ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Po več letih znatnega povečevanja cen stanovanj se pojavljajo tveganja precenitve, zlasti na osrednjih urbanih območjih. Evropski odbor za sistemska tveganja je izdal opozorilo osmim državam Unije, vključno z Dansko, v katerem je izpostavil srednjeročne ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin zaradi zvišanja cen nepremičnin skupaj z visoko zadolženostjo gospodinjstev. Gospodinjstva so leta 2017 še naprej zmanjševala svoj dolg, vendar ta ostaja med najvišjimi v Uniji (kot odstotek BDP) in nad tem, kar je v skladu z ocenami Evropske komisije utemeljeno z ekonomskimi dejavniki in bonitetnimi pragovi. Poleg tega se delež hipotek z zelo visokimi ravnmi razmerja med posojilom in dohodkom zlasti v Københavnu in njegovi okolici od leta 2013 naprej močno povečuje. Danski organi so sprejeli več novih makrobonitetnih ukrepov za nadaljnje omejevanje tveganih posojil (veljavnih od leta 2018 do leta 2020) ter za reševanje regionalnih neravnovesij v zvezi s cenami nepremičnin uvedli reformo davka na nepremičnine (veljavno od leta 2021). Kljub temu pa kombinacija zelo visokih razmerij med posojilom in dohodkom, velikega dolga z visoko obrestno občutljivostjo in potencialno precenjenih cen nepremičnin povečuje tveganje za popravek cen, ki bi lahko škodoval realnemu gospodarstvu in bančnemu sektorju.
(12)

Pozitiven razvoj na trgu dela se nadaljuje, kaže pa se v povečanju zaposlenosti in zgodovinsko nizkih stopnjah brezposelnosti. Kljub temu je dolgotrajna brezposelnost še vedno med najvišjimi v Uniji, izpostavljene pa so ji zlasti prikrajšane skupine, kot so nizko usposobljeni delavci, mladi in marginalizirani Romi. Zaradi izboljšanja razmer na trgu dela v nekaterih sektorjih gospodarstva že poročajo o pomanjkanju usposobljene delovne sile. Regionalne razlike na trgu dela so izrazite, pri čemer je višja brezposelnost bolj prisotna na vzhodu Slovaške, pomanjkanje delovne sile pa v zahodnem delu države. Slovaška je začela izvajati akcijski načrt o vključevanju dolgotrajno brezposelnih, ki ga podpira Evropski socialni sklad. Načrt uvaja predvsem posameznikom prilagojene storitve, socialno svetovanje in nov sistem osnovnega profiliranja. Vendar izvajanje še ni prineslo večjih strukturnih izboljšav. Še vedno so prisotne vrzeli pri sodelovanju z zasebnimi partnerji in nevladnimi organizacijami za ublažitev delovne obremenitve javnih zavodov za zaposlovanje, posameznikom prilagojeno svetovanje pa je v zgodnji fazi izvajanja. Poleg tega groba kategorizacija dolgotrajno brezposelnih ni popolnoma zanesljiva, da bi lahko na njeni podlagi predpisali aktivacijske ukrepe. Programi usposabljanja in prekvalifikacije so se okrepili, vendar so še vedno nezadostni in njihova ciljna usmerjenost na dolgotrajno brezposelne in prikrajšane skupine ostaja omejena. Poleg tega je udeležba odraslih v učenju še vedno zelo nizka, druga priložnost za izobraževanje za prikrajšane skupine pa ni dovolj razvita. Merila za upravičenost do nadomestil za brezposelnost so stroga in trajanje nadomestil je kratko. Posledica tega je, da je do nadomestil za brezposelnost upravičenih malo kratkotrajno brezposelnih oseb.
3.

