Št. Element Raven kakovosti tehnične opreme Preskusni postopek Simulator upravljanja plovila Simulator radarja

1 Radarska navigacijska naprava za plovbo po celinskih plovnih poteh Na simulator je treba namestiti vsaj eno radarsko navigacijsko napravo za plovbo po celinskih plovnih poteh z enakimi funkcijami, kot jih ima homologirana radarska navigacijska naprava za plovbo po celinskih plovnih poteh v skladu s standardom ES-TRIN. Preveriti je treba, ali ima naprava enake funkcije kot homologirana radarska navigacijska naprava za plovbo po celinskih plovnih poteh. x x

2 Komunikacijski sistem Simulator je opremljen s komunikacijskim sistemom, ki je sestavljen iz — alternativne notranje telefonske povezave in — dveh neodvisnih radijskih komunikacijskih sistemov za plovbo po celinskih plovnih poteh. Preveriti je treba, ali je simulator opremljen s komunikacijskim sistemom. x x

3 Celinski ECDIS Na simulator je treba namestiti vsaj en celinski ECDIS. Preveriti je treba, ali ima naprava enake funkcije kot celinski ECDIS. x

4 Območje izvajanja vaj Območje izvajanja vaj vsebuje vsaj reprezentativno reko s stranskimi rokavi ali kanali in pristanišči. Vizualni pregled območja x x

5 Zvočni signali Zvočni signali se lahko oddajajo z uporabo nožnih pedalov ali gumbov. Preveriti je treba, ali nožni pedali ali gumbi pravilno delujejo. x x

6. Plošča za navigacijske luči za nočno plovbo Plošča za navigacijske luči za nočno plovbo je nameščena na simulator. Preveriti je treba, ali plošča za navigacijske luči za nočno plovbo pravilno deluje. x x

7. Matematični modeli za plovni objekt Vsaj trije matematični modeli reprezentativnih vrst plovnih objektov z različnimi načini pogona in pogoji obremenitve, vključno z enim majhnim plovnim objektom, ki je lahko vlačilec, enim srednje velikim plovnim objektom (npr. dolžine 86 m) in enim velikim plovnim objektom (npr. dolžine 110 ali 135 m). Preveriti je treba, ali so na voljo vsi trije obvezni modeli. x

8 Matematični modeli za plovni objekt Vsaj en matematični model reprezentativne vrste plovnega objekta (npr. dolžine 86 m). Preveriti je treba, ali je na voljo obvezni model. x

9 Število razpoložljivih ciljnih plovnih objektov (1) Simulator vključuje ciljne plovne objekte vsaj petih razredov, ki jih je opredelila Evropska konferenca ministrov za promet (CEMT). Preveriti je treba, ali sta na voljo zahtevano število in raznovrstnost ciljnih plovnih objektov. x x

10. Prostor upravljavca Upravljavec je sposoben komunicirati prek vseh kanalov z zelo visokimi frekvencami (VHF). Upravljavec je sposoben spremljati uporabo kanalov. Preveriti je treba, ali lahko upravljavec komunicira prek vseh kanalov VHF in ali lahko spremlja uporabo vseh kanalov. x x

11 Različne vaje Omogočiti je treba pripravo, shranjevanje in izvajanje različnih vaj, ki jih je med izvajanjem mogoče spreminjati. Izvedejo se različne dejavnosti. x x

12 Vaje, ki se lahko izvajajo ločeno Če izpit opravlja več kot en kandidat, vaje kandidata ne ovirajo opravljanja izpita drugega kandidata. Vaja se ponovi za vsakega kandidata. x x

13 Funkcije in zasnova mostu plovnega objekta Krmarnica je zasnovana tako, da lahko radarsko navigacijo izvaja ena oseba, kot je določeno v standardu ES-TRIN 2017/1. Preveriti je treba, ali zasnova mostu in funkcije opreme izpolnjujejo veljavne tehnične zahteve za plovni objekt za plovbo po celinskih plovnih poteh. Preveriti je treba, ali je krmarnica zasnovana tako, da lahko krmarjenje izvaja ena oseba. x x

14 Krmarnica (most/kabina) Kar zadeva obliko in dimenzije, so krmarnice podobne tistim na plovilih za plovbo po celinskih plovnih poteh. Vizualni pregled. x x

15 Prostor upravljavca 1. Obstajati mora ločen prostor, v katerem lahko upravljavci in ocenjevalci sedijo, ocenjevalcu pa mora biti omogočeno spremljanje radarske slike kandidata. 2. Krmarnica in prostor upravljavca morata biti drug od drugega ločena. Biti morata čim bolj zvočno izolirana. 3. Upravljavec mora imeti možnost upravljanja vsaj dveh kanalov VHF hkrati. 4. Upravljavec mora imeti možnost jasno opredeliti, kateri radijski komunikacijski kanal uporablja kandidat. Vizualni pregled prostora upravljavca in preverjanje funkcionalnosti. x x

