PRILOGA II

Tehnična merila za pregled za določitev pogojev, pod katerimi se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam, in za ugotavljanje, ali ta gospodarska dejavnost ne škoduje bistveno kateremu od drugih okoljskih ciljev

1. Gozdarstvo 151

1.1 Pogozdovanje 151

1.2 Sanacija in obnova gozdov, vključno s ponovnim pogozdovanjem in naravnim obnavljanjem gozda po ekstremnem dogodku 156

1.3 Gospodarjenje z gozdovi 163

1.4 Ohranitveno gozdarstvo 168

2. Dejavnosti varstva in obnove okolja 173

2.1 Obnova mokrišč 173

3. Proizvodnja 176

3.1 Proizvodnja tehnologij za energijo iz obnovljivih virov 176

3.2 Proizvodnja opreme za proizvodnjo in uporabo vodika 178

3.3 Proizvodnja nizkoogljičnih tehnologij za promet 180

3.4 Proizvodnja baterij 183

3.5 Proizvodnja energijsko učinkovite opreme za stavbe 185

3.6 Proizvodnja drugih nizkoogljičnih tehnologij 188

3.7 Proizvodnja cementa 190

3.8 Proizvodnja aluminija 191

3.9 Proizvodnja železa in jekla 193

3.10 Proizvodnja vodika 196

3.11 Proizvodnja rastlinskega oglja 198

3.12 Proizvodnja natrijevega karbonata 200

3.13 Proizvodnja klora 202

3.14 Proizvodnja organskih osnovnih kemikalij 204

3.15 Proizvodnja brezvodnega amoniaka 207

3.16 Proizvodnja dušikove kisline 209

3.17 Proizvodnja plastičnih mas v primarni obliki 211

4. Energija 213

4.1 Proizvodnja energije z uporabo fotovoltaične tehnologije 213

4.2 Proizvodnja električne energije z uporabo tehnologije za proizvodnjo koncentrirane sončne energije 215

4.3 Proizvodnja električne energije iz vetrne energije 216

4.4 Proizvodnja električne energije s tehnologijami za izkoriščanje oceanske energije 218

4.5 Proizvodnja električne energije iz vodne energije 220

4.6 Proizvodnja električne energije iz geotermalne energije 223

4.7 Proizvodnja električne energije iz nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov 225

4.8 Proizvodnja električne energije iz bioenergije 227

4.9 Prenos in distribucija električne energije 229

4.10 Shranjevanje električne energije 231

4.11 Shranjevanje toplotne energije 233

4.12 Shranjevanje vodika 235

4.13 Proizvodnja bioplina in biogoriva za uporabo v prometu ter proizvodnja tekočega biogoriva 236

4.14 Prenosna in distribucijska omrežja za pline iz obnovljivih virov in nizkoogljične pline 238

4.15 Distribucija daljinskega ogrevanja/hlajenja 240

4.16 Namestitev in upravljanje električnih toplotnih črpalk 241

4.17 Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz sončne energije 243

4.18 Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz geotermalne energije 244

4.19 Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov 246

4.20 Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz bioenergije 248

4.21 Proizvodnja toplote/hladu iz ogrevanja s sončno toplotno energijo 250

4.22 Proizvodnja toplote/hladu iz geotermalne energije 251

4.23 Proizvodnja toplote/hladu iz nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov 253

4.24 Proizvodnja toplote/hladu iz bioenergije 255

4.25 Proizvodnja toplote/hladu z uporabo odpadne toplote 257

5. Dejavnosti oskrbe z vodo, ravnanja z odpadnimi vodami in odpadki in saniranja okolja 259

5.1 Gradnja, razširitev in upravljanje sistemov za zbiranje, čiščenje in distribucijo vode 259

5.2 Obnova sistemov za zbiranje, čiščenje in distribucijo vode 260

5.3 Gradnja, razširitev in upravljanje sistemov za zbiranje in čiščenje odpadnih voda 262

5.4 Obnova sistemov za zbiranje in čiščenje odpadnih voda 263

5.5 Zbiranje in prevoz frakcij nenevarnih odpadkov, ki se ločujejo pri viru 265

5.6 Anaerobna razgradnja blata iz čistilne naprave 267

5.7 Anaerobna razgradnja bioloških odpadkov 268

5.8 Kompostiranje bioloških odpadkov 270

5.9 Snovna predelava iz nenevarnih odpadkov 272

5.10 Zajemanje in uporaba deponijskega plina 273

5.11 Transport CO 2 275

5.12 Podzemno trajno geološko shranjevanje CO 2 277

6. Prevoz 278

6.1 Medmestni železniški potniški prevoz 278

6.2 Železniški prevoz tovora 279

6.3 Mestni in primestni prevoz, cestni prevoz potnikov 281

6.4 Upravljanje naprav za osebno mobilnost, prevoz s kolesi 283

6.5 Prevoz z motornimi kolesi, osebnimi avtomobili in gospodarskimi vozili 284

6.6 Cestni prevoz tovora 287

6.7 Prevoz potnikov po celinskih vodah 289

6.8 Prevoz tovora po celinskih vodah 290

6.9 Naknadno opremljanje plovil za prevoz potnikov in tovora po celinskih vodah 292

6.10 Pomorski in obalni prevoz tovora, plovila za pristaniške dejavnosti in pomožne dejavnosti 293

6.11 Pomorski in obalni prevoz potnikov 296

6.12 Naknadno opremljanje plovil za pomorski in obalni prevoz tovora in potnikov 298

6.13 Infrastruktura za osebno mobilnost, prevoz s kolesi 300

6.14 Infrastruktura za železniški prevoz 302

6.15 Infrastruktura za omogočanje cestnega prevoza in javnega prevoza 304

6.16 Infrastruktura za prevoz po plovnih poteh 306

6.17 Letališka infrastruktura 309

7. Gradnja in nepremičnine 311

7.1 Gradnja novih stavb 311

7.2 Prenova obstoječih stavb 314

7.3 Namestitev, vzdrževanje in popravilo energijsko učinkovite opreme 316

7.4 Namestitev, vzdrževanje in popravilo polnilnih postaj za električna vozila v stavbah (in na parkirnih prostorih, povezanih s stavbami) 319