izvajajo reforme, ki spodbujajo ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, enake priložnosti, dostop do trga dela in poštene delovne pogoje ter podpirajo socialno zaščito in vključenost. Cilji reform bi morali biti: (i) zanesljive pogodbe o zaposlitvi, ki zagotavljajo prožnost in varnost za zaposlene in delodajalce, skupaj z ustrezno podporo v času prehoda ter preprečevanjem segmentacije trga dela; (ii) kakovostni, učinkoviti in vključujoči vseživljenjski sistemi izobraževanja in usposabljanja, katerih cilj je uskladiti znanja in spretnosti s potrebami trga dela; (iii) učinkovite aktivne politike zaposlovanja, ki spodbujajo udeležbo na trgu dela; (iv) vzdržni in ustrezni sistemi socialne zaščite, ki prispevajo k socialni vključenosti in vključevanju na trg dela v celotnem življenjskem obdobju in se odzivajo na nove vrste zaposlovanja in zaposlitvenih razmerij; (v) nemotena mobilnost delovne sile med delovnimi mesti, sektorji in lokacijami; (vi) učinkovit socialni dialog in pogajanje o plačah na ustrezni ravni v skladu z nacionalnimi posebnostmi; (vii) preusmeritev obdavčitve z dela, zlasti za delavce z nizkimi dohodki in prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu;
(1)

Evropski svet se je junija 2017 strinjal o potrebi, da se začne vključujoče in ambiciozno stalno strukturno sodelovanje (PESCO), da bi okrepili evropsko varnost in obrambo ter tako pomagali doseči raven ambicij Unije, kot je izraženo v Globalni strategiji EU in opredeljeno v sklepih Sveta z dne 14. novembra 2016 o izvajanju globalne strategije EU na področju varnosti in obrambe. Poudaril je, da mora to delo biti skladno z nacionalnim obrambnim načrtovanjem držav članic in zavez držav članic, o katerih so se zadevne države članice dogovorile v okviru NATA in ZN.
(10)

Zastoji v cestnem prometu so postali ovira za poslovanje in njihovi zunanji (gospodarski in okoljski) stroški so bili ocenjeni na 274 milijonov EUR na leto ter naj bi se še povečevali. Poleg tega se emisije toplogrednih plinov zaradi prometa še naprej povečujejo in Malti verjetno ne bo uspelo doseči njenih ciljev glede emisij do leta 2020. Država je sprejela ambiciozno nacionalno prometno strategijo za obdobje do leta 2050 in operativni krovni prometni načrt za obdobje do leta 2025. Strategija in načrt vsebujeta raznolik sveženj ukrepov za racionalizacijo uporabe osebnih avtomobilov, spodbujanje alternativnih rešitev v zvezi z mobilnostjo ter učinkovitejšo uporabo večmodalnih in javnih prometnih sistemov. Čeprav naj bi ti ukrepi prinesli znatno izboljšanje, naj bi se preobremenjenost še povečevala, emisije toplogrednih plinov zaradi prometa pa naj bi se do leta 2030 le skromno zmanjševale.
(13)

Med regijami in shemami še vedno obstajajo razlike pri pogojih za upravičenost do shem zajamčenega dohodka ter povezavo med aktivacijo in zaščito. Nekatere ranljive skupine so izključene iz shem zajamčenega dohodka. Omejena učinkovitost shem je delno posledica velikih razlik v ustreznosti in pogojih za dostop pri regionalnih shemah minimalnega dohodka ter razdrobljenosti nacionalnega sistema prejemkov in nadomestil v več shem, ki so namenjene različnim kategorijam iskalcev zaposlitve in jih upravljajo različni organi. Razdrobljenost povzroča prekinitve podpore tistim, ki jo potrebujejo, in ovira zagotavljanje integriranih načinov. V odziv na številne izzive se izvaja študija, katere namen je oceniti učinkovitost nacionalnih in regionalnih shem dohodkovne podpore. Ciljna naravnanost družinskih prejemkov in nadomestil je slaba. Poleg tega je sistem davčnih ugodnosti na splošno nekoliko regresiven, če upoštevamo vpliv davčnih odbitkov. Poleg tega se uporaba otroškega varstva močno povečuje z rastjo družinskega dohodka, kar kaže na ovire za dostop do varstva za starše z nizkimi dohodki. Zagotavljanje storitev dolgotrajne oskrbe se izboljšuje, vendar se po regijah razlikuje in trenutne potrebe še vedno niso pokrite.
(6)

