SL Uradni list Evropske unije L 317/45

SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/2112

z dne 6. marca 2017

o ukrepu/shemi pomoči/državni pomoči SA.38454 – 2015/C (ex 2015/N), ki jo Madžarska namerava izvesti za podporo razvoju dveh novih jedrskih reaktorjev v jedrski elektrarni Paks II

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 1486)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem k predložitvi pripomb (1) in ob upoštevanju njihovih pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

(1) Na podlagi časopisnih člankov in neuradnih stikov z madžarskimi organi je Komisija 13. marca 2014 začela predhodno preiskavo morebitne vključitve državne pomoči v izgradnjo jedrske elektrarne Paks II (v nadaljnjem besedilu: Paks II) pod številko zadeve SA.38454 (2014/CP).

(2) Po več izmenjavah informacij in uradnih sestankih so madžarski organi 22. maja 2015 priglasili ukrep za pravno varnost, pri čemer so izjavili, da projekt ne vključuje nobene državne pomoči v smislu člena 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU).

(3) Madžarska je Komisiji z dopisom z dne 22. maja 2015 priglasila ukrep za zagotovitev finančnega prispevka za razvoj dveh novih jedrskih reaktorjev na lokaciji Paks.

(4) Komisija je Madžarsko z dopisom z dne 23. novembra 2015 obvestila, da bo v zvezi z ukrepom začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe PDEU (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Ta sklep Komisije je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). Komisija je zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb.

(5) Madžarska je svoje pripombe v zvezi s sklepom o začetku postopka poslala 29. januarja 2016.

(6) Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani. Te pripombe je posredovala Madžarski in ji dala možnost, da se odzove nanje. Pripombe so bile poslane z dopisom z dne 7. aprila 2016.

(7) Madžarska je dodatne informacije predložila 21. aprila, 27. maja, 9. junija. 16. junija in 28. julija 2016 ter 16. januarja in 20. februarja 2017.

(8) Madžarski organi so 12. septembra 2016 predložili jezikovno opustitev in soglašali s tem, da se sklep sprejme v angleškem jeziku kot verodostojnem jeziku.

2. PODROBEN OPIS UKREPA

2.1 OPIS PROJEKTA

(9) Ukrep zajema razvoj dveh novih jedrskih reaktorjev (enoti 5 in 6) na Madžarskem, katerih izgradnjo v celoti financira Madžarska v korist subjekta Paks II (Družba z omejeno odgovornostjo za razvoj jedrske elektrarne MVM Paks II), ki bo lastnik in upravljavec novih reaktorjev.

(10) Ruska federacija in Madžarska sta 14. januarja 2014 sklenili medvladni sporazum o jedrskem programu (3). Državi bosta na podlagi medvladnega sporazuma sodelovali pri vzdrževanju in nadaljnjem razvoju sedanje jedrske elektrarne Paks (Paks NPP). To vključuje načrtovanje, gradnjo, prevzem v obratovanje in razgradnjo dveh novih energetskih enot 5 in 6 z reaktorjema tipa VVER (hlajen in moderiran z vodo), pri čemer bo inštalirana moč vsake enote vsaj 1 000 MW (4) poleg obstoječih enot 1–4. Z enotama 5 in 6 se bo predvidoma nadomestila izguba moči po umiku enot 1–4 (skupaj 2 000 MW). Madžarska je sporočila, da bodo enote 1–4 delovale do konca leta 2032, 2034, 2036 oziroma 2037, pri čemer dodatno podaljšanje življenjske dobe ni predvideno.

(11) V skladu z medvladnim sporazumom (5) bi Rusija in Madžarska imenovali eno izkušeno organizacijo, ki je v lasti in pod nadzorom države ter ki bi bila finančno in tehnično odgovorna za izpolnitev svojih obveznosti kot izvajalec/lastnik v zvezi s projektom.

(12) Rusija je imenovala delniško družbo Inženirsko podjetje iz Nižjega Novgoroda Atomenergoproekt (JSC NIAEP) za izgradnjo novih reaktorjev (enote 5 in 6), Madžarska pa je imenovala Družbo z omejeno odgovornostjo za razvoj jedrske elektrarne MVM Paks II (1) (Paks II) kot lastnika in upravljavca teh reaktorjev.

(13) Medtem ko so v medvladnem sporazumu določene splošne pravice in obveznosti za sodelovanje držav na področju jedrske energije, se podrobnosti glede izvajanja medvladnega sporazuma določijo v ločenih sporazumih, imenovanih „sporazumi o izvajanju“ (6), kot sledi: (a) pogodba o dobavi, inženirskih in gradbenih storitvah za izgradnjo novih enot VVER 1200 (V491), tj. enot 5 in 6, na lokaciji Paks se imenuje „pogodba EPC“; (b) pogodba, s katero se določijo pogoji za sodelovanje pri upravljanju in vzdrževanju novih reaktorjev, se imenuje „pogodba o obratovanju in vzdrževanju“; (c) sporazum o pogojih oskrbe z gorivom in ravnanjem z izrabljenim gorivom.

(14) JSC NIAEP in Paks II sta pogodbo EPC sklenila 9. decembra 2014 in v njej določila, da bosta novi enoti 5 in 6 predvidoma začeli obratovati leta 2025 oziroma 2026.

(15) Neodvisno od tega se je Rusija zavezala, da bo Madžarski zagotovila državno posojilo za financiranje razvoja Paks II. To posojilo se ureja z medvladnim sporazumom o financiranju (7) in ima obliko obnavljajočega se kredita v znesku 10 milijard EUR, katerega uporaba je omejena izključno na načrtovanje, izgradnjo in prevzem energetskih enot 5 in 6 na lokaciji Paks II v obratovanje.Madžarska bo ta obnavljajoči se kredit uporabila za neposredno financiranje naložb v Paks II, potrebnih za načrtovanje, izgradnjo in prevzem novih energetskih enot 5 in 6 v obratovanje, kot je določeno v medvladnem sporazumu o financiranju. Na podlagi medvladnega sporazuma o financiranju bo Madžarska iz svojega proračuna zagotovila dodaten znesek v višini do 2,5 milijarde EUR za financiranje naložbe v Paks II.

(16) Razen podpore za naložbe, opisane v uvodni izjavi 15, Madžarska po izgradnji energetskih enot 5 in 6 ne namerava Paks II dodeliti druge finančne podpore. Novi enoti bosta obratovali pod tržnimi pogoji brez določenega zneska prihodkov ali zajamčene cene. Madžarska meni, da se v tej fazi Paks II ne bo treba neposredno zadolžiti.

2.2 CILJ UKREPA

(17) Kot je bilo pojasnjeno v sklepu o začetku postopka, je Paks NPP edina delujoča jedrska elektrarna na Madžarskem. Lastnik elektrarne je družba Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság (MVM Group), ki proizvaja električno energijo in trguje z njo ter je v 100-odstotni lasti države (8). Skupna inštalirana moč štirih enot elektrarne je 2 000 MW, vsaka pa je zdaj opremljena z rusko tehnologijo (VVER-440/V213). Enote bodo postopoma prenehale delovati do leta 2037 [glej uvodno izjavo 10].

(18) Proizvodnja električne energije iz jedrskih virov ima strateško vlogo v mešanici virov energije na Madžarskem, saj obstoječi štirje reaktorji Paks NPP obsegajo približno 50 % celotne proizvodnje električne energije na Madžarskem (9).

(19) Na podlagi naslednjih ciljev: — ohranitve razumnega deleža nacionalnih virov in — zmanjšanja odvisnosti Madžarske od uvoza ob hkratnem zagotavljanju skladnosti z nacionalno podnebno politiko, je vlada od MVM Group zahtevala, naj prouči alternative povečanju proizvodnje električne energije v jedrskih elektrarnah. MVM Group je pripravila študijo izvedljivosti, v kateri je proučila izvajanje in financiranje nove jedrske elektrarne, ki bi jo bilo mogoče vključiti v sistem električne energije ter upravljati gospodarno, varno in okolju prijazno. Na podlagi te študije izvedljivosti, ki jo je MVM Group predstavila leta 2008, je vlada predložila predlog projekta madžarskemu parlamentu, ki je soglašal z začetkom pripravljalnega dela za izvedbo novih jedrskih enot na lokaciji Paks (10). To je bilo podprto z izračuni, ki so pokazali, da je zaradi zaustavitve zastarelih elektrarn predvidena izguba 6 000 MW od 8 000–9 000 MW bruto inštalirane moči do leta 2025. S širitvijo Paks NPP naj bi se te elektrarne deloma nadomestile.

(20) Leta 2011 je bila izvedena nacionalna strategija za energijo do leta 2030 (11). Ta je osredotočena na scenarij, po katerem Madžarska proizvaja energijo iz jedrskih virov, premoga in obnovljivih virov. Po napovedih MAVIR, madžarskega operaterja prenosnega sistema električne energije, bo Madžarska do leta 2026 potrebovala vsaj 5,3 GW nove proizvodne zmogljivosti, do leta 2031 pa nekaj več kot 7 GW zaradi prihodnjega povpraševanja in umika obstoječe proizvodne zmogljivosti na Madžarskem (12). MAVIR napoveduje še, da bodo med letoma 2025 in 2030 umaknjene skoraj vse obstoječe elektrarne na premog in da se bo inštalirana moč plinskih elektrarn Madžarske zmanjšala za približno 1 GW, kot je prikazano v preglednici 1, ki jo je Madžarska predložila 16. januarja 2017. Madžarska je pojasnila, da MAVIR pri napovedi potrebe po 7 GW nove zmogljivosti ni upošteval uvoza ali nove inštalirane moči. Preglednica 1 Pričakovana postopna opustitev domače inštalirane moči do leta 2031 (MW) Existing Phase-out Nuclear 2 000 Coal 1 292 1 222 Natural gas 3 084 960 Oil 410 Intermittent renewables/weather-dependent 455 100 Other renewables 259 123 Other non-renewables 844 836 Sum 8 344 3 241 Vir: Madžarski organi (Mavir).

(21) Madžarska in Rusija sta medvladni sporazum sklenili, da bi razvili nove zmogljivosti na lokaciji Paks. Madžarska je pojasnila, da lahko z ohranitvijo jedrske energije v svoji mešanici virov energije obravnava potrebo pa nadomestitvi postopoma opuščene zmogljivosti, razvije nove zmogljivosti in izpolni svoje cilje, povezane s podnebnimi cilji Unije (zlasti tistimi v zvezi s predvidenim zmanjšanjem emisij CO2).

2.3 OPIS NOVIH ENOT – TEHNOLOGIJA, KI SE BO UPORABILA

(22) Novi enoti 5 in 6 jedrske elektrarne Paks II bosta opremljeni s tehnologijo VVER 1200 (V491) ter bosta naprednejša reaktorja generacije III+. Madžarska pojasnjuje, da bodo s tehničnimi specifikacijami enot, ki bodo uporabljene v Paks II, zagotovljene pomembne prednosti v primerjavi z obstoječimi enotami Paks NPP, kot so večja učinkovitost, gospodarnejše obratovanje in boljše varnostne lastnosti.

(23) Poleg precej večje inštalirane moči VVER 1200 (V491) sta bistveno drugačni tudi načrtovano obdobje obratovanja (60 let za enote VVER 1200 v primerjavi s 30 leti za obstoječe enote Paks NPP) in večja prilagodljivost, saj se lahko zmogljivost posamezne enote prilagodi v določenem razponu glede na obremenitev omrežja.

(24) Tehnološki napredek v zadnjih letih se kaže tudi v manjši količini goriva, potrebni za novi enoti. Namesto sedanjega 12-mesečnega gorivnega cikla lahko novi enoti obratujeta z 18-mesečnim ciklom. To pomeni, da bo treba novi enoti na leto zaustaviti manj pogosto zaradi polnjenja z gorivom, elektrarna pa bo lahko v povprečju obratovala dlje na leto, zato bo manj izpada proizvodnje.

(25) Tehnične specifikacije kažejo še, da bo gostota moči, ki jo bodo zagotovili novi gorivni elementi, precej večja od gostote obstoječih gorivnih elementov. To pomeni, da se lahko doseže večja proizvodnja na enoto mase goriva, s čimer se lahko izboljša gospodarnost elektrarne.

2.4 UPRAVIČENEC

(26) Kot je pojasnjeno v oddelku 2.3 sklepa o začetku postopka, je upravičenec do ukrepa družba Paks II, ki je zdaj v državni lasti Madžarske. Pravice delničarjev uveljavlja urad predsednika vlade. Paks II bo lastnik in upravljavec enot reaktorja 5 in 6, ki ju bo plačala Madžarska.

(27) V uvodni izjavi 19 sklepa o začetku postopka je pojasnjeno, kako so bile delnice Paks II, ki so bile prvotno v lasti MVM Group, prenesene na Madžarsko (13). Po podatkih, ki jih je Madžarska predložila 30. januarja 2016, je nakupna cena pri prenosu znašala 10,156 milijarde HUF, kar je približno 33 milijonov EUR.

2.5 STRUKTURA FINANCIRANJA PROJEKTA TER PRAVICE IN OBVEZNOSTI NA PODLAGI POGODBE EPC

2.5.1 MEDVLADNI SPORAZUM O FINANCIRANJU

(28) Rusija je v okviru medvladnega sporazuma (14) Madžarski zagotovila državno posojilo v obliki obnavljajočega se kredita v znesku 10 milijard EUR za financiranje razvoja jedrskih enot 5 in 6 v elektrarni Paks. Obrestna mera posojila znaša 3,95–4,95 % (15). Posojilo je namenjeno načrtovanju, izgradnji in prevzemu navedenih novih enot v obratovanje.

(29) V skladu z medvladnim sporazumom o financiranju mora Madžarska uporabiti posojilo za financiranje 80 % vrednosti pogodbe EPC za izvedbo del in storitev ter dobavo opreme, preostalih 20 % pogodbe EPC pa bo plačala Madžarska [glej uvodno izjavo 15]. Madžarska mora posojilo porabiti do leta 2025.

(30) Madžarska mora posojilo odplačati v 21 letih od 15. marca ali 15. septembra po datumu prevzema obeh novih jedrskih enot 5 in 6 v obratovanje in najpozneje do 15. marca 2026 (16).

(31) Plačila na podlagi medvladnega sporazuma o financiranju se lahko izvršijo šele po tem, ko madžarsko ministrstvo za nacionalno gospodarstvo izda zahtevo, rusko ministrstvo za finance pa obvestilo o odobritvi.

