ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije C 381/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 24. oktobra 2014

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz obrata DIADEM, ki se nahaja v Marcouleu v Franciji

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

2014/C 381/01

Spodnja ocena je izvedena v skladu z določbami Pogodbe Euratom brez poseganja v kakršne koli dodatne ocene, ki se izvajajo v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, in obveznostmi, ki izhajajo iz nje in sekundarne zakonodaje (1).

Evropska komisija je 5. junija 2014 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od francoske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz obrata DIADEM.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki jih je Komisija zahtevala 19. junija 2014, francoski organi pa so jih predložili 16. julija 2014, ter po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med obratom in najbližjo mejo z drugo državo članico, v tem primeru Italijo, je 170 km.

2. Med običajnimi pogoji delovanja izpusti tekočih in plinastih radioaktivnih snovi ne bodo povzročali izpostavljenosti prebivalstva v drugi državi članici, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

3. Trdni radioaktivni odpadki se začasno skladiščijo na mestu samem, dokler ne bodo prepeljani v odobrene centre za predelavo in odlagališča v Franciji.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi, ki bi lahko sledili nesreči vrste in razsežnosti, kot je navedeno v splošnih podatkih, doze sevanja, ki bi jim lahko bilo izpostavljeno prebivalstvo v drugi državi članici, ne bi bile pomembne z zdravstvenega vidika.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki, nastalih v obratu DIADEM, ki se nahaja v Marcouleu v Franciji, tako med običajnim postopkom kot tudi v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kot je navedeno v splošnih podatkih, ne bo povzročilo radioaktivne kontaminacije vode, prsti ali ozračja druge države članice, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

V Bruslju, 24. oktobra 2014 Za Komisijo Günther OETTINGER Podpredsednik

(1) Na primer, v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije bi bilo treba okoljske vidike še dodatno oceniti. V zvezi s tem bi Komisija rada opozorila na določbe Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, Direktive 2001/42/ES o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje, kot tudi na Direktivo 92/43/EGS o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst in Direktivo 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike.
SL Uradni list Evropske unije C 92/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 27. marca 2013

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov zaradi razgradnje enote 1 in 2 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji

(Besedilo v bolgarskem jeziku je edino verodostojno)

2013/C 92/01

Spodnja ocena je izvedena v skladu z določbami Pogodbe Euratom brez poseganja v kakršne koli dodatne ocene, ki se izvajajo v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, in obveznostmi, ki izhajajo iz nje in sekundarne zakonodaje (1).

Evropska komisija je 16. februarja 2012 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od bolgarske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz enot 1 in 2 jedrske elektrarne Kozloduj.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki jih je Komisija zahtevala 23. februarja 2012 in 12. oktobra 2012, bolgarski organi pa so jih predložili 26. septembra 2012 in 13. decembra 2012, ter po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Oddaljenost kraja od najbližje meje z drugo državo članico, v tem primeru Romunije, je 4 kilometre.

2. Pod običajnimi pogoji razgradnje odvajanje tekočih in plinastih radioaktivnih izpustov ne bo povzročalo izpostavljenosti prebivalstva v drugi državi članici, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

3. Dokler ne bo na voljo nacionalno odlagališče, bodo trdni nizko in srednje radioaktivni odpadki shranjeni na območju elektrarne.

4. Trdni neradioaktivni odpadki in odpadne snovi, ki ustrezajo ravni opustitve nadzora, bodo izvzeti iz regulativnega nadzora in odstranjeni kot običajni odpadki ali ponovno uporabljeni ali reciklirani. To bo opravljeno v skladu z merili temeljnih varnostnih standardov (Direktiva 96/29/Euratom).

5. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi, ki bi lahko sledili nesreči vrste in razsežnosti, kot je navedeno v splošnih podatkih, doze sevanja, ki bi jim lahko bilo izpostavljeno prebivalstvo v drugi državi članici ali sosednji državi, ne bi bile pomembne z zdravstvenega vidika.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki, nastalih zaradi razgradnje enot 1 in 2 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji, tako med običajnim postopkom kot tudi v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kot je navedeno v splošnih podatkih, ne bo povzročilo radioaktivne kontaminacije vode, prsti ali ozračja druge države članice, ki bi bila z zdravstvenega vidika pomembna.