Glede na trenutne grožnje javnemu redu ali notranji varnosti zaradi terorizma in drugih hudih čezmejnih kaznivih dejanj ter tveganje sekundarnega gibanja oseb, ki so nezakonito prečkale zunanje meje, se povečanje policijskih kontrol na celotnem ozemlju držav članic, vključno z obmejnimi območji, in izvajanje policijskih kontrol na glavnih prometnih poteh, kot so na primer avtoceste in železnice, lahko obravnava kot potrebno in upravičeno. Odločitev o takšnih kontrolah, njihova lokacija in intenzivnost ostajajo v celoti v rokah držav članic, pri čemer morajo biti kontrole vedno sorazmerne ugotovljenim grožnjam. Take kontrole se lahko izkažejo za učinkovitejše od nadzora na notranjih mejah, zlasti ker so bolj prilagodljive kot statični nadzor meje na določenih mejnih prehodih in jih je mogoče lažje prilagoditi spreminjajočim se tveganjem.
—

ML 21. Podtočka (a). Zgolj naslednja oprema in le, če je odobrena v okviru drugih kategorij v istem splošnem dovoljenju za prenos: (a) „programska oprema“, posebej zasnovana ali prirejena za kar koli od naslednjega: 1. delovanje ali vzdrževanje opreme iz Priloge k Direktivi 2009/43/ES; (b) posebna „programska oprema“, razen programske opreme iz ML21.a., in sicer: 1. „programska oprema“, posebej zasnovana za vojaške namene in posebej izdelana za modeliranje, simulacijo ali ocenjevanje vojaških orožnih sistemov; 4. „programska oprema“, posebej zasnovana za vojaške namene in posebej zasnovana za poveljevalne, komunikacijske, nadzorne in obveščevalne (Command, Communications, Control and Intelligence – C3I) oziroma poveljevalne, komunikacijske, nadzorne, računalniške in obveščevalne aplikacije (Command, Communications, Control, Computer and Intelligence – C4I).
(7)

Izboljšati bi bilo treba naložbe v človeški kapital in jih narediti učinkovitejše, da bi več ljudi opremili z dobrimi in ustreznimi znanji in spretnostmi ter kompetencami, odpravili pomanjkanje znanj in spretnosti ter s tem postavili temelje za nemoten prehod iz učenja v zaposlitev in stalno zaposljivost. Izboljšanje zmogljivosti in ustreznosti sistemov izobraževanja in usposabljanja bo pripomoglo k znižanju števila novih brezposelnih oseb. V ta namen bi si bilo treba prizadevati za posodabljanje sistemov izobraževanja in usposabljanja v skladu z evropskim semestrom, Sklepi Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) (1) ter Priporočilom 2006/962/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (2).
(8)

Razmere na trgu dela so se nekoliko izboljšale, vendar preostale slabosti še vedno ovirajo rast in omejujejo sposobnost prilagajanja gospodarstva. Prilagajanje trga dela je oteženo zaradi strukturne narave dolgotrajne brezposelnosti, krčenja in staranja delovne sile, nizke udeležbe na trgu dela ter neusklajenosti ponudbe in povpraševanja po znanjih in spretnostih. Čeprav se brezposelnost postopoma zmanjšuje, še vedno obstajajo pomembni izzivi, na primer v zvezi z dolgotrajno brezposelnimi in mladimi, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo. Aktivne politike zaposlovanja bi lahko imele večjo vlogo pri nudenju podpore tem skupinam za lažji dostop do trga dela. Aktivacijo ljudi, ki prejemajo socialne ugodnosti, ovira razdrobljenost in omejeno sodelovanje med različnimi organi, ki zagotavljajo ugodnosti in storitve ponovnega vključevanja na trg dela. V okviru pilotnega projekta so bili razviti namenski centri za zaposlovanje in socialno pomoč, ki združujejo storitve agencije za zaposlovanje in agencije za socialno pomoč, vendar zaenkrat ni bila sprejeta odločitev, da se projekt izvede v večjem obsegu po zaključku pilotnega projekta decembra 2016.
(7)