7.5 Namestitev, vzdrževanje in popravilo instrumentov in naprav za merjenje, reguliranje in nadzor energijske učinkovitosti stavb 320

7.6 Namestitev, vzdrževanje in popravilo tehnologij za energijo iz obnovljivih virov 321

7.7 Nakup in lastništvo stavb 323

8. Informiranje in komuniciranje 325

8.1 Obdelava podatkov, podatkovno gostovanje in s tem povezane dejavnosti 325

8.2 Računalniško programiranje, svetovanje in druge s tem povezane dejavnosti 327

8.3 Radijska in televizijska dejavnost 328

9. Strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti 330

9.1 Inženirske dejavnosti in s tem povezano tehnično svetovanje za prilagajanje podnebnim spremembam 330

9.2 Raziskave, razvoj in inovacije blizu trga 331

10. Finančne dejavnosti in dejavnosti zavarovanja 333

10.1 Neživljenjska zavarovanja: prevzem nevarnosti, povezanih s podnebjem, v zavarovanje 333

10.2 Pozavarovanje 335

11. Izobraževanje 337

12. Zdravstvo in socialno varstvo 338

12.1 Socialno varstvo z nastanitvijo 338

13. Kulturne, razvedrilne in rekreacijske dejavnosti 340

13.1 Kulturne in razvedrilne dejavnosti 340

13.2 Dejavnost knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne dejavnosti 341

13.3 Dejavnosti produkcije filmov, video filmov in televizijskih oddaj, snemanja in izdajanja zvočnih zapisov in muzikalij 343

Dodatek A: Klasifikacija nevarnosti, povezanih s podnebjem 346

Dodatek B: Splošna merila za nebistveno škodovanje trajnostni rabi ter varstvu vodnih in morskih virov 347

Dodatek C: Splošna merila za nebistveno škodovanje preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja v zvezi z uporabo in prisotnostjo kemikalij 348

Dodatek D: Splošna merila za nebistveno škodovanje varstvu in obnovi biotske raznovrstnosti in ekosistemov 349

1. GOZDARSTVO

1.1. Pogozdovanje

Opis dejavnosti

Osnovanje gozda z zasaditvijo, namernim sejanjem ali naravnim obnavljanjem na zemljišču, ki dotlej ni bilo opredeljeno kot gozd ali se ni uporabljalo. Pogozdovanje vključuje spremembo rabe zemljišča iz negozdnega v gozdno v skladu z opredelitvijo pogozdovanja Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (v nadaljnjem besedilu: FAO) (1), pri čemer gozd pomeni zemljišče, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO (2). Pogozdovanje lahko zajema preteklo pogozdovanje, če je to potekalo v obdobju med zasaditvijo dreves in trenutkom, ko je bila raba zemljišča opredeljena kot gozd.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE A2 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Dejavnosti so omejene na NACE II 02.10, tj. gojenje gozdov in druge gozdarske dejavnosti, 02.20, tj. sečnja, 02.30, tj. nabiranje gozdnih dobrin, razen lesa, in 02.40, tj. storitve za gozdarstvo.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji izpolnjuje merilo za bistven prispevek iz točke 5, je dejavnost omogočitvena dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam 1. Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. 2. Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki: (a) pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; (b) kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; (c) oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da: (a) se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; (b) se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podrobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (3) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. 3. Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (4), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (5) ali plačljivimi modeli. 4. Izvedene prilagoditvene rešitve: (a) ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; (b) dajejo prednost sonaravnim rešitvam (6) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (7); (c) so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; (d) se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; (e) kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. 5. Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev: (a) povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; (b) prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti. Nebistveno škodovanje (1) Blažitev podnebnih sprememb 1. Načrt pogozdovanja ter poznejši načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument 1.1 Območje, na katerem se izvaja dejavnost, je zajeto v načrtu pogozdovanja, ki traja najmanj pet let oziroma najkrajše obdobje, določeno v nacionalnem pravu, pripravljenem pred začetkom dejavnosti, ki se redno posodablja, dokler to območje ne ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO. Načrt pogozdovanja vsebuje vse elemente, ki jih nacionalno pravo zahteva v zvezi s presojo vplivov pogozdovanja na okolje. 1.2 Po možnosti v načrtu pogozdovanja, v primeru pomanjkljivih informacij pa s katerim koli drugim dokumentom, se zagotovijo podrobne informacije o naslednjem: (a) opisu območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; (b) pripravi območja in njenih vplivih na predhodno obstoječe zaloge ogljika, vključno s tlemi in nadzemno biomaso, za zaščito zemljišča z veliko zalogo ogljika (8); (c) ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami; (d) splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; (e) opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo; (f) predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; (g) ukrepih, ki se uporabljajo za vzpostavitev in ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; (h) upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); (i) oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; (j) presoji vplivov na prehransko varnost; (k) vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana s pogozdovanjem. 1.3 Kadar območje postane gozd, načrtu pogozdovanja sledi poznejši načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument, kot je opredeljen v nacionalnem pravu ali, če nacionalno pravo ne opredeljuje načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je naveden v opredelitvi „gozdnega območja z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (9) FAO. Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja. 1.4 Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu: (a) ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami (10); (b) splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; (c) opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo; (d) opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; (e) predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; (f) ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; (g) upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); (h) oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; (i) vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi. 1.5 Dejavnost upošteva dobre prakse pogozdovanja, določene v nacionalnem pravu, ali, če take dobre prakse pogozdovanja niso določene v nacionalnem pravu, izpolnjuje eno od naslednjih meril: (a) dejavnost je skladna z Delegirano uredbo (EU) št. 807/2014; (b) dejavnost upošteva Vseevropske smernice za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje s posebnim poudarkom na določbah UNFCCC (11). 1.6 Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (12). 1.7 Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010. 1.8 Načrt pogozdovanja ter poznejši načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvidevajo spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. 2. Revizija V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov: (a) ustrezni nacionalni pristojni organi; (b) neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo. Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti. 3. Ocena skupine Skladnost z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri: (a) na ravni gozdarskega območja izvora (13), kot je opredeljeno v Direktivi (EU) 2018/2001; (b) na ravni skupine gozdarskih gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. Podrobne informacije iz točke 1.2 (i) vključujejo določbe za izpolnjevanje meril iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Ni relevantno. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Uporaba pesticidov je zmanjšana in prednost imajo alternativni pristopi in tehnike, kar lahko vključuje nekemične alternative pesticidom, v skladu z Direktivo 2009/128/ES, z izjemo primerov, ko je uporaba pesticidov potrebna za nadzorovanje napadov škodljivih organizmov ali izbruhov bolezni. Dejavnost zmanjšuje uporabo gnojil in ne uporablja gnoja. Dejavnost je skladna z Uredbo (EU) 2019/1009 ali nacionalnimi pravili o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko rabo. Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (14), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, Konvenciji Minamata o živem srebru in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (15) razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“). Dejavnost je skladna z ustreznim nacionalnim pravom o aktivnih snoveh. Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja. Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo. Podrobne informacije iz točk 1.2(k) (načrt pogozdovanja) in 1.4(i) (načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden sistem) vključujejo določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjimi: (a) zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; (b) izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst; (c) izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da: (i) uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom), (ii) domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram; (d) zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal; (e) spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; (f) izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti; (g) zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi; (h) zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda.