2.5.2 POGODBA EPC

(32) V skladu s pogodbo EPC mora JSC NIAEP zagotoviti reaktorja, kot je določeno v podrobnih tehničnih specifikacijah, do dogovorjenih datumov in za dogovorjeni pavšalni znesek v višini ([…] (*1) milijard EUR). Šteje se, da je vsak predhodno neopredeljen stroške vključen v to ceno […] (17).

(33) V pogodbi so določene pogodbene kazni (18), ki jih je treba plačati v posebnih okoliščinah, […].

(34) […]

(35) […]

2.5.3 ODNOS MED DRŽAVO IN UPRAVIČENCEM

(36) Madžarska je prvotno načrtovala, da bo Paks II ostala hčerinska družba v 100-odstotni lasti družbe MVM Hungarian Electricity Ltd., ki je v lasti Madžarske in njenih občin. Paks II od novembra 2014 ni več hčerinska družba MVM Hungarian Electricity Ltd. ali del MVM Group, ampak je v 100-odstotni neposredni lasti države in zdaj ni v pravnem razmerju z MVM Group.

(37) Kar zadeva dejavnost Paks II, zlasti prodajo električne energije, je Madžarska navedla, da v tej fazi ne velja in ni načrtovana nobena ločena pogodba o nakupu energije z drugim dobaviteljem. Madžarski organi načrtujejo, da se bo električna energija, proizvedena v Paks II, prodajala na trgu in odjemalcem električne energije v skladu s pogodbami o prodaji električne energije za osnovno obremenitev po običajni tržni praksi. Po navedbah madžarskih organov bi se Paks II kot bazni proizvajalec za predvideno dolgo obdobje obratovanja prilagajala cenam, podobno kot obstoječi proizvajalci jedrske energije v Evropi.

(38) Paks II bo lastnik jedrske elektrarne Paks II, v fazi gradnje novih reaktorjev pa bo celotno lastniško financiranje prevzela država. Madžarski organi menijo, da se Paks II v tej fazi ne bo treba neposredno zadolžiti.

(39) Madžarska sredstev, potrebnih za prenos nakupne cene za jedrsko elektrarno Paks II, ne bo prenesla na račune Paks II. Največji delež navedenih sredstev bo imela Bank for Development and Foreign Economic Affairs of Russia (Banka za razvoj in ekonomske zadeve s tujino) (Vnesheconombank). Za vsak prelomni dogodek, za katerega se bo štelo, da je bil izpolnjen, bo Paks II Vnesheconombank predložila zahtevo za plačilo 80 % zneska, dolgovanega neposredno JSC NIAEP. Poleg tega bo madžarski agenciji za upravljanje državnega dolga predložila zahtevo za plačilo preostalih 20 %.

(40) Preostale finančne potrebe Paks II v fazi izgradnje se bodo izpolnile s kapitalom iz proračuna Madžarske. Prvotni znesek, namenjen fazi izgradnje, bo znašal največ […] milijard EUR (razlika med zneskom v višini 12,5 milijarde EUR, določenim v medvladnem sporazumu za projekt na področju jedrske energije, in dejansko nakupno ceno Paks II NPP, ki znaša […] milijard EUR). Madžarska meni, da to pomeni zgornjo mejo za državna sredstva, ki se lahko črpajo za izgradnjo jedrske elektrarne Paks II brez izvedbe nadaljnje ocene. Vendar Madžarska trdi, da bo vložila dodatna sredstva, če bodo zahteve glede lastniškega kapitala presegale tak znesek in če bo na podlagi ocene takrat sklenila, da je dodatna naložba gospodarsko razumna.

(41) Madžarska trdi, da je bilo na podlagi analize občutljivosti v zvezi z morebitnimi dodatnimi stroški Paks II, nastalimi v fazi izgradnje, sklenjeno, da bi se morali njeni stroški zvišati za desetkrat, da bi se pričakovana interna stopnja donosnosti znižala za 1 %. Zato pričakuje, da bo vpliv zvišanj stroškov majhen.

2.6 MADŽARSKI TRG Z ELEKTRIČNO ENERGIJO

2.6.1 OPIS MADŽARSKEGA TRGA Z ELEKTRIČNO ENERGIJO

(42) Sedanja struktura madžarskega trga z električno energijo se je oblikovala približno leta 1995, ko je bila privatizirana večina velikih elektrarn in javnih izvajalcev komunalnih storitev ter distribucijskih družb. Država je ohranila prevladujoč položaj v sektorju prek vertikalno integrirane družbe za energetske storitve MVM Group, ki je v državni lasti.

(43) V študiji MAVIR iz uvodne izjave 20 je pojasnjeno, da se je skupna nacionalna poraba od leta 2014 povečala za 2,7 % in leta 2015 dosegla 43,75 TWh. Domača proizvodnja je znašala 30,06 TWh, kar je enako 68,72 % skupne porabe električne energije (glej sliko 1). Uvoz je znašal 13,69 TWh, kar je enako 31,28 % skupne porabe. Kot proizvajalec ima MVM Group, ki je v državni lasti, pomembno tržno prisotnost zaradi svojega glavnega proizvodnega sredstva, tj. jedrske elektrarne Paks NPP, ki je leta 2015 zagotavljala 52,67 % domače proizvodnje električne energije, kot je prikazano na sliki 1. Elektrarna na lignit Mátra je v večinski lasti RWE Power AG (50,92 %), MVM Group pa je lastnik 26,15 % delnic elektrarne. Druge večje (többi nagyerőmű) in manjše (kiserőművek) elektrarne imajo manjšo vlogo v celotni strukturi proizvodnje na madžarskem trgu. Poleg tega ima MVM Partner, vertikalno integrirana hčerinska družba MVM Group, ki se ukvarja z veleprodajo, prevladujoč položaj na trgu za veleprodajo električne energije (19). Slika 1 Struktura skupne porabe električne energije na Madžarskem leta 2015 Vir: Srednje- in dolgoročni razvoj proizvodnih sredstev madžarskega sistema električne energije (Mavir, 2016) ( 20 ). Slika 2 Bruto domača proizvodnja električne energije na Madžarskem leta 2015 Vir: Srednje- in dolgoročni razvoj proizvodnih sredstev madžarskega sistema električne energije (Mavir, 2016).

(44) Na Madžarskem je večina poslov za veleprodajo izvedenih na podlagi dvostranskih pogodb o nakupu energije, pri čemer se proizvajalci zavežejo, da bodo trgovcem na debelo prodali predhodno določeno najmanjšo količino, trgovci pa morajo kupiti najmanjšo količino. Pogodbe o nakupu energije se večinoma sklenejo na podlagi standardov, ki jih določi Evropsko združenje trgovcev z energijo.

(45) Družba Hungarian Power Exchange Company Ltd. (HUPX) je začela obratovati julija 2010 kot hčerinska družba operaterja prenosnega sistema električne energije MAVIR. Družba zagotavlja trgovanje za dan vnaprej in trgovanje s terminskimi pogodbami za fizično poravnavo. Trgovanje za dan vnaprej se začne vsak dan ob 11.00 na podlagi ponudb, ki se predložijo za vsako uro za naslednji dan. Trgovanje se konča najpozneje ob 11.40. Trgovanje s terminskimi pogodbami za fizično poravnavo se lahko izvaja za štiri najbližje tedne, tri najbližje mesece, štiri najbližja četrtletja in tri najbližja leta. Za take posle se določijo trgovalni dnevi, ko se ponudbe predložijo v določenem časovnem intervalu. Od marca 2016 se lahko na trgu znotraj dneva HUPX trguje s 15-minutnimi produkti in enournimi bloki. Poleg organiziranih trgov za dan vnaprej in znotraj dneva je HUXP podpisnica sporazumov o sodelovanju z dvema posredniškima družbama, ki opravljata storitve v zvezi s predložitvijo poslov, sklenjenih na prostem trgu, za kliring za skupne stranke.

(46) Poleg dražb za dan vnaprej, ki jih organizira HUXP, se z električno energijo trguje tudi na borzah s sedežem v EU ali platformah OTC, pa tudi na podlagi neposrednih dvostranskih poslov [glej uvodno izjavo 44].

(47) Kot je prikazano na sliki 1 v uvodni izjavi 43, je Madžarska neto uvoznica električne energije, pri čemer uvoz obsega približno 30 % porabe električne energije na Madžarskem. Kot je prikazano na sliki 3, je veleprodajna cena električne energije na Madžarskem najvišja v povezani regiji, ki obkroža državo (tj. razen Poljske ali Slovenije). Slika 3 Mesečne povprečne cene električne energije za osnovno obremenitev za dan vnaprej v srednje- in vzhodnoevropski regiji (vključno z Madžarsko) ter Nemčiji (2010–2016) Vir: Evropska komisija.

(48) Kratkoročna napoved cen električne energije za osnovno obremenitev v regiji izraža enak trend, tj. da bodo cene električne energije za osnovno obremenitev na Madžarskem najvišje v regiji (glej sliko 4). Slika 4 Regionalne cene terminskih pogodb za električno energijo za osnovno obremenitev za obdobje januar–junij 2017 Vir: Evropska komisija (na podlagi podatkov, ki jih je objavila srednjeevropska borza električne energije), (https://www.pxe.cz/Kurzovni-Listek/Oficialni-KL/).

(49) Država je dobro povezana s sosednjimi državami, leta 2014 pa je zmogljivost povezovalnih daljnovodov za električno energijo znašala 30 %, kar je nad ciljnim deležem za leto 2020 (21). Leta 2014 je začelo delovati spajanje trgov Češke, Slovaške, Madžarske in Romunije, s čimer se je povečala likvidnost HUPX in zmanjšala nestanovitnost cen. Na sliki 5 so povzeti podatki o izmenjavi električne energije s sosednjimi državami v letu 2014. Slika 5 Izmenjava električne energije med Madžarsko in sosednjimi državami Vir: Podatki o madžarskem sistemu električne energije (Mavir, 2014).

2.6.2 OPIS NAČRTOVANEGA RAZVOJA MADŽARSKEGA TRGA Z ELEKTRIČNO ENERGIJO

(50) Študija MAVIR (22) iz uvodne izjave 20 kaže, da bodo med letoma 2025 in 2030 umaknjene skoraj vse elektrarne na premog in da se bo inštalirana moč plinskih elektrarn Madžarske zmanjšala za 1 GW. V primerjavi z ocenami rasti konične obremenitve se bo do leta 2021 razpoložljiva proizvodna zmogljivost domačih proizvajalcev električne energije predvidoma zmanjšala tako, da bo manjša od konične obremenitve. Zato operater prenosnega sistema električne energije ocenjuje, da bo madžarski trg do leta 2026 potreboval vsaj 5,3 GW dodatne zmogljivosti za proizvodnjo električne energije, do konca obdobja napovedi leta 2031 pa nekaj več kot 7 GW. To je prikazano v nadaljevanju na sliki 6, ki kaže, da bo potrebna precejšnja količina inštalirane moči, ki bo presegala naraščajočo konično obremenitev. Madžarska je 16. januarja 2017 pojasnila, da mora zagotoviti določeno raven preostale zmogljivosti v skladu s standardnimi praksami operaterjev prenosnih sistemov električne energije, ki so del ENTSO-E. Preostala zmogljivost je razlika med vsoto domače zanesljive razpoložljive zmogljivosti, nacionalne proizvodne zmogljivosti in konične obremenitve ter rezerve sistemskih storitev. Preostala zmogljivost je del preostale nacionalne proizvodne zmogljivosti v sistemu za kritje morebitnega načrtovanega izvoza, nepričakovane spremembe obremenitve, rezerve sistemskih storitev in nenačrtovanih izklopov na referenčni točki. Slika 6 Potreba po dodatni zmogljivosti v madžarskem sektorju električne energije Vir: Srednje- in dolgoročni razvoj proizvodnih sredstev madžarskega sistema električne energije (Mavir, 2016). „Csúcsterhelés“ pomeni „konično obremenitev“.

(51) Madžarska trdi, da kljub trditvam o razmeroma veliki potrebi po novi proizvodni zmogljivosti podatki spletnega analitičnega orodja Powervision družbe Platts kažejo, da se dejansko gradi razmeroma malo novih zmogljivosti, kot je prikazano v preglednici 2. Madžarska trdi še, da je po podatkih družbe Platts obrat za energijsko predelavo z močjo 44 MW edina elektrarna, ki se zdaj gradi na Madžarskem. Poleg tega pojasnjuje, da načrti vlagateljev za gradnjo večjih (plinskih) elektrarn sicer obstajajo, vendar nobenega od teh projektov ni mogoče šteti za potrjenega, saj vlagatelji še niso imeli visokih neizterljivih stroškov, kot so stroški gradnje, ki bi dokazovali zavezo dejanski izvedbi projekta. Preglednica 2 Nove zmogljivosti, ki bodo zgrajene v madžarskem sektorju električne energije Plant Plant Type Primary Fuel Nameplate MW Online Year Status Dunaujvaros Chp Waste Biomass 44 2016 Under Constr Szeged Ccgt CC/Cogen Natural Gas 460 2017 Advan Develop Szeged Ccgt CC/Cogen Natural Gas 460 2017 Advan Develop Csepel III CC/Cogen Natural Gas 430 2018 Advan Develop Tolna Wind Wind 260 2018 Early Develop Gyor Region Wind Wind 300 2019 Early Develop Szazhalombatta — Dunai Refinery CC Natural Gas 860 2020 Advan Develop Almasfuzito Coal Coal Generic 435 2020 Proposed Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015.

2.7 RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

(52) Madžarska je maja 2015 zaradi pravne varnosti Komisiji priglasila svoje načrte za naložbo v izgradnjo dveh novih jedrskih reaktorjev na lokaciji Paks in trdila, da ukrep ne vključuje državne pomoči, saj država ravna kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki si prizadeva ustvariti razumen dobiček. Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila zaskrbljenost zato, ker bi lahko ukrep vključeval državno pomoč v smislu člena 107 PDEU, in sicer na podlagi informacij, ki so bile na voljo v tisti fazi. Komisija je zlasti izrazila resne dvome glede tega, ali ukrep vključuje selektivno prednost, zagotovljeno Paks II, saj Madžarska v fazi priglasitve ni predložila ugovora glede obstoja drugih elementov državne pomoči.

