Odločba Komisije z dne 17. oktobra 2001 o spremembi prilog k Odločbi Sveta 97/101/ES o vzpostavitvi vzajemne izmenjave informacij in podatkov iz merilnih mrež in posameznih postaj za merjenje onesnaženosti zunanjega zraka v državah članicah (notificirana pod dokumentarno številko K(2001) 3093)Besedilo velja za EGP.



Uradni list L 282 , 26/10/2001 str. 0069 - 0076

CS.ES poglavje 15 zvezek 06 str. 276 - 284

ET.ES poglavje 15 zvezek 06 str. 276 - 284

HU.ES poglavje 15 zvezek 06 str. 276 - 284

LT.ES poglavje 15 zvezek 06 str. 276 - 284

LV.ES poglavje 15 zvezek 06 str. 276 - 284

MT.ES poglavje 15 zvezek 06 str. 276 - 284

PL.ES poglavje 15 zvezek 06 str. 276 - 284

SK.ES poglavje 15 zvezek 06 str. 276 - 284

SL.ES poglavje 15 zvezek 06 str. 276 - 284



Odločba Komisije z dne 17. oktobra 2001 o spremembi prilog k Odločbi Sveta 97/101/ES o vzpostavitvi vzajemne izmenjave informacij in podatkov iz merilnih mrež in posameznih postaj za merjenje onesnaženosti zunanjega zraka v državah članicah (notificirana pod dokumentarno številko K(2001) 3093) (Besedilo velja za EGP) (2001/752/ES) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Odločbe Sveta 97/101/ES z dne 27. januarja 1997 o vzpostavitvi vzajemne izmenjave informacij in podatkov iz merilnih mrež in posameznih postaj za merjenje onesnaženosti zunanjega zraka v državah članicah [1] in zlasti člena 7 Odločbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Odločba 97/101/ES določa sistem za vzajemno izmenjavo informacij in podatkov o onesnaženosti zunanjega zraka. (2) Primerno je, da se spremenijo priloge k navedeni odločbi, da se prilagodi seznam vključenih onesnaževal, kakor tudi zahteve o dodatnih informacijah, validiranju in združevanju podatkov. (3) Ukrepi, predvideni v tej odločbi, so skladni z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 12(2) Direktive Sveta 96/62/ES [2] – SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO: Člen 1 Priloge k Odločbi 97/101/ES se nadomestijo z besedilom Priloge k tej odločbi. Člen 2 Ta odločba je naslovljena na države članice. V Bruslju, 17. oktobra 2001 Za Komisijo Margot Wallström Članica Komisije [1] UL L 35, 5.2.1997, str. 14. [2] UL L 296, 21.11.1996, str. 55. -------------------------------------------------- PRILOGA " PRILOGA I SEZNAM ONESNAŽEVAL, STATISTIČNIH PARAMETROV IN MERSKIH ENOT 1. Onesnaževala, našteta v Prilogi I k Direktivi 96/62/ES o kakovosti zraka 2. Onesnaževala, ki niso našteta v Prilogi I k Direktivi 96/62/ES o kakovosti zraka Onesnaževala, o katerih se poroča v okviru direktiv, ki niso Direktiva 96/62/ES, so našteta v oddelku 3 pod št. 14 in 15. Onesnaževala, o katerih se poroča samo, če so podatki na voljo, so našteta pod št. 16 do 63. 