območje Montpelliera.

6. PRIPOMBE FRANCIJE

(101) Francija meni, da zadevna izplačila ne pomenijo državne pomoči. Glede na strukturo in delovanje združenja APFTE, kot sta opredeljena v njegovem statutu, teh ukrepov ni mogoče pripisati državi. Poleg tega je bil cilj pogodb, sklenjenih z družbo Ryanair/AMS, dejansko promocija ozemeljske regije s trženjem, pri čemer je bil nakup oglaševanja s strani združenja APFTE – ki je bil opravljen po tržni ceni – legitimen ukrep, ki je prispeval k regionalnemu gospodarskemu razvoju, s katerim družbi Ryanair ni bila dodeljena nikakršna prednost in ki ni bil selektiven.

7. OCENA POMOČI

7.1 Obstoj pomoči v smislu člena 107(1) PDEU

(102) V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

(103) Da bi se ukrep opredelil kot državna pomoč, morajo torej biti izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (1) upravičenci so podjetja v smislu člena 107(1) PDEU, (2) zadevni ukrep se financira iz državnih sredstev in ga je mogoče pripisati državi, (3) z ukrepom je upravičencem dana gospodarska prednost, (4) ukrep je selektiven in (5) zadevni ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco ter lahko vpliva na trgovino med državami članicami.

7.1.1 Pojma podjetje in gospodarska dejavnost

(104) V skladu z ustaljeno sodno prakso (66), povzeto v točki 27 Smernic o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom (67) iz leta 2014 (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 2014), dejavnost letalskih prevoznikov, ki vključuje zagotavljanje storitev prevoza potnikom ali podjetjem, pomeni gospodarsko dejavnost.

(105) Ker sta upravičenca do ukrepov letalska družba in ena od njenih hčerinskih družb, ki je v njeni 100-odstotni lasti in opravlja storitve trženja, Komisija ugotavlja, da so njune dejavnosti gospodarske dejavnosti v smislu člena 107(1) PDEU.

7.1.2 Pripisljivost državi in državna sredstva

(106) V skladu z ustaljeno sodno prakso se člen 107(1) PDEU nanaša na vse pomoči, dodeljene iz državnih sredstev, ne da bi bilo treba razlikovati med tem, ali je pomoč dodelila država ali pa so jo dodelile osebe javnega ali zasebnega prava, ki jih je država ustanovila ali določila za upravljanje pomoči. Ukrep, ki ga financira tak subjekt, je torej mogoče pripisati državi, ker o uvedbi zadevnega ukrepa odloči država in ker država opredeli pogoje uporabe, upravljanja in razdelitve teh sredstev (68). Državna narava pomoči je še bolj očitna, če je posrednik opredeljen kot priljubljeno orodje politike, ki jo izvaja regija, če je bil ustanovljen za delovanje v okviru nadaljevanja politike, ki jo je opredelila regija, in če so odločitve o dodelitvi gospodarske prednosti neposredno povezane z zadevno regijo (69).

7.1.2.1 Pripisljivost državi

(107) Komisija na podlagi formalnega postopka preiskave ugotavlja, da je ukrepe tudi mogoče pripisati državi. Pogodbe o storitvah trženja so bile sklenjene med, na eni strani, družbo Ryanair ali njeno hčerinsko družbo AMS in, na drugi strani, združenjem APFTE v okviru uresničevanja cilja združenja APFTE, tj. spodbujanja turističnih tokov, ki jih družba Ryanair ustvarja za Montpellier in njegovo območje.

(108) Družba Ryanair zanika, da je mogoče odločitve in ukrepe združenja APFTE pripisati državi, ker naj bi to bilo zasebno združenje, katerega člani prihajajo večinoma iz zasebnega sektorja.

(109) Nasprotno pa je Komisija na podlagi formalnega postopka preiskave zbrala več dejanskih elementov – ki izhajajo iz poročil in zapisnikov združenja APFTE in njegovih javnih članov, ki so jih predložili francoski organi, ter javnih izjav tega združenja –, ki jasno dokazujejo, da je bilo združenje APFTE kljub svojemu statusu zasebnega združenja, ki ga sestavljajo večinoma člani iz zasebnega sektorja in ki v skladu s svojim statutom odločitve sprejema z dvotretjinsko večino v generalni skupščini, v resnici orodje ozemeljskih skupnosti, članic združenja APFTE, in zbornice CCIM, ki naj bi jim omogočilo izvajanje njihovih ciljev politike regionalnega razvoja.

(110) V skladu s sodno prakso Sodišča (70) je Komisija pripisljivost odločitev združenja APFTE francoski državi (prek zbornice CCIM in vpletenih ozemeljskih skupnosti) v smislu člena 107(1) PDEU izpeljala iz niza indicev, ki kažejo, da glede podpisa pogodb o trženju združenje APFTE nikakor nima polne avtonomije, ampak deluje pod nadzorom in po navodilih javnih organov. Ti indici so zlasti naslednji: — zasnova združenja APFTE kot posrednika za javna sredstva s strani zbornice CCIM in ozemeljskih skupnosti; — uresničevanje cilja javne politike združenja APFTE; — tesne povezave med združenjem APFTE in zbornico CCIM (in ozemeljskimi skupnostmi); — strateške odločitve v rokah javnih članov združenja APFTE; — financiranje združenja APFTE s strani njegovih javnih članov in nadzor javnih članov nad uporabo proračuna združenja APFTE.

(a) Zasnova združenja APFTE kot posrednika za javna sredstva s strani zbornice CCIM in ozemeljskih skupnosti

(111) Kot je bilo opisano v uvodni izjavi 28 in naslednjih, so javni subjekti združenje APFTE zasnovali kot pravno strukturo, ki bo omogočala izplačilo javnih sredstev družbi Ryanair in drugim nizkocenovnim letalskim prevoznikom.

(112) Od ustanovitve združenja APFTE na pobudo zbornice CCIM je bil njegov dejanski namen – razviden iz več dokumentov, ki jih je predložila Francija, in javnih izjav združenja APFTE (71) – oblikovati pravno strukturo, ki bo omogočala usmerjanje javnih subvencij na izbrane letalske prevoznike, zlasti družbo Ryanair.

