UREDBA KOMISIJE (ES) št. 12/97

z dne 18. decembra 1996

o spremembi Uredbe (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o Carinskem zakoniku Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti [1], kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu Avstrije, Finske in Švedske, in zlasti člena 249 Uredbe,

ker Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 [2], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2153/96 [3], določa določbe za izvajanje Uredbe (EGS) št. 2913/92;

ker je Svet sprejel Sklep 94/800/ES z dne 22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov, doseženih v urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986 do 1994), v imenu Evropske skupnosti, kar zadeva zadeve v njeni pristojnosti [4]; ker se je v skladu s Prilogo 1 A k navedenemu sklepu Skupnost v zvezi z dogovorom o pravilih o poreklu obvezala, da bo vzpostavila sistem zavezujočih informacij o poreklu;

ker je treba, ob upoštevanju posebne narave posameznega sistema pravil o poreklu, izboljšati skladnost med temi sistemi, da bi olajšali splošno čitljivost, in to zlasti za avtonomna pravila o poreklu; ker je treba upoštevati začetek veljavnosti kombinirane nomenklature, sprejete po spremembi Harmoniziranega sistema poimenovanj in šifrskih oznak blaga, skupaj z začetkom veljavnosti potrdila o poreklu Obrazec A, kakor ga je spremenila Konferenca ZN o trgovini in razvoju;

ker je treba jasno določiti, kateri dokumenti morajo spremljati deklaracijo za vnos v carinski postopek z ekonomskim učinkom, da bi zmanjšali formalnosti v zvezi z uporabo teh postopkov;

ker je ustrezno določiti nekatere ključne podatke, ki naj bodo navedeni na potrdilu o prejemu, izdanemu ob plačilu dajatve po ustni deklaraciji kot dokaz, da so bile carinske formalnosti za zadevno blago opravljene;

ker je Uredba Komisije (ES) št. 482/96 [5] o spremembi Uredbe (EGS) št. 2454/93 uvedla večjo prožnost pri preskrbi alternativnega dokazila za pridobitev zaključka tranzitnih operacij Skupnosti v primeru nevračila izvoda 5 enotne upravne listine; ker je treba enako prožnost uvesti pri preskrbi alternativnega dokazila v primeru nevračila izvoda za vrnitev zvezka TIR ali zvezka ATA;

ker Uredba (ES) št. 482/96 predvideva tudi predpisovanje zavezujočih predpisanih poti v okviru tranzitnega postopka Skupnosti, zlasti kar zadeva gibanje blaga, za katerega je skupno zavarovanje začasno ukinjeno; ker je treba enake nadzorne ukrepe predpisati tudi za enako blago v postopku TIR;

ker je treba predpisati, da se uvozne dajatve povrnejo po izvozu blaga v nespremenjenem stanju v okviru postopka aktivnega oplemenitenja (sistem povračila carine);

ker mora v skladu s členoma 871 in 905 Uredbe (EGS) št. 2454/93 Komisija na podlagi informacij, ki jih posredujejo države članice, sprejemati odločitve glede položajev, v katerih ni verjetna naknadna vknjižba uvoznih ali izvoznih dajatev, in glede zahtev za povračilo ali odpust uvoznih ali izvoznih dajatev;

ker je treba osebam, ki jih zadeva odločitev o naknadni vknjižbi uvoznih in izvoznih dajatev, in vložnikom zahtevka za povračilo ali odpust uvoznih ali izvoznih dajatev zagotoviti pravico do zaslišanja;

ker je treba, da bi se v primerih, ko je verjetno, da bo povračilo odobreno naknadno, izognili postopku izterjave, predvideti začasno odložitev dolžnikove obveznosti plačila dajatev v takih primerih v skladu zlasti s členom 222(2) Uredbe (EGS) št. 2913/92;

ker člen 24 Uredbe (EGS) št. 2913/92 določa pogoje za določitev porekla blaga; glede na to, da so lahko številni sestavni deli po poreklu iz več kot ene države in so lahko predhodno sestavljeni v državah, ki niso države, v katerih so dokončno sestavljeni v nekatere neposnete magnetne diskete, in glede na to, da se sestavljanje iz predhodno sestavljenih delov ne more šteti kot postopek, ki podeljuje poreklo, je v takih razmerah za zagotovitev enotne razlage in uporabe zgoraj omenjenega člena 24 treba spremeniti Prilogo 11 k Uredbi (EGS) št. 2454/93;

ker Sklep 4/92 Odbora za sodelovanje med EGS in San Marinom z dne 22. decembra 1992 [6] in Sklep 1/96 Skupnega odbora ES in Andore z dne 1. julija 1996 [7] dovoljujeta uporabo tranzitnega postopka Skupnosti med Skupnostjo in Andoro oz. San Marinom; ker je zato treba dopolniti seznam oznak, uporabljenih v poljih 51, 52 in 53 enotne upravne listine;

ker je zaradi gospodarskih razlogov zaželeno razširiti seznam iz Priloge 87;

ker so ukrepi iz te uredbe v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik,

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EGS) št. 2454/93 se spremeni, kot sledi:

1. Naslov II dela I se zamenja z naslednjim besedilom:

"NASLOV II

ZAVEZUJOČA INFORMACIJA

POGLAVJE 1

Opredelitve

Člen 5

Za namen tega naslova:

1. zavezujoča informacija:

pomeni tarifno informacijo ali informacijo o poreklu, zavezujočo za uprave vseh držav članic Skupnosti, če so izpolnjeni pogoji iz členov 6 in 7;

2. vložnik zahtevka:

- tarifne zadeve: pomeni osebo, ki pri carinskem organu zahteva zavezujočo tarifno informacijo,

- zadeve v zvezi s poreklom: pomeni osebo, ki pri carinskem organu zahteva zavezujočo informacijo o poreklu in ima za to utemeljene razloge,

3. imetnik:

pomeni osebo, v imenu katere je zavezujoča informacija izdana.

POGLAVJE 2

Postopek za pridobitev zavezujoče informacije - Vročitev informacij vložnikom zahtevkov in posredovanje Komisiji

Člen 6

1. Zahtevki za zavezujoče informacije se predložijo v pisni obliki pristojnemu carinskemu organu v državi članici ali državah članicah, v katerih se bo informacija uporabljala, ali pristojnemu carinskemu organu v državi članici, v kateri ima vložnik zahtevka sedež.

2. Zahtevek za zavezujočo tarifno informacijo se lahko nanaša samo na eno vrsto blaga. Zahtevek za zavezujočo informacijo o poreklu se lahko nanaša samo na eno vrsto blaga in en skupek okoliščin, ki podeljujejo poreklo.