3. Onesnaževala, merske enote, čas povprečenja: Št. | Koda ISO [1] | Formula | Ime onesnaževala | Merske enote [2] | Povprečeno v [3] | Izraženo kot | Relevantne direktive [4] | Onesnaževala, našteta v Prilogi I k Direktivi 96/62/ES o kakovosti zraka 1 | 01 | SO2 | žveplov dioksid | μg/m3 | 1 h | | 1999/30/ES 80/779/EGS 89/427/EGS [5] | 2 | 03 | NO2 | dušikov dioksid | μg/m3 | 1 h | | 1999/30/ES 85/203/EGS | 3 | 24 | PM10 | suspendirani delci (< 10 μm) | μg/m3 | 24 h | | 1999/30/ES 96/62/ES | 4 | 39 | PM2,5 [6] | suspendirani delci (< 2,5 μm) | μg/m3 | 24 h | | 1999/30/ES 96/62/ES | 5 | 22 | SPM | suspendirani delci (skupaj) | μg/m3 | 24 h | | 80/779/EGS 89/427/EGS | 6 | 19 | Pb | svinec | μg/m3 | 24 h | | 1999/30/ES 82/884/ES | 7 | 08 | O3 | ozon | μg/m3 | 1 h | | 92/72/EGS | 8 | V4 | C6H6 | benzen | μg/m3 | 24 h | | 96/62/ES 2000/69/ES | 9 | 04 | CO | ogljikov monoksid | mg/m3 | 1 h | | 96/62/ES 2000/69/ES | 10 | 82 | Cd [7] | kadmij | ng/m3 | 24 h | | 96/62/ES | 11 | 80 | As | arzen | ng/m3 | 24 h | | 96/62/ES | 12 | 87 | Ni | nikelj | ng/m3 | 24 h | | 96/62/ES | 13 | 85 | Hg | živo srebro | ng/m3 | 24 h | | 96/62/ES | Onesnaževala, o katerih se poroča v okviru drugih direktiv EU 14 | 11 | BS | dim | μg/m3 | 24 h | | 80/779/EGS 89/427/EGS | 15 | 35 | NOx | dušikovi oksidi | μg/m3 | 1 h | ekvivalent NO2 | 1999/30/ES | Druga onesnaževala [8] 16 | V8 | C2H6 | etan | μg/m3 | 24 h | | | 17 | V9 | H2C = CH2 | eten (etilen) | μg/m3 | 24 h | | | 18 | V3 | HC = CH | etin (acetilen) | μg/m3 | 24 h | | | 19 | VN | H3C-CH2-CH3 | propan | μg/m3 | 24 h | | | 20 | VP | CH2= CH-CH3 | propen | μg/m3 | 24 h | | | 21 | V6 | H3C-CH2-CH2-CH3 | n-butan | μg/m3 | 24 h | | | 22 | V5 | H3C-CH(CH3)2 | izobutan | μg/m3 | 24 h | | | 23 | V1 | H2C = CH-CH2-CH3 | l-buten | μg/m3 | 24 h | | | 24 | V2 | H3C-CH = CH-CH3 | trans-2-buten | μg/m3 | 24 h | | | 25 | V7 | H3C-CH = CH-CH3 | cis-2-buten | μg/m3 | 24 h | | | 26 | V0 | CH2= CH-CH = CH2 | butadien 1,3 | μg/m3 | 24 h | | | 27 | VK | H3C-(CH2)3-CH3 | n-pentan | μg/m3 | 24 h | | | 28 | V1 | H3C-CH2-CH(CH3)2 | izopentan | μg/m3 | 24 h | | | 29 | VL | H2C = CH-CH2-CH2-CH3 | 1-penten | μg/m3 | 24 h | | | 30 | VM | H3C-HC = CH-CH2-CH3 | 2-penten | μg/m3 | 24 h | | | 31 | VF | H2C = CH-C(CH3)= CH2 | izopren | μg/m3 | 24 h | | | 32 | VD | C36H14 | n-heksan | μg/m3 | 24 h | | | 33 | n.a. [9] | (CH3)2-CH-CH2-CH2-CH3 | i-heksan | μg/m3 | 24 h | | | 34 | VC | C7H16 | n-heptan | μg/m3 | 24 h | | | 35 | VH | C8H18 | n-oktan | μg/m3 | 24 h | | | 36 | VG | (CH3)3-C-CH2-CH-(CH3)2 | izooktan | μg/m3 | 24 h | | | 37 | VQ | C6H5-CH3 | toluen | μg/m3 | 24 h | | | 38 | VA | C6H5-C2H5 | etilbenzen | μg/m3 | 24 h | | | 39 | VU | m,p-C6H4(CH3)2 | m,p-ksilen | μg/m3 | 24 h | | | 40 | VV | o-C6H4-(CH3)2 | o-ksilen | μg/m3 | 24 h | | | 41 | VS | C6H3-(CH3)3 | 1,2,4-trimetilbenzen | μg/m3 | 24 h | | | 42 | VR | C6H3(CH3)3 | 1,2,3-trimetilbenzen | μg/m3 | 24 h | | | 43 | VT | C6H3(CH3)3 | 1,3,5-trimetilbenzen | μg/m3 | 24 h | | | 44 | VB | HCHO | formaldehid | μg/m3 | 1 h | | | 45 | 20 | THC (NM) | ne-metanski ogljikovodiki skupaj | μg/m3 | 24 h | ekvivalent C | | 46 | 10 | SA | močna kislost | μg/m3 | 24 h | ekvivalent SO2 | 82/459/EGS (alternativa SO2) | 47 | n.a. | PM1 | suspendirani delci (< 1 μm) | μg/m3 | 24 h | | 96/62/EC | 48 | 16 | CH4 | metan | μg/m3 | 24 h | | | 49 | 83 | Cr | krom | μg/m3 | 24 h | | | 50 | 90 | Mn | mangan | μg/m3 | 24 h | | | 51 | 05 | H2S | vodikov sulfid | μg/m3 | 24 h | | | 52 | n.a. | CS2 | ogljikov disulfid | μg/m3 | 1 h | | | 53 | n.a. | C6H5-CH = CH2 | stiren | μg/m3 | 24 h | | | 54 | n.a. | CH2= CH-CN | akrilnitril | μg/m3 | 24 h | | | 55 | H3 | ClCHCCl2 | trikloroetilen | μg/m3 | 24 h | | | 56 | H4 | C2Cl4 | tetrakloroetilen | μg/m3 | 24 h | | | 57 | n.a. | CH2Cl2 | diklorometan | μg/m3 | 24 h | | | 58 | P6 | BaP | benzo(a)piren | ng/m3 | 24 h | | | 59 | n.a. | VC | vinilklorid | μg/m3 | 24 h | | | 60 | 09 | PAN | peroksiacetil nitrat | μg/m3 | 1 h | | | 61 | 21 | NH3 | amoniak | μg/m3 | 24 h | | | 62 | n.a. | N-dep. | usedline mokrega dušika | mg/m2*mesec | 1 mesec | | | 63 | n.a. | S-dep. | usedline mokrega žvepla | mg/m2*mesec | 1 mesec | | | 4. Podatki, izračunani v koledarskem letu, ki se pošljejo Komisiji Države članice pošljejo neobdelane podatke ali neobdelane in statistično obdelane podatke. Od držav članic, ki pošljejo neobdelane in statistično obdelane podatke, se zahteva naslednja statistika: - Za onesnaževala 1 do 61: aritmetično povprečje, mediana, 98-ti percentil (in 99,9-ti, ki se lahko pošlje prostovoljno za onesnaževala, za katera se povprečje izračunava na eno uro) in maksimalna vrednost, izračunana iz neobdelanih podatkov, ki ustrezajo priporočenim časom povprečenja iz zgornje tabele, - za onesnaževala 62 in 63: skupaj mesečne usedline, izračunane iz neobdelanih podatkov, ki ustrezajo priporočenim časom povprečenja iz zgornje tabele. Y-ti percentil naj se izbere izmed dejansko izmerjenih vrednosti. Vse vrednosti naj se navedejo v naraščajočem zaporedju: +++++ TIFF +++++ Y-ti percentil je koncentracija Xk, pri čemer se vrednost k izračuna, kot sledi: k = q × N pri čemer je q enako y/100 in je N število dejansko izmerjenih vrednosti. Vrednost (q × N) naj se zaokroži na najbližje celo število. Vsi rezultati naj se izrazijo pri naslednjih pogojih temperature in tlaka: 293 K in 101,3 kPa, razen za onesnaževali 62 in 63. Za sestavine, vezane v delcih, naj se podatki za leto 2001 in naprej sporočijo pri pogojih v okolju. 5. Prenos podatkov Komisiji: Podatke se pošlje v eni izmed naslednjih oblik podatkov: ISO 7168, različica 2, razširjen format, NASA-AMES 1001/1010 ali oblika, združljiva z DEM [10]; ali pa v bazi podatkov DEM: Komisija bo potrdila prejem podatkov in število postaj in onesnaževal. PRILOGA II INFORMACIJE O MERILNIH MREŽAH, POSTAJAH IN MERILNIH TEHNIKAH Države članice poročajo o naslednjih točkah: I.1, I.4.1 do I.4.4, I.5, II.1.1, II.1.4, II.1.8, II.1.10, II.1.11 in II.2.1. V okviru možnosti naj se za druge točke zagotovi toliko informacij, kot je izvedljivo: I. INFORMACIJE O MERILNIH MREŽAH I.1 Naziv I.2 Kratica I.3 Vrsta