SL Uradni list Evropske unije L 113/10

SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/672

z dne 15. decembra 2016

o shemi za dolgoročno državno pomoč kmetijstvu v severnih regijah Finske

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8419)

(Besedilo v finskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Akta o pristopu Avstrije, Finske in Švedske k Evropski uniji ter zlasti člena 142 Akta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Komisija je s Sklepom 95/196/ES (1) odobrila shemo za dolgoročno državno pomoč kmetijstvu v severnih regijah Finske (v nadaljnjem besedilu: shema nordijske pomoči), kot jo je priglasila Finska v skladu s členom 143 Akta o pristopu z namenom, da pridobi odobritev v skladu s členom 142 Akta o pristopu. Sklep 95/196/ES je bil nadomeščen s Sklepom Komisije C(2009) 3067 z dne 30. aprila 2009 (2). Navedeni sklep je bil nazadnje spremenjen s Sklepom Komisije C(2015) 2790 dne 30. aprila 2015.

(2) Finska je v dopisu z dne 12. oktobra 2015 predlagala, da Komisija spremeni Sklep C(2009) 3067, da bi se poenostavilo upravljanje sheme in upoštevale spremembe skupne kmetijske politike ter gospodarskega razvoja v kmetijstvu v severnih regijah Finske. Finska je z dopisom z dne 8. junija 2016 spremenila predlog in poslala dodatne informacije o kmetijski proizvodnji v severnih regijah.

(3) Zaradi posledičnih sprememb Sklepa C(2009) 3067 in številnih prejšnjih sprememb je primerno navedeni sklep nadomestiti z novim sklepom.

(4) Dolgoročna državna pomoč iz člena 142 Akta o pristopu je namenjena ohranitvi kmetijske dejavnosti v severnih regijah, ki jih je določila Komisija.

(5) Ob upoštevanju dejavnikov iz člena 142(1) in (2) Akta o pristopu bi bilo treba državno pomoč na podlagi navedenega člena omejiti na območja, ki ležijo severno od 62. vzporednika ali ob tem vzporedniku in ki se soočajo s primerljivimi podnebnimi razmerami, ki kmetijsko dejavnost še posebej otežujejo. Občino (kunta) bi bilo treba izbrati kot ustrezno upravno enoto, vključno z občinami, obkroženimi z drugimi občinami znotraj teh območij, tudi če ne izpolnjujejo enakih zahtev.

(6) Za lažje upravljanje sheme ter njeno uskladitev s podporo na podlagi uredb (EU) št. 1305/2013 (3) in (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter shemami državne pomoči je primerno v območja, ki prejemajo pomoč na podlagi tega sklepa, vključiti tiste občine, ki so del območja, razmejenega v skladu z drugim pododstavkom člena 32(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013, v program za razvoj podeželja 2014–2020 za celinsko Finsko.

(7) Referenčno obdobje, v zvezi s katerim je treba obravnavati razvoj kmetijske proizvodnje in raven skupne podpore na podlagi razpoložljivih nacionalnih statističnih podatkov, bi moralo ostati isto kot v Sklepu C(2009) 3067 in zajemati leta 1991, 1992 in 1993, kar zadeva kmetijsko proizvodnjo.

(8) V skladu s členom 142 Akta o pristopu bi moral skupni znesek dodeljene pomoči zadostovati za ohranitev kmetijske dejavnosti v severnih regijah Finske, vendar se ne sme razviti v splošno podporo, ki presega raven podpore iz predpristopnega referenčnega obdobja. Zato je treba dohodkovno pomoč v okviru skupne kmetijske politike upoštevati pri določitvi najvišje dovoljene ravni pomoči na podlagi navedenega člena. Na podlagi podatkov iz leta 2016 bi bilo treba najvišji letni znesek pomoči določiti na 563,9 milijona EUR, kar je izračunano povprečje za petletno obdobje od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2021.