(113) Iz zgoraj navedenih dokumentov izhaja, da je ustanovitev združenja APFTE neposredna posledica dejstva, da je zbornica CCIM izgubila status upravljavke letališča Montpellier, kot je opisano v uvodni izjavi 26 in naslednjih. Zbornica CCIM je želela najti način za nadaljnje izplačevanje sredstev letalskim prevoznikom prek pogodb o trženju, ki jih je sklenila kot upravljavka letališča.

(114) Zbornica CCIM je bila zato zelo dejavna pri ustanavljanju združenja APFTE, da bi vzpostavila zanesljivo pravno obliko za nadaljnje izplačevanje javnih subvencij za financiranje teh pogodb o trženju z letalskimi prevozniki. Ti elementi so jasno navedeni v prvih sklepih združenja APFTE in prvih sklepih ozemeljskih skupnosti, s katerimi so odobrene subvencije, izplačane skupnostim, ter v sklepih zbornice CCIM (72).

(115) To je na primer razvidno iz zapisnika regionalnega sveta regije Languedoc-Roussillon z dne 20. julija 2012: „Ob upoštevanju spremembe upravljanja letališča Montpellier je bilo za nadaljnje izvajanje ukrepov promocije območja, vzpostavljenih s prevozniki, ki opravljajo lete na letališče Montpellier in z njega, ustanovljeno združenje za spodbujanje turističnih in gospodarskih tokov (APFTE).“ (73)

(116) Narava teh pogodb o trženju in obseg, v katerem so bile te namenjene promociji Montpelliera in njegove okolice, bosta podrobneje analizirana v okviru vprašanja obstoja gospodarske prednosti, dodeljene družbi Ryanair.

(b) Uresničevanje cilja javne politike združenja APFTE

(117) Iz statuta združenja APFTE (74) ter javnih izjav in dokumentov v zvezi z delovanjem tega združenja izhaja, da je bil njegov namen uresničevanje cilja javne politike, to je promocija in razvoj turizma za račun ozemeljskih skupnosti in zbornice CCIM. Poleg tega iz dokumentov v zvezi z ustanovitvijo združenja APFTE izhaja, de je bilo to združenje kljub svojemu statusu zasebnega združenja orodje, ki so ga njegovi javni člani zasnovali za izvajanje nekaterih svojih ukrepov, povezanih s turističnim razvojem (75).

(118) Združenje APFTE se zato šteje za „osebo javnega prava“ v smislu evropskega prava javnih naročil, ker je bilo subjekt, ustanovljen posebej za zadovoljevanje potreb v splošnem interesu, ki niso industrijske ali poslovne narave, je imelo pravno osebnost in so ga večinoma financirali javni organi ali druge osebe javnega prava. Iz tega sledi, da je bilo združenje APFTE naročnik in da je zato zanj pri oddaji naročil veljalo pravo javnih naročil (76).

(119) Komisija navaja, da se je združenje APFTE pri podaljšanju pogodb, sklenjenih z družbo Ryanair leta 2013 in leta 2017, zavedalo svoje obveznosti upoštevanja pravil o javnih naročilih.

(120) Komisija na podlagi tega sklepa, da se združenje APFTE kljub njegovim trditvam o nepripisljivosti, zlasti s sklicevanjem na moč odločanja zasebnih struktur v združenju, ni štelo za navadno zasebno združenje, ampak za subjekt, pristojen za nalogo javne politike – to je razvoj lokalnega gospodarstva prek turizma –, ki mora upoštevati pravila o javnih naročilih. Komisija meni, da je ta vidik dodaten indic, ki kaže, da je bilo združenje APFTE samo pravni konstrukt, namenjen olajšanju izplačevanja javnih sredstev letalskim prevoznikom.

(c) Tesne povezave med združenjem APFTE in zbornico CCIM (ali ozemeljskimi skupnostmi)

(121) Poleg elementov v zvezi z ustanovitvijo, poslanstvom, financiranjem in sprejemanjem odločitev v združenju APFTE je formalni postopek preiskave razkril dodatne povezave med združenjem APFTE in njegovimi javnimi člani, zlasti zbornico CCIM, ki je delovala kot javni posrednik pod nadzorom prefekta regije Okcitanija, ki je bil glede na dokumente, ki so jih predložili francoski organi, obveščen o dejavnostih in smislu obstoja združenja APFTE.

(122) Iz dokumentov, ki so jih predložili francoski organi, namreč izhaja, da je zbornica CCIM združenju APFTE zagotavljala logistično podporo, zlasti tako, da je njegovim odborom in organom dovolila, da sestankujejo v njenih prostorih, in da je dala združenju APFTE na razpolago spletišče, ki ga je uporabljalo v okviru svojih dejavnosti promocije (77).

(123) Poleg tega, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 39, iz formalnega postopka preiskave izhaja, da je bil položaj predsednika združenja APFTE vedno dodeljen osebam, ki so opravljale tudi funkcijo v okviru zbornice CCIM ali ozemeljske skupnosti, vključene v združenje APFTE. Komisija je prav tako našla indice, ki kažejo, da so o predsedniku odločali predvsem javni člani združenja APFTE in ne vsi njegovi člani, zbrani v upravnem odboru, kot je določeno v statutu tega združenja (78). Tako iz izvlečka sklepa odbora financerjev z dne 15. oktobra 2012 izhaja, da predsednik združenja APFTE – ki je odsoten iz zdravstvenih razlogov in želi odstopiti – „želi, da ga v teh funkcijah nadomešča […], nekdanji predsednik združenja, zaradi česar ga bosta morala upravni odbor in generalna skupščina v skladu s statutom imenovati za podpredsednika, da bo predsedoval organom združenja“.

(124) Formalni postopek preiskave je tudi razkril, da je vsaj pri predaji poslov med tema predsednikoma združenja APFTE 11. decembra 2012 zbornica CCIM imela dejavno vlogo. Tako je predajo poslov med odhajajočim predsednikom in novim predsednikom združenja APFTE organiziral predsednik zbornice CCIM na generalni skupščini tega združenja 11. decembra 2012 (79).

