Uredba Sveta (ES) št. 1215/1999

z dne 10. junija 1999

o spremembi Uredbe št. 19/65/EGS o uporabi člena 81(3) Pogodbe za nekatere skupine sporazumov in usklajenih ravnanj [1]

SVET EVROPSKE UNIJE JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 83 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije [2],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [3],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [4],

(1) ker je z Uredbo št. 19/65/EGS [5] Svet pooblastil Komisijo, brez poseganja v uporabo Uredbe Sveta št. 17: prva uredba o izvajanju členov 81 in 82 Pogodbe [6] in v skladu s členom 81(3) Pogodbe, da sprejme uredbe, ki določajo, da se člen 81(1) ne uporablja za nekatere skupine sporazumov, zlasti ne za tiste, v katerih sta stranki samo dve podjetji, pri čemer se ena stranka z drugo dogovori, da bo samo tej dobavljala neko blago za nadaljnjo prodajo na določenem območju skupnega trga ali pri čemer se ena stranka z drugo dogovori, da bo kupovala samo od nje neko blago za nadaljnjo prodajo ali pri čemer obe stranki medsebojno prevzameta obveznost glede izključne dobave in nabave za nadaljnjo prodajo;

(2) ker je v skladu z Uredbo št. 19/65/EGS Komisija zlasti sprejela Uredbo (EGS) št. 1983/83 z dne 22. junija 1983 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine sporazumov o izključni distribuciji [7], Uredbo (EGS) št. 1984/83 z dne 22. junija 1983 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine sporazumov o izključni nabavi [8] in Uredbo (EGS) št. 4087/88 z dne 30. novembra 1988 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine franšiznih sporazumov [9] (uredbe o izjemah);

(3) ker je dne 22. januarja 1997 Komisija objavila Zeleno knjigo o vertikalnih omejitvah v politiki konkurence ES in z njo sprožila široko javno razpravo glede uporabe člena 81(1) ter (3) Pogodbe v zvezi z vertikalnimi sporazumi ali usklajenimi ravnanji;

(4) ker je odziv držav članic, Evropskega parlamenta, Ekonomsko-socialnega odbora, Odbora regij in zainteresiranih strank na Zeleno knjigo praviloma koristil reformi politike konkurence Skupnosti glede vertikalnih sporazumov; ker je že navedene uredbe o skupinskih izjemah treba ustrezno revidirati;

(5) ker mora vsaka taka reforma izpolniti obe zahtevi glede zagotavljanja učinkovitega varstva konkurence in ustrezne pravne varnosti podjetjem; ker je pri uresničevanju teh ciljev treba upoštevati, kolikor je mogoče, potrebo po poenostavitvi administrativnega nadzora in zakonodajnega okvira; ker se ob isti stopnji tržne moči vertikalne omejitve na splošno štejejo za manj škodljive za konkurenco kakor horizontalne;

(6) ker se navedene uredbe o izjemah ne omejujejo le na določitev skupin sporazumov, za katere veljajo, in opredelitev omejitev ali določb, ki jih sporazumi ne smejo vključevati, ampak naštevajo tudi določbe, ki so izvzete; ker se ta zakonodajni pristop k pogodbenim razmerjem na splošno šteje za preveč togega v ekonomskem smislu, v katerem se strukture in metode distribucije hitro spreminjajo;

(7) ker navedene uredbe o izjemah obsegajo le tiste skupine dvostranskih izključnih sporazumov, sklenjenih zaradi nadaljnje prodaje, ki zadevajo izključno distribucijo ali nabavo blaga ali oboje ali ki vsebujejo omejitve, naložene v zvezi z odstopom ali uporabo pravic industrijske lastnine; ker iz svojega obsega med drugim izključujejo vertikalne sporazume med več kakor dvema podjetjema, sporazume o selektivni distribuciji, sporazume o storitvah in sporazume o dobavi ali nabavi ali obojem, blaga ali storitev za predelavo ali vgradnjo; ker zaradi tega znatno število vertikalnih sporazumov ne more izpolnjevati pogojev za izjemo v skladu s členom 81(3) Pogodbe, dokler vsakega od njih Komisija ne preuči, kar lahko zmanjša pravno varnost, ki je na voljo zadevnim podjetjem in po nepotrebnem otežuje administrativni nadzor;