(9) Za poenostavitev sheme nordijske pomoči in da bi Finski omogočili prožnost pri usmerjanju pomoči v različne proizvodne sektorje ob zagotovitvi uravnotežene porazdelitve podpore med sektorji, bi bilo treba najvišji povprečni letni znesek pomoči razdeliti med kategorije pomoči za živinorejo, pridelavo rastlin in drugo nordijsko pomoč. Za proizvodnjo kravjega mleka je primerno določiti ločen najvišji povprečni letni znesek pomoči, ki zadostuje za ohranitev proizvodnje v severnih regijah Finske.

(10) Pomoč bi se morala dodeljevati letno na podlagi proizvodnih dejavnikov (kot so glave velike živine in hektarji) v okviru skupnih omejitev, določenih s tem sklepom.

(11) Pomoč za severne jelene bi bilo treba dodeliti na žival in omejiti na tradicionalno število severnih jelenov v severnih regijah Finske. Za shranjevanje divjega jagodičevja in gob bi bilo treba omogočiti izplačilo pomoči na kilogram, za prevoz mleka in mesa ter storitve, nujno potrebne za živinorejo, pa na osnovi nastalih stroškov, pri čemer se odštejejo vsa druga javna plačila, ki zajemajo iste stroške.

(12) Za kravje mleko bi bilo treba omogočiti izplačilo pomoči na kilogram mleka, da bi se ohranila spodbuda za učinkovito proizvodnjo.

(13) Podatki o dohodku kmetij iz Finske kažejo znatno letno nestanovitnost dohodka kmetij v severnih regijah, zlasti od leta 2008. Da bi omogočili hitro odzivanje na nestanovitnost in zagotovili ohranitev kmetijskih dejavnosti v severnih regijah Finske, je primerno Finski dovoliti, da za vsako koledarsko leto določi znesek pomoči na sektor v posamezni kategoriji pomoči in na proizvedeno enoto.

(14) V tem smislu bi morala Finska razlikovati med pomočmi v severnih regijah in določiti letne zneske pomoči glede na obseg naravnih omejitev ter druga objektivna, pregledna in utemeljena merila v zvezi s cilji iz tretjega pododstavka člena 142(3) Akta o pristopu, katerih namen je ohranitev tradicionalne primarne proizvodnje in predelave, ki sta posebej prilagojeni podnebnim razmeram zadevnih regij, izboljšanje struktur za proizvodnjo, trženje in predelavo kmetijskih proizvodov, olajšanje prodaje navedenih proizvodov ter zagotovitev varstva okolja in ohranjanja podeželja.

(15) Za zagotovitev rednih plačil v koledarskem letu bi morali Finski omogočiti, da izplačuje pomoč za dano leto z uporabo predujmov na podlagi prvotnih ocen števila proizvodnih dejavnikov in proizvedenih enot ter izplačuje pomoč za proizvodnjo mleka v mesečnih obrokih na podlagi dejanske proizvodnje.

(16) Prekomerna nadomestila za proizvajalce bi bilo treba preprečiti tako, da bi se neupravičena izplačila izterjala pred 1. junijem naslednjega leta.

(17) Kot je določeno v členu 142(2) Akta o pristopu, pomoč, dodeljena na podlagi tega sklepa, ne bi smela povzročiti povečanja skupne proizvodnje nad raven tradicionalne proizvodnje na območju, vključenem v shemo nordijske pomoči.

(18) Zato je treba največje letno število upravičenih proizvodnih dejavnikov za vsako kategorijo pomoči, vključno z ločeno najvišjo ravnijo števila krav molznic, določiti na ravni, ki je enaka ali nižja kot v referenčnih obdobjih.

(19) Kar zadeva število krav molznic, bi bilo treba upoštevati razvoj količine proizvodnje na proizvodni dejavnik od referenčnih obdobij. Zato bi bilo treba največje število krav molznic določiti na podlagi povprečne proizvodnje na kravo v obdobju 2004–2013.