V Bruslju, 27. marca 2013 Za Komisijo Günther OETTINGER Član Komisije

(1) Na primer, v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije bi bilo treba okoljske vidike še dodatno oceniti. V zvezi s tem bi Komisija rada opozorila na določbe Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, Direktive 2001/42/ES o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje kot tudi določbe Direktive 92/43/EGS o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst ter Direktive 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike.
SL Uradni list Evropske unije C 374/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 21. decembra 2011

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz reaktorja Penly EPR (enota 3) v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

2011/C 374/01

Spodnja ocena je izvedena v skladu z določbami Pogodbe Euratom brez poseganja v kakršne koli dodatne ocene, ki se izvajajo v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, ter obveznostmi, ki izhajajo iz nje in sekundarne zakonodaje.

Evropska komisija je v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom 15. aprila 2011 od francoske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz reaktorja Penly EPR (enota 3) v Franciji.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki so jih na srečanju s skupino izvedencev 28. in 29. septembra 2011 zagotovili predstavniki francoske vlade, je Komisija pripravila naslednje mnenje:

1. Razdalji med reaktorjem in najbližjima državama članicama, tj, Združenim kraljestvom in Belgijo, sta 106 km oz. 139 km.

2. Med običajnimi pogoji delovanja odvajanje tekočih in plinastih izpustov ne bo povzročalo izpostavljenosti prebivalstva v drugi državi članici, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

3. Trdni radioaktivni odpadki bodo začasno deponirani na kraju samem, dokler ne bodo premeščeni na odlagališče, ki ga odobri francoska vlada. Izrabljeni gorilni elementi bodo začasno deponirani na kraju samem, dokler ne bodo premeščeni v predelovalni obrat v La Hague.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov, ki bi lahko sledili nesreči vrste in razsežnosti, predvidenih v splošnih podatkih, odmerki, ki bi jim lahko bilo izpostavljeno prebivalstvo druge države članice, ne bi dosegli ravni, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki iz reaktorja Penly EPR (enota 3) v Franciji med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče vrste in razsežnosti, predvidenih v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice, ki bi bilo z zdravstvenega vidika pomembno.
(7)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je do leta 2013 zmanjšati primanjkljaj pod referenčno vrednost, ki znaša 3 % BDP, kar je v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. decembra 2009. V posodobljeni različici programa je predvideni cilj javnofinančni primanjkljaj v vrednosti 6,6 % BDP za leto 2011, 4,6 % BDP za leto 2012 in 2,8 % BDP za leto 2013. Podobno naj bi se primarni saldo postopoma izboljšal s primanjkljaja v ocenjeni vrednosti 6,4 % BDP v letu 2009 na 0,6 % BDP v letu 2012 in na presežek 1,3 % BDP v letu 2013. Načrtovani strukturni saldo naj bi se v obdobju 2011–2013 v povprečju izboljšal za skoraj 1,75 % BDP na leto. Načrtovano zmanjšanje primanjkljaja temelji na ukrepih za konsolidacijo, ki naj bi do 2013 skupaj povzročili zmanjšanje v višini 3,5 % BDP. Ukrepi zajemajo različna področja z najobsežnejšimi proračunskimi prihranki v zvezi s socialnimi transferji (približno 1 % BDP), kapitalsko porabo (0,75 % BDP), plačami v javnem sektorju (0,5 % BDP) in dohodninami (0,5 % BDP). Zdi se, da je omejitev porabe okrepljena z ukrepi, ki so se začeli izvajati v zadnjih letih, zlasti v zvezi s stroški za zaposlene v javnem sektorju in s pokojninskimi reformami. Nasprotno naj bi se odhodkov za obresti zvišali od vrednosti 2,9 % BDP v letu 2009 na 4,1 % BDP v letih 2012 in 2013, če bo načrtovana rast deleža dolga v BDP od konca leta 2008 do konca leta 2012 dosegla okoli 25 odstotnih točk. Ob upoštevanju postopnega pospeševanja rasti BDP in postopnega vračanja davčnih prihodkov na delež, kakršnega so v BDP zavzemali pred krizo, je v letih 2011–2013 predvideno zmanjšanje primanjkljaja za tri petine kot posledica upada deleža odhodkov v BDP, medtem ko preostali dve petini predstavlja zvišanje deleža prihodkov v BDP. Strategija, ki temelji predvsem na strani odhodkov, je dobrodošla. Nominalno naj bi se v obdobju programa prihodki in odhodki povečali za približno 4,5 % oz. 1 % na leto (primarni odhodki bi v obdobju 2011–2013 v povprečju stagnirali). Srednjeročni proračunski cilj glede na proračunsko stanje je po navedbah portugalskih organov doseči strukturni primanjkljaj 0,5 % BDP. Glede na najnovejše projekcije in raven dolga srednjeročni cilj več kot ustrezno odraža cilje pakta, ki pa ne bodo doseženi v obdobju izvajanja programa.
SL Uradni list Evropske unije C 349/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 21. decembra 2010