Luksemburški organi so si ob upoštevanju tveganj, povezanih z močno odvisnostjo od finančnega sektorja, prizadevali za večjo diverzifikacijo gospodarstva. Glede na visoko raven stroškov dela v državi so dejavnosti z višjo dodano vrednostjo tiste, ki ponujajo možnosti za sprostitev alternativnih virov rasti. Uspešna diverzifikacija gospodarstva Luksemburga je torej v veliki meri odvisna od sektorjev, ki so manj občutljivi na ravni stroškov dela. Večinoma temeljijo na raziskavah in inovacijah, ki so intenzivne tako tehnološko kot glede uporabe znanja. K diverzifikaciji gospodarstva bi prav tako lahko pripomogla nadaljnja širitev sicer že uspešnega sektorja nefinančnih storitev. Z zmanjšanjem ali odpravo obstoječih ovir za naložbe in inovacije, ki omejujejo gospodarski razvoj, bi država sprostila potencial za inovacije in prispevala k diverzifikaciji. Medtem ko so javne naložbe nad povprečjem euroobmočja, pa so zasebne naložbe premalo uspešne. Ohranjanje visoke ravni naložb je ključnega pomena za ohranitev obetov za rast. Analiza v poročilu o državi kaže, da je Luksemburg država z najbolj omejevalnimi predpisi v Uniji za ustanavljanje na področju poslovnih storitev in trgovine na drobno. Glavne omejitve zadevajo zahteve glede lastništva, glasovalne pravice in multidisciplinarne omejitve v sektorju poslovnih storitev ter zahteve za poslovanje in ustanavljanje v maloprodajnem sektorju.
(8)

Za Poljsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast po razveljavitvi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem junija 2015 (5). V konvergenčnem programu za leto 2015 vlada načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj postopno zmanjševal, in sicer s 3,2 % BDP na 2,7 % BDP v letu 2015 in nato na 1,2 % BDP v letu 2018. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se lahko šteje, da je bil čezmerni primanjkljaj ustrezno odpravljen že v letu 2014, kar je eno leto pred rokom, ob upoštevanju, da je presežek nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, tj. 3 % BDP, mogoče pripisati neto proračunskim stroškom sistemske pokojninske reforme. Vlada v skladu s konvergenčnim programom načrtuje, da bo do leta 2019 dosegla srednjeročni cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP. Vlada po rekordnem 51,7-odstotnem deležu javnega dolga v BDP v letu 2015 načrtuje njegovo znižanje na 49,1 % v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske napovedi, je v letu 2015 verjeten in v letu 2016 ugoden. Na podlagi splošne ocene bo Poljska predvidoma izpolnila zahtevano prilagoditev za doseganje srednjeročnega cilja v letu 2015, saj je rast neto odhodkov nižja od referenčne vrednosti. Ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 niso dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2015 obstaja tveganje manjšega odstopanja od zahtevane prilagoditve v letu 2016, saj strukturna prilagoditev ne dosega zahtevane. Zato bodo v letu 2016 potrebni nadaljnji ukrepi. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 pričakuje, da bo Poljska na splošno izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Davčni prihodki bi se lahko povečali z zmanjšanjem trenutno obsežne uporabe znižanih stopenj DDV in s povečanjem učinkovitosti davčne uprave.
1.

