Direktiva Komisije

z dne 17. marca 1982

o prilagoditvi Direktive Sveta 76/756/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na motorna in priklopna vozila tehničnemu napredku

(82/244/EGS)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil [1], nazadnje spremenjene z Direktivo 80/1267/EGS [2] in z Aktom o pristopu Grčije, in zlasti člena 11,

ob upoštevanju Direktive Sveta 76/756/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na motorna in priklopna vozila [3], kakor je spremenjena z Direktivo Komisije 80/233/EGS [4], zlasti člena 4,

ker je glede na pridobljene izkušnje in tehnični napredek zdaj mogoče nekatere zahteve ne samo dopolniti in jih bolj uskladiti z dejanskimi preskusnimi pogoji, temveč jih tudi poostriti zaradi večje varnosti potnikov v vozilih in drugih udeležencev v prometu;

ker so ukrepi, predvideni v tej direktivi, v skladu z mnenjem Odbora za prilagajanje tehničnemu napredku direktiv za odpravljanje tehničnih ovir pri trgovanju na področju motornih vozil,

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Prilogi I in II k Direktivi 76/756/EGS se spremenita, kot je določeno v prilogi k tej direktivi.

Člen 2

1. Po 1. oktobru 1982 ne sme nobena država članica zaradi razlogov, ki se nanašajo na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav, bodisi obveznih ali neobveznih, naštetih v točkah od 1.5.7 do 1.5.20 Priloge I k Direktivi 76/756/EGS:

- zavrniti podelitve EGS-homologacije, izdaje dokumenta, iz zadnje alinee prvega odstavka člena 10 Direktive 70/156/EGS, ali podelitve nacionalne homologacije za določen tip vozila, ali

- prepovedati začetka uporabe vozil,

če so omenjene svetlobne in svetlobno-signalne naprave na tem tipu vozila ali na vozilih vgrajene v skladu z določbami te direktive.

2. Po 1. januarju 1983 države članice:

- ne smejo več izdajati dokumenta iz zadnje alinee člena 10(1) Direktive 70/156/EGS, za tip vozila, pri katerem vgradnja omenjenih svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav ni skladna z določbami te direktive,

- lahko zavrnejo podelitev nacionalne homologacije za določen tip vozila, pri katerem vgradnja omenjenih svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav ni skladna z določbami te direktive.

3. Po 1. oktobru 1984 države članice lahko prepovedo začetek uporabe vozil, ki jim je bil po 1. oktobru 1979 izdan certifikat na podlagi člena 10 Direktive 70/156/EGS v zvezi z vgradnjo omenjenih svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav, če vgradnja teh naprav ni skladna z določbami te direktive.

Člen 3

Države članice sprejmejo predpise potrebne za uskladitev s to direktivo, do 1. oktobra 1982 in o tem takoj obvestijo Komisijo.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 17. marca 1982

Za Komisijo

Karl-Heinz Narjes

Član Komisije

[1] UL L 42, 23.2.1970, str. 1.

[2] UL L 375, 31.12.1980, str. 34.

[3] UL L 262, 27.9.1976, str. 1.

[4] UL L 51, 25.2.1980, str. 8.

--------------------------------------------------

PRILOGA

Spremembe Priloge k Direktivi 76/756/EGS

PRILOGA I: VGRADNJA SVETLOBNIH IN SVETLOBNO-SIGNALNIH NAPRAV

Točka 1.1 se spremeni na naslednji način:

"1.1 Tip vozila glede vgradnje svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

Izraz "tip vozila" glede vgradnje svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav pomeni vozila, ki se ne razlikujejo po bistvenih značilnostih, omenjenih v točkah 1.1.1–1.1.4.

Prav tako ne veljajo za "vozila različnih tipov": vozila, ki se razlikujejo po točkah 1.1.1–1.1.4, vendar ne tako, da bi to pomenilo spremembo tipa, števila, namestitve in geometrijske vidnosti svetilk in naklona kratkega svetlobnega pramena, predpisanega za zadevni tip vozila, in vozila z vgrajenimi neobveznimi svetilkami ali brez njih."

Za točko 1.1.2 se dodata naslednji novi točki 1.1.3 in 1.1.4:

"1.1.3 sistem nastavitve žarometov.