3. (A) Zahtevki za zavezujoče tarifne informacije morajo zajemati naslednje podatke:

(a) ime in naslov imetnika;

(b) ime in naslov vložnika zahtevka, če ta oseba ni imetnik;

(c) carinsko nomenklaturo, v katero naj bi bilo blago uvrščeno. Če vložnik zahtevka želi, da se blago uvrsti v eno od nomenklatur iz člena 20(3)(b) in (6)(b) Zakonika, mora biti v zahtevku za zavezujočo tarifno informacijo zadevna nomenklatura izrecno navedena;

(d) podroben opis blaga, ki omogoča njegovo identifikacijo in določitev njegove uvrstitve v carinsko nomenklaturo;

(e) sestavo blaga in morebitne načine pregleda za njeno določitev, če je uvrstitev odvisna od nje;

(f) morebitne primerke, fotografije, načrte, kataloge ali druge razpoložljive dokumente, ki bi lahko bili carinskemu organu v pomoč pri določanju pravilne uvrstitve blaga v carinsko nomenklaturo in ki se priložijo kot priloge;

(g) predvideno uvrstitev;

(h) soglasje, da se zagotovi prevod morebitnega priloženega dokumenta v uradni jezik (ali enega od uradnih jezikov) zadevne države članice, če to zahteva carinski organ;

(i) morebitne podatke, ki se obravnavajo kot zaupni;

(j) navedbo vložnika zahtevka, ali je bila, kolikor mu je znano, zavezujoča tarifna informacija za enako ali podobno blago v Skupnosti že zahtevana ali izdana;

(k) privolitev, da se preskrbljena informacija lahko shrani v podatkovni zbirki Komisije; vseeno se poleg člena 15 Zakonika uporabljajo določbe, ki v državah članicah veljajo za varovanje informacij.

(B) Zahtevki za zavezujoče informacije o poreklu morajo zajemati naslednje podatke:

(a) ime in naslov imetnika;

(b) ime in naslov vložnika zahtevka, če ta oseba ni imetnik;

(c) pravno podlago, ki se uporablja, za namene členov 22 in 27 Zakonika;

(d) podroben opis blaga in njegove tarifne uvrstitve;

(e) po potrebi sestavo blaga in morebitne načine pregleda za njeno določitev ter njegovo ceno franko tovarna;

(f) pogoje, ki omogočajo določitev porekla, uporabljene materiale in njihovo poreklo, tarifno uvrstitev, ustrezne vrednosti in opis okoliščin (pravila o spremembi tarifne številke, dodana vrednost, opis obdelave ali predelave ali katero koli drugo posebno pravilo), ki omogočajo izpolnitev zadevnih pogojev; zlasti se navedeta točno tisto pravilo o poreklu, ki je uporabljeno, in predvideno poreklo;

(g) morebitne primerke, fotografije, načrte, kataloge ali druge razpoložljive dokumente o sestavi blaga in njegovih sestavnih materialih in take, ki bi lahko bili v pomoč pri opisu proizvodnega postopka ali predelave, ki so ju bili materiali deležni;

(h) soglasje, da se zagotovi prevod morebitnega priloženega dokumenta v uradni jezik (ali enega od uradnih jezikov) zadevne države članice, če to zahteva carinski organ;

(i) morebitne podatke, ki se obravnavajo kot zaupni in ki se nanašajo na javnost ali na uprave;

(j) navedbo vložnika zahtevka, ali je bila, kolikor mu je znano, zavezujoča tarifna informacija ali zavezujoča informacija o poreklu za blago ali materiale, enake ali podobne tistim iz točk (d) ali (f), v Skupnosti že zahtevana ali izdana;

(k) privolitev, da se preskrbljena informacija lahko shrani v javno dostopni podatkovni zbirki Komisije; vendar se poleg člena 15 Zakonika uporabljajo določbe, ki v državah članicah veljajo za varovanje informacij.

4. Če ob prejetju zahtevka carinski organ meni, da ta ne vsebuje vseh podatkov, potrebnih za oblikovanje utemeljenega mnenja, carinski organ zahteva od vložnika zahtevka, naj preskrbi potrebne informacije. Trimesečni in 150-dnevni rok iz člena 7 začneta teči v trenutku, ko ima carinski organ vse informacije, potrebne za odločitev; carinski organ obvesti vložnika zahtevka o prejetju zahtevka in datumu začetka navedenih rokov.

5. Seznam carinskih organov, ki jih države članice imenujejo za sprejemanje zahtevkov za zavezujoče informacije ali za njihovo izdajanje, se objavi v seriji C Uradnega lista Evropskih skupnosti.

Člen 7

1. Zavezujoča informacija se vložniku zahtevka vroči čim prej.

(a) Tarifne zadeve: če vložniku zahtevka ni bilo mogoče vročiti zavezujoče tarifne informacije v treh mesecih po sprejetju zahtevka, carinski organ stopi v stik z vložnikom zahtevka in mu razloži, zakaj je prišlo do zamude, ter navede, kdaj bo po svojem pričakovanju sposoben vročiti informacijo.

(b) Zadeve v zvezi s poreklom: informacija se vroči v roku 150 dni od datuma sprejetja zahtevka.

2. Zavezujoča informacija se vroči v obliki obrazca v skladu s primerkom iz Priloge 1 (zavezujoča tarifna informacija) ali priloge 1A (zavezujoča informacija o poreklu). Pri tem se označi, kateri podatki se bodo obravnavali kot zaupni. Navede se pravica do pritožbe iz člena 243 Zakonika.

Člen 8

1. Izvod zavezujoče tarifne informacije (izvod št. 2 Priloge 1) in dejstva (izvod št. 4 iste priloge) ali izvod vročene zavezujoče informacije o poreklu in dejstva carinski organ zadevne države članice brez odlašanja posreduje Komisiji. To posredovanje se izvede po elektronski poti.

2. Komisija državi članici brez odlašanja pošlje podatke iz izvoda obrazca in druge relevantne informacije, če država članica to zahteva. Tako posredovanje podatkov se izvede po elektronski poti.

POGLAVJE 3

Določbe, ki se uporabljajo v primeru neskladnosti zavezujočih informacij

Člen 9

1. Če obstajajo različne zavezujoče informacije:

- Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo predstavnika države članice uvrsti zadevo na dnevni red Odbora za razpravo na seji v prihodnjem mesecu ali, če to ne gre, na naslednji seji,

- v skladu s postopkom Odbora Komisija sprejme ukrep za zagotovitev enotne uporabe nomenklature ali pravil o poreklu, kot je ustrezno, čim prej in v šestih mesecih po sestanku iz prve alinee.

2. Za namen uporabe odstavka 1, se šteje, da sta zavezujoči informaciji o poreklu različni, če podeljujeta različni porekli blagu:

- ki se uvršča v isto tarifno številko in katerega poreklo je bilo določeno po istem pravilu o poreklu, in

- ki je bilo pridobljeno po istem proizvodnem postopku.

POGLAVJE 4

Pravni učinek zavezujoče informacije

Člen 10

1. Brez poseganja v člena 5 in 64 Zakonika lahko zavezujočo informacijo uveljavlja samo njen imetnik.

2. (a) Tarifne zadeve: carinski organ lahko od imetnika zahteva, naj pri opravljanju carinskih formalnosti carinski organ obvesti, da ima zavezujočo tarifno informacijo za carinjeno blago.

(b) Zadeve v zvezi s poreklom: organ, odgovoren za preverjanje uporabnosti zavezujoče informacije o poreklu, lahko zahteva od imetnika, naj pri opravljanju carinskih formalnosti carinski organ obvesti, da ima zavezujočo informacijo o poreklu, ki velja za blago, za katerega se opravljajo formalnosti.

3. Imetnik zavezujoče informacije lahko to informacijo uporablja za neko blago samo, če se:

(a) tarifne zadeve: carinskemu organu zadovoljivo dokaže, da zadevno blago v vseh pogledih ustreza blagu, opisanemu v predloženi informaciji;

(b) zadeve v zvezi s poreklom: organu iz odstavka 2(b) zadovoljivo dokaže, da zadevno blago in okoliščine, ki določajo njegovo poreklo, v vseh pogledih ustrezajo blagu, opisanemu v predloženi informaciji.

4. Carinski organ (za zavezujočo tarifno informacijo) ali organ iz odstavka 2(b) (za zavezujočo informacijo o poreklu) lahko zahteva prevod informacije v uradni jezik ali enega od uradnih jezikov zadevne države članice.