(53) Razlogi za dvome so temeljili na rezultatu preskusa načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, s katerim se presoja, ali bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu vlagal v projekt pod enakimi pogoji kot javni vlagatelj ob sprejetju odločitve o javni naložbi (23). Preskus načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu je priznan tudi v sodni praksi (24).

(54) V formalnem smislu je bil preskus načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu namenjen presoji, ali bi bila pričakovana interna stopnja donosnosti naložbe višja kot zgolj tržna referenčna vrednost povprečnih tehtanih stroškov kapitala (WACC) za projekt, povezan z naložbo (25). Medtem ko je Madžarska ocenila, da je interna stopnja donosnosti projekta višja od zgolj tržne referenčne vrednosti WACC, je Komisija izrazila dvome glede tega, ali je treba za WACC šteti, da so višji.

(55) Komisija je ob upoštevanju dvomov v zvezi z obstojem državne pomoči dodatno proučila, ali je mogoče kakršne kole morebitne ukrepe državne pomoči šteti za združljive z notranjim trgom. Vendar so madžarski organi menili, da ukrep ne vključuje državne pomoči, zato v predhodni fazi niso predložili utemeljitve združljivosti ukrepa z notranjim trgom. Komisija je izrazila tudi dvome glede tega, ali ukrep ne spada na področje uporabe sporočila Komisije z naslovom „Smernice o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020“ (26), saj navedene smernice ne zajemajo ukrepov na področju jedrske energije in radioaktivnih odpadkov. Čeprav je Komisija sklenila, da se za oceno priglašenega ukrepa ne uporabljajo nobene druge smernice, je ugotovila tudi, da lahko ukrep razglasi za neposredno združljivega na podlagi člena 107(3)(c) PDEU, če je ukrep namenjen doseganju cilja skupnega interesa, če je potreben in sorazmeren ter če so pozitivni učinki izpolnitve skupnega cilja večji od negativnih učinkov na konkurenco in trgovino.

(56) Komisija je izrazila dvome glede tega, ali se lahko za ukrep šteje, da je sorazmeren, tj. ali je bil omejen na najnižjo raven podpore za naložbe, potrebno za zagotovitev uspešne izgradnje dodatnih enot za proizvodnjo električne energije za dosego določenega skupnega cilja. Upravičenec bi prejel proizvodna sredstva brez posebnega tveganja, povezanega s stroški refinanciranja, ki bi jih imeli drugi udeleženci na trgu. Komisija ni prejela nobenih dokazov o tem, kako bi Madžarska preprečila tako čezmerno nadomestilo.

(57) Komisija je poudarila, da je za madžarski trg proizvodnje električne energije značilna razmeroma visoka koncentracija na trgu, pri čemer obstoječa jedrska elektrarna Paks NPP obsega približno 50 % domače proizvodnje. Brez novih zmogljivosti bi proizvodnja električne energije v Paks NPP in Paks II verjetno obsegala še večji delež trga za oskrbo, kar bi lahko imelo izkrivljajoči učinek na madžarski trg z električno energijo. Madžarska Komisiji ni predložila podrobnih dokazov o tem, kako bi zagotovila nadaljnje neodvisno obratovanje obstoječih in novih proizvodnih sredstev.

(58) Nazadnje, Komisija je ugotovila, da lahko zaradi posebnosti madžarskega trga z električno energijo obratovanje Paks II z omejitvijo števila ponudb za oskrbo, ki so na voljo na trgu, povzroči tudi likvidnostno tveganje veleprodajnega trga. Glede na način prodaje električne energije, proizvedene z novima reaktorjema, na trgu bi lahko bil vpliv na likvidnost precejšen, poleg tega pa bi se lahko pojavile ovire za vstop in zmanjšala konkurenčnost na različnih ravneh trga. Madžarska ni predložila podrobnega pojasnila, kako bi Paks II trgovala z električno energijo in kako bi se zagotovila likvidnost trga.

(59) Zato je Komisija izrazile dvome glede tega, ali ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

(60) Poleg tega Komisija brez ustreznih dokazov ni mogla oblikovati sklepne ugotovitve o združljivosti takega ukrepa z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c). Komisija je zaradi dvomov, ki jih je izrazila v sklepu o začetku postopka, in ker Madžarska takrat ni predložila trditev o združljivosti, obravnavala tudi vrsto pomislekov zaradi izkrivljanja konkurence in možnosti čezmernega nadomestila za Paks II.

(61) Kar zadeva dvome glede sorazmernosti, izražene v uvodni izjavi 56 zgoraj, je Komisija proučila, ali bi lahko Paks II zaradi pomoči znova vložila morebitne dobičke, ki se ne plačajo državi v obliki dividend, da bi razvila ali kupila dodatna proizvodna sredstva in s tem okrepila svoj položaj na trgu.

(62) Kar zadeva dvome glede sorazmernosti, izražene v uvodni izjavi 56 zgoraj, je Komisija preiskala tudi politiko dividend, ki jo je nameravala izvajati Madžarska, zlasti to, ali bi zahtevala plačilo dividend (po lastni presoji in glede na dobiček, ki bi ga ustvarila Paks II) ali Paks II prepustila dobiček. Komisija je bila zaskrbljena zaradi možnosti, da bo Paks II uporabila dobiček za ponovno naložbo v razvoj ali nakup dodatnih proizvodnih sredstev ter s tem dodatno izkrivljala konkurenco.

(63) Kot je navedeno v uvodni izjavi 57, je bila Komisija zaradi razmeroma visoke stopnje koncentracije na madžarskem trgu za proizvodnjo električne energije in 50-odstotnega deleža domače proizvodnje, ki ga obsega zdajšnja jedrska elektrarna Paks NPP (MVM Group), zaskrbljena zaradi vprašanj, ali bosta Paks NPP in Paks II ločeni ter ali se bosta lahko šteli za neodvisni in nepovezani. Dejstvo, da je Paks II zdaj pravno neodvisna od MVM Group, ni zadostovalo za Komisijo, saj v fazi priglasitve ni prejela nobenih informacij o tem, ali bo obratovanje Paks NPP in Paks II še naprej pravno in strukturno v celoti ločeno. Zdelo se je, da so taka pojasnila potrebna za to, da se čim bolj zmanjša tveganje dodatnega povečanja koncentracije na trgu.

(64) Kot je pojasnjeno v oddelku 2.6, je večina poslov v madžarskem veleprodajnem sektorju za električno energijo izvedenih na podlagi dvostranskih pogodb o nakupu energije, madžarska borza električne energije (HUPX) pa še ni sprožila ustrezne stopnje likvidnosti. Ker obvestilo Madžarske ni vsebovalo predvidenih metod prodaje električne energije pri Paks II, je Komisija proučila učinek Paks II na sedanje stopnje likvidnosti v veleprodajnem sektorju za električno energijo.

(65) Komisija je glede na dvome v zvezi z likvidnostjo trga, predstavljene v uvodni izjavi 58, želela zagotoviti, da so na trgu na voljo številne različne ponudbe za oskrbo, zlasti glede na prevladujoči položaj, ki ga ima MVM Partner na trgu za veleprodajo električne energije (27). Zaskrbljena je bila zaradi možnosti, da bo vpliv na stopnje likvidnosti velik in da se bodo stroški konkurentov na podrejenem trgu zvišali zaradi omejitve njihovega konkurenčnega dostopa do pomembne surovine (izključitev pri surovinah). To bi se lahko zgodilo, če bi se električna energija, proizvedena v Paks II, prodajala predvsem na podlagi dolgoročnih pogodb in samo določenim dobaviteljem, s čimer bi se tržna moč Paks II na trgu proizvodnje prenesla na maloprodajni trg.

(66) Komisija si je zato prizadevala pridobiti dodatne informacije v zvezi s strategijo Paks II za trgovanje s proizvedeno električno energijo, pri čemer se je osredotočila zlasti na to, ali bo trgovanje potekalo pod običajnimi tržnimi pogoji s ponujanjem električne energije na borzi ali kakršni koli drugi pregledni platformi za trgovanje.

3. STALIŠČE MADŽARSKIH ORGANOV

3.1 STALIŠČE MADŽARSKE V ZVEZI Z OBSTOJEM POMOČI

3.1.1 GOSPODARSKA PREDNOST

(67) Madžarska v obvestilu trdi, da naložba ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107 PDEU, saj ne daje gospodarske prednosti Paks II. Madžarska je to trditev podprla z navedbo, da naložba za Paks II izpolnjuje preskus načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu [glej uvodni izjavi 53 in 54].

(68) Madžarska zlasti trdi, da je preskus načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu izpolnjen na dva načina (28). Prvič, ugotavlja se, da so WACC projekta nižji od interne stopnje donosnosti. Drugič, trdi se, da je diskontirana lastna cena proizvodnje energije dovolj nizka za zagotovitev konkurenčnosti jedrske tehnologije v primerjavi z drugimi tehnologijami proizvodnje ter razumne donosnosti pri prevladujočih cenah električne energije (29).

(69) Madžarska je za podporo svojemu stališču predložila naslednje študije in dokazila: (a) analizo za utemeljitev načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu (v nadaljnjem besedilu: študija načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, z dne 18. februarja 2015); (b) ekonomsko analizo za projekt jedrske energije Paks II (v nadaljnjem besedilu: ekonomska študija, z dne 8. oktobra 2015) (30); (c) dopisa, ki sta bila poslana namestniku generalnega direktorja za državno pomoč in v katerih se obravnava predhodna analiza Komisije (pojasnjevalne dopise): — prvi dopis (v nadaljnjem besedilu: prvi pojasnjevalni dopis, z dne 16. oktobra 2015), — drugi dopis (v nadaljnjem besedilu: drugi pojasnjevalni dopis, z dne 29. oktobra 2015); (d) predložene dokumente, v katerih se obravnava sklep o začetku postopka (odgovor na sklep o začetku postopka): — dopis, poslan namestniku generalnega direktorja za državno pomoč po objavi sklepa Komisije o začetku postopka 3. decembra 2015 (v nadaljnjem besedilu: dopis o potrditvi sklepa o začetku postopka), — pripombe, ki jih je Madžarska poslala Komisiji 29. januarja 2016 (v nadaljnjem besedilu: pripombe o sklepu o začetku postopka); (e) odgovor vlade Madžarske na pripombe tretjih strani glede sklepa o začetku postopka v zvezi z državno pomočjo z dne 7. aprila 2016 (v nadaljnjem besedilu: odgovor na pripombe tretjih strani) ter (f) odgovora na zahtevo po informacijah z dne 18. marca 2016 in 21. aprila 2016 (v nadaljnjem besedilu: dodatna pojasnila).

(70) Poleg tega je vlada Madžarske predložila še finančni model, ki je bil uporabljen za izračun podatkov o interni stopnji donosnosti za projekt. Komisija je prejela dve različici modela: (a) izvirno različico 16. marca 2015 (v nadaljnjem besedilu: predhodni finančni model) in (b) končno različico 16. oktobra 2015 (v nadaljnjem besedilu: finančni model).

(71) Razen v dodatnih pojasnilih se v dokumentih, navedenih v uvodni izjavi 69, obravnava tema računanja WACC in interne stopnje donosnosti, vendar različno podrobno. Interna stopnja donosnosti se izračuna z uporabo finančnega modela (31). Pristop z diskontirano lastno ceno proizvodnje energije se obravnava v ekonomski študiji in dodatnih pojasnilih [glej uvodno izjavo 69].

(72) V zvezi z analizo Madžarske dokumenti, navedeni v uvodni izjavi 69(c) do 69(f), vključujejo različne posodobitve podatkov, predloženih v študiji načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu in pozneje v ekonomski študiji. Zlasti imajo nekatere posodobitve poznejši datum od datuma podpisa pogodbe EPC na dan 9. decembra 2014, tj. prvotne odločitve o naložbi.

(73) Sklep o začetku postopka vsebuje podrobno oceno stališča Madžarske v zvezi z vsakim ključnim vprašanjem, kot je izraženo v dokumentih, ki jih je predložila do datuma sklepa o začetku postopka (32). V preostanku tega oddelka je predstavljen pregled stališča Madžarske v zvezi s ključnimi vprašanji, postavljenimi po objavi sklepa o začetku postopka. Zlasti uporaba WACC in interne stopnje donosnosti ter diskontirana lastna cena proizvodnje energije sta predstavljeni posebej.

3.1.1.1 Stališče Madžarske v zvezi z WACC

(74) Madžarska je v odgovoru na sklep o začetku postopka ponovila svojo oceno WACC iz prejšnjih predloženih dokumentov, tj. 6,2–7,7 %. Poleg tega je ponovila svoje prejšnje trditve iz pojasnjevalnih dopisov in ugotovila, da jih Komisija v sklepu o začetku postopka ni proučila.

3.1.1.2 Stališče Madžarske v zvezi z interno stopnjo donosnosti

(75) Ta oddelek vsebuje pregled stališča Madžarske v zvezi z izračunom interne stopnje donosnosti, pri katerem se je uporabil finančni model za izračun prihodnjih prostih denarnih tokov za projekt in ugotovitev interne stopnje donosnosti projekta. Glavni elementi finančnega modela so: (1) različne dolgoročne napovedi cen električne energije in (2) različne operativne predpostavke za jedrsko elektrarno.

(A) Napovedi cen električne energije

(76) Napovedi cen, ki jih je uporabila vlada Madžarske, so bile proučene v sklepu o začetku postopka. Madžarska je v odgovoru na sklep o začetku postopka kritizirala Komisijo zaradi uporabe zgolj ene krivulje napovedanih cen (na podlagi World Energy Outlook 2014 (poročilo o energetski prihodnosti sveta 2014) Mednarodne agencije za energijo) za izračun interne stopnje donosnosti projekta (33). Zlasti je poudarila, da bi bilo treba za oceno interne stopnje donosnosti uporabiti vse napovedi cen, predložene v ekonomski študiji.

(B) Operativne predpostavke

(77) Operativne predpostavke za finančni model in izračune interne stopnje donosnosti je zagotovila tehnična skupina Paks II. Čeprav podrobnosti za utemeljitev navedenih operativnih predpostavk prvotno niso bile predložene, je Madžarska pozneje v svojih odgovorih na zahteve Komisije po informacijah predložila informacije o ozadju navedenih predpostavk. V zvezi s tem so ključna dodatna pojasnila, ki so bila predložena kot odgovor na zahtevo po informacijah, poslano po sklepu o začetku postopka in pripombah tretjih strani.