1.1.4 sistem obesitve koles"

Točka 1.10.4 se spremeni na naslednji način:

"1.10.4 bočnih smernih svetilk, gabaritnih svetilk, prednjih in zadnjih pozicijskih svetilk, parkirnih svetilk in odsevnikov"

Točka 2.2.4 se spremeni na naslednji način:

"2.2.4 Načrt(-i) razporeditve za vsako posamično svetilko s prikazom svetleče površine, ki je določena v točki 1.6, referenčne osi, ki je določena v točki 1.7, in referenčnega središča, ki je določeno v točki 1.8.

Ta podatek pri svetilki zadnje registrske tablice ni potreben (točka 1.5.14)."

Točka 4.2.6.1 se spremeni na naslednji način:

"4.2.6.1 Po nastavitvi začetnega naklona se navpični naklon kratkega svetlobnega pramena izmeri v statičnih pogojih pri vseh obremenitvah, določenih v Dodatku 1. Ostati mora med – 0,5 in – 2,5 % brez ročne nastavitve. Osnovna nastavitev mora biti med – 1 in – 1,5 % pri "neobremenjenem vozilu" z eno osebo na vozniškem sedežu. Osnovne nastavitve za vsak tip vozila mora določiti proizvajalec in jih jasno čitljivo in neizbrisno navesti na vsakem vozilu poleg žarometa ali ploščice proizvajalca z oznako, prikazano v Dodatku 6."

Točka 4.2.6.2.2 se spremeni na naslednji način:

"4.2.6.2.2 Naprave, ki se nastavijo ročno, bodisi zvezno ali nezvezno, so dovoljene, če imajo poseben zaskočni položaj, v katerem se svetilke lahko vrnejo v osnovni naklon, določen v točki 4.2.6.1, z običajnimi vijaki za nastavitev. Te ročno nastavljive naprave se morajo upravljati z vozniškega sedeža. Zvezno nastavljive naprave morajo imeti referenčne oznake z navedbo stanj obremenitve, ki zahtevajo nastavitev kratkega svetlobnega pramena.

Število položajev na napravah, ki niso nastavljive zvezno, mora biti tolikšno, da zagotavlja skladnost, začenši pri osnovnem naklonu med – 1 in 1,5 %; z razponom vrednosti med – 0,5 in – 2,5 % za stanja obremenitve, določena v Dodatku 1. Tudi za te naprave morajo biti poleg upravljalnega elementa naprave jasno označena stanja obremenitve, ki zahtevajo nastavitev kratkega svetlobnega pramena (glej Dodatek 7)."

Za točko 4.2.6.2.2 se doda:

"4.2.6.2.3 Meritev odstopanja naklona kratkega svetlobnega pramena kot funkcije obremenitve je treba opraviti v skladu s preskusnim postopkom, določenim v Dodatku 5."

Točka 4.4.1 se spremeni na naslednji način:

"4.4.1 Prisotnost

Obvezna na motornih vozilih.

Neobvezna na priklopnikih."

Točka 4.5.4.1 se spremeni na naslednji način:

"4.5.4.1 Po širini

Rob svetleče površine, ki je najbolj oddaljen od vzdolžne srednje ravnine vozila, ne sme biti več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba vozila.

Razdalja med notranjimi robovi dveh svetlečih površin ne sme biti krajša od 600 mm. Kadar navpična razdalja med zadnjo smerno svetilko in ustrezno zadnjo pozicijsko svetilko ni večja kot 300 mm, razdalja med skrajnim zunanjim robom vozila in skrajnim zunanjim robom svetleče površine zadnje smerne svetilke ne sme za več kot 50 mm presegati razdalje med skrajnim zunanjim robom vozila in zunanjim robom svetleče površine ustrezne zadnje pozicijske svetilke."

Točka 4.5.5 se spremeni na naslednji način:

"4.5.5 Geometrijska vidnost

Vodoravni koti: glej Dodatek 4.

Navpični koti: 15° nad vodoravno osjo in pod njo. Navpični kot pod vodoravno osjo se lahko zmanjša na 5°, če so svetilke manj kot 750 mm nad tlemi."