(8) ker je razprava, ki je sledila objavi Zelene knjige, opozorila tudi na dejstvo, da je pri določitvi načina za uporabo člena 81(1) in (3) treba pravilno upoštevati ekonomske učinke vertikalnih sporazumov; ker je pri vseh ekonomskih merilih, ki omejujejo področje uporabe skupinske izjeme zaradi morebitnih protikonkurenčnih učinkov sporazuma, treba upoštevati delež upoštevnega trga, ki ga ima zadevno podjetje;

(9) ker bi morala biti zato Komisija pristojna za zamenjavo obstoječe zakonodaje z enostavnejšo, prožnejšo in bolj ciljno usmerjeno, ki lahko obsega vse vrste vertikalnih sporazumov; ker bi v primeru, če se področje uporabe uredbe o izjemi, ki vključuje takšne sporazume, tako razširi, morali obstajati kriteriji, kakor so mejni tržni deleži, za opredelitev okoliščin, v katerih glede na možne ekonomske učinke sporazumov uredba ne velja več; ker bi bilo pri določitvi takih mejnih tržnih deležev treba upoštevati tržno moč zadevnega podjetja; ker bi bilo nekatere stroge protikonkurenčne vertikalne omejitve, kakor so minimalne in fiksne cene za nadaljnjo prodajo in nekatere vrste ozemeljske zaščite, ne glede na tržni delež zadevnega podjetja treba izvzeti iz uporabe uredbe;

(10) ker Komisiji pooblastila, ki so ji bila podeljena z Uredbo št. 19/65/EGS, ne omogočajo, da bi izvedla reformo trenutno veljavnih pravil, ki bi zajela vse vrste vertikalnih sporazumov; ker bi bilo zato treba člen 1(1)(a) in (2)(b) te uredbe razširiti, da bi zajel vse sporazume iz člena 81(1) Pogodbe, ki jih skleneta dve ali več podjetij, od katerih vsako, za namene sporazuma, posluje na različni stopnji proizvodnje ali distribucijske verige, in ki se nanašajo na pogoje, po katerih lahko stranke kupujejo, prodajajo ali preprodajajo neko blago ali storitve (vertikalni sporazumi), vključno s sporazumi o izključni distribuciji, sporazumi o izključni nabavi, franšiznimi sporazumi in sporazumi o selektivni distribuciji ali kakršno koli kombinacijo teh sporazumov ter nekaterimi enostranskimi vertikalnimi sporazumi, sklenjenimi med konkurenčnimi podjetji, kakor tudi vertikalnimi sporazumi med združenjem malih in srednje velikih trgovcev na drobno in njegovimi člani ali med takim združenjem in njegovimi dobavitelji;

(11) ker navedene uredbe o izjemah Komisijo pooblaščajo, da v skladu s členom 7 Uredbe št. 19/65/EGS odpravi ugodnost uporabe teh uredb, kadar koli ima sporazum ali mreža podobnih sporazumov določene učinke, ki so nezdružljivi s pogoji, določenimi v členu 81(3); ker je za zagotovitev učinkovitega nadzora nad trgi in večje decentralizacije pri uporabi pravil konkurence Skupnosti primerno določiti, da lahko v primeru, če se učinki takega sporazuma čutijo na ozemlju države članice ali na njegovem delu, ki ima vse značilnosti samostojnega trga, pristojni organ te države članice odpravi ugodnost skupinske izjeme na svojem ozemlju in sprejme odločbo o odpravi teh učinkov; ker je v skladu s tem navedeni člen 7 treba dopolniti, tako da bo določal okoliščine, v katerih lahko pristojni organi v državah članicah odpravijo ugodnost uporabe uredbe o izjemah;

(12) ker lahko za zagotovitev učinkovitega nadzora nad učinki, ki na danem trgu izhajajo iz obstoja vzporednih mrež podobnih sporazumov, uredba o skupinski izjemi postavi pogoje, v katerih je takšne mreže sporazumov mogoče izvzeti iz njene uporabe z uredbo; ker lahko takšni pogoji temeljijo na merilih, kakor je stopnja pokritosti trga s takšnimi mrežami sporazumov; ker bo v skladu s tem Komisija pooblaščena, da z uredbo določi, da na danem trgu ustrezni sporazumi izpolnjujejo navedene pogoje; ker bo v takšnem primeru Komisija morala določiti prehodno obdobje najmanj šestih mesecev, po poteku katerega skupinska izjema ne bo več veljala za zadevne sporazume na tistem trgu; ker je učinek take uredbe, ki določa, da se uredba o skupinski izjemi ne uporablja za zadevne sporazume na določenem trgu, uporaba člena 81 Pogodbe na podlagi posamične preučitve; ker se bo Komisija pred sprejetjem takšne uredbe posvetovala s svetovalnim odborom in na zahtevo države članice tudi pred objavo osnutka uredbe,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba št. 19/65/EGS se spremeni:

