IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1013

z dne 27. junija 2022

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kot je razširjena na Vietnam in Laoško ljudsko demokratično republiko, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Prejšnja preiskava in veljavni ukrepi

(1) Svet je z Uredbo (ES) št. 119/97 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini od 32,5 % do 39,4 % na uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK ali zadevna država) ter dokončno protidampinško dajatev v višini 10,5 % na uvoz s poreklom iz Malezije. Te stopnje dajatve so se uporabljale za obročne mehanizme za vezavo razen tistih s 17 ali 23 obroči, za obročne mehanizme za vezavo s 17 in 23 obroči pa se je uporabljala dajatev, enaka razliki med minimalno uvozno ceno (minimalna uvozna cena v višini 325 EUR na 1 000 kosov) in neocarinjeno ceno franko meja Skupnosti, kadar je bila ta nižja od minimalne uvozne cene.

(2) Svet je z Uredbo (ES) št. 2100/2000 (3) po preiskavi za ugotavljanje absorpcije v skladu s členom 12 osnovne uredbe dvignil navedene dajatve za kitajske obročne mehanizme za vezavo razen za tiste s 17 ali 23 obroči. Spremenjene dajatve, veljavne za tak uvoz iz LRK, so znašale med 51,2 % in 78,8 %.

(3) Po preiskavi proti izogibanju v skladu s členom 13 osnovne uredbe je Svet z Uredbo (ES) št. 1208/2004 (4) razširil dokončne protidampinške ukrepe na uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo, poslanih iz Vietnama, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz Vietnama ali ne.

(4) Svet je z Uredbo (ES) št. 2074/2004 (5) po pregledu zaradi izteka ukrepa podaljšal dokončne protidampinške ukrepe na uvoz obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz LRK. V zvezi z veljavnimi ukrepi za Malezijo ni bil prejet noben zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, zato so posledično prenehali veljati januarja 2002.

(5) Po preiskavi proti izogibanju v skladu s členom 13 osnovne uredbe je Svet z Uredbo (ES) št. 33/2006 (6) razširil dokončne protidampinške ukrepe na uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo, poslanih iz Laoške ljudske demokratične republike (v nadaljnjem besedilu: Laos), ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz Laosa ali ne.

(6) Svet je z Uredbo (ES) št. 818/2008 (7) in na podlagi preiskave proti izogibanju razširil področje uporabe ukrepov na nekatere nekoliko spremenjene obročne mehanizme za vezavo.

(7) Po pregledu zaradi izteka ukrepa so bile protidampinške dajatve na uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo februarja 2010 z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 157/2010 (8) podaljšane za pet let, maja 2016 po še enem pregledu zaradi izteka ukrepa pa z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2016/703 (9) še za nadaljnjih pet let (v nadaljnjem besedilu: veljavni ukrepi).

(8) Trenutno veljavni protidampinški dajatvi znašata 51,2 % za enega proizvajalca izvoznika in 78,8 % za vse druge proizvajalce izvoznike.

1.2 Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

(9) Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih ukrepov (10) prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

(10) Zahtevek za pregled je 12. februarja 2021 vložil proizvajalec Unije Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (v nadaljnjem besedilu: vložnik), ki predstavlja več kot 25 % celotne proizvodnje obročnih mehanizmov za vezavo v Uniji. Zahtevek za pregled je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.

1.3 Začetek pregleda zaradi izteka ukrepov

(11) Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 11. maja 2021 na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe začela pregled zaradi izteka ukrepa, ki se uporablja za uvoz obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in ki je razširjen na Vietnam in Laoško ljudsko demokratično republiko. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (11) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

1.4 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

(12) Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.5 Zainteresirane strani

(13) Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj z njo stopijo v stik, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je vložnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike in organe LRK, znane uvoznike, uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, posebej obvestila o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa in jih povabila k sodelovanju.

(14) Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Nobena od zainteresiranih strani ni zahtevala zaslišanja.

1.6 Vzorčenje

(15) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.6.1 Brez vzorčenja proizvajalcev Unije

(16) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da morajo trije znani proizvajalci Unije, in sicer I.M.L. Industria Meccanica Lombarda SRL, Koloman Handler Fémárugyár Magyarország Kft in Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH., v 37 dneh po datumu objave obvestila o začetku predložiti izpolnjene vprašalnike. Komisija je povabila tudi druge proizvajalce Unije in reprezentativna združenja, če obstajajo, naj se javijo in zahtevajo vprašalnik. Javil se ni noben drug proizvajalec Unije ali reprezentativno združenje.

1.6.2 Vzorčenje uvoznikov

(17) Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, navedene v obvestilu o začetku. Zahtevanih informacij ni predložil noben nepovezani uvoznik. Zato se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

1.6.3 Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v Ljudski republiki Kitajski

(18) Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike iz LRK pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Ljudske republike Kitajske pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili lahko zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.

(19) Noben proizvajalec izvoznik iz LRK ni predložil zahtevanih informacij in/ali se strinjal z vključitvijo v vzorec. Kitajski proizvajalci torej niso sodelovali, ugotovitve v zvezi z uvozom iz LRK pa temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

1.7 Izpolnjeni vprašalniki

(20) Komisija je vladi Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada) poslala vprašalnik o obstoju znatnih izkrivljanj v LRK v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe.

(21) Komisija je vprašalnik poslala proizvajalcem Unije, nepovezanim uvoznikom in proizvajalcem izvoznikom. Isti vprašalniki so bili na dan začetka preiskave na voljo tudi na spletišču GD za trgovino (12).

(22) Izpolnjene vprašalnike so poslali proizvajalci Unije Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH in Koloman Handler Kft., dve strani iz iste skupine z enim proizvodnim obratom (v nadaljnjem besedilu skupaj: Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH), in I.M.L. Industria Meccanica Lombarda S.r.l.

1.8 Preverjanje

(23) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter za ugotovitev interesa Unije. Obiski zaradi preveritve v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

proizvajalca Unije:

— Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Oroszlany, Madžarska,

— I.M.L. Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Italija.

2. IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

2.1 Izdelek, ki se pregleduje

(24) Izdelek, ki se pregleduje, je enak kot v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, in sicer nekateri obročni mehanizmi za vezavo s poreklom iz LRK, ki sestojijo iz dveh jeklenih listov ali iz žic z najmanj štirimi polobroči iz jeklene žice, pritrjenimi na njej, katere skupaj drži jeklen ovitek. Lahko se odpirajo s potegom polobročev ali z majhnim sprožilnim mehanizmom iz jekla, pritrjenim na obročni mehanizem za vezavo (v nadaljnjem besedilu: izdelek, ki se pregleduje). Obročni mehanizmi za vezavo se ob začetku veljavnosti Uredbe (EU) 2016/703 uvrščajo pod oznako KN ex 8305 10 00 (oznake TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034 in 8305100035).

(25) Obročni mehanizmi za vezavo se uporabljajo za različne namene, na primer pri izdelavi priročnikov za programsko opremo, katalogov in brošur, tehničnih priročnikov, pisarniških map, predstavitvenih map, drugih map za spenjanje, fotoalbumov in albumov za znamke.

(26) V Uniji je bilo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prodano veliko število različnih vrst obročnih mehanizmov za vezavo. Razlike med temi vrstami so bile določene na podlagi širine osnove, vrste mehanizma, števila obročev, sistema odpiranja, nominalne kapacitete držanja papirja, premera obročev, oblike obročev, dolžine in razmika med obroči. Glede na dejstvo, da imajo vse vrste enake osnovne fizikalne in tehnične značilnosti ter so znotraj določenih serij zamenljive, je bilo ugotovljeno, da za namene sedanjega postopka vsi obročni mehanizmi za vezavo predstavljajo en sam izdelek. V zvezi s tem ni bila prejeta nobena pripomba.

2.2 Podobni izdelek

(27) Kot je pokazala preiskava, s katero so bili uvedeni veljavni ukrepi (13), imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in tehnične značilnosti ter enake osnovne uporabe: — izdelek, ki se pregleduje, — izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu zadevne države, ter — izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3. NADALJEVANJE DAMPINGA

3.1 Uvodne ugotovitve

(28) V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz LRK nadaljeval, čeprav je bil veliko manjši kot med prejšnjim pregledom zaradi izteka ukrepa (tj. od januarja 2014 do decembra 2014). Po podatkih Eurostatove podatkovne zbirke COMEXT je uvoz obročnih mehanizmov za vezavo iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal približno 0,7 % trga Unije v primerjavi z 2,3-odstotnim tržnim deležem med prejšnjim pregledom zaradi izteka ukrepa.

(29) Kot je navedeno v uvodni izjavi 19, v preiskavi ni sodeloval noben izvoznik/proizvajalec iz LRK. Zato je Komisija kitajsko vlado obvestila, da bo zaradi nesodelovanja za ugotovitve glede Ljudske republike Kitajske morda uporabila člen 18 osnovne uredbe. Komisija v zvezi s tem ni prejela nobenih pripomb ali zahtevkov za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje.

(30) Zato so v skladu s členom 18 osnovne uredbe ugotovitve glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga temeljile na razpoložljivih dejstvih, zlasti informacijah iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa, javno dostopnih podatkih za obe turški družbi, ki poslujeta pod kodo 2599 NACE Rev. 2, informacijah, ki jih je predložil vložnik, informacijah turškega nacionalnega statističnega urada, Eurostatovi podatkovni zbirki COMEXT, podatkovni zbirki Global Trade Atlas, spletišču International Transport and Insurance Costs of Merchandise Trade (ITIC) OECD (Stroški mednarodnega prevoza in zavarovanja trgovine z blagom (ITIC)) ter spletišču Svetovne banke „Doing Business“.

3.2 Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe za uvoz obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz LRK

(31) Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo ob začetku preiskave in ki naj bi kazali na znatna izkrivljanja v zvezi z LRK v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe, je Komisija začela preiskavo na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe.

(32) Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo v zvezi z domnevnimi znatnimi izkrivljanji, je poslala vprašalnik kitajski vladi. Poleg tega je v točki 5.3.2 obvestila o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe v 37 dneh od datuma objave obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije. Kitajska vlada ni poslala izpolnjenega vprašalnika niti ni Komisija v roku prejela nobenega dopisa v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe. Komisija je nato kitajsko vlado obvestila, da bo pri ugotavljanju obstoja znatnih izkrivljanj v LRK uporabila razpoložljiva dejstva v smislu člena 18 osnovne uredbe.

(33) Komisija je v točki 5.3.2 obvestila o začetku navedla tudi, da bo glede na razpoložljive dokaze morda morala izbrati primerno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, da bi lahko določila normalno vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti. Navedla je tudi, da bo v skladu z merili iz prve alinee člena 2(6a) osnovne uredbe proučila možne primerne države.

(34) Komisija je 20. oktobra 2021 z obvestilom (v nadaljnjem besedilu: prvo obvestilo) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti. V navedenem obvestilu je zagotovila seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so surovine, delo in energija, ki se uporabljajo v proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Poleg tega je Komisija na podlagi meril, ki usmerjajo izbiro neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelila možne reprezentativne države in določila Turčijo kot ustrezno reprezentativno državo. V zvezi s prvim obvestilom je od vložnika prejela eno pripombo.