Točka 4.5.12 se spremeni na naslednji način:

"4.5.12 Druge zahteve

Svetloba smerne svetilke mora utripati 90 ± 30-krat na minuto.

Po vklopu kontrolne ročice smernih svetilk se mora pokazati svetloba smernih svetilk najpozneje po 1 sekundi in po 1,5 sekunde mora svetloba prvič ugasniti. Pri motornih vozilih, ki so prirejena za vleko priklopnega vozila, mora naprava za vključitev smernih svetilk hkrati vključiti tudi smerne svetilke na priklopnem vozilu.

Pri motnjah delovanja ene smerne svetilke (razen, če je vzrok teh motenj kratek stik) morajo ostale smerne svetilke dalje utripati, spremeni se lahko edino frekvenca utripanja.

Pri prednjih smernih svetilkah svetleča površina ne sme biti manj kot 40 mm od svetleče površine žarometov za kratki svetlobni pramen ali žarometov za meglo, če so vgrajeni. Krajša razdalja je dovoljena, če svetilnost smerne svetilke v referenčni osi ni manjša od 400 cd."

Točka 4.7.8 se spremeni na naslednji način:

"4.7.8 Ne sme biti "kombinirana" z drugo svetilko, razen če ni zadnja pozicijska svetilka integrirana z zavorno svetilko in kombinirana s svetilko zadnje registrske tablice."

Točka 4.7.10 se spremeni na naslednji način:

"4.7.10 Električna vezava

Prižgati se morajo, kadar se uporablja delovna zavora. Delovanje zavornih svetilk ni potrebno, če je naprava, ki vklaplja in/ali izklaplja motor, v položaju, ki onemogoča njegovo delovanje."

Točka 4.7.12 se črta.Za točko 4.8.8 se doda naslednja nova točka 4.8.8.1:

"4.8.8.1 Kadar so zadnje pozicijske svetilke integrirane z zavornimi svetilkami, se lahko fotometrične značilnosti svetilke zadnje registrske tablice med delovanjem zavornih svetilk spremenijo."

Točka 4.8.10 se spremeni na naslednji način:

"4.8.10 Električni priključki

Ni posebnih zahtev."

Točka 4.8.11 se spremeni na naslednji način:

"4.8.11 Kontrolna naprava

Kontrolna naprava ni obvezna. Če obstaja, mora njeno nalogo opravljati signalizacija, ki se zahteva za prednje in zadnje pozicijske svetilke."

Točka 4.9.11 se spremeni na naslednji način:

"4.9.11 Kontrolna naprava

Obvezna je kontrola vključitve. Ta signalizacija ne sme biti utripajoča in se ne zahteva, če se osvetlitev armaturne plošče lahko vključi samo hkrati s prednjimi pozicijskimi svetilkami."

Točka 4.10.11 se spremeni na naslednji način:

"4.10.11 Kontrolna naprava

Obvezna je kontrola vključitve. Kombinirana mora biti s signalizacijo za prednje pozicijske svetilke."

Točka 4.11.4.1 se spremeni na naslednji način:

"4.11.4.1 Po širini:

če je samo ena zadnja svetilka za meglo, mora biti na nasprotni strani vzdolžne srednje ravnine vozila v smeri vožnje, kot je predpisana v državi registracije; referenčno središče je lahko tudi na vzdolžni srednji ravnini vozila."

Točka 4.11.10 se spremeni na naslednji način:

"4.11.10 Električna vezava

Zadnja svetilka za meglo lahko deluje samo, kadar so vključeni žarometi za kratki ali dolgi svetlobni pramen ali meglo oziroma njihova kombinacija. Če je zadnji svetilka za meglo vklopljena, mora biti možno njeno delovanje skupaj z žarometi za dolgi in kratki svetlobni pramen in meglo.

Ko je zadnja svetilka za meglo vklopljena, je delovanje naprave za vklapljanje dolgega ali kratkega svetlobnega pramena ne sme ugasniti.

Če so vgrajeni žarometi za meglo, mora biti izklop zadnje svetilke za meglo možen neodvisno od izklopa žarometov za meglo."

Točka 4.11.11 se spremeni na naslednji način:

"4.11.11 Kontrolna naprava

Obvezna je kontrola vključitve. Samostojna neutripajoča kontrolna svetilka."

