DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/760

z dne 17. decembra 2019

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za upravljanje uvoznih in izvoznih tarifnih kvot, za katere so potrebna dovoljenja, ter dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede položitve varščin pri upravljanju tarifnih kvot

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije;

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti členov 185 in 186 ter člena 223(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (2) ter zlasti člena 64(6) in člena 66(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba (EU) št. 1308/2013 določa pravila v zvezi z upravljanjem tarifnih kvot in posebno obravnavo pri uvozu v tretje države. Poleg tega se v skladu z Uredbo na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih in izvedbenih aktov za zagotovitev nemotenega upravljanja tarifnih kvot.

(2) Za zagotovitev dobrega upravljanja tarifnih kvot je treba določiti zahteve glede upravičenosti, ki jih mora izvajalec izpolniti za vložitev zahtevka za dovoljenje v okviru tarifne kvote.

(3) Za zagotovitev izpolnitve obveznosti uvoza ali izvoza v obdobju veljavnosti dovoljenja bi morala biti izdaja dovoljenj v okviru tarifnih kvot pogojena s položitvijo varščine. Za primere, ko je izvozno dovoljenje namenjeno samo dokazovanju, da imajo izvoženi proizvodi poreklo v Uniji, je treba določiti odstopanja. Sprejeti bi bilo treba določbe o sprostitvi in zasegu varščine, položene za sodelovanje pri tarifnih kvotah.

(4) Da bi se zagotovila preglednost in pristojnim organom omogočilo, da odkrivajo kršitve pravil za upravljanje tarifnih kvot, zlasti zahtev glede upravičenosti, je ustrezno, da se za nekatere tarifne kvote, povpraševanje po katerih je preveliko, zahteva, da se na uradnem spletišču Komisije za omejeno obdobje objavijo ime in naslovi imetnikov dovoljenj.

(5) Za zagotovitev spoštovanja pravil o upravičenosti v okviru tarifnih kvot je ustrezno, da se določijo specifična pravila v zvezi s prenosljivostjo dovoljenja v okviru tarifnih kvot. Dovoljenja bi moralo biti mogoče prenesti samo na prevzemnike, ki izpolnjujejo ista merila za upravičenost kot vlagatelj zahtevka za dovoljenje v okviru tarifne kvote.

(6) Za čim večje zmanjšanje špekulativnih zahtevkov bi morale biti pretekle izkušnje izvajalca in njegovo sodelovanje pri zadevni trgovini s tretjimi državami med pogoji za vložitev zahtevka za dovoljenje v okviru nekaterih tarifnih kvot, navedenih v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/761 (3). Zato je treba določiti podrobna pravila v zvezi z dokazilom o minimalnih izkušnjah z navedeno trgovino s tretjimi državami.

(7) Nekatere tarifne kvote veljajo za občutljive, med drugim zato, ker je povpraševanje po njih v kvotnem obdobju ali v enem ali več podobdobjih preveliko, ker se nanašajo na proizvod ali državo izvora, ki je posebej pomembna za pravilno delovanje trga Unije, ali zaradi izogibanja pravilom za njihovo upravljanje ali njihove nepravilne uporabe v preteklosti. Da bi zagotovili ustrezno upravljanje navedenih občutljivih tarifnih kvot, zlasti zmanjšali tveganje izogibanja pravilom ter novim malim in srednjim izvajalcem omogočili, da izkoristijo navedene tarifne kvote, bi bilo treba v obliki referenčne količine določiti največje količine, za katere se lahko zaprosi. Poleg tega bi bilo treba določiti pravila za izračun navedene referenčne količine in dokazilo o njej.

(8) Referenčna količina bi morala zajemati tako količine proizvodov, sproščenih v prosti promet v Uniji na podlagi preferencialnega režima zadevnih tarifnih kvot, kot tudi količine istih proizvodov, sproščenih v prosti promet v Uniji na podlagi drugih preferencialnih režimov, ki se uporabljajo, in nepreferencialnega režima po načelu države z največjimi ugodnostmi. Razmisliti bi bilo treba tudi o zagotavljanju primerne porazdelitve dovoljenj med različnimi kategorijami izvajalcev, zlasti o zagotavljanju dostopa novih uvoznikov ter malih in srednjih izvajalcev. Zato je treba uvesti zgornjo mejo skupne referenčne količine na izvajalca, ki bi morala biti sorazmerna s skupno razpoložljivo količino v okviru specifične tarifne kvote, pri čemer je treba zagotoviti razumno ravnotežje med uvozom glavnih uvoznikov ter interesi novih in manjših uvoznikov, ki želijo izkoristiti tarifne kvote. Da bi zagotovili kontinuiteto s pravili, ki se uporabljajo pred začetkom uporabe te uredbe, ta pravila uskladili, obenem pa ohranili določeno stopnjo prilagodljivosti, je bila zgornja meja skupne referenčne količine določena na 15 %.

(9) Za boljše upravljanje tarifnih kvot ter odvračanje od špekulacij z dovoljenji in izogibanja pravilom za upravljanje tarifnih kvot je ustrezno, da se za nekatere v Izvedbeni uredbi (EU) 2020/761 navedene občutljive tarifne kvote, povpraševanje po katerih je preveliko ali pri katerih je v preteklosti prišlo do izogibanja pravilom, zahteva, da se izvajalci pred vložitvijo zahtevka za uvozno dovoljenje registrirajo v namenskem elektronskem sistemu. Določiti bi bilo treba pravila za shranjevanje podatkov v tem elektronskem sistemu. Ustrezno je tudi, da se določi, da lahko samo izvajalci, ki niso povezani z drugim izvajalcem, ki je vložil zahtevek za isto tarifno kvoto, in izvajalci, ki so povezani z drugim izvajalcem, ki je vložil zahtevek za isto tarifno kvoto, vendar redno opravljajo bistvene gospodarske dejavnosti za tretje osebe, vložijo zahtevek za uvozna dovoljenja v okviru navedenih kvot. V ta namen bi morali pri vložitvi zahtevka za uvozno dovoljenje predložiti izjavo o neodvisnosti. Določiti bi bilo treba obliko izjave o neodvisnosti.

(10) Za zagotovitev, da zahteve glede referenčne količine, izjave o neodvisnosti in obvezne predhodne registracije ne ovirajo celotne uporabe zadevnih tarifnih kvot, je ustrezno predvideti možnost opustitve navedenih zahtev v izjemnih okoliščinah.

(11) Za zagotovitev izpolnitve specifičnih pogojev, potrebnih za posebno obravnavo pri uvozu v tretjo državo, je ustrezno, da se določijo pravila o izdaji izvoznih dovoljenj.

(12) Za zagotovitev, da vlagatelji predložijo točne, posodobljene in resnične dokumente in informacije, je ustrezno, da se določi sistem sorazmernih kazni za neizpolnitev navedene obveznosti.

(13) Za zagotovitev učinkovitega upravljanja tarifnih kvot je ustrezno, da se določijo pravila o informacijah, ki jih morajo države članice sporočiti Komisiji.

(14) S pristopom Španije in Portugalske k EU so se začele za španski in portugalski uvoz uporabljati skupne tarifne ovire EU, pristop pa je povzročil tudi zmanjšanje konkurenčnosti uvoza iz nekaterih držav nečlanic EU. Na podlagi sporazumov, sklenjenih v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj, je Unija dovolila letni uvoz 2 000 000 ton koruze in 300 000 ton sirka v Španijo ter letni uvoz 500 000 ton koruze na Portugalsko. Pri kvotah za uvoz v Španijo bi bilo treba količine nekaterih nadomestnih žitnih proizvodov, uvoženih v Španijo, odšteti od skupnih uvoženih količin.

(15) Za zagotovitev dobrega upravljanja navedenih kvot bi bilo treba uporabiti podobne načine knjiženja uvoza koruze in sirka v Španiji in na Portugalskem. Poleg tega se količine, uvožene na podlagi aktov, s katerimi je Unija podelila posamezne trgovinske koncesije, ne bi smele upoštevati.