(20) Pomoč za vzrejo, predelavo in trženje severnih jelenov bi bilo treba odobriti tako, da se prepreči preplačilo v povezavi s pomočjo, dodeljeno v skladu s členom 213 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

(21) Kar zadeva pridelavo rastlin, da bi se omogočila prožnost pri uporabi kmetijskih zemljišč med različnimi proizvodnimi sektorji, bi morala biti največje dovoljeno območje 944 300 ha v skladu s Prilogo II k Sklepu C(2009) 3067, kakor je bil spremenjen s Sklepom C(2015) 2790, kar lahko vključuje največ 481 200 ha travinja.

(22) Za proizvodnjo v rastlinjakih bi bilo treba ločeno največje dovoljeno območje določiti na 203 ha, kar ustreza tradicionalnemu območju proizvodnje v severnih regijah Finske.

(23) Kadar število proizvodnih dejavnikov v posamezni kategoriji presega največje število v danem letu, bi bilo treba število upravičenih proizvodnih dejavnikov zmanjšati za ustrezno število proizvodnih dejavnikov v koledarskem letu po letu, v katerem je bila najvišja raven presežena.

(24) V skladu s členom 143(2) Akta o pristopu mora Finska Komisiji predložiti informacije o izvajanju in učinkih pomoči. Da bi se lahko bolje ocenili dolgoročni učinki pomoči in da bi se določile ravni pomoči kot petletna povprečja, je primerno, da se o socialno-ekonomskih učinkih pomoči poroča vsakih pet let in da se predložijo letna poročila, ki vsebujejo finančne informacije in druge informacije o izvajanju, potrebne za zagotovitev skladnosti s pogoji, določenimi v temu sklepu.

(25) Finska bi morala zagotoviti, da se v zvezi z upravičenci do pomoči sprejmejo ustrezni nadzorni ukrepi. Da bi se zagotovili učinkovitost navedenih ukrepov in preglednost pri izvajanju sheme, bi morali biti navedeni nadzorni ukrepi čim bolj usklajeni s tistimi, ki se izvajajo v okviru skupne kmetijske politike.

(26) Zato bi bilo treba Sklep C(2009) 3067 spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odobrena pomoč

1. Od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2021 se Finski odobri izvajanje sheme za dolgoročno pomoč kmetijstvu v njenih severnih regijah, vključno z občinskimi enotami (kunta) iz Priloge I.

2. Celoten znesek dodeljene pomoči ne sme presegati 563,9 milijona EUR na koledarsko leto, od tega se največ 216,9 milijona EUR nameni za proizvodnjo kravjega mleka. Navedeni zneski se štejejo za letna povprečja pomoči, dodeljene v obdobju petih koledarskih let, ki ga zajema ta sklep.

3. Kategorije pomoči in proizvodni sektorji za vsako kategorijo, najvišji povprečni letni zneski, dovoljeni na kategorijo pomoči, izračunani v skladu z odstavkom 2, in največje letno število upravičenih proizvodnih dejavnikov na kategorijo pomoči so določeni v Prilogi II.

4. Pomoč se dodeli na podlagi upravičenih proizvodnih dejavnikov, kot sledi:

(a) na glavo velike živine za živinorejo;

(b) na hektar za pridelavo kmetijskih rastlin;

(c) na m2 za proizvodnjo v rastlinjakih;

(d) na m3 za shranjevanje vrtnarskih proizvodov; ter

(e) kot nadomestilo za dejanske stroške prevoza mleka in mesa ter nujno potrebne storitve za živinorejo, pri čemer se odšteje vsa druga javna podpora za kritje istih stroškov.

Pomoč za proizvodnjo kravjega mleka in pomoč za shranjevanje divjega jagodičevja in gob se lahko dodeli na kilogram dejanske proizvodnje.