16 Prostor za uvodne/zaključne sestanke Možnost ponovnega predvajanja v prostoru upravljavca ali prostoru za zaključne sestanke. Dejavnosti ocenjevanja je treba spremljati. x x

Lasten plovni objekt (2)

17 Prostostne stopnje Simulator je sposoben vizualizirati gibanje v šestih prostostnih stopnjah. Prostostne stopnje, izvedene v simulatorju, se lahko ocenijo z opazovanjem sistema vizualizacije ali instrumenti. Zato se izvedejo naslednji manevri z uporabo majhnih plovnih objektov, katerih premiki so običajno izrazitejši in hitrejši kot pri večjih plovnih objektih. — Če se obzorje ob pogledu naprej med plovbo vzdolž krivulj spreminja, se izvede nagib okoli vzdolžne osi. — Če se premec plovnega objekta dviga in spušča z močnimi vzdolžnimi pospeški, se izvede nagib okoli prečne osi. — Če se zaslon globinomera med plovbo pri višjih hitrostih pri nespremenjeni globini vode spreminja, se izvede dviganje. Ta preskus pomeni modeliranje počepnega učinka. x

18 Prostostne stopnje Simulator je sposoben simulirati gibanje v treh prostostnih stopnjah. Prostostne stopnje, izvedene v simulatorju, je treba oceniti. x

19 Pogonski sistem Simulacija vseh sestavnih delov pogonskega sistema je podobna dejanskemu stanju, pri čemer se upoštevajo vsi pomembni vplivi. Pogonski sistem je treba preskusiti z manevri pospeševanja in zaustavljanja, med katerimi se lahko opazuje zmogljivost motorja (kar zadeva odziv dušilnega ventila) in plovnega objekta (kar zadeva najvišjo hitrost in vedenje skozi čas). x x

20 Krmilni elementi Vedenje krmilnega elementa je blizu dejanskemu glede stopnje obračanja krmila in upošteva najpomembnejše vplive. Za preskus kakovosti simulacije krmilnih elementov se lahko izvedejo različne preiskave. Določene so omejitve za primere, ko ni mogoče oceniti vedenja brez protokolov spremenljivk stanja. — Odziv: krmilni element se uporablja pri gibanju naprej in nazaj. Opazuje se, ali se smer plovnega objekta začne spreminjati. — Stopnja obračanja krmila: uporablja se krmilni element in na zaslonu se opazuje stopnja obračanja. Mogoče je izmeriti, ali je stopnja resničnostna. x x

21 Učinki plitve vode Učinek omejene globine vode na potrebo po moči in manevriranje je pravilno modeliran v smislu kakovosti. Predlagani sta dve vrsti preskusa, ki omogočata oceno kakovosti glede upoštevanja vpliva plitve vode: Plovba naravnost naprej: na različnih globinah vode se izmeri najvišja dosežena hitrost, standardizirana s hitrostjo v globoki vodi in grafično prikazana v primerjavi s parametrom ugreza glede na globino vode (T/h). Primerjava z obstoječimi podatki iz preskusov na modelu zagotavlja informacije o značilnostih vpliva plitve vode pri simulaciji. Obračalni krog: pri plovbi plovnega objekta ob nespremenljivi moči in kotu krmila 20° v vodi brez lateralnih omejitev se lahko vrednosti za hitrost, kot zanosa, stopnja obračanja in premer obračalnega kroga plovnega objekta, ki obrača na mestu, evidentirajo na globini vode, ki se postopoma znižuje. Z grafičnim prikazom teh podatkov v primerjavi s T/h se lahko določi, kako se kot zanosa, stopnja obračanja, hitrost in premer spreminjajo glede za globino vode. x

22 Vpliv toka Na plovnem objektu obstajata vsaj dve točki merjenja toka, tako da se lahko izračuna moment zasuka zaradi toka. Načrtovani so preskusi za preverjanje obstoja izvedbene značilnosti in njeno upoštevanje pri simulaciji: — Lasten plovni objekt brez pogona se spusti v reko z dejanskim tokom. Opazuje se, ali tok odnaša plovni objekt. Poleg tega se preveri, ali plovni objekt pospeši do hitrosti toka. Če tok sledi smeri reke, se tudi preveri, ali se plovni objekt rahlo vrti. — Poskus z vstopom v pristanišče z reke s tokom kaže, v kakšnem obsegu simulator resničnostno izračuna moment zasuka, ki ga ustvari neenakomeren tok. x x