(16) Ob upoštevanju posebnosti brezcarinskih tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in na Portugalsko je ustrezno, da se določijo specifična pravila v zvezi z uporabo uvoženih proizvodov, carinskim in upravnim nadzorom, vložitvijo zahtevkov za dovoljenja, varščinami, ki jih je treba položiti za taka dovoljenja, sprostitvijo in zasegom navedenih varščin ter informacijami, ki jih je treba zagotoviti izvajalcem.

(17) Ker se s to uredbo nadomestijo obstoječa pravila za upravljanje tarifnih kvot, bi bilo treba razveljaviti akte Unije, ki vsebujejo navedena pravila.

(18) Za preprečitev motenj trgovinskih tokov je treba zagotoviti nadaljnjo uporabo razveljavljenih aktov za uvozna dovoljenja, ki so bila izdana na podlagi navedenih aktov pred datumom začetka veljavnosti te uredbe. Iz istega razloga je ustrezno, da se organom za izdajo dovoljenj dovoli, da v prvih dveh obdobjih tarifne kvote po začetku veljavnosti te uredbe določijo referenčno količino v skladu z razveljavljenimi akti.

(19) Da bi zagotovili nemoten prehod na pravila, določena v tej uredbi, izpolnili obveznost glede priglasitve novih pravil Svetovni trgovinski organizaciji pred njihovo uporabo in izvajalcem odobrili ustrezno obdobje za prilagoditev obveznosti za prijavo v namenskem elektronskem sistemu in predložitev izjave o neodvisnosti prek navedenega elektronskega sistema za nekatere tarifne kvote, povpraševanje po katerih je preveliko, je primerno, da se uporaba te uredbe odloži do 1. januarja 2021 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Uvodne določbe

Člen 1 Področje uporabe Ta uredba določa pravila za dopolnitev Uredbe (EU) št. 1306/2013 oziroma Uredbe (EU) št. 1308/2013 v zvezi z naslednjim: (a) pogoji in zahtevami glede upravičenosti, ki jih mora izvajalec izpolniti za vložitev zahtevka v okviru tarifnih kvot, navedenih v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/761; (b) pravili o prenosu pravic med izvajalci; (c) položitvijo in sprostitvijo varščin; (d) določitvijo posebnih značilnosti, zahtev ali omejitev, ki se uporabljajo za tarifno kvoto, kadar je potrebno; (e) posameznimi tarifnimi kvotami iz člena 185 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

Člen 2 Druga pravila, ki se uporabljajo Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), delegirane uredbe Komisije (EU) št. 907/2014 (5), (EU) 2015/2446 (6) in (EU) 2016/1237 (7) ter Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1239 (8) se uporabljajo, razen če ni v tej uredbi določeno drugače.

POGLAVJE II

Skupna pravila

Člen 3 Pogoji in zahteve glede upravičenosti 1. Izvajalci, ki vložijo zahtevek za uvozno ali izvozno dovoljenje v okviru tarifne kvote, imajo sedež in so registrirani za namene DDV v Uniji. Zahtevek za dovoljenje vložijo pri organu za izdajo dovoljenj države članice, v kateri imajo sedež in so registrirani za DDV (v nadaljnjem besedilu: organ za izdajo dovoljenj). 2. Kadar izvajalec vloži zahtevek za dovoljenje v okviru tarifne kvote, za katero se uporablja zahteva po dokazilu o trgovanju iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/761, skupaj s prvim zahtevkom za dovoljenje v posameznem obdobju tarifne kvote predloži dokazilo o trgovanju v skladu s členom 8 te uredbe. 3. Kadar izvajalec vloži zahtevek za uvozno dovoljenje v okviru tarifne kvote, za katero se uporablja zahteva glede referenčne količine iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/761, skupaj s prvim zahtevkom za dovoljenje predloži zahtevane dokumente iz člena 10 te uredbe za določitev referenčne količine. 4. Kadar izvajalec vloži zahtevek za uvozno dovoljenje v okviru tarifne kvote, za katero se zahteva predhodna registracija izvajalcev v skladu s Prilogo I k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/761, se pred vložitvijo navedenega zahtevka registrira v skladu s členom 13 te uredbe. 5. Zahtevek za tarifne kvote, za katere se zahteva predhodna registracija izvajalcev, lahko vložijo samo izvajalci, ki izpolnjujejo zahtevo glede neodvisnosti iz člena 11 in predložijo izjavo o neodvisnosti v skladu s členom 12. Z odstopanjem od prvega pododstavka predhodna registracija izvajalcev ni potrebna, če je bila zahteva glede referenčne količine iz odstavka 3 opuščena v skladu s členom 9(9).

Člen 4 Položitev varščine Varščino je treba položiti za izdajo naslednjih dovoljenj: (a) uvoznih dovoljenj; (b) izvoznih dovoljenj za kvoto za sir, ki so jo odprle Združene države Amerike in je navedena v oddelku 2 poglavja 7 Izvedbene uredbe (EU) 2020/761; (c) izvoznih dovoljenj za kvoto za mleko v prahu, ki jo je odprla Dominikanska republika in je navedena v oddelku 2 poglavja 7 Izvedbene uredbe (EU) 2020/761.

Člen 5 Sprostitev in zaseg varščin 1. Za sprostitev in zaseg varščin za dovoljenje za tarifno kvoto se uporablja člen 7 Delegirane uredbe (EU) 2016/1237. 2. Z odstopanjem od člena 23(4) Delegirane uredbe (EU) št. 907/2014 se v primeru, ko je bilo blago sproščeno v prosti promet v Uniji ali izvoženo iz Unije v obdobju veljavnosti dovoljenja, vendar je bil rok za predložitev dokaza o navedeni sprostitvi ali izvozu prekoračen, za vsak koledarski dan prekoračitve roka zasežejo 3 % varščine. 3. Varščina se sprosti za količine, za katere ni bilo izdano dovoljenje, po uporabi koeficienta dodelitve v skladu s členom 10 Izvedbene uredbe (EU) 2020/761.

Člen 6 Objava imen izvajalcev, ki so imetniki dovoljenj za tarifne kvote, za katere se zahteva predhodna registracija izvajalcev 1. Z odstopanjem od člena 4(4) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1185 (9) Komisija ob koncu vsakega obdobja tarifne kvote na svojem uradnem spletišču objavi imena, registracijske in identifikacijske številke gospodarskih subjektov (v nadaljnjem besedilu: številke EORI) ter naslove izvajalcev, ki so v predhodnem obdobju tarifne kvote prejeli dovoljenja za tarifne kvote, za katere se zahteva obvezna registracija izvajalcev v skladu s Prilogo I k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/761, bodisi kot imetniki bodisi kot prevzemniki. 2. Podatki iz odstavka 1 se odstranijo z uradnega spletišča Komisije 12 mesecev po objavi.