Člen 11

Zavezujoče tarifne informacije, izdane s strani carinskega organa države članice od 1. januarja 1991, postanejo zavezujoče za carinske organe vseh držav članic pod enakimi pogoji.

Člen 12

1. Pri sprejemu enega od aktov ali ukrepov iz člena 12(5) Zakonika carinski organ sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da se zavezujoče informacije od takrat naprej izdajajo samo v skladu z zadevnim aktom ali ukrepom.

2. (a) Za zavezujočo tarifno informacijo je za namene odstavka 1 zgoraj datum, ki se upošteva:

- za uredbe iz člena 12(5)(a)(i) Zakonika, ki zadevajo spremembe carinske nomenklature, datum, ko se začnejo uporabljati,

- za uredbe iz člena 12(5)(a)(i) Zakonika, ki določajo uvrstitev blaga v carinsko nomenklaturo ali vplivajo nanjo, datum njihove objave v seriji L Uradnega lista Evropskih skupnosti,

- za uredbe iz člena 12(5)(a)(ii) Zakonika, ki zadevajo spremembe pojasnil h kombinirani nomenklaturi, datum njihove objave v seriji C Uradnega lista Evropskih skupnosti,

- za sodbe Sodišča Evropskih skupnosti iz člena 12(5)(a)(ii) Zakonika datum sodbe,

- za ukrepe iz člena 12(5)(a)(ii) Zakonika, ki zadevajo sprejetje mnenja o razvrstitvi ali spremembe pojasnil k nomenklaturi harmoniziranega sistema Svetovne carinske organizacije, datum sporočila Komisije v seriji C Uradnega lista Evropskih skupnosti.

(b) Za zavezujočo informacijo o poreklu je za namene odstavka 1 datum, ki se upošteva:

- za uredbe iz člena 12(5)(b)(i) Zakonika, ki zadevajo določitev porekla blaga in pravila iz člena 12(5)(b)(ii), datum, ko se začnejo uporabljati,

- za ukrepe iz člena 12(5)(b)(ii) Zakonika, ki zadevajo spremembe pojasnil in mnenj, sprejetih na ravni Skupnosti, datum njihove objave v seriji C Uradnega lista Evropskih skupnosti,

- za sodbe Sodišča Evropskih skupnosti iz člena 12(5)(b)(ii) Zakonika, datum sodbe,

- za ukrepe iz člena 12(5)(b)(ii) Zakonika, ki zadevajo mnenja o poreklu ali pojasnila, sprejeta s strani Svetovne trgovinske organizacije, datum, naveden v sporočilu Komisije v seriji C Uradnega lista Evropskih skupnosti,

- za ukrepe iz člena 12(5)(b)(ii) Zakonika, ki zadevajo prilogo k Sporazumu o pravilih o poreklu Svetovne trgovinske organizacije in taka pravila, sprejeta v okviru mednarodnih sporazumov, datum, na katerega se začnejo uporabljati.

3. Komisija carinskim organom čim prej sporoči datume sprejetja ukrepov in aktov iz tega člena.

POGLAVJE 5

Določbe, ki se uporabljajo v primeru izteka veljavnosti zavezujoče informacije

Člen 13

Če je v skladu z drugim stavkom člena 12(4) in členom 12(5) Zakonika zavezujoča informacija nična ali preneha veljati, carinski organ, ki jo je izdal, o tem čim prej obvesti Komisijo.

Člen 14

1. Če želi imetnik zavezujoče informacije, ki je prenehala veljati zaradi razlogov iz člena 12(5) Zakonika, izkoristiti možnosti uveljavljanja take informacije v nekem obdobju v skladu z odstavkom 6 navedenega člena, o tem obvesti carinski organ, pri čemer preskrbi morebitna potrebna dokazila, ki omogočajo preverjanje, da so zadevni pogoji izpolnjeni.

2. V izjemnih primerih, ko Komisija v skladu z drugim odstavkom člena 12(7) Zakonika sprejme ukrep, ki odstopa od določb odstavka 6 navedenega člena, ali ko pogoji iz odstavka 1 navedenega člena v zvezi z možnostjo nadaljevanja uveljavljanja zavezujoče tarifne informacije ali zavezujoče informacije o poreklu niso izpolnjeni, carinski organ pisno obvesti imetnika."

2. V delu 1, naslov IV, se poglavje 2 nadomesti z naslednjim besedilom:

"POGLAVJE 2

Preferencialno poreklo

Člen 66

Za namene tega poglavja:

(a) izdelava pomeni kakršno koli vrsto obdelave ali predelave, vključno s sestavljanjem ali posebnimi postopki;

(b) material pomeni katero koli sestavino, surovino, sestavni del ali del itd., uporabljen pri izdelavi izdelka;

(c) izdelek pomeni izdelek, ki se izdeluje, tudi če je namenjen kasnejši uporabi pri drugem postopku izdelave;

(d) blago pomeni materiale in izdelke;

(e) carinska vrednost pomeni vrednost, kot je določena v skladu s Sporazumom iz leta 1994 o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (Sporazum STO o carinskem vrednotenju);

(f) cena franko tovarna na seznamih iz prilog 15, 19 in 20 pomeni ceno, plačano proizvajalcu, v podjetju katerega se opravi zadnja obdelava ali predelava, pod pogojem, da cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov, ob odbitju morebitnih notranjih davkov, ki se povrnejo ali se lahko povrnejo ob izvozu pridobljenega izdelka;

(g) vrednost na seznamih iz prilog 15, 19 in 20 pomeni carinsko vrednost ob času uvoza uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana ali je ni mogoče ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale v Skupnosti ali državi upravičenki v smislu člena 67(1) ali republiki upravičenki ali ozemlju upravičencu v smislu člena 98(1). Če je treba določiti vrednost uporabljenih materialov s poreklom, se smiselno uporablja ta pododstavek;

(h) poglavja in tarifne številke pomenijo poglavja in tarifne številke (štirištevilčne oznake), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavlja harmonizirani sistem;

(i) uvrščen se nanaša na uvrstitev izdelka ali materiala v določeno tarifno številko;

(j) pošiljka pomeni izdelke, ki jih izvoznik pošlje enemu prejemniku, bodisi hkrati ali so zajeti v enem samem prevoznem dokumentu, s katerim izvoznik dobavlja te izdelke prejemniku, ali, če ni takega dokumenta, izdelki, ki so zajeti na enem računu.

Oddelek 1

Splošni sistem preferencialov

Pododdelek 1

Opredelitev pojma izdelki s poreklom

Člen 67

1. Za namene določb v zvezi s splošnimi tarifnimi preferenciali, ki jih odobri Skupnost za izdelke s poreklom iz držav v razvoju (v nadaljevanju države upravičenke), se za naslednje izdelke šteje, da imajo poreklo v državi upravičenki:

(a) izdelki, v celoti pridobljeni v tej državi v smislu člena 68;

(b) izdelki, pridobljeni v tej državi, pri izdelavi katerih so uporabljeni drugi izdelki, kot so tisti iz točke (a), pod pogojem, da so bili omenjeni izdelki zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 69.

2. Za namene tega oddelka se izdelki s poreklom iz Skupnosti, v smislu odstavka 3, ki so v državi upravičenki obdelani ali predelani bolj, kot to določa člen 70, štejejo za izdelke s poreklom iz te države upravičenke.