23 Vpliv vetra Vpliv vetra ustvarja sile na vodoravni ravnini glede na dejansko hitrost in smer vetra. Veter ustvarja tudi momente zasuka in vrtilne momente okoli vzdolžne osi. Za preverjanje ravni kakovosti vpliva vetra se lahko izvedejo različni preskusi. Za enostavno zaznavanje teh učinkov je treba izbrati razmeroma visoke hitrosti vetra. Preskus opravite na naslednji način: izvedite preskus za čelni in bočni veter pri dveh različnih hitrostih vetra na območju brez vpliva, vendar z vetrom. Zaženite veter in opazujte vedenje. Ustavite veter in ponovno opazujte vedenje. Začnite z nepremičnim plovnim objektom. x

24 Učinek brega Bočna sila in moment zasuka se ustrezno spreminjata z razdaljo do brega in hitrostjo. Za preverjanje, kakšen je učinek brega na simulatorju, mora imeti območje izvajanja vaj na eni strani nasip ali zid. Izvesti je treba naslednje preskuse: — Plovni objekt pluje vzporedno vzdolž zidu. Preveri se, ali je prisoten vpliv na gibanje naravnost, ali zid privlači plovni objekt in ali se je premec obrnil proč od njega. — Razdalja do brega ali zidu in hitrost plovnega objekta se spreminjata in opazuje se, kako se učinki spreminjajo. x

25 Medsebojni vpliv plovnih objektov Plovni objekti vplivajo drug na drugega in izračunajo se dejanski učinki. Za celotno preverjanje medsebojnega vpliva plovnih objektov se začne izvajati vaja z dvema lastnima plovnima objektoma na simulatorju v vodi brez lateralnih omejitev. Če to ni mogoče, se preskus lahko izvede tudi s prometnim plovnim objektom kot drugim plovnim objektom. Da bi se lahko rezultati dobro ocenili, se plovni objekt zažene v vzporednih smereh na razmeroma kratki bočni razdalji. — Za prehitevanje in srečanje se preveri, v kakšnem obsegu lasten plovni objekt kaže privlačenje in vrtenje. — Globina vode se zniža. Preveri se, ali se učinki medsebojnega vpliva povečajo. — Razdalja med plovnima objektoma se poveča, da se ugotovi, ali so se učinki zmanjšali. — Hitrost drugega plovnega objekta se poveča. Preveri se funkcionalna povezava med učinkom plovnega objekta, ki pluje mimo, in hitrostjo ob srečanju. x

26 Počep Dinamična potopitev in preves sta modelirana v odvisnosti od hitrosti, globine vode in ugreza. To lastnost je najbolje preskusiti na območju z vodo brez lateralnih omejitev in nespremenljivo globino vode. — Poskusni zagon mora pokazati, ali se lahko počep plovnega objekta preveri z uporabo globinomera. — Različne vrednosti za prosto višino pod gredljem na premcu in krmi kažejo, ali se plovni objekt preveša. — S povečevanjem hitrosti se preveri funkcionalno razmerje med počepom (razlika med prosto višino pod gredljem med mirovanjem in v gibanju) in hitrostjo plovnega objekta. — Preveri se, ali se počep pri stalni hitrosti, vendar ob zniževanju globine vode poveča. x

27 Učinek kanala Upoštevanje povratnega toka. Povratni tok ni linearen s hitrostjo plovnega objekta. Povratni tok je fizikalni učinek, ki ga ustvari simulator kot silo upora na plovni objekt. Za preskus tega se plovni objekt spusti v ozek kanal in pluje enakomerno s stalno močjo. Nato se izmeri hitrost. Moč se poveča in izmeri se hitrost. Preskus se ponovi v odprtih vodah z uporabo enake stalne moči (dve stopnji). Pričakovani učinek je: — Hitrost v ozkem kanalu je nižja kot v odprtih vodah pri enakih nastavitvah moči. — Pri višji nastavitvi moči je razlika v hitrosti večja kot pri nižji nastavitvi moči. x

28 Učinek zapornice V zapornici je učinek na plovni objekt enak kot v kanalu. Zapornica povzroči dodaten učinek zaradi izpodrivnega toka, ki ga ustvari plovni objekt z velikim zapornim faktorjem ob vstopu vanjo (batni učinek). Preskus za učinek kanala kaže povratni tok. Tega preskusa ni treba ponoviti. Batni učinek se lahko prikaže na naslednji način: — Vplujte s plovnim objektom v zapornico z razmeroma visoko hitrostjo. Na plovni objekt po vstopu v zapornico deluje dodaten upor (plovni objekt se upočasni). Ko se pogon zaustavi, še vedno delujejo vzvratne sile in plovni objekt se giblje rahlo vzvratno. — Plovni objekt zaženite v zapornici in nastavite pogon na določeno vrednost. Plovni objekt bo izplul iz zapornice in zaradi batnega učinka bo nanj delovala sila upora. Ko plovni objekt izpluje iz zapornice (je zunaj zapornice) sila upora preneha delovati, kar se kaže v nenadnem povečanju hitrosti, ki jo je mogoče opaziti. x