Člen 7 Prenos dovoljenj 1. Uvozna dovoljenja so prenosljiva, razen uvoznih dovoljenj v okviru tarifnih kvot za sveže in zamrznjeno goveje, telečje in prašičje meso s poreklom iz Kanade. 2. Izvozna dovoljenja niso prenosljiva. 3. Poleg izpolnjevanja zahtev iz člena 6 Delegirane uredbe (EU) 2016/1237 ima prevzemnik sedež in je registriran za namene DDV v Uniji. 4. Kadar se prenos dovoljenja nanaša na tarifne kvote, za katere se uporablja zahteva glede dokazila o trgovanju, prevzemnik predloži dokazilo o trgovanju v skladu s členom 8. 5. Kadar se prenos dovoljenja nanaša na tarifne kvote, za katere se uporablja zahteva glede referenčne količine, prevzemniku ni treba predložiti takšnega dokazila. 6. Kadar se prenos dovoljenja nanaša na tarifne kvote, za katere se uporablja zahteva glede predhodne registracije izvajalcev, prevzemnik pred prenosom dovoljenja izpolni naslednje zahteve: (a) prevzemnik je registriran v elektronskem sistemu LORI iz člena 13; (b) predložil je izjavo o neodvisnosti iz člena 12 za tarifne kvote, na katere se nanaša prenos dovoljenja, razen če niso te zahteve opuščene v zvezi z opustitvijo zahteve glede referenčne količine v skladu s členom 9(9) te uredbe. 7. Prevzemnik organu za izdajo dovoljenj, ki je izdal dovoljenje, ki je predmet prenosa, predloži dokazila, da izpolnjuje zahteve glede upravičenosti iz odstavkov 3, 4 in 6. Zagotavljanje dokazil se lahko poenostavi, če je prevzemnik imetnik drugega veljavnega uvoznega dovoljenja, izdanega na podlagi te uredbe, za zadevno zaporedno številko tarifne kvote in obdobje tarifne kvote. V tem primeru lahko prevzemnik svoj organ za izdajo dovoljenj zaprosi, naj organu za izdajo dovoljenj prenosnika predloži izvod dovoljenja ali sklic na ustrezni elektronski izvod dovoljenja. Tak izvod je ustrezno dokazilo o izpolnjevanju pogojev in zahtev glede upravičenosti iz odstavkov 3, 4 in 6, ne glede na to, ali je v papirni ali elektronski obliki. 8. Po prenosu dovoljenja se količina, sproščena v prosti promet v Uniji na podlagi dovoljenja, pripiše prevzemniku za potrebe dokazila o trgovanju in določitve referenčne količine.

Člen 8 Dokazilo o trgovanju 1. Izvajalci pri vložitvi zahtevka za posamezno tarifno kvoto dokažejo, da so izvozili iz Unije ali sprostili v prosti promet v Uniji minimalno količino proizvodov iz zadevnega sektorja, kot so navedeni v točkah (a) do (w) člena 1(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013. Minimalna količina proizvodov, ki se izvozijo iz Unije ali sprostijo v prosti promet v Uniji v vsakem od obeh zaporednih 12-mesečnih obdobij, ki se končata dva meseca preden se lahko vloži prvi zahtevek za obdobje tarifne kvote, je določena v prilogah II do XIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/761. Za potrebe prvega pododstavka se uporablja naslednje: (a) zadevni sektor za tarifne kvote za česen, navedene v Prilogi VI k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/761, je sektor sadja in zelenjave iz točke (i) člena 1(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013; (b) zadevni sektor za tarifne kvote za gobe, navedene v Prilogi VII k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/761, je sektor proizvodov iz predelanega sadja in zelenjave iz točke (j) člena 1(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013. 2. Z odstopanjem od odstavka 1 dokazilo o trgovanju zajema: (a) za tarifne kvote za goveje in telečje meso iz Priloge VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/761: obdobje 12 mesecev, ki se konča dva meseca, preden se lahko vloži prvi zahtevek za tarifno kvoto; (b) za uvozno kvoto za prašičje meso s poreklom iz Kanade, odprto pod zaporedno številko 09.4282: poleg proizvodov iz sektorja prašičjega mesa, kot je opredeljen v točki (q) člena 1(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013, proizvode, ki se uvrščajo pod oznake KN 0201, 0202, 0206 10 95 ali 0206 29 91; (c) za izvozno kvoto za mleko v prahu, ki jo je odprla Dominikanska republika, iz členov 55 do 57 Izvedbene uredbe (EU) 2020/761 proizvode zadevne tarifne kvote, izvožene v Dominikansko republiko v enem od treh koledarskih let pred vložitvijo zahtevka za dovoljenje; (d) za izvozno kvoto za sir, ki so jo odprle Združene države Amerike, iz členov 58 do 63 Izvedbene uredbe (EU) 2020/761 proizvode, uvrščene pod oznako KN 0406 in izvožene v Združene države Amerike v vsaj enem od treh koledarskih let pred septembrom pred začetkom obdobja tarifne kvote; (e) za tarifno kvoto za maslo iz Nove Zelandije pod zaporedno številko 09.4195: proizvode, uvožene pod zaporednima številkama tarifne kvote 09.4195 in 09.4182 v 24 mesecih pred novembrom pred začetkom obdobja tarifne kvote; (f) za tarifno kvoto za maslo iz Nove Zelandije pod zaporedno številko 09.4182: obdobje 12 mesecev pred novembrom pred začetkom obdobja tarifne kvote. 3. Izvajalci organu za izdajo dovoljenj predložijo dokazilo o trgovanju na enega od naslednjih načinov: (a) s carinskimi podatki, ki dokazujejo sprostitev v prosti promet v Uniji in v skladu z zahtevo zadevne države članice vsebujejo sklic na izvajalca kot deklaranta iz člena 5(15) Uredbe (EU) št. 952/2013 ali uvoznika iz skupine 3 poglavja 3 naslova I Priloge B k Delegirani uredbi (EU) 2015/2446 in skupine 3 naslova II navedene priloge; (b) s carinskimi podatki, ki dokazujejo sprostitev za izvoz iz Unije in v skladu z zahtevo zadevne države članice vsebujejo sklic na izvajalca kot deklaranta iz člena 5(15) Uredbe (EU) št. 952/2013 ali izvoznika iz člena 1(19) Delegirane uredbe (EU) 2015/2446; (c) z uporabljenim dovoljenjem, ki so ga carinski organi ustrezno overili in dokazuje sprostitev proizvodov v prosti promet v Uniji ali njihov izvoz iz Unije ter vsebuje sklic na izvajalca kot imetnika dovoljenja ali – v primeru prenosa dovoljenja – sklic na izvajalca kot prevzemnika. 4. Če se lahko carinski podatki pridobijo ali predložijo samo v papirni obliki, se izpis carinskih deklaracij potrdi kot verodostojen izvod z žigom in podpisom carinskih organov zadevne države članice. 5. Organi za izdajo dovoljenj in carinski organi lahko za dokumente in postopke iz tega člena določijo poenostavljene elektronske oblike. 6. Dokazilo o trgovanju se ne zahteva za kvote, za katere se uporablja zahteva glede referenčne količine, razen če se ta zahteva opusti v skladu s členom 9(9).