o načrtu odlaganja radioaktivnih odpadkov iz začasnega zbirališča odpadkov z zelo nizko stopnjo radioaktivnosti v jedrski elektrarni Ignalina v Litvi v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v litovskem jeziku je edino verodostojno)

2010/C 349/01

Evropska komisija je 8. junija 2010, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom, od litovske vlade prejela splošne podatke o načrtu odlaganja radioaktivnih odpadkov iz začasnega zbirališča odpadkov z nizko stopnjo radioaktivnosti v jedrski elektrarni Ignalina.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki jih je Komisija zahtevala 9. julija 2010 in so jih litovski organi predložili 16. avgusta 2010, ter po posvetovanju s skupino izvedencev je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med obratom in najbližjo točko druge države članice, v tem primeru Latvije, je 8 km. Druga najbližja država članica je Poljska, oddaljena približno 250 km. Belorusija, ki je sosednja država, je oddaljena 5 km.

2. V normalnih obratovalnih razmerah odvajanje tekočih in plinastih izpustov ne vpliva na zdravje prebivalstva v drugi državi članici ali sosednji državi.

3. Sekundarni trdni radioaktivni odpadki bodo začasno shranjeni v obratu, preden bodo premeščeni v primeren obrat za obdelavo odpadkov na kraju obratovanja. Trdni neradioaktivni odpadki ali odpadne snovi, ki so izvzeti iz regulativnega nadzora, se odstranijo kot običajni odpadki ali se namenijo za ponovno uporabo ali recikliranje v skladu z merili iz temeljnih varnostnih standardov (Direktiva 96/29/Euratom).

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov po morebitni nesreči take vrste in razsežnosti, kot se obravnava v splošnih podatkih, količine, ki preidejo v drugo državo članico ali sosednjo državo, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki iz začasnega zbirališča odpadkov z zelo nizko stopnjo radioaktivnost v jedrski elektrarni Ignalina v Litvi med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
SL Uradni list Evropske unije C 94/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 13. aprila 2010

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz tovarne Quotient Bioresearch (Radiochemicals) Ltd, ki se nahaja v Trident Parku v Cardiffu v Združenem kraljestvu, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

2010/C 94/01

Evropska komisija je 13. novembra 2009 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom prejela od britanske vlade splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz tovarne Quotient Bioresearch (Radiochemicals) Ltd.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih podatkov, ki jih je Komisija zahtevala 30. novembra 2009 in so jih britanski organi predložili 4. januarja 2010, ter po posvetovanju s skupino izvedencev je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med objektom in najbližjo točko v drugi državi članici je 210 km za Francijo in 230 km za Irsko.

2. V normalnih obratovalnih razmerah odlaganje plinastih in tekočih radioaktivnih snovi ne bo povzročilo izpostavljenosti, ki bi lahko vplivalo na zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