(125) To je značilno za tesno povezavo med združenjem APFTE in njegovimi javnimi člani, saj imata glede na dejansko delovanje tega združenja predsednik in predsedstvo temeljno vlogo pri določanju njegovih proračunskih prednostnih nalog (z odborom financerjev, ki ga sestavljajo zbornica CCIM in ozemeljske skupnosti), ki se nato predložijo generalni skupščini. Poleg tega je v skladu s statutom združenja APFTE predsednik tisti, ki je pooblaščen, da združenje pravno obveže do tretjih oseb, tako da lahko podpisuje in torej sklepa pogodbe o trženju z letalskimi prevozniki ter sporazume o subvencioniranju z lokalnimi skupnostmi.

(126) Komisija te elemente šteje za dodatni indic, ki kaže odločilni vpliv javnih članov združenja APFTE na združenje, zlasti kar zadeva imenovanje njegovega predsednika. Ta vpliv je zagotavljal, da je združenje APFTE z letalskimi prevozniki še naprej sklepalo pogodbe o trženju, ki jih je začela sklepati zbornica CCIM.

(d) Strateške odločitve v rokah javnih članov združenja APFTE

(127) Že od začetka in kljub postopku odločanja, opisanem v statutu združenja APFTE, so odločitve združenja narekovale zbornica CCIM in lokalne skupnosti. Zasebni člani torej kljub dvotretjinski večini v generalni skupščini dejansko niso imeli možnosti nasprotovati strateškim prednostnim nalogam, ki so jih določili javni subjekti, ali uveljaviti svojih strateških odločitev pri javnih subjektih. Komisija je to ugotovila na podlagi naslednjih indicev.

(128) Formalni postopek preiskave je razkril, da so končne strateške odločitve združenja APFTE, to je izbiro konkretnih pogodb o trženju, ki bodo sklenjene z letalskimi prevozniki, vnaprej določili zbornica CCIM in drugi javni člani združenja, preden je bil program promocije predložen upravnemu odboru ali generalni skupščini (80). Zasebni člani so torej dejansko imeli zgolj možnost izraziti svoje mnenje, ne pa tudi določiti strateških odločitev združenja, ne da bi se javni člani strinjali z njimi (81).

(129) Organe in odbore združenja APFTE, ki vnaprej določijo pogodbe o trženju, ki jih mora potrditi generalna skupščina – to je predsedstvo, upravljalni odbor in odbor financerjev (82) –, sestavljajo predstavniki ozemeljskih skupnosti in zbornice CCIM. Iz okoliščin ustanovitve upravljalnega odbora (ki je pozneje postal odbor financerjev) izhaja, da bi moral ta formalizirati prakso, ki se je uporabljala od ustanovitve združenja APFTE, to je določanje prednostnih odločitev s strani lokalnih skupnosti in zbornice CCIM.

(130) Komisija navaja, da se francoski organi niso izrekli glede obstoja ali vloge upravljalnega odbora in odbora financerjev.

(131) Iz zapisnika ustanovne seje generalne skupščine združenja APFTE, omenjenega v uvodni izjavi 33, izhaja, da je mogoče prisotnost zasebnih članov v združenju APFTE delno pojasniti s prizadevanjem, da se pospeši njegova ustanovitev.

(132) Iz zapisnika ustanovne seje generalne skupščine združenja APFTE prav tako izhaja, da so pred ustanovitvijo združenja APFTE zbornica CCIM in njen pravni svetovalec ter zadevne lokalne skupnosti iskali pravno stabilno strukturo, da bi upravičili nadaljevanje plačil letalskim prevoznikom po letu 2009, saj so se zavedali, da je bilo ta plačila težko utemeljiti (83). Komisija na podlagi tega sklepa, da so zadevne osebe javnega prava namerno izbrale strukturo združenja APFTE z večino zasebnih članov – ki so torej v skladu s statutom združenja imeli možnosti določati odločitve združenja (84) –, da bi prikrile dejanski vpliv zbornice CCIM in ozemeljskih skupnosti na izplačila sredstev letalskim prevoznikom. Z vidika zasebnih podjetij udeležba v združenju APFTE ni pomenila nevšečnosti: njihova finančna udeležba je bila simbolična, financiranje pogodb o trženju s strani javnih članov združenja APFTE pa bi moralo prispevati k povečanju koristi za lokalno gospodarstvo.

(133) Glede na isti zapisnik je predstavnik zbornice CCIM (ki bo na tej seji izvoljen za predsednika združenja APFTE) na ustanovni seji generalne skupščine združenja APFTE navzočim zasebnim članom pojasnil namen tega združenja, to je nadaljevanje sklepanja pogodb o trženju z letalskimi prevozniki. V tem okviru je ta predstavnik zbornice CCIM navedel, da je nujno, da „lahko podjetja izrazijo svoje mnenje o izbranem akcijskem načrtu“. Izraz „izraziti svoje mnenje“ razkriva dejansko vlogo, ki jo je zbornica CCIM predvidela za zasebne člane kljub njihovi večini v generalni skupščini, zlasti neobstoj prave odločevalske moči glede strateških in proračunskih usmeritev združenja, ki jih bodo določali javni člani. To pomeni, da so bili takrat navzoči zasebni člani združenja APFTE seznanjeni z dejstvom, da bodo strateške odločitve sprejemale zbornica CCIM in lokalne skupnosti, čeprav bodo lahko zadnjenavedene upoštevale mnenja zasebnih članov.

(134) Analiza zapisnikov in poročil združenja APFTE potrjuje to ugotovitev: čeprav so se predlogi zasebnih članov lahko upoštevali, je bilo to zgolj podredno, ob predpostavki, da bi po financiranju rut, ki so jih izbrali javni člani, torej predvsem rut, ki jih je upravljala družba Ryanair, ostala proračunska sredstva (85).

(135) Dejansko so bila sredstva združenja APFTE vedno dodeljena tako, da so se projekti, ki so jih opredelili javni člani, financirali prvi, medtem ko so se predlogi zasebnih članov upoštevali šele podredno.