Člen 9 Referenčna količina 1. Referenčna količina je povprečna letna količina proizvodov, sproščenih v prosti promet v Uniji v dveh zaporednih 12-mesečnih obdobjih, ki se končata dva meseca pred vložitvijo prve vloge za obdobje tarifne kvote. Referenčna količina združenih izvajalcev se določi tako, da se seštejejo količine proizvodov, sproščenih v prosti promet v Uniji, vsakega izvajalca, vključenega v združitev. Referenčna količina izvajalca ne presega 15 % količine, ki je na voljo za zadevno tarifno kvoto v ustreznem obdobju tarifne kvote. 2. Referenčna količina zajema proizvode, sproščene v prosti promet v Uniji, ki se uvrščajo pod isto zaporedno številko tarifne kvote in imajo isto poreklo. 3. Skupna količina proizvodov, zajetih z zahtevki za dovoljenja za eno tarifno kvoto, predloženimi v obdobju tarifne kvote, ne presega referenčne količine vlagatelja za navedeno tarifno kvoto. Če je obdobje tarifne kvote razdeljeno na podobdobja, se referenčna količina razdeli med podobdobja. Delež skupne referenčne količine za podobdobje tarifne kvote je enak deležu skupne količine uvozne tarifne kvote, ki je na voljo za navedeno podobdobje. Pristojni organ za izdajo dovoljenj zahtevke, ki ne izpolnjujejo pravil iz prvega in drugega pododstavka, razglasi za nedopustne. 4. Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 je referenčna količina za česen s poreklom iz Argentine in zaporedno številko 09.4104 povprečje količin svežega česna pod oznako KN 0703 20 00, sproščenih v prosti promet v treh koledarskih letih pred obdobjem tarifne kvote. 5. Z odstopanjem od odstavka 1 je referenčna količina za tarifne kvote za goveje in telečje meso iz Priloge VIII k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/761 količina proizvodov, sproščenih v prosti promet v Uniji v obdobju 12 mesecev, ki se konča dva meseca, preden se lahko vloži prvi zahtevek za obdobje tarifne kvote. 6. Z odstopanjem od odstavka 2 se referenčna količina izračuna s seštevanjem količin proizvodov, sproščenih v prosti promet v Uniji, ki spadajo pod vsako od naslednjih treh zaporednih številk kvot, določenih v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/761: 09.4211, 09.4212 in 09.4213, 09.4214, 09.4215 in 09.4216, 09.4410, 09.4411 in 09.4412. 7. Z odstopanjem od odstavka 3 za tarifne kvote pod zaporednimi številkami 09.4211, 09.4212 in 09.4213 skupna količina proizvodov, zajetih z zahtevki za dovoljenja, predloženimi v obdobju tarifne kvote za navedene tri tarifne kvote, ne presega skupne referenčne količine vlagatelja za navedene tri tarifne kvote. Vlagatelj se lahko odloči, kako razdeliti skupno referenčno količino med tarifne kvote, za katere je vložil zahtevke. To pravilo se uporablja tudi za tarifne kvote pod zaporednimi številkami 09.4214, 09.4215 in 09.4216 ter zaporednimi številkami 09.4410, 09.4411 in 09.4412. 8. Komisija opusti zahtevo glede referenčne količine, če so količine, za katere se zaprosi v okviru tarifne kvote, do konca devetega meseca obdobja tarifne kvote nižje od količine, razpoložljive v okviru navedene tarifne kvote za navedeno obdobje tarifne kvote. 9. Komisija lahko opusti zahtevo glede referenčne količine za vsako tarifno kvoto iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/761, če zaradi nepredvidljivih in izjemnih okoliščin obstaja možnost nezadostne izkoriščenosti navedene tarifne kvote. 10. Trajanje opustitve ne presega obdobja tarifne kvote. 11. Komisija sporoči opustitev zahteve glede referenčne količine v skladu s členom 188 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

Člen 10 Dokazilo o referenčni količini 1. Referenčna količina se določi na podlagi potrjenega izpisa zaključene carinske deklaracije za sprostitev v prosti promet. Carinska deklaracija se nanaša na proizvode, navedene na računu iz člena 145 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (10), v skladu z zahtevami posamezne države članice pa vsebuje navedbo, ali je vlagatelj zahtevka za dovoljenje deklarant iz člena 5(15) Uredbe (EU) št. 952/2013 ali uvoznik iz skupine 3 poglavja 3 naslova I Priloge B k Delegirani uredbi (EU) 2015/2446 in skupine 3 naslova II navedene priloge. 2. Izvajalec zagotovi, da carinska deklaracija za prosti promet v Uniji, ki jo uporablja za določitev referenčne količine, vsebuje številko računa iz člena 145 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447. Izvajalci račun predložijo tudi organom za izdajo dovoljenj za določitev referenčne količine. Na računu so navedene vsaj naslednje informacije: (a) ime uvoznika ali deklaranta; (b) opis proizvoda, povezan z 8-mestno oznako KN; (c) številka računa. 3. Organi za izdajo dovoljenj primerjajo informacije na računih, uvoznih dovoljenjih in carinskih deklaracijah. Dokumenti ne vsebujejo razlik glede identitete uvoznika ali deklaranta, opisa proizvoda in številke računa. Navedeni dokumenti se preverjajo na podlagi analize tveganja držav članic. 4. Organ za izdajo dovoljenj se lahko odloči, da se računi predložijo v elektronski obliki. 5. Potrjeni izpis carinske deklaracije iz odstavka 1 se lahko nadomesti tako, da carinski organ organu za izdajo dovoljenj elektronsko predloži carinske podatke v skladu s postopki in metodami iz člena 14 Izvedbene uredbe (EU) 2016/1239. Organi za izdajo dovoljenj in carinski organi lahko za dokumente in postopke iz tega odstavka določijo poenostavljene elektronske oblike. 6. Če izvajalec pristojnemu organu države članice zadovoljivo dokaže, da so na količino proizvodov, ki jih je sprostil v prosti promet v katerem koli od 12-mesečnih obdobij iz člena 9, vplivali sanitarni ali fitosanitarni ukrepi, ki jih je uvedla država izvoznica ali Unija, lahko za določitev referenčne količine uporabi prejšnje 12-mesečno obdobje, na katero navedeni ukrepi niso vplivali.

Člen 11 Zahteva glede neodvisnosti izvajalcev, ki vložijo zahtevek za tarifne kvote, za katere se zahteva predhodna registracija izvajalcev 1. Izvajalci lahko vložijo zahtevek za tarifne kvote, za katere se zahteva predhodna registracija izvajalcev, samo če: (a) niso povezani z drugimi pravnimi ali fizičnimi osebami, ki so vložile zahtevek za isto zaporedno številko tarifne kvote, ali (b) so povezani z drugimi pravnimi ali fizičnimi osebami, ki so vložile zahtevek za isto zaporedno številko tarifne kvote, vendar redno opravljajo bistvene gospodarske dejavnosti. 2. Izvajalec je povezan z drugimi pravnimi ali fizičnimi osebami v naslednjih primerih: (a) če je lastnik druge pravne osebe ali jo nadzoruje ali (b) ima družinske vezi z drugo fizično osebo ali (c) ima pomembno poslovno razmerje z drugo pravno ali fizično osebo. 3. V tem členu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a) „lastništvo druge pravne osebe“ pomeni lastništvo najmanj 25 % lastninskih pravic v drugi pravni osebi; (b) „nadzor nad drugo pravno osebo“ pomeni kar koli od naslednjega: (i) izvajalec ima pravico imenovati ali odstaviti večino članov upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa take pravne osebe, skupine ali subjekta; (ii) izvajalec je zgolj na podlagi uveljavljanja glasovalnih pravic imenoval večino članov upravnih, poslovodnih ali nadzornih organov pravne osebe, ki izvršujejo svoje funkcije v tekočem poslovnem letu in so jih izvrševali v preteklem poslovnem letu; (iii) izvajalec v skladu z dogovorom z drugimi delničarji ali družbeniki pravne osebe, skupine ali subjekta nadzoruje večino glasovalnih pravic delničarjev ali družbenikov v tej pravni osebi, skupini ali subjektu; (iv) izvajalec ima pravico izvrševati prevladujoč vpliv na pravno osebo, skupino ali subjekt v skladu z dogovorom, sklenjenim s to pravno osebo, skupino ali subjektom, ali v skladu z določbo iz svojega akta o ustanovitvi ali statuta, kadar zakonodaja, ki ureja navedeno pravno osebo, skupino ali subjekt, dovoljuje, da se za pravno osebo, skupino ali subjekt uporablja tak dogovor ali določba; (v) izvajalec je pooblaščen za izvajanje pravice do izvrševanja prevladujočega vpliva iz točke (iv), ne da bi bil imetnik take pravice; (vi) izvajalec ima pravico uporabljati vsa sredstva pravne osebe, skupine ali subjekta ali njihov del; (vii) izvajalec upravlja poslovanje pravne osebe, skupine ali subjekta na enotni osnovi in objavlja konsolidirane računovodske izkaze; (viii) izvajalec je skupno in solidarno odgovoren za finančne obveznosti pravne osebe, skupine ali subjekta ali jamči zanje; (c) „imeti družinske vezi“ pomeni kar koli od naslednjega: (i) izvajalec je zakonec, brat, sestra, eden od staršev, otrok ali vnuk drugega izvajalca, ki je vložil zahtevek za isto zaporedno številko tarifne kvote; (ii) izvajalec je zakonec, brat, sestra, eden od staršev, otrok ali vnuk fizične osebe, ki je lastnica drugega izvajalca, ki je vložil zahtevek za isto zaporedno številko tarifne kvote, ali ga nadzoruje; (d) „pomembno poslovno razmerje“ pomeni: (i) druga oseba je neposredni ali posredni lastnik vsaj 25 % delnic izvajalca; (ii) izvajalec in druga oseba neposredno ali posredno skupaj nadzorujeta tretjo osebo; (iii) izvajalec in druga oseba sta delodajalec in zaposleni; (iv) izvajalec in druga oseba sta pravno priznana poslovna partnerja ali uslužbenca ali direktorja v isti pravni osebi; (e) „bistvene gospodarske dejavnosti“ pomenijo ukrepe ali dejavnosti, ki jih oseba izvaja za zagotavljanje proizvodnje, distribucije ali potrošnje blaga in storitev. Za namene točke (e) dejavnosti, ki se izvajajo izključno za vložitev zahtevka za tarifne kvote, ne veljajo za bistvene gospodarske dejavnosti. 4. Če je izvajalec povezan z drugimi pravnimi ali fizičnimi osebami, ki so vložile zahtevek za isto zaporedno številko tarifne kvote, ob registraciji v elektronskem sistemu LORI izpolni naslednje obveznosti: (a) dokaže, da redno opravlja bistvene gospodarske dejavnosti, s predložitvijo vsaj enega od dokumentov iz oddelka „Dokazilo o bistveni gospodarski dejavnosti gospodarskega subjekta“ iz Priloge II; (b) razkrije identiteto fizičnih ali pravnih oseb, s katerimi je povezan, z izpolnitvijo ustreznega oddelka Priloge II. 5. Komisija lahko opusti zahtevo glede izjave o neodvisnosti, če se opusti zahteva glede referenčne količine v skladu s členom 9(9). Trajanje opustitve ne presega obdobja tarifne kvote. 6. Komisija sporoči opustitev zahteve glede izjave o neodvisnosti v skladu s členom 188 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