(35) Komisija je 7. februarja 2022 z drugim obvestilom (v nadaljnjem besedilu: drugo obvestilo) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti, pri čemer je kot reprezentativno državo navedla Turčijo. Zainteresirane strani je obvestila tudi, da namerava turški družbi (D S C Otomotiv in Samet Kalip ve Madeni), ki poslujeta pod kodo 2599 NACE Rev. 2 in proizvajata izdelke v isti splošni kategoriji, v katero spadajo obročni mehanizmi za vezavo, uporabiti kot podlago za določitev PSA-stroškov in dobička za računsko določitev normalne vrednosti.

3.3 Normalna vrednost

(36) V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“.

(37) Vendar je v členu 2(6a), točka (a), osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se […] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“ (upravni, prodajni in splošni stroški v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški).

(38) Kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze ter zaradi nesodelovanja kitajske vlade in proizvajalcev izvoznikov uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna.

3.3.1 Obstoj znatnega izkrivljanja

(39) Komisija je v nedavnih preiskavah glede jeklarskega sektorja v LRK (14), pri čemer je jeklo glavni proizvodni dejavnik za obročne mehanizme za vezavo, ugotovila, da je bilo prisotno znatno izkrivljanje v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. Komisija je v tej preiskavi sklenila, da je na podlagi razpoložljivih dokazov primerna tudi uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe.

(40) Komisija je v navedenih preiskavah ugotovila, da v LRK obstaja znatno poseganje države, kar je povzročilo izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja sredstev v skladu s tržnimi načeli (15). Komisija je sklenila zlasti, da kitajska vlada v sektorju jekla, ki je glavna surovina za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, ohranja znatno stopnjo lastništva v smislu člena 2(6a), točka (b), prva alinea, osnovne uredbe (16) ter da ji prisotnost v podjetjih v smislu člena 2(6a), točka (b), druga alinea, osnovne uredbe (17) omogoča, da vpliva na cene in stroške. Komisija je nadalje ugotovila, da imajo prisotnost države na finančnih trgih in njeno poseganje vanje ter zagotavljanje surovin in vložkov še dodatni učinek izkrivljanja na trgu. Sistem načrtovanja v LRK na splošno dejansko prispeva k temu, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je kitajska vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (18). Komisija je sklenila tudi, da kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne deluje pravilno v smislu člena 2(6a), točka (b), četrta alinea, osnovne uredbe, kar povzroča izkrivljanja zlasti pri ohranjanju plačilno nesposobnih podjetij in dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK (19). Ugotovila je tudi izkrivljanje stroškov plač v jeklarskem sektorju v smislu člena 2(6a), točka (b), peta alinea, osnovne uredbe (20) in izkrivljanje na finančnih trgih v smislu člena 2(6a), točka (b), šesta alinea, osnovne uredbe, zlasti glede dostopa gospodarskih subjektov do kapitala v LRK (21).

(41) Zahtevek je vseboval informacije o izkrivljanjih v jeklarskem sektorju in zlasti navajal nedavne ugotovitve protidampinških preiskav Evropske komisije, v katerih je bil potrjen obstoj izkrivljanj v jeklarskem sektorju. Zahtevek je vseboval tudi informacije o izkrivljanjih v sektorju neželeznih kovin, zlasti v zvezi z nikljem, ki je pomembna surovina za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. Poleg tega se je zahtevek skliceval na poročilo Komisije o znatnih izkrivljanjih na Kitajskem (22) (v nadaljnjem besedilu: poročilo), s poudarkom zlasti na izkrivljanjih na trgu dela in pri dostopu do financiranja.

(42) Komisija je v tej preiskavi proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstaja znatno izkrivljanje v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v spisu, vključno z dokazi v poročilu, ki temeljijo na javno dostopnih virih. Navedena analiza je zajemala proučitev znatnih poseganj države v gospodarstvo LRK na splošno in tudi posebnih razmer na trgu v zadevnem sektorju, ki vključuje izdelek, ki se pregleduje. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, relevantnih za potrditev obstoja znatnih izkrivljanj v LRK.

(43) Zlasti v sektorju jekla, ki je glavna surovina za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, kitajska vlada ohranja znatno stopnjo lastništva. Številni največji proizvajalci jekla so v državni lasti. Nekateri so posebej navedeni v načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020. Kitajska družba v državni lasti Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (v nadaljnjem besedilu: Tisco) na primer na svojem spletišču navaja, da je „velikan na področju železa in jekla“, ki se je „razvil v izjemno obsežen železarski in jeklarski kompleks, ki je povezan z dejavnostjo rudarjenja železa ter proizvodnjo, predelavo, dobavo in trgovanjem na področju železa in jekla“ (23). Baosteel je še ena pomembna kitajska družba v državni lasti, ki se ukvarja s proizvodnjo jekla in je del nedavno konsolidirane skupine China Baowu Steel Group Co. Ltd. (prej Baosteel Group in Wuhan Iron & Steel) (24).. . Nominalni števili družb v državni in v zasebni lasti sta skoraj enaki, ob tem pa so med petimi kitajskimi proizvajalci jekla, ki se uvrščajo med deset vodilnih proizvajalcev jekla na svetu, štiri podjetja v državni lasti (25). Čeprav je deset vodilnih proizvajalcev leta 2016 predstavljalo samo okrog 36 % celotne industrijske proizvodnje, je kitajska vlada istega leta določila cilj, da do leta 2025 konsolidira 60–70 % proizvodnje jekla v približno desetih velikih podjetjih (26). To namero je ponovila aprila 2019, ko je napovedala objavo smernic o konsolidaciji jeklarske industrije (27). Posledica take konsolidacije so lahko prisilne združitve dobičkonosnih zasebnih družb z neuspešnimi podjetji v državni lasti (28).

(44) Poleg tega je veliko največjih proizvajalcev v jeklarskem sektorju izrecno navedenih v načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020. Družba Tisco na svojem spletišču na primer navaja, da je „velikan na področju železa in jekla“, ki se je „razvil v izjemno obsežen železarski in jeklarski kompleks, ki je povezan z dejavnostjo rudarjenja železa ter proizvodnjo, predelavo, dobavo in trgovanjem na področju železa in jekla“ (29).

(45) Ker je sektor obročnih mehanizmov za vezavo zelo razdrobljen in je večina proizvajalcev podjetij v državni lasti, med preiskavo ni bilo mogoče določiti natančnega razmerja med proizvajalci obročnih mehanizmov za vezavo v državni lasti in proizvajalci obročnih mehanizmov za vezavo v zasebni lasti.

(46) Ker je v sektorju jekla, ki je glavna surovina za proizvodnjo obročnih mehanizmov za vezavo, veliko podjetij v državni lasti, niti proizvajalci v zasebni lasti ne morejo poslovati pod tržnimi pogoji. Za javna podjetja in zasebne družbe v sektorju obročnih mehanizmov za vezavo dejansko veljajo tudi politični nadzor in smernice, kot je navedeno v uvodnih izjavah 47 do 53 spodaj.

(47) Kar zadeva to, da lahko kitajska vlada zaradi svoje prisotnosti v družbah vpliva na cene in stroške v smislu člena 2(6a), točka (b), druga alinea, osnovne uredbe, se v preiskavi niso proučile posamezne družbe, ker je sektor obročnih mehanizmov za vezavo zelo razdrobljen in sestoji predvsem iz MSP.

(48) Poleg tega so v sektorju obročnih mehanizmov za vezavo uvedene politike, ki diskriminirajo v korist domačih proizvajalcev ali kako drugače vplivajo na trg v smislu člena 2(6a), točka (b), tretja alinea, osnovne uredbe.

(49) Kitajska vlada šteje sektor jekla, ki je glavna sestavina za proizvodnjo obročnih mehanizmov za vezavo, za ključno industrijo (30). To je potrjeno v številnih načrtih, smernicah in drugih dokumentih, osredotočenih na jeklo, ki se izdajajo na nacionalni, regionalni in občinski ravni, na primer v načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarske industrije za obdobje 2016–2020. V njem je navedeno, da je jeklarstvo „pomemben, temeljni sektor kitajskega gospodarstva, nacionalni temelj“ (31). Glavne naloge in cilji, določeni v tem načrtu, zajemajo vse vidike razvoja industrije (32).

(50) 13. petletni načrt za gospodarski in družbeni razvoj (33) predvideva podporo za družbe, ki proizvajajo vrhunske vrste jeklenih izdelkov (34). Osredotočen je tudi na doseganje kakovosti, vzdržljivosti in zanesljivosti izdelkov s podporo družbam, ki uporabljajo tehnologije, povezane s proizvodnjo čistega jekla, natančnim valjanjem in izboljšanjem kakovosti (35).

(51) V katalogu s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013) (36) (v nadaljnjem besedilu: katalog) je jeklarstvo navedeno kot spodbujana industrija.

(52) Kitajska vlada nadalje usmerja razvoj sektorja v skladu z raznovrstnimi orodji in smernicami politike, ki so med drugim povezani s sestavo in prestrukturiranjem trga, surovinami, naložbami, zmanjšanjem zmogljivosti, obsegom izdelkov, premestitvijo, nadgradnjo itd. S temi in drugimi sredstvi kitajska vlada usmerja in nadzira skoraj vse vidike razvoja in delovanja sektorja (37). Sedanja težava presežne zmogljivosti je verjetno najbolj jasen prikaz posledic politik kitajske vlade in izkrivljanja, ki izhaja iz tega.

(53) Skratka, kitajska vlada je sprejela ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte spodbuja k izpolnjevanju ciljev javne politike v podporo spodbujanim industrijam, vključno s proizvodnjo jekla kot glavne surovine za proizvodnjo obročnih mehanizmov za vezavo. Taki ukrepi preprečujejo nemoteno delovanje tržnih sil.

(54) Ta preiskava ni razkrila nobenih dokazov, da diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje zakonodaje o stečaju in lastnini v skladu s členom 2(6a), točka (b), četrta alinea, osnovne uredbe v jeklarskem sektorju, kot je navedeno zgoraj v uvodni izjavi 40, ne bi vplivala na proizvajalce obročnih mehanizmov za vezavo.

(55) Na sektor obročnih mehanizmov za vezavo vplivajo tudi izkrivljanja stroškov plač v smislu člena 2(6a), točka (b), peta alinea, osnovne uredbe, kot je prav tako navedeno v uvodni izjavi 40. Navedena izkrivljanja prizadenejo sektor neposredno (pri proizvodnji obročnih mehanizmov za vezavo ali glavnih vložkov) in posredno (pri dostopu do kapitala ali vložkov družb, za katere velja isti sistem delovnega prava v LRK) (38).

(56) Poleg tega v tej preiskavi ni bil predložen noben dokaz, da poseganje države v finančni sistem v smislu člena 2(6a), točka (b), šesta alinea, osnovne uredbe ne vpliva na sektor obročnih mehanizmov za vezavo, kot je prav tako navedeno v uvodni izjavi 40. Zato znatno poseganje države v finančni sistem močno vpliva na tržne razmere na vseh ravneh.