29 Nasedanje Nasedanje upočasnjuje plovni objekt in ga je mogoče prepoznati po zvoku, vendar ne povzroči vedno ustavitve plovila. O nasedanju se obvesti upravljavca. Za preverjanje nasedanja je potrebno območje izvajanja vaj z ravnim dnom in dnom, ki se rahlo dviga. Pri tem se obravnavajo informacije o ustrezni globini v samem simulatorju in ne prikaz v sistemu vizualizacije. Pri nasedanju na obalo je treba preveriti, ali se plovni objekt dejansko zaustavi in, če se, ali se zaustavi nenadoma ali se upočasni. Med nasedanjem je treba s sistemom vizualizacije preveriti spremembo vodoravne ravnine plovnega objekta. Pri plovbi čez ravno dno v izjemno plitvi vodi je treba preveriti, ali plovni objekt naseda zaradi počepa, medtem ko se hitrost stalno zvišuje. Pri vseh nasedanjih je treba preveriti, ali ta dogodek spremlja zvok. x

30 Nasedanje Trčenje plovnega objekta ob obalo, trčenje plovnih objektov in trčenje plovnega objekta ob most O nasedanju, trčenju plovnega objekta ob obalo, trčenju plovnih objektov in trčenju plovnega objekta ob most se pri simulaciji obvesti kandidata in upravljavca. Vizualni pregled x

31 Trčenje plovnega objekta ob obalo O trčenjih plovnega objekta ob obalo se pri simulaciji obvesti vsaj z zvokom. Simulacija upočasni plovni objekt. Trčenje se izračuna z uporabo dvodimenzionalnega plovnega objekta. Simulacija trčenja plovnega objekta ob obalo se lahko preskusi samo na območju izvajanja vaj z različnimi objekti na obali. S plovbo proti različnim objektom se lahko preveri, ali lahko simulator zazna te objekte in se odzove nanje. Za različne objekte se preveri, ali obstajajo določene vrste, pri katerih ne pride do trčenja. Zvok ob trčenju se lahko preskusi z zvočnim sistemom simulatorja, če je na voljo. Z opazovanjem trčenja v sistemu vizualizacije je mogoče videti, ali pride do trčenja nemudoma in ali je simulirana deformacijska cona. Trčenje pod topim kotom pri nizki hitrosti lahko pokaže, ali je izračunan elastični potisk. x

32 Trčenje plovnih objektov O trčenjih plovnih objektov se pri simulaciji obvesti vsaj z zvokom. Simulacija upočasni plovni objekt. Trčenje se izračuna z uporabo dvodimenzionalnega plovnega objekta. Pod pogojem, da ni razlike, ali je drug plovni objekt, ob katerega trči lasten plovni objekt, drug lasten plovni objekt ali prometni plovni objekt, se lahko izvedejo različna trčenja. Na simulatorju se preveri, kaj se med trčenjem dveh plovnih objektov zgodi z lastnim plovnim objektom in ali se zazna zvok. V prostoru za inštruktorja se z zadostno povečavo preveri, ali se za zaznavanje trčenja uporabljajo zunanji robovi plovnega objekta. Preskusi se, ali pride do trčenja v trenutku dotika zunanjih robov plovnih objektov. Preveri se, ali se trčenje natančno zazna tudi za različne plovne objekte različnih oblik. x

33 Trčenje plovnega objekta ob most Trčenja plovnega objekta ob most se zaznajo z uporabo vrednosti statične višine (ki ustreza spuščeni krmarnici in spuščenemu jamboru). O trčenjih se pri simulaciji obvesti vsaj z zvokom. Simulacija upočasni plovni objekt. Za preverjanje, ali je to doseženo, mora na območju izvajanja vaj obstajati most in uporabi se elektronska navigacijska karta za plovbo po celinskih plovnih poteh. Preveri se, ali pride med prehodom pod mostom brez zadostne proste višine do trčenja in kakšen je rezultat nadaljnje simulacije. Preveri se, ali je mogoč varen prehod z zadostnim znižanjem vodostaja ali povečanjem ugreza. To je treba preveriti tudi v sistemu vizualizacije. Potrebne so različne ponovitve preskusa za preverjanje točke trčenja na ladji, če je taka točka samo ena. V tem primeru je mogoče tudi določiti, ali most povzroči trčenje na središčnici ali na zunanjih mejah. x

34 Dvižna krmarnica Višino trčenja in točko gledišča je mogoče prilagajati glede na položaj mosta. Na voljo je funkcija neprekinjenega premikanja dvižne krmarnice. Pogoj za preskus te funkcije delovanja je razpoložljivost značilnega plovnega objekta za plovbo po celinskih plovnih poteh, na primer plovnega objekta dolžine 110 m. Osnovna razpoložljivost te funkcije se lahko preveri z uporabo delujoče naprave za spreminjanje položaja mostu. Funkcija se lahko preskusi na mostu in preveri se, ali se lahko izberejo poljubni položaji in ali je gibanje nenadno ali z resničnostno hitrostjo. S postavitvijo drugega lastnega plovnega objekta v bližini se lahko preveri, ali je ta funkcija na voljo tudi za druge plovne objekte v sistemu vizualizacije. Opazuje se lahko, ali se tudi navigacijske luči in dnevne oznake premikajo v skladu z gibanjem dvižne krmarnice drugega plovnega objekta v sistemu vizualizacije. x