Pomoč za rejo severnih jelenov ne sme privesti do preplačila v povezavi s pomočjo, dodeljeno v skladu s členom 213 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

Količniki za pretvorbo v glave velike živine (GVŽ) za različne vrste velike živine so določeni v Prilogi III.

5. V skladu z odstavkom 3 in v okviru omejitev iz Priloge II Finska razlikuje med vrstami pomoči v svojih severnih regijah in letno določi zneske pomoči na proizvodni dejavnik, strošek ali proizvedeno enoto na podlagi objektivnih meril, ki se nanašajo na obseg naravnih omejitev in druge dejavnike, ki prispevajo k doseganju ciljev iz tretjega pododstavka člena 142(3) Akta o pristopu.

Člen 2

Referenčna obdobja in določena največja števila proizvodnih dejavnikov

1. Referenčno obdobje iz druge alinee prvega pododstavka člena 142(3) Akta o pristopu je:

(a) kar zadeva proizvodnjo: leto 1992 za kravje mleko in govedo, leto 1993 za vrtnarstvo ter povprečje za leta 1991, 1992 in 1993 za druge proizvode;

(b) kar zadeva raven skupne podpore: leto 1993.

2. Največje število upravičenih krav molznic je 227 200.

3. Največje število upravičenih hektarjev za pridelavo rastlin je 944 300 ha, od tega največ 481 200 ha travinja, in 203 ha za proizvodnjo v rastlinjakih.

Člen 3

Pogoji za dodelitev pomoči

1. Finska v okviru omejitev iz tega sklepa določi pogoje za dodelitev pomoči različnim kategorijam upravičencev. Taki pogoji vključujejo merila za upravičenost in izbirna merila, ki se uporabljajo, in zagotavljajo enako obravnavo upravičencev.

2. Finska izplača pomoč upravičencem letno na podlagi dejanskih proizvodnih dejavnikov ali proizvedenih enot iz člena 1(3). Predplačila pomoči se lahko izplačajo na podlagi prvotnih ocen za dano leto.

3. Za kravje mleko se pomoč lahko izplača v mesečnih obrokih na podlagi dejanske količine proizvodnje.

4. Prekoračitev največjega letnega števila proizvodnih dejavnikov, upravičenih do pomoči, iz Priloge II se upošteva kot ustrezno zmanjšanje števila proizvodnih dejavnikov, upravičenih do pomoči v letu po prekoračitvi.

5. Preplačilo ali neupravičeno izplačilo upravičencu se izterja tako, da se ustrezni zneski odštejejo od pomoči, ki se upravičencu izplača v naslednjem letu, ali se v navedenem letu kako drugače izterja, če se upravičencu ne izplačajo nobeni zneski pomoči.

Člen 4

Informacije in nadzorni ukrepi

1. Finska kot del informacij, predloženih v skladu s členom 143(2) Akta o pristopu, Komisiji vsako leto pred 1. junijem posreduje informacije o izvajanju pomoči, dodeljene na podlagi tega sklepa, v predhodnem koledarskem letu.

Te informacije se nanašajo zlasti na:

(a) opredelitev občin, v katerih je bila pomoč izplačana, z uporabo podrobnega zemljevida in po potrebi drugih podatkov;

(b) celotno proizvodnjo v letu poročanja za regije, upravičene do pomoči na podlagi tega sklepa, ki je izražena v količinah vsakega od proizvodov iz Priloge II;

(c) skupno število proizvodnih dejavnikov, število proizvodnih dejavnikov, ki so upravičeni do pomoči, in število proizvodnih dejavnikov, za katere se dodeli podpora, na proizvodni sektor iz Priloge II, z razčlenitvijo po proizvodih v vsakem sektorju in vključno z navedbo morebitnih prekoračitev največjega dovoljenega letnega števila proizvodnih dejavnikov;