3. Trdni radioaktivni odpadki bodo začasno deponirani na kraju samem, dokler ne bodo premeščeni v pooblaščene predelovalne in skladiščne obrate v Združenem kraljestvu.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, količine, ki bi prešle v drugo državo članico, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki iz tovarne Quotient Bioresearch (Radiochemicals) Ltd, ki se nahaja v Trident Parku v Cardiffu, med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
Ob upoštevanju fiskalnega stanja, ki je bilo leta 2008 skoraj uravnoteženo, in odsotnosti zunanjih neravnovesij se fiskalna spodbuda, ki jo je avstrijska vlada sprejela za leti 2009 in 2010, obravnava kot ustrezen odziv na upad gospodarske rasti. V skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, o katerem se je decembra dogovoril Evropski svet, so bili avstrijski paketi za oživitev uveljavljeni pravočasno, ker je velik del ukrepov začel veljati v prvi četrtini leta 2009. Ukrepi, sprejeti na trgu dela, so namenjeni za upočasnitev odpuščanj in izboljšanje poklicnega usposabljanja. Podpora podjetjem z omejenim dostopom do posojil večinoma ne izhaja iz proračuna in je v obliki jamstev in subvencioniranih posojil. Večji del spodbude je v obliki zasebne dohodkovne podpore, pri čemer koncesije za prihodke (1 do 1,5 % BDP) prevladujejo nad dodatnimi odhodki (približno 0,5 % BDP). Neto proračunski učinek je predviden na 1,4 % in 1,7 % BDP v letu 2009 oz. 2010. Ker bo večji del ukrepov za oživitev trajen (85 %), možnost odprave fiskalnih spodbud vzbuja zaskrbljenost. Čeprav je znižanje neposrednih davkov in socialnih prispevkov (zlasti za skupine z nizkimi prihodki) v skladu z vladnim dolgoročnim ciljem zmanjšanja visoke davčne obremenitve dela in zagotovitve močnejših spodbud za delo, je še vedno treba obravnavati primanjkljaj v javnih financah, ker posodobljena različica programa za stabilnost ne predvideva nobene večje konsolidacije pred letom 2013. Nekateri izmed ukrepov za spodbudo so povezani s srednjeročnim programom reform in priporočili, ki jih je Komisija 28. januarja 2009 predlagala posebej za to državo na podlagi lizbonske strategije za rast in delovna mesta ter jih je 19. marca na spomladanskem zasedanju potrdil Evropski svet. Njihov namen je krepitev potenciala rasti (naložbe v infrastrukturo ter raziskave in razvoj) in obravnava dolgoročnih izzivov, kot so podnebne spremembe, z osredotočanjem na energetsko učinkovitost in zmanjšanje emisij CO2.
SL Uradni list Evropske unije C 154/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 6. junija 2009

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih zaradi razgradnje jedrske elektrarne José Cabrera v Španiji, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno)

2009/C 154/01

Evropska komisija je 24. novembra 2008 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od španske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih pri razgradnji jedrske elektrarne José Cabrera.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih podatkov, ki jih je Komisija zahtevala 6. februarja 2009 in so jih španski organi predložili 23. marca 2009, ter po posvetovanju s skupino izvedencev, je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med jedrsko elektrarno in najbližjo mejo z drugo državo članico, v tem primeru Portugalsko, je 315 km. Francija je naslednja najbližja država članica, oddaljena 320 km.

2. Med običajnim postopkom razgradnje tekočinski in plinski izpusti ne bodo povzročili izpostavljenosti, ki bi lahko ogrozila zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

3. Obsevani gorivni elementi in trdni radioaktivni odpadki, ki se ne morejo odložiti na nacionalnem skladišču za nizko in srednje radioaktivne jedrske odpadke „El Cabril“, bodo začasno uskladiščeni na kraju samem v suhem skladišču, zgrajenem v ta namen, in bodo čakala na začetek uporabe načrtovanega dolgoročnega odlagališča. Trdni neradioaktivni odpadki ali odpadne snovi, ki so izvzeti iz regulativnega nadzora, se odstranijo kot običajni odpadki ali se namenijo za ponovno uporabo ali recikliranje v skladu z merili iz temeljnih varnostnih standardov (Direktiva 96/29/Euratom).

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov po morebitni nesreči take vrste in razsežnosti, kot se obravnava v splošnih podatkih, količine, ki preidejo v drugo državo članico niso takšne, da bi vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki, nastalih pri razgradnji jedrske elektrarne José Cabrera v Španiji, med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
(11)