(C) Interna stopnja donosnosti projekta

(78) Madžarska je v odgovoru na sklep o začetku postopka ponovila rezultate svojih prejšnjih izračunov, po katerih interna stopnja donosnosti projekta znaša 8,6–12,0 %.

(79) Madžarska je v odgovoru na sklep o začetku postopka kritizirala oceno učinka zamude na interno stopnjo donosnosti projekta, ki jo je opravila Komisija (znižanje za 0,9 % za petletno zamudo). Ta podatek je bil izračunan ob predpostavki, da se bodo v obdobju obratovanja pojavile zamude. Vendar je Madžarska trdila, da bi se lahko interna stopnja donosnosti projekta zaradi zamude v obdobju izgradnje zvišala, če bi se pojavila zamuda tudi pri nastalih stroških.

3.1.1.3 Stališče Madžarske v zvezi z diskontirano lastno ceno proizvodnje energije

(80) Ta oddelek vsebuje pregled stališča Madžarske v zvezi z diskontirano lastno ceno proizvodnje energije za Paks II (34).

(A) Ekonomska študija

(81) Madžarska je v ekonomski študiji trdila, da je diskontirana lastna cena proizvodnje energije Paks II dovolj nizka, da lahko konkurira drugim tehnologijam proizvodnje. Zlasti so bile v študiji predstavljene tri ocene diskontirane lastne cene proizvodnje energije v zvezi z jedrskim projektom na Madžarskem. Prva ocena v višini 70 EUR/MWh je temeljila na 7-odstotni diskontni stopnji (zgornja meja ocenjenih WACC, predstavljena v tej ekonomski študiji) in je bila povzeta po publikaciji z naslovom „Projected Costs of Generating Electricity“ (Predvideni stroški proizvodnje električne energije) iz leta 2015, ki so jo skupaj pripravile OECD, IEA in NEA (v nadaljnjem besedilu: študija OECD/IEA/NEA iz leta 2015) (35). Druga ocena diskontirane lastne cene proizvodnje energije, ki je znašala 50–63 EUR/KWh, je temeljila na študiji, ki so jo pripravili Aszodi in drugi (2014) in pri kateri je bila uporabljena diskontna stopnja na podlagi obrestne mere ruskega posojila, tj. 4–5 % (36). Tretja ocena diskontirane lastne cene proizvodnje energije, ki je znašala 58–120 EUR/MWh (realne cene leta 2013), je bila izračunana s primerjalno analizo na podlagi podatkov, ki so jih objavile različne mednarodne agencije, z njo pa je bilo mogoče določiti morebitno območje diskontirane lastne cene proizvodnje energije (37). Sklepna ugotovitev študije je bila, da se diskontirana lastna cena proizvodnje energije za madžarsko jedrsko elektrarno giblje med 50,5 in 57,4 EUR/MWh (realne cene leta 2013), pri čemer sta bili ti vrednosti izračunani z uporabo obrestne mere, enake mejnima vrednostma WACC (6,2 % in 7,0 %), predstavljenima v tej ekonomski študiji (38). Ob primerjavi prihodnjih cen električne energije iz te ekonomske študije je mogoče trditi, da je projekt madžarske jedrske elektrarne dobičkonosen, zato Madžarska trdi, da bi zasebni vlagatelj menil, da je izvedba projekta razumna.

(B) Dodatna pojasnila

(82) V dodatnih pojasnilih je Madžarska glede vprašanja Komisije o tem, kako se lahko razpon diskontirane lastne cene proizvodnje energije med 50,5 in 57,4 EUR/MWh iz sklepne ugotovitve ekonomske študije uskladi z razponom med 89 in 94 USD/MWh iz študije OECD/IEA/NEA, pojasnila, da je razlika posledica zelo različnih predpostavk, uporabljenih v ekonomski študiji in študiji OECD/IEA/NEA, tj. razlike v domnevnem kazalcu zmogljivosti (85 % oziroma 92 %) za jedrske elektrarne in v datumu prevzema v obratovanje (2020 oziroma 2025).

3.2 STALIŠČE MADŽARSKE V ZVEZI Z MOREBITNO ZDRUŽLJIVOSTJO UKREPA Z NOTRANJIM TRGOM

(83) Čeprav je Madžarska v odgovoru na sklep o začetku postopka poudarila, da ukrep ne vključuje državne pomoči, je predložila pripombe v zvezi s pomisleki, ki jih je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila glede morebitne združljivosti ukrepa z notranjim trgom, če bi Komisija sklenila, da je državna pomoč obstajala.

3.2.1 STALIŠČE V ZVEZI S CILJEM SKUPNEGA INTERESA

(84) Madžarska je v odgovoru na sklep o začetku postopka predstavila več političnih vidikov, ki so se ji zdeli pomembni, za opredelitev cilja skupnega interesa na podlagi naslednjega: (a) energetske politike Madžarske; (b) ciljev Pogodbe Euratom (39); (c) vrzeli v prihodnji inštalirani moči; (d) diverzifikacije virov energije; (e) razogljičenja; (f) ustvarjanja delovnih mest in (g) cenovne dostopnosti.

(85) Madžarska je poudarila, da ima v skladu s členom 194(2) PDEU vsaka država članica suvereno pravico, da izbere svojo mešanico virov energije, pri čemer se je sklicevala na svojo nacionalno strategijo za energijo do leta 2030 [glej uvodno izjavo 20], v kateri je kot srednjeročna strategija države za energijo opredeljena uporaba jedrske energije, premoga in obnovljivih virov.

(86) Madžarska se sklicuje tudi na člen 2(c) Pogodbe Euratom, v katerem je določeno, da Evropska skupnost za atomsko energijo olajšuje naložbe in zagotavlja postavitev osnovnih naprav, potrebnih za razvoj jedrske energije v Evropski skupnosti za atomsko energijo. Madžarska poudarja, da je treba določbe Pogodbe Euratom, ki so zavezujoče za vse države članice podpisnice, razumeti kot skupni cilj Unije.

(87) Madžarska pojasnjuje še, da se bo po napovedih operaterja prenosnega sistema električne energije povpraševanje po električni energiji do leta 2030 povečalo za približno 4 %, predvsem zaradi predlagane elektrifikacije madžarskih prevoznih in industrijskih sistemov ter sistemov ogrevanja. V tej študiji operaterja prenosnega sistema električne energije je bilo ugotovljeno, da številne obstoječe premogovne in plinske elektrarne na Madžarskem postajajo zastarele in bodo predvidoma zaustavljene do leta 2030. Ugotovljeno je bilo tudi, da bo v tem obdobju predvidoma začelo obratovati zelo malo novopostavljenih zmogljivosti. To bo povzročilo napovedano 32-odstotno zmanjšanje obstoječe zmogljivosti, Madžarska pa trdi, da bo izgradnja Paks II pomenila dobro usmerjen odziv na to predvideno vrzel v prihodnji proizvodni zmogljivosti.

(88) Madžarska poudarja še, da je njena odvisnost od uvoza plina večja od povprečja EU-28. Več kot 95 % plina, ki se uporabi na Madžarskem, se uvozi, predvsem iz Rusije. Po trditvah Madžarske bi se njena odvisnost od nafte ali plina brez jedrske energije v mešanici virov energije precej povečala. Povečanje bi se pojavilo zlasti po postopnem umiku obstoječih obratujočih enot Paks NPP, pri čemer bi morale druge dodatne enote za proizvodnjo električne energije uporabljati taka goriva, da bi zaprle prihodnjo vrzel v celotni nacionalni inštalirani moči, opisano v uvodni izjavi 50. Zato Madžarska meni, da bi ukrep prispeval k raznovrstnosti virov goriva v mešanici virov energije in zanesljivi oskrbi z energijo v državi.

(89) Madžarska trdi, da bo projekt prispeval k ciljem Unije za leto 2020, tj. zmanjšanju toplogrednih plinov, saj se jedrska cepitev šteje za nizkoogljični vir energije. Madžarski organi trdijo, da država zaradi svojih topografskih značilnosti in geografske lokacije ne more uporabljati vetrnih elektrarn na morju ali hidroelektrarn. Preostale možnosti za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov so kopenske vetrne in sončne elektrarne ter elektrarne na biomaso, vendar uporaba takih tehnologij brez dodatne proizvodnje iz jedrskih virov ne bi zadostovala za odpravo predvidene vrzeli v prihodnji zmogljivosti, navedene v uvodni izjavi 50. Zato Madžarska meni, da je projekt usmerjen v cilj razogljičenja.

(90) Madžarski organi trdijo, da bo projekt omogočil ustvarjanje številnih delovnih mest (med izgradnjo in po njej). To bi bilo pomembno zlasti glede na geografsko lokacijo jedrske elektrarne Paks II, ki je v regiji NUTS II, katere BDP na prebivalca znaša manj kot 45 % povprečja EU. Zato Madžarska meni, da bi bila izvedba projekta usmerjena v cilj rasti in ustvarjanja številnih delovnih mest v več sektorjih.

(91) Nazadnje, Madžarska trdi, da bo naložba v novo jedrsko proizvodno zmogljivost neposredno znižala cene električne energije za industrijske uporabnike in odjemalce, kar je v skladu s ciljem EU za cenovno dostopnost storitev. Madžarska trdi še, da trditev o cenovni dostopnosti podpira tudi dejstvo, da Paks II med obratovanjem ne bo zagotovljena podpora.

3.2.2 STALIŠČE V ZVEZI Z NUJNOSTJO UKREPA

(92) Madžarska pojasnjuje, da so glede na vse večjo vrzel v proizvodnji, s katero se spopada, potrebne precejšnje naložbe v proizvodno zmogljivost, pri čemer je potrebni znesek takih naložb višji od zneska projektov, ki se zdaj izvajajo ali načrtujejo.

(93) Zato je Madžarska najela družbo NERA Economic Consulting, ki je analizirala razvoj trgov električne energije na Madžarskem in v sosednjih državah ter ustrezno opredelitev trga za projekt Paks II po začetku obratovanja (v nadaljnjem besedilu: študija NERA). Ta študija kaže, da bi lahko bila izgradnja novih enot 5 in 6 v Paks II s komercialnega vidika ugodnejša od drugih vrst naložb v proizvodnjo energije na podlagi tržnih razmer na Madžarskem, kot je podobna zmogljivost, zagotovljena s plinskimi turbinami z odprtim krožnim procesom in plinskimi turbinami s kombiniranim krožnim procesom. Zato Madžarska sklepa, da drugega hipotetičnega scenarija, ki izpolnjuje cilje politike, ni.

3.2.3 STALIŠČE V ZVEZI S SORAZMERNOSTJO UKREPA

(94) Madžarska ponavlja, da pričakuje, da bo prejela celotno nadomestilo za naložbo v jedrsko elektrarno Paks II v obliki zvišanja vrednosti kapitala in dividend.

(95) Poleg tega je Madžarska v dokumentu, predloženem 28. julija 2016, kljub trditvam, da projekt ne bo vključeval državne pomoči in da je v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, zagotovila dodatne informacije v odgovor na pomisleke glede sorazmernosti iz oddelka 3.3.6 sklepa o začetku postopka, če bi Komisija ugotovila, da bo priglašeni ukrep vključeval državno pomoč.

(96) Madžarska navaja, da bo celotni dobiček Paks II, ustvarjen z obratovanjem enot 5 in 6 Paks II, uporabljen samo za: (a) projekt Paks II, ki vključuje razvoj, financiranje, izgradnjo, prevzem v obratovanje, obratovanje in vzdrževanje, obnovo, ravnanje z odpadki in razgradnjo novih jedrskih enot z reaktorjema VVER 5 in 6 v Paks na Madžarskem. Dobiček se ne bo uporabil za financiranje naložb v dejavnosti, ki ne spadajo v navedeni obseg projekta; (b) plačilo dobička državi (npr. v obliki dividend).

(97) Madžarska je potrdila tudi, da Paks II ne bo (znova) vlagala niti v širitev lastne zmogljivosti ali življenjske dobe Paks II niti v postavitev dodatnih proizvodnih zmogljivosti, ki niso zmogljivosti reaktorjev 5 in 6 Paks II. Če bodo take nove naložbe izvedene, jih bo Madžarska priglasila Komisiji za ločeno odobritev državne pomoči.

3.2.4 STALIŠČE V ZVEZI Z UČINKOM UKREPA NA NOTRANJI TRG

(98) Madžarski organi trdijo, da bo trajanje vseh morebitnih izkrivljajočih učinkov omejeno na obdobje sovpadanja postopnega umika obstoječih reaktorjev v Paks NPP in začetka obratovanja novih reaktorjev Paks II. Madžarska meni, da domneva, da bi lahko življenjska doba Paks NPP presegala 50 let, ni razumna in da bi bilo obdobje sovpadanja zelo kratko.

(99) Poleg tega Madžarska meni, da je obdobje sovpadanja potrebno in razumno glede na potrebo po tem, da bo Paks II obratovala, ko se bo podaljšana življenjska doba Paks NPP bližala koncu, in glede na možnost, da se bodo zaradi tehnične zapletenosti prevzema nove jedrske elektrarne v obratovanje in zunanjih dejavnikov, nad katerimi stranke nimajo nadzora (npr. sprememba zakonodaje, zahtev za varnost, regulativnega okolja), pojavile zamude pri načrtovanju in prevzemu Paks II v obratovanje. Madžarska je trdila še, da se v zvezi z nekaterimi enotami, opremljenimi s tehnologijo VVER generacije III in III+, pojavljajo ali so predvidene zamude v primerjavi z načrtovanim obdobjem izgradnje Paks II, kot je predstavljeno v preglednici 3 v nadaljevanju. Preglednica 3 Skupne zamude pri izgradnji enot VVER generacije III in III+ Lokacija (država) Zamude (leta) Status Kudankulam – 1 (Indija) +5,8 Dokončano Kudankulam – 2 (Indija) +7,0 Nedokončano Novovoronezh II.-1 (Rusija) +1,5 Dokončano Novovoronezh II.-2 (Rusija) +2,5 Nedokončano Leningrad II.-1 (Rusija) +2,0 Nedokončano Leningrad II.-2 (Rusija) +2,5 Nedokončano Vir: Madžarski organi.