Člen 12 Izjava o neodvisnosti 1. Vlagatelj zahtevka za tarifne kvote, za katere se zahteva predhodna registracija izvajalcev, predloži izjavo o neodvisnosti prek elektronskega sistema LORI, pri čemer uporabi vzorec izjave iz Priloge I. 2. Vlagatelj v izjavi o neodvisnosti poda eno od naslednjih izjav, odvisno od okoliščin: (a) izjavo, da vlagatelj ni povezan z drugimi pravnimi ali fizičnimi osebami, ki so vložile zahtevek za isto zaporedno številko tarifne kvote; (b) izjavo, da je vlagatelj povezan z drugimi pravnimi ali fizičnimi osebami, ki so vložile zahtevek za isto zaporedno številko tarifne kvote, vendar redno opravlja bistvene gospodarske dejavnosti. 3. Vlagatelj zagotovi, da so vse informacije v njegovi izjavi o neodvisnosti vselej točne in posodobljene. 4. Organ za izdajo dovoljenj pri ugotavljanju, ali vlagatelj redno opravlja bistvene gospodarske dejavnosti, upošteva vrsto gospodarske dejavnosti, ki jo opravlja vlagatelj, ter odhodke, prodajo in promet vlagatelja v državi članici njegove registracije za DDV. Vlagatelj na zahtevo pristojnega organa za izdajo dovoljenj da na voljo vse dokumente in dokaze, potrebne za preverjanje informacij iz izjave o neodvisnosti. 5. Pristojni organ za izdajo dovoljenj sprejme izjavo o neodvisnosti le, če je prepričan, da so dokumenti, predloženi v sistemu LORI, pravilni in posodobljeni. 6. Vlagatelj obvesti pristojni organ za izdajo dovoljenj o vseh spremembah, ki vplivajo na izjavo o neodvisnosti, v 10 koledarskih dneh od datuma začetka veljavnosti takih sprememb. Pristojni organ za izdajo dovoljenj navedene spremembe potrdi in jih nato evidentira v elektronskem sistemu LORI. 7. Izjava o neodvisnosti je veljavna, dokler izvajalec izpolnjuje zahteve iz člena 11(1).

Člen 13 Predhodna obvezna registracija izvajalcev 1. Komisija vzpostavi elektronski sistem LORI (Licence Operator Registration and Identification – registracija in identifikacija izvajalcev z dovoljenjem) v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/1183 (11) in Izvedbeno uredbo (EU) 2017/1185. 2. Za zahtevke za registracijo v elektronskem sistemu LORI se uporabi elektronski vzorec, ki ga izvajalcem zagotovi organ za izdajo dovoljenj. Ta obrazec vključuje informacije iz Priloge II. 3. Zahtevek za registracijo v elektronskem sistemu LORI lahko vložijo samo izvajalci s sedežem na carinskem območju Unije, ki imajo številko EORI. Zahtevek vložijo pri organu za izdajo dovoljenj v državi članici, v kateri imajo sedež in so registrirani za namene DDV. 4. Zahtevek za registracijo se vloži vsaj dva meseca pred mesecem, v katerem izvajalec namerava vložiti zahtevek za dovoljenje. Izvajalec zagotovi veljaven elektronski naslov za korespondenco in ima veljaven elektronski naslov v elektronskem sistemu LORI za komunikacijo z organom za izdajo dovoljenj. 5. Kadar pristojni organ za izdajo dovoljenj ugotovi, da so informacije, ki jih je izvajalec predložil za registracijo v elektronskem sistemu LORI ali za spremembo svoje evidence LORI, pravilne in posodobljene ter skladne s to uredbo in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/761, potrdi registracijo ali spremembo in Komisijo obvesti o potrditvi prek elektronskega sistema LORI. 6. Organ za izdajo dovoljenj zavrne zahtevek za registracijo, če vlagatelj ne dokaže zadovoljivo, da so zagotovljene informacije iz Priloge II pravilne in posodobljene. Organ za izdajo dovoljenj evidentira datum zavrnitve zahtevka in vlagatelja obvesti o zavrnitvi, pri čemer navede razloge za zavrnitev. 7. Komisija na podlagi obvestila organa za izdajo dovoljenj registrira vlagatelja v elektronskem sistemu LORI in organ za izdajo dovoljenj obvesti o registraciji. Organ za izdajo dovoljenj o registraciji obvesti vlagatelja. 8. Ko je izvajalec registriran v elektronskem sistemu LORI, je registracija veljavna do njene razveljavitve. 9. Podatki o registriranem izvajalcu, shranjeni v elektronskem sistemu LORI, so njegova evidenca LORI. Ti podatki se hranijo med celotnim trajanjem registracije izvajalca in sedem let po razveljavitvi registracije izvajalca v elektronskem sistemu LORI. 10. Organ za izdajo dovoljenj razveljavi registracijo v naslednjih primerih: (a) na zahtevo registriranega izvajalca; (b) če se organ za izdajo dovoljenj seznani s tem, da registrirani izvajalec pogojev in zahtev glede upravičenosti za vložitev zahtevka za tarifne kvote, za katere se zahteva obvezna registracija izvajalcev, ne izpolnjuje več. 11. Organ za izdajo dovoljenj evidentira datum razveljavitve registracije in zadevnega izvajalca obvesti o razveljavitvi, pri čemer navede razloge zanjo. 12. Izvajalec obvesti pristojni organ za izdajo dovoljenj o vseh spremembah, ki vplivajo na njegovo evidenco LORI, v 10 koledarskih dneh od datuma začetka veljavnosti takih sprememb. Komisija evidentira navedene spremembe v elektronskem sistemu LORI po tem, ko jih potrdi pristojni organ za izdajo dovoljenj. 13. Komisija lahko opusti zahtevo glede predhodne registracije izvajalcev v elektronskem sistemu LORI, če je bila zahteva glede referenčne količine opuščena v skladu s členom 9(9). Trajanje opustitve ne presega obdobja tarifne kvote. 14. Komisija sporoči opustitev zahteve glede predhodne registracije izvajalcev v elektronskem sistemu LORI v skladu s členom 188 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