(57) Komisija nazadnje opozarja, da je za proizvodnjo obročnih mehanizmov za vezavo potrebnih več vložkov. LRK je ena največjih proizvajalk jekla – ključne surovine v postopku proizvodnje obročnih mehanizmov za vezavo. Ko proizvajalci obročnih mehanizmov za vezavo kupijo/naročijo te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so evidentirane kot njihovi stroški), očitno izpostavljene istim sistemskim izkrivljanjem, kot so navedena zgoraj. Dobavitelji vložkov na primer zaposlujejo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanjem. Morda si izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju/pri dodeljevanju kapitala. Poleg tega zanje velja planski sistem, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih.

(58) Posledica tega je, da domače prodajne cene obročnih mehanizmov za vezavo niso primerne za uporabo v smislu člena 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, poleg tega pa to vpliva tudi na vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje cen vložkov, kot je opisano v delih I in II poročila. Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je sam po sebi proizveden v LRK, z združevanjem številnih proizvodnih dejavnikov izpostavljen znatnim izkrivljanjem. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje. Kitajska vlada ali proizvajalci izvozniki v tej preiskavi niso predložili nobenih nasprotnih dokazov ali protiargumentov.

(59) Kot je navedeno v uvodni izjavi 29, kitajska vlada ni predložila pripomb ali dokazov, ki bi podpirali ali izpodbijali obstoječe dokaze iz spisa zadeve, vključno s poročilom in dodatnimi dokazi o obstoju znatnih izkrivljanj in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavani zadevi, ki jih je predložil pritožnik.

(60) Razpoložljivi dokazi so skratka pokazali, da cene ali stroški izdelka, ki se pregleduje, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe, kot kaže dejanski ali možni učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena. Na podlagi navedenega in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija sklenila, da v tem primeru ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti. Komisija je zato normalno vrednost računsko določila izključno na podlagi proizvodnih in prodajnih stroškov, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih proizvodnih in prodajnih stroškov v ustrezni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, kot je obravnavano v naslednjem oddelku.

3.3.2 Reprezentativna država

3.3.2.1 Splošne pripombe

(61) Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe: — stopnja gospodarske razvitosti, ki je podobna stopnji LRK. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo glede na podatkovno zbirko Svetovne banke podoben bruto nacionalni dohodek na prebivalca kot LRK (39); — proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v navedeni državi (40); — razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi; — če je več možnih reprezentativnih držav, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to primerno.

(62) Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 34 in 35, je Komisija objavila dve obvestili k spisu o virih za določitev normalne vrednosti: prvo obvestilo o proizvodnih dejavnikih z dne 20. oktobra 2021 (v nadaljnjem besedilu: prvo obvestilo) in drugo obvestilo o proizvodnih dejavnikih z dne 7. februarja 2022 (v nadaljnjem besedilu: drugo obvestilo). V teh obvestilih so bili opisani dejstva in dokazi, na katerih temeljijo ustrezna merila, ter obravnavane pripombe, prejete od strani o teh elementih in ustreznih virih. V drugem obvestilu je Komisija zainteresirane strani obvestila, da namerava razmisliti o uporabi Turčije kot primerne reprezentativne države v tej zadevi, če bo potrjen obstoj znatnih izkrivljanj na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe.

3.3.2.2 Stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna tej stopnji v LRK

(63) V prvem obvestilu o proizvodnih dejavnikih je Komisija opredelila Turčijo in Tajsko kot državi, ki imata glede na podatke Svetovne banke podobno stopnjo gospodarske razvitosti kot LRK, tj. Svetovna banka vse tri države na podlagi bruto nacionalnega dohodka uvršča med države z višjim srednjim dohodkom, za katere je bilo znano, da se je v njih proizvajal izdelek, ki se pregleduje, ali izdelek, ki je iz iste splošne kategorije in/ali sektorja kot izdelek, ki se pregleduje.

(64) Vložnik je predložil eno pripombo v zvezi z obvestilom. Strinjal se je, da se obe državi uvrščata med države z višjim srednjim dohodkom. Vendar je v svojem odgovoru na prvo obvestilo navedel, da že desetletja proizvaja in prodaja izdelek, ki se pregleduje, vendar ne ve za nobeno turško ali tajsko podjetje, ki bi proizvajalo obročne mehanizme za vezavo. Poleg tega je vztrajal, da obstaja nejasnost pri razlikovanju med proizvodnjo rinčnih map, tj. izdelkom v nadaljnjem proizvodnem procesu, in obročnimi mehanizmi za vezavo, tj. kovinskim delom mape. Vložnik je v zvezi z družbami, ki jih je Komisija predstavila kot proizvajalce v Turčiji in na Tajskem, navedel, da so vse družbe, naštete v obvestilu z dne 20. oktobra, podjetja za proizvodnjo pisarniških izdelkov, ki proizvajajo izdelek v nadaljnjem proizvodnem procesu. Pojasnil je, da je v zahtevku za pregled izbral Turčijo zaradi njene velikosti in gospodarskega razvoja, hkrati pa se je zavedal, da se v Turčiji obročni mehanizmi za vezavo ne proizvajajo. Zato je predlagal družbe s podobnimi metodami proizvodnje, proizvodnimi dejavniki in proizvodnimi elementi na podlagi kode 2599 NACE Rev. 2.

(65) Ker imajo vse države, v kateri se proizvaja izdelek, ki se pregleduje, drugačno stopnjo gospodarskega razvoja kot LRK, je Komisija navedla, da bo za določitev primerne reprezentativne države za uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe uporabila proizvodnjo izdelka v isti splošni kategoriji izdelkov, tj. koda 2599 NACE Rev. 2, kot je izdelek, ki se pregleduje.

3.3.2.3 Razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi

(66) Komisija je za države, opredeljene in omenjene zgoraj, dodatno preverila razpoložljivost javnih podatkov, zlasti javnih finančnih podatkov proizvajalcev v splošni kategoriji kode 2599 NACE Rev. 2.

(67) Komisija je nadalje proučila javno dostopne finančne podatke družb, ki jih je opredelil vložnik (koda 2599 NACE Rev. 2). Čeprav navedene družbe ne proizvajajo izdelka, ki se pregleduje, v svojih proizvodnih postopkih uporabljajo podobne proizvodne dejavnike. Komisija je ugotovila, da le dve od šestih opredeljenih družb poslujeta pod kodo 2599 NACE Rev. 2, in sicer D S C Otomotiv in Samet Kalip ve Madeni, obe v Turčiji. Ugotovila je, da sta opredeljeni družbi v obdobju preiskave v zvezi s pregledom poslovali z dobičkom. Sorazmerno visoke ravni PSA-stroškov in dobička, če se uporabi tehtano povprečje obeh družb, je mogoče pojasniti z dejstvom, da sta v svojih sektorjih pomembni proizvajalki. D S C Otomotiv je dobavitelj za avtomobilsko industrijo, Samet Kalip pa je pomemben akter na globalnem trgu industrije dodatkov za pohištvo. V vsakem primeru Komisija ni pridobila informacij, na podlagi katerih bi bilo mogoče sklepati, da ravni PSA-stroškov in dobička družb D S C Otomotiv in Samet Kalip niso razumne za sektor, v katerem poslujeta.

(68) Komisija je analizirala tudi uvoz glavnih proizvodnih dejavnikov v Turčijo. Analiza podatkov o uvozu je pokazala, da na uvoz glavnih proizvodnih dejavnikov v Turčijo ni pomembno vplival uvoz iz LRK ali iz katere od držav, navedenih v Prilogi I k Uredbi (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta (41), zato je mogoče Turčijo uporabiti kot primerno reprezentativno državo.

(69) Komisija je glede na navedeno zainteresirane strani v drugem obvestilu obvestila, da namerava v skladu s členom 2(6a), točka (a), prva alinea, osnovne uredbe uporabiti Turčijo kot primerno reprezentativno državo, da bi pridobila neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti za izračun normalne vrednosti.

(70) Zainteresirane strani so bile pozvane, naj predložijo pripombe glede primernosti Turčije kot reprezentativne države. Komisija ni prejela nobenih pripomb.

(71) Prvotni izbor potencialnih reprezentativnih držav in primernih družb z javno dostopnimi podatki Komisiji ne preprečuje, da bi tak izbor in svojo raziskavo pozneje dopolnila ali izpopolnila, vključno s predložitvijo novih predlogov za potencialno reprezentativno državo. Pravzaprav je namen obvestil o proizvodnih dejavnikih ravno pozvati zainteresirane strani, naj predložijo pripombe k predhodni raziskavi služb Komisije, in če je to upravičeno, predlagajo alternative, da jih službe Komisije nato nadalje proučijo. Obvestila vsebujejo posebno prilogo, ki stranem pomaga pri predložitvi informacij o morebitnih dodatnih reprezentativnih državah in/ali družbah za namen člena 2(6a), točka (a), osnovne uredbe.

3.3.2.4 Raven socialne zaščite in varstva okolja

(72) Ker je bilo ugotovljeno, da je na podlagi vseh navedenih elementov Turčija primerna reprezentativna država, ni bilo treba oceniti ravni socialne zaščite in varstva okolja v skladu s členom 2(6a), točka (a), prva alinea, zadnji stavek, osnovne uredbe.

3.3.2.5 Sklep

(73) Glede na zgornjo analizo Turčija izpolnjuje merila iz člena 2(6a), točka (a), prva alinea, osnovne uredbe in se lahko šteje za primerno reprezentativno državo.

3.3.3 Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov

(74) Komisija je v prvem obvestilu navedla proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci izvozniki uporabljajo pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, ter zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe in javno dostopne informacije o neizkrivljenih vrednostih za vsak proizvodni dejavnik, omenjen v navedenem obvestilu.

(75) Komisija je nato v drugem obvestilu navedla, da bo za računsko določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe uporabila podatkovno zbirko Global Trade Atlas (v nadaljnjem besedilu: GTA), da bi opredelila neizkrivljene stroške pri večini proizvodnih dejavnikov, zlasti surovinah in stranskih proizvodih. Poleg tega je navedla, da bo za določitev neizkrivljenih stroškov dela in energije uporabila podatke turškega nacionalnega statističnega urada (42).

(76) Komisija je v izračun vključila vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi zajela stroške, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike. Za določitev tega zneska je uporabila finančne podatke enega od proizvajalcev Unije, ki je sodeloval v preiskavi in je v ta namen predložil posebne informacije (43), tj. družbe Koloman Handler Kft (v nadaljnjem besedilu: KH). Metodologija je ustrezno pojasnjena v oddelku 3.3.5.

(77) Kot je navedeno v drugem obvestilu, je Komisija za določitev PSA-stroškov in dobička uporabila finančne podatke izbranih turških družb, navedenih v uvodni izjavi 67.

3.3.4 Neizkrivljeni stroški in referenčne vrednosti

(78) Komisija si je z obvestiloma o proizvodnih dejavnikih prizadevala določiti seznam proizvodnih dejavnikov in virov, ki bi se uporabil za določitev popolnega seznama vložkov, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci v LRK uporabljajo pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Komisija ni prejela pripomb v zvezi s seznamom proizvodnih dejavnikov.