(136) Celo v odboru financerjev so sredstva prejeli samo projekti, ki so bili potrjeni soglasno, ker so financerji natančni znesek svojih subvencij za dano leto določili glede na izbrane pogodbe o trženju. O tem priča razprava v odboru financerjev 29. januarja 2013 o financiranju „turističnih tokov“ v in iz […] (ki jih zagotavlja italijanski letalski prevoznik) ter iz […] (ki jih zagotavlja norveški letalski prevoznik). Financiranje teh „tokov“, ki so ga na generalni skupščini 29. januarja 2013 predlagali zasebni člani združenja APFTE in nato podprli nekateri javni člani, je najprej naletelo na zavrnitev treh glavnih financerjev (regionalnega sveta regije Languedoc-Roussillon, generalnega sveta departmaja Hérault in aglomeracijske skupnosti Communauté d’Agglomération de Montpellier), da povečajo svojo finančno udeležbo, da bi se ta „tokova“ vključila v proračun za leto 2013. Zbornica CCIM, ki je bila tedaj zainteresirana za razvoj teh „tokov“, je torej enostransko izjemoma povečala svojo subvencijo za to leto, da bi se lahko podprla ta „tokova“ (86).

(137) V sklepih in zapisnikih v zvezi z združenjem APFTE niso omenjeni niti podrobna pravila niti izvajanje pogodb o trženju, podpisanih z družbama AMS in Ryanair. Za te pogodbe so se kljub nestanovitnosti letnih proračunov stalno namenjala javna sredstva. Ta financiranja niso bila v razpravah v združenju APFTE nikoli postavljena pod vprašaj, čeprav javni člani niso utemeljili njihovega ohranjanja. Javni člani so se zadovoljili z vsakoletnim podaljševanjem pogodb, pri čemer so jih v nekaterih dokumentih, povezanih z delovanjem združenja APFTE, opredelili kot „osi“ ali „zgodovinske destinacije“, ne da bi zagotovili več pojasnil.

(138) Glasovanje na generalni skupščini je bilo torej zgolj preprosta formalnost za dokaz dobrega delovanja združenja APFTE. To je še zlasti očitno za proračunska leta 2012, 2013 in 2014, v katerih se je združenje APFTE do družbe Ryanair/AMS obvezalo še pred odobritvijo strateških odločitev v generalni skupščini: (a) kar zadeva proračun za leto 2012, je dopis o podaljšanju, naslovljen na družbo AMS, predsednik združenja APFTE podpisal 29. septembra 2011. O podaljšanju pogodbe o trženju iz leta 2010 z družbo AMS za leto 2012 je bilo predhodno odločeno v upravljalnem odboru 23. septembra 2011. Vendar pa je bila generalna skupščina o tem obveščena šele na svojem sestanku 19. oktobra 2011 (87) (pri čemer pa iz zapisnika tega sestanka ne izhaja, da je generalna skupščina glasovala v zvezi s tem); (b) kar zadeva proračun za leto 2013, je podaljšanje pogodbe o trženju iz leta 2010 z družbo AMS za leto 2013 združenje APFTE podpisalo 23. februarja 2013. Proračun za leto 2013 in program ukrepov trženja, vključno s plačili družbi Ryanair na podlagi te pogodbe, sta bila sprejeta na generalni skupščini združenja APFTE 4. julija 2013 (88); (c) kar zadeva proračun za leto 2014, je predsednik združenja APFTE pogodbe z družbo Ryanair po javnem razpisu iz leta 2013 podpisal 22. novembra 2013. Vendar pa je generalna skupščina predsedniku združenja APFTE dala dovoljenje za podpis novih pogodb o trženju z družbo Ryanair šele 27. januarja 2014.

(139) Iz dokumentov v zvezi z delovanjem združenja APFTE, ki so na voljo Komisiji, je razvidno, da so bile odločitve v združenju vedno sprejete soglasno. V tem okviru Komisija ugotavlja, da so v okviru upravnega odbora in generalne skupščine zasebni člani izdali več mnenj, zlasti glede predložitve študij trga, s katerimi bi se prepričali, da imajo financirane zračne rute gospodarske koristi za regijo. Vendar pa v razpravah v generalni skupščini ali upravnem odboru zasebni člani niso dejansko nikoli nasprotovali odločitvam, ki so jih predlagali predsedstvo, upravljalni odbor ali odbor financerjev, tako da bi glasovali proti. Poleg tega Komisija ugotavlja, da je udeležba zasebnih članov na generalnih skupščinah iz leta v leto zelo upadala, medtem ko je bila navzočnost predstavnikov javnih članov bolj ali manj stalna (89). Zasebni člani so torej stalno podpirali ukrepe javnih članov, čeprav njihovi lastni predlogi niso bili sprejeti. To je mogoče pojasniti zlasti z dejstvom, da je bil finančni prispevek zasebnih članov simboličen, medtem ko so bile gospodarske koristi pogodb o trženju, ki jih je financiralo združenje APFTE, v najboljšem primeru pozitivne, v najslabšem primeru pa jih ni bilo. Prav tako zasebni člani niso imeli nobenega interesa, da bi se zapletli v spor z javnimi člani združenja APFTE, ki so ga financirali.

(140) Poleg tega, kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 46 in naslednjih, so javni člani izvajali nadzor nad strateškimi odločitvami združenja APFTE z nadzorovanjem svojih izplačil temu združenju: vsakemu članu združenja APFTE je bilo jasno, da pogodba o trženju, ki v očeh javnih članov ni bila prednostna, ne bo deležna njihovega financiranja (90).

(e) Financiranje združenja APFTE s strani njegovih javnih članov in nadzor javnih članov nad uporabo proračuna tega združenja

(141) Kot je opisano v uvodni izjavi 45 in naslednjih ter uvodni izjavi 107 in naslednjih, so bili, kar zadeva naravo finančnih sredstev združenja APFTE, njegovi javni člani – ozemeljske skupnosti in zbornica CCIM – tisti, ki so vnaprej določali proračunske odločitve združenja APFTE z opredelitvijo njegovega programa promocije, ki je vseboval natančno izbiro pogodb o trženju, in ki so izvajali natančen nadzor nad poznejšo uporabo svojih subvencij s strani združenja APFTE s tem, da so svoje subvencije pogojili z izvajanjem programa promocije s strani združenja APFTE.