(100) Poleg tega Madžarska poudarja, da so Paks NPP in nova reaktorja Paks II v lasti ločenih subjektov, ki z njimi tudi upravljajo, ter da MVM Group nima nobene povezave s projektom Paks II ali Paks II. Trdi tudi, da bi v primeru obravnave koncentracije Paks II in MVM Group zanjo veljala pravila o nadzoru združevanja.

(101) Po trditvah Madžarske dejstvo, da sta obe družbi v državni lasti, ne pomeni prima facie, da je njuna poslovna avtonomija vprašljiva. Nasprotno, če ima vsaka neodvisna pooblastila za odločanje, se lahko dokaže, da sta neodvisni druga od druge.

(102) Madžarska trdi, da sta MVM Group in Paks II neodvisni in nepovezani na podlagi naslednjega: (a) za njuno upravljanje sta pristojna različna oddelka vlade (MVM Group upravlja ministrstvo za nacionalni razvoj prek družbe Hungarian National Asset Management Inc., Paks II pa upravlja urad predsednika vlade); (b) družbi nimata skupnih vodstvenih položajev v svojih upravnih odborih; (c) na voljo so zaščitni ukrepi za preprečitev izmenjave poslovno občutljivih in zaupnih informacij med družbama ter (d) družbi imata ločena in posebna pooblastila za odločanje.

(103) Madžarska nasprotuje ugotovitvam Komisije iz sklepa o začetku postopka v zvezi z izračunom tržnega deleža, ki ga ima MVM Group na madžarskem trgu za oskrbo z električno energijo. Trdi, da tržni delež ni bil proučen ob upoštevanju drugih proizvajalcev, prisotnih na madžarskem trgu, in da se je pri izračunu tržnega deleža MVM Group upoštevala samo domača proizvodnja električne energije brez uvoza.

(104) Madžarska na podlagi študije NERA domneva, da je treba vsa morebitna izkrivljanja konkurence razlagati v okviru trga, ki je večji od Madžarske. V študiji NERA se pri oceni trga upoštevajo tudi naslednji vhodni podatki: (a) obstoječe proizvodne in tehnične zmogljivosti (npr. izkoristki, zagonski stroški); (b) predvidene širitve proizvodne zmogljivosti (npr. elektrarna, ki se gradi, in novi obnovljivi viri energije); (c) predvideni umiki obstoječih enot (npr. zaradi LCPD); (d) zmogljivosti povezovalnih daljnovodov; (e) stroški goriva proizvajalca, CO2 ter drugi stroški obratovanja in vzdrževanja; (f) stalni stroški obratovanja in vzdrževanja, ki bi se jim v primeru zaustavitve enote izognili; (g) stroški novega vstopa.

(105) Trditev, da je trg, ki ga je treba oceniti, večji od Madžarske, temelji na tem, da je uvoz električne energije iz sosednjih držav leta 2014 obsegal 31,4 % porabe električne energije na Madžarskem. Madžarska trdi tudi, da se bo ta visoka stopnja povezave s sosednjimi državami še zvišala zaradi novih povezovalnih daljnovodov, ki bodo začeli delovati med letoma 2016 in 2021 med Slovaško (2 × 400 kV in 1 × 400 kV) in Slovenijo (1 × 400 kV). Madžarska je v predloženem dokumentu z dne 16. januarja 2017 predstavila dodatne podrobnosti o prihodnjih projektih za čezmejne daljnovode, ki kažejo, da bo do leta 2029 postavljen še en povezovalni daljnovod s Slovaško (2 × 400 kV), do leta 2030 pa z Romunijo (1 × 400 kV). Predvidene skupne zmogljivosti povezovalnih daljnovodov za uvoz in izvoz so prikazane v preglednicah 4 in 5. Preglednica 4 Napovedi ENTSO-E za inštalirane zmogljivosti povezovalnih daljnovodov za uvoz na Madžarskem Austria Slovakia Romania Croatia Serbia Ukraine (*2) Slovenia (*3) Total 2015 600 800 1 000 1 200 1 000 450 0 5 050 2016 720 1 040 1 080 1 360 920 450 400 5 970 2017 840 1 280 1 160 1 520 840 450 800 6 890 2018 960 1 520 1 240 1 680 760 450 1 200 7 810 2019 1 080 1 760 1 320 1 840 680 450 1 600 8 730 2020 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 2021 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 … 2030 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 Preglednica 5 Napovedi ENTSO-E za inštalirane zmogljivosti povezovalnih daljnovodov za izvoz na Madžarskem Austria Slovakia Romania Croatia Serbia Ukraine (*4) Slovenia (*5) Total 2015 600 800 1 000 1 200 1 000 450 0 5 050 2016 640 1 040 1 060 1 360 920 450 340 5 810 2017 680 1 280 1 120 1 520 840 450 680 6 570 2018 720 1 520 1 180 1 680 760 450 1 020 7 330 2019 760 1 760 1 240 1 840 680 450 1 360 8 090 2020 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850 2021 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850 … 2030 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850

(106) V študiji je opredeljeno še uspešno spajanje trgov za oskrbo z energijo s Slovaško, Češko in Romunijo, navedeni pa so tudi predlogi ENTSO-E, objavljeni oktobra 2015, v katerih je Madžarska opredeljena kot del enotnega območja usklajenega določanja zmogljivosti Srednje in Vzhodne Evrope skupaj z več državami, s katerimi še ni vzpostavila ureditve za spajanje, vključno z Avstrijo, Nemčijo in Poljsko (40). Madžarska trdi, da je njen trg z električno energijo v primerjavi z drugimi državami članicami že zdaj zelo integriran v Evropski uniji, pri čemer zmogljivost povezovalnih daljnovodov znaša približno 75 % skupne domače inštalirane moči za proizvodnjo, tj. približno osemkrat več od cilja EU za države članice do leta 2020 in petkrat več od cilja EU za države članice do leta 2030. Po mnenju Madžarske je to zadosten razlog za proučitev morebitnih izkrivljanj konkurence v velikem obsegu.

(107) Kar zadeva uporabo ali nove tehnologije v dejanskem scenariju in ob odsotnosti Paks II, so v študiji NERA plinske turbine s kombiniranim krožnim procesom ali plinske turbine z odprtim krožnim procesom obravnavane kot vstopne tehnologije, medtem ko se domneva, da razlog za vstop in izstop drugih tehnologij, kot so tehnologije obnovljivih virov, premoga in jedrske tehnologije, verjetno ni zgolj ekonomski zaradi naslednjega: (a) sedanje in pretekle odločitve elektrarn na obnovljive vire o vstopu so odvisne predvsem od programov državnih subvencij in ne od tržnih cen. Zato modeli za simulacijo temeljev trga ne morejo ugotoviti, ali bo elektrarna na obnovljive vire v praksi vstopila ali izstopila; (b) zaradi podnebnih sprememb je postavitev novih elektrarn na premog in lignit brez tehnologije zmanjšanja emisij CO2 v EU zdaj zelo sporna, pri čemer se številni projekti izpodbijajo prek agencij ali sodnih postopkov. Zato ni jasno, v kakšnem obsegu so projekti nove gradnje še izvedljivi v EU; (c) razvoj novozgrajene jedrske elektrarne v EU je odvisen tudi od energetske strategije, ki vključuje jedrsko energijo, pri postopku načrtovanja in izdajanja dovoljenj pa je potrebna precejšnja vključenost vlade in regulativnih organov. Načrtovanje in razvoj sta pri jedrski elektrarni precej obsežnejša kot pri plinskih turbinah s kombiniranim krožnim procesom in plinskih turbinah z odprtim krožnim procesom, rezultati pa veliko bolj odvisni od nacionalnih politik in regulativnih odločitev. Zato se domneva, da se nove jedrske elektrarne gradijo samo v državah, katerih politike že spodbujajo jedrsko energijo, in samo pri projektih, ki se že izvajajo in/ali pri katerih so že bile sklenjene pogodbe EPC.

(108) Študija NERA kaže, da se lahko pri dejanskem scenariju (izgradnja Paks II) izpeljejo naslednje sklepne ugotovitve: (a) povpraševanje po električni energiji na Madžarskem se bo predvidoma precej povečalo do leta 2040; (b) Madžarska se zdaj spopada s primanjkljajem pri oskrbi in mora uvažati precejšnje količine električne energije. Ta primanjkljaj se bo dodatno povečal med letoma 2015 in 2025; (c) Madžarska bo kljub začetku obratovanja Paks II leta 2025 še naprej neto uvoznica v celotnem obdobju sovpadanja z enotami Paks NPP, ki obratujejo zdaj, nato pa bo znova postajala vse bolj odvisna od uvoza; (d) delež obnovljivih virov energije se bo na Madžarskem povečal v prvih letih dejanskega scenarija na podlagi napovedi ENTSO-E ter dosegel ciljni delež za obnovljive vire energije za leto 2020, ki ga je Madžarska sprejela v svojem nacionalnem načrtu za obnovljivo energijo ter znaša 10,9 % porabljene električne energije. Slika 7 Predvidena proizvodnja po posameznih tehnologijah in domače povpraševanje do leta 2040 (dejanski scenarij) Vir: Študija NERA.

(109) Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 93, je v študiji NERA ponovljeno, da bi se ob odsotnosti izgradnje Paks II podobna zmogljivosti zagotovila s plinskimi turbinami z odprtim krožnim procesom in plinskimi turbinami s kombiniranim krožnim procesom, kar bi bilo s poslovnega vidika ugodnejše od drugih vrst naložb v proizvodnjo energije na podlagi tržnih razmer na Madžarskem. Študija NERA kaže, da bi bila Madžarska po hipotetičnem scenariju kljub nadomestitvi večine zmogljivosti elektrarne Paks II z novo plinsko zmogljivostjo na Madžarskem še naprej zelo odvisna od uvoza električne energije v celotnem obdobju modeliranja (glej sliko 8). Slika 8 Predvidena proizvodnja po posameznih tehnologijah in domače povpraševanje do leta 2040 (hipotetični scenarij) Vir: Študija NERA.

(110) Poleg tega Madžarska trdi, da se bodo lahko konkurenti zaradi močnega zbliževanja tržnih cen v sosednjih državah in na Madžarskem pred tveganji verjetno zavarovali tako, da bodo trgovali z električno energijo na sosednjih trgih, pri čemer jim ne bo treba trgovati neposredno z madžarsko električno energijo. Na podlagi modeliranja v študiji NERA Madžarska trdi, da bi po hipotetičnem scenariju cena električne energije za osnovno obremenitev na regionalnem trgu ostala nespremenjena (glej sliko 9). Slika 9 Razlika v cenah električne energije za osnovno obremenitev na Madžarskem med izhodiščnim in hipotetičnim scenarijem Vir: Študija NERA.

(111) Madžarska poudarja, da je ocenila morebitne učinke Paks II v okviru širšega trga. Na podlagi študije NERA trdi, da bi bili morebitni učinki Paks II najopaznejši na Slovaškem, saj je slovaški trg najmanjši sosednji trg, s katerim je madžarski trg zdaj združen. Trdi, da bi tržna prisotnost Paks II na tem združenem trgu ostala pri približno 20 % do leta 2040.

(112) Pri študiji NERA je bil upoštevan tudi morebiten širši združen trg (Madžarska, Slovaška in Romunija), saj so to trgi v neposredni bližini, s katerimi je madžarski zdaj združen. Na podlagi tega Madžarska trdi, da bi bila tudi združena tržna deleža MVM Group in Paks II (med 10 in 20 %) na združenem trgu Madžarske, Slovaške in Romunije precej pod pragom, ki kaže možnost prevladujočega položaja (glej sliko 10). Slika 10 Združena tržna deleža MVM Group in Paks II po proizvodnji (MWh) na trgih Madžarske, Slovaške in Romunije Vir: Študija NERA.

(113) Madžarska poudarja še, da bi poleti in pozimi elektrarne na lignit in premog, ki imajo višje mejne stroške kot Paks II, pomenile tehnologijo, na podlagi katere se določa cena, kar pomeni, da se bo Paks II še naprej prilagajal cenam, namesto da bi jih določal, tudi v obdobju sovpadanja obratovanja Paks NPP in Paks II, ko bo verjetnost, da se cena določi na podlagi jedrske tehnologije, precej manjša od 5 % za vse ure (glej sliko 11). Slika 11 Gorivo, na podlagi katerega se določa cena na madžarskem trgu z električno energijo Vir: Študija NERA.

(114) V nasprotju z ugotovitvami Komisije iz uvodne izjave 144 sklepa o začetku postopka Madžarska trdi še, da jedrska elektrarna Paks II ne bo povzročila likvidnostnega tveganja za veleprodajni trg z omejitvijo ponudb za oskrbo. Trdi, da bi morala nova elektrarna kot ločena proizvodna enota povečati likvidnost in raznovrstnost ponudbe proizvodnje. Madžarska ugotavlja še, da Paks II zdaj nima kroga odjemalcev, ki bi jim prodajala električno energijo neposredno brez trgovanja na trgu.

(115) Madžarska se sklicuje na več trditev, ki jih je Združeno kraljestvo v zadevi Hinkley Point C (41) predložilo v zvezi z morebitnim izkrivljanjem konkurence, in trdi, da so primerne tudi v primeru Paks II. Navedene trditve so: (a) z ukrepom se bo ohranila izpostavljenost upravičenca tržnim silam in zagotovile spodbude upravičencu za konkuriranje na veleprodajnem trgu z električno energijo. Madžarska ponavlja to trditev in dodaja, da operativne podpore v obliki pogodb na razliko (CFD) za Paks II ne bi zagotovila; (b) ukrep ne bi pomembno vplival na tokove povezovalnih daljnovodov in spodbude za vlaganja v povezovalne daljnovode s sosednjimi državami. Madžarska ponavlja, da je madžarski trg z električno energijo že zdaj dobro povezan trg ter da se razvijajo štirje projekti v zvezi z medsebojno povezavo; (c) ukrep ne bi vplival na razlike v ceni med Madžarsko in sosednjimi trgi, ki so zdaj povezani prek povezovalnih daljnovodov.

(116) Poleg tega je Madžarska v dokumentu z dne 28. julija 2016 zagotovila dodatne informacije v zvezi s pomisleki, ki jih je Komisija izrazila v oddelku 3.3.7 sklepa o začetku postopka v zvezi s splošnim uravnoteženjem morebitnega izkrivljajočega učinka ukrepa na notranji trg, če bi Komisija ugotovila, da bo ukrep vključeval državno pomoč.