1.2. Sanacija in obnova gozdov, vključno s ponovnim pogozdovanjem in naravnim obnavljanjem gozda po ekstremnem dogodku

Opis dejavnosti

Sanacija in obnova gozdov, kot je opredeljena v nacionalnem pravu. Kadar nacionalno pravo take opredelitve ne vsebuje, se sanacija in obnova nanašata na opredelitev, za katero velja široko strinjanje v strokovno pregledani znanstveni literaturi za določene države, ali opredelitev, ki ustreza konceptu obnove gozdov FAO (16), ali opredelitev, ki je v skladu z eno od opredelitev ekološke obnove (17), ki se uporablja za gozd, ali sanacije gozdov (18) na podlagi Konvencije o biološki raznovrstnosti. Gospodarske dejavnosti vključujejo tudi gozdarske dejavnosti v skladu z opredelitvama FAO za „ponovno pogozdovanje“ (19) in „naravno obnavljajoči se gozd“ (20) po ekstremnem dogodku, pri čemer je ekstremni dogodek opredeljen v nacionalnem pravu, kadar nacionalno pravo ne vsebuje take opredelitve, pa je skladen z opredelitvijo ekstremnega vremenskega dogodka Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) (21), ali po požaru v naravi, kadar je požar v naravi opredeljen v nacionalnem pravu, kadar nacionalno pravo ne vsebuje take opredelitve, pa kot je opredeljen v Evropskem glosarju požarov v naravi in gozdnih požarov (22).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji ne predvidevajo spremembe rabe zemljišča in se izvajajo na degradiranem zemljišču, pri čemer gozd pomeni zemljišče, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO (23).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE A2 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so omejene na NACE II 02.10, tj. gojenje gozdov in druge gozdarske dejavnosti, 02.20, tj. sečnja, 02.30, tj. nabiranje gozdnih dobrin, razen lesa, in 02.40, tj. storitve za gozdarstvo.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji izpolnjuje merilo za bistven prispevek iz točke 5, je dejavnost omogočitvena dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam 1. Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. 2. Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki: (a) pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; (b) kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; (c) oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da: (a) se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; (b) se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (24) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. 3. Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (25), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (26) ali plačljivimi modeli. 4. Izvedene prilagoditvene rešitve: (a) ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; (b) dajejo prednost sonaravnim rešitvam (27) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (28); (c) so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; (d) se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; (e) kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. 5. Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev: (a) povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; (b) prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti. Nebistveno škodovanje (1) Blažitev podnebnih sprememb 1. Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument 1.1 Dejavnost se izvaja na območju, ki je predmet načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je opredeljeno v nacionalnem pravu ali, če nacionalno pravo ne opredeljuje načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je navedeno v opredelitvi „gozdnega območja z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (29) FAO. Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja. 1.2 Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu: (a) ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami (30); (b) splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; (c) opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo; (d) opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; (e) predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; (f) ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; (g) upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); (h) oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; (i) vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi. 1.3 Trajnostnost sistemov gospodarjenja z gozdovi, kot so dokumentirani v načrtu iz točke 1.1, se zagotavlja z izbiro najbolj ambicioznega med naslednjimi pristopi: (a) gospodarjenje z gozdovi ustreza veljavni nacionalni opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; (b) gospodarjenje z gozdovi ustreza opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi Forest Europe (31) in je skladno z vseevropskimi smernicami na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (32); (c) vzpostavljeni sistem gospodarjenja je skladen s trajnostnimi merili za gozdove iz člena 29(6) Direktive (EU) 2018/2001 in, od datuma začetka njegove uporabe, z izvedbenim aktom o operativnih smernicah za energijo iz gozdne biomase iz člena 29(8) navedene direktive. 1.4 Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (33). 1.5 Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010. 1.6 Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. 2. Revizija V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov: (a) ustrezni nacionalni pristojni organi; (b) neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo. Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti. 3. Ocena skupine Skladnost z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri: (a) na ravni gozdarskega območja izvora (34), kot je opredeljeno v Direktivi (EU) 2018/2001; (b) na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. Podrobne informacije iz točke 1.2 (i) vključujejo določbe za izpolnjevanje meril iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Gozdnogojitvena sprememba, ki jo dejavnost povzroči na območju, zajetem z dejavnostjo, verjetno ne bo povzročila bistvenega zmanjšanja trajnostne oskrbe s primarno gozdno biomaso, primerno za proizvodnjo lesnih proizvodov z dolgoročnim potencialom za krožnost. To merilo se lahko dokaže z analizo podnebnih koristi iz točke 2. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Uporaba pesticidov je zmanjšana in prednost imajo alternativni pristopi in tehnike, kar lahko vključuje nekemične alternative pesticidom, v skladu z Direktivo 2009/128/ES, z izjemo primerov, ko je uporaba pesticidov potrebna za nadzorovanje napadov škodljivih organizmov ali izbruhov bolezni. Dejavnost zmanjšuje uporabo gnojil in ne uporablja gnoja. Dejavnost je skladna z Uredbo (EU) 2019/1009 ali nacionalnimi pravili o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko rabo. Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (35), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, Konvenciji Minamata o živem srebru in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“). Dejavnost je skladna z ustreznim nacionalnim pravom o aktivnih snoveh. Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja. Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo. Podrobne informacije iz točke 1.2(i) vključujejo določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjimi: (a) zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; (b) izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst; (c) izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da: (i) uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom), (ii) domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram; (d) zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal; (e) spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; (f) izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti; (g) zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi; (h) zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda.