3. Odstavek 1 se smiselno uporablja za določitev porekla izdelkov, pridobljenih v Skupnosti.

4. V kolikor Norveška in Švica odobrita splošne tarifne preferenciale izdelkom s poreklom iz držav upravičenk iz odstavka 1 in uporabljata opredelitev pojma porekla, ki ustreza tisti iz tega oddelka, se izdelki s poreklom iz Skupnosti, Norveške ali Švice, ki so v državi upravičenki obdelani ali predelani bolj, kot to določa člen 70, štejejo za izdelke s poreklom iz te države upravičenke.

Določbe prvega pododstavka se uporabljajo samo za izdelke s poreklom iz Skupnosti, Norveške ali Švice (skladno s pravili o poreklu v zvezi z zadevnimi tarifnimi preferenciali), ki se izvozijo neposredno v državo upravičenko.

Komisija v Uradnem listu Evropskih skupnosti (serija C) objavi datum, ko se začnejo uporabljati določbe iz prvega in drugega pododstavka.

5. Določbe iz odstavka 4 se uporabljajo pod pogojem, da Norveška in Švica na podlagi vzajemnosti odobrita enako obravnavanje izdelkov Skupnosti.

Člen 68

1. Naslednji izdelki se štejejo za izdelke, v celoti pridobljene v državi upravičenki ali v Skupnosti:

(a) mineralni izdelki, pridobljeni iz njene zemlje ali morskega dna;

(b) tam pridelani rastlinski izdelki;

(c) tam rojene in vzrejene žive živali;

(d) izdelki, pridobljeni iz živih, tam vzrejenih živali;

(e) izdelki, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom;

(f) izdelki morskega ribolova in drugi izdelki iz morja, pridobljeni z njenimi plovili zunaj teritorialnega morja;

(g) izdelki, izdelani na njenih predelovalnih ladjah izključno iz izdelkov iz točke (f);

(h) tam zbrani rabljeni predmeti, primerni le za obnavljanje surovin;

(i) odpadki in ostanki pri postopkih izdelave, ki tam potekajo;

(j) izdelki, pridobljeni iz morskega dna ali podzemlja zunaj njenega teritorialnega morja, pod pogojem, da ima izključne pravice do obdelave morskega dna ali podzemlja;

(k) blago, tam izdelano izključno iz izdelkov, opredeljenih v točkah (a) do (j).

2. Izraza njena plovila in njene predelovalne ladje v odstavku 1(f) in (g) se uporabljata izključno za plovila in predelovalne ladje:

- ki so registrirani ali so vpisani v seznam v državi upravičenki ali v državi članici,

- ki plujejo pod zastavo države upravičenke ali države članice,

- ki so v najmanj 50-odstotni lasti državljanov države upravičenke ali držav članic ali družbe s sedežem v tej državi ali v eni od teh držav članic in v kateri so direktor ali direktorji, predsednik upravnega odbora ali nadzornega sveta ter večina članov takih odborov državljani te države upravičenke ali držav članic in še dodatno, če v družbah, vsaj polovica kapitala pripada tej državi upravičenki ali državam članicam ali javnim organom ali državljanom te države upravičenke ali držav članic,

- katerih kapitan in častniki so državljani države upravičenke ali držav članic

in

- katerih najmanj 75 odstotkov članov posadke so državljani države upravičenke ali držav članic.

3. Izraza država upravičenka in Skupnost se nanašata tudi na teritorialno morje te države ali držav članic.

4. Plovila, ki plujejo na odprtem morju, vključno s predelovalnimi ladjami, na katerih se ulov rib obdela ali predela, se štejejo za del ozemlja te države upravičenke ali države članice kateri pripadajo, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2.

Člen 69

1. Za namene člena 67 se materiali brez porekla štejejo za zadosti obdelane ali predelane, če se pridobljeni izdelek uvršča v drugo tarifno številko, kot so tiste, v katere se uvrščajo vsi materiali brez porekla, uporabljeni pri njegovi izdelavi, s pridržkom odstavka 2.

2. Za izdelke, navedene v stolpcih 1 in 2 seznama iz Priloge 15, morajo biti namesto pravila iz odstavka 1 izpolnjeni pogoji za zadevni izdelek iz stolpca 3.

Člen 70

Naslednji postopki se štejejo za nezadostno obdelavo ali predelavo, da bi izdelek pridobil status izdelka s poreklom, ne glede na to, ali so zahteve iz člena 69(1) izpolnjene:

(a) postopki za ohranitev blaga v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem (prezračevanje, razprostiranje, sušenje, hlajenje, soljenje, dajanje v žveplov dioksid ali druge vodne raztopine, odstranjevanje poškodovanih delov in podobni postopki);

(b) preprosti postopki, kot so odstranjevanje prahu, sejanje ali prebiranje, razvrščanje, usklajevanje (vključno s sestavljanjem garnitur izdelkov), pranje, barvanje, razrezovanje;

(c) (i) sprememba pri pakiranju ter razstavljanje in sestavljanje paketov;

(ii) preprosto pakiranje v steklenice, čutare, vrečke, zaboje, pritrjevanje na kartone ali plošče itd., ter vsi drugi preprosti postopki pakiranja;

(d) pritrjevanje znakov za razlikovanje, nalepk in drugih podobnih razpoznavnih znakov na izdelke in njihovo embalažo;

(e) enostavno mešanje izdelkov enake vrste ali različnih vrst, če ena ali več sestavin mešanice ne izpolnjuje(jo) pogojev iz tega oddelka, da bi jih lahko šteli za izdelke s poreklom iz države upravičenke ali Skupnosti;

(f) enostavno sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek;

(g) kombinacija dveh ali več postopkov, opisanih v točkah (a) do (f);

(h) zakol živali.

Člen 71

1. Z odstopanjem od določbe člena 69 se materiali brez porekla lahko uporabijo pri izdelavi zadevnega izdelka, če njihova skupna vrednost ne presega 5 % cene končnega izdelka franko tovarna, in ob upoštevanju pogojev iz opombe 3.4 v Prilogi 14.

2. Odstavek 1 se ne uporablja za izdelke, ki se uvrščajo v poglavja 50 do 63 harmoniziranega sistema.

Člen 72

1. Z odstopanjem od člena 67 se pri določanju, ali se izdelku, ki je izdelan v državi upravičenki, ki je članica regionalne skupine, podeli poreklo te države v smislu tega člena, šteje, da imajo izdelki s poreklom iz katere koli države v tej regionalni skupini in ki se uporabijo pri nadaljnji izdelavi v drugi državi skupine poreklo iz tiste države, v kateri se opravi nadaljnja izdelava (regionalna kumulacija).

2. Država porekla končnega izdelka se določi v skladu s členom 72a.

3. Regionalna kumulacija se uporablja za tri ločene regionalne skupine držav upravičenk, ki koristijo splošni sistem preferencialov:

(a) Združenje držav jugovzhodne Azije (ASEAN) (Brunej Darussalam, Indonezija, Malezija, Filipini, Singapur, Tajska, Vietnam);

(b) Srednjeameriški skupni trg (CACM) (Kostarika, Honduras, Gvatemala, Nikaragva, El Salvador);

(c) Andsko skupnost (Bolivija, Kolombija, Ekvador, Peru, Venezuela).