Za točko 4.11.11 se doda:

"4.11.12 Druge zahteve

V vseh primerih mora biti razdalja med zadnjo svetilko za meglo in vsako zavorno svetilko večja od 100 mm."

Točka 4.12.10 se spremeni na naslednji način:

"4.12.10 Električna vezava

Parkirno(-e) svetilko(-e) na isti strani vozila mora biti mogoče prižgati neodvisno od katerih koli drugih svetilk.

Parkirna(-e) svetilka(-e) mora(-jo) delovati, tudi če je naprava, ki vklaplja in/ali izklaplja motor v položaju, ki onemogoča njegovo delovanje."

Točka 4.12.11 se spremeni na naslednji način:

"4.12.11 Kontrolna naprava

Kontrola vključitve ni obvezna. Če obstaja, ne sme povzročati zamenjave s kontrolo za prednje in zadnje pozicijske svetilke."

Točka 4.13.7 se spremeni na naslednji način:

"4.13.7 Lahko so "združene" z drugimi svetilkami."

Točka 4.13.11 se spremeni na naslednji način:

"4.13.11 Kontrolna naprava

Kontrolna naprava ni obvezna. Če obstaja, njeno nalogo opravlja kontrola, ki se zahteva za prednje in zadnje pozicijske (bočne) svetilke."

Točka 4.14.4.3 se spremeni na naslednji način:

"4.14.4.3 Po dolžini

Na zadnjem delu vozila."

Točka 4.15.4.3 se spremeni na naslednji način:

"4.15.4.3 Po dolžini

Na zadnjem delu vozila."

Točka 4.16.4.3 se spremeni na naslednji način:

"4.16.4.3 Po dolžini

Na prednjem delu vozila."

Točka 4.16.5 se spremeni na naslednji način:

"4.16.5 Geometrijska vidnost

Vodoravni kot: 30° navznoter in navzven.

Če zaradi nastavljivih vlečnih drogov ni možno izpolniti zahteve za notranji kot 30°, se lahko zmanjša na 10°.

Navpični kot: 15° nad vodoravno ravnino in pod njo. Navpični kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 5° pri odsevniku, ki je manj kot 750 mm nad tlemi."

Točka 4.17.4.3 se spremeni na naslednji način:

"4.17.4.3 Po dolžini

Vsaj en odsevnik mora biti vgrajen na srednji tretjini vozila, skrajni sprednji odsevnik ne sme biti več kot 3 m od prednjega dela, pri priklopnikih je treba pri merjenju te razdalje upoštevati dolžino vlečnega droga.

Razdalja med dvema sosednjima odsevnikoma ne sme presegati 3 m.

Razdalja med skrajnim zadnjim odsevnikom in zadnjim delom vozila ne sme presegati 1 m.

Za vozila iz kategorije M1 zadostuje, da imajo vgrajen en odsevnik na prvi tretjini in en na zadnji tretjini dolžine vozila."

Za Dodatkom 4 se dodajo naslednji novi dodatki 5, 6 in 7:

Dodatek 5

Merjenje spreminjanja naklona kratkega svetlobnega pramena v odvisnosti od obremenitve

1. PODROČJE UPORABE

V tem dodatku je določena metoda merjenja spreminjanja naklona kratkega svetlobnega pramena motornega vozila glede na njegov osnovni naklon, ki jih povzročijo spremembe položaja vozila zaradi obremenitve.

2. OPREDELITVE POJMOV

2.1 Osnovni naklon

2.1.1 Določeni osnovni naklon:

vrednost osnovnega naklona kratkega svetlobnega pramena, ki jo določi proizvajalec motornega vozila in se uporablja kot referenčna vrednost za izračun dopustnih odstopanj.

2.1.2 Izmerjeni osnovni naklon:

srednja vrednost naklona kratkega svetlobnega pramena ali naklona vozila, izmerjena na vozilu v stanju št. 1, ki je določeno v Dodatku 1, za kategorijo vozila, ki se preskuša. Uporablja se kot referenčna vrednost za ugotavljanje odstopanj naklona svetlobnega pramena zaradi spreminjanja obremenitve.