1.3. Gospodarjenje z gozdovi

Opis dejavnosti

Gospodarjenje z gozdovi, kot je opredeljeno v nacionalnem pravu. Kadar nacionalno pravo ne vsebuje take opredelitve, se gospodarjenje z gozdovi nanaša na katero koli gospodarsko dejavnost, ki izhaja iz sistema, ki se uporablja za gozd in vpliva na ekološke, gospodarske ali socialne funkcije gozda. Gospodarjenje z gozdovi ne predvideva spremembe rabe zemljišča in se izvaja na zemljišču, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO (36).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE A2 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so omejene na NACE II 02.10, tj. gojenje gozdov in druge gozdarske dejavnosti, 02.20, tj. sečnja, 02.30, tj. nabiranje gozdnih dobrin, razen lesa, in 02.40, tj. storitve za gozdarstvo.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji izpolnjuje merilo za bistven prispevek iz točke 5, je dejavnost omogočitvena dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam 1. Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. 2. Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki: (a) pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; (b) kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; (c) oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da: (a) se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; (b) se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (37) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. 3. Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (38), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (39) ali plačljivimi modeli. 4. Izvedene prilagoditvene rešitve: (a) ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; (b) dajejo prednost sonaravnim rešitvam (40) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (41); (c) so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; (d) se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; (e) kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. 5. Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev: (a) povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; (b) prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti. Nebistveno škodovanje (1) Blažitev podnebnih sprememb 1. Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument 1.1 Dejavnost se izvaja na območju, ki je predmet načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je določeno v nacionalnem pravu ali, če načrt za gospodarjenje z gozdovi ni opredeljen v nacionalnem pravu, v skladu z opredelitvijo „gozdne površine z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (42) organizacije FAO. Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja. 1.2 Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu: (a) ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami (43); (b) splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; (c) opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo; (d) opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; (e) predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; (f) ukrepih, ki se uporabljajo za vzpostavitev in ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; (g) upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); (h) oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; (i) vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi. 1.3 Trajnostnost sistema gospodarjenja z gozdovi, kot je dokumentiran v načrtu iz točke 1.1, se zagotavlja z izbiro najbolj ambicioznega med naslednjimi pristopi: (a) gospodarjenje z gozdovi ustreza veljavni nacionalni opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; (b) gospodarjenje z gozdovi ustreza opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi Forest Europe (44) in je skladno z vseevropskimi smernicami na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (45); (c) vzpostavljeni sistem gospodarjenja dokazuje skladnost s trajnostnimi merili za gozdove iz člena 29(6) Direktive (EU) 2018/2001 in, od datuma začetka njegove uporabe, z izvedbenim aktom o operativnih smernicah za energijo iz gozdne biomase iz člena 29(8) navedene direktive. 1.4 Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (46). 1.5 Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010. 1.6 Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden dokument predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. 2. Revizija V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov: (a) ustrezni nacionalni pristojni organi; (b) neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo. Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti. 3. Ocena skupine Skladnost z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri: (a) na ravni gozdarskega območja izvora (47), kot je opredeljeno v Direktivi (EU) 2018/2001; (b) na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. Podrobne informacije iz točke 1.2 (i) vključujejo določbe za izpolnjevanje meril iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Gozdnogojitvena sprememba, ki jo dejavnost povzroči na območju, zajetem z dejavnostjo, verjetno ne bo povzročila bistvenega zmanjšanja trajnostne oskrbe s primarno gozdno biomaso, primerno za proizvodnjo lesnih proizvodov z dolgoročnim potencialom za krožnost. To merilo se lahko dokaže z analizo podnebnih koristi iz točke 2. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Uporaba pesticidov je zmanjšana in prednost imajo alternativni pristopi in tehnike, kar lahko vključuje nekemične alternative pesticidom, v skladu z Direktivo 2009/128/ES, z izjemo primerov, ko je uporaba pesticidov potrebna za nadzorovanje napadov škodljivih organizmov ali izbruhov bolezni. Dejavnost zmanjšuje uporabo gnojil in ne uporablja gnoja. Dejavnost je skladna z Uredbo (EU) 2019/1009 ali nacionalnimi pravili o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko rabo. Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (48), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, Konvenciji Minamata o živem srebru in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (49) razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“). Dejavnost je skladna z ustreznim nacionalnim pravom o aktivnih snoveh. Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja. Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo. Podrobne informacije iz točke 1.2(i) vključujejo določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjimi: (a) zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; (b) izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst; (c) izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da: (i) uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom), (ii) domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram; (d) zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal; (e) spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; (f) izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti; (g) zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi; (h) zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda.

1.4. Ohranitveno gozdarstvo

Opis dejavnosti

Dejavnost zajema dejavnosti gospodarjenja z gozdovi, katerih cilj je ohranitev enega ali več habitatov ali vrst. Ohranitveno gozdarstvo ne predvideva spremembe rabe zemljišča in se izvaja na zemljišču, pri čemer gozd pomeni zemljišče, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO (50).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE A2 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so omejene na NACE II 02.10, tj. gojenje gozdov in druge gozdarske dejavnosti, 02.20, tj. sečnja, 02.30, tj. nabiranje gozdnih dobrin, razen lesa, in 02.40, tj. storitve za gozdarstvo.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji izpolnjuje merilo za bistven prispevek iz točke 5, je dejavnost omogočitvena dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam 1. Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. 2. Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki: (a) pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; (b) kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; (c) oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da: (a) se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; (b) se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (51) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. 3. Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (52), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (53) ali plačljivimi modeli. 4. Izvedene prilagoditvene rešitve: (a) ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; (b) dajejo prednost sonaravnim rešitvam (54) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (55); (c) so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; (d) se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; (e) kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. 5. Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev: (a) povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja ali (b) prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti. Nebistveno škodovanje (1) Blažitev podnebnih sprememb 1. Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument 1.1 Dejavnost se izvaja na območju, ki je predmet načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je določeno v nacionalnem pravu ali, če načrt za gospodarjenje z gozdovi ni opredeljen v nacionalni ureditvi, v skladu z opredelitvijo „gozdne površine z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (56) organizacije FAO. Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja. 1.2 Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu: (a) ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami; (b) splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; (c) opredelitvi okvira gozdnih habitatov, glavnih obstoječih in predvidenih gozdnih drevesnih vrstah ter njihovem številu in porazdelitvi v skladu z okvirom lokalnih gozdnih ekosistemov; (d) opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; (e) predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; (f) ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; (g) upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); (h) oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; (i) vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi. 1.3 Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument: (a) izkazuje glavni opredeljeni cilj gospodarjenja (57), ki zajema varstvo tal in vode (58), ohranjanje biotske raznovrstnosti (59) ali socialne vloge (60) na podlagi opredelitev FAO; (b) spodbuja prakse, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; (c) vključuje analizo: (i) vplivov in pritiskov na ohranjanje habitatov ter raznolikost povezanih habitatov; (ii) pogojevanje spravila za zmanjšanje vplivov na tla; (iii) druge dejavnosti, ki vplivajo na cilje ohranjanja, kot so lov in ribolov, kmetijske, pašniške in gozdarske dejavnosti ter industrijske, rudarske in komercialne dejavnosti. 1.4 Trajnostnost sistema gospodarjenja z gozdovi, kot je dokumentiran v načrtu iz točke 1.1, se zagotavlja z izbiro najbolj ambicioznega med naslednjimi pristopi: (a) gospodarjenje z gozdovi ustreza nacionalni opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, če obstaja; (b) gospodarjenje z gozdovi ustreza opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi Forest Europe (61) in je skladno z vseevropskimi smernicami na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (62); (c) vzpostavljeni sistem gospodarjenja dokazuje skladnost s trajnostnimi merili za gozdove, kot so opredeljena v členu 29(6) Direktive (EU) 2018/2001, in, od datuma začetka njegove uporabe, z izvedbenim aktom o operativnih smernicah za energijo iz gozdne biomase iz člena 29(8) navedene direktive. 1.5 Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (63). 1.6 Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010. 1.7 Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. 2. Revizija V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov: (a) ustrezni nacionalni pristojni organi; (b) neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo. Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti. 3. Ocena skupine Skladnost z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri: (a) na ravni gozdarskega območja izvora (64), kot je opredeljeno v Direktivi (EU) 2018/2001; (b) na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. Podrobne informacije iz točke 1.2 (i) vključujejo določbe za izpolnjevanje meril iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Gozdnogojitvena sprememba, ki jo dejavnost povzroči na območju, zajetem z dejavnostjo, verjetno ne bo povzročila bistvenega zmanjšanja trajnostne oskrbe s primarno gozdno biomaso, primerno za proizvodnjo lesnih proizvodov z dolgoročnim potencialom za krožnost. To merilo se lahko dokaže z analizo podnebnih koristi iz točke 2. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Pri dejavnosti se ne uporabljajo pesticidi ali gnojila. Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (65), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, Konvenciji Minamata o živem srebru in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (66) razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“). Dejavnost je skladna z ustreznim nacionalnim pravom o aktivnih snoveh. Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja. Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo. Podrobne informacije iz točke 1.2(i) vključujejo določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjimi: (a) zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; (b) izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst; (c) izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da: (i) uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom), (ii) domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram; (d) zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal; (e) spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; (f) izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti; (g) zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi; (h) zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda.