(d) skupno izplačano pomoč, skupni znesek pomoči na kategorijo pomoči in vrsto proizvodnje, zneske, izplačane upravičencem na proizvodni dejavnik/drugo enoto, ter merila za razlikovanje med zneski pomoči po podregijah in vrstah kmetijskih gospodarstev ali na podlagi drugih vidikov;

(e) uporabljeni plačilni sistem s podrobnostmi o morebitnih predplačilih na podlagi ocen, končnih plačilih ter ugotovljenih preplačilih in njihovi izterjavi;

(f) zneske pomoči, izplačane na podlagi člena 32 Uredbe (EU) št. 1305/2013, Uredbe (EU) št. 1307/2013 in člena 213 Uredbe (EU) št. 1308/2013 v občinah, ki jih zajema ta sklep; ter

(g) sklicevanje na nacionalno zakonodajo, v skladu s katero je izvedena pomoč.

2. Finska pred 1. junijem 2022 poleg letnega poročila za leto 2021 Komisiji predloži poročilo, ki zajema petletno obdobje od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2021.

V poročilu je navedeno zlasti naslednje:

(a) skupna pomoč, izplačana v petletnem obdobju, in njena razdelitev po kategorijah pomoči, vrstah proizvodnje in podregijah;

(b) celotna proizvodnja, število proizvodnih dejavnikov in ravni dohodka kmetov v regijah, upravičenih do pomoči;

(c) razvoj kmetijske proizvodnje, predelave in trženja kmetijskih proizvodov v socialnem in ekonomskem kontekstu severnih regij;

(d) učinki pomoči na varstvo okolja in ohranjanje podeželja; ter

(e) predlogi za razvoj pomoči na podlagi podatkov, predstavljenih v poročilu, nacionalnega vidika in vidika EU kmetijske proizvodnje ter drugih pomembnih dejavnikov.

3. Finska podatke predloži v obliki, združljivi s statističnimi standardi, ki jih uporablja Unija.

4. Finska sprejme vse potrebne ukrepe za uporabo tega sklepa in ustrezne nadzorne ukrepe v zvezi z upravičenci do pomoči.

5. Nadzorni ukrepi so čim bolj usklajeni s nadzornimi sistemi, ki se uporabljajo v okviru shem podpore Unije.

Člen 5

Uporaba morebitnih sprememb

Če se Komisija odloči spremeniti ta sklep, zlasti na podlagi morebitnih sprememb skupnih ureditev trga ali sheme neposredne podpore ali na podlagi spremembe stopnje katere koli odobrene državne pomoči kmetijstvu, se vsaka sprememba pomoči, odobrene s tem sklepom, uporablja šele od leta, ki sledi letu, v katerem je bila sprememba sprejeta.

Člen 6

Razveljavitev

Sklep C(2009) 3067 se razveljavi.

Člen 7

Naslovnik

Ta sklep je naslovljen na Republiko Finsko.

V Bruslju, 15. decembra 2016 Za Komisijo Phil HOGAN Član Komisije

(1) Sklep Komisije 95/196/ES z dne 4. maja 1995 o shemi za dolgoročno državno pomoč kmetijstvu v severnih regijah Finske (UL L 126, 9.6.1995, str. 35).

(2) Sklep Komisije C(2009) 3067 z dne 30. aprila 2009 o shemi za dolgoročno državno pomoč kmetijstvu v severnih regijah Finske.

(3) Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 347, 20.12.2013, str. 487).

(4) Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. december 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 347, 20.12.2013, str. 608).