(117) V tem dokumentu Madžarska navaja, da bodo Paks II, njene naslednice in povezana podjetja pravno in strukturno popolnoma ločene, da bo zanje veljala sposobnost neodvisnega odločanja v smislu odstavkov 52 in 53 obvestila o pravni pristojnosti v zvezi z združitvami (42) ter da bo njihovo vodenje, upravljanje in obratovanje neodvisno od MVM Group, njenih podjetij, naslednic in povezanih podjetij ter drugih družb s področja proizvodnje, veleprodaje ali maloprodaje energije, ki so pod državnim nadzorom, ter nepovezano z njimi.

(118) V tem dokumentu Madžarska v zvezi s prodajo električne energije pri Paks II dokazuje, da bo strategija Paks II za trgovanje s proizvedeno električno energijo temeljila na trgovanju pod običajnimi tržnimi pogoji, da bo usmerjena v optimizacijo dobička in da se bo izvajala v skladu s komercialnimi trgovinskimi ureditvami, sklenjenimi na podlagi ponudb, sprejetih prek pregledne platforme za trgovanje ali borze. Madžarska trdi še, da bo strategija za trgovanje s proizvedeno električno energijo Paks II (razen lastne porabe Paks II) vključevala naslednje: (a) stopnja 1: Paks II bo prodala vsaj 30 % skupne proizvedene električne energije na trgu za dan vnaprej, trgu znotraj dneva in terminski borzi Hungarian Power Exchange (HUPX). Druge podobne borze električne energije se lahko uporabijo v skladu z dogovorom ali soglasjem služb Komisije, ki se izda ali zavrne v dveh tednih po predložitvi zahteve, ki jo predložijo madžarski organi; (b) stopnja 2: Paks II bo preostanek skupne proizvedene električne energije prodala pod objektivnimi, preglednimi in nediskriminatornimi pogoji prek dražb. Pogoje za take dražbe določi madžarski energetski regulator, podobno kot v skladu z zahtevami za dražbe, ki veljajo za MVM Partner [Sklep št. 741/2011 madžarskega regulatorja]. Madžarska potrjuje, da bo madžarski energetski regulator tudi nadzoroval izvedbo teh dražb. Poleg tega je potrdila, da bo za upravljanje platforme za dražbe za to stopnjo 2 pristojna Paks II in da bo zagotovljeno, da so ponudbe enako razpoložljive vsem licenciranim ali registriranim trgovcem pod enakimi tržnimi pogoji. Madžarska se zavezuje, da bo klirinški sistem za ponudbe preverljiv in pregleden, končna uporaba kupljene električne energije pa ne bo omejena.

3.3 DRUGE PRIPOMBE MADŽARSKE V ZVEZI S SKLEPOM O ZAČETKU POSTOPKA

(119) Madžarska navaja, da če projekt spada na področje uporabe Pogodbe Euratom (npr. člena 41 in Priloge II, členov od 52 do 66 in člena 103), vlada Madžarske meni, da se PDEU in zlasti pravila o državni pomoči iz členov 107 in 108 PDEU zanj ne uporabljajo. Trdi, da je Pogodba Euratom lex specialis v odnosu do PDEU. Kadar bi bilo izvajanje pooblastil na podlagi Pogodbe Euratom ovirano zaradi izvajanja pooblastil, ki izhajajo iz PDEU, torej prevladajo določbe Pogodbe Euratom. V podporo tej trditvi se Madžarska sklicuje na odločbo Komisije v zvezi z družbo Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH (43).

(120) Madžarska ugotavlja, da Pogodba Euratom sicer ne določa posebne skupine pravil v zvezi z državno pomočjo, vendar člen 6(d) in člen 70 Pogodbe Euratom kažeta, da splošne prepovedi državne pomoči ni in da se v določenih primerih spodbujajo subvencije držav članic.

(121) Madžarska poudarja, da bi morala za financiranje projekta v jedrski industriji veljati obveznost priglasitve v smislu člena 43 Pogodbe Euratom. Poleg tega trdi, da bi morala v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1209/2000 (44) podatke o načinih financiranja v primeru vsakega novega projekta predložiti zadevna država članica. Madžarska trdi, da je predložila vse informacije, potrebne na podlagi členov 41 in 43 Pogodbe Euratom, in ker je Evropska agencija za oskrbo aprila 2015 potrdila sporazum o dobavi goriva (45), Madžarska meni, da Komisija zdaj ne more trditi, da bi lahko bilo financiranje projekta nezakonito.

(122) Madžarska primerja Pogodbo Euratom s Pogodbo ESPJ, saj sta obe sektorsko usmerjeni, in trdi, da Pogodba ESPJ vsebuje daljnosežno prepoved državne pomoči, ki je bila v praksi usklajena s členom 107 PDEU na podlagi členov 67 in 95 Pogodbe ESPJ. Trdi, da bi Komisija z uporabo pravil o državni pomoči iz PDEU napačno razumela regulativni cilj načrtovalcev Pogodbe Euratom, ki ne vsebuje posebnih določb o državni pomoči.

(123) Poleg tega Madžarska ugotavlja, da Komisija ni izvedla preiskave državne pomoči v zvezi z nobeno drugo kapitalsko naložbo v izgradnjo jedrske elektrarne v Uniji, niti za elektrarno Flamanville ali Hanhikivi. Po mnenju Madžarske je bilo treba za naložbo v elektrarno Hinkley Point C opraviti pregled v zvezi z državno pomočjo samo zato, ker je imela v nasprotju z drugimi naložbami v Evropi posebne finančne značilnosti (kot sta državno kreditno jamstvo in CFD).

4. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

4.1 PRIPOMBE V ZVEZI Z OBSTOJEM POMOČI

(124) Pripombe, ki so jih Komisiji predložile naslednje tretje strani, so vsebovali kvantitativne informacije in analizo v zvezi z obstojem ukrepov: — pripombe madžarskega poslanca Evropskega parlamenta Benedeka Jávorja (v nadaljnjem besedilu: pripombe Jávorja), — pripombe organizacije Green Peace (v nadaljnjem besedilu: pripombe GP), vključno s študijo, ki so jo pripravili njeni ekonomski svetovalci iz družbe Candole Partners (v nadaljnjem besedilu: študija Candole) (46), ter — pripombe združenja EnergiaKlub (v nadaljnjem besedilu: pripombe EK), vključno s študijo, ki jo je pripravil Balazs Felsmann (v nadaljnjem besedilu: Felsmannova študija) (47).

Pripombe Jávorja

(125) Pripombe Jávorja se osredotočajo na stroške lastnika, ki niso vključeni v pogodbo EPC (glej oddelek 2.5.2 tega sklepa), v njih pa poslanec trdi, da so lahko navedeni stroški močno podcenjeni. Zlasti so navedene naslednje trditve: (a) ker je bila pogodba EPC za Paks II pripravljena po vzoru elektrarne Leningradskaya (48), je razumno pričakovati, da bo potrebna dodatna naložba v varnostni sistem, ki bo znašala vsaj 1 milijardo EUR; (b) sistem za neposredno hlajenje sladke vode ne zadostuje za hlajenje vode v primeru hkratnega obratovanja Paks NPP in Paks II med vročimi poletnimi dnevi. To bi povzročilo dodatno obremenitev okolja, potrebna pa bi bila naložba v učinkovitejši sistem za hlajenje s hladilnim stolpom, ki je za približno 40 % dražji od sistema za neposredno hlajenje; (c) znesek, ki bo predvidoma vložen v centralni jedrski sklad, verjetno ne bo zadostoval za skladiščenje radioaktivnih odpadkov in razgradnjo. Zlasti bi začasno skladišče, končno odlagališče za jedrske odpadke in razgradnja stali vsaj 150 milijonov EUR, 1,54 milijarde EUR oziroma 1,734 milijarde EUR; (d) nadgradnja omrežja, potrebna za integracijo novih blokov jedrske elektrarne, vključno z naložbami v sistem kablov za napetost 400 kV in pomožni visokonapetostni kabel za napetost 120 kV, lahko stanejo 1,6 milijarde EUR; (e) naložbe, potrebne za skladnost z dejansko ureditvijo za električna omrežja, tako v obliki črpalne hidroelektrarne kot tudi dodatnih proizvodnih enot za zagotovitev rezerv, ki morajo biti po zakonu enake največji nacionalni enoti za proizvodnjo električne energije, bi stale 1,2 milijarde EUR; (f) izgube zaradi zmanjšanja obratovanja ene od dveh sosednjih jedrskih elektrarn za uravnoteženost sistema bi lahko povzročile skupno finančno izgubo v višini približno 1,2 milijarde EUR; (g) razni davki in dajatve, ki niso vključeni v pogodbo EPC, lahko skupaj znašajo dodatne 1,8 milijarde EUR.

(126) Jávor v pripombah trdi, da bi bilo treba stroškovne postavke iz uvodne izjave 125 prišteti k stroškom projekta, s čimer bi se precej znižala njegova interna stopnja donosnosti. Poleg tega opozarja, da bi se interna stopnja donosnosti projekta dodatno znižala zaradi zamud in krajše življenjske dobe elektrarne.

Študija Candole

(127) Študija Candole temelji na predpostavkah in informacijah, vključenih v ekonomsko študijo, usmerjena pa je bila v proučitev izvedljivosti projekta Paks II. V njej je navedeno zlasti, da so napovedi cen, uporabljene v ekonomski študiji, morda preveč optimistične in da bi projekt ob uporabi bolj realističnih napovedi ustvaril izgubo, tudi če se sprejmejo operativne predpostavke ekonomske študije.

(128) V podporo tej trditvi je v študiji Candole predstavljena posebna dolgoročna napoved cen električne energije. Napovedi prihodnjih dolgoročnih cen električne energije temeljijo na napovedih cen premoga, nafte in plina iz poročila World Energy Outlook 2015 Mednarodne agencije za energijo (IEA WEO 2015), predstavljeni pa so še izračuni mejnih stroškov proizvodnje za različne vrste proizvajalcev (49). Poleg tega je predstavljena ločena napoved za različne prihodnje scenarije, obravnavane v poročilu IEA WEO 2015, tj. (i) „scenarij nove politike“, pri katerem se upoštevajo politike in izvedbeni ukrepi, ki vplivajo na trge z energijo in so bili sprejeti zgolj nekaj mesecev pred objavo poročila IEA WEO 2015, skupaj z ustreznimi namerami politike, (ii) „scenarij sedanjih politik“, pri katerem se upoštevajo politike, uvedene v nekaj mesecih pred objavo študije Candole, ter (iii) „scenarij nizke cene nafte“, pri katerem so proučene posledice trajno nizkih cen (zaradi nižjih cen nafte) za energetski sistem (50). Na grafu v nadaljevanju so prikazane pridobljene dolgoročne napovedi cen električne energije za vsakega od teh scenarijev. Slika 12 Krivulje dolgoročnih napovedi cen električne energije (EUR/MWh) Vir: Candole Partners.

(129) Slika kaže, da so prihodnje cene električne energije nekoliko višje po scenariju sedanjih politik, po scenariju nizke cene nafte pa precej nižje kot po osnovnem scenariju nove politike, ki ga je Madžarska uporabila v predloženih dokumentih.

(130) Študija Candole poleg napovedi na sliki 12 vsebuje tudi primerjavo med dolgoročno napovedjo cen električne energije, temelječo na scenariju nizke cene nafte iz poročila IEA WEO 2015, in terminskimi pogodbami, s katerimi se (od februarja 2016) trguje na nemški in madžarski borzi električne energije. Te krivulje so prikazane na sliki 13 v nadaljevanju. Slika 13 Krivulje dolgoročnih napovedi cen električne energije (EUR/MWh) Vir: Candole Partners.

(131) Slika kaže, da so do leta 2022, ko se bo lahko trgovalo z nemškimi in avstrijskimi pogodbami, cene nemških terminskih pogodb nižje od napovedanih cen po scenariju nizke cene nafte iz IEA WEO 2015. Enako velja za madžarske terminske pogodbe, s katerimi se lahko trguje do leta 2019 (51).

(132) V študiji Candole se na podlagi teh premislekov trdi, da bi projekt Paks II ob upoštevanju dolgoročnih napovedi cen električne energije, kot so prikazane v ekonomski študiji, ustvarjal izgubo tudi, če se operativne predpostavke iz ekonomske študije sprejmejo (52).

Pripombe EK

(133) V pripombah EK so opredeljene morebitne pomanjkljivosti sklepa Komisije o začetku postopka ter problematične točke ekonomske študije Madžarske. Navedena so tudi nekatera tveganja, ki bi se pojavila pri projektu. Pripombe EK vključujejo tudi Felsmannovo študijo kot kvantitativno analizo izvedljivosti Paks II. V študiji je izračunana neto sedanja vrednost projekta Paks II, pri čemer so bili uporabljeni operativni stroški sedanje jedrske elektrarne Paks NPP, ugotovljeno pa je, da bi projekt ustvarjal izgubo po večini obravnavanih scenarijev.

(134) V zvezi s sklepom o začetku postopka je v pripombah EK navedeno, da so bile nekatere stroškovne postavke izpuščene iz ocene, predstavljene v sklepu o začetku postopka, ali pa niso bile v celoti upoštevane. Navedeno je, na primer, da ni jasno, v kakšnem obsegu znesek iz pogodbe EPC vključuje morebitne dodatne stroške jedrske varnosti, stroške razvoja omrežja, potrebnega za integracijo dveh novih reaktorjev Paks II v sistem, ali gradnjo ustreznega hladilnega sistema. Izraženi so tudi dvomi glede tega, ali so bili stroški predhodnih študij, dovoljenj in komunikacije točno izraženi.

(135) Poleg tega je v pripombah navedeno, da so zneski stroškov za odpadke in razgradnjo, ki naj bi znašali 2,1–2,7 EUR/MWh, morda podcenjeni, saj znesek za sedanjo Paks NPP znaša 4,5 EUR/MWh. Poudarjen je tudi negativni vpliv projekta na prihodnje državne proračune, ki naj bi bili v nasprotju s statističnim računovodskim sistemom in pravilom Unije o povečanju dolga (53). Nazadnje, v pripombah je poudarjeno tveganje korupcije, povezano predvsem z velikostjo projekta ter prednostjo dobavitelja in lastnika v zvezi z informacijami (54).