2. DEJAVNOSTI VARSTVA IN OBNOVE OKOLJA

2.1. Obnova mokrišč

Opis dejavnosti

Obnova mokrišč se nanaša na gospodarske dejavnosti, ki spodbujajo ponovno vzpostavitev izvornega stanja mokrišč, in gospodarske dejavnosti, ki izboljšujejo funkcije mokrišč, ne nujno s spodbujanjem ponovne vzpostavitve stanja pred motnjo, pri čemer mokrišče pomeni območje, ki ustreza mednarodni opredelitvi mokrišča (67) ali šotišča (68), kot je določena v Ramsarski konvenciji o mokriščih, ki so mednarodnega pomena, zlasti kot habitati vodnih ptic (Ramsarska konvencija) (69). Zadevno območje ustreza opredelitvi mokrišč s strani Unije, kot je navedeno v sporočilu Komisije o preudarni uporabi in ohranjanju mokrišč (70).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji ne sodijo pod posebno kodo NACE v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006, ampak so povezane z razredom 6 statistične klasifikacije dejavnosti za varovanje okolja, vzpostavljene z Uredbo (EU) št. 691/2011.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji izpolnjuje merilo za bistven prispevek iz točke 5, je dejavnost omogočitvena dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam 1. Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. 2. Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki: (a) pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; (b) kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; (c) oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da: (a) se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; (b) se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (71) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. 3. Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (72), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (73) ali plačljivimi modeli. 4. Izvedene prilagoditvene rešitve: (a) ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; (b) dajejo prednost sonaravnim rešitvam (74) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (75); (c) so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; (d) se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; (e) kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. 5. Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev: (a) povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja (b) prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti. Nebistveno škodovanje (1) Blažitev podnebnih sprememb 1. Načrt obnove 1.1 Območje je zajeto v načrtu obnove, ki je skladen z načeli in smernicami o obnovi mokrišč iz Ramsarske konvencije, dokler ni območje razvrščeno kot mokrišče in zajeto v načrtu za gospodarjenje z mokrišči, ki je skladen s smernicami Ramsarske konvencije za načrtovanje gospodarjenja za območja iz Ramsarske konvencije in druga mokrišča. Za šotišča se v načrtu obnove upoštevajo priporočila iz ustreznih resolucij k Ramsarski konvenciji, vključno z resolucijo XIII/13. 1.2 V načrtu obnove so podrobno proučene lokalne hidrološke in pedološke razmere, vključno z dinamiko nasičenosti tal z vodo ter spreminjanjem aerobnih in anaerobnih pogojev. 1.3 V načrtu obnove so obravnavana vsa merila za nebistveno škodovanje, ki se nanašajo na gospodarjenje z mokrišči. 1.4 Načrt obnove predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. 2. Revizija V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov: (a) ustrezni nacionalni pristojni organi; (b) neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo. Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti. Ocena skupine Skladnost z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Izkopavanje šote je čim manjše. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Uporaba pesticidov je zmanjšana na najnižjo možno raven in prednost imajo alternativni pristopi ali tehnike, ki lahko vključujejo nekemične alternative pesticidom, v skladu z Direktivo 2009/128/ES, z izjemo primerov, ko je uporaba pesticidov potrebna za nadzorovanje napadov škodljivih organizmov ali izbruhov bolezni. Dejavnost zmanjšuje uporabo gnojil in ne uporablja gnoja. Dejavnost je skladna z Uredbo (EU) 2019/1009 ali nacionalnimi pravili o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko rabo. Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (76), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, Konvenciji Minamata o živem srebru in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (77) razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“). Dejavnost je skladna z ustreznim nacionalnim pravom o aktivnih snoveh. Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja. Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo. Načrt iz točke 1 (načrt obnove) tega oddelka vključuje določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjima: (a) zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; (b) izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst.

3. PROIZVODNJA

3.1. Proizvodnja tehnologij za energijo iz obnovljivih virov

Opis dejavnosti

Proizvodnja tehnologij za energijo iz obnovljivih virov, pri čemer je energija iz obnovljivih virov opredeljena v členu 2(1) Direktive (EU) 2018/2001.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti C25, C27 in C28, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam 1. Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. 2. Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki: (a) pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; (b) kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; (c) oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da: (a) se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; (b) se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (78) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. 3. Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (79), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (80) ali plačljivimi modeli. 4. Izvedene prilagoditvene rešitve: (a) ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; (b) dajejo prednost sonaravnim rešitvam (81) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (82); (c) so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; (d) se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; (e) kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. Nebistveno škodovanje (1) Blažitev podnebnih sprememb Ni relevantno. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Z dejavnostjo se ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejmejo tehnike, ki podpirajo: (a) ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; (b) zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; (c) ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem; (d) informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.2. Proizvodnja opreme za proizvodnjo in uporabo vodika

Opis dejavnosti

Proizvodnja opreme za proizvodnjo in uporabo vodika, kadar vodik, za proizvodnjo katerega se proizvaja oprema, izpolnjuje zahtevo za bistveni prihranek emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu, in sicer 73,4 % [pri čemer so emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu nižje od 3 tCO2e/tH2] in 70 % za sintetična goriva na osnovi vodika glede na primerjalno vrednost za fosilna goriva, ki je 94 g CO2e/MJ, po analogiji s pristopom iz člena 25(2) Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta in Priloge V k njej.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti C25, C27 in C28, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam 1. Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. 2. Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki: (a) pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; (b) kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; (c) oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da: (a) se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; (b) se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (83) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. 3. Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (84), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (85) ali plačljivimi modeli. 4. Izvedene prilagoditvene rešitve: (a) ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; (b) dajejo prednost sonaravnim rešitvam (86) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (87); (c) so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; (d) se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; (e) kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. Nebistveno škodovanje (1) Blažitev podnebnih sprememb Ni relevantno. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Z dejavnostjo se ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejmejo tehnike, ki podpirajo: (a) ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; (b) zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; (c) ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem; (d) informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.3. Proizvodnja nizkoogljičnih tehnologij za promet