35 Vrvi Sistem vizualizacije prikazuje dinamiko plovnega objekta in vrvi (npr. popuščanje, elastičnost, težo in pretrganje ter povezave s točkami priveznika). Na območju izvajanja vaj s steno pomola se preskusi privezovanje z vrvjo. Pri uporabi vrvi se preveri, ali je vrv povezana z določenimi točkami priveznika. Pretrganje vrvi se preveri s poskusom zaustavitve plovnega objekta z vrvjo pri polni hitrosti. Popuščanje vrvi se preveri z zmanjšanjem sile in razdalje. x

36 Sidra Sidra se lahko spustijo in izvlečejo. Upoštevata se globina vode in dinamika verige. Funkcija sidra se lahko preveri na območju izvajanja vaj z omejeno globino vode in lastnim plovnim objektom z enim ali več sidri. To je smiselno, če je na voljo stalen tok s spremenljivo hitrostjo. Spuščanje in izvlek sidra sta mogoča le, če obstajajo ustrezni delujoči elementi. Preveriti je treba tudi, ali obstajajo instrumenti, ki kažejo dolžino verige. Preveri se, ali se hitrosti med spuščanjem in izvlekom razlikujeta. Poleg tega je treba preveriti, ali je mogoče slišati ustrezen zvok. S spreminjanjem globine vode je treba preveriti, ali globina vode vpliva na delovanje sidra. Pri nizki hitrosti toka je treba preskusiti, ali plovni objekt niha in se po zasidranju zaustavi. Pri stalnem povečevanju toka je treba preskusiti, ali sidro drži plovni objekt na mestu. Če eno sidro ne drži plovnega objekta na mestu, je treba preveriti, ali plovni objekt stoji na mestu z dvema sidroma, če se uporabita dve sidri. x

37 Vleka (dejavnost med dvema plovnima objektoma) Med vleko se upošteva dinamika plovnega objekta in povezave z vrvjo. Območje izvajanja vaj za preverjanje funkcije vleke je lahko odprto morje. Poleg vlečnega ali vlečenega lastnega plovnega objekta je potreben še en plovni objekt (lasten plovni objekt ali prometni plovni objekt). Osnovni pogoj za vleko se lahko preskusi z namestitvijo vlečne vrvi med lasten in drug plovni objekt. Če to ni mogoče, je treba preveriti, ali obstaja vsaj alternativna metoda za določitev sile, ki jo povzroča navidezna vleka. Preveri se, ali lahko drug plovni objekt, ki se uporablja za pomoč pri vleki, pospeši vlečeni lasten plovni objekt in povzroči tudi zasuk z bočnim vlečenjem. Preveri se, ali lahko vlečeni lasten plovni objekt z ustreznimi manevri premika drug plovni objekt in ga zaustavi in ali je mogoče drug plovni objekt z bočnim vlečenjem tudi obračati. x

Prometni plovni objekti

38 Količina prometnih plovnih objektov Na voljo je najmanj deset prometnih plovnih objektov. Preskus mora pokazati, ali se lahko zahtevana količina vključi v vajo. x x

39 Nadzor prometnih plovnih objektov Prometni plovni objekti lahko pluje po poteh, katerih kurz in hitrost se resničnostno spreminjata. Razpoložljivost nadzornih funkcij je treba preveriti z oblikovanjem nove vaje, ki vključuje prometni plovni objekt. x x

40 Način gibanja Dokaj nemoteno gibanje. Uporablja se preskusni postopek za nadzor prometnih plovnih objektov. x x

41 Vpliv vetra Prometni plovni objekt se odzove na določen veter z izkazanim kotom zanosa. Veter, ki se uporabi pri vaji, mora kazati spreminjanje kota zanosa na prometnem plovnem objektu glede na hitrost in smer vetra. x

42 Vpliv toka Prometni plovni objekt se odzove na določen tok z izkazanim kotom zanosa. Tok, uporabljen pri vaji, mora kazati spreminjanje kota zanosa na prometnem plovnem objektu glede na hitrost in smer toka. x x

43 Izsek in velikost slike Sistem vizualizacije omogoča pogled, ki zajame celotno obzorje (360 stopinj). Vodoravno polje pogleda se lahko pridobi s fiksnim pogledom, ki zajame vsaj 210°. in dodatnimi pogledi, ki jih je mogoče spreminjati, za preostali del obzorja. Navpični pogled omogoča pogled navzdol na vodo in navzgor proti nebu, kot bi bila vidna z običajnega krmilnega položaja v krmarnici. Vizualni pregled delujočega simulatorja. x