1. Člen 1 se spremeni:

(a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

"1. Brez poseganja v uporabo Uredbe št. 17 in v skladu s členom 81(3) Pogodbe lahko Komisija z uredbo razglasi, da člen 81(1) ne velja za:

(a) skupine sporazumov, sklenjenih med dvema ali več podjetji, od katerih vsako posluje za namene sporazuma na različni stopnji proizvodnje ali distribucijske verige, in ki se nanašajo na pogoje, po katerih lahko stranke kupujejo, prodajajo ali preprodajajo neko blago ali storitve;

(b) skupine sporazumov, sklenjenih le med dvema strankama, ki vključujejo omejitve, naložene v zvezi s pridobitvijo ali uporabo pravic industrijske lastnine, zlasti patentov, uporabnih modelov, vzorcev ali blagovnih znamk, ali v zvezi s pravicami, ki izhajajo iz pogodb o prenosu ali pravici do uporabe proizvodne metode ali znanja glede uporabe ali izvajanja industrijskih procesov";

(b) v odstavku 2(b) se besede "določbe ki jih morajo vsebovati sporazumi ali" zbrišejo;

(c) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

"3. Odstavka 1 in 2 po analogiji veljata za skupine usklajenih ravnanj".

2. Vstavi se naslednji člen:

"Člen 1a

Uredba v skladu s členom 1 lahko določa pogoje, ki lahko vodijo v izvzetje iz njene uporabe določenih vzporednih mrež podobnih sporazumov ali usklajenih ravnanj, delujočih na določenem trgu; ko so te okoliščine izpolnjene, lahko Komisija to ugotovi z uredbo in določi obdobje, po preteku katerega Uredba v skladu s členom 1 ne bi bila več uporabna za zadevne sporazume ali usklajena ravnanja na tistem trgu; tako obdobje ne sme biti krajše od šestih mesecev."

3. Člen 6(1) se nadomesti naslednjim:

"1. Komisija se bo posvetovala s Svetovalnim odborom za omejevalna ravnanja in monopole:

(a) glede uredbe v skladu s členom 1 pred objavo osnutka uredbe in pred njenim sprejetjem;

(b) glede uredbe v skladu s členom 1a pred objavo osnutka uredbe, če ga zahteva država članica, in pred njenim sprejetjem.".

4. V členu 7 sedanji odstavek postane odstavek 1, doda pa se naslednji odstavek:

"2. Kadar imajo sporazumi ali usklajena ravnanja, za katere velja uredba, sprejeta v skladu s členom 1, v posameznem primeru učinke, nezdružljive s pogoji iz člena 81(3) Pogodbe, na ozemlju države članice ali na njegovem delu, ki ima vse značilnosti samostojnega trga, lahko pristojni organ v tej državi članici na lastno pobudo ali na zahtevo Komisije ali fizičnih ali pravnih oseb, ki uveljavljajo pravni interes, odpravi ugodnost uporabe tiste uredbe".

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 10. junija 1999

Za Svet

Predsednik

K.-H. Funke

[1] Redaktorska opomba: Naslov Uredbe št. 19/65/EGS je bil prilagojen tako, da se upošteva preštevilčenje členov Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti v skladu s členom 12 Amsterdamske pogodbe; prvotno sklicevanje je bilo na člen 85(3) Pogodbe.

[2] UL C 365, 26.11.1998, str. 27.

[3] Mnenje, dano dne 15. aprila 1999 (še neobjavljeno v Uradnem listu).

[4] UL C 116, 28.4.1999.

[5] UL 36, 6.3.1965, str. 533/65. Uredba, nazadnje spremenjena s Pristopnim zakonom iz leta 1994.

[6] UL 13, 21.2.1962, str. 204/62. Uredba, nazadnje spremenjena s Pristopnim zakonom iz leta 1994.

[7] UL L 173, 30.6.1983, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1582/97 (UL L 214, 6.8.1997, str. 27).

[8] UL L 173, 30.6.1983, str. 5. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1582/97.

[9] UL L 359, 28.12.1988, str. 46. Uredba, nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 1994.

--------------------------------------------------