Člen 14 Pritožbe zaradi neupravičene registracije izvajalca 1. Izvajalci, registrirani v elektronskem sistemu LORI, ki sumijo, da drug registrirani izvajalec ne izpolnjuje pogojev in zahtev glede upravičenosti za vložitev zahtevka za tarifne kvote, za katere se zahteva predhodna registracija, lahko vložijo pritožbe pri organu za izdajo dovoljenj v državi članici, v kateri imajo sedež in so registrirani za namene DDV. Take pritožbe je treba utemeljiti. Vsak organ za izdajo dovoljenj izvajalcem zagotovi sistem za predložitev takih pritožb in jih obvesti o navedenem sistemu, ko vložijo zahtevek za registracijo v elektronskem sistemu LORI. 2. Če organ za izdajo dovoljenj v državi članici, v kateri ima pritožnik sedež, ugotovi, da je pritožba utemeljena, izvede kontrole, ki se mu zdijo ustrezne. Če ima izvajalec, pri katerem potekajo kontrole, sedež v drugi državi članici in je v njej registriran za namene DDV, organ za izdajo dovoljenj navedene države članice pravočasno zagotovi potrebno pomoč. Organ za izdajo dovoljenj države članice, v kateri ima zadevni izvajalec sedež in je registriran za namene DDV, evidentira rezultate kontrol v elektronskem sistemu LORI v okviru evidence LORI izvajalca.

Člen 15 Kazni 1. Če pristojni organ za izdajo dovoljenj ugotovi, da je izvajalec, ki je vložil zahtevek za uvozno ali izvozno dovoljenje za tarifno kvoto ali prenos dovoljenja, v okviru registracije v elektronskem sistemu LORI predložil nepravilen dokument ali nepravilne podatke ali podatke, ki niso posodobljeni, navedeni dokument pa je bistven za izdajo navedenega uvoznega ali izvoznega dovoljenja, sprejme naslednje ukrepe: (a) izvajalcu prepove sprostitev vseh proizvodov v okviru zadevne uvozne ali izvozne tarifne kvote v prosti promet v Uniji ali njihov izvoz iz Unije za celotno obdobje tarifne kvote, v katerem je bila ugotovljena neskladnost; (b) izvajalca izključi iz sistema zahtevkov za dovoljenja za zadevno uvozno ali izvozno tarifno kvoto za obdobje tarifne kvote, ki sledi obdobju tarifne kvote, v katerem je bila ugotovljena neskladnost. Če organ za izdajo dovoljenj ugotovi, da je izvajalec, ki je vložil zahtevek za uvozno ali izvozno dovoljenje za tarifno kvoto ali prenos dovoljenja, v okviru registracije v elektronskem sistemu LORI namerno predložil nepravilen dokument ali namerno ni posodobil podatkov v svoji evidenci LORI, navedeni dokument ali podatki pa so bistveni za izdajo navedenega uvoznega ali izvoznega dovoljenja, se izključitev izvajalca iz točke (b) prvega pododstavka uporabi za dve obdobji tarifne kvote, ki sledita obdobju tarifne kvote, v katerem je bila ugotovljena neskladnost. 2. Če je bila sprostitev v prosti promet na podlagi uvoznega dovoljenja izvedena pred ugotovitvami iz odstavka 1, se izterjajo vse neupravičene finančne ugodnosti, pridobljene s sprostitvijo v prosti promet. 3. Kazni iz odstavka 1 ne posegajo v nobene dodatne kazni na podlagi nacionalnega prava ali prava Unije niti v pravila o zaščiti finančnih interesov Unije.

Člen 16 Posebna obravnava pri uvozu v tretjo državo Kadar so izvoženi proizvodi upravičeni do posebne obravnave pri uvozu v tretjo državo v skladu s členom 186(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013, lahko izvozniki vložijo zahtevek za izvozno dovoljenje, ki potrjuje, da so taki pogoji za posebno obravnavo pri uvozu v tretjo državo izpolnjeni. Pristojni organi držav članic izdajo tako dovoljenje, ko se na način, ki se jim zdi ustrezen, prepričajo, da so takšni pogoji izpolnjeni.

Člen 17 Obveščanje Komisije Države članice Komisiji za vsako obdobje tarifne kvote sporočijo naslednje informacije z uporabo sistema obveščanja, vzpostavljenega z Delegirano uredbo (EU) 2017/1183 in Izvedbeno uredbo (EU) 2017/1185: (a) količine, zajete z zahtevki za uvozna ali izvozna dovoljenja; (b) količine, zajete z izdanimi uvoznimi ali izvoznimi dovoljenji; (c) neporabljene količine, zajete z neuporabljenimi ali delno uporabljenimi uvoznimi ali izvoznimi dovoljenji; (d) količine, dodeljene izvajalcem v okviru tarifne kvote, za katero niso bila izdana uvozna ali izvozna dovoljenja; (e) količine, sproščene v prosti promet ali izvožene na podlagi izdanih uvoznih ali izvoznih dovoljenj; (f) za tarifne kvote, za katere se zahteva predhodna registracija izvajalcev: (i) imena, številke EORI in naslove izvajalcev, ki so prejeli uvozna dovoljenja, ali prevzemnikov uvoznega dovoljenja; (ii) za vsakega izvajalca količine, za katere je bil vložen zahtevek; (iii) zahtevke za registracijo v elektronskem sistemu LORI, ki so bili potrjeni ali zavrnjeni, registracije, ki so bile razveljavljene, potrditve in zavrnitve sprememb v evidenci LORI; (g) za uvozne tarifne kvote, ki se upravljajo z dokumenti, ki jih izdajo tretje države, za vsako potrdilo o pristnosti ali potrdilo IMA 1 (Inward Monitoring Arrangement) iz Priloge XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/761, ki ga vloži izvajalec, številko ustreznega izdanega dovoljenja in zajete količine.

POGLAVJE III

Posebne tarifne kvote v skladu s členom 185 Uredbe (EU) št. 1308/2013

Člen 18 Odprtje kvot 1. Dve kvoti za uvoz največ 2 000 000 ton koruze pod oznako KN 1005 90 00 in 300 000 ton sirka pod oznako KN 1007 90 00 iz tretjih držav za sprostitev v prosti promet v Španiji se odpreta vsako leto s 1. januarjem. 2. Ena tarifna kvota za uvoz največ 500 000 ton koruze pod oznako KN 1005 90 00 iz tretjih držav za sprostitev v prosti promet na Portugalskem se odpre vsako leto s 1. januarjem.

Člen 19 Upravljanje kvot 1. Količine za uvoz v Španijo iz člena 18(1) se zmanjšajo sorazmerno glede na vse količine ostankov pri proizvodnji koruznega škroba pod oznakama KN 2303 10 19 in 2309 90 20, ostankov in odpadkov iz pivovarn ali destilarn pod oznako KN 2303 30 00 ter tropin agrumov pod oznako KN ex 2308 00 40, ki se v zadevnem letu uvozijo v Španijo iz tretjih držav. 2. Komisija za kvote iz člena 18(1) in (2) knjiži: (a) količine koruze pod oznako KN 1005 90 00 in sirka pod oznako KN 1007 90 00, ki se v posameznem koledarskem letu uvozijo v Španijo, ter količine koruze pod oznako KN 1005 90 00, ki se v posameznem koledarskem letu uvozijo na Portugalsko; (b) količine ostankov pri proizvodnji koruznega škroba, ostankov in odpadkov iz pivovarn ali destilarn ter tropin agrumov iz odstavka 1, ki se v posameznem koledarskem letu uvozijo v Španijo. 3. Za potrebe knjiženja količin za kvote iz člena 18(1) in (2) se uvoz v Španijo in na Portugalsko, ki se izvaja na podlagi aktov, s katerimi je Unija podelila posebne trgovinske koncesije, ne upošteva.