(136) V zvezi z ekonomsko študijo, ki jo je pripravila Madžarska, je v pripombah izražen dvom glede visokega faktorja obremenitve (92 %), uporabljenega pri izračunih, zlasti med hkratnim obratovanjem Paks NPP in Paks II v obdobjih majhne potrebe, ter veljavnost napovedi cen, uporabljenih v študiji.

(137) V zvezi z različnimi vrstami tveganj za projekt sta v pripombah EK poudarjena morebiten vpliv zamud pri projektu in prekoračitev stroškov ter potreba po nadaljnji državni podpori med trajanjem projekta.

(138) V podporo pomislekom glede izvedljivosti projekta Paks II je v pripombah EK navedena Felsmannova študija. Pri tej študiji je bila izračunana neto sedanja vrednost projekta Paks II na podlagi operativnih stroškov sedanje Paks NPP (ki vključujejo obsežno srednjeročno prenovo elektrarne) in več alternativnih podatkov (tj. 75 %, 85 % in 92 %) o stopnji izkoriščenosti, pri čemer so nekatere napovedi cen električne energije temeljile na javnih mednarodnih virih (npr. uprava ZDA za energetske informacije in nacionalno prenosno omrežje Združenega kraljestva). Ugotovitev študije je, da bi projekt ustvarjal izgubo po večini obravnavanih scenarijev, kar bi kazalo obstoj državne pomoči.

Vlada Avstrije

(139) Avstrija trdi, da izgradnja in obratovanje jedrskih elektrarn nista donosna zaradi vseh povezanih stroškov, ki jih je treba internalizirati po načelu „onesnaževalec plača“. Avstrija meni, da načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu ni izpolnjeno v zvezi z naložbo Madžarske v Paks II. Avstrija trdi, da ni dokazov, da so bile ekonomske študije, ki jih je Madžarska predložila Komisiji, opravljene s potrebno skrbnostjo ali da stroški, upoštevani za izračune, zajemajo vse morebitne stroške v skladu z načelom „onesnaževalec plača“.

(140) Avstrija trdi tudi, da so preostali pogoji za obstoj pomoči izpolnjeni.

Druge pripombe v zvezi z obstojem pomoči

(141) Paks II je trdila, da je bila v sklepu o začetku postopka napačno uporabljena zgolj ena krivulja napovedi cen, zlasti ob upoštevanju dolgega trajanja projekta. Ugotovila je tudi, da Komisija nepravilno uporablja stroške obratovanja in vzdrževanja sedanje Paks NPP za utemeljitev stroškov obratovanja in vzdrževanja novih enot 5 in 6 generacije III+. Poleg tega Paks II poudarja, da je bila prvotna odločitev o naložbi sprejeta, ko je bila sklenjena pogodba EPC, in da se je obveznost v zvezi z odhodkom nanašala samo na fazo razvoja, medtem ko se končna obveznost Paks II v zvezi z odhodkom za fazo gradnje nanaša na določen trenutek v prihodnosti. Paks II trdi, da se lahko družba do tega trenutka odloči, da ne bo nadaljevala projekta, če se njegov ekonomski vidik spremeni zaradi zunanjih sprememb na trgu, vendar ta možnost ni najbolj verjetna. Paks II se sklicuje tudi na poročilo, ki ga je za madžarsko vlado pripravila družba Rothschild & Co (v nadaljnjem besedilu: študija Rothschild) (55), v katerem je bilo ugotovljeno, da bi lahko interna stopnja donosnosti dosegla 12 %, kar je precej višje od razpona, ki ga je Komisija navedla v sklepu o začetku postopka, tj. 6,7–9 %. Nazadnje, Paks II ugotavlja, da se razpona za WACC in interno stopnjo donosnosti, ki ju je izračunala Komisija, prekrivata, zato se lahko pričakuje, da bo pri projektu zagotovljeno ustrezno plačilo.

(142) Družba Enersense Group trdi, da enačba za WACC, ki jo je uporabila Komisija, ni točna, če je Komisija zanjo uporabila preveč konzervativne dejavnike. Po njenem mnenju ustrezni strošek dolga, ki bi ga bilo treba uporabiti za WACC pri oceni načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, znaša 4,5 % pred davkom oziroma 3,6 % po njem, pri čemer se sčasoma uporabijo manjše predvidene prilagoditve. Kot trdi, ruski dobavitelj zagotovi približno 80 % sredstev za ceno naročila, zato bi morala donosnost naložbe temeljiti na 80-odstotnem vzvodu, da bi se izrazil vir sredstev za naložbo v skladu z drugimi jedrskimi elektrarnami. Enersense Group navaja, da bi morali WACC ob predpostavki 11-odstotnih stroškov lastniškega kapitala in 3,6 -odstotnih stroškov dolga po davku ter ob upoštevanju 80-odstotnega znižanja na podlagi vzvoda znašati 5,1 %. Poleg tega trdi, da bi znašali 6,2 %, če bi se uporabilo znižanje na podlagi 65-odstotnega vzvoda. Sklepa, da bi bila donosnost naložbe precej boljša, če bi se uporabila tržni strošek dolga in faktor vzvoda.

(143) Zainteresirane strani so trdile še, da se po priključitvi elektrarne na omrežje WACC precej znižajo, vrednost podjetja pa se zviša. Zato bi se lahko elektrarna ali njeni deli prodali po ceni, primerljivi z drugimi jedrskimi objekti, ki zdaj obratujejo. Trdi se, da izračuni Komisije v sklepu o začetku postopka ne izražajo te prožnosti naložbe.

(144) Komisija je prejela tudi opažanja v zvezi s pomenom celovite ocene in vključitve pripisanih stroškov izvzetja jedrske tehnologije iz nacionalne mešanice virov energije v okviru precejšnjih sprememb obstoječega portfelja zmogljivosti za proizvodnjo električne energije. Po teh navedbah je pomembno, da se poleg modelov v zvezi z „donosnostjo naložbe“ ali „diskontiranim denarnim tokom“ upošteva tudi dejstvo, da projekt Paks II pomeni pomembno naložbo v obstoječi sektor, ki dodaja realno vrednost, in ne zgolj priložnosti za „portfeljsko naložbo“ ali kratkoročne špekulacije. Trdi se, da bi morala Komisija pri svojih izračunih v zvezi z uspešnostjo projekta upoštevati tudi te značilnosti.

(145) Več opažanj se sklicuje na sklepno ugotovitev študije Rothschild, da je lahko projekt uspešen samo pod tržnimi pogoji, tudi če temelji na zelo pesimističnih predpostavkah. Po nekaterih trditvah so ključne predpostavke glede prihodnjih cen električne energije dokaj zmerne, navedene cene pa se bodo predvidoma zvišale po letu 2025. Na podlagi tega Paks II ne bi dobila prednosti.

(146) Po nekaterih opažanjih dejstvo, da se projekt izvaja na podlagi pogodbe EPC „na ključ“, pomeni, da bi bil privlačen za vsakega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, zato bi Madžarska izvedla naložbo tudi pod tržnimi pogoji.

4.2 PRIPOMBE V ZVEZI Z MOREBITNO ZDRUŽLJIVOSTJO UKREPA Z NOTRANJIM TRGOM

4.2.1 PRIPOMBE V ZVEZI S CILJEM SKUPNEGA INTERESA

(147) Avstrija, združenje IG Windkraft, družba Oekostrom AG in druge tretje strani trdijo, da v skladu z načeli iz člena 107(3) PDEU subvencioniranje izgradnje in obratovanja novih jedrskih elektrarn ni združljivo z notranjim trgom. Jedrska energija ne bi bila nova, inovativna ali trajnostna tehnologija za proizvodnjo energije, ki bi lahko prispevala k doseganju cilja Unije za povečanje deleža proizvodnje energije s tehnologijami obnovljivih virov. Zato projekt ne bi smel biti upravičen do začasne podpore pred zrelostjo trga.

(148) Avstrija trdi, da se v skladu s členom 2(c) in členom 40 Pogodbe Euratom spodbujanje novih naložb v jedrsko energijo ne more šteti za cilj skupnega interesa, ker iz Pogodbe Euratom ni mogoče razbrati skupnega interesa v smislu člena 107(3) PDEU. Poleg tega bi bil tak cilj v nasprotju z drugimi cilji Unije na podlagi PDEU, in sicer previdnostnim načelom iz člena 191 in načelom trajnosti iz programa Obzorje 2020 (56).

(149) Po navedbah iz več predloženih dokumentov bi projekt prispeval k evropskim ciljem postavitve jedrskih objektov ter jedrskih raziskav, ki se priznavajo tudi v Pogodbi Euratom.

(150) Pri številnih opažanjih se trdi, da bi morala Komisija dejstvo, da bi se z jedrsko energijo zagotovil čist, nizkoogljičen vir energije, priznati kot skupni cilj Unije, ki upravičuje naložbo.

(151) Nekatera opažanja se sklicujejo na člen 194(2) PDEU, po katerem lahko države članice določijo svojo mešanico virov energije. Opozarja se tudi, da je načrtovana mešanica virov energije Madžarske del njene nacionalne strategije za energijo in usklajena s scenarijem proizvodnje iz jedrskih virov, premoga in obnovljivih virov. Na podlagi tega bi lahko bila naložba upravičena.

(152) Komisija je prejela tudi pripombe, v katerih je poudarjeno, da se z jedrsko energijo zagotavlja dolgoročen, zelo varen in zanesljiv vir energije v mešanici virov energije Unije. V navedenih pripombah je navedeno, da bi lahko električna energija, proizvedena iz jedrskih virov s praviloma visokimi stopnjami zmogljivosti (med 85 in 90 %), pomembno prispevala k dolgoročni zanesljivosti oskrbe z energijo. Druge zainteresirane strani trdijo, da bi lahko projekt zaradi precejšnje vrzeli v prihodnji inštalirani moči, ki se bo predvidoma pojavila do leta 2030 s postopnim umikom obstoječih enot v Paks NPP, in zaradi zanašanja na uvoz električne energije pomenil najustreznejšo možnost za Madžarsko za zagotovitev zanesljive oskrbe z energijo in zmanjšanje odvisnosti od goriva.

(153) Komisija je prejela trditve, da bo končanje projekta prispevalo k rasti v regiji, predvsem z ustvarjanjem novih delovnih mest. Poleg tega je bilo v nekaterih opažanjih navedeno, da imajo podjetja v Uniji ne glede na svojo velikost veliko priložnost za sodelovanje pri dokončanju projekta, s čimer bi se okrepila poslovna dobavna veriga. Po navedenih opažanjih je taka predvidena rast v skupnem interesu, kar bi lahko upravičilo dokončanje projekta.

4.2.2 PRIPOMBE V ZVEZI Z USTREZNOSTJO UKREPA

(154) Združenji IG Windkraft in Energiaklub trdita, da ukrep ni ustrezen glede na strošek projekta v primerjavi z drugimi možnostmi, usmerjenimi v vrzeli v prihodnji inštalirani moči za proizvodnjo električne energije. S podobnim zneskom subvencij bi se lahko proizvedla veliko večja letna količina električne energije, če bi se vložil v druge vire električne energije, kot so tehnologije obnovljivih virov.

4.2.3 PRIPOMBE V ZVEZI Z NUJNOSTJO UKREPA IN SPODBUJEVALNIM UČINKOM

(155) Avstrija trdi, da Komisija ni pravilno opredelila zadevnega trga za presojo, ali morda obstaja nedelovanje trga, tj. trga z jedrsko energijo na Madžarskem. Trdi, da je pravilni zadevni trg liberalizirani notranji trg Unije z električno energijo. Poleg tega trdi, da nedelovanja trga v zvezi s proizvodnjo električne energije in oskrbo z njo na notranjem trgu z električno energijo ni. Nasprotno, cene električne energije bi se zniževale, deloma zaradi ustreznih proizvodnih zmogljivosti. Poleg tega je Madžarska dobro povezana z omrežji sosednjih držav članic.

(156) Avstrija in združenje IG Windkraft trdita, da jedrske elektrarne morda niso ustrezno sredstvo za spopadanje z morebitno težavo Madžarske z zanesljivostjo oskrbe. Trdita, da so okolju prijaznejši, prilagodljiv in cenejši viri energije v malih, decentraliziranih enotah morda ustreznejši. Avstrija trdi še, da so jedrske elektrarne občutljive na vročinske valove zaradi potreb po hlajenju in da so države članice skoraj povsem odvisne od uvoza uranove rude.

(157) Tretje strani trdijo tudi, da bo sam trg zagotovil izgradnjo novih proizvodnih zmogljivosti v sektorju proizvodnje električne energije. Dejstvo, da je Madžarska odvisna od uvoza električne energije, ne bi pomenilo nedelovanja trga, zlasti ne takega, ki bi se obravnavalo z novo jedrsko elektrarno. Predložene pripombe kažejo, da je uvoz cenejše električne energije iz drugih držav članic običajen in sprejemljiv učinek delujočega trga in ne pomeni nedelovanja trga. To zgolj kaže sposobnost kupovanja blaga po najnižji tržni ceni. V predloženih pripombah je navedeno, da cene električne energije določajo številni dejavniki, vključno s cenami blaga, ponudbo in povpraševanjem. Zlasti v Evropi bi bila znižanja cen električne energije posledica kroničnih presežnih zmogljivosti za proizvodnjo. Ker bi se lahko štelo, da je to odziv učinkovitega delujočega trga, ni mogoče trditi, da bi znižanje tržnih cen energije zaradi uvoza pomenilo nedelovanje trga kot utemeljitev za izgradnjo nove jedrske zmogljivosti.

(158) Glede na prejete pripombe bi morala Madžarska tudi v primeru nedelovanja trga v sektorju proizvodnje električne energije pregledno in nediskriminatorno proučiti več možnosti.

(159) Druga opažanja kažejo, da čeprav so izzivi za naložbo v jedrsko energijo, vključno z veliko vnaprejšnjo kapitalsko naložbo ter potrebo po javni in politični podpori, znani, priznanje teh težav ni enakovredno ugotovitvi, da je razvoj jedrske energije povezan z nedelovanjem trga. V teh opažanjih je poudarjeno, da je Komisija v primeru elektrarne Hinkley Point C sicer ugotovila nedelovanje trga, vendar se zato ne bi smelo domnevati, da se lahko vse naložbe v jedrsko energijo realizirajo samo z režimi subvencij ali da obstajajo razlogi za domnevo o splošnem nedelovanju trga z jedrsko energijo.