(5) Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

PRILOGA I OBČINE IZ ČLENA 1(1) Enonkoski, Hankasalmi, Heinävesi, Ilmajoki, Isokyrö, Joensuu, Joroinen, Juva, Jyväskylä, Jämsä (1), Kaskinen, Kauhajoki, Kauhava, Kitee, Korsnäs, Kristiinankaupunki, Kuopio, Kuortane, Kurikka, Laihia, Lapua, Laukaa, Leppävirta, Liperi, Maalahti, Mikkeli, Mustasaari, Muurame, Mänttä-Vilppula, Närpiö, Outokumpu, Parikkala, Pieksämäki, Puumala, Rantasalmi, Rautjärvi, Ruokolahti, Ruovesi, Rääkkylä, Savitaipale, Savonlinna, Seinäjoki, Siilinjärvi, Sulkava, Suonenjoki, Taipalsaari, Teuva, Tuusniemi, Uusikaarlepyy, Vaasa, Varkaus, Vöyri, Alajärvi, Alavieska, Alavus, Evijärvi, Haapajärvi, Haapavesi, Halsua, Hirvensalmi, Honkajoki, Iisalmi, Isojoki, Joutsa, Juankoski, Kaavi, Kalajoki, Kangasniemi, Kannonkoski, Kannus, Karijoki, Karstula, Karvia, Kaustinen, Keitele, Kempele, Keuruu, Kihniö, Kinnula, Kiuruvesi, Kivijärvi, Kokkola, Konnevesi, Kontiolahti, Kruunupyy, Kyyjärvi, Kärsämäki, Lapinlahti, Lappajärvi, Lestijärvi, Liminka, Luhanka, Lumijoki, Luoto, Merijärvi, Merikarvia, Muhos, Multia, Nivala, Oulainen, Parkano, Pedersören kunta, Perho, Pertunmaa, Petäjävesi, Pielavesi, Pietarsaari, Pihtipudas, Polvijärvi, Pyhäjoki, Pyhäjärvi, Pyhäntä, Raahe, Rautalampi, Reisjärvi, Saarijärvi, Sievi, Siikainen, Siikajoki, Siikalatva, Soini, Sonkajärvi, Tervo, Tohmajärvi, Toholampi, Toivakka, Tyrnävä, Uurainen, Vesanto, Veteli, Vieremä, Viitasaari, Vimpeli, Virrat, Ylivieska, Ylöjärvi (2), Ähtäri, Äänekoski, Ilomantsi, Juuka, Kajaani, Lieksa, Nurmes, Paltamo, Rautavaara, Ristijärvi, Sotkamo, Vaala, Valtimo, Oulu, Utajärvi, Hailuoto, Hyrynsalmi, Ii, Kemi, Keminmaa, Kuhmo, Simo, Tervola, Tornio, Kemijärvi, Pello, Pudasjärvi, Puolanka, Ranua, Rovaniemi, Suomussalmi, Taivalkoski, Ylitornio, Kuusamo, Posio, Kittilä, Kolari, Pelkosenniemi, Salla, Savukoski, Sodankylä, Enontekiö, Inari, Muonio, Utsjoki. (1) Samo območje nekdanjih občin Jämsänkoski in Kuorevesi. (2) Samo območje nekdanje občine Kuru.

PRILOGA II PODROBNOSTI O POMOČI IZ ČLENA 1(3) Kategorija pomoči Proizvodni sektorji Najvišja povprečna letna pomoč v obdobju od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2021 (v milijonih EUR) (1) Največje letno število upravičenih proizvodnih dejavnikov 1. Živinoreja Kravje mleko, govedo, ovce in koze, konji, prašiči in perutnina 433,7 od tega kravje mleko 216,9 227 200 krav molznic, 181 000 drugih GVŽ, 139 200 GVŽ prašičev in perutnine (1) 2. Pridelava rastlin Proizvodnja na polju in v rastlinjakih, shranjevanje vrtnarskih proizvodov 110,5 944 300 ha za proizvodnjo na polju, od tega 481 200 ha travinja; 203 ha za proizvodnjo v rastlinjakih 3. Druga pomoč Severni jeleni, prevoz mleka in mesa, nujno potrebne storitve za živinorejo, shranjevanje divjega jagodičevja in gob 19,7 171 100 severnih jelenov Skupna pomoč 563,9 (1) Referenčna količina za nevezano pomoč za prašiče in perutnino.