Člen 20 Uporaba uvoženih proizvodov in nadzor 1. Količine koruze in sirka iz člena 18(1) se dodelijo za predelavo ali uporabo v Španiji. Količine koruze iz člena 18(2) se dodelijo za predelavo ali uporabo na Portugalskem. 2. Koruza in sirek, sproščena v prosti promet po nični stopnji dajatve v skladu s členom 21, ostaneta pod carinskim nadzorom ali upravnim nadzorom z enakim učinkom, dokler se ne uporabita ali predelata. 3. Zadevna država članica po potrebi sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi izvedbo nadzora iz odstavka 2. Ti ukrepi obsegajo tudi zahtevo, da se uvozniki podredijo kakršnim koli pregledom, ki bi bili potrebni po presoji pristojnih organov, in da vodijo natančne evidence, ki organom omogočajo take preglede. 4. Zadevna država članica takoj obvesti Komisijo o ukrepih, sprejetih v skladu z odstavkom 3.

Člen 21 Dajatev prosti uvoz 1. Nična stopnja uvozne dajatve se uporablja od 1. aprila vsakega koledarskega leta za uvoz koruze in sirka v Španijo in za uvoz koruze na Portugalsko v okviru količinskih omejitev iz člena 18(1) in (2). 2. Uvoz iz odstavka 1: (a) se upravlja v skladu z metodo iz člena 184(2)(b) Uredbe (EU) št. 1308/2013; (b) je zajet z dovoljenji, ki jih izdajo pristojni organi Španije in Portugalske. Dovoljenja iz točke (b) so veljavna samo v državi članici, v kateri se izdajo. 3. Od datuma začetka uporabe nične stopnje uvozne dajatve iz odstavka 1 Komisija najpozneje šesti dan vsakega meseca na ustrezen način objavi količine kvot iz člena 18(1) in (2), ki so na voljo prvi dan vsakega meseca.

Člen 22 Varščina ob vložitvi zahtevka in jamstvo za dobro izvedbo 1. Vlagatelj položi varščino iz člena 4, katere višina je določena v Prilogi II k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/761, pri organu za izdajo dovoljenj pred koncem obdobja za vložitev zahtevkov. 2. Poleg varščine iz odstavka 1 je izdaja dovoljenja pogojena z jamstvom za dobro izvedbo, ki je na voljo najpozneje na datum sprostitve v prosti promet. 3. Višina jamstva za dobro izvedbo iz odstavka 2 je enaka uvozni dajatvi za koruzo in sirek, določeni v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 642/2010 (12) in veljavni na dan vložitve zahtevka za dovoljenje.

Člen 23 Posebna pravila o prenosu dovoljenj Z odstopanjem od člena 6 Delegirane uredbe (EU) 2016/1237 pravice, ki izhajajo iz uvoznih dovoljenj, niso prenosljive.

Člen 24 Sprostitev in zaseg jamstva za dobro izvedbo 1. Brez poseganja v nadzorne ukrepe, sprejete v skladu s členom 20(2), se jamstvo za dobro izvedbo iz člena 22(2) sprosti, kadar uvoznik predloži dokazilo o naslednjem: (a) uvoženi proizvod je bil predelan ali uporabljen v državi članici sprostitve v prosti promet; navedeno dokazilo se lahko predloži v obliki računa za prodajo predelovalcu s sedežem v državi članici sprostitve v prosti promet; (b) proizvoda ni bilo mogoče uvoziti, predelati ali uporabiti zaradi višje sile; (c) uvoženi proizvod je postal neprimeren za kakršno koli uporabo. 2. Dokazilo iz odstavka 1 se predloži v 18 mesecih od datuma sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet, sicer se jamstvo zaseže. 3. V tem členu se šteje, da je bil uvožen proizvod predelan ali uporabljen, če je bilo predelanih ali uporabljenih 95 % količine, sproščene v prosti promet.

POGLAVJE IV

Prehodne in končne določbe

Člen 26 Prehodne določbe Organ za izdajo dovoljenj lahko v prvih dveh obdobjih tarifnih kvot po začetku veljavnosti te uredbe določi referenčno količino iz člena 9 v skladu z zadevnimi razveljavljenimi uredbami iz člena 25. Kadar v enem ali obeh obdobjih tarifnih kvot pred začetkom uporabe te uredbe tarifna kvota, za katero velja zahteva glede referenčne količine iz člena 9, ni bila v celoti uporabljena, se lahko izvajalci odločijo, da določijo svojo referenčno količino, bodisi v skladu s členom 9(1) te uredbe bodisi z uporabo dveh zadnjih predhodnih 12-mesečnih obdobij, kadar je bila tarifna kvota v celoti uporabljena.

Člen 27 Začetek veljavnosti in uporaba 1. Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. 2. Ta uredba se uporablja za obdobja tarifnih kvot, ki se začnejo s 1. januarjem 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 17. decembra 2019 Za Komisijo Predsednica Ursula VON DER LEYEN

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

(2) UL L 347, 20.12.2013, str. 549.

(3) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/761 z dne 17. decembra 2019 o določitvi pravil za uporabo uredb (EU) št. 1306/2013, (EU) št. 1308/2013 in (EU) št. 510/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s sistemom upravljanja tarifnih kvot z dovoljenji (glej stran … tega Uradnega lista).

(4) Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

(5) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 907/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s plačilnimi agencijami in ostalimi organi, finančnim upravljanjem, potrditvijo obračunov, varščinami in uporabo eura (UL L 255, 28.8.2014, str. 18).

(6) Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 1).

(7) Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1237 z dne 18. maja 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj, dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil o sprostitvi in zasegu varščin, položenih za takšna dovoljenja (UL L 206, 30.7.2016, str. 1).

(8) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1239 z dne 18. maja 2016 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj (UL L 206, 30.7.2016, str. 44).

(9) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1185 z dne 20. aprila 2017 o določitvi pravil za uporabo uredb (EU) št. 1307/2013 in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pošiljanjem informacij in dokumentov Komisiji ter o spremembi in razveljavitvi več uredb Komisije (UL L 171, 4.7.2017, str. 113).

(10) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).

(11) Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1183 z dne 20. aprila 2017 o dopolnitvi uredb (EU) št. 1307/2013 in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede pošiljanja informacij in dokumentov Komisiji (UL L 171, 4.7.2017, str. 100).

(12) Uredba Komisije (EU) št. 642/2010 z dne 20. julija 2010 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (UL L 187, 21.7.2010, str. 5).

(13) Uredba Komisije (ES) št. 2307/98 z dne 26. oktobra 1998 o izdaji izvoznih dovoljenj za pasjo in mačjo hrano iz tarifne oznake KN 2309 10 90, za katero velja poseben uvozni režim v Švici (UL L 288, 27.10.1998, str. 8).

(14) Uredba Komisije (ES) št. 2535/2001 z dne 14. decembra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede uvoznega režima za mleko in mlečne proizvode ter o odprtju tarifnih kvot (UL L 341, 22.12.2001, str. 29).

(15) Uredba Komisije (ES) št. 1342/2003 z dne 28. julija 2003 o posebnih podrobnejših pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž (UL L 189, 29.7.2003, str. 12).

(16) Uredba Komisije (ES) št. 2305/2003 z dne 29. decembra 2003 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot Skupnosti za uvoz ječmena iz tretjih držav (UL L 342, 30.12.2003, str. 7).

(17) Uredba Komisije (ES) št. 969/2006 z dne 29. junija 2006 o odprtju in upravljanju tarifne kvote Skupnosti za uvoz koruze iz tretjih držav (UL L 176, 30.6.2006, str. 44).