4. Izraz regionalna skupina pomeni ASEAN ali CACM ali Andsko skupnost, odvisno od primera.

Člen 72a

1. Če se blago s poreklom iz države, ki je članica regionalne skupine, obdela ali predela v drugi državi iste regionalne skupine, ima poreklo tiste države regionalne skupine, v kateri je bila opravljena zadnja obdelava ali predelava, pod pogojem:

(a) da je tam dodana vrednost, kot je opredeljena v odstavku 3, večja od najvišje carinske vrednosti uporabljenih izdelkov s poreklom iz katere koli druge države zadevne regionalne skupine; in

(b) da tam opravljena obdelava ali predelava presega tisto iz člena 70 in, v primeru tekstilnih izdelkov, tudi postopke iz Priloge 16.

2. Če pogoji za poreklo iz 1(a) in (b) niso izpolnjeni, imajo izdelki poreklo tiste države regionalne skupine, ki ji pripada najvišja carinska vrednost izdelkov s poreklom iz drugih držav regionalne skupine.

3. Dodana vrednost pomeni ceno franko tovarna, zmanjšano za carinsko vrednost vsakega vključenega izdelka s poreklom iz druge države regionalne skupine.

4. Status blaga s poreklom za blago, izvoženo iz ene države regionalne skupine v drugo državo iste skupine za uporabo pri nadaljnji obdelavi ali predelavi ali za ponovni izvoz, če se ne izvede nadaljnja obdelava ali predelava, se dokazuje s potrdilom o poreklu Obrazec A, ki ga izda prva država.

5. Status blaga s poreklom, pridobljen ali zadržan v skladu s členom 72, tem členom in členom 72b, za blago, izvoženo iz ene od držav regionalne skupine v Skupnost, se dokazuje z izdanim potrdilom o poreklu Obrazec A ali z izjavo na računu, ki se izda v tej državi na podlagi potrdila o poreklu Obrazec A, izdanega v skladu z določbami odstavka 4.

6. Država porekla se označi v polju 12 potrdila o poreklu Obrazec A ali na izjavi na računu, pri čemer je ta država:

- v primeru izdelkov, izvoženih brez nadaljnje obdelave ali predelave v skladu z odstavkom 4, država izdelave,

- v primeru izdelkov, izvoženih po nadaljnji obdelavi ali predelavi, država porekla, kot je opredeljena v skladu z odstavkom 1.

Člen 72b

1. Člena 72 in 72a se uporabljata samo, če:

(a) so pravila, ki urejajo trgovino v okviru regionalne kumulacije, kot na primer med državami regionalne skupine, enaka pravilom iz tega oddelka;

(b) se je vsaka država regionalne skupine zavezala, da bo ravnala v skladu z ali zagotavljala skladnost s pogoji iz tega oddelka in da bo zagotavljala upravno sodelovanje, potrebno za Skupnost in za druge države regionalne skupine, za zagotovitev pravilnega izdajanja potrdil o poreklu Obrazec A ter preverjanja potrdil o poreklu Obrazec A in izjav na računu.

Ta zaveza se posreduje Komisiji prek sekretariata regionalne skupine.

Sekretariati so:

- Generalni sekretariat ASEAN,

- Stalni sekretariat CACM,

- Junta del Acuerdo de Cartagena,

odvisno od primera.

2. Komisija obvesti države članice, ko so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1 za vsako regionalno skupino posebej.

3. Člen 78(1)(b) se ne uporablja za izdelke s poreklom iz katere koli od držav regionalne skupine, če se prevažajo čez ozemlje katere koli od drugih držav regionalne skupine, ne glede na to, ali se tam opravi nadaljnja obdelava ali predelava.

Člen 73

Dodatki, nadomestni deli in orodje, poslani skupaj z delom opreme, stroja, naprave ali vozila, ki so del običajne opreme in so vključeni v ceno ali niso posebej zaračunani, se štejejo za del te opreme, stroja, naprave ali vozila.

Člen 74

Garniture se, v skladu s splošnim pravilom 3 harmoniziranega sistema, štejejo za garniture s poreklom, kadar imajo poreklo vsi njihovi sestavni deli. Kljub temu, pa se takrat, kadar je garnitura sestavljena iz izdelkov s poreklom in brez njega, šteje, da ima garnitura kot celota poreklo, če vrednost izdelkov brez porekla ne presega 15 % cene garniture franko tovarna.

Člen 75

Za določitev, ali ima izdelek poreklo, ni treba ugotavljati porekla naslednjega, ki bi lahko bilo uporabljeno pri njegovi izdelavi:

(a) energija in gorivo;

(b) naprave in oprema;

(c) stroji in orodje;

(d) blaga, ki ni vključeno ali ki ni namenjeno vključitvi v končno sestavo izdelka.

Člen 76

1. Odstopanja od določb tega oddelka se lahko dovolijo v korist najmanj razvitih držav upravičenk splošnega sistema preferencialov, kadar je to utemeljeno s stanjem razvoja obstoječe industrije ali zaradi nastajanja novih industrijskih panog. Najmanj razvite države upravičenke so naštete v uredbah Sveta (ES) in odločbah ESPJ v zvezi s splošnimi tarifnimi preferenciali za tekoče leto. V ta namen mora zadevna država predložiti Skupnosti zahtevek za odobritev odstopanja, skupaj z razlogi za zahtevek v skladu z odstavkom 3.

2. Pri pregledu zahtevkov se zlasti upoštevajo:

(a) primeri, ko bi uporaba obstoječega pravila o poreklu znatno vplivala na sposobnost obstoječe industrije v zadevni državi, da še naprej izvaža v Skupnost, še zlasti če bi to lahko povzročilo zapiranje podjetij;

(b) posebni primeri, kjer je mogoče jasno dokazati, da je zaradi uporabe pravil o poreklu blaga ogrožena pomembna naložba v določeni industrijski panogi, in kjer bi odstopanje od teh pravil spodbudilo izvedbo naložbenega programa, ki bi omogočil postopno izvajanje pravil o poreklu blaga;

(c) gospodarski in socialni vidiki odločitve, ki bi lahko zlasti vplivali na zaposlovanja v državah upravičenkah in v Skupnosti.

3. Za lažji pregled zahtevkov za odobritev odstopanja, država vložnica v podporo svojemu zahtevku izdela čim podrobnejšo obrazložitev zahtevka, ki vključuje naslednje elemente:

- opis dokončanega izdelka,

- narava in količina materiala s poreklom iz tretjih držav,

- postopek izdelave,

- dodana vrednost,

- število zaposlenih v zadevnem podjetju,

- predvideni obseg izvoza v Skupnost,

- drugi možni viri nabave surovin,

- razlogi za zahtevano časovno obdobje,

- druge pripombe.

4. Komisija predloži zahtevek za odstopanje Odboru. Ta se o njem odloči po svojem postopku.

5. Če se uporablja odstopanje, mora biti v polju 4 potrdila o poreklu Obrazec A ali v izjavi na računu iz člena 90 vpisan naslednji zaznamek:

,Odstopanje - Uredba (ES) št. 0000/96

6. Določbe odstavkov 1 do 5 se uporabljajo za morebitna podaljšanja.

Člen 77

Pogoji iz tega oddelka v zvezi s pridobivanjem statusa blaga s poreklom morajo biti izpolnjeni brez prekinitve v državi upravičenki ali v Skupnosti.

Če je blago s poreklom, izvoženo iz države upravičenke ali iz Skupnosti v drugo državo, vrnjeno, se mora šteti za blago brez porekla, razen če je carinskim organom mogoče zadovoljivo dokazati:

- da je vrnjeno blago isto kot tisto, ki je bilo izvoženo, in

- da na njem, medtem ko je bil v tej državi, niso bili opravljeni nobeni postopki, razen tistih, ki so potrebni za njegovo ohranjanje v dobrem stanju.