Države članice v letih 2016, 2017 in 2018 spremljajo prisotnost arzena v živilih. Spremljanje bi moralo obsegati širok nabor živil, ki odražajo potrošniške navade, da se omogoči natančna ocena izpostavljenosti, vključno z živili, kot so žitna zrnja, živila na osnovi žit (vključno z otrobi in kalčki), sadni in zelenjavni sokovi, pitna voda (vključno z ustekleničeno vodo), kava, posušeni čajni listi, pivo, ribe in morski sadeži, zelenjava, živila iz alg (vključno z algami hijiki), mleko, mlečni izdelki, hrana za dojenčke in majhne otroke, hrana za posebne zdravstvene namene in nadomestki živil.
(8)

Za Hrvaško trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2015 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2017, kar ni v skladu z rokom, ki ga je priporočil Svet, in sicer do leta 2016. Vlada načrtuje postopno znižanje nominalnega primanjkljaja na 5,0 % BDP v letu 2015, na 3,9 % v letu 2016 ter nadalje na 2,7 % BDP v letu 2017. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel najvišjo raven pri 92,5 % v letu 2017 in se na splošno stabiliziral na 92,4 % BDP v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, se zdi ugoden, saj je rast primerljiva z rastjo, predvideno v napovedi Komisije, zahtevan konsolidacijski napor iz konvergenčnega programa pa je večji od predvidenega v napovedi. Ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2015 naprej so le delno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se pravočasna in trajna odprava čezmernega primanjkljaja do leta 2016 ne pričakuje. Na podlagi števila sprejetih diskrecijskih ukrepov je bil fiskalni napor v letu 2014 skladen s priporočilom Sveta. Enako v kumulativnem smislu velja tudi za leti 2014 in 2015, kljub napovedanemu primanjkljaju v letu 2015. Vendar je (prilagojena) sprememba v strukturnem saldu za obdobje 2014–2015 pod priporočeno vrednostjo. V letu 2016 je fiskalni napor pod ravnjo, določeno v priporočilu Sveta. Zato bodo potrebni nadaljnji strukturni ukrepi. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Hrvaška ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast.
(3)

Na podlagi Odločbe 2003/766/ES je bilo kolobarjenje obvezno samo za izkoreninjenje izoliranih izbruhov koruznega hrošča. Kljub temu so znanstvene študije pokazale, da je kolobarjenje najučinkovitejša tehnika tudi za upočasnitev širjenja koruznega hrošča in zmanjšanje njegovega učinka. Poleg tega, da je učinkovita metoda za nadzor koruznega hrošča, ima tudi več drugih prednosti z okoljskega vidika. Te vključujejo izboljšanje ali ohranjanje rodovitnosti tal in strukture ter prekinitev ciklov škodljivcev in plevela, kar lahko vpliva na to, da kmetje zmanjšajo uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev. Tako pozitivno vpliva tudi na kakovost vode in zraka ter na biotsko raznovrstnost. Vendar je iz drugih študij, opravljenih s tem škodljivim organizmom, postalo jasno, da se lahko zaradi njegovega nadaljnjega širjenja poveča uporaba insekticidov, saj je v nekaterih primerih težko najti ekonomsko ugodno alternativo koruzi v kolobarju.
SL Uradni list Evropske unije C 289/1

PRIPOROČILO SVETA

z dne 18. februarja 2014

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2012

2014/C 289/01

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Četrte konvencije AKP-EGS, podpisane dne 15. decembra 1989 v Loméju (1), kot je bila spremenjena s Sporazumom, podpisanim dne 4. novembra 1995 na Mauritiusu (2),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru drugega finančnega protokola k Četrti konvenciji AKP-ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen osmi Evropski razvojni sklad (osmi ERS), in zlasti člena 33(3) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju finančne uredbe z dne 16. junija 1998, ki se uporablja za sodelovanje pri razvojnem financiranju v okviru Četrte konvencije AKP-ES (4), in zlasti členov 66 do 74 finančne uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi osmega ERS na dan 31. decembra 2012 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS) (5), za proračunsko leto 2012 skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 33(3) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje osmega ERS.

