Evropska agencija za okolje

Sklep z dne 21. marca 1997 o dostopu javnosti do dokumentov Evropske agencije za okolje

(97/C 282/04)

Obrazložitev

1. V skladu z uredbo Sveta (EGS) št. 1210/90 z dne 7. maja 1990 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja [1] je ena od nalog Agencije "zagotoviti, da je javnost pravilno obveščena o stanju okolja" (člen 1(2)). V skladu s to splošno izjavo agencija skrbi za zagotavljanje "obsežnega širjenja zanesljivih okoljskih informacij" (člen 2, točka vi)).

2. Glede na to, da bo prost dostop do razpoložljivih informacij o okolju, ki jih imajo organi držav članic, izboljšal varstvo okolja, je Direktiva Sveta 90/313/EGS z dne 7. junija 1990 o prostem dostopu do informacij o okolju [2] zagotovila dostop do dokumentov, ki jih imajo države članice.

3. Svet in Komisija sta 6. decembra 1993 sprejela kodeks ravnanja v zvezi z dostopom javnosti do dokumentov Sveta in Komisije [3]. Kmalu zatem sta obe instituciji pri izvajanju tega kodeksa ravnanja sprejeli sklepe o dostopu javnosti do njunih dokumentov [4].

4. Agencija je do sedaj smiselno uporabljala sklep Komisije. Ker pa je Agencija postala pravna oseba in je pridobila pravno samostojnost, je omenjeni sklepi ne zavezujejo, zato mora sprejeti svoja pravila o dostopu javnosti do dokumentov Evropske agencije za okolje.

Močno se priporoča, da ta pravila čim bolj sledijo pravilom, ki sta jih sprejela Svet in Komisija. V skladu z načelom pravne samostojnosti se sklep ne nanaša na omenjeni kodeks ravnanja, temveč ga je treba uporabljati kot samostojen akt.

5. Kar zadeva vsebino sklepa, pa bi moralo biti izhodišče, in to bi moralo biti povsem jasno, da je Agencija odločena odobriti dostop do obstoječih dokumentov v najširšem možnem obsegu. Namen sklepa je določiti pravila, po katerih je javnost upravičena zaprositi za razpoložljive dokumente, ne da bi ji bilo treba dokazovati interes. Razumeti je treba, da so prosilci upravičeni samo do prejema ali pregleda obstoječih dokumentov. Agencija ni obvezana, da na zahtevo javnosti opravi raziskovalno delo ali pripravi nove dokumente.

6. Dostop do dokumentov (ne glede na format) bo seveda omejen na dokumente, ki nastajajo v Agenciji. Za vse druge zahtevane dokumente bi bilo treba prosilce pozvati, da zaprosijo organ, pri katerem so dokumenti nastali.

7. Vpogled v dokumente v prostorih Agencije je praviloma brezplačen, vendar Agencija lahko zaračuna nizko pristojbino za fotokopije dokumentov, ki presegajo 30 strani.

8. Dostop do dokumentov Agencije se v določenih pogojih zavrne, še posebej v primerih, ko to zahteva javni interes, varstvo posameznika in zasebnosti ter varstvo komercialne in industrijske tajnosti. Zaradi jasnosti je bilo smotrno te izjeme (člen 5) določiti na povsem enak način, kot so v kodeksu ravnanja, ki sta ga sprejela Svet in Komisija.

9. Postopek, ki ga določa sklep, je naslednji:

- vse vloge je treba nasloviti na izvršnega direktorja. Za obravnavo vseh vlog je pristojen izvršni direktor,

- če agencija namerava zavrniti dostop do dokumentov, je treba prosilca pisno obvestiti o razlogih, ki utemeljujejo ta namen. Prosilec lahko proti takemu sklepu vloži pritožbo pri predsedniku upravnega odbora. Pričakuje se, da se bo to zgodilo samo v zelo izjemnih primerih.

- Če se predsednik upravnega odbora odloči, da zavrne pritožbo, mora njegov sklep navajati razloge za to in mora prosilca obvestiti o možnosti, da z zadevo seznani varuha človekovih pravic v skladu s členom 138c Pogodbe ES.

10. Sklep upravnega odbora Evropske agencije za okolje je bil sprejet in ga je potrebno ponovno preučiti po preteku dveh let. Objavi se v Uradnem listu Evropskih skupnosti (Serija "C"), da se javnost z njim seznani.