(79) Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov v postopku pregleda se je morala Komisija pri določitvi proizvodnih dejavnikov, ki se uporabljajo v proizvodnji obročnih mehanizmov za vezavo, opreti na evropskega proizvajalca KH. Na podlagi podatkov, zbranih od kitajskih družb med prvotno preiskavo, in informacij, ki so na voljo na spletiščih kitajskih proizvajalcev obročnih mehanizmov za vezavo, se zdi, da so njihovi proizvodni postopki in uporabljeni materiali podobni tistim, ki jih je zagotovila družba KH.

(80) Zaradi nesodelovanja Komisija razen šestmestnih oznak harmoniziranega sistema (v nadaljnjem besedilu: HS) za vsak proizvodni dejavnik ni imela na voljo natančnejših oznak blaga.

(81) Ob upoštevanju vseh informacij, ki jih je predložila družba KH, in ker ni bilo pripomb na obvestili o virih za določitev normalne vrednosti v zvezi s proizvodnimi dejavniki, so bili, kjer je primerno, opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in oznake HS: Proizvodni dejavniki za obročne mehanizme za vezavo Proizvodni dejavniki Oznaka HS Vir podatkov Neizkrivljena vrednost na enoto Surovine Neprevlečena jeklena žica 7217 10 GTA 9,15 CNY/kg Z nikljem prevlečeni jekleni trak 7226 99 GTA 12,71 CNY/kg Neprevlečeni jekleni trak 7211 23 GTA 4,52 CNY/kg Delovna sila Delovna sila Nacionalni statistični urad, Turčija 25,25 CNY/uro Energija Električna energija Nacionalni statistični urad, Turčija 0,57 CNY/kWh Stranski proizvodi / odpadki Odpadki in ostanki pokositrenega železa ali jekla (razen radioaktivnih odpadkov in ostankov ter odpadkov in ostankov baterij in električnih akumulatorjev) 7204 30 GTA 0,59 CNY/kg

3.3.4.1 Surovine

(82) Komisija je za določitev neizkrivljenih cen surovin, kot so dostavljene do vrat proizvajalca iz reprezentativne države, kot osnovo za vsako surovino, ki jo družba KH uporablja v proizvodnji obročnih mehanizmov za vezavo, uporabila tehtano povprečje uvozne cene za reprezentativno državo, kot je navedena v GTA, in ji prištela uvozne dajatve in stroške prevoza. Komisija je preverila sporočene uporabljene surovine in ustrezne deleže porabe pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Uvozna cena v reprezentativni državi je bila določena kot tehtano povprečje cene uvoza na enoto iz vseh tretjih držav razen LRK in držav, ki niso članice STO, naštetih v Prilogi I k Uredbi (EU) 2015/755 (44). Po izključitvi navedenega uvoza so statistični podatki o uvozu ostali dovolj reprezentativni. Komisija se je odločila, da bo izključila uvoz iz LRK v reprezentativno državo, saj je v uvodni izjavi 60 ugotovila, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v LRK zaradi obstoja znatnih izkrivljanj v skladu s členom 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. Glede na to, da ni dokazov, da ista izkrivljanja nimajo enakega vpliva na izdelke, namenjene izvozu, je Komisija menila, da ista izkrivljanja vplivajo na izvozne cene.

(83) Komisija je za določitev neizkrivljene cene surovin, dostavljenih do vrat tovarne proizvajalca, uporabila uvozno dajatev reprezentativne države na ustreznih ravneh, odvisno od države porekla uvoženih količin (45). Dodala je stroške notranjega prevoza, izračunane za kg na podlagi navedbe cen za dobave od Istanbula do mejnega prehoda Kapikule, kot je navedeno v poročilu Svetovne banke „Doing Business“ (46).

3.3.4.2 Stranski proizvodi

(84) Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov v postopku pregleda se je Komisija pri določitvi stranskih proizvodov, pridobljenih pri proizvodnji obročnih mehanizmov za vezavo, oprla na podatke družbe KH. Družba je poročala le o enem stranskem proizvodu: odpadki in ostanki pokositrenega železa ali jekla.

(85) Ker ni bilo uvoza navedenega predmeta iz Turčije, je Komisija poiskala drug vir za referenčno vrednost. Na podlagi podatkov iz zbirke GTA je opredelila največjega svetovnega izvoznika zadevnega izdelka, Združene države Amerike (v nadaljnjem besedilu: ZDA). Referenčno vrednost je tako izračunala kot tehtano povprečje izvozne cene z vsemi stroški na enoto (CIF + uvozne dajatve v državah z uvozom iz ZDA) na podlagi izvoza iz ZDA v preostale dele sveta v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

3.3.4.3 Delovna sila

(86) Komisija je za določitev referenčne vrednosti za stroške dela uporabila javno dostopne nacionalne statistične podatke Turčije, ki vključujejo davke in dajatve delodajalca (47).

(87) Komisija je kot osnovo za izračun uporabila statistične podatke s podatkovnega portala turškega nacionalnega statističnega urada Turkstat, na katerem so bile na voljo podrobne informacije o stroških dela na uro v različnih gospodarskih sektorjih po letih. Kot referenčno vrednost je uporabila podatke, sporočene za kodo C.25 NACE Rev. 2: Proizvodnja kovinskih izdelkov, razen strojev in naprav.

3.3.4.4 Električna energija

(88) Komisija je za določitev referenčne vrednosti za električno energijo uporabila cene električne energije v industriji glede na skupino potrošnje, objavljene na spletišču turškega nacionalnega statističnega urada Turkstat (48).

(89) Komisija je uporabila navedbo cene električne energije na podatkovnem portalu turškega nacionalnega statističnega urada Turkstat, ki zagotavlja polletna povprečja cen na enoto električne energije. Kot referenčno vrednost je uporabila povprečje cen za industrijske odjemalce, navedenih za obdobje preiskave v zvezi s pregledom.

3.3.5 Režijski stroški proizvodnje, PSA-stroški in dobiček

(90) V skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe „[r]ačunsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. Poleg tega je treba določiti vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi se zajeli stroški, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike.

(91) Komisija je na podlagi proizvodnih dejavnikov iz uvodne izjave 81 izračunala režijske stroške proizvodnje. Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev je izračun teh režijskih stroškov proizvodnje temeljil na količniku režijskih stroškov proizvodnje, deljenih s stroški proizvodnje, ki jih je sporočila družba KH. Ta delež je bil uporabljen pri neizkrivljenih stroških proizvodnje.

(92) Za PSA-stroške in dobiček je Komisija uporabila finančne podatke dveh turških proizvajalcev, omenjenih v uvodni izjavi 67. Najprej je določila delež PSA-stroškov in dobička v stroških prodanega blaga za vsakega proizvajalca. Nato je določila povprečne PSA-stroške in dobiček v reprezentativni državi (ponderirane glede na prihodke družb od prodaje). Javno dostopni revidirani računovodski izkazi teh družb so bili dani na voljo zainteresiranim stranem kot priloga k drugemu obvestilu.

3.3.6 Izračun normalne vrednosti

(93) Na podlagi navedenih referenčnih vrednosti je Komisija računsko določila normalno vrednost na podlagi naslednje metodologije.

(94) Prvič, Komisija je določila neizkrivljene stroške proizvodnje. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov se je Komisija oprla na informacije, ki jih je predložila družba KH o potrošnji vsakega posameznega proizvodnega dejavnika (surovine, delo in energija) za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. Ta obseg potrošnje je bil pomnožen z neizkrivljenimi stroški na enoto, določenimi v Turčiji, kot je opisano v oddelku 3.3.4.

(95) Drugič, da bi Komisija dobila neizkrivljene stroške proizvodnje, je neizkrivljenim stroškom proizvodnje dodala delež režijskih stroškov proizvodnje, ki je bil določen, kot je opisano v uvodni izjavi 90.

(96) Komisija je poleg stroškov proizvodnje, določenih, kot je opisano v uvodni izjavi 95, uporabila PSA-stroške in dobiček v reprezentativni državi, določene, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 92. PSA-stroški in dobiček, izraženi kot delež stroškov prodanega blaga in uporabljeni za neizkrivljene stroške proizvodnje, so znašali 31,3 % oziroma 24,7 %.

(97) Normalna vrednost, izračunana, kot je opisano v uvodnih izjavah 93 do 96, je bila zmanjšana za neizkrivljeno vrednost stranskega proizvoda. Neizkrivljena vrednost stranskega proizvoda je bila določena tako, da se je količina, prodana v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, kot jo je sporočila družba KH, pomnožila z neizkrivljeno ceno na enoto, določeno za Turčijo, kot je opisano v oddelku 3.3.4.2.

(98) LRK za nekatere izdelke izvaja politiko le delnega povračila DDV ob izvozu. Za zagotovitev, da je normalna vrednost izražena z enako stopnjo obdavčitve kot izvozna cena, se normalna vrednost prilagodi navzgor z delom DDV, ki je bil obračunan na izvoz izdelka, ki se pregleduje, in ki kitajskim proizvajalcem izvoznikom ni bil povrnjen. Podatki s spletišča kitajske davčne in carinske uprave ter podatki portala Transcustoms (49) kažejo, da v obdobju preiskave v zvezi s pregledom DDV, zaračunan za izvoz obročnih mehanizmov za vezavo, ni bil v celoti povrnjen. Končna normalna vrednost je bila tako skladno s tem prilagojena navzgor za 3 %.

(99) Na tej podlagi je Komisija računsko določila normalno vrednost na podlagi franko tovarna v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe. Ker ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik, se normalna vrednost uporablja na ravni države.

3.4 Izvozna cena in sklep glede nadaljevanja dampinga

(100) Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov je bila izvozna cena v skladu s členom 18 osnovne uredbe določena na podlagi razpoložljivih dejstev.

(101) Po podatkih Eurostata je bilo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom iz LRK uvoženih le 356 tisoč kosov obročnih mehanizmov za vezavo. Ta količina je zanemarljiva ne le z vidika celotne potrošnje Unije, ampak tudi zato, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 26, ker je bilo v Uniji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prodano veliko število različnih vrst obročnih mehanizmov za vezavo. Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov Komisija nima nobenih informacij o naboru izdelkov v tako majhnem obsegu uvoza. Tako je sklenila, da ta majhen obseg ne zagotavlja zadostne osnove za ugotovitev glede nadaljevanja dampinga, in preverila verjetnost ponovitve dampinga v primeru izteka ukrepov.

4. VERJETNOST PONOVITVE DAMPINGA

(102) Na podlagi sklepa iz uvodne izjave 101 je Komisija v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila verjetnost ponovitve dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. Analizirala je naslednje elemente: obstoj dampinga na podlagi izvoza v tretje države, proizvodna in neizkoriščena zmogljivost v LRK ter privlačnost trga Unije.