Francoska vlada je v odgovor na gospodarsko krizo 4. decembra predstavila načrt za oživitev gospodarstva, ki ga je mogoče opisati kot uravnotežen zbir prihodkovnih in odhodkovnih instrumentov, ki je tudi v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Ukrepi vlade vključujejo javne naložbe (zlasti v javna podjetja, infrastrukturo, raziskave in obrambo), ukrepe na trgu dela (delodajalci v majhnih podjetjih naj bi bili na primer popolnoma oproščeni plačila prispevkov za socialno varnost pri zaposlovanju novih uslužbencev), podporo podjetjem (kot je sektorska pomoč za gradnjo stanovanj in avtomobilsko industrijo ter pospešitev vladnih plačil podjetjem, zlasti MSP) in podporo kupni moči gospodinjstev (zlasti 200 EUR pomoči za gospodinjstva z nižjim prihodkom, ki naj bi se izplačala aprila 2009). Sveženj lahko šteje za ciljno usmerjenega in pravočasnega. Napovedani ukrepi so začasni in zato ukinljivi, brez stroškov za javne finance po letu 2010. Vlada izvaja tudi več strukturnih reform, ki naj bi ugodno vplivale na potencialno rast gospodarstva in s tem dolgoročno tudi na javne finance. V zvezi s trgoma blaga in storitev je cilj prej navedenega zakona o posodobitvi gospodarstva povečati potencialno rast, zlasti s spodbujanjem individualnega podjetništva in zmanjševanjem obstoječih ovir za konkurenco, tudi v sektorju prodaje na drobno. Novi zakoni so bili sprejeti tudi za trg dela, zlasti glede prožne varnosti. Cilj zakona o posodobitvi trga dela, ki je bil sprejet junija 2008 in pomeni prenos prvega panožnega sporazuma socialnih partnerjev, je razviti varnejše in prožnejše pogodbe o zaposlitvi. Uvedena je bila tudi pomembna reforma postopkov socialnega dialoga za lažje sklepanje večinskih sporazumov. Ti ukrepi so povezani s srednjeročnim programom reform in priporočili, ki jih je Komisija posebej za to državo predlagala 28. januarja 2009 na podlagi lizbonske strategije za rast in delovna mesta.
(5)

V okviru širšega cilja, tj. ohraniti makroekonomsko in proračunsko stabilnost, je cilj zadnje posodobljene različice programa za stabilnost, da se srednjeročni cilj uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu (tj. prilagojenega konjunkturnim nihanjem in brez posebnih in drugih začasnih ukrepov), doseže z znatno rezervo. Nominalni javnofinančni presežek naj bi se zmanjšal, in sicer z 1,8 % BDP leta 2007 na 1,2 % BDP leta 2008, potem pa naj bi se ustalil. Vzrok za poslabšanje leta 2008 je majhno povečanje deleža odhodkov in zmanjšanje deleža prihodkov za 0,5 odstotne točke BDP. Neposredni davki naj bi se predvidoma zmanjšali za 0,25 odstotne točke BDP leta 2008 zaradi nižje gospodarske rasti in vpliva davčne reforme iz leta 2007. Sestavni deli prihodkov in odhodkov naj bi po letu 2008 na splošno ostali stabilni. Po načrtih naj bi se primarni saldo zmanjšal z ocenjenega presežka v višini 3,4 % BDP leta 2007 na 2,7 % leta 2008, potem pa naj bi ostal na splošno stabilen. Strukturni saldo, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se nekoliko zmanjšal, in sicer z 2,25 % leta 2007 na 1,75 % leta 2008, v letih 2009 in 2010 pa naj bi se povečal na okoli 2 %. V novi posodobljeni različici programa so na podlagi rezultata, ki je bil leta 2007 boljši od pričakovanega, ciljne vrednosti za leti 2008 in 2009 v primerjavi s predhodnim programom nekoliko boljše, če makroekonomski okvir ostane na splošno nespremenjen.
(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da je proračunska naravnanost v programu v glavnem združljiva z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2007, kakor je priporočil Svet. Vendar bi bilo treba okrepiti potek prilagoditve v strukturnem smislu v obdobju zmanjševanja primanjkljaja, zlasti ob upoštevanju popravka predvidevanj rasti in obdobja ugodnih gospodarskih razmer. Zdi se, da proračunska naravnanost v programu v prihodnjih letih ne zagotavlja zadostne varnostne rezerve za preprečitev prekoračitve praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih. Zdi se celo nezadostna za zagotovitev uresničitve srednjeročnega cilja do leta 2010, kot je predvideno v programu. V letih, ki bodo sledila zmanjšanju čezmernega primanjkljaja, je treba okrepiti ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja programa, da bo skladen s Paktom o stabilnosti in rasti, ki navaja, da mora za države članice euroobmočja in MDT II merilo za letno izboljšanje strukturnega salda znašati 0,5 % BDP in da mora biti prilagoditev višja v času ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je lahko nižja v času slabih gospodarskih razmer. Zlasti se v obdobju pričakovanih ugodnih gospodarskih razmer med leti 2007 in 2009 pričakuje izboljšanje strukturnega salda le za okoli 0,75 % BDP.