7.1.2.2 Državna sredstva

(142) Združenje APFTE je plačila v korist družb Ryanair in AMS na podlagi različnih pogodb o trženju, opisanih v uvodni izjavi 52 in naslednjih, izplačalo s pomočjo sredstev iz svojega splošnega proračuna. Kot je navedeno v uvodni izjavi 45 in naslednjih, se je združenje APFTE od svoje ustanovitve skoraj v celoti ([95–100] %) financiralo s subvencijami, ki so jih dodelile regionalne in lokalne osebe javnega prava, in sicer regija Okcitanija/regionalni svet regije Languedoc-Roussillon, departma Hérault, metropola Montpellier Méditerranée Métropole/aglomeracijska skupnost Communauté d’agglomération de Montpellier, aglomeracijska skupnost Communauté d'agglomération du Pays de l'Or, mesto Montpellier in zbornica CCIM/gospodarska in industrijska zbornica departmaja Hérault (91).

(143) Ti javni subjekti so natančen nadzor nad uporabo svojih sredstev s strani združenja APFTE izvajali na več načinov: (a) kot je opisano v uvodni izjavi 49 in naslednjih, je analiza glasov v generalni skupščini, datumov podpisa pogodb o trženju in izplačil subvencij po letih s strani lokalnih skupnosti pokazala, da združenje APFTE ni nikoli imelo proračuna, ki bi mu bil predhodno dan na razpolago in ki bi ga lahko upravljalo po lastni presoji. Skupnosti so subvencije za določeno proračunsko leto vedno izplačale po konkretni določitvi in podpisu pogodb o trženju, ki naj bi se financirale s temi subvencijami. Skupnosti so torej svoja sredstva vedno lahko izplačale ob poznavanju konkretne uporabe teh sredstev (92). To pomeni, da bi lahko zavrnile podpis sporazumov o financiranju z združenjem APFTE, če se ne bi strinjale z odločitvijo združenja. To po drugi strani pomeni, da APFTE kot združenje ni imelo proračuna, s katerim bi prosto razpolagalo, ampak je moralo zaprositi za nakazilo subvencij javnih članov, potem ko so bile oblikovane natančne proračunske odločitve, ki so jih prek predlogov odbora financerjev določili sami javni člani. Komisija na podlagi tega ugotavlja, da je bil vsaj učinek (če ne namen) te prakse odvrniti zasebne člane združenja APFTE, da bi v generalni skupščini izglasovali proračunske odločitve, ki niso ustrezale javnim članom združenja. Ta praksa je torej javnim članom omogočala učinkovit nadzor nad uporabo proračuna združenja APFTE; (b) poleg tega je iz analize sporazumov o financiranju v uvodni izjavi 51 razvidno, da so si javni člani združenja APFTE z več različnimi pogodbenimi določbami zagotovili, da bodo njihove subvencije uporabljene za njihove strateške odločitve, potrjene v programu promocije združenja APFTE za vsako proračunsko leto, katerega vsebino so določili (93), kar je zasebnim članom preprečevalo, da bi samostojno odločali o proračunu; (c) nazadnje, ker so bili vsi predsedniki združenja APFTE, pooblaščeni za podpisovanje pogodb o trženju z družbama Ryanair/AMS in sporazumov o financiranju s člani financerji, povezani s temi člani financerji (bodisi zbornico CCIM bodisi regijo Okcitanijo) (94), so javni člani združenja APFTE obdržali dodaten nadzor nad njegovimi finančnimi obvezami in nad izplačili subvencij temu združenju.

(144) Tako so javni člani, financerji združenja APFTE, izvajali natančen nadzor nad sredstvi, dodeljenimi temu združenju, do prenosa teh sredstev na končne prejemnike. Zadevna sredstva torej ohranijo svojo naravo državnih sredstev, ko jih združenje APFTE prenese na družbo Ryanair ali AMS.

(145) Kot je bilo podrobneje pojasnjeno v predhodnem poglavju o pripisljivosti ukrepov državi, Komisija šteje združenje APFTE za subjekt javnega prava, ki so ga zadevni javni subjekti ustanovili za dodeljevanje in upravljanje izplačil javnih sredstev letalskim prevoznikom (95).

(146) Kar zadeva del proračuna združenja APFTE, ki ga sestavljajo članarine zasebnih članov (manj kot [0–5] % proračuna tega združenja, kot je prikazano v preglednici 3), so bile te članarine del istih denarnih sredstev kot nakazila javnih članov temu združenju. Ker so bile torej vključene v proračun združenja APFTE, katerega uporabo je v celoti nadzorovala država (to je javni člani tega združenja), kot je opisano v tem in naslednjem poglavju, Komisija tudi te članarine šteje za državna sredstva (96).

7.1.2.3 Sklepna ugotovitev

(147) Komisija na podlagi teh elementov ugotavlja, da so si zbornica CCIM in zadevne lokalne skupnosti združenje APFTE že od začetka njegovega obstoja zamislile in ga uporabljale kot navadnega posrednika za izplačilo javnih sredstev družbi Ryanair, ne da bi imeli samo združenje ali njegovi zasebni člani lasten manevrski prostor. Ukrepe in odločitve združenja APFTE je torej treba pripisati državi.

(148) Te ugotovitve potrjujejo izjave regionalne računske zbornice regije Languedoc-Roussillon, navedene v sklepu o začetku postopka (97), ki je v nekaterih svojih poročilih navedla, da je združenje APFTE v resnici zgolj navaden posrednik za zbiranje javnih sredstev, namenjenih financiranju pogodb o trženju.

(149) Komisija zato meni, da je treba ukrepe pripisati državi in da jih je Francija odobrila iz državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU.

7.1.3 Gospodarska prednost

(150) Za presojo, ali državni ukrep pomeni pomoč, je treba ugotoviti, ali je upravičeno podjetje pridobilo gospodarsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi pridobilo (98).

(151) Analizirati je treba, ali se načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu uporablja za zadevne pogodbe, in v primeru pritrdilnega odgovora, ali so te pogodbe v skladu s tem načelom.

7.1.3.1 Skupna ocena gospodarske prednosti, dodeljene družbama Ryanair in AMS

(152) Kar zadeva pogodbe, ki so bile sklenjene med združenjem APFTE na eni strani in družbo AMS ali Ryanair na drugi strani, se mora Komisija najprej vprašati, ali je treba za opredelitev gospodarske prednosti, ki naj bi ju bili deležni družba Ryanair in njena hčerinska družba AMS, ti obravnavati posamezno ali skupaj.