4.1 Izvoz v tretje države

(103) Komisija je na podlagi statističnih podatkov GTA o uvozu opredelila štiri največje uvoznike obročnih mehanizmov za vezavo iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom: Mehiko, ZDA, Malezijo in Vietnam (50). Te štiri države so pomenile 61 % celotnega „svetovnega“ uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz Kitajske.

(104) V zvezi s kitajskim izvozom obročnih mehanizmov za vezavo na navedene štiri glavne trge so bili izračuni dampinga opravljeni na podlagi spodaj opisane metodologije.

4.1.1 Normalna vrednost

(105) Komisija je za oceno dampinga iz LRK v tretje države uporabila normalno vrednost, ki je bila računsko določena, kot je opisano v uvodnih izjavah 93 do 99.

4.1.2 Izvozna cena

(106) Ker kitajski proizvajalci niso sodelovali, je bila verjetna izvozna cena v Unijo ocenjena z analizo kitajskih izvoznih cen za tretje države v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, in sicer na podlagi ustreznih statističnih podatkov GTA o uvozu za posamezne države.

(107) Malezija in Vietnam sta o svojih vrednostih uvoza poročala le na ravni CIF. Komisija je zato sporočene vrednosti prilagodila na raven FOB, tako da je odštela stroške pomorskega prevoza in zavarovanja (51). Ta prilagoditev pa ni bila potrebna za Mehiko in ZDA, saj so bile na voljo vrednosti uvoza na ravni FOB.

(108) V drugem koraku so bile vrednosti uvoza FOB vseh štirih držav prilagojene na raven franko tovarna, tako da se je odštel strošek notranjega prevoza na Kitajskem (52).

4.1.3 Primerjava in stopnje dampinga

(109) Komisija je konstruirano normalno vrednost in cene izvoza v tretje države primerjala na podlagi franko tovarna.

(110) Zgornja primerjava je pokazala stopnjo dampinga na ravni države za kitajski izvoz v štiri države, izraženo kot delež njihovih vrednosti CIF (53), kot sledi: Država % celotnega „svetovnega“ uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz LRK Stopnja dampinga (v %) Mehika 35 37,6 ZDA 13 21,9 Malezija 7 100,8 Vietnam 6 61,6

(111) Povprečna izvozna cena, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom za vsako od navedenih držav, bi povzročila stopnjo dampinga v višini več kot 20 % v primerjavi z normalno vrednostjo, določeno v oddelku 3.3.6. To pomeni, da bi bil tak uvoz iz LRK, če bi prišel v Unijo na navedeni ravni, dampinški.

4.2 Proizvodna in neizkoriščena zmogljivost v LRK

(112) Neizkoriščena zmogljivost na Kitajskem, v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa ocenjena na 375 milijonov kosov, za več kot sedemkratnik presega celotno potrošnjo Unije, ki znaša 40 milijonov kosov – 60 milijonov kosov v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Kitajska zmogljivost se je v zadnjem desetletju dramatično povečala in trenutno znaša približno 830 milijonov kosov, kar je znatno več od sedanjih proizvedenih 455 milijonov kosov.

(113) Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da imajo kitajski proizvajalci izvozniki precejšnje neizkoriščene zmogljivosti, ki bi jih lahko v primeru izteka ukrepov uporabili za proizvodnjo obročnih mehanizmov za vezavo za izvoz v Unijo.

4.3 Privlačnost trga Unije

(114) Glede na podatke GTA so kitajski proizvajalci izvozniki izvažali na svoje glavne tretje trge po cenah, ki so bile od 1,2 % do 32,5 % nižje od povprečnih prodajnih cen proizvajalcev Unije na trgu Unije. Ob upoštevanju navedene ravni cen je izvoz v Unijo potencialno privlačen za kitajske izvoznike, saj bi zaradi izteka ukrepov lahko prodajali po cenah, višjih od tistih, po katerih izvažajo v druge države, ki pa bi bile še vedno nižje od cen industrije EU.

(115) Trg Unije je za kitajske proizvajalce privlačen tudi zaradi svoje velikosti, saj je po navedbah v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa za nekatere vrste obročnih mehanizmov za vezavo največji na svetu.

4.4 Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga

(116) Glede na navedeno je Komisija sklenila, da v primeru izteka veljavnih ukrepov obstaja velika verjetnost ponovitve dampinga. Zlasti raven normalne vrednosti, določene v LRK, raven kitajskih izvoznih cen na trgih tretjih držav, privlačnost trga Unije in razpoložljivost precejšnje proizvodne zmogljivosti v LRK kažejo na veliko verjetnost ponovitve dampinga v primeru, da bi se veljavni ukrepi iztekli.

5. ŠKODA

5.1 Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

(117) Podobni izdelek sta v obdobju preiskave v Uniji izdelovala dva proizvajalca: Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (Oroszlany, Madžarska) in I.M.L. Industria Meccanica Lombarda S.r.l. (Offanengo, Italija). Ta predstavljata „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

(118) Oba proizvajalca (od katerih je prvi vložnik) sta sodelovala v preiskavi. Ker sta obe družbi skupaj predstavljali celotno proizvodnjo obročnih mehanizmov za vezavo v Uniji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, se šteje, da predstavljata industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

(119) Celotna proizvodnja Unije je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ocenjena na približno [40 000–60 000] kosov (54). Komisija je to količino določila na podlagi izpolnjenih vprašalnikov obeh proizvajalcev. Ker so bili mikro- in makroekonomski podatki določeni na podlagi podatkov dveh proizvajalcev Unije, so podatki zaradi zaupnosti navedeni v razponu.

5.2 Potrošnja Unije

(120) Komisija je določila potrošnjo Unije na podlagi (a) preverjenega obsega prodaje podobnega izdelka s strani industrije Unije na trgu Unije, sporočenega v ustreznih izpolnjenih vprašalnikih proizvajalcev Unije, ter (b) obsega uvoza obročnih mehanizmov za vezavo (raven TARIC) na trg Unije, o katerem poroča Eurostat in je pretvorjen v kose. Komisija je v okviru nomenklature TARIC, veljavne ob začetku veljavnosti Uredbe (EU) 2016/703, opredelila dve skupini obročnih mehanizmov za vezavo: — obročni mehanizmi za vezavo razen tistih s 17 ali 23 obroči (oznake TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019 in 8305100034); ter — obročni mehanizmi za vezavo s 17 in 23 obroči (oznake TARIC 8305100021, 8305100023, 8305100029 in 8305100035).

(121) V podatkih Eurostata je merska enota za obročni mehanizem za vezavo teža (v kg). Komisija je za vsako od navedenih skupin obročnih mehanizmov za vezavo izračunala pretvorbeni faktor na podlagi preverjenih podatkov o proizvodnji industrije Unije. Tako izračunana pretvorbena faktorja je uporabila za določitev ustreznega obsega uvoza v kosih.

(122) Izračun teh pretvorbenih faktorjev je bil ustrezno pojasnjen v obvestilu k spisu (55). V njem je Komisija navedla, kateri vir podatkov je uporabila za izračun obeh pretvorbenih faktorjev (podatke o prodaji industrije Unije za obdobje preiskave v zvezi s pregledom, predložene v teži in številu enot) in katero metodologijo (skupna teža prodaje vsake skupine izdelkov v Unijo, deljena z ustreznim številom kosov). V zvezi z navedenim obvestilom k spisu ni prejela nobenih pripomb.

(123) Potrošnja Unije se je gibala, kot sledi: Preglednica 1 Potrošnja na trgu Unije Obseg 2017 2018 2019 OPP Indeks (2017 = 100) 100 95 86 69 Razponi (v ‘000 kosih) 70 000 –90 000 60 000 –80 000 60 000 –80 000 40 000 –60 000 Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.

(124) Pregled je pokazal, da se je potrošnja obročnih mehanizmov za vezavo v Uniji v obravnavanem obdobju zmanjšala za 31 % s približno 70–90 milijonov kosov leta 2017 na 40–60 milijonov kosov v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (56).

(125) Stalno zmanjševanje potrošnje Unije je posledica digitalizacije. Vendar industrija Unije meni, da je učinek digitalizacije v zadnji fazi in da se bo trg postopoma stabiliziral, zlasti glavna trga, tj. trg šolskih potrebščin in trg map za vzorce. Poleg tega je izbruh pandemije COVID-19 leta 2020 povzročil dodatno začasno zmanjšanje povpraševanja v navedenem letu.

5.3 Uvoz iz zadevne države

5.3.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

(126) Komisija je določila obseg uvoza na podlagi statističnih podatkov Eurostata, kot je ustrezno pojasnjeno v uvodni izjavi 120. Tržni delež je določila s primerjavo uvoza in potrošnje Unije, kot je razvidno iz preglednice 1.

(127) Uvoz iz zadevne države se je gibal, kot sledi: Preglednica 2 Obseg uvoza in tržni delež 2017 2018 2019 OPP LRK (indeks 2017 = 100) 100 89 35 39 LRK (razponi v ‘000 kosih) 800 –1 300 800 –1 300 300 –800 300 –800 Razponi tržnega deleža 1 % – 3 % 0,5 % – 2,5 % 0,2 % – 2,2 % 0,5 % – 2,5 % Tržni delež (indeks 2017 = 100) 100 93 41 57 Vir: Eurostat in obvestilo k spisu.

(128) Obseg uvoza obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz LRK je bil v obravnavanem obdobju zelo majhen, njegov tržni delež se je gibal okoli 1 %.

5.3.2 Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

(129) Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz LRK in zelo majhnih količin uvoza v Unijo iz LRK, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 101, ni bilo mogoče določiti zanesljivih uvoznih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, zato ni bilo mogoče smiselno izračunati nelojalnega nižanja prodajnih cen.

(130) V teh okoliščinah je Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen zaradi uvoza iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala: (1) tehtane povprečne cene izdelka, ki se pregleduje, proizvedenega v LRK in prodanega na glavne kitajske izvozne trge, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 106 in 107, določene na podlagi CIF, z ustreznimi prilagoditvami za konvencionalno stopnjo carinske dajatve (2,7 %) in stroške po uvozu (2 %), ter (2) ustrezne tehtane povprečne prodajne cene izdelka, ki se pregleduje, proizvajalcev Unije, ki so zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna.

(131) Rezultat primerjave je bil izražen kot delež prihodka od prodaje proizvajalcev Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Pokazal je nelojalno nižanje prodajnih cen v višini do 32,5 %, odvisno od uporabljenih cen na glavnih izvoznih trgih. Če se bodo ukrepi iztekli, se pričakujejo podobne stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen na trgu Unije.

5.4 Obseg in cene uvoza iz tretjih držav razen iz LRK

(132) Komisija je obseg in cene uvoza določila na podlagi enake metodologije, kot jo je uporabila za LRK (glej uvodno izjavo 126).