merilne mreže (lokalna industrija, mesto/velemesto, urbano območje, okraj, regija, celotna država, mednarodno itd.) I.4 Organ, odgovoren za upravljanje merilne mreže I.4.1 Naziv I.4.2 Ime odgovorne osebe I.4.3 Naslov I.4.4 Številki telefona in faksa I.4.5 Elektronski naslov I.4.6 Spletni naslov I.5 Časovna referenčna osnova (UTC, lokalni čas) II. INFORMACIJE O POSTAJAH II.1. Splošne informacije II.1.1 Naziv postaje II.1.2 Ime mesta/velemesta, kadar je primerno II.1.3 Nacionalna in/ali lokalna referenčna številka ali koda II.1.4 Koda postaje, podeljena v skladu s to odločbo, ki jo zagotovi Komisija II.1.5 Naziv tehničnega organa, odgovornega za postajo (če ni isti kot organ, odgovoren za merilno mrežo) II.1.6 Organi ali programi, ki se jim sporočijo podatki (po potrebi po spojinah) (lokalni, nacionalni, Evropska komisija, GEMS, OECD, EMEP itd.) II.1.7 Cilji spremljanja (skladnost z zahtevami zakonskih instrumentov, presoja izpostavljenosti (zdravje ljudi in/ali ekosistemi in/ali materiali), analiza trendov, ocena emisij itd.) II.1.8 Geografske koordinate (v skladu z ISO 6709: geografska dolžina in širina in geodetska višina) II.1.9 NUTS raven IV (nomenclature des unités territoriales statistiques) II.1.10 Merjena onesnaževala II.1.11 Merjeni meteorološki parametri II.1.12 Druge pomembne informacije: prevladujoča smer vetra, razmerje med oddaljenostjo od najbližjih ovir in njihovo višino itd.) II.2 Klasifikacija postaje II.2.1 Vrsta območja II.2.1.1 Urbano: strnjeno poseljeno območje II.2.1.2 Primestno: večinoma poseljeno območje: sklenjena poselitev z ločenimi stavbami, pomešana z neurbaniziranimi območji (majhna jezera, gozdovi, kmetijske površine) II.2.1.3 Podeželsko [1]: vsa območja, ki ne izpolnjujejo meril za urbana/primestna območja II.2.2 Vrsta postaje glede na prevladujoče vire emisij II.2.2.1 Prometno: postaje, locirane tako, da na njihovo raven onesnaženosti vplivajo večinoma emisije iz bližnje ceste/ulice II.2.2.2 Industrijsko: postaje, locirane tako, da na njihovo raven onesnaženosti vplivajo večinoma bližnji posamezni industrijski viri ali industrijska območja II.2.2.3 Ozadje: postaje, ki niso ne prometne ne industrijske [2] II.2.3 Dodatne informacije o postaji II.2.3.1 Področje reprezentativnosti (radij). Za prometne postaje namesto tega navedite dolžino ulice/ceste, ki jo predstavlja postaja II.2.3.2 Urbane in primestne postaje - populacija mesta/velemesta II.2.3.3 Prometne postaje - ocenjena gostota prometa (letni povprečni dnevni promet) - oddaljenost od robnika - delež težkega prometa - hitrost vožnje - razdalja med zgradbami in višina njihovih fasad (cestni kanjoni) - širina ulice/ceste (nekanjonske ulice) II.2.3.4 Industrijske postaje - vrsta industrije(-) (izbrana nomenklatura za kodo onesnaževal zraka) - oddaljenost od vira/območja vira II.2.3.5 Postaje v podeželskem ozadju (podkategorije) - blizu mesta - regionalna - odročna III. INFORMACIJE O KONFIGURACIJI MERITEV PO