(18) Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (UL L 238, 1.9.2006, str. 13).

(19) Uredba Komisije (ES) št. 1918/2006 z dne 20. decembra 2006 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za olivno olje s poreklom iz Tunizije (UL L 365, 21.12.2006, str. 84).

(20) Uredba Komisije (ES) št. 1964/2006 z dne 22. decembra 2006 o podrobnih pravilih za odprtje in upravljanje uvozne kvote za riž s poreklom iz Bangladeša ob uporabi Uredbe Sveta (EGS) št. 3491/90 (UL L 408, 30.12.2006, str. 20).

(21) Uredba Komisije (ES) št. 1979/2006 z dne 22. decembra 2006 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za konzervirane gobe, uvožene iz tretjih držav (UL L 368, 23.12.2006, str. 91).

(22) Uredba Komisije (ES) št. 341/2007 z dne 29. marca 2007 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot in uvedbi sistema uvoznih dovoljenj in potrdil o poreklu za česen in nekatere druge kmetijske proizvode, uvožene iz tretjih držav (UL L 90, 30.3.2007, str. 12).

(23) Uredba Komisije (ES) št. 533/2007 z dne 14. maja 2007 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot v sektorju za perutninsko meso (UL L 125, 15.5.2007, str. 9).

(24) Uredba Komisije (ES) št. 536/2007 z dne 15. maja 2007 o odprtju in upravljanju tarifne kvote za perutninsko meso, dodeljene Združenim državam Amerike (UL L 128, 16.5.2007, str. 6).

(25) Uredba Komisije (ES) št. 539/2007 z dne 15. maja 2007 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot v sektorju za jajca in jajčni albumin (UL L 128, 16.5.2007, str. 19).

(26) Uredba Komisije (ES) št. 616/2007 z dne 4. junija 2007 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot Skupnosti v sektorju za perutnino s poreklom iz Brazilije, Tajske in drugih tretjih držav (UL L 142, 5.6.2007, str. 3).

(27) Uredba Komisije (ES) št. 964/2007 z dne 14. avgusta 2007 o podrobnih pravilih za odprtje in upravljanje tarifnih kvot za riž s poreklom iz najmanj razvitih držav za tržni leti 2007/2008 in 2008/2009 (UL L 213, 15.8.2007, str. 26).

(28) Uredba Komisije (ES) št. 1384/2007 z dne 26. novembra 2007 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2398/96 o odprtju in upravljanju nekaterih kvot za uvoz proizvodov iz perutninskega mesa s poreklom iz Izraela v Skupnost (UL L 309, 27.11.2007, str. 40).

(29) Uredba Komisije (ES) št. 1385/2007 z dne 26. novembra 2007 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 774/94 o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Skupnosti za perutninsko meso (UL L 309, 27.11.2007, str. 47).

(30) Uredba Komisije (ES) št. 382/2008 z dne 21. aprila 2008 o pravilih za uporabo uvoznih in izvoznih dovoljenj za goveje in telečje meso (UL L 115, 29.4.2008, str. 10).

(31) Uredba Komisije (ES) št. 412/2008 z dne 8. maja 2008 o odprtju in upravljanju uvozne tarifne kvote za zamrznjeno goveje meso, namenjeno za predelavo (UL L 125, 9.5.2008, str. 7).

(32) Uredba Komisije (ES) št. 431/2008 z dne 19. maja 2008 o odprtju in upravljanju uvozne tarifne kvote za zamrznjeno goveje meso z oznako KN 0202 in proizvode z oznako KN 02062991 (UL L 130, 20.5.2008, str. 3).

(33) Uredba Komisije (ES) št. 748/2008 z dne 30. julija 2008 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot za zamrznjene rebrne dele trebušnih prepon govejih živali, ki spadajo v tarifno oznako KN 02062991 (UL L 202, 31.7.2008, str. 28).

(34) Uredba Komisije (ES) št. 1067/2008 z dne 30. oktobra 2008 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot Skupnosti za navadno pšenico kakovosti, ki ni visoka kakovost, iz tretjih držav in o odstopanju od Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (UL L 290, 31.10.2008, str. 3).

(35) Uredba Komisije (ES) št. 1296/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko (UL L 340, 19.12.2008, str. 57).

(36) Uredba Komisije (ES) št. 442/2009 z dne 27. maja 2009 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot Skupnosti v sektorju prašičjega mesa (UL L 129, 28.5.2009, str. 13).

(37) Uredba Komisije (ES) št. 610/2009 z dne 10. julija 2009 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifne kvote za goveje in telečje meso s poreklom iz Čila (UL L 180, 11.7.2009, str. 5).

(38) Uredba Komisije (ES) št. 891/2009 z dne 25. septembra 2009 o odprtju in upravljanju nekaterih tarifnih kvot Skupnosti v sektorju sladkorja (UL L 254, 26.9.2009, str. 82).

(39) Uredba Komisije (ES) št. 1187/2009 z dne 27. novembra 2009 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede izvoznih dovoljenj in izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke (UL L 318, 4.12.2009, str. 1).

(40) Uredba Komisije (EU) št. 1255/2010 z dne 22. decembra 2010 o določitvi podrobnih pravil za uporabo uvoznih tarifnih kvot za proizvode „baby beef“ s poreklom iz Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Črne gore in Srbije (UL L 342, 28.12.2010, str. 1).

(41) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1273/2011 z dne 7. decembra 2011 o odprtju in zagotovitvi upravljanja nekaterih tarifnih kvot za uvoz riža in lomljenega riža (UL L 325, 8.12.2011, str. 6).

(42) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 480/2012 z dne 7. junija 2012 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot za lomljen riž s tarifno oznako KN 10064000 za proizvodnjo pripravkov hrane s tarifno oznako KN 19011000 (UL L 148, 8.6.2012, str. 1).

(43) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1223/2012 z dne 18. decembra 2012 o določitvi podrobnih pravil za uporabo uvozne tarifne kvote za živo govedo s težo, ki presega 160 kg, in s poreklom iz Švice, določenih s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi (UL L 349, 19.12.2012, str. 39).

(44) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 82/2013 z dne 29. januarja 2013 o določitvi podrobnih pravil za uporabo uvozne tarifne kvote za posušeno goveje meso brez kosti s poreklom iz Švice (UL L 28, 30.1.2013, str. 3).

(45) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 593/2013 z dne 21. junija 2013 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot za visokokakovostno sveže, hlajeno in zamrznjeno goveje meso in za zamrznjeno bizonje meso (UL L 170, 22.6.2013, str. 32).

(46) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2076 z dne 18. novembra 2015 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot Unije za sveže in zamrznjeno svinjsko meso s poreklom iz Ukrajine (UL L 302, 19.11.2015, str. 51).

(47) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2077 z dne 18. novembra 2015 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot Unije za jajca, jajčne proizvode in albumine s poreklom iz Ukrajine (UL L 302, 19.11.2015, str. 57).

(48) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2078 z dne 18. novembra 2015 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot Unije za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine (UL L 302, 19.11.2015, str. 63).

(49) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2079 z dne 18. novembra 2015 o odprtju in upravljanju uvozne tarifne kvote Unije za sveže in zamrznjeno goveje in telečje meso s poreklom iz Ukrajine (UL L 302, 19.11.2015, str. 71).

(50) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2081 z dne 18. novembra 2015 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot za nekatera žita s poreklom iz Ukrajine (UL L 302, 19.11.2015, str. 81).

(51) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1585 z dne 19. septembra 2017 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot Unije za sveže in zamrznjeno goveje in telečje ter prašičje meso s poreklom iz Kanade in o spremembi Uredbe (ES) št. 442/2009 ter izvedbenih uredb (EU) št. 481/2012 in (EU) št. 593/2013 (UL L 241, 20.9.2017, str. 1).