(133) Obseg uvoza iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju spreminjal, kot sledi: Preglednica 3 Uvoz iz tretjih držav Država Obseg uvoza 2017 2018 2019 OPP Kambodža Indeks (2017 = 100) 100 100 64 58 Razponi (v ‘000 kosih) 10 000 –15 000 10 000 –15 000 5 000 –10 000 4 000 –9 000 Tržni delež (v %) 15 –17 16 –18 10 –12 12 –14 Povprečna cena (EUR/000 kosov) 154 145 146 148 Indija Indeks (2017 = 100) 100 121 75 42 Razponi (v ‘000 kosih) 10 000 –15 000 13 000 –18 000 8 000 –13 000 4 000 –9 000 Tržni delež (v %) 16 –18 19 –21 13 –15 9 –11 Povprečna cena (EUR/000 kosov) 153 136 147 143 Druge Indeks (2017 = 100) 100 18 5 29 Razponi (v ‘000 kosih) 100 –600 50 –550 10 –510 50 –550 Tržni delež (v %) 0,3 –1 0,1 –0,5 0,1 –0,5 0,2 –0,7 Povprečna cena (EUR/‘000 kosov) 210 489 1 301 438 Skupaj Indeks (2017 = 100) 100 109 68 50 Razponi (v ‘000 kosih) 23 000 –28 000 25 000 –30 000 15 000 –20 000 10 000 –15 000 Tržni delež (v %) 30 –35 35 –40 25 –30 23 –28 Povprečna cena (EUR/‘000 kosov) 154 141 148 149 Vir: Eurostat in zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa.

(134) Med celotnim obravnavanim obdobjem sta bili glavni državi izvoznici obročnih mehanizmov za vezavo v Unijo Indija in Kambodža. Uvoz iz teh držav je v celotnem obravnavanem obdobju predstavljal znaten delež trga Unije, in sicer je znašal med 10 % in 16 %. Treba pa je tudi omeniti, da sta se obseg in tržni delež uvoza iz Indije in Kambodže v obravnavanem obdobju močno zmanjšala. Znižale so se tudi cene takega uvoza, industrija Unije pa ni predložila nobenega dokaza, da je tak uvoz na trg Unije dampinški.

(135) Uvoz iz drugih tretjih držav je zanemarljiv. Tajska, nekoč drugi največji izvoznik v Unijo, je skoraj izginila s trga.

5.5 Gospodarski položaj industrije Unije

5.5.1 Splošne pripombe

(136) V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je bila v proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključena ocena vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

(137) Kot je navedeno v uvodni izjavi 16, za določitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije, vzorčenje ni bilo uporabljeno. Zato Komisija za določitev škode ni razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalniki škode, saj so v pregledu sodelovali vsi proizvajalci Unije.

(138) Zaradi spoštovanja zaupnih poslovnih podatkov je bilo treba informacije v zvezi z obema proizvajalcema Unije predstaviti v razponih. Če bi bili navedeni točni podatki, bi lahko en proizvajalec Unije izračunal natančne podatke o proizvodnji drugega proizvajalca, obstajalo pa bi tudi tveganje, da bi enako naredili drugi udeleženci na trgu, ki imajo podatke o trgu.

5.5.2 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

(139) Celotna proizvodnja v Uniji, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi: Preglednica 4 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti 2017 2018 2019 OPP Proizvodnja v ‘000 kosih (indeks 2017 = 100) 100 97 92 78 Proizvodnja v ‘000 kosih (razponi) 50 000 –60 000 49 000 –59 000 48 000 –58 000 40 000 –50 000 Proizvodna zmogljivost (indeks 2017 = 100) 100 100 100 100 Proizvodna zmogljivost (razponi) 80 000 –90 000 80 000 –90 000 80 000 –90 000 80 000 –90 000 Izkoriščenost zmogljivosti (indeks 2017 = 100) 100 97 92 78 Stopnja (v %) izkoriščenosti zmogljivosti (razponi) 60 –70 58 –68 55 –65 50 –60 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(140) Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 22 %. Ta trend je sledil trendu potrošnje, čeprav je bil padec proizvodnje industrije Unije manjši od zmanjšanje potrošnje. V obravnavanem obdobju je industrija Unije doživela enak padec stopnje izkoriščenosti zmogljivosti za 22 %, zmogljivost sama pa je ostala nespremenjena. Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosegla rekordno nizko stopnjo med 50 % in 60 % v absolutnem smislu.

5.5.3 Obseg prodaje in tržni delež

(141) Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi: Preglednica 5 Obseg prodaje in tržni delež 2017 2018 2019 OPP Celoten obseg prodaje na trgu Unije – nepovezane stranke (indeks 2017 = 100) 100 89 97 80 Celotni obseg prodaje na trgu Unije – nepovezane stranke (razponi) 40 000 –50 000 35 000 –45 000 40 000 –50 000 35 000 –45 000 Tržni delež (indeks 2017 = 100) 100 93 112 115 Tržni delež (razponi) (v %) 63 –68 58 –63 70 –75 72 –77 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(142) Obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 21 %. Glavni razlog za to zmanjšanje je bilo hkratno zmanjšanje potrošnje, vendar je bilo zmanjšanje obsega prodaje manj izrazito kot zmanjšanje potrošnje in zmanjšanje uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz tretjih držav. Posledično se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju povečal za 15 % in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal 70 %–80 %.

5.5.4 Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

(143) Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji in stroški proizvodnje na enoto so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi: Preglednica 6 Prodajne cene v Uniji in stroški proizvodnje 2017 2018 2019 OPP Tehtana povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu (indeks 2017 = 100) 100 100 92 93 Tehtana povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu (EUR/’000 kosov) 170 –200 175 –205 150 –180 155 –185 Stroški proizvodnje na enoto (indeks 2017 = 100) 100 103 99 98 Stroški proizvodnje na enoto (razponi) 160 –190 165 –195 148 –178 150 –180 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(144) Znižanje tehtanih povprečnih prodajnih cen na enoto za 7 % je bilo precej izrazitejše kot rahlo znižanje stroškov proizvodnje.

(145) Povprečne prodajne cene industrije Unije so sledile gibanju tehtanih povprečnih prodajnih cen za Unijo, ki so jih uporabljale glavne države izvoznice obročnih mehanizmov za vezavo v Unijo, kot je prikazano v preglednici 3. Kljub nizki izkoriščenosti zmogljivosti so se povprečni stroški proizvodnje v obravnavanem obdobju nekoliko znižali, zlasti zaradi znižanja stroškov dela po prizadevanjih proizvajalcev Unije za prestrukturiranje.

5.5.5 Zaposlenost in produktivnost

(146) Zaposlenost, produktivnost in povprečni stroški dela proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi: Preglednica 7 Zaposlenost in produktivnost 2017 2018 2019 OPP Število zaposlenih (indeks 2017 = 100) 100 88 83 80 Število zaposlenih (ekvivalent polnega delovnega časa v razponih) 150 –200 130 –180 120 –170 115 –165 Produktivnost dela (enota/zaposlenega – indeks 2017 = 100) 100 110 111 98 Produktivnost dela (enota/zaposlenega – razponi) 320 –370 360 –410 365 –415 300 –350 Povprečni stroški dela na zaposlenega (indeks 2017 = 100) 100 102 107 96 Povprečni stroški dela na zaposlenega (razponi) 18 000 –22 000 19 000 –23 000 20 000 –24 000 17 000 –21 000 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(147) Zaposlenost v ekvivalentu polnega delovnega časa se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 22 %, kar je posledica stalnega prestrukturiranja industrije Unije, da bi se ta lahko spopadla s spreminjajočimi se razmerami na trgu. Hkrati je zaradi teh stalnih prizadevanj za prestrukturiranje produktivnost dela industrije Unije v obravnavanem obdobju ostala nespremenjena kljub izrazitemu zmanjšanju proizvodnje, kot prikazuje preglednica 4.

(148) Med letoma 2017 in 2019 so se povprečni stroški dela na zaposlenega stalno povečevali, nato pa so se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v primerjavi z letom 2017 močno zmanjšali, in sicer za 4 %, zlasti zaradi začasnih ukrepov, uvedenih med pandemijo COVID-19.

5.5.6 Zaloge

(149) Ravni zalog obeh proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi: Preglednica 8 Zaloge 2017 2018 2019 OPP Končne zaloge (indeks 2017 = 100) 100 118 109 112 Končne zaloge (razponi) 25 000 –35 000 30 000 –40 000 25 000 –35 000 27 000 –37 000 Končne zaloge kot delež proizvodnje (indeks 2017 = 100) 100 121 118 144 Končne zaloge kot delež proizvodnje (razponi) (v %) 40 –50 50 –60 48 –58 60 –70 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(150) Raven zalog industrije Unije ob koncu leta se je v obravnavanem obdobju povečala za 12 %. Vendar so bile zaloge ob upoštevanju hkratnega zmanjšanja proizvodnje v obravnavanem obdobju na razmeroma visoki ravni, kar sta proizvajalca Unije štela za običajno, saj se tako omogoči prožnost pri odzivu na povpraševanje in zlasti na sezonska nihanja.

5.5.7 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

(151) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi: Preglednica 9 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb 2017 2018 2019 OPP Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % indeksiranega prihodka od prodaje) (indeks 2017 = 100) 100 141 114 72 Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje – razponi) 3 –8 5 –10 4 –9 2 –7 Denarni tok (indeks 2017 = 100) 100 63 99 72 Naložbe (indeks 2017 = 100) 100 62 45 40 Donosnost naložb (indeks 2017 = 100) 100 100 87 53 Donosnost naložb (razponi) (v %) 8 –13 8 –13 7 –12 5 –10 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(152) Komisija je dobičkonosnost proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. Med letoma 2017 in 2019 se je dobiček industrije Unije gibal okoli minimalne ravni dobičkonosnosti, ki se pričakuje v normalnih pogojih konkurence v skladu s členom 7(2c) osnovne uredbe (6 %). Vendar je dobičkonosnost v obdobju preiskave v zvezi s pregledom upadla precej pod to raven. Glavni razlog za zmanjševanje dobičkonosnosti je nižanje prodajnih cen.

(153) Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Industriji Unije je uspelo v obravnavanem obdobju ohraniti pozitivni denarni tok, čeprav se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v primerjavi z letom 2017 zmanjšal za 28 %.

(154) Preiskava je pokazala, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni bila zmožna ohraniti svoje ravni naložb. Naložbe so se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v primerjavi z letom 2017 zmanjšale za 60 %. Poleg tega so sedanje naložbe namenjene vzdrževanju in ne strojem za povečanje proizvodnje.

(155) Donosnost naložb je dobiček, izražen kot delež neto knjigovodske vrednosti naložb. Industriji Unije je tudi uspelo v obravnavanem obdobju ohraniti pozitivno donosnost naložb, čeprav se je ta v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v primerjavi z letom 2017 zmanjšala za 47 %.

(156) Zmožnost proizvajalcev Unije za zbiranje kapitala v obravnavanem obdobju ni bila sporočena kot težavna.

5.5.8 Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

(157) Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 101, uvoz iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ne zagotavlja zadostne osnove za ugotovitev glede nadaljevanja dampinga. Protidampinški ukrepi v zvezi z obročnimi mehanizmi za vezavo veljajo od leta 1997, industrija Unije pa se od takrat stalno spopada s povezanimi nepoštenimi trgovinskimi praksami, kar je povzročilo nadaljnje preiskave in več razširitev ukrepov (glej uvodne izjave 1 do 7). Zgoraj predstavljeni kazalniki dokazujejo, da so prakse stalnega dampinga, izogibanja in absorpcije v preteklosti oslabile industrijo Unije, ki zato ostaja ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije.