(153) Komisija ugotavlja, da je družba AMS hčerinska družba v 100-odstotni lasti družbe Ryanair. Poleg tega ugotavlja, da je bila družba AMS dejansko ustanovljena z enim samim ciljem, ki je zagotavljanje storitev trženja na spletišču družbe Ryanair, in da ne opravlja drugih dejavnosti (99).

(154) Poleg tega se zdi, da lahko družba Ryanair nadomesti družbo AMS v njenih pogodbenih odnosih z združenjem APFTE. Združenje APFTE je namreč pogodbo o trženju najprej sklenilo z družbo AMS (pogodba iz leta 2010). Nato pa so bile pogodbe iz leta 2013 in leta 2017 sklenjene neposredno med združenjem APFTE in družbo Ryanair.

(155) Poleg tega je v samem predmetu pogodbe o storitvah trženja, sklenjene z družbo AMS, določeno, da je „vezana na obvezo prevoznika Ryanair, da bo opravljal lete na območje Montpelliera“ (100).

(156) Iz vseh teh razlogov Komisija šteje družbi Ryanair in AMS skupaj za enega samega upravičenca do zadevnih ukrepov (101).

7.1.3.2 Posamična ocena pogodb o trženju

(157) Po navedbah Francije je združenje APFTE delovalo kot javni kupec storitev, ki so mu omogočale uresničevanje nalog javne politike, ki so mu dodeljene. Po navedbah Francije pogodbe o trženju torej niso bile nikakor povezane z letališkimi pogodbami, temveč je bil njihov cilj prispevati h gospodarskemu razvoju regije s privabljanjem turistov.

(158) Francija ni predložila elementov, iz katerih bi bilo razvidno, da je bila odločitev o sklenitvi pogodb o storitvah trženja sprejeta na podlagi konkretnih gospodarskih ocen za določitev prihodnje donosnosti sklenitve teh pogodb z družbo Ryanair/AMS ali gospodarskih prednosti, izhajajočih iz nje – niti za same pogodbe o trženju niti za pogodbe o trženju skupaj s sporazumi o letaliških storitvah.

(159) Družba Ryanair ni sprejela jasnega stališča glede skupne ali ločene ocene pogodb o trženju, podpisanih z združenjem APFTE, in pogodb o letaliških storitvah, podpisanih z družbo AMM, pri čemer je trdila, da v nobenem od teh primerov družbe Ryanair/AMS ni mogoče šteti za upravičenca do pomoči.

(160) Komisija v tej zadevi v nasprotju z večino drugih nedavnih zadev, v katerih je sprejela sklepe o družbi Ryanair na področju državnih pomoči, ni ugotovila obstoja povezave med pogodbami o trženju in pogodbami o letaliških storitvah, in sicer iz naslednjih razlogov.

(161) Najprej, ti vrsti pogodb sta sklenili ločeni pravni osebi z različnimi nalogami, in sicer družba AMM in združenje APFTE (102), ki ju ni mogoče šteti za enotni gospodarski subjekt.

(162) Čeprav ni izključeno, da sta bili ti vrsti pogodb povezani, ko je bila zbornica CCIM še koncesionarka letališča in je ti vrsti pogodb sklepala z družbama Ryanair/AMS, je ta morebitna povezava prenehala obstajati, ko je upravljanje letališča leta 2009 prevzela družba AMM. Kot je navedeno v uvodni izjavi 28, iz zapisnika ustanovne seje generalne skupščine združenja APFTE z dne 24. junija 2010 izhaja, da je bilo združenje APFTE ustanovljeno in financirano na pobudo zbornice CCIM, kar so podprle zadevne lokalne skupnosti, da bi se lahko nadaljevala praksa sklepanja pogodb o trženju z nizkocenovnimi letalskimi prevozniki, potem ko je zbornica CCIM izgubila svoj status koncesionarke letališča Montpellier. V teh okoliščinah zbornica CCIM ni več želela prevzemati finančnih in pravnih tveganj, povezanih s pogodbami o trženju, zato je zadevne ozemeljske skupnosti pozvala, naj neposredno sodelujejo pri plačilih za trženje letalskim prevoznikom (ki jih je do tedaj neposredno financirala zbornica CCIM, medtem ko so bili dvostranski sporazumi o financiranju z različnimi skupnostmi dokončno sklenjeni šele pozneje) (103).

(163) Čeprav so javni člani združenja APFTE tudi delničarji letališča, ni njihova udeležba pri financiranju pogodb o trženju v nikakršnem sorazmerju z njihovim deležem v kapitalu letališča (104). Zlasti, medtem ko ima francoska država v lasti 60 % kapitala družbe AMM, pa ni članica združenja APFTE in ne prispeva k njegovemu proračunu. Zbornica CCIM, ki ima v lasti 25 % kapitala družbe AMM, je v letih od 2010 do 2019 prispevala samo [10–20] % celotnega proračuna združenja APFTE. Preostali del subvencij, nakazanih združenju APFTE med letoma 2010 in 2019 – torej [80–90] % –, so zagotovile skupnosti, ki imajo skupaj v lasti samo 15 % kapitala družbe AMM. Preglednica 5 Primerjava deleža prispevkov javnih članov združenja APFTE z njihovim deležem v kapitalu družbe AMM Regionalni svet regije Languedoc-Roussillon (ki je postala regija Okcitanija) Svet departmaja Hérault Aglomeracija Montpellier (ki je postala metropola Montpellier Méditerranée Métropole) in mesto Montpellier Aglomeracijska skupnost Communauté d'agglomération du Pays de l'Or Zbornica CCIM (ki je postala gospodarska in industrijska zbornica departmaja Hérault) Francoska država (na nacionalni ravni) Delež v financiranju združenja APFTE (od 2010 do 2019) (%) [20–30] [10–20] [30–40] [0–10] [10–20] Delež v kapitalu družbe AMM (%) 6,5 7 0,5 (105) 1 25 60

(164) Iz teh različnih elementov izhaja, da financiranje pogodb o trženju s strani javnih članov združenja APFTE ni povezano z njihovim deležem v kapitalu družbe AMM. Ob predpostavki, da bi pogodbe o trženju omogočale povečanje prihodkov, povezanih z letališko pogodbo, bi bili javni člani združenja APFTE upravičeni le do 40 % teh dodatnih prihodkov, čeprav bi prispevali k [95–100] % izdatkov za trženje. Individualni položaj vsakega od javnih članov združenja APFTE je prav tako zelo različen in še bolj neugoden za tri glavne financerje tega združenja – regijo (6,5 % kapitala družbe AMM), departma (7 % kapitala družbe AMM) in metropolo Montpellier Méditerranée Métropole (0,5 % kapitala družbe AMM), ki so skupaj financirali [80–90] % (106) proračuna združenja APFTE (107).