(2) Komisija je dejavnosti osmega ERS v proračunskem letu 2012 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti osmega ERS za proračunsko leto 2012.

V Bruslju, 18. februarja 2014 Za Svet Predsednik G. STOURNARAS

(1) UL L 229, 17.8.1991, str. 3.

(2) UL L 156, 29.5.1998, str. 3.

(3) UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

(4) UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

(5) UL C 331, 14.11.2013, str. 261.
(9)

Cilj proračunske strategije iz konvergenčnega programa za leto 2014 je, da se zagotovi trajna odprava čezmernega primanjkljaja in se doseže srednjeročni cilj v zvezi s strukturnim proračunskim saldom ali pa se ta cilj preseže. Srednjeročni cilj v višini -0,5 % BDP je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Javnofinančni primanjkljaj Danske se je v letu 2013 vzdržno znižal pod 3 % BDP. Cilj konvergenčnega programa je doseči nominalni javnofinančni primanjkljaj v višini 1,3 % BDP v letu 2014 in 2,9 % v letu 2015, kar je v skladu s (preračunanim) strukturnim saldom, ki dosega ali presega srednjeročni cilj. Zato je proračunska strategija iz konvergenčnega programa na splošno v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Raven dolga, ki je v letu 2013 znašala 44,5 % BDP, naj bi se v skladu z načrti leta 2015 začasno povečala, nato pa naj bi se zmanjšala. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v konvergenčnem programu, je verjeten. Scenarij napoveduje rast BDP v višini 1,6 % v letu 2014 in je na splošno skladen z napovedma služb Komisije iz spomladi 2014 (1,5 % in 1,9 %). Na podlagi ocene konvergenčnega programa za leto 2014 in napovedi Komisije Svet v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 meni, da so danske javne finance zdrave in da se lahko pričakuje, da bo cilj konvergenčenega programa dosežen.
(11)

Čeprav je prebivalstvo Irske razmeroma mlado, so bili javni izdatki za zdravstvo leta 2012 pri 8,7 % BND med najvišjimi v Uniji in so občutno presegali 7,3-odstotno povprečje EU. Glede na sedanje težave pri upravljanju zdravstvene blagajne bo zaradi pričakovanih demografskih pritiskov kot posledice staranja prebivalstva sedanje ravni storitev mogoče ohranjati le, če bo srednje- do dolgoročno dosežena boljša stroškovna učinkovitost. Do leta 2060 naj bi se izdatki v zvezi z zdravstvom zaradi demografskih pritiskov povečali za 1,2 odstotne točke BDP. Zdravstveni sektor je pred večplastnimi izzivi. Sistemi in procesi finančnega upravljanja in računovodstva so razdrobljeni med različnimi ponudniki zdravstvenih storitev. To povzroča zamude in ovire pri zbiranju in obdelavi podatkov. Prav tako sta zaradi tega ovirana spremljanje izdatkov za zdravstvo ter doseganje stroškovne učinkovitosti in ustrezne dodelitve sredstev. Dodaten izziv predstavlja visoka raven izdatkov za farmacevtske izdelke, saj so izdatki za zdravila na recept sorazmerno visoki.
1.

Država članica, ki je sklenila dvostranski sporazum o socialni varnosti s tretjo državo, ki vključuje določbe o zdravstvenih storitvah, te določbe uporablja za osebe, za katere velja zakonodaja te države članice, ter za njihove družinske člane, ki prebivajo v drugi državi članici, in ki so upravičeni do prejemanja storitev na podlagi člena 17 ali členov 24 do 26 Uredbe (ES) št. 883/2004 v primeru, da so zdravstvene storitve nujno potrebne v času bivanja v navedeni tretji državi.