5.5.9 Izvoz industrije Unije

(158) Obseg izvoza proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal, kot sledi: Preglednica 10 Izvoz proizvajalcev Unije 2017 2018 2019 OPP Obseg izvoza v ‘000 kosih (indeks 2017 = 100) 100 117 89 77 Obseg izvoza v ‘000 kosih (razponi) 6 000 –10 000 7 000 –11 000 5 000 –9 000 4 000 –8 000 Povprečna cena (indeks 2017 = 100) 100 79 89 85 Povprečne cene v EUR/‘000 kosov (razponi) 200 –250 150 –200 180 –240 170 –230 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(159) Obseg izvoza industrije Unije nepovezanim strankam se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 23 %. Izvoz industrije Unije je predstavljal 10 %–15 % celotne prodaje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

(160) Povprečna izvozna cena nepovezanim strankam na enoto se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za dvakratnik v primerjavi z zmanjšanjem povprečne prodajne cene na enoto v Uniji na celotnem trgu.

5.5.10 Sklep o položaju industrije Unije

(161) Obseg uvoza obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz LRK je v obravnavanem obdobju ostal zelo majhen.

(162) Pregled je pokazal, da je lahko industrija Unije zaradi nadaljevanja ukrepov od leta 1997 in zaradi majhnega obsega uvoza poceni dampinških izdelkov iz LRK ohranila pozitivno dobičkonosnost v celotnem obravnavanem obdobju. Kljub temu je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosežena dobičkonosnost majhna in precej pod 6 %.

(163) Kazalniki škode kažejo, da je industrija Unije v luči svetovne konkurence in vse manjše potrošnje v težkem gospodarskem položaju. Industrija Unije se je na te izzive odzvala s prestrukturiranjem svoje zaposlenosti.

(164) Proučeni kazalniki kažejo na to, da so protidampinški ukrepi dosegli želeni rezultat, tj. odpravo škode, ki sta jo utrpela proizvajalca Unije.

(165) Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da industrija Unije ni utrpela znatne škode v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

6. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE V PRIMERU RAZVELJAVITVE UKREPOV

(166) Ker je Komisija sklenila, da industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni utrpela znatne škode, je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ocenila, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode zaradi dampinškega uvoza iz LRK. Na podlagi zgoraj opisanih trendov se zdi, da so protidampinški ukrepi dosegli želeni rezultat, tj. odpravo škode, ki sta jo utrpela proizvajalca Unije.

(167) V zvezi s tem je Komisija proučila proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost v zadevni državi, privlačnost trga Unije in verjeten vpliv uvoza iz zadevne države na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov.

6.1 Neizkoriščena proizvodna/predelovalna zmogljivost

(168) Kot je navedeno v uvodni izjavi 113, imajo kitajski izvozniki na voljo znatno neizkoriščeno zmogljivost za hitro povečanje izvoza. Njihova neizkoriščena zmogljivost je ocenjena na približno 375 milijonov kosov, kar je več kot sedemkratnik potrošnje v Uniji.

6.2 Privlačnost trga Unije

(169) Kitajski proizvajalci izvozniki so uporabljali več različnih nepoštenih trgovinskih praks, da bi se izognili ukrepom zoper uvoz kitajskih obročnih mehanizmov za vezavo, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 3, 5 in 6. Poleg tega je preiskava pokazala, da so cene na trgu Unije višje od cen na trgih tretjih držav, kot je opisano v uvodni izjavi 114.

(170) Vse navedeno kaže na dejstvo, da je trg Unije za kitajske proizvajalce izvoznike privlačen, in obstaja verjetnost, da bi bile v primeru izteka protidampinških ukrepov precejšnje količine, ki se zdaj izvažajo v druge države, in tudi proizvodnja v okviru določenega deleža obstoječe neizkoriščene zmogljivosti usmerjene na trg Unije.

6.3 Vpliv novega pritoka dampinškega uvoza iz LRK na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov

(171) V primeru izteka ukrepov bi se po pričakovanjih povečal uvoz iz zadevne države, in sicer zaradi obstoječih neizkoriščenih zmogljivosti in privlačnosti trga Unije, kot je navedeno v uvodnih izjavah 168 do 170. Ta uvoz bi verjetno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije ali pa bi pomenil vsaj močan pritisk na neškodljivo ceno industrije Unije, kot je navedeno v uvodnih izjavah 129 do 131.

(172) Z verjetnim pritokom velikih količin kitajskega uvoza po dampinških cenah bi bila industrija Unije prisiljena zmanjšati svojo proizvodnjo ali še dodatno znižati cene glede na stroške. Industrija Unije je že v ranljivem položaju s skromnimi ravnmi dobičkonosnosti, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 162 in 163. Zato bi, če bi še dodatno znižala svoje cene ali zmanjšala obseg prodaje, ogrozila svojo sposobnost preživetja.

6.4 Sklep o verjetnosti ponovitve znatne škode

(173) Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da bi iztek ukrepov po vsej verjetnosti povzročil ponovitev znatne škode za industrijo Unije. Če ukrepov ne bi bilo, bi znatno povečanje dampinškega uvoza iz LRK po cenah, ki nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije, najverjetneje še dodatno poslabšalo že tako negotov gospodarski položaj industrije Unije in posledično ogrozilo njeno sposobnost preživetja.

7. INTERES UNIJE

7.1 Uvod

(174) V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija preverila, ali bi bila ohranitev ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni različnih vpletenih interesov, tj. interesov industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

(175) Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.

(176) Na podlagi tega je Komisija proučila, ali kljub sklepom o verjetnosti ponovitve dampinga in verjetnosti ponovitve škode obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da ohranitev obstoječih ukrepov ni v interesu Unije.

7.2 Interes industrije Unije

(177) Kot je navedeno v uvodni izjavi 165, industrija Unije ni več oškodovana, ampak je v negotovem položaju. V takih razmerah industrija Unije ne more prenesti odprave ukrepov, ki bi po vsej verjetnosti povzročila veliko povečanje dampinškega uvoza. Razveljavitev ukrepov bi torej ogrozila sposobnost preživetja industrije. Nadaljevanje ukrepov je torej v interesu industrije Unije.

7.3 Interes nepovezanih uvoznikov in uporabnikov

(178) Vsi znani nepovezani uvozniki in uporabniki so bili obveščeni o začetku pregleda. Vendar nepovezani uvozniki in uporabniki s Komisijo niso sodelovali. Javil se je en nepovezani uvoznik, ki je bil registriran kot zainteresirana stran, vendar ni predložil pripomb za spis.

(179) Zato ni nič kazalo na to, da bi imela ohranitev ukrepov negativni učinek na uporabnike in/ali uvoznike, ki bi presegal pozitivni učinek ukrepov.

7.4 Sklep o interesu Unije

(180) Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da ni prepričljivih razlogov, ki bi kazali na to, da ohranitev ukrepov za uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ni v interesu Unije.

8. PROTIDAMPINŠKI UKREPI

(181) Na podlagi sklepov Komisije v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga, ponovitvijo škode in interesom Unije bi bilo treba protidampinške ukrepe za nekatere obročne mehanizme za vezavo s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ohraniti.

(182) Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja ukrepom zaradi razlike v stopnjah dajatve, so potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi uporaba individualnih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo individualne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora ustrezati zahtevam iz člena 1(4) te uredbe. Za uvoz, za katerega ta račun ni predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

(183) Čeprav je predložitev tega računa potrebna, da lahko carinski organi držav članic uporabijo individualne stopnje protidampinške dajatve za uvoz, pa ni edini element, ki ga morajo carinski organi upoštevati. Tudi če predloženi račun izpolnjuje vse zahteve iz člena 1(4) te uredbe, morajo carinski organi držav članic izvajati običajne kontrole in lahko kot v vseh drugih primerih zahtevajo dodatne dokumente (odpremne listine itd.) za preverjanje točnosti navedb v deklaraciji in zagotovitev, da je poznejša uporaba nižje stopnje dajatve upravičena v skladu s carinsko zakonodajo.

(184) Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatve, znatno povečal, bi se tako povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države.

(185) Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, opredeljene v členu 1(3) te uredbe, se uporabljajo izključno za uvoz izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK, ki ga proizvajajo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz izdelka, ki se pregleduje in ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Individualne stopnje protidampinške dajatve se zanje ne bi smele uporabljati.

(186) Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve, če naknadno spremeni ime subjekta. Zahtevo je treba nasloviti na Komisijo (57). Vsebovati mora vse ustrezne informacije, ki dokazujejo, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi uredba o spremembi imena.

(187) Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev veljavnosti obstoječih ukrepov. Vsem stranem je bilo odobreno tudi obdobje, v katerem so po tem razkritju lahko predložile pripombe in zahtevale zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani.

(188) V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (58) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca.

(189) Odbor, ustanovljen s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036, je podal pozitivno mnenje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo, ki se trenutno uvrščajo pod oznako KN ex 8305 10 00 (oznake TARIC 8305100019, 8305100029, 8305100039 in 8305100042), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. 2. Za namene tega člena obročni mehanizmi za vezavo sestojijo iz dveh jeklenih listov ali iz žic z najmanj štirimi polobroči iz jeklene žice, pritrjenimi na njej, katere skupaj drži jeklen ovitek. Lahko se odpirajo s potegom polobročev ali z majhnim sprožilnim mehanizmom iz jekla, pritrjenim na obročni mehanizem za vezavo. 3. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se bo uporabljala za neto ceno franko meja Unije, je naslednja: (a) za mehanizme s 17 in 23 obroči (oznaki TARIC 8305100029 in 8305100042) je znesek dajatve enak razliki med minimalno uvozno ceno 325 EUR za 1 000 kosov in neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve; (b) za mehanizme razen tistih s 17 ali 23 obroči (oznaki TARIC 8305100019 in 8305100039): Stopnja dajatve (v %) Dodatna oznaka TARIC Ljudska republika Kitajska — World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Ljudska republika Kitajska 51,2 8 934 — vse druge družbe 78,8 8 900 4. Pogoj za uporabo individualne stopnje dajatve, določene za družbo iz odstavka 3, je, da se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, ki vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja tak račun, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer: „Podpisani potrjujem, da je (količina) obročnih mehanizmov za vezavo, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta račun, proizvedla družba (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“ Če družbe takega računa ne predložijo, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“. 5. Dokončna protidampinška dajatev, ki se uporablja za uvoz s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kot je navedena v odstavku 3, se razširi na uvoz enakih nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo, poslanih iz Vietnama, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz Vietnama ali ne (oznake TARIC 8305100011, 8305100021, 8305100037 in 8305100040), ter na uvoz enakih nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo, poslanih iz Laoške ljudske demokratične republike, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz Laoške ljudske demokratične republike ali ne (oznake TARIC 8305100013, 8305100023, 8305100038 in 8305100041). 6. V primerih, ko se blago poškoduje še pred sprostitvijo v prosti promet ter se zato cena, ki je dejansko plačana ali plačljiva, sorazmerno razdeli za določitev carinske vrednosti v skladu s členom 131(2) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (59), se minimalna uvozna cena, določena v odstavku 3, zmanjša za delež, ki ustreza sorazmerni razdelitvi dejansko plačane ali plačljive cene. Plačljiva dajatev bo tako enaka razliki med znižano minimalno uvozno ceno in znižano neto ceno franko meja Unije pred carinjenjem.