Besedilo sklepa

I. Javnost ima kar se da širok dostop do dokumentov agencije pod pogoji, določenimi v tem sklepu.

"Dokument agencije" pomeni vsako obstoječe pisano besedilo, ne glede na format, ki vsebuje obstoječe podatke in izhaja iz Evropske agencije za okolje. Ta sklep ne velja za že objavljene dokumente.

II. Pisno prošnjo za dostop do posameznega dokumenta agencije se pošlje izvršnemu direktorju Agencije [5]. Prosilcem ni treba dokazovati interesa.

Prošnje morajo biti dovolj natančne in morajo vsebovati informacije, ki omogočajo identifikacijo določenega dokumenta. Če je potrebno, se prosilca zaprosi za nadaljnje podrobnosti.

III. Prosilec ima dostop do dokumentov agencije, tako da jih lahko pregleda v prostorih agencije ali da se mu pošlje kopija na njegove stroške. Za fotokopije, ki presegajo 30 strani, lahko agencija zaračuna pristojbino v višini 10 ECU, poleg 0,036 ECU za vsako stran. Stroški za informacije v drugi obliki se določijo od primera do primera, vendar ne smejo presegati razumne meje.

Dokumenti se zagotovijo v razpoložljivem jeziku ob upoštevanju prosilčeve želje.

Vsakdo, ki pridobi dostop do dokumenta, tega brez predhodnega dovoljenja ne sme prodajati ali ga razdeljevati v komercialne namene. Razmnoževanje objavljenih dokumentov je dovoljeno pod pogojem, da je vir naveden.

IV. Prošnje se obravnavajo kakor hitro je mogoče, za kar je odgovoren izvršni direktor.

Prosilca se v enem mesecu pisno obvesti, ali je njegovi prošnji ugodeno ali pa se dostop namerava zavrniti. V slednjem primeru se ga obvesti o razlogih za to. Obvestiti ga je treba tudi, da lahko v enem mesecu zaprosi predsednika upravnega odbora za ponovno oceno namena, da se dostop zavrne; če tega ne stori, se šteje, da je svojo prošnjo umaknil.

Če se na prošnjo ne odgovori v enem mesecu od vložitve, se ta šteje za zavrnjeno. V tem primeru lahko prosilec v enem mesecu vloži prošnjo pri predsedniku upravnega odbora; če tega ne stori, se šteje, da je umaknil svojo prošnjo.

Sklep glede prošnje za ponovno oceno se sprejme kakor hitro je mogoče in najkasneje v dveh mesecih od vložitve take prošnje. Če se prošnjo zavrne, mora sklep navajati razloge za njeno zavrnitev. Istočasno je treba prosilca obvestiti o možnosti, da se z zadevo seznani varuh človekovih pravic v skladu z določbami člena 138.e Pogodbe ES.

V. Dostop do dokumenta agencije ni odobren, kadar bi razkritje lahko spodkopalo

- varstvo javnega interesa (javna varnost, mednarodni odnosi, monetarna stabilnost, sodni postopki, inšpekcije in preiskave),

- varstvo posameznika in zasebnosti,

- varstvo komercialne in industrijske tajnosti,

- varstvo finančnih interesov Skupnosti,

- varstvo zaupnosti, ki ga je zahtevala pravna ali fizična oseba, ki je priskrbela informacije, vsebovane v dokumentu, ali kot zahteva zakonodaja države članice, ki je priskrbela te informacije.

Dostop do dokumentov Skupnosti se lahko zavrne zaradi varstva zaupnosti postopkov Agencije.

VI. Ta sklep se ponovno preuči po dveh letih po njegovi uveljavitvi. Na podlagi ponovne preučitve izvršni direktor upravnemu odboru v predpisanem roku predloži poročilo o izvajanju tega sklepa.

VII. Sklep začne veljati 1. junija 1997. Objavi se v Uradnem listu Evropskih skupnosti, da se javnost z njim seznani.

[1] UL L 120, 11.5.1990, str. 1.

[2] UL L 158, 23.6.1990, str. 56.

[3] UL L 340, 31.12.1993, str. 41.

[4] Sklep Sveta z dne 20.12.1993 o dostopu javnosti do dokumentov Sveta (OJ L 340, 31.12.1993, str. 43), Sklep Komisije z dne 8.2.1994 o dostopu javnosti do dokumentov Komisije (OJ L 46, 18.2.1994, str. 58), spremenjena s Sklepom z dne 19.9.1996 (OJ L 247, 28.9.1996, str. 45).

[5] Evropska agencija za okolje, Kongens Nytorv 6, DK-1050 Kobenhavn, faks: (45 33) 36 71 99.

--------------------------------------------------