Člen 78

1. Za naslednje blago se šteje, da se prevaža neposredno iz države upravičenke v Skupnost ali iz Skupnosti v državo upravičenko:

(a) blago, prevažano brez prehoda prek ozemlja katere koli druge države, razen v primeru ozemlja druge države iste regionalne skupine, če se uporablja člen 72;

(b) blago, ki sestavlja eno samo pošiljko, prevažano prek ozemlja drugih držav, ki niso ozemlja države upravičenke ali Skupnosti, če do tega pride, s pretovarjanjem ali začasnim skladiščenjem v teh državah, pod pogojem, da je stalno pod nadzorom carinskih organov v državi tranzita ali skladiščenja in da ni deležno drugih postopkov kot raztovarjanja, ponovnega natovarjanja ali morebitnega drugega postopka, ki naj bi ga ohranil v dobrem stanju;

(c) blago, prevažano prek ozemelj Norveške ali Švice in kasneje v celoti ali delno ponovno izvoženo v Skupnost ali državo upravičenko, pod pogojem, da je stalno pod nadzorom carinskih organov v državi tranzita ali skladiščenja in da ni deležno drugih postopkov kot raztovarjanja, ponovnega natovarjanja ali morebitnega drugega postopka, ki naj bi ga ohranil v dobrem stanju;

(d) izdelki, brez prekinitve prevažani prek cevovoda prek ozemlja, ki ni ozemlje države upravičenke izvoznice ali Skupnosti.

2. Dokazi, da so pogoji iz odstavka 1(b) in (c) izpolnjeni, se pristojnim carinskim organom predložijo v obliki:

(a) direktnega tovornega lista, ki pokriva prevoz čez državo tranzita; ali

(b) potrdila, ki ga izdajo carinski organi države tranzita in ki:

- vsebuje natančen opis blaga,

- navaja datume raztovarjanja in ponovnega natovarjanja blaga ali, če je ustrezno, njegovega vkrcanja ali izkrcanja, ter imena ladij ali drugih uporabljenih prevoznih sredstev,

- potrjuje pogoje, pod katerimi je bilo blago zadržano v državi tranzita;

(c) ali, če teh ni, kakršne koli dokumente, ki to dokazujejo.

Člen 79

1. Za izdelke, ki se pošiljajo iz države upravičenke na razstavo v drugo državo in so po razstavi prodani z namenom uvoza v Skupnost, veljajo pri uvozu tarifni preferenciali iz člena 67, pod pogojem, da proizvodi izpolnjujejo zahteve tega oddelka, po katerih jih je mogoče spoznati za izdelke s poreklom iz države upravičenke ter da se pristojnim carinskim organom Skupnosti zadovoljivo dokaže, da:

(a) je izvoznik poslal izdelke z ozemlja države upravičenke izvoznice neposredno v državo, v kateri je razstava;

(b) je ta izvoznik izdelke prodal ali jih kako drugače dal na razpolago osebi v Skupnosti;

(c) so bili izdelki poslani v Skupnost v stanju, v kakršnem so bili poslani na razstavo;

(d) izdelki od tedaj, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen, kot za predstavitev na razstavi.

2. Potrdilo o poreklu Obrazec A mora biti predloženo carinskim organom Skupnosti na običajen način. Na njem mora biti navedeno ime in naslov razstave. Po potrebi se lahko zahtevajo dodatna dokumentarna dokazila o naravi izdelkov in pogojih, pod katerimi so izdelki bili razstavljeni.

3. Odstavek 1 se uporablja za vse trgovinske, industrijske, kmetijske ali obrtne razstave, sejme ali podobne javne prireditve ali prikaze, ki niso organizirani za zasebne namene v trgovinah ali poslovnih prostorih z namenom prodaje tujih izdelkov in med katerim izdelki ostajajo pod carinskim nadzorom.

Pododdelek 2

Dokazilo o poreklu

Člen 80

Za izdelke s poreklom iz države upravičenke veljajo ugodnosti tega oddelka ob predložitvi:

(a) potrdila o poreklu Obrazec A, katerega vzorec je v Prilogi 17; ali

(b) v primerih iz člena 90(1) izjave, katere besedilo je navedeno v Prilogi 18 in ki jo da izvoznik na računu, dobavnici ali katerem koli drugem trgovinskem dokumentu, ki zadevne izdelke opisuje dovolj natančno, da jih je mogoče prepoznati (v nadaljevanju imenovana izjava na računu).

(a) Potrdilo o poreklu Obrazec A

Člen 81

1. Izdelki s poreklom v smislu tega oddelka so ob uvozu v Skupnost upravičeni do tarifnih preferencialov iz člena 67, pod pogojem, da so prepeljani neposredno v smislu člena 78, ob predložitvi potrdila o poreklu Obrazec A, ki ga izdajo carinski organi ali drugi državni organi države upravičenke, pod pogojem:

- da je ta država sporočila Komisiji informacije, ki jih zahteva člen 93,

- da ta država pomaga Skupnosti tako, da dovoli carinskim organom držav članic preveriti pristnost dokumenta ali točnost informacij v zvezi s pravim poreklom zadevnih izdelkov.

2. Potrdilo o poreklu Obrazec A se izda samo, kadar se uporablja kot dokumentarno dokazilo, potrebno za namen tarifnih preferencialov iz člena 67.

3. Potrdilo o poreklu Obrazec A se izda samo na podlagi pisnega zahtevka izvoznika ali njegovega pooblaščenega zastopnika.

4. Izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik svojemu zahtevku priloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da izdelki, namenjeni izvozu, izpolnjujejo pogoje za izdajo potrdila o poreklu Obrazec A.

5. Potrdilo izda pristojni državni organ države upravičenke, če se lahko izdelki, namenjeni izvozu, štejejo za izdelke s poreklom iz te države v smislu pododdelka 1. Potrdilo se da na razpolago izvozniku takoj, ko je dejanski izvoz opravljen ali zagotovljen.

6. Za namen preverjanja, ali je pogoj iz odstavka 5 izpolnjen, ima pristojni državni organ pravico, da zahteva katera koli dokumentarna dokazila ali opravi kakršenkoli pregled, ki se mu zdi ustrezen.

7. Pristojni državni organ države upravičenke je odgovoren za zagotovitev, da so potrdila in zahtevki pravilno izpolnjeni.

8. Izpolnitev polja 2 potrdila o poreklu Obrazec A je neobvezna. Polje 12 se pravilno izpolni z navedbo Evropske skupnosti ali ene od držav članic.

9. Datum izdaje potrdila o poreklu Obrazec A je treba navesti v polje 11. Podpis v tem polju, ki je namenjeno navedbi pristojnih državnih organov, ki potrdilo izdajo, mora biti lastnoročen.

Člen 82

1. Potrdilo o poreklu Obrazec A je treba v 10 mesecih od datuma izdaje s strani pristojnega državnega organa države upravičenke predložiti carinskim organom države članice uvoznice, v kateri se predložijo izdelki.

2. Potrdila o poreklu Obrazec A, predložena carinskim organom države članice uvoznice po izteku roka veljavnosti iz odstavka 1, se lahko sprejmejo za namen uporabe tarifnih preferencialov iz člena 67, če rok ni bil upoštevan zaradi izjemnih okoliščin.

3. V drugih primerih predložitve z zamudo lahko carinski organi države članice uvoznice potrdilo sprejmejo, če so jim bili izdelki predloženi v roku iz odstavka 1.