Opis dejavnosti

Proizvodnja, popravilo, vzdrževanje, naknadno opremljanje (88), spreminjanje namena in nadgradnja nizkoogljičnih vozil, tirnih vozil in plovil za prevoz, kadar gre za eno od naslednjih tehnologij:

(a) vlake in potniške vagone z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi);

(b) vlake in potniške vagone z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) pri vožnji po tirih s potrebno infrastrukturo in z uporabo konvencionalnega motorja, če taka infrastruktura ni na voljo (bimodalna);

(c) prevozna sredstva za mestni, primestni in cestni potniški promet z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) iz vozil;

(d) do 31. decembra 2025 vozila, razvrščena v kategoriji M2 in M3 (89), katerih karoserija je razvrščena kot „CA“ (enonivojsko vozilo), „CB“ (dvonivojsko vozilo), „CC“ (enonivojsko členkasto vozilo) ali „CD“ (dvonivojsko členkasto vozilo) (90) ter ki so v skladu z najnovejšim standardom Euro VI, tj. z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 595/2009 in, od začetka veljavnosti sprememb te uredbe, iz zadevnih aktov o spremembah, še preden se začnejo uporabljati, ter z najnovejšo stopnjo standarda Euro VI iz preglednice 1 iz Dodatka 9 k Prilogi I k Uredbi (EU) št. 582/2011, kadar so določbe, ki urejajo to stopnjo, že začele veljati, vendar se še ne uporabljajo za ta tip vozila (91). Kadar tak standard ni na voljo, so neposredne emisije CO2 vozil ničelne;

(e) pripomočke za osebno mobilnost s pogonom, ki se ustvari s fizično aktivnostjo uporabnika, brezemisijskim motorjem ali kombinacijo brezemisijskega motorja in fizične aktivnosti;

(f) vozila kategorij M1 in N1, ki so razvrščena kot lahka vozila (92) z: (i) do 31. decembra 2025: specifičnimi emisijami CO2, kot so opredeljene v členu 3(1)(h) Uredbe (EU) 2019/631, nižjimi od 50 g CO2/km (nizko- in brezemisijska lahka vozila); (ii) od 1. januarja 2026: ničelnimi specifičnimi emisijami CO2, kot so opredeljene v členu 3(1)(h) Uredbe (EU) 2019/631;

(g) vozila kategorije L (93) z emisijami CO2 iz izpušne cevi 0 g CO2e/km, izračunanimi v skladu s preskusom emisij, določenim v Uredbi (EU) št. 168/2013;

(h) vozila kategorij N2 in N3 ter N1, ki so razvrščena kot težka vozila in niso namenjena transportu fosilnih goriv, katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 7,5 tone in ki so „brezemisijska težka vozila“, kot so opredeljena v Uredbi (EU) 2019/1242;

(i) vozila kategorij N2 in N3, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, katerih največja tehnično dovoljena masa presega 7,5 tone in ki so brezemisijska težka vozila, kot so opredeljena v členu 3(11) Uredbe (EU) 2019/1242, ali nizkoemisijska težka vozila, kot so opredeljena v členu 3(12) navedene uredbe;

(j) potniška plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki: (i) imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi); (ii) do 31. decembra 2025, so hibridna plovila ali plovila na kombinirano gorivo, ki za normalno delovanje uporabljajo vsaj 50 % svoje energije iz goriv z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči;

(k) tovorna plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, ki: (i) imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi); (ii) do 31. decembra 2025, imajo neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi) na tonski kilometer (g CO2/tkm), izračunane (ali ocenjene v primeru novih plovil) z operativnim kazalnikom energijske učinkovitosti (94), za 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti za emisije CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242;

(l) plovila za pomorski in obalni prevoz tovora ter plovila za pristaniške dejavnosti in pomožne dejavnosti, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, ki: (i) imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi); (ii) do 31. decembra 2025, so hibridna plovila in plovila na kombinirano gorivo, ki za normalno delovanje na morju in v pristaniščih pridobijo vsaj 25 % svoje energije iz goriv z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči; (iii) do 31. decembra 2025 in samo, kadar se lahko dokaže, da se plovila uporabljajo izključno za izvajanje storitev obalnega prevoza in pomorskega prevoza na kratkih razdaljah, ki so oblikovane tako, da omogočajo prehod tovora, ki se trenutno prevaža po kopnem, na pomorski prevoz, so plovila, ki imajo neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi), izračunane z uporabo projektnega indeksa energijske učinkovitosti Mednarodne pomorske organizacije (IMO) (95), 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti emisij CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242; (iv) do 31. decembra 2025, so dosegla vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti, ki je 10 % nižja od zahtev tega indeksa, ki veljajo na dan 1. aprila 2022 (96), če lahko plovila uporabljajo goriva z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali goriva iz obnovljivih virov energije (97);

(m) morska in obalna potniška plovila, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, ki: (i) imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi); (ii) do 31. decembra 2025, so hibridna plovila in plovila na kombinirano gorivo, ki za normalno delovanje na morju in v pristaniščih pridobijo vsaj 25 % svoje energije iz goriv z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči; (iii) do 31. decembra 2025, so dosegla vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti, ki je 10 % nižja od zahtev iz tega indeksa, ki veljajo na dan 1. aprila 2022, če lahko plovila uporabljajo goriva z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali goriva iz obnovljivih virov energije (98).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti C29.1, C30.1, C30.2, C30.9, C33.15 in C33.17, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam 1. Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. 2. Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki: (a) pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; (b) kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; (c) oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da: (a) se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; (b) se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (99) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. 3. Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (100), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (101) ali plačljivimi modeli. 4. Izvedene prilagoditvene rešitve: (a) ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; (b) dajejo prednost sonaravnim rešitvam (102) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (103); (c) so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; (d) se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; (e) kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. Nebistveno škodovanje (1) Blažitev podnebnih sprememb Ni relevantno. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Z dejavnostjo se ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejmejo tehnike, ki podpirajo: (a) ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; (b) zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; (c) ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem; (d) informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi. Kjer je to ustrezno, vozila ne vsebujejo svinca, živega srebra, šestvalentnega kroma in kadmija v skladu z Direktivo 2000/53/ES. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.4. Proizvodnja baterij