44 Ločljivost po sličicah Ločljivost dosega ločljivost človeškega očesa. Pri hitrosti slikanja (idealno > 50 sličic na sekundo, prikaz vsaj resničnostno gladke slike) ni opaziti tresljajev. Ločljivost je treba preveriti z vizualnim pregledom. x

45 Prikaz dodatnih podrobnosti in kakovost prikaza Stopnja podrobnosti sistema za prikaz presega poenostavljen prikaz. Kaže dober pogled na območje plovbe v vseh okoliščinah. Vizualni model je treba preveriti z vizualnim pregledom. x

46 Vodna gladina Valovi, ki jih ustvari plovni objekt, so odvisni od hitrosti plovnega objekta. Upošteva se globina vode. Valovi, ki jih ustvari veter, so odvisni od smeri in hitrosti vetra. Vizualni pregled mora pokazati, ali se valovi, ki jih ustvari plovni objekt, spreminjajo s hitrostjo plovnega objekta ter ali se valovi, ki jih ustvari veter, spreminjajo s smerjo in hitrostjo vetra. x

47 Sonce, luna, nebesna telesa Sonce in luna sledita 24-urnemu intervalu. Položaji ne ustrezajo natančno kraju in datumu simulacije. Nočno nebo lahko sestavljajo poljubne zvezde. Vizualni pregled mora pokazati, ali je mogoče sonce, luno in nebesna telesa spreminjati glede na dnevne ali nočne razmere ali razmere ob mraku x

48 Vreme Prikazane so nepremične plasti visokih oblakov. Poleg tega se lahko prikažejo padavine, meglice in megla. Vizualni pregled pokaže zahtevano raven podrobnosti. x

49 Hrup v okolju Hrup motorja je poustvarjen resničnostno. Hrup motorja je treba preskusiti v mirnem vremenu in na mirnem morju z oceno hrupa pri vseh hitrostih motorja. Ugotoviti je treba, ali je zvok motorja slišen in ali sta glasnost in zvok ustrezna. x x

50 Zunanji viri hrupa (npr. hrup motorja, zvočni opozorilni signali in sidro). Posamezni zvočni signali se predvajajo resničnostno, vendar jih ni mogoče slušno locirati. V prvem koraku se v krmarnici nepremičnega lastnega plovnega objekta eden za drugim aktivirajo vsi razpoložljivi zvočni signali. Oceni se, ali so zvočni signali resničnostni, kar zadeva zvok in glasnost. V drugem koraku se enaki zvočni signali aktivirajo na drugem plovnem objektu, razdalja do plovnega objekta pa se spremeni. Preskusiti je treba, ali se predvajajo pravilni zvočni signali in ali se glasnost predvajanja ustrezna. Vse delujoče pomožne pogonske enote (npr. sidra) v krmarnici se aktivirajo ločeno. Preveriti je treba, ali se status delovanja lahko slušno zazna. x

51 Zunanji hrup (zvočni signali) Zvočni signali s ciljnega plovnega objekta so slišni. Med vajo se zvočni signal odda s ciljnega plovnega objekta. x

52 Notranje zvočne informacije Zvočni signali z naprav na mostovih zvenijo resničnostno, vendar se predvajajo prek zvočnikov na konzoli simulatorja. Vsi zvočni signali vseh razpoložljivih naprav v krmarnici se aktivirajo eden za drugim. Preveri se, ali signale oddajajo same naprave ali zvočniki simulatorja in kako resničnostno zvenijo. x

53 Poslušanje Upravljavec je sposoben slišati vse zvoke, ki prihajajo iz krmarnice plovnega objekta. V okviru simulacije je treba preveriti, ali se zvoki iz krmarnice plovnega objekta prenašajo jasno in razumljivo ter ali je glasnost nastavljiva. x

54 Snemanje Zvoki iz krmarnice se snemajo sočasno s simulacijo. Vaja se izvede vključno z radijsko komunikacijo in zvoki. Pri ponovnem predvajanju se ustrezen zvočni posnetek predvaja sočasno s ponovitvijo simulacije. x

55 Skladnost radarja Kotna točnost za vodoravno smer je skladna z evropsko tehnično specifikacijo (ETSI) EN 302 194. Učinke, povezane z navpično omejenim kotom odpiranja, je mogoče opredeliti na primer pri prehodu pod mostovi. Skladnost v navpični smeri: simulacija prehoda pod mostom ob upoštevanju: — višine antene nad vodno gladino pri trenutnem ugrezu; — kota sevanja glede na radarski žarek in preves plovnega objekta; — višine mostu med spodnjim robom mostu in vodno gladino. x x