2.2 Naklon kratkega svetlobnega pramena se lahko določi:

- bodisi kakor kot, izražen v miliradianih, med smerjo pramena proti značilni točki na vodoravnem delu meje svetlo-temno pri porazdelitvi svetlobe žarometa in vodoravno ravnino

- ali v odstotkih naklona izraženih s tangensom tega kota, ker so koti majhni (za te male kote je 1 % enak 10 mrad).

Če je naklon izražen v odstotkih, se lahko izračuna po naslednji formuli:

h

− h

× 100

pri čemer je:

h1 v milimetrih izražena višina nad tlemi zgoraj omenjene značilne točke, izmerjena na navpičnem zaslonu, pravokotnem na vzdolžno srednjo ravnino vozila, postavljeno na vodoravni razdalji l;

h2 v milimetrih izražena višina nad tlemi referenčnega središča (ki je vzeto za nominalno izhodišče značilne točke, izbrane pri h1);

l v milimetrih izražena razdalja od zaslona do referenčnega središča.

Negativne vrednosti označujejo naklon navzdol (glej sliko 1).

Pozitivne vrednosti označujejo naklon navzgor.

+++++ TIFF +++++

Naklon kratkega svetlobnega pramena navzdol pri vozilu kategorije M1

Opombe:

1. Ta risba predstavlja vozilo iz kategorije M1, vendar se prikazani način uporablja tudi za vozila iz drugih kategorij.

2. Kadar vozilo nima vgrajenega sistema za nastavitev žarometov, je odstopanje naklona kratkega svetlobnega pramena enako odstopanju naklona vozila samega.

3. MERILNI POGOJI

3.1 Če se uporablja vizualno preverjanje oblike kratkega svetlobnega pramena na zaslonu ali fotometrična metoda, se mora meritev opraviti v temnem okolju (na primer v temnem prostoru), ki je dovolj veliko, da je vanj mogoče postaviti vozilo in zaslon, kot je prikazano na sliki 1. Referenčno središče žarometa je pri razdalji l od zaslona oddaljeno najmanj 10 m.

3.2 Podlaga, na kateri se opravljajo meritve, mora biti čim bolj ploska in vodoravna, tako da je zagotovljena ponovljivost meritev naklona kratkega svetlobnega pramena s točnostjo ± 0,5 mrad (± 0,05 % naklon).

3.3 Če se uporablja zaslon, mora biti njegova označitev, lega in usmeritev glede na podlago in vzdolžno srednjo ravnino vozila takšni, da je zagotovljena ponovljivost meritev naklona kratkega svetlobnega pramena s točnostjo ± 0,5 mrad (± 0,05 % naklon).

3.4 Med meritvami mora biti temperatura okolice med 10 in 30° C.

4. PRIPRAVA VOZILA

4.1 Meritve se opravijo na vozilu, ki je prevozilo od 1000 do 10000 km, po možnosti 5000 km.

4.2 Pnevmatike morajo biti napolnjene s tlakom, ki ga določi proizvajalec vozila za polno obremenitev. Vozilo mora biti v celoti oskrbljeno (z gorivom, vodo, oljem) ter opremljeno z vsem priborom in orodjem, ki ju določi proizvajalec. Popolna oskrba z gorivom pomeni, da je treba napolniti vsaj 90 % prostornine rezervoarja, kot je navedena v opisnem listu, katerega vzorec je prikazan v Prilogi I k Direktivi 70/156/EGS.

4.3 Vozilo mora imeti sproščeno ročno zavoro in menjalnik v prostem teku.

4.4 Vozilo je treba kondicionirati najmanj osem ur pri temperaturi, določeni v točki 3.4.

4.5 Če se uporablja fotometrična ali vizualna metoda, naj bodo na vozilu, ki se preskuša, po možnosti vgrajeni žarometi z izrazito mejo svetlo-temno, kar olajša meritve.

Dovoljene so tudi druge metode, da se dobijo natančnejši odčitki (na primer odstranitev leče z žarometa).

5. PRESKUSNI POSTOPEK

5.1 Splošno

Spreminjanje naklona kratkega svetlobnega pramena ali vozila se, odvisno od izbrane metode, merijo ločeno za vsako stran vozila. Rezultati, dobljeni za leve in desne žaromete pri vseh stanjih obremenitve, določenih v Dodatku 1, morajo biti v okviru omejitev, določenih v točki 5.5. Obremenitev se dodaja postopno, brez izpostavljanja vozila pretiranim sunkom.