(165) Poleg tega iz zgoraj navedenega zapisnika z dne 24. junija 2010 izhaja, da so združenje APFTE in njegovi člani pri sklepanju pogodb o trženju ravnali v skladu z logiko spodbujanja regionalnega gospodarstva ob upoštevanju morebitnih gospodarskih koristi pogodb o trženju za regijo in različna lokalna podjetja, in ne v skladu z logiko upravljavca letališča (čeprav manjšinskega) ali drugega podjetja, ki bi bil neposredno deležen gospodarskih koristi pogodb.

(166) Preudarki regionalne politike pa se ne upoštevajo v okviru analize, s katero se ugotavlja, ali javni subjekt ravna kot udeleženec v tržnem gospodarstvu. Prav tako v formalnem postopku preiskave niso bili ugotovljeni elementi, ki bi kazali, da je bil namen prispevka javnih članov združenja APFTE k pogodbam o trženju povečati prihodke javnih članov tega združenja od letališča, zlasti z izplačilom dividende ali druge nagrade s strani družbe AMM zaradi upoštevanja morebitnega pozitivnega učinka pogodb o trženju na prihodke letališča.

(167) Komisija na podlagi zgoraj navedenih indicev ugotavlja, da povezave med pogodbami o letaliških storitvah, ki jih je sklenila družba AMM, in pogodbami o trženju, ki jih je sklenilo združenje APFTE, ne zadostujejo za utemeljitev skupne analize teh dveh vrst pogodb. Komisija je tako pogodbe o trženju ocenila ločeno.

(168) Posledično in ker združenja APFTE ni mogoče šteti za upravljavca letališča, metode dodatne donosnosti, določene s smernicami iz leta 2014 za oceno sporazumov med letališči in letalskimi prevozniki (108), nikakor ni mogoče uporabiti za zadevne pogodbe.

7.1.3.3 Uporaba načela udeleženca v tržnem gospodarstvu

(169) Za presojo, ali državni ukrep pomeni pomoč, je treba ugotoviti, ali je upravičeno podjetje pridobilo gospodarsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi pridobilo (109).

(170) Po navedbah Francije združenje APFTE meni, da zadevna izplačila ne pomenijo državnih pomoči, ker je to združenje družbi Ryanair/AMS nakazalo plačilo, ki ustreza tržni ceni storitev, kupljenih po postopku javnega razpisa. Po navedbah združenja APFTE so kupljene storitve poleg tega ustrezale njegovim potrebam in potrebam njegovih nalog javne politike, in sicer promociji turizma ali celo regionalnemu gospodarskemu razvoju. Združenje APFTE je torej delovalo kot javni kupec v okviru uresničevanja svojega cilja javne politike. Trdi, da v tem okviru ni bilo treba izvesti analize donosnosti na ravni združenja. Tako po mnenju združenja APFTE ni bila s pogodbami o trženju družbi Ryanair ali AMS dodeljena nikakršna gospodarska prednost.

(171) Družba Ryanair navaja iste argumente.

(172) Kar zadeva vprašanje uporabe načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, je treba opozoriti, da ne gre za postavljanje v položaj katerega koli udeleženca v tržnem gospodarstvu, ampak udeleženca v tržnem gospodarstvu v položaju združenja APFTE.

(173) Treba je torej analizirati obseg načela udeleženca v tržnem gospodarstvu za združenje APFTE.

(174) V skladu s točko 77 Obvestila Komisije o pojmu državne pomoči po členu 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem obvestilu: obvestilo o pojmu državne pomoči) (110): „[…] se morajo upoštevati samo koristi in obveznosti, ki so povezane z vlogo, ki jo ima država kot gospodarski subjekt, izključene pa so tiste, ki so povezane z njeno vlogo javnega organa,“ kar izključuje upoštevanje preudarkov javnega interesa, kot je regionalni razvoj.

(175) V skladu s statutom združenja APFTE je njegov namen „spodbujanje in razvoj turizma, vključno s poslovnim, na območju, in sicer s pogodbami o promociji, nakupom oglaševanja na internetu in storitev trženja ali kakršno koli drugo oglaševalsko podporo, kot je udeležba na sejmih in razstavah, za pridobitev mednarodnih strank“. Tudi iz javnih izjav članov predsedstva združenja APFTE ter njegovih zapisnikov in drugih zgoraj navedenih dokumentov v zvezi z njegovim delovanjem izhaja, da želi združenje APFTE uresničevati cilj regionalne politike (111).

(176) Prav tako iz zapisnikov, poročil in drugih dokumentov v zvezi z združenjem APFTE, ki so jih predložili francoski organi, izhaja, da je to združenje pri sklepanju pogodb o trženju z družbo Ryanair/AMS delovalo zgolj kot javni organ – zlasti za razvoj regionalnega gospodarstva.

(177) Koristi pogodb o trženju na področju razvoja regionalnega turizma, in sicer morebitnih prihodkov, ustvarjenih s turizmom za regijo, ni mogoče upoštevati pri morebitni analizi upoštevanja meril udeleženca v tržnem gospodarstvu.

(178) V obravnavanem primeru Komisija nima nobenega indica, da so združenje APFTE ali njegovi javni člani financerji s podpisom pogodb o trženju računali na finančni dobiček kot udeleženec v tržnem gospodarstvu – zlasti na donosnost naložbe – zunaj turističnega razvoja regije, pri čemer je treba to vlogo v celoti pripisati njegovi vlogi javnega organa (in vlogi javnih članov financerjev).