4. Na zahtevo uvoznika in ob upoštevanju pogojev, ki jih določijo carinski organi države članice uvoznice, se lahko:

(a) če se blago uvaža v okviru pogostih in stalnih trgovinskih tokov znatne tržne vrednosti;

(b) če za blago velja ista prodajna pogodba, pri čemer imajo stranke te pogodbe stalno prebivališče ali sedež v državi izvoznici in v Skupnosti;

(c) če je blago uvrščeno pod isto oznako (osem številk) kombinirane nomenklature;

(d) če blago prihaja izključno od enega izvoznika, je namenjeno istemu uvozniku in se zanj opravljajo uvozne formalnosti na istem carinskem uradu v Skupnosti,

ob uvozu prve pošiljke carinskim organom predloži eno samo dokazilo o poreklu. Ta postopek se uporablja za količine in za obdobje, ki jih določijo pristojni carinski organi. To obdobje v nobenem primeru ne sme biti daljše od treh mesecev.

Člen 83

Če se na zahtevo uvoznika in pod pogoji, ki jih določijo carinski organi države uvoznice, razstavljeni ali nesestavljeni izdelki v smislu splošnega pravila 2(a) harmoniziranega sistema, uvrščeni v oddelka XVI in XVII ali tarifni številki 7308 in 9406 harmoniziranega sistema, uvažajo po delih, se za take izdelke carinskim organom pri prvem delnem uvozu predloži eno samo dokazilo o poreklu.

Člen 84

Ker potrdilo o poreklu Obrazec A predstavlja dokumentarno dokazilo za uporabo določb v zvezi s tarifnimi preferenciali iz člena 67, je pristojni državni organ države izvoznice odgovoren, da sprejme vse ukrepe, potrebne za preverjanje porekla izdelkov in drugih navedb na potrdilu.

Člen 85

Dokazila o poreklu se predložijo carinskim organom države članice uvoznice v skladu s postopki iz člena 62 Zakonika. Omenjeni organi lahko zahtevajo prevod dokazila o poreklu, lahko pa zahtevajo tudi, da uvozno deklaracijo spremlja izjava uvoznika, da izdelki izpolnjujejo pogoje, zahtevane za uporabo tega oddelka.

Člen 86

1. Z odstopanjem od člena 81(5) se lahko potrdilo o poreklu Obrazec A izjemoma izda po izvozu izdelkov, na katere se nanaša:

(a) če ob izvozu ni bilo izdano zaradi napak ali nenamernih opustitev ali posebnih okoliščin; ali

(b) če se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da je bilo potrdilo o poreklu Obrazec A izdano, vendar ni bilo sprejeto ob uvozu zaradi tehničnih razlogov.

2. Pristojni državni organ lahko potrdilo izda naknadno samo potem, ko preveri, da se podatki iz izvoznikovega zahtevka ujemajo s tistimi iz ustreznih izvoznih dokumentov in da potrdilo o poreklu Obrazec A, ki izpolnjuje določbe tega oddelka, ob izvozu zadevnih izdelkov ni bilo izdano.

3. Polje 4 naknadno izdanega potrdila o poreklu Obrazec A mora vsebovati zaznamek Délivré a posteriori ali Issued retrospectively.

Člen 87

1. V primeru kraje, izgube ali uničenja potrdila o poreklu Obrazec A lahko izvoznik pristojne državne organe, ki so ga izdali, zaprosi za dvojnik, sestavljen na podlagi izvoznih dokumentov, ki jih imajo. Polje 4 dvojnika potrdila o poreklu Obrazec A, izdanega na tak način, mora vsebovati zaznamek Duplicata ali Duplicate, skupaj z datumom izdaje in zaporedno številko izvirnega potrdila.

2. Za namene člena 82 dvojnik začne veljati na datum izvirnika.

Člen 88

1. Če so izdelki s poreklom dani pod nadzor carinskega urada v Skupnosti, je mogoče izvirno dokazilo o poreklu nadomestiti z enim ali več potrdili o poreklu Obrazec A za namen pošiljanja vseh ali nekaterih od teh izdelkov drugam znotraj Skupnosti ali na Norveško ali v Švico. Nadomestno potrdilo o poreklu Obrazec A izda carinski urad, pod nadzor katerega so bili dani izdelki.

2. Nadomestno potrdilo, izdano v skladu z odstavkom 1 ali členom 89, se šteje kot dokončno potrdilo o poreklu za izdelke, na katere se nanaša. Nadomestno potrdilo se izda na podlagi pisnega zahtevka ponovnega izvoznika.

3. V zgornjem desnem polju nadomestnega potrdila mora biti navedeno ime države posrednice, v kateri je potrdilo izdano.

V polju 4 morajo biti navedeni podatki replacement certificate ali certificat de remplacement ter datum izdaje izvirnega potrdila o poreklu in njegova zaporedna številka.

Ime ponovnega izvoznika se navede v polju 1.

Ime končnega prejemnika se lahko navede v polju 2.

Vse podatke o ponovno izvoženih izdelkih iz izvirnega potrdila je treba prepisati v polja 3 do 9.

Sklicevanja na račun ponovnega izvoznika se navedejo v polju 10.

Carinski organ, ki je izdal nadomestno potrdilo potrdi polje 11. Odgovornost organa je omejena na izdajo nadomestnega potrdila. Podatki iz polja 12 v zvezi z državo porekla in namembno državo se prepišejo iz izvirnega potrdila. To polje podpiše ponovni izvoznik. Ponovni izvoznik, ki to polje podpiše v dobri veri, ni odgovoren za točnost podatkov, navedenih na izvirnem potrdilu.

4. Carinski urad, od katerega se zahteva opravljanje postopkov iz odstavka 1, mora na izvirno potrdilo navesti teže, številke in naravo odpremljenega blaga ter zaporedne številke ustreznega nadomestnega potrdila ali potrdil. Izvirno potrdilo hrani še najmanj tri leta.

5. Nadomestnemu potrdilu se lahko priloži fotokopija izvirnega potrdila.

6. V primeru blaga, za katerega se uporabljajo tarifni preferenciali iz člena 67 na podlagi odstopanja, odobrenega v skladu z določbami člena 76, se postopek iz tega člena uporablja samo, če je to blago namenjeno Skupnosti.

Člen 89

Za izdelke s poreklom v smislu tega oddelka je ob uvozu v Skupnost upravičena uporaba tarifnih preferencialov iz člena 67 ob predložitvi nadomestnega potrdila o poreklu Obrazec A, ki ga izdajo carinski organi Norveške ali Švice na podlagi potrdila o poreklu Obrazec A, izdanega s strani pristojnih organov države upravičenke, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz člena 78 in da Norveška oz. Švica pomaga Skupnosti tako, da dovoli carinskim organom preveriti pristnost in točnost izdanih potrdil. Smiselno se uporabi postopek preverjanja iz člena 94. Rok iz člena 94(3) se podaljša na osem mesecev.

(b) Izjava na računu

Člen 90

1. Izjavo na računu lahko da:

(a) pooblaščeni izvoznik iz Skupnosti v smislu člena 90a ali

(b) katerikoli izvoznik za vsako pošiljko, ki jo sestavlja en ali več paketov, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 3 000 ECU, pod pogojem, da se za ta postopek uporablja pomoč iz člena 81(1).

2. Izjava na računu se lahko da, če se za zadevne izdelke lahko šteje, da imajo poreklo iz Skupnosti ali iz države upravičenke v smislu tega oddelka.