5.2 Določitev izmerjenega osnovnega naklona

Vozilo se pripravi, kot je določeno v točki 4, in obremeni, kot je določeno v Dodatku 1 (prvo stanje obremenitve vozila iz ustrezne kategorije).

Pred vsako meritvijo se vozilo zaniha, kot je določeno v točki 5.4.

Meritve se opravijo trikrat.

5.2.1 Če se noben od treh izmerjenih rezultatov ne razlikuje za več kot 2 mrad (0,2 % naklon) od aritmetične sredine rezultatov, ta sredina pomeni končni rezultat.

5.2.2 Če se katera meritev razlikuje od aritmetične sredine rezultatov za več kot 2 mrad (0,2 % odstotni naklon), se opravi še 10 meritev, njihova aritmetična sredina pa pomeni končni rezultat.

5.3 Merilne metode

Za meritve odstopanj naklona se lahko uporabijo katere koli metode, če so odčitki v okviru točnosti ± 0,2 mrad (0,02 % naklon).

5.4 Priprava vozila v vsakem posamičnem stanju obremenitve

Vzmetenje vozila in vsi drugi sestavni deli, ki bi lahko vplivali na naklon kratkega svetlobnega pramena, se pripravijo po spodaj opisanih metodah.

Tehnične službe in proizvajalci lahko skupaj predlagajo druge metode (bodisi preskusne ali take, ki temeljijo na izračunih), zlasti kadar preskus pomeni določene težave, če so takšni izračuni očitno veljavni.

5.4.1 Vozila kategorije M1 z običajnim vzmetenjem

Vozilo, ki stoji na merilnem mestu, in če je treba, s kolesi na pomičnih ploščadih (ki jih je treba uporabiti, ker bi bilo sicer omejeno gibanje vzmetenja, to pa bi lahko vplivalo na rezultate meritev) je treba zibati neprekinjeno vsaj tri celotne cikle; pri vsakem ciklu se najprej potisne navzdol zadnji del vozila in nato prednji.

Zaporedje zibanja se konča s sklenitvijo cikla. Pred začetkom meritev se vozilo pusti, da se spontano umiri. Namesto z uporabo pomičnih ploščadi se lahko doseže enak rezultat s premikanjem vozila nazaj in naprej najmanj za celoten vrtljaj kolesa.

5.4.2 Vozila kategorij M2, M3 in N z običajnim vzmetenjem

5.4.2.1 Če metoda priprave, opisana v točki 5.4.1, za vozila iz kategorije M1 ni možna, se lahko uporabi metoda, opisana v točki 5.4.2.2 ali 5.4.2.3.

5.4.2.2 Karoserijo vozila, ki stoji na merilnem mestu, s kolesi na podlagi je treba zibati z občasnim spreminjanjem obremenitve.

5.4.2.3 Ob tem, ko vozilo stoji na merilnem mestu s kolesi na podlagi, je treba z vibracijami aktivirati njegovo vzmetenje in vse druge sestavne dele, ki bi lahko vplivali na naklon kratkega svetlobnega pramena. Za to se lahko uporabi vibracijsko ploščad, na kateri stojijo kolesa.

5.4.3 Vozila z neobičajnim vzmetenjem, pri katerem mora biti motor vključen

Preden opravite katero koli meritev, počakajte, da vozilo zavzame končni položaj z vključenim motorjem.

5.5 Meritve

Spreminjanje naklona kratkega svetlobnega pramena se ugotovi za vsako različno stanje obremenitve glede na izmerjeni osnovni naklon, določen v skladu s točko 5.2.

Če ima vozilo vgrajen sistem za ročno nastavitev žarometov, je te treba nastaviti na položaje, ki jih določi proizvajalec za določena stanja obremenitve (v skladu z Dodatkom 1).

5.5.1 Za začetek se opravi posamezna meritev za vsako stanje obremenitve. Zahteve so izpolnjene, če je za vsako stanje obremenitve odstopanje naklona v okviru izračunanih omejitev (na primer v okviru razlike med navedenim osnovnim naklonom in spodnjo in zgornjo omejitvijo, kot sta določeni za homologacijo), s toleranco 4 mrad (0,4-odstotni naklon).

5.5.2 Če rezultat katere koli meritve ni v okviru tolerance, navedene v točki 5.5.1, ali presega mejne vrednosti, se opravijo za to stanje obremenitve tri dodatne meritve, kot je to določeno v točki 5.5.3.

5.5.3 Za vsako od zgornjih stanj obremenitve:

5.5.3.1 če se nobeden od treh izmerjenih rezultatov ne razlikuje za več kot 2 mrad (0,2 % naklon) od aritmetične sredine rezultatov, ta sredina pomeni končni rezultat.

5.5.3.2 če se kakšna meritev razlikuje od aritmetične sredine rezultatov za več kot 2 mrad (0,2 % naklon), se opravi dodatni niz 10 dodatnih meritev, njihova aritmetična sredina pa pomeni končni rezultat.

5.5.3.3 če ima vozilo vgrajen avtomatski sistem za nastavitev žarometov, ki deluje s histerezno zanko, se za veljavne vrednosti vzamejo povprečni rezultati, dobljeni pri zgornji in spodnji točki histerezne zanke.

Vse te meritve se opravijo v skladu s točkama 5.5.3.1 in 5.5.3.2.

5.5.4 Zahteve so izpolnjene, če je pri vseh stanjih obremenitve odstopanje med izmerjenim osnovnim naklonom, določenim v skladu s točko 5.2, in naklonom, izmerjenim pri vsakem stanju obremenitve, manjše od vrednosti, izračunanih v točki 5.5.1 (brez upoštevanja tolerance).

5.5.5 Če je prekoračena samo ena od izračunanih zgornjih ali spodnjih omejitev, se proizvajalcu dovoli, da izbere drugo vrednost za navedeni osnovni naklon v okviru omejitev, določenih za homologacijo.

Dodatek 6

Označba navedene osnovne nastavitve iz točke 4.2.6.1 Priloge I

+++++ TIFF +++++

Velikost znakov in črk je prepuščena presoji proizvajalca.

Dodatek 7

Naprave za nastavitev žarometov iz točke 4.2.6.2.2 Priloge I

1. ZAHTEVE

1.1 Naklon kratkega svetlobnega pramena navzdol je treba v vseh primerih doseči na naslednji način:

(a) s premikanjem upravljalne ročice navzdol ali na levo;

(b) z vrtenjem gumba v smeri obratni urnemu kazalcu;

(c) s potiskanjem gumba (potisno-vlečna naprava).

Če se za nastavitev pramena uporablja več gumbov, mora biti gumb, ki omogoča največji naklon navzdol nameščen levo ali pod gumbi za druge lege kratkega svetlobnega pramena.

Pri vrtljivi upravljalni napravi, pri kateri je dosegljiv oziroma viden samo njen obod, je treba upoštevati enake principe delovanja kot (a) oziroma (c).

1.1.1 Ta naprava mora biti označena s simboli, ki jasno označujejo gibanje, ki ustreza nagibanju kratkega svetlobnega pramena navzdol in navzgor.

1.2 Lega "0" ustreza osnovni nastavitvi skladno s točko 4.2.6.1 Priloge I.

1.3 Ni potrebno, da je lega "0", ki mora biti skladno s točko 4.2.6.2.2 Priloge I "zaskočna lega", na koncu skale.

1.4 V navodilih za uporabo morajo biti obrazložene oznake, ki se uporabljajo za označevanje naprav za upravljanje.

1.5 Za označevanje naprav za upravljanje se lahko uporabijo le naslednji simboli:

+++++ TIFF +++++

Standarden simbol za žaromet s kratkim svetlobnim pramenom skladno s sliko 3 Priloge II k Direktivi 78/316/EGS s puščicami, ki ustrezajo smeri nastavitve kratkega svetlobnega pramena.

2. PRIMERI

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

PRILOGA II

Za točko 5.2 se doda naslednja nova točka:

"5.2.1 Naprava za nastavljanje naklona žarometa: da/ne (*)"

.

--------------------------------------------------