4.2.4 PRIPOMBE V ZVEZI S SORAZMERNOSTJO UKREPA

(160) Avstrija trdi, da mora biti državna pomoč vedno omejena na najnižji potrebni znesek. V tem primeru se gradnja v okviru predlaganega projekta ne izvaja po razpisu za zbiranje ponudb, zato ni bilo mogoče ugotoviti, ali bi bili skupni stroški projekta omejeni na najnižji potrebni znesek.

(161) Združenje Energiaklub trdi, da madžarski organi niso proučili, kakšna bi bila najnižja raven finančne podpore, s katero bi bil projekt izvedljiv. Namesto tega so si prizadevali financirati celoten projekt, po možnosti tudi operativne stroške. Energiaklub poudarja še, da glede na izračune, ki jih je predložila Madžarska, državna pomoč ne bi bila omejena samo na izvedbo naložbe, ampak bi se dodelila tudi za delovanje projekta, s čimer bi se lahko zagotovilo čezmerno nadomestilo Paks II.

4.2.5 PRIPOMBE V ZVEZI Z UČINKOM UKREPA NA NOTRANJI TRG

(162) Avstrija trdi, da državna pomoč za tehnologijo, ki sama po sebi ni dobičkonosna na liberaliziranem notranjem trgu z električno energijo, povzroča čezmerna izkrivljanja konkurence. Poleg tega se lahko tako prepreči, da bi na trg vstopili novi, trajnostni in stroškovno učinkovitejši udeleženci, ali pa je mogoče take udeležence na trgu prisiliti, da z njega izstopijo. Avstrija trdi, da se jedrske elektrarne uporabljajo za pokrivanje velike zmogljivosti za pokrivanje osnovne obremenitve, ta pa ima prednost, ko je priključena na omrežje, saj lahko jedrske elektrarne zgolj nekoliko spreminjajo svoje zmogljivosti. Čeprav vključujejo visoke stroške izgradnje in razgradnje, so njihovi stroški obratovanja nizki, zato se lahko vključijo v razvrščanje po pomembnosti.

(163) Avstrijski organi in združenje IG Windkraft trdijo, da bo izgradnja novih jedrskih elektrarn s povečanjem koncentracije na trgu ustvarila precejšnjo tržno moč za upravljavce elektrarn na lokaciji Paks in po možnosti privedla do zlorabe prevladujočega položaja na podlagi člena 102 PDEU.

(164) MVM Group in Paks II trdita, da sta družbi postali popolnoma neodvisni druga od druge, ko je MVM Group državi prodala vse delnice Paks II. Poudarjata, da MVM Group nima nobenega neposrednega ali drugačnega nadzora nad upravljanjem in delovanjem Paks II. Poleg tega poudarjata, da sta MVM Group in Paks II dve ločeni družbi za proizvodnjo električne energije tako kot vsi ostali konkurenti, zato ni razloga za domnevo, da se njune dejavnosti usklajujejo ali da se bosta družbi združili. MVM Group trdi še, da njena strategija vključuje morebitne naložbe, ki bodo morda v prihodnje konkurirale Paks II.

(165) Paks II trdi, da je projekt načrtovan kot nadomestna zmogljivost za sedanje štiri enote Paks NPP. Sedanje enote bodo predvidoma postopoma umaknjene do sredine 30. let tega stoletja, novi enoti 5 in 6 (projekt Paks II) pa ne bi začeli obratovati do sredine 20. let tega stoletja. Zato so po mnenju Paks II ocena tržnih deležev in trditve o prevladujočem položaju neutemeljene in se v tem trenutku ne morejo upoštevati.

(166) Več zainteresiranih strani je poudarilo, da bi bil trg z energijo, ki ga je treba proučiti, večji od ozemlja posamezne države, če vključuje številne mednarodne konkurente, glede na to, da je uvoz električne energije na Madžarsko obsežen, stopnja njene povezave s sosednjimi državami pa visoka.

(167) Nekatere strani izrecno trdijo, da bi lahko projekt povzročil padec cen na regionalnih trgih z električno energijo, kot je nemški, na katerem bi se pričakovalo, da se bo letna cena električne energije za osnovno obremenitev znižala za največ 0,6 % do leta 2025, za največ 1,1 % do leta 2030 in za največ 1,2 % do leta 2040. Druge strani pa trdijo, da bi naprave na obnovljive vire v Nemčiji zaradi novih reaktorjev v Paks II ustvarile manjše prihodke, breme davkoplačevalcev za financiranje nemških shem pomoči za obnovljive vire pa bi se povečalo, medtem ko bi imeli dobavitelji električne energije iz neobnovljivih virov do leta 2030 do 1,02 -odstotni prihranek.

4.3 DODATNE PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

(168) Pri več opažanjih je bilo poudarjeno, da javnosti na Madžarskem niso bile razkrite vse podrobnosti v zvezi s projektom. Poleg tega se trdi, da je odločitev v zvezi s Paks II dejansko neupravičena, saj niso bile opravljene pripravljalne preiskave o tem, kako bi enako obsežna naložba v ukrepe za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije prispevala k zanesljivi oskrbi z energijo. Strani, ki so izrazile navedena opažanja, trdijo, da se projekt zaradi pomanjkanja obsežnega sodelovanja javnosti in stroke ne bi smel izvesti.

(169) Pri nekaterih pripombah se opozarja na morebitno nevarnost jedrskih elektrarn. Nekatere izražajo zaskrbljenost v zvezi s sposobnostjo Madžarske in Paks II za spopadanje z incidenti na področju jedrske varnosti, vključno z varnim odlaganjem jedrskih odpadkov.

(170) Pri nekaterih opažanjih se poudarja odsotnost razpisnega postopka pri izbiri izvajalca gradnje novih proizvodnih enot, kar naj bi bilo v nasprotju z določbami prava Unije. Poleg tega poslanec Evropskega parlamenta Jávor trdi, da je domnevna kršitev pravil Unije o javnih naročilih neločljivo povezana z ukrepom, saj meni, da Rusija Madžarski ne bi odobrila posojila za projekt Paks II, ne da bi zagotovila naložbo za Rosatom, s čimer bi se izognila pravilom Unije o javnih naročilih. Sklepa, da presoje, ali uporaba ruskega posojila pomeni nezakonito državno pomoč, ni mogoče ločiti od vprašanja izogibanja pravilom o javnih naročilih, saj sta neločljivo povezana, zato bi bilo treba oceniti njun skupni učinek.

(171) Predloženih je bilo več pripomb, ki izražajo nasprotovanje dejstvu, da se projekt izvaja z ruskim posojilom. Trdi se, da se bosta tako spodbujali odvisnost od goriva in finančna odvisnost ter da bo to v nasprotju s strategijo EU za energetsko varnost, saj bo subjektom na trgu Unije preprečevalo, da bi razvili energetsko omrežje in infrastrukturo po vsej Uniji.

(172) Nekatere zainteresirane strani trdijo, da bi morala Madžarska ravnati v skladu s členom 8 Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta (57), če je sklenila, da potrebuje nove zmogljivosti za električno energijo za prihodnost. V zadevnem primeru razpisnega postopka ali enako preglednega in nediskriminatornega postopka za zagotovitev nove zmogljivosti ni bilo. Zato bi lahko po njihovem mnenju naložba Paks II pomenila kršitev prava Unije.

(173) Nekatere strani trdijo, da uporaba državne pomoči ni ustrezna, kadar onesnaževalca razbremeni plačevanja stroškov onesnaževanja, ki ga povzroča, v duhu smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (58).

4.4 ODGOVOR MADŽARSKE NA PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

(174) Madžarska je svoj odgovor na pripombe tretjih strani (v nadaljnjem besedilu: odgovor na pripombe tretjih strani) v zvezi s sklepom o začetku postopka o državni pomoči predložila 8. aprila 2016.

(175) Madžarska zlasti močno nasprotuje pripombam, ki so jih predložili vlada Avstrije, organizacija Greenpeace Energy, združenje Energiaklub in poslanec Evropskega parlamenta Benedek Jávor ter v katerih različne tretje strani trdijo, da stroški v zvezi z varnostnimi in okoljskimi predpisi, dolžniškim financiranjem, zavarovanjem, varnostjo, odlaganjem odpadkov, razgradnjo, povezavami za prenos in naložbami za naknadno opremljanje niso bili vključeni v analizo Madžarske, pri čemer trdi, da so navedene strani prejele napačne informacije in da so njihove trditve neutemeljene.

(176) V odgovoru je podrobno ovrgla pripombe, ki jih je predložil poslanec Evropskega parlamenta Benedek Jávor. Madžarska zlasti poudarja, da: — so stroški vseh potrebnih naložb za varnost vključeni v pogodbo EPC, — izbiro sistema za neposredno hlajenje podpira presoja vpliva na okolje, izvedena za projekt, — je zneske stroškov v zvezi z ravnanjem z odpadki in razgradnjo izračunala Agencija za ravnanje z radioaktivnimi odpadki na podlagi zakona CXVI o atomski energiji iz leta 1996, — so stroški v zvezi s priključitvijo v omrežje za Paks II vključeni v finančno analizo projekta, — zmanjšanja obratovanja Paks NPP ali Paks II v času majhne porabe ne bo, saj bi morala Paks II nadomestiti starejše in obstoječe proizvodne zmogljivosti, ki bodo postopoma umaknjene, — ker se uporablja sodobna tehnologija generacije III+, se lahko domneva, da bo stopnja izkoriščenosti v življenjski dobi Paks II razmeroma visoka (vek kot 90 %), — 60-letno obdobje obratovanja je splošno priznano na mednarodni ravni, saj se običajno predpostavlja tudi za slabše elektrarne generacije III, — projekt je nevtralen v smislu DDV, domneva o carinah in njihov izračun pa sta netočna, saj bodo večino storitev izvajali dobavitelji iz EU.

(177) Madžarska trdi, da je bila opravljena temeljita analiza občutljivosti za proučitev vpliva predpostavk in spremenljivk, kot so življenjska doba elektrarne, stroški obratovanja in vzdrževanja, stroški ravnanja z odpadki in razgradnje, faktorji obremenitve, makroekonomski dejavniki, kot so tuje valute in inflacija, različni scenariji za tržne cene, zamude itd., na poslovni model, ta analiza občutljivosti pa v celoti podpira sklep, da ukrep ne bi pomenil državne pomoči.

(178) Kar zadeva prejeta opažanja v zvezi z morebitno združljivostjo ukrepa, Madžarska ponavlja več predloženih trditev v zvezi s svobodno izbiro in diverzifikacijo mešanice virov energije, potrebo po nadomestni zmogljivosti, razogljičenjem, ustvarjanjem delovnih mest, cenovno dostopnostjo in domnevnimi multiplikacijskimi učinki.

(179) Madžarska navaja, da je trditev vlade Avstrije, da je bil cilj Pogodbe Euratom v zvezi z „razvojem jedrske energije v Skupnosti […] že dosežen in se ne more uporabiti za podporo skupnemu interesu v smislu člena 107(3) PDEU zaradi razvite tehnologije in številnih jedrskih elektrarn, ki so bile zgrajene v Evropi,“ zgrešena. Po mnenju Madžarske je vlada Avstrije v svoji trditvi cilj razvoja proizvodnje jedrske energije zamenjala s pojmovanjem tehnologije, za katero ni mogoče trditi, da je statična. Madžarska trdi, da je Pogodba Euratom še naprej del ustavne ureditve Unije in da to ni bilo razveljavljeno. Nazadnje, poudarja, da Avstrija in Greenpeace nista predložili sodne prakse, ki bi kazala, da so cilji skupnega interesa vedno dokončni ali časovno omejeni.

(180) Kar zadeva diverzifikacijo mešanice virov energije, Madžarska nasprotuje trditvi Avstrije in avstrijskega združenja za vetrno energijo o odvisnosti od urana po vsej Uniji ter poudarja, da obsežni neizkoriščeni viri zagotavljajo raznovrsten in splošno razpoložljiv uran. Poleg tega trdi, da zgolj dejstvo, da je vir omejen, ne pomeni, da njegova uporaba ni trajnostna, in se sklicuje na trditve Lorete Stankeviciute, ekonomistke s področja energetskega gospodarstva, ki je v imenu Mednarodne agencije za jedrsko energijo (IAEA) (59) dejala, da „jedrska energija dosega ugodne rezultate pri številnih kazalnikih trajnosti“.

(181) Madžarska opozarja, da so nekatere trditve v zvezi s potrebo po razogljičenju z uporabo jedrskih virov energije veljavne, saj so za tehnologije obnovljivih virov značilni visoki stroški in nestalnost glede vrste proizvodnje energije. Poleg tega trdi, da so fiksne subvencionirane tarife za obnovljive vire neskladne z omogočanjem pogojev prostega trga, in navaja organizacijo Greenpeace, ki je trdila, da bi bili sporazumi o fiksni nakupni ceni električne energije manj ugodni po scenarijih z nižjimi tržnimi cenami, čeprav Paks II ne bi tako prodajala svoje električne energije.

(182) Madžarska navaja več virov, ki trdijo, da ukrep ne bo neupravičeno izkrivljal konkurence, in opozarja, da Komisija ni izrazila dvomov glede združljivosti ukrepa z notranjim trgom (kot trdi Greenpeace), ampak glede vprašanja obstoja pomoči.

(183) V zvezi s tem (morebitnim izkrivljanjem konkurence) Madžarska nasprotuje trditvam Greenpeace, da bo uvedla fiksno tarifo (podobno kot v primeru elektrarne Hinkley Point C) za podporo dolgoročnemu obratovanju Paks II.

(184) Madžarska izpodbija opažanja, pri katerih se trdi, da bi projekt izrinil naložbe v obnovljive vire energije na Madžarskem in v sosednjih državah. Trdi, da nacionalna strategija za energijo vključuje obnovljive vire in jedrsko energijo ter da prihodnje vrzeli v inštalirani moči ni mogoče zapolniti samo z jedrsko energijo. Zato dodatne jedrske zmogljivosti ne bi preprečile razvoja obnovljive energije. Madžarska ugotavlja, da tržna analiza družbe Energy Brainpool, ki jo je priložila organizacija Greenpeace, temelji na predpostavki o uporabi obnovljivih virov e