Opis dejavnosti

Proizvodnja polnilnih baterij, akumulatorskih sklopov in akumulatorjev za prevoz, stacionarno uporabo in shranjevanje energije, ki ne prihaja iz električnega omrežja, in drugo industrijsko uporabo ter proizvodnja njihovih sestavnih delov (aktivni baterijski materiali, baterijski členi, ohišja baterij in elektronski sestavni deli), ki vodijo do bistvenega znižanja emisij toplogrednih plinov pri prevozu, stacionarni uporabi in shranjevanju energije, ki ne prihaja iz električnega omrežja, ter pri drugi industrijski uporabi.

Recikliranje izrabljenih baterij.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodama NACE C27.2 in E38.3.2 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam 1. Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. 2. Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki: (a) pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; (b) kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; (c) oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da: (a) se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; (b) se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (104) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. 3. Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (105), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (106) ali plačljivimi modeli. 4. Izvedene prilagoditvene rešitve: (a) ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; (b) dajejo prednost sonaravnim rešitvam (107) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (108); (c) so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; (d) se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; (e) kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. Nebistveno škodovanje (1) Blažitev podnebnih sprememb Ni relevantno. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Za proizvodnjo novih baterij, sestavnih delov in materialov dejavnost ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejme tehnike, ki podpirajo: (a) ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; (b) zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; (c) informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. Postopki recikliranja izpolnjujejo pogoje iz člena 12 Direktive 2006/66/ES ter dela B Priloge III k tej direktivi, vključno z uporabo najnovejših ustreznih najboljših razpoložljivih tehnik ter doseganjem učinkovitosti, določenih za svinčevo-kislinske baterije, nikelj-kadmijeve baterije in druge kemijske tehnologije. Ti postopki zagotavljajo, da se kovinski sestavni deli reciklirajo v največji tehnično mogoči meri, pri čemer ne nastanejo prekomerni stroški. Kjer je to ustrezno, objekti, v katerih se izvajajo postopki recikliranja, izpolnjujejo zahteve iz Direktive 2010/75/EU. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi. Baterije so v skladu s pravili o trajnostnosti, ki se uporabljajo za dajanje baterij na trg Unije, vključno z omejitvami uporabe nevarnih snovi v baterijah, med drugim iz Uredbe (ES) št. 1907/2006 ter Direktive 2006/66/ES. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.5. Proizvodnja energijsko učinkovite opreme za stavbe

Opis dejavnosti

Proizvodnja ene ali več vrst naslednje energijsko učinkovite opreme (izdelkov in njihovih ključnih sestavnih delov) (109) za stavbe:

(a) okna z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 1,0 W/m2K;

(b) vrata z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 1,2 W/m2K;

(c) sistemi zunanjih sten z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 0,5 W/m2K;

(d) sistemi kritin z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 0,3 W/m2K;

(e) izolacijski material, katerega vrednost lambda je nižja od ali enaka 0,06 W/mK;

(f) gospodinjski aparati, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe;

(g) svetlobni viri, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe;

(h) sistemi za ogrevanje prostorov in toplo sanitarno vodo, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe;

(i) hladilni in prezračevalni sistemi, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe;

(j) krmilne enote za zaznavanje prisotnosti in dnevne svetlobe za sisteme razsvetljave;

(k) toplotne črpalke, ki izpolnjujejo tehnična merila za pregled iz oddelka 4.16 te priloge;

(l) fasadni in strešni elementi s funkcijo sončnega senčenja ali sončnonadzorno funkcijo, vključno s tistimi, ki podpirajo gojenje rastlin;

(m) energijsko učinkoviti sistemi za avtomatizacijo in nadzor stavb za stanovanjske in nestanovanjske stavbe;

(n) območni termostati in naprave za pametno spremljanje glavnih električnih obremenitev ali toplotnih obremenitev za stavbe ter senzorska oprema;

(o) izdelki za merjenje toplote in termostatični regulatorji za posamezne domove, priključene na sisteme daljinskega ogrevanja, in posamezna stanovanja, priključena na sisteme centralnega ogrevanja za celotno stavbo, ter za sisteme centralnega ogrevanja;

(p) izmenjevalniki daljinskega ogrevanja in razdelilne postaje, skladni z dejavnostjo distribucije daljinskega ogrevanja/hlajenja iz oddelka 4.15 te priloge;

(q) izdelki za pametno spremljanje in regulacijo ogrevalnega sistema ter senzorska oprema.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti C16.23, C23.11, C23.20, C23.31, C23.32, C23.43, C.23.61, C25.11, C25.12, C25.21, C25.29, C25.93, C27.31, C27.32, C27.33, C27.40, C27.51, C28.11, C28.12, C28.13 in C28.14, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam 1. Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. 2. Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki: (a) pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; (b) kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; (c) oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da: (a) se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; (b) se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (110) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. 3. Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (111), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (112) ali plačljivimi modeli. 4. Izvedene prilagoditvene rešitve: (a) ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; (b) dajejo prednost sonaravnim rešitvam (113) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (114); (c) so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; (d) se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; (e) kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. Nebistveno škodovanje (1) Blažitev podnebnih sprememb Ni relevantno. (3) Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. (4) Prehod na krožno gospodarstvo Z dejavnostjo se ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejmejo tehnike, ki podpirajo: (a) ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; (b) zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; (c) ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem; (d) informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. (5) Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi. (6) Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej pril