56 Ločljivost Radarska simulacija ustvari resničnostno radarsko sliko. Radarska simulacija izpolnjuje zahteve evropske tehnične specifikacije ETSI EN 302 194 [1]. Ustrezno ločljivost je treba prikazati na razdalji 1 200 m: dva objekta z azimutno razdaljo 30 m je treba opredeliti kot dva ločena objekta. Dva objekta na razdalji 1 200 m v isti smeri z medsebojno razdaljo 15 m je treba opredeliti kot dva različna objekta. x x

57 Senčenje, ki ga povzroča lasten ali drug plovni objekt Senčenje ustreza trigonometričnim razmerjem, vendar ne upošteva sprememb dinamičnega položaja plovnega objekta. Senčenje, ki ga povzroči lasten plovni objekt, je treba preskusiti s približevanjem boji in določitvijo razdalje, ko je boja skrita za premcem plovnega objekta. Razdalja je resničnostna. Senčenje, ki ga povzroči drug plovni objekt, je treba preskusiti s postavitvijo dveh plovnih objektov v isti smeri. Ko se manjši plovni objekt postavi za večji plovni objekt, se manjši plovni objekt ne pojavi na prikazu na radarju. x x

58 Šum zaradi morja in dežja Nastavitev filtrov in njihov učinek ustrezajo številu dejanskih odobrenih naprav. Ocena se izvede z vključitvijo in nastavitvijo filtrov. x x

59 Lažni odmevi Ustvarijo se lažni odmevi. Poleg tega se frekvenca večkratnih odmevov resničnostno spreminja z razdaljo. Pri vaji z več ciljnimi plovnimi objekti so lažni odmevi vidni. Med preskusom mora opazovalec iskati moteče vplive in večkratne odmeve. x x

60 Globina vode Topografija dna je podrobno opisana z globinskimi črtami in sondiranji ali v kakršni koli drugi obliki z visoko resolucijo, če so na voljo podatki. Pri plovbi čez območje, ki ga je treba pregledati, je treba preveriti, ali globinomer kaže resničnostne vrednosti. x

61 Tok Tok je lahko poljubno določen z najmanj dvodimenzionalnimi vektorskimi polji visoke ločljivosti, prilagojene velikosti plovnega objekta in območju. Učinek toka je treba preskusiti tako, da se plovni objekt prepusti toku reke. Plovni objekt se resničnostno giblje s tokom. x x

62 Plimovanje Podatki o plimovanju so navedeni z grobo prostorsko ali časovno ločljivostjo ali obema. Učinek plimovanja na plavajoče objekte se lahko oceni s simulacijo po možnosti majhnega plavajočega objekta brez pogonskih ali drugih sil (npr. zaradi vetra ali vrvi). S spreminjanjem časa dneva se lahko preveri, ali sta tok plimovanja in vodostaj odvisna od časa in resničnostna. Vodostaj se lahko neposredno opazuje na globinomeru in se lahko evidentira za cel dan, da se primerja z izmerjenimi ali izračunanimi podatki. x

63 Veter Določijo se lahko nihanja in vektorska polja vetra, ki omogočajo lokalne spremembe. Če je na krovu „nameščen“ anemometer, instrument na mostu kaže relativno hitrost in smer vetra. Preskusiti je treba vpliv različnih polj vetra na dinamiko plovnega objekta. x

64 Dvo-/tridimenzionalni modeli nepremičnih objektov Dvodimenzionalne zamenjave objektov so dovoljene samo za objekte, ki so zelo oddaljeni in niso prepoznani. Medtem ko se plovni objekt giblje po celotnem območju simulacije, ki ga je treba potrditi, se opazujejo nepremični objekti. Ugotovi se lahko, na kakšni razdalji in kako se raven podrobnosti zmanjšuje ter ali se uporabljajo dvodimenzionalni modeli. x

65 Raven podrobnosti nepremičnih objektov Zaradi precejšnje ravni podrobnosti se lahko objekti zdijo resnični, čeprav so opazne poenostavitve oblike in površja. Naloži se območje usposabljanja, ki ga je treba oceniti, in nastavi se lasten plovni objekt. Najprej je treba proučiti, ali so opredeljeni vsi za plovbo pomembni objekti. Ozadje mora biti na prvi pogled resničnostno. x

66 Dnevni/nočni modeli premičnih objektov V temi je mogoče vsak objekt osvetliti. Za plovbo pomembni viri svetlobe lahko oddajajo svetlobo v skladu s predhodno določenimi značilnostmi. Naloži se območje usposabljanja, ki ga je treba oceniti, in nastavi se lasten plovni objekt. Čas simulacije je nastavljen na polnoč. Preveriti je treba, ali so vsi za plovbo pomembni objekti med simulacijo osvetljeni tako, kot so osvetljeni dejansko. Poleg tega je treba preveriti, ali so osvetljeni drugi objekti. Če ima programska oprema simulatorja to funkcijo, inštruktor vklaplja in izklaplja luči predvidenih objektov. x