Člen 2 Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe v zvezi s carinami.

Člen 3 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 27. junija 2022 Za Komisijo predsednica Ursula VON DER LEYEN

(1) UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

(2) Uredba Sveta (ES) št. 119/97 z dne 20. januarja 1997 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev pri uvozu nekaterih rinčnih mehanizmov s poreklom iz Malezije in Ljudske republike Kitajske in o dokončnem pobiranju začasnih dajatev (UL L 22, 24.1.1997, str. 1).

(3) Uredba Sveta (ES) št. 2100/2000 z dne 29. septembra 2000 o spremembi Uredbe (ES) št. 119/97 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev pri uvozu rinčnih mehanizmov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 250, 5.10.2000, str. 1).

(4) Uredba Sveta (ES) št. 1208/2004 z dne 28. junija 2004 o razširitvi dokončnih protidampinških ukrepov, ki jih uvaja Uredba (ES) št. 119/97 o uvozu nekaterih obročkastih mehanizmov za mape s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoze enakega proizvoda, poslanega iz Socialistične republike Vietnam (UL L 232, 1.7.2004, str. 1).

(5) Uredba Sveta (ES) št. 2074/2004 z dne 29. novembra 2004 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenih obročkastih mehanizmov za mape s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 359, 4.12.2004, str. 11).

(6) Uredba Sveta (ES) št. 33/2006 z dne 9. januarja 2006 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 2074/2004 o uvozu določenih obročkastih mehanizmov za mape s poreklom iz Ljudske republike Kitajske na uvoz enakega izdelka, poslanega iz Ljudske demokratične republike Laos (UL L 7, 12.1.2006, str. 1).

(7) Uredba Sveta (ES) št. 818/2008 z dne 13. avgusta 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 2074/2004 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenih obročkastih mehanizmov za mape s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in o zaključku preiskave v zvezi z morebitnim izogibanjem protidampinškim ukrepom, uvedenim z navedeno uredbo, z uvozom nekaterih obročkastih mehanizmov za mape, poslanih s Tajske, s prijavljenim poreklom iz Tajske ali ne (UL L 221, 19.8.2008, str. 1).

(8) Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 157/2010 z dne 22. februarja 2010 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Ljudske republike Kitajske na podlagi pregleda ob izteku ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96 (UL L 49, 26.2.2010, str. 1).

(9) Izvedbena uredba Sveta (EU) 2016/703 z dne 11. maja 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Ljudske republike Kitajske na podlagi pregleda ob izteku ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 122, 12.5.2016, str. 1).

(10) Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov (UL C 331, 7.10.2020, str. 14).

(11) Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih obročnih mehanizmov za vezavo s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter so razširjeni naVietnam in Laoško ljudsko demokratično republiko (UL C 183, 11.5.2021, str. 8).

(12) https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2526

(13) Glej Izvedbeno uredbo (EU) št. 157/2010.

(14) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/191 z dne 16. februarja 2022 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 36, 17.2.2022, str. 1), Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2239 z dne 15. decembra 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih velikih jeklenih vetrnih stolpov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 450, 16.12.2021, str. 59) in Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/635 z dne 16. aprila 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 132, 19.4.2021, str. 145) ter Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/508 z dne 7. aprila 2020 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indonezije, Ljudske republike Kitajske in Tajvana (UL L 110, 8.4.2020, str. 3).

(15) Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2022/191, uvodne izjave 206 do 208, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2239, uvodna izjava 135, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodni izjavi 149 in 150, ter Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodni izjavi 158 in 159.

(16) Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2022/191, uvodna izjava 192, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2239, uvodne izjave 58 do 61, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 115 do 118, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodne izjave 122 do 127.

(17) Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2022/191, uvodni izjavi 193 in 194, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2239, uvodne izjave 62 do 66, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 119 do 122, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodne izjave 128 do 132. Čeprav se lahko šteje, da pravica ustreznih državnih organov do imenovanja in razrešitve ključnega poslovodnega osebja v podjetjih v državni lasti, kot je določena v kitajski zakonodaji, izraža ustrezne lastniške pravice, so celice KKP v podjetjih v državni lasti in zasebnih podjetjih še en pomemben kanal, prek katerega lahko država vpliva na poslovne odločitve. V skladu s pravom družb LRK je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo KKP (z vsaj tremi člani KKP, kot je določeno v statutu KKP), družba pa zagotovi potrebne pogoje za dejavnosti organizacije partije. Zdi se, da se v preteklosti ta zahteva ni vedno upoštevala ali strogo izvrševala. Vendar je KKP vsaj od leta 2016 okrepila zahteve po nadzoru nad poslovnimi odločitvami podjetij v državni lasti zaradi političnega načela. Po poročilih naj bi tudi izvajala pritisk na zasebne družbe ter zahtevala, naj na prvo mesto postavijo „patriotizem“ in sledijo partijski disciplini. Leta 2017 so poročali o obstoju partijskih celic v 70 % od približno 1,86 milijona družb v zasebni lasti, pri čemer se je vse bolj povečeval pritisk, da morajo imeti organizacije KKP zadnjo besedo pri poslovnih odločitvah v svojih družbah. Ta pravila se na splošno uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu, in sicer v vseh sektorjih, vključno s proizvajalci obročnih mehanizmov za vezavo in dobavitelji vložkov zanje.

(18) Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2022/191, uvodne izjave 195 do 201, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2239, uvodne izjave 67 do 74, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 123 do 129, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodne izjave 133 do 138.

(19) Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2022/191, uvodna izjava 202, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2239, uvodna izjava 75, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 130 do 133, ter Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodne izjave 139 do 142.

(20) Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2022/191, uvodna izjava 203, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2239, uvodna izjava 76, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodni izjavi 134 in 135, ter Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodni izjavi 143 in 144.

(21) Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2022/191, uvodna izjava 203, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2239, uvodna izjava 76, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 136 do 145, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodne izjave 145 do 154.

(22) Delovni dokument služb Komisije SWD(2017) 483 final/2 z dne 20. decembra 2017, na voljo na povezavi: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

(23) Profil družbe TISCO, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (zadnji ogled 2. marca 2020).

(24) Profil družbe Baowu, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (zadnji ogled 6. maja 2021).

(25) Poročilo – poglavje 14, str. 358: 51 % zasebnih družb in 49 % podjetij v državni lasti glede na proizvodnjo ter 44 % podjetij v državni lasti in 56 % zasebnih družb glede na zmogljivost.

(26) Na voljo na:

www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (zadnji ogled 6. maja 2021), https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (zadnji ogled 6. maja 2021) in

www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (zadnji ogled 6. maja 2021).

(27) Na voljo na spletnih naslovih: http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (zadnji ogled 6. maja 2021) in http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (zadnji ogled 6. maja 2021).

(28) Tak primer je bila združitev zasebne družbe Rizhao in podjetja v državni lasti Shandong Iron and Steel leta 2009. Glej pekinško poročilo o jeklu, str. 58, in pridobljeni večinski delež skupine China Baowu Steel v družbi Magang Steel junija 2019, glej https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (zadnji ogled 6. maja 2021).

(29) Profil družbe TISCO, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (zadnji ogled 2. marca 2020).

(30) Poročilo, del III, poglavje 14, str. 346 in naslednje.

(31) Uvod v načrt za prilagoditev in posodobitev jeklarstva.

(32) Poročilo, poglavje 14, str. 347.

(33) The 13th Five-Year Plan for Economic and Social Development of the People’s Republic of China (13. petletni načrt za gospodarski in družbeni razvoj Ljudske republike Kitajske (2016–2020)), na voljo na spletnem naslovu:

https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (zadnji ogled 2. marca 2020).

(34) Poročilo – poglavje 14, str. 349.

(35) Poročilo – poglavje 14, str. 352.

(36) Katalog s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013), izdan na podlagi odredbe št. 9 nacionalne komisije za razvoj in reforme z dne 27. marca 2011 in spremenjen v skladu s sklepom nacionalne komisije za razvoj in reforme o spremembi ustreznih klavzul kataloga s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011), izdanim na podlagi odredbe št. 21 nacionalne komisije za razvoj in reforme z dne 16. februarja 2013.

(37) Poročilo – poglavje 14, str. 375 in 376.

(38) Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodni izjavi 134 in 135, ter Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodni izjavi 143 in 144.

(39) Odprti podatki Svetovne banke – višji srednji dohodek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

(40) Če nobena država s podobno stopnjo razvoja ne proizvaja izdelka, ki se pregleduje, se lahko upošteva proizvodnja izdelka, ki je iz iste splošne kategorije in/ali sektorja kot izdelek, ki se pregleduje.

(41) Uredba (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (UL L 123, 19.5.2015, str. 33), kot je bila spremenjena z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/749 (UL L 113, 29.4.2017, str. 11).

(42) https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July- December,-2020-37458

(43) Podatki, predloženi za režijske stroške proizvodnje, so bili preverjeni na kraju samem in usklajeni z računovodskimi izkazi družbe.

(44) Člen 2(7) osnovne uredbe določa, da se domače cene v teh državah ne morejo uporabljati za določitev normalne vrednosti, tak uvoz pa je bil tudi v vsakem primeru zanemarljiv.

(45) Na voljo na https://www.macmap.org/en/query/customs-duties (zadnji ogled 10. marca 2022).

(46) https://archive.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/t/turkey/TUR.pdf, stran 51 (zadnji ogled 10. marca 2022).

(47) Na voljo na: https://data.tuik.gov.tr.

(48) Na voljo na: https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2020-37458.

(49) http://www.transcustoms.cn/index.asp (zadnji ogled 10. marca 2022).

(50) Države so razvrščene glede na obseg uvoza iz LRK.

(51) Na podlagi nabora podatkov OECD: International Transport and Insurance Costs of Merchandise Trade (ITIC), China – country in question (Stroški mednarodnega prevoza in zavarovanja trgovine z blagom (ITIC), Kitajska–zadevna država): https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CIF_FOB_ITIC.

(52) Na podlagi navedbe cene za dobave na relaciji pristanišče Tianjin–Peking, kot jo je določila Svetovna banka: https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/c/china/CHN.pdf, stran 88.

(53) Za Mehiko so bile vrednosti CIF pridobljene z uporabo razmerja med vrednostjo FOB/CIF, ki je bil na voljo za ZDA.

(54) Navedeni so le razponi, da bi se zaščitila zaupnost podatkov obeh proizvajalcev Unije.

(55) t22.000638.

(56) Navedeni so le razponi, da bi se zaščitila zaupnost podatkov obeh proizvajalcev Unije.

(57) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

(58) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

(59) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).