(179) Združenje APFTE nima koristi od morebitnega povečanja prihodkov upravljavca letališča Montpellier, ki bi bili povezani s povečanjem prometa. Združenje APFTE ne upravlja letališča Montpellier, člani, ki to združenje financirajo, pa so manjšinski delničarji letališča Montpellier (40 %). Francoski organi niso navedli morebitnih koristi, povezanih s povečanjem prihodkov letališča, ki bi jih lahko imeli člani združenja APFTE, ki so tudi delničarji letališča Montpellier. Pred odločitvami o podpisu pogodb o trženju z družbo Ryanair ni bil izdelan noben poslovni načrt za oceno takih morebitnih koristi. Če bi bil cilj in/ali učinek pogodb o trženju povečanje potniškega prometa, za manjšinske delničarje, ki nadzorujejo 40 % letališča, namreč ne bi imelo smisla, da bi financirali [95–100] % pogodb o trženju. Poleg tega vsak od manjšinskih delničarjev letališča k financiranju pogodb o trženju prispeva v deležih, ki se razlikujejo od njegovega deleža v kapitalu letališča (112), kar dodatno kaže, da odločitve o podpisu pogodb o trženju niso ekonomsko povezane s tem, da imajo nekateri člani združenja APFTE delež v kapitalu. Skratka, pogodbe o trženju med družbo Ryanair in združenjem APFTE so bile z vidika združenja in njegovih javnih članov podpisane izključno s ciljem javne politike, združenje APFTE in njegovi javni člani pa od tega niso imeli nobene koristi kot gospodarski subjekti.

(180) Poleg tega je Komisija, kot je podrobno prikazano v oddelku 7.1.3.4(a), sklenila, da nakup storitev trženja s strani združenja APFTE dejansko ni bil potreben, ampak je bil v resnici namenjen subvencioniranju letov družbe Ryanair na letališče Montpellier in z njega. Zato je Komisija sklenila, da se preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu ne uporablja (113). Poleg tega, kot je navedeno v oddelku 7.1.3.4(b), cene, ki jih je združenje APFTE plačalo družbi Ryanair/AMS za nakup storitev trženja, niso v skladu z običajnimi tržnimi pogoji. Zato tudi če bi se preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu uporabil, ne bi bil izpolnjen.

(181) Nazadnje, Komisija opozarja, da se posredovanje ne šteje za prednost, če posredovanje države pomeni nadomestilo za storitve, ki jih opravljajo podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega interesa, da bi izpolnila obveznosti javne službe, če navedena podjetja v resnici nimajo finančne prednosti in če to posredovanje ne učinkuje tako, da bi ta podjetja postavilo v ugodnejši konkurenčni položaj v primerjavi s konkurenčnimi podjetji (114). Vendar v tem primeru nič ne kaže na to, da bi za družbo Ryanair veljale obveznosti javne službe.

7.1.3.4 Določitev prednosti, ki jo je družbi Ryanair/AMS dodelilo združenje APFTE

(182) Iz formalnega postopka preiskave izhaja, da so plačila, izvedena na podlagi pogodb o trženju, enake narave kot subvencije javnega organa v korist letalskega prevoznika za zagotovitev opravljanja zračnih prevozov na letališče in z njega. Komisija je na podlagi tega ugotovila, da so plačila združenja APFTE v korist družb Ryanair in AMS navadne subvencije, katerih namen je znižati stroške družbe Ryanair za upravljanje rednih rut v Montpellier, zato je z njimi tej družbi dodeljena gospodarska prednost.

(183) Komisija je za določitev obstoja prednosti za družbi Ryanair/AMS preučila vse upoštevne okoliščine obravnavanega primera v skladu z obvestilom o pojmu državne pomoči. Na primer, obstajajo lahko izjemne okoliščine, v katerih se šteje, da nakup blaga ali storitev s strani javnega organa ni v skladu s tržnimi pogoji, čeprav je bil opravljen po tržnih cenah, zlasti kadar nakup zadevne storitve ne ustreza dejanskim potrebam javnega organa (115).

(184) Komisija je na podlagi niza indicev, ki so se pojavili med formalnim postopkom preiskave, ugotovila, da nakup storitev trženja pri družbi Ryanair ni ustrezal dejanski potrebi združenja APFTE. To zadostuje za dokaz obstoja prednosti v korist družbe Ryanair na podlagi ukrepov, ki so predmet te preučitve.

(185) Poleg tega v formalnem postopku preiskave ni bilo mogoče potrditi trditve družbe Ryanair/AMS in francoskih organov, da so bile storitve trženja kupljene po tržni ceni.

(a) Neobstoj dejanske potrebe združenja APFTE po nakupu storitev trženja pri družbi Ryanair/AMS

(186) Francija, združenje APFTE, zbornica CCIM, ozemeljske skupnosti, ki so predložile pripombe, in družba Ryanair trdijo, da je bilo združenje APFTE združenje za promocijo lokalnega turizma, ki je storitve trženja pri družbi Ryanair kupilo po tržni ceni.

(187) Vprašanje, ki je v središču analize Komisije glede obstoja prednosti v korist družbe Ryanair, je, ali je združenje APFTE dejansko potrebovalo storitve trženja, ki jih je kupilo pri družbi Ryanair/AMS, da bi izpolnilo svoj cilj javne politike, in sicer promocijo mesta Montpellier in njegove okolice (116).

(188) Komisija je na podlagi naslednjih indicev ugotovila, da nakup storitev trženja pri družbi Ryanair/AMS ni ustrezal dejanski potrebi združenja APFTE: — z nakupom storitev trženja so se zgolj utemeljila plačila družbi Ryanair, da bi ta ostala na letališču Montpellier; tudi če so storitve trženja imele kakršen koli učinek trženja (quod non), to ni bil glavni namen pogodb, ki jih je mogoče opredeliti bolj kot prikrite subvencije: — neobstoj dejanskega namena združenja APFTE za regionalno oglaševanje; — ciljna usmeritev na lete družbe Ryanair namesto na storitve trženja; — ciljna usmeritev na družbo Ryanair/AMS namesto na katerega koli ponudnika spletnega trženja; — noben indic ne dokazuje interesa združenja APFTE za konkretni uspeh trženjskih kampanj, ki so se financirale iz njegovega proračuna; — sovpadanje konca plačil za trženje s prenehanjem opravljanja letov družbe Ryanair; — druge preiskave, ki jih je Komisija opravila na področju državnih pomoči, kažejo, da družba Ryanair pogodbe o trženju uporablja za prikrivanje izplačil državnih pomoči; — s storitvami trženja družbe Ryanair/AMS ni mogoče učinkovito promovirati mesta Montpellier in njegove okolic