67 Dvo-/tridimenzionalni modeli premičnih objektov Dvodimenzionalni objekti se uporabljajo samo v ozadju (velika razdalja), tako da so komaj opazni. Sicer se uporabljajo tridimenzionalni modeli. Naloži se območje usposabljanja, ki ga je treba oceniti, in izbere se lasten plovni objekt. Pluje se po celotnem območju usposabljanja; hkrati se uporabljajo, opazujejo in ocenjujejo razpoložljivi premični objekti, da se ugotovi, ali so proti opazovalcu usmerjene njihove ravne ploskve. x

68 Raven podrobnosti V primeru izboljšane ravni podrobnosti se predstavijo resničnostni objekti, čeprav so oblike in površine prikazane poenostavljeno. Lasten plovni objekt pluje na poljubno izbranem območju delovanja. Uporabijo se premični objekti, ki jih je mogoče oceniti. Prikazani so resničnostno. x

69 Nastavitev luči in dnevnih signalov Luči in prikazane signale je mogoče posamezno vklapljati/izklapljati, kar pomeni, da so vse luči in signali ločeno shranjeni v podatkovni zbirki in nameščeni v skladu z zahtevami dejanskega plovnega objekta in v skladu z veljavnimi predpisi za uporabljeni plovni objekt. V neposredni bližini prometnega plovnega objekta se uporabi lasten plovni objekt na katerem koli območju usposabljanja. Če je mogoče, upravljavec nastavi vse vrste dnevnih signalov in semaforjev na krovu prometnega plovnega objekta. Če simulator to omogoča, se uporabi še en lasten plovni objekt namesto prometnega plovnega objekta. Tudi na drugem lastnem plovnem objektu se nastavijo luči in dnevni signali. V krmarnici prvega plovnega objekta se preveri, katere luči in dnevni signali so vidni na obeh drugih plovnih objektih. x

70 Dnevni/nočni modeli Svetlobni viri lahko svetijo v skladu z določenimi značilnostmi. Lasten plovni objekt pluje na območju delovanja. Čas simulacije je nastavljen na 24.00. Uporabijo se vsi premični objekti, ki jih je mogoče oceniti. Če je to mogoče, upravljavec vklopi vse razpoložljive svetlobne vire, nameščene na objektih za vizualni pregled. x

71 Radarska odbojnost Odboj na radarski sliki je resničnosten in odvisen od zornega kota. Preveri se, ali odbojni objekti kažejo resničnosten odboj. x x

72 Odboji, ki jih povzročajo valovi in padavine. Odboji zaradi stanja morja so shranjeni za značilen vzorec valov, ki zajema tudi različne ravni stanja morja. Odboji zaradi padavin so prikazani resničnostno. Odboje zaradi stanja morja je treba preveriti z uporabo različnih višin in smeri valov. Preverijo se odboji zaradi padavin. x x

73 Valovi Stanje morja in smer valov se lahko prilagodita; plovni objekt se giblje resničnostno. Preveriti je treba, ali se gibanje plovnega objekta spreminja glede na stanje morja. Smeri in višina valov morajo biti vidne. x

74 Padavine Na voljo so vse vremenske razmere (omejena vidljivost, padavine z izjemo strele in nastajanje oblakov), kar zagotavlja celovito sliko. Vizualni pregled se izvede za preverjanje, ali se vidljivost lahko zmanjša. x

75. Prikaz na karti Celinski ECDIS v informacijskem prikazu mora izpolnjevati zahteve najnovejšega standarda, ki ga objavi Evropska unija ali Centralna komisija za plovbo po Renu (Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 909/2013 ali izdaja 2.3 celinskega ECDIS Centralne komisije za plovbo po Renu ali njena posodobljena različica). Preveriti je treba, ali je programska oprema za ECDIS certificirana in ali se uporablja elektronska navigacijska karta za plovbo po celinskih plovnih poteh. x

76. Merske enote Simulator uporablja enote za plovbo po evropskih celinskih plovnih poteh (km, km/h). Prikazane enote je treba oceniti. x x

77. Jezikovne možnosti Uporabljata se jezik izpita in/ali angleščina. Preveriti je treba jezik instrumentov. x x

78. Število vaj Omogočiti je treba pripravo, shranjevanje in izvajanje različnih vaj, ki jih je med izvajanjem mogoče spreminjati. Izvedejo se različne dejavnosti. x x

79. Število lastnih plovnih objektov Za vsak most se lahko naloži drug lasten plovni objekt. Predstavitev ločenih vaj na več mostovih (če je ustrezno). x

80. Shranjevanje podatkov Shraniti je treba vse vrednosti simulacije, potrebne za ponovno predvajanje simulacije, vključno z video in zvočnim posnetkom opravljanja izpita kandidata. Simulacija se začne in izvaja se shranjevanje. Simulacija se ponovno naloži in pregleda, da se ugotovi, ali so na voljo vsi ustrezni podatki posnetega izvajanja simulacije. x x