SPOJINAH III.1 Oprema III.1.1 Naziv III.1.2 Analitsko ali merilna metoda III.2 Lastnosti vzorčenja III.2.1 Lokacija zajemnega mesta (fasada zgradbe, pločnik, robnik, dvorišče itd.) III.2.2 Višina vzorčevalne točke III.2.3 Čas integracije rezultatov III.2.4 Čas vzorčenja PRILOGA III POSTOPEK VALIDIRANJA PODATKOV IN ZAGOTAVLJANJE KAKOVOSTI Šteje se, da so vsi poslani podatki veljavni. Države članice so odgovorne za izvajanje postopka za zagotavljanje kakovosti, ki na splošno izpolnjuje cilje te odločbe in še zlasti cilje relevantnih direktiv. PRILOGA IV MERILA ZA ZDRUŽEVANJE PODATKOV IN IZRAČUN STATISTIČNIH PARAMETROV Ta merila v glavnem zadevajo zajetje podatkov Če merila za združevanje podatkov in izračun statističnih parametrov niso bila določena v direktivah EU, se uporabi naslednje: (a) Združevanje podatkov Merila za izračun enournih in 24-urnih vrednosti iz podatkov s krajšim časom povprečenja so — za enourne vrednosti: | minimalno zajetje podatkov 75 %, | — za 24-urne vrednosti: | vsaj 13 razpoložljivih enournih vrednosti, manjkati ne sme več kot šest zaporednih enournih vrednosti. | (b) Izračun statističnih parametrov — za povprečje in mediano: | minimalno zajetje podatkov 50 %, | — za 98-ti in 99,9-ti percentil ter maksimum: | minimalno zajetje podatkov 75 %. | Razmerje med številom veljavnih podatkov za dva letna časa v obravnavanem letu ne more preseči 2, če sta letna časa zima (od januarja do vključno marca in od oktobra do vključno decembra) in poletje (od aprila do vključno septembra). " [1] ISO 7168-2: 1999. [2] Uporabite vsaj dve številki za vsako sporočeno vrednost, na primer 1,4 mg/m3 ali 21 μg/m3. [3] Nekatere merilne tehnike vključujejo čas vzorčenja od nekaj minut do nekaj tednov. V takšnih primerih se lahko sporočijo vrednosti s časom povprečenja, ki je drugačen od navedenega časa v tem stolpcu, pri čemer se prikaže dejanski čas povprečenja. [4] Direktive, ki so veljavne, ko začnejo veljati popravljene priloge k odločbi o izmenjavi informacij. [5] Sprememba Direktive 80/779/EGS. [6] Ko začnejo veljati popravljene priloge k odločbi o izmenjavi informacij, ne bo na voljo nobene referenčne metode za PM2,5 (trdni delci). [7] Za težke kovine in PAH je trenutno v pripravi skupnostna zakonodaja, ki naj bi določila zlasti seznam posebnih substanc PAH in potrebne predloge za spremembe te odločbe. [8] Če je na voljo. [9] Ni na voljo. [10] Modul za izmenjavo podatkov, ki ga je zagotovila Evropska komisija. [1] Če postaja meri ozon, se zagotovijo dodatne informacije o stanju podeželskega ozadja (II.2.3.5). [2] Locirane tako, da na njihovo raven onesnaženosti ne vpliva predvsem posamezen vir ali ulica, ampak k njej prispevajo vsi viri v smeri vetra od postaje (na primer ves promet, viri izgorevanja, itd. v smeri vetra od postaje v mestu ali iz vseh območij virov v smeri vetra (mesta, industrijska območja) na podeželskem območju). --------------------------------------------------