3. Izvoznik, ki daje izjavo na računu, mora biti pripravljen, da kadarkoli na zahtevo carinskih ali državnih organov države izvoznice, predloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo status porekla zadevnega blaga in da so izpolnjeni drugi pogoji iz tega oddelka.

4. Izjavo na računu, katere besedilo je v prilogi 18, mora izvoznik natipkati, odtisniti ali natisniti na račun, dobavnico ali drug trgovinski dokument v francoščini ali angleščini. Če je izjava napisana na roko, jo je treba napisati s črnilom in tiskanimi črkami.

5. Izjava na računu mora biti opremljena z izvirnim lastnoročnim podpisom izvoznika. Vseeno pooblaščenemu izvozniku v smislu člena 90a ni treba podpisati take izjave, pod pogojem, da carinskemu ali državnemu organu da pisno obvezo, da sprejema polno odgovornost za vsako izjavo na računu, po kateri ga je mogoče prepoznati, kot da jo je sam lastnoročno podpisal.

6. V primerih iz odstavka 1(b) za uporabo izjave na računu veljajo naslednji posebni pogoji:

(a) za vsako posamezno pošiljko se sestavi ena izjava na računu;

(b) če je bilo blago v pošiljki že preverjeno v državi izvoznici glede na opredelitev izdelki s poreklom, se lahko izvoznik v izjavi na računu sklicuje na to preverjanje.

Določbe prvega pododstavka ne izključujejo obveznosti izvoznikov, da izpolnijo katere koli druge formalnosti, ki jih zahtevajo carinski ali poštni predpisi.

Člen 90a

1. Carinski organi Skupnosti lahko pooblastijo katerega koli izvoznika, v nadaljevanju imenovanega pooblaščeni izvoznik, ki pogosto pošilja blago iz Skupnosti v smislu člena 67(2) in ki predloži carinskim organom zadovoljiva dokazila o statusu porekla teh izdelkov in izpolnjevanju drugih zahtev tega oddelka, da daje izjave na računu.

2. Carinski organi lahko odobrijo status pooblaščenega izvoznika pod katerim koli pogojem, ki se jim zdijo primerni.

3. Carinski organi pooblaščenemu izvozniku dodelijo številko carinskega pooblastila, ki mora biti navedena na izjavi na računu.

4. Carinski organ spremljajo in nadzorujejo, kako pooblaščeni izvoznik uporablja svoje pooblastilo.

5. Carinski organi lahko pooblastilo kadarkoli umaknejo. To morajo storiti, če pooblaščeni izvoznik ne predloži dokazil iz odstavka 1, ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 2 ali na kakršenkoli način neustrezno uporablja pooblastilo.

Člen 90b

1. Za izdelke iz Skupnosti v smislu člena 67(2) se status izdelkov s poreklom dokazuje z:

(a) izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1, katerega vzorec je v Prilogi 21; ali

(b) z izjavo na računu po členu 90.

2. Izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik v polje 2 potrdila o gibanju blaga EUR.1 vpiše GSP beneficiary countries in EC ali pays bénéficiaire du SPG' in CE.

3. Določbe tega oddelka v zvezi z izdajanjem, uporabo in naknadnim preverjanjem potrdil o poreklu Obrazec A se smiselno uporabijo za potrdila o gibanju blaga EUR.1 in, z izjemo določb v zvezi z njihovim izdajanjem, tudi za izjave na računu.

Člen 90c

1. Izdelki, ki jih posamezniki pošljejo drugim posameznikom kot majhne pakete ali ki so del osebne prtljage potnikov, se priznavajo kot izdelki s poreklom, za katere se uporabljajo tarifni preferenciali iz člena 67, ne da bi bilo treba predložiti potrdilo o poreklu Obrazec A ali izjavo na računu, pod pogojem, da je tak uvoz netrgovinske narave in da je bila dana izjava o njihovem izpolnjevanju pogojev za uporabo tega oddelka in da o resničnosti take izjave ni nobenega dvoma.

2. Uvoz, ki je občasen in zajema samo izdelke za osebno rabo prejemnikov ali potnikov ali njihovih družin, se šteje za uvoz netrgovinske narave, če je iz narave in količine izdelkov razvidno, da se ne uvažajo za trgovinske namene.

Poleg tega skupna vrednost teh izdelkov ne sme presegati 215 ECU pri majhnih paketih oz. 600 ECU pri izdelkih, ki so del osebne prtljage potnikov.

Člen 91

1. Če se uporabi člen 67(2), (3) ali (4), se pristojni organi države upravičenke, od katerih se zahteva, da izdajo potrdilo o poreklu Obrazec A za izdelke, pri izdelavi katerih se uporabijo materiali s poreklom iz Skupnosti, Norveške ali Švice, zanašajo na potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali po potrebi na izjavo na računu.

2. Polje 4 potrdila o poreklu Obrazec A, izdanem v primerih iz odstavka 1, mora vsebovati zaznamek cumul CE', cumul Norvge, cumul Suisse ali EC cumulation, Norway cumulation, Switzerland cumulation.

Člen 92

Že samo zaradi odkritja majhnih neskladij med navedbami na potrdilu o poreklu Obrazec A, potrdilu o gibanju blaga EUR.1 ali izjavi na računu in tistimi v dokumentih, predloženih carinskemu uradu za namen opravljanja formalnosti v zvezi z uvozom izdelkov, potrdilo ali izjava ne postaneta neveljavna, če se dokaže, da ta dokument ustreza zadevnim izdelkom.

Zaradi očitnih oblikovnih napak, kot so tipkarske napake, na potrdilu o poreklu Obrazec A, potrdilu o gibanju blaga EUR.1 ali izjavi na računu, dokument ne bi smel biti zavrnjen, če te napake niso take, da bi vzbujale dvom v točnost navedb v dokumentu.

Pododdelek 3

Načini upravnega sodelovanja

Člen 93

1. Države upravičenke obvestijo Komisijo o imenih in naslovih državnih organov na njihovih ozemljih, ki so pooblaščeni za izdajanje potrdil o poreklu Obrazec A, skupaj z vzorci žigov, ki jih uporabljajo ti organi, ter o imenih in naslovih zadevnih državnih organov, odgovornih za preverjanje potrdil o poreklu Obrazec A in izjav na računih. Žigi veljajo od datuma, ko Komisija prejme vzorce njihovih odtisov. Komisija te informacije posreduje carinskim organom držav članic. Če so ta sporočila posredovana v okviru spremembe prejšnjih sporočil, Komisija navede datum začetka uporabe teh novih žigov v skladu z navodili, ki jih dajo pristojni organi držav upravičenk. Te informacije so namenjene uradni rabi; vendar če je treba blago predložiti za njegovo sprostitev v prosti promet, lahko zadevni carinski organi dovolijo uvozniku ali njegovemu pooblaščenemu zastopniku, da si ogleda vzorčne odtise žigov iz tega odstavka.

2. Komisija v Uradnem listu Evropskih skupnosti (serija C) objavi datum, na katerega nove države upravičenke iz člena 97 izpolnijo obveznosti iz odstavka 1.

3. Komisija državam upravičenkam pošlje vzorce žigov, ki jih carinski organi držav članic uporabljajo pri izdajanju potrdil o gibanju blaga EUR.1.

Člen 93a

Za namene določb v zvezi s tarifnimi preferenciali iz člena 67 vsaka država upravičenka upošteva pravila v zvezi s poreklom blaga, izpolnitvijo in izdajanjem potrdil o poreklu Obrazec A, pogoji za uporabo izjav na računu in tiste v zvezi z načini upravnega sodelovanja oz. zagