PRILOGA

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„OLIVES NOIRES DE LA VALLÉE DES BAUX-DE-PROVENCE“

EU št.: PDO-FR-0052-AM01 – 16.8.2017

ZOP ( X ) ZGO ( )

1. Skupina vložnikov in pravni interes

„Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la vallée des Baux-de-Provence“ (SIOVB) Vallon de la Fontaine 13520 Les Baux-de-Provence FRANCIJA Tel. +33 490543842 Faks +33 484253288 E-naslov: contact@siovb.com

Poklicno združenje „Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence“ (SIOVB), ki ga ureja delovni zakonik, sestavljajo pridelovalci oljk, predelovalci oljk in oljarji (približno 1 100 gospodarskih subjektov). Združenje ima pravni interes za vložitev zahtevka.

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

— ☐ Ime proizvoda — ☒ Opis proizvoda — ☒ Geografsko območje — ☒ Dokazilo o poreklu — ☒ Metoda proizvodnje — ☒ Povezava — ☒ Označevanje — ☒ Drugo (nadzor, nacionalne zahteve)

4. Vrsta sprememb

— ☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. — ☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5. Spremembe

Opis proizvoda

V specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu (s katerim je nadomeščen nekdanji povzetek) je bil opis proizvoda „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“ spremenjen in dopolnjen.

Celotno prvotno besedilo: „Oljke z označbo ‚Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence‘ se pridobivajo izključno iz sorte grossane. Plodovi so debeli in majhni, s krajšim spodnjim delom ter obilnim in sočnim mesom,“ je nadomeščeno z naslednjim:

„Oljke z označbo ‚Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence‘ so črne namizne oljke. Pridobivajo se izključno iz sorte grossane. Plodovi so debeli in majhni, s krajšim spodnjim delom ter obilnim in sočnim mesom. Oljke so cele, nepotolčene, nezarezane in nearomatizirane. V njih je čutiti eno ali več naslednjih arom: gomoljike, jurčki, kvašen kruh, medenjaki, rdeče vino. Lahko so nekoliko grenke. Serije oljk so homogene z največ 5 % plodov, katerih velikost ustreza več kot 42 plodom na hektogram, in največ 5 % plodov, katerih velikost ustreza manj kot 20 plodom na hektogram“.

Zaradi boljše opredelitve proizvoda so bili torej dodani opisni elementi, pri čemer je pojasnjeno, da gre za namizne oljke, da bi se bolje opredelile po standardu iz zbirke Codex Alimentarius za namizne oljke. Z vključitvijo organoleptičnega opisa se lahko tudi pojasnijo posebnosti, po katerih se te oljke razlikujejo od drugih črnih namiznih oljk. Nazadnje, z dodano opredelitvijo velikosti je bolje opredeljena prvotna navedba, da so oljke „debele in majhne“.

Poleg tega je samo v enotnem dokumentu v tej postavki dodan tudi opis naslednjih načinov predstavitve oljk (ki so v specifikaciji proizvoda navedene v postavki „Metoda proizvodnje“):

„Obstajata dva načina predstavitve:

— naluknjane oljke, soljene z morsko soljo: sveže obrane oljke se naluknjajo in solijo z morsko soljo,

— priprava v slanici: naluknjane ali nenaluknjane oljke se potopijo v slanico, katere gostota mora po stabilizaciji znašati od 1 045 do 1 060 stopinj Baumé.“

Geografsko območje

V specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu (nekdanji „povzetek“) je spremenjena opredelitev geografskega območja oljk „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“.

Tako je naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda in povzetka:

„Razmejeno geografsko območje proizvodnje oljk, upravičenih do kontrolirane označbe porekla ‚Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence‘, leži znotraj naslednjih občin departmaja Bouches-du-Rhône: Arles, Aureille, les Baux de Provence, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Maussane-les-Alpilles, Mouries, Le Paradou, Saint-Martin de Crau, Orgon, Saint-Etienne du Grès, Saint-Rémy de Provence, Senas in Tarascon.“;

nadomeščeno z naslednjim:

— v enotnem dokumentu (točka 4):

„Geografsko območje leži znotraj ozemlja naslednjih občin departmaja Bouches-du-Rhône: v celoti vključene občine: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles in Paradou; delno vključene občine: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas in Tarascon.“;

— v specifikaciji proizvoda:

„Vsi postopki od pridelave oljk do njihove priprave v črne namizne oljke morajo potekati na razmejenem geografskem območju, ki leži znotraj ozemlja naslednjih občin departmaja Bouches-du-Rhône: v celoti vključene občine: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles in Le Paradou; delno vključene občine: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas in Tarascon. V mestni hiši vsake od zadevnih občin se hrani kartografski dokument, v katerem so opredeljene meje geografskega območja, kot ga je opredelil nacionalni odbor za agroživilske proizvode pri Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) (nacionalni inštitut za poreklo in kakovost) na svojem sestanku 20. junija 2013 na predlog komisije strokovnjakov, imenovane za ta namen.“

Obseg geografskega območja je razširjen na dele občin, ki so že vključene v geografsko območje, in na novo sosednjo občino „Mas-Blanc-des-Alpilles“ (del občine). To dodano besedilo se nanaša na vse občine geografskega območja, razen na občino „Les Baux-de-Provence“, ki je že v celoti vključena v geografsko območje.

Ti deli občin, ki so bili dodani v obseg geografskega območja, izpolnjujejo ista geološka, pedološka in podnebna merila ter merila glede rastlinske sestave kot preostalo območje označbe porekla. Poleg tega je s to razmejitvijo omogočeno, da se v območje označbe porekla vključi nov predelovalec oljk.

Dodan je datum odobritve razmejitve (20. junij 2013) na podlagi odločitve, ki jo je sprejel nacionalni odbor za agroživilske proizvode pri inštitutu INAO, pristojen za potrditev spremembe geografskega območja na nacionalni ravni.

Poleg tega naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda in povzetka: „Črne oljke morajo biti obrane v identificiranih nasadih na razmejenem območju proizvodnje,“ ni vključeno v enotni dokument, ki nadomešča povzetek, in je v specifikaciji proizvoda spremenjeno.

Dodano je tudi, da se oljke obirajo na parcelah, identificiranih na opisani način. Tako je v specifikaciji proizvoda dodano naslednje besedilo:

„Črne oljke izvirajo iz oljk, obranih na identificiranih parcelah, ki ležijo na opredeljenem območju proizvodnje. Parcele se identificirajo po merilih za kraje zasaditve parcel, ki jih je določil nacionalni odbor za agroživilske proizvode pri inštitutu INAO na svojem sestanku 21. februarja 2013 na podlagi mnenja komisije strokovnjakov, ki jo je za ta namen imenoval. Vsak proizvajalec, ki želi, da bi se njegova parcela identificirala, vloži ustrezno vlogo pri službah inštituta INAO na obrazcu, skladnem z vzorcem, ki ga je direktor inštituta INAO odobril pred 31. majem pred prvim obiranjem oljk za označbo porekla, in se obveže, da bo upošteval merila za kraj zasaditve parcele. Pristojni nacionalni odbor inštituta INAO vsako leto po mnenju navedene komisije strokovnjakov odobri seznam novih identificiranih parcel. Seznam identificiranih parcel in merila za identifikacijo so na vpogled pri službah inštituta INAO in zadevne skupine.“

Ta postopek nadzornim organom omogoča, da izdelajo seznam vseh parcel, primernih za pridelavo oljk za označbo porekla v danem letu.

— Poleg tega je v točko 3.4 enotnega dokumenta in specifikacijo proizvoda dodano naslednje besedilo: „Vsi postopki od pridelave oljk do priprave črnih oljk se izvajajo na opredeljenem geografskem območju.“ Dodana ni nobena nova obvezna faza na geografskem območju, vendar informacije o fazah, ki morajo potekati na geografskem območju, v nekdanjem povzetku in specifikaciji proizvoda niso bile jasno navedene.

— Samo v specifikacijo proizvoda so dodani tudi kartografski viri, uporabljeni za opredelitev geografskega območja: „V mestni hiši vsake od zadevnih občin se hrani kartografski dokument, v katerem so opredeljene meje geografskega območja, kot ga je opredelil nacionalni odbor za agroživilske proizvode pri nacionalnem inštitutu za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité, INAO) na svojem sestanku 20. junija 2013 na predlog komisije strokovnjakov, imenovane za ta namen.“

Te kartografske podatke Institut national de l’information géographique et forestière (IGN) (nacionalni inštitut za geografske in gozdarske informacije) je za razliko od katastrskih načrtov, ki so se sprva uporabljali, mogoče prenesti na druge nosilce podatkov.

Po veljavnih nacionalnih postopkih je za odločitev o zahtevku za spremembo specifikacije proizvoda, preden se ta pošlje Evropski komisiji, pristojen nacionalni odbor za označbe porekla mlekarskih, agroživilskih in gozdarskih proizvodov pri nacionalnem inštitutu za poreklo in kakovost (INAO). Vendar sprememba velja šele, ko je registrirana na evropski ravni.

Dokazilo o poreklu

Iz te postavke specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta (nekdanji povzetek) je črtano naslednje prvotno besedilo:

„Oljka je skupaj z žitom in vinsko trto že od nekdaj del trojice glavnih kultur Provanse. V Vallée des Baux-de-Provence je oljkarstvo vedno prevladovalo kljub konkurenci iz uvoza ter opuščanju oljk in njihovem nadomeščanju z gojenjem zelenjave zaradi izgradnje namakalnih kanalov. Leta 1786 je opat Couture v svoji razpravi prikazal, da je ena od posebnosti Vallée des Baux-de-Provence njeno veliko bogastvo sort oljk. Pri tem je naštel najmanj šest glavnih vrst, med katerimi je bila grossane. Zaradi tega bogastva je območje Vallée des Baux-de-Provence postalo eno od območij z najbogatejšo pripravo oljk. Stoletni običaji so vedno omogočali uživanje potolčenih zelenih oljk, celih zelenih oljk in črnih oljk. ‚Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence‘ se pridobivajo iz sorte grossane, ki je razširjena izključno na območju Vallée des Baux de Provence. Dolgo časa tradicionalni način proizvodnje (ročno luknjanje oljk) se zadnja leta vse bolj mehanizira. ‚Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence‘, ki jih zaradi poznega prihoda na trg namiznih oljk (v decembru) pogosto imenujejo ‚božične oljke‘, so bile za kmete v manj dejavnem obdobju (pozimi) dolgo dodaten vir zaslužka.“

Glede na spremembe nacionalnih zakonov in predpisov je bila namreč postavka „Dokazila o poreklu proizvoda z geografskega območja“ v specifikaciji proizvoda in povzetku (točka (d) „Dokazilo o poreklu“), ki je vsebovala samo elemente „povezave s poreklom“, spremenjena ter odslej v specifikaciji proizvoda združuje izključno prijavne obveznosti in vodenje registrov za sledljivost proizvoda in spremljanje proizvodnih razmer.

Dodani so bili torej različni odstavki, s katerimi so nadomeščeni prejšnji odstavki o zgodovini in slovesu proizvoda. V predlaganem novem besedilu so opisani dokumenti, ki so bili uvedeni za spremljanje in nadzor proizvoda z označbo porekla: identifikacijska prijava gospodarskih subjektov, letna izjava o nenameri uporabe celotne ali delne proizvodnje za označbo porekla v danem letu, evidenca pridelave, registri ravnanja z oljkami (kot surovino) in črnimi oljkami (končnim proizvodom), letna prijava pridelka oljk, letna prijava predelave črnih oljk, prijava dajanja črnih oljk z označbo porekla v promet, letna prijava zalog črnih oljk z označbo porekla.

Dodan je bil tudi sklic na podrobna pravila o nadzoru. V navedeni postopek nadzora je vključen tudi analitični in organoleptični preskus, ki je že predviden v registrirani specifikaciji proizvoda. Odstavek se glasi:

„Celotni postopek je dopolnjen z analitičnim in organoleptičnim preskusom, ki se izvede z naključnim vzorčenjem za pakiranje pripravljenega ali že pakiranega končnega proizvoda ter s katerim se je mogoče prepričati o kakovosti končnega proizvoda in njegovi skladnosti z opisom iz točke 2.“

Gre namreč za kratek opis narave in vzpostavljenega sistema za nadzor proizvoda.

Metoda proizvodnje

— Uvodni stavek „oljke morajo biti obrane v opredeljenih nasadih na opredeljenem območju proizvodnje,“ je črtan iz te postavke specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta (nekdanji povzetek), ker je bil postopek identifikacije parcel predstavljen v postavki „Geografsko območje“ specifikacije proizvoda.

— Gostota zasaditve: dodana so pravila o gostoti zasaditve.

V specifikaciji proizvoda je tudi dodano: „V vsakem nasadu, zasajenem po 27. avgustu 1997, ima vsako drevo na voljo minimalno površino 24 kvadratnih metrov, ki se izračuna s pomnožitvijo razdalje ‚med vrstama‘ in razdalje ‚razmika‘ med drevesi. Po drugi strani je najmanjša razdalja med drevesi vsaj 4 metre.“

Ta pravila ustrezajo običajnim lokalnim praksam, ki zagotavljajo optimalni razvoj drevesa. Uporabljajo se za vsa drevesa, zasajena po datumu priznanja kontrolirane označbe porekla na nacionalnem ozemlju. S temi pravili se lahko zagotovi upoštevanje priporočenih pravil o gostoti zasaditve pri prihodnjih nasadih.

— Obrezovanje: v specifikacijo proizvoda je dodano naslednje besedilo:

„Oljke se obrezujejo vsaj vsako drugo leto.“

Tako imenovana vzgojna rez omogoča uravnavanje pridelka oljke. Z nadaljnjim obrezovanjem se izboljša letina. Oljke se običajno obrezujejo vsako leto, ker pa vegetativni cikel oljke traja dve leti, je v specifikaciji proizvoda priporočeno najmanj eno obrezovanje na vsaki dve leti.

— Namakanje: v specifikacijo proizvoda je dodana naslednja določba:

„Namakanje v dobi rasti oljke je dovoljeno do datuma obiranja, ki se vsako leto določi za označbo porekla.“

Odločeno je bilo, da se namakanje omeji do datuma začetka obiranja, ki se vsako leto določi za označbo porekla. Ta datum ustreza običajnim praksam. To omogoča, da se dovoli namakanje dreves, kadar je to potrebno zaradi dolgotrajne suše, da se prepreči prevelik vodni stres, ki škoduje drevesu v rastni dobi in kakovosti plodov. Po drugi strani pa je za ohranitev kakovosti dozorelih plodov pred prepojenostjo z vodo zaželeno, da se namakanje ustavi, ko se začne obiranje.

— Godnost dreves za proizvodnjo oljk:

Naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda:

„Uporaba kontrolirane označbe porekla ‚Olives noires de la vallée des Baux-de-Provence‘ se lahko odobri samo za oljke z dreves, starih najmanj pet let,“ je nadomeščeno z naslednjim:

„Uporaba označbe porekla ‚Olives noires de la vallée des Baux-de-Provence‘ se odobri samo za oljke z dreves, ki so na parceli zasajena najmanj pet let.“

Zaradi jasnejšega besedila je namreč dodano, da starost, ko so drevesa godna za proizvodnjo oljk za označbo porekla in ki je določena na pet let, ustreza petim letom „zasaditve drevesa na parceli“ (identificirana parcela za označbo porekla).

— Donos: največji dovoljeni donos je deset ton na hektar namesto največ šest ton na hektar.

Prvotno besedilo specifikacije proizvoda:

„Donos na hektar ne sme presegati šest ton oljk na hektar,“ je nadomeščeno z naslednjim:

„Donos ne presega deset ton oljk, obranih na hektar oljčnega nasada, ne glede na namen uporabe oljk. Donos se izračuna na vse identificirane parcele kmetijskega gospodarstva, na katerih se pridelujejo oljke za označbe porekla ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘, ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ in ‚Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence‘.“

Drevesa mladih nasadov namreč zdaj postajajo godna za proizvodnjo, donos teh oljčnih nasadov pa dosega od 8 do 10 t/ha. Poleg tega niso redki večstoletni oljčni nasadi, v katerih rastejo drevesa z velikimi krošnjami in posledično veliko rodnostjo. K optimizaciji donosa prispevata tudi profesionalizacija proizvajalcev in obnova parcel. Dodan je bil tudi način izračuna donosa, da bi se izognili poljubnemu razlaganju in olajšali nadzor. Tako je dodano, da se donos izračuna na obrani pridelek (in ne celotni pridelek drevesa, ki vključuje odpadle oljke, ki se ne poberejo in za katere ni mogoče uporabiti označbe), ne glede na namen uporabe oljk, ter na vse identificirane parcele kmetijskega gospodarstva, na katerih se pridelujejo oljke za označbe porekla „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“, „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ in „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“.

— Obiranje oljk: za boljšo ureditev postopkov in zagotovitev kakovosti obranih oljk so dodane različne določbe o obiranju.

Naslednja prvotna določba specifikacije proizvoda:

„Oljke morajo biti pridobljene iz oljk, ki se ob ustrezni zrelosti oberejo neposredno z drevesa,“ je črtana.

— V specifikacijo proizvoda je dodana naslednja določba: „Datum začetka obiranja se vsako leto določi s sklepom direktorja inštituta INAO na podlagi obrazloženega predloga skupine.“ Odločeno je bilo namreč, da se ta določba dopolni s sistemom začetka obiranja, s čimer se zagotovi, da oljkarji upoštevajo zadostno zrelost oljk. Datum začetka obiranja predlaga skupina, ki svoj predlog opre na senzorično analizo reprezentativnih vzorcev oljk s celotnega geografskega območja.

— Dodano je tudi naslednje besedilo: „Za ustrezno zrele se štejejo serije obranih oljk, ki vsebujejo najmanj 70 % oljk črne ali spremenljive barve.“ To besedilo omogoča bolj natančno določitev zrelosti obranih oljk, s čimer se izboljša kakovost in olajša nadzor.

V zgoraj navedenem prvotnem besedilu: „Oljke morajo biti pridobljene iz oljk, ki se ob ustrezni zrelosti oberejo neposredno z drevesa,“ je črtan pojem oljk, „ki se oberejo neposredno z drevesa“. V točki 5.8 specifikacije proizvoda z naslovom „Priprava“ je nadomeščen s prepovedjo uporabe odpadlih oljk za predelavo. Predlagano nadomestno besedilo je naslednje: „Oljke, na katerih so sledi stika s tlemi, niso dovoljene za predelavo“. Tako navedeni ukrep je primernejši in ga je lažje nadzorovati.

Naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda: „Oljke se skladiščijo v zabojčkih, zatem pa se v največ 48 urah po obiranju dostavijo predelovalcem oljk,“ je nadomeščeno z naslednjim: „Oljke se skladiščijo v zabojčkih ali paletnih zabojih. Nato se v skladu z lokalnimi običaji v največ 48 urah po obiranju v dobrem fitosanitarnem stanju dostavijo predelovalcem oljk.“ Oljke se namreč lahko obirajo tudi v paletne zaboje in ne samo zabojčke (z režami), saj tovrstne posode ne škodujejo kakovosti proizvoda. Poleg tega je nujno, da se predelovalcem oljk dostavijo fitosanitarno neoporečne oljke.

— Priprava črnih oljk:

Naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda (in delno povzetka):

„Velikost oljk mora ustrezati največ 35 plodom na hektogram. Za upravičenost do kontrolirane označbe porekla ‚Olives noires de la Vallée de Baux de Provence‘ je treba oljke pred pripravo razvrstiti po velikosti in prebrati,“ je spremenjeno, tako da je dodano dovoljeno odstopanje glede velikosti, ki je vključeno že v delu veljavne specifikacije proizvoda, naslovljenem „Opis proizvoda“.

Tako je prvotno besedilo v specifikaciji proizvoda nadomeščeno z naslednjim (vrednosti glede velikosti so navedene v točki 3.2 enotnega dokumenta):

„Oljke se pred pripravo razvrstijo po velikosti in preberejo. Velikost črnih namiznih oljk ustreza največ 35 plodom na hektogram. Serije so homogene z največ 5 % plodov, katerih velikost ustreza več kot 42 plodom na hektogram, in največ 5 % plodov, katerih velikost ustreza manj kot 20 plodom na hektogram.“

V zvezi s prebiranjem oljk pred pripravo je v specifikacijo proizvoda dodana naslednja določba:

„Sveže oljke, ki imajo naslednje napake, navedene v nadaljevanju, ne presegajo 5 % uporabljenih oljk:

— pegave oljke = udarci pri obiranju, zaradi vetra ali toče,

— piki žuželk.

Delež črvivih oljk je manjši od 3 % oljk, ki se uporabijo.“

Gre za določitev meril prebiranja oljk z opredelitvijo napak in najvišjih dopustnih vrednosti za te napake.

Kar zadeva metodo priprave oljk, je naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda in povzetka:

„Oljke morajo biti pripravljene v obratih za konzerviranje, ki stojijo na območju proizvodnje, po eni od naslednjih metod:

— naluknjane oljke, soljene s fino mleto soljo: sveže obrane oljke se naluknjajo in solijo s fino mleto soljo,

— priprava v slanici: naluknjane ali nenaluknjane oljke se potopijo v slanico, katere gostota mora po stabilizaciji znašati od 1 045 do 1 060.“ v specifikaciji proizvoda in točki 3.2 enotnega dokumenta nadomeščeno z naslednjim:

„Oljke se pripravijo po eni od naslednjih metod:

— naluknjane oljke, soljene z morsko soljo: sveže obrane oljke se naluknjajo in solijo z morsko soljo,

— priprava v slanici: naluknjane ali nenaluknjane oljke se potopijo v slanico, katere gostota mora po stabilizaciji znašati od 1 045 do 1 060 stopinj Baumé.“

Pri soljenih naluknjanih oljkah je namreč obvezna uporaba fino mlete soli črtana, saj je primerna tudi groba sol, kot so pokazali preizkusi, ki so jih opravili nekateri predelovalci, ne da bi se pri tem spremenile posebnosti proizvoda. Nasprotno pa je kot obvezna določena uporaba morske soli, da se prepreči morebitna uporaba kamene soli, ki ne ustreza tradicionalnim predelovalnim običajem. Poleg tega je zaradi natančnosti dodano, da je gostota slanice izražena v stopnjah Baumé.

— Shranjevanje oljk:

Naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda in povzetka: „Oljke se shranijo v slanico za največ tri mesece,“ je v specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu (v točki 3.5) nadomeščeno z naslednjim besedilom:

„Soljene naluknjane oljke se shranjujejo pri temperaturi med +2 °C in +4 °C največ 12 mesecev. Oljke, pripravljene v slanici, se shranijo v slanico za največ 24 mesecev pri sobni temperaturi.“

Najdaljše obdobje shranjevanja oljk v slanici je namreč s treh mesecev podaljšano na 24 mesecev, saj se proizvod lahko tako dolgo ohrani, ne da bi se poslabšal. Nasprotno pa so soljene naluknjane oljke občutljivejše. Tako so bili dodani pogoji shranjevanja teh oljk. Shranjujejo se lahko največ 12 mesecev pri temperaturi od +2 °C do +4 °C.

Povezava z geografskim območjem

V specifikaciji proizvoda in tudi v enotnem dokumentu (ali nekdanjem povzetku) je bila celotna povezava napisana ponovno. Gre predvsem za dodane dele, ki ne spreminjajo prvotno opisanih temeljnih značilnosti vzročne povezave med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda.

Naslednji prvotni besedili v povzetku: „Geografsko območje proizvodnje Vallée des Baux-de-Provence je na severu omejeno s Canal des Alpilles, na jugu pa s Canal de Craponne“, in v specifikaciji proizvoda: „Geografsko območje proizvodnje Vallée des Baux-de-Provence na severu jasno razmejuje Canal des Alpilles, na jugu pa Canal de Craponne“;

sta v specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu nekoliko spremenjeni in nadomeščeni z naslednjim besedilom:

„Geografsko območje je del masiva hribovja Alpilles z njegovim koluvialnim obrobjem in severnim robom nižavja Crau.“

Ta posodobitev je posledica manjše spremembe meja geografskega območja, zaradi katere Canal des Alpilles in Canal de Craponne ne označujeta več mej geografskega območja.

Poleg tega so za dopolnitev tega opisa dodani naslednji elementi: „Hribovska veriga Alpilles (z največ 400 metri nadmorske višine) se na približno 30 kilometrih razteza od zahoda proti vzhodu in obsega najznačilnejše apnenčaste griče Provanse, ki se dvigujejo med Rono in Duranco ter nižavjem Crau. Ta masiv tvori najzahodnejšo vejo provansalskih antiklinal. To je erodiran masiv s slikovitim poševno izklesanim reliefom, ki ga sestavljajo predvsem kredni apnenci in jurski apnenci na južnem delu.“

— Naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda (ki ni bilo vključeno v povzetek): „Lego oljčnih nasadov na tem območju je skozi zgodovino zaznamovala izgradnja namakalnih kanalov. Oljke so se tako ohranile v predelih, kjer je namakanje ostalo težavno in so bile varne pred izruvanjem, medtem ko so bile v drugih predelih nadomeščene z gojenjem zelenjave,“ je črtano, ker so to zgodovinska dejstva, ki ne dokazujejo prave povezave z geografskim poreklom.

— Naslednji prvotni besedili v specifikaciji proizvoda: „Za tako razmejeno regijo Vallée des Baux-de-Provence so značilne posebne geološke in podnebne razmere,“ in v povzetku: „Zanjo so značilne posebne geološke in podnebne razmere,“

ter naslednje prvotno besedilo v specifikaciji proizvoda:

„Na gričevnatem območju so tla apnenčasta, brez izrazite barve in prodnata z veliko zmogljivostjo zadrževanja toplote, zračna in zelo prepustna. Podnebje je sredozemsko z vročimi in suhimi poletji, precej deževnimi jesenmi in pomladmi ter značilnim vetrom ‚mistralom‘ (severnikom). Rastlinstvo regije Vallée des Baux je še posebno prilagojeno delovanju teh tal. Območje Vallée des Baux-de-Provence je zaradi hribovske verige Alpilles veliko manj izpostavljeno vetru in pomladnim zmrzalim, predvsem pa megli, ki zavira oploditev cvetov oljk in pospešuje razvoj nekaterih glivičnih bolezni.“;

so spremenjena in dopolnjena, da bi se podrobneje pojasnile posebnosti geografskega območja. Del tega besedila je povzet v opisu „vzročne povezave“, vendar je del o opisu podnebja, tal in rastlinstva črtan in nadomeščen z naslednjimi elementi (dodani deli v enotnem dokumentu in specifikaciji proizvoda):

„Za geografsko območje so značilne naslednje podnebne razmere:

— sredozemsko podnebje,

— velika razlika v temperaturah in padavinah med letnimi časi in leti,

— padavine, za katere so značilne kratke, a močne nevihte, ki se pojavljajo predvsem jeseni in pomladi. Padavine, ki znašajo 700 mm na leto, so zgoščene na 50 dni,

— sušno obdobje, za katero so značilna suha in vroča ter celo izjemno vroča poletja s pogostim pomanjkanjem vode, zlasti julija,

— zmerne zime, pri čemer je najhladnejši mesec januar,

— povprečna temperatura 13,6 °C z odstopanjem za 1 do 2 °C navzdol na severnem pobočju hribovja Alpilles in nevarnostjo pomladne zmrzali,

— močni vetrovi, ki pihajo več kot 100 dni na leto, predvsem s severa (mistral) in zahoda (tramontana),

— precej izjemna osončenost, ki skupaj traja več kot 2 800 ur na leto.

Značilna tla geografskega območja so prodnata (od 40 % do 80 % proda), apnenčasta z ilovnato-peščeno ali peščeno-glinasto-ilovnato matično podlago na masivu Alpilles in njegovem koluvialnem obrobju. Tla na severnem robu starega nižavja Crau, imenovanega tudi ‚Crau d’Eyguières‘, so jerinska, rdeča in zelo prodnata (od 30 do 60 cm zaobljenih kremenastih prodov) ter obogatena z apnenčastimi koluvialnimi nanosi iz erozije južnih pobočij hribovja Alpilles.

Oljčni nasadi masiva Alpilles rastejo predvsem na apnenčastih prodnatih tleh, ki so se izoblikovala na nagnjenih ravnicah ob vznožju gore, plastovitih usedlinah in bolj ali manj debelih koluvialnih nanosih, ki zapolnjujejo grape. Tekstura finih delcev je običajno ilovnato-peščena, redkeje pa peščeno-glinasto-ilovnata. Skupna vsebnost apnenca, ki povprečno znaša od 20 % do 30 %, lahko doseže 40 %, vsebnost aktivnega apnenca pa redko presega 8 %. pH tal je med 8 in 8,5.“

Poleg tega so samo v specifikacijo proizvoda dodani naslednji dodatni opisi podnebja, geoloških značilnosti in rastlinstva, značilnih za geografsko območje:

„Zahodni del masiva je izpostavljen vplivu doline reke Rone, tukaj je več padavin, temperature pa so milejše, tako da je pozimi in spomladi manj zmrzali. Na južnem vznožju, ki je zaščiteno pred mrzlim mistralom in tudi bolje osončeno, je mogoče zgodnejše obiranje. Na osojah je več padavin. V kotlinah in na dnu dolinic je zaradi mikropodnebnih razmer (manjši vpliv sonca in zavetrje) poleti mogoče občutiti svežino. Te značilnosti določajo posebno rastlinstvo in živalstvo iz sredozemske bioklime, zlasti zaradi njune prilagoditve dolgemu obdobju pomanjkanja vode. Geografsko območje sestoji iz erodiranega masiva s slikovitim reliefom, katerega jedro sestavljajo zgodnjekredne apnenčaste in laporne tvorbe ter jurski dolomitski apnenci na južnem delu. Na zahodno-vzhodni osi se na površju sinklinal pojavljajo številne zelo heterogene terciarne usedline iz rečno-jezerskih nanosov, ki jih sestavljajo apnenec, konglomerati, peščenjak, lapor in pesek. V hribovju Alpilles je imelo v kvartarju pomembno vlogo zmrzalno preperevanje apnenčastih skal, zaradi katerega so nastale kamnite usedline ali plasti, ki se podaljšajo v nedavne koluvialne ali aluvialne nanose. Južna pobočja masiva Alpilles so omejena z robom starega nižavja Crau, za katero so značilne naplavine, sestavljene iz apnenčastih in silikatnih prodnikov iz villafranckija, ki jih je nanesla reka Durance, ko je prečkala prehod Saint Pierre de Vence. Predvsem zaradi podnebja in geomorfoloških značilnosti območja rastejo različne vrste rastja sredozemskega pasu, za katerega sta značilna alepski bor (Pinus halepensis) in črničevje (Quercus ilex). Na območju, na katerem se dejansko križajo različne biogeografske značilnosti in za katero je značilno predvsem mezosredozemsko podnebje, raste približno 960 rastlinskih vrst, od katerih jih je 50 na meji območja porazdelitve, ki so prilagojene suši in apnenčastim tlom.“

Naslednji prvotni besedili v specifikaciji proizvoda:

„Zaradi geografskega okolja, ki ga sestavlja hribovska veriga Alpilles s posebnimi tlemi in podnebjem, starih sort, ki so dobro zakoreninjene v tej regiji, ter pridelovalnih praks, ki so se izoblikovale z izkušnjami in delom kmetov, je Vallée des Baux-de-Provence idealno območje za pridelavo oljk,“

in v povzetku: „Vallée des Baux-de-Provence je zaradi tega geografskega okolja z apnenčastimi tlemi in sredozemskim podnebjem, starih sort, ki so dobro zakoreninjene v tej regiji, pridelovalnih praks, ki so se izoblikovale z izkušnjami in delom kmetov, idealno območje za pridelavo oljk“;

sta črtani, ker so informacije, ki jih vsebujeta, natančneje povzete v drugih odstavkih te postavke.

V specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu so dodani naslednji elementi o človeških dejavnikih:

„Oljka je skupaj z žitom in vinsko trto že od nekdaj del trojice glavnih kultur Provanse“.

Samo v specifikaciji proizvoda: „V Vallée des Baux-de-Provence je oljkarstvo vedno prevladovalo kljub konkurenci iz uvoza ter opuščanju oljk in njihovem nadomeščanju z gojenjem zelenjave zaradi izkopa namakalnih kanalov.“

V specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu:

„Leta 1786 je opat Couture v svoji razpravi pokazal, da je ena od posebnosti Vallée des Baux-de-Provence njeno veliko bogastvo sort oljk. Pri tem je naštel najmanj šest glavnih vrst, med katerimi je bila grossane. Ta stara in tradicionalna sorta je edina dovoljena in uporabljena za pridelavo oljk z označbo porekla ‚Olives noires de la Vallée des Baux- de-Provence‘. Zaradi tega bogastva je območje Vallée des Baux-de-Provence postalo eno od območij z najraznovrstnejšo pripravo oljk. Stoletni običaji so vedno omogočali uživanje celih črnih oljk in potolčenih zelenih oljk. Namizne oljke vrste grossane se proizvajajo skoraj izključno samo v Vallée des Baux-de-Provence. Oljke se oberejo, ko so črne ali ko spreminjajo barvo. Metoda priprave črnih oljk je preprosta in tradicionalna: sveže obrane oljke se naluknjajo in solijo z morsko soljo ali pripravijo v slanici.“

Človeški dejavniki so bili torej dopolnjeni s tradicionalno metodo priprave.

V specifikacijo proizvoda in enotni dokument so dodani naslednji elementi posebnosti proizvoda:

„Oljke ‚Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence‘ so namizne oljke, katerih posebnosti so povezane z:

— uporabo izključno sorte grossane;

— fizičnimi in organoleptičnimi značilnostmi oljke: oljke so črne, plodovi pa so debeli, majhni, s krajšim spodnjim delom ter obilnim in sočnim mesom. Oljke ‚Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence‘ so cele, nepotolčene, nezarezane in nearomatizirane. Te oljke imajo arome gomoljik in/ali jurčkov in/ali kvašenega kruha in/ali medenjakov in/ali rdečega vina. Lahko so nekoliko grenke.“

V specifikacijo proizvoda in enotni dokument so dodani opisi „vzročne povezave“ med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda, in sicer z naslednjim besedilom:

„Na tem gričevnatem območju so tla apnenčasta, brez izrazite barve in prodnata z veliko zmogljivostjo zadrževanja toplote, zračna in zelo prepustna, kar je ugodno za oljkarstvo. Območje Vallée des Baux-de-Provence je zaradi hribovske verige Alpilles veliko manj izpostavljeno megli, ki zavira oploditev cvetov oljk in pospešuje razvoj nekaterih glivičnih bolezni. Zato je to idealno območje za pridelavo oljk. Podnebne in talne značilnosti geografskega območja so tudi privedle do izbora sort, ki se uporabljajo za oljke ‚Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence‘. Grossane je sorta, ki je odlično prilagojena apnenčastim, prodnatim in plitvim zemljiščem, pa tudi poletni suši in vetru. Plodovi dozorijo zelo zgodaj, uporabijo pa se tudi za označbo porekla ‚Huile d'olive de la vallée des Baux-de-Provence‘. Zaradi podnebnih značilnosti geografskega območja se lahko z obiranjem počaka, da oljke naravno postanejo črne (ali pa spremenljive barve). S tradicionalno pripravo oljk, tako da se po obiranju samo naluknjajo in solijo ali pripravijo v slanici (po potrebi se prej naluknjajo), se lahko ohranijo posebne organoleptične značilnosti.“

Označevanje

Naslednje prvotne določbe v registrirani specifikaciji proizvoda in povzetku:

„Označevanje oljk s kontrolirano označbo porekla ‚Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence‘ mora vključevati:

— navedbo ‚Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence‘,

— navedbo ‚kontrolirana označba porekla‘ (Appellation d’Origine Contrôlée) ali ‚AOC‘; – če se pri označevanju neodvisno od naslova navede ime kmetijskega gospodarstva ali blagovne znamke, mora biti ime označbe še enkrat zapisano med besedama ‚označba‘ in ‚kontrolirana‘.

Te navedbe so v istem vidnem polju na isti etiketi. Zapisane so z dobro vidnimi, čitljivimi, neizbrisnimi ter dovolj velikimi črkami, da da se dobro vidijo na podlagi, na katero so natisnjene, in se jasno ločijo od vseh drugih zapisanih navedb in risb.“;

so v specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu nadomeščene z naslednjimi določbami:

„Poleg obveznih navedb, določenih s predpisi o označevanju in predstavitvi živil, se pri označevanju oljk z označbo porekla ‚Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence‘ vključita tudi:

— ime označbe ‚Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence‘,

— navedba ‚zaščitena označba porekla‘ ali ‚ZOP‘.

Ti navedbi sta v istem vidnem polju na isti etiketi. Zapisani sta z dobro vidnimi, čitljivimi, neizbrisnimi ter dovolj velikimi črkami, da se dobro vidijo na podlagi, na katero sta natisnjeni, in se tako jasno ločita od vseh drugih zapisanih navedb in risb.“

Navedbe pri označevanju, značilne za označbo, so bile namreč usklajene z Uredbo (EU) št. 1151/2012, tako da je bila odpravljena uporaba obstoječih nacionalnih navedb: „AOC“ ali „kontrolirana označba porekla“ je bila nadomeščena z evropsko navedbo: „zaščitena označba porekla“ ali „ZOP“.

Nacionalne zahteve

— Ob upoštevanju sprememb nacionalnih zakonov in predpisov je postavka „Nacionalne zahteve“ spremenjena. Sklicevanje na uredbo z dne 27. avgusta 1997 o priznanju kontrolirane označbe porekla na francoskem ozemlju je črtano in dodana je preglednica z glavnimi točkami, ki jih je treba preveriti, ter njihovimi referenčnimi vrednostmi in metodo njihovega ocenjevanja.

Drugo

— Postavke „Pristojna služba države članice“, „Skupina vložnikov“ in „Navedba nadzornih organov“: ime in kontaktni podatki zadevnih uradnih organov in skupine so bili posodobljeni. Sestava skupine in njen pravni status se v bistvu nista spremenila. Skupino še vedno sestavljajo pridelovalci oljk, predelovalci oljk in oljarji.

Postavka Kontaktni podatki in prvotno besedilo (specifikacija proizvoda in enotni dokument) Kontaktni podatki in posodobljeno besedilo (specifikacija proizvoda) Pristojna služba države članice Ime: Institut National des Appellations d'Origine – 138, Champs Elysées – 75008 PARIZ – FRANCIJA Tel. +33 153898000 Faks +33 142255797 Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) 12 rue Henri Rol-Tanguy – TSA 30003 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex FRANCIJA Tel. +33 1173303800 Faks +33 1173300804 E-naslov: info@inao.gouv.fr Skupina vložnikov Ime: Syndicat Interprofessionnel de l’Olivier de la Vallée des Baux Naslov: Mairie de Maussane les Alpilles – 13520 MAUSSANE LES ALPILLES V v enotnem dokumentu: Sestava: Proizvajalci/predelovalci (X) Drugo () V specifikaciji proizvoda: To združenje, ki je bilo ustanovljeno leta 1994, sestavljajo vse fizične ali pravne osebe, ki se ukvarjajo z oljčni proizvodi iz regije Vallée des Baux-de-Provence. Združuje pridelovalce oljk, predelovalce oljk in oljarje. Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB) Vallon de la Fontaine 13520 Les Baux-de-Provence FRANCIJA Tel. +33 490543842 Faks +33 484253288 E-naslov: contact@siovb.com Sestava: proizvajalci in predelovalci. Pravni status: poklicno združenje, ki je urejeno z delovnim zakonikom. Nadzorni organi — I.N.A.O 138, Champs Elysées 75008 PARIZ — D.G.C.C.R.F. 59, Bd V. Auriol Teledoc 251 75703 Pariz Cedex 13 FRANCIJA Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) Naslov: Arborial – 12 rue Henri Rol-Tanguy TSA 30003 – 93555 Montreuil-sous-Bois cedex FRANCIJA Tel. +33 173303800 Faks ++33 173300804 E-naslov: info@inao.gouv.fr Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) Naslov: 59, boulevard Vincent Auriol 75703 Pariz cedex 13 FRANCIJA Tel.: +33 144871717 Faks: +33 144973037 DGCCRF je direktorat ministrstva za gospodarstvo. Po določbah člena 37 Uredbe št. 1151/2012 preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda pred dajanjem proizvoda na trg opravi certifikacijski organ za proizvode, katerega ime in kontaktni podatki so dostopni na spletišču inštituta INAO in v podatkovni zbirki Evropske komisije.

ENOTNI DOKUMENT

„OLIVES NOIRES DE LA VALLÉE DES BAUX-DE-PROVENCE“

EU št.: PDO-FR-0052-AM01 – 16.8.2017

ZOP ( X ) ZGO ( )

1. Ime

„Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Oljke z označbo „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“ so črne namizne oljke. Pridobivajo se izključno iz sorte grossane. Plodovi so debeli, majhni, s krajšim spodnjim delom ter obilnim in sočnim mesom.

Oljke so cele, nepotolčene, nezarezane in nearomatizirane. V njih je čutiti eno ali več naslednjih arom: gomoljike, jurčki, kvašen kruh, medenjaki, rdeče vino. Lahko so nekoliko grenke.

Serije oljk so homogene z največ 5 % plodov, katerih velikost ustreza več kot 42 plodom na hektogram, in največ 5 % plodov, katerih velikost ustreza manj kot 20 plodom na hektogram.

Obstajata dva načina predstavitve:

— naluknjane oljke z morsko soljo: sveže obrane oljke se naluknjajo in posujejo z morsko soljo,

— priprava v slanici: naluknjane ali nenaluknjane oljke se potopijo v slanico, katere gostota mora po stabilizaciji znašati od 1 045 do 1 060 stopinj Baumé.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Oljke z označbo „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“ se pridobivajo izključno iz sorte grossane.

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vsi postopki od pridelave oljk do priprave črnih oljk se izvajajo na opredeljenem geografskem območju.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Soljene naluknjane oljke se shranjujejo pri temperaturi med +2 °C in +4 °C največ 12 mesecev.

Oljke, pripravljene v slanici, se shranijo v slanico za največ 24 mesecev pri sobni temperaturi.

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Poleg obveznih navedb, določenih s predpisi o označevanju in predstavitvi živil, se pri označevanju oljk z označbo porekla „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“ vključita tudi:

— ime označbe „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“,

— navedba „zaščitena označba porekla“ ali „ZOP“.

Ti navedbi sta v istem vidnem polju na isti etiketi.

Zapisani sta z dobro vidnimi, čitljivimi, neizbrisnimi ter dovolj velikimi črkami, da se dobro vidijo na podlagi, na katero sta natisnjeni, in se tako jasno ločita od vseh drugih zapisanih navedb in risb.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje leži znotraj ozemlja naslednjih občin departmaja Bouches-du-Rhône:

v celoti vključene občine: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles in Paradou;

delno vključene občine: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas in Tarascon.

5. Povezava z geografskim območjem

Geografsko območje je del masiva hribovja Alpilles z njegovim koluvialnim obrobjem in severnim robom nižavja Crau. Hribovska veriga Alpilles (z največ 400 metri nadmorske višine) se na približno 30 kilometrih razteza od zahoda proti vzhodu in obsega najznačilnejše apnenčaste griče Provanse, ki se dvigujejo med Rono in Duranco ter nižavjem Crau. Ta masiv tvori najzahodnejšo vejo provansalskih antiklinal. To je erodiran masiv s slikovitim poševno izklesanim reliefom, ki ga sestavljajo predvsem kredni apnenci in jurski apnenci na južnem delu.

Za geografsko območje so značilne naslednje podnebne razmere:

— sredozemsko podnebje,

— velika razlika v temperaturah in padavinah med letnimi časi in leti,

— padavine, za katere so značilne kratke, a močne nevihte, ki se pojavljajo predvsem jeseni in pomladi. Padavine, ki znašajo 700 mm na leto, so zgoščene na 50 dni,

— sušno obdobje, za katero so značilna suha in vroča ter celo izjemno vroča poletja s pogostim pomanjkanjem vode, zlasti julija,

— zmerne zime, pri čemer je najhladnejši mesec januar,

— povprečna temperatura 13,6 °C z odstopanjem za 1 do 2 °C navzdol na severnem pobočju hribovja Alpilles in nevarnostjo pomladne zmrzali,

— močni vetrovi, ki pihajo več kot 100 dni na leto, predvsem s severa (mistral) in zahoda (tramontana),

— precej izjemna osončenost, ki skupaj traja več kot 2 800 ur na leto.

Značilna tla geografskega območja so prodnata (od 40 % do 80 % proda), apnenčasta z ilovnato-peščeno ali peščeno-glinasto-ilovnato matično podlago na masivu Alpilles in njegovem koluvialnem obrobju. Tla na severnem robu starega nižavja Crau, imenovanega tudi „Crau d’Eyguières“, so jerinska, rdeča in zelo prodnata (od 30 do 60 cm zaobljenih kremenastih prodov) ter obogatena z apnenčastimi koluvialnimi nanosi iz erozije južnih pobočij hribovja Alpilles.

Oljčni nasadi masiva Alpilles rastejo predvsem na apnenčastih prodnatih tleh, ki so se izoblikovala na nagnjenih ravnicah ob vznožju gore, plastovitih usedlinah in bolj ali manj debelih koluvialnih nanosih, ki zapolnjujejo grape. Tekstura finih delcev je običajno ilovnato-peščena, redkeje pa peščeno-glinasto-ilovnata. Skupna vsebnost apnenca, ki povprečno znaša od 20 % do 30 %, lahko doseže 40 %, vsebnost aktivnega apnenca pa redko presega 8 %. pH tal je med 8 in 8,5.

Oljka je skupaj z žitom in vinsko trto že od nekdaj del trojice glavnih kultur Provanse. Leta 1786 je opat Couture v svoji razpravi navedel, da je ena od posebnosti Vallée des Baux-de-Provence njeno veliko bogastvo sort oljk, pri čemer je naštel najmanj šest glavnih vrst, med katerimi je grossane. Ta stara in tradicionalna sorta je edina dovoljena in uporabljena za pridelavo oljk z označbo porekla „Olives noires de la Vallée des Baux- de-Provence“.

Zaradi tega bogastva je območje Vallée des Baux-de-Provence postalo eno od območij z najraznovrstnejšo pripravo oljk. Stoletni običaji so vedno omogočali uživanje celih črnih oljk in potolčenih zelenih oljk. Namizne črne oljke vrste grossane se proizvajajo skoraj izključno samo v Vallée des Baux-de-Provence. Oljke se oberejo, ko so črne ali ko spreminjajo barvo. Metoda priprave črnih oljk je preprosta in tradicionalna: sveže obrane oljke se naluknjajo in solijo z morsko soljo ali pripravijo v slanici.

Oljke z označbo „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“ so namizne oljke, katerih posebnosti so povezane z:

— uporabo izključno sorte grossane,

— fizičnimi in organoleptičnimi značilnostmi oljke: oljke so črne, in sicer so plodovi debeli, majhni, s krajšim spodnjim delom ter obilnim in sočnim mesom. Oljke z označbo „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“ so cele, nepotolčene, nezarezane in nearomatizirane. Te oljke imajo arome gomoljik in/ali jurčkov in/ali kvašenega kruha in/ali medenjakov in/ali rdečega vina. Lahko so nekoliko grenke.

Na tem gričevnatem območju so tla apnenčasta, brez izrazite barve in prodnata z veliko zmogljivostjo zadrževanja toplote, zračna in zelo prepustna, kar je ugodno za oljkarstvo. Območje Vallée des Baux-de-Provence je zaradi hribovske verige Alpilles veliko manj izpostavljeno megli, ki zavira oploditev cvetov oljk in pospešuje razvoj nekaterih glivičnih bolezni. Zato je to idealno območje za pridelavo oljk. Podnebne in talne značilnosti geografskega območja so tudi privedle do izbora sort, ki se uporabljajo za oljke z označbo „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“. Grossane je sorta, ki je odlično prilagojena apnenčastim, prodnatim in plitvim zemljiščem, pa tudi poletni suši in vetru. Plodovi dozorijo zelo zgodaj, uporabijo pa se tudi za označbo porekla „Huile d'olive de la vallée des Baux-de-Provence“. Podnebne značilnosti geografskega območja omogočajo, da se z obiranjem počaka, da oljke naravno postanejo črne (ali pa spremenljive barve). Tradicionalna priprava oljk, tako da se po obiranju samo naluknjajo in solijo ali pripravijo v slanici (po potrebi se prej naluknjajo), omogoča, da se ohranijo posebne organoleptične značilnosti.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-92cd761e-5ace-4a0a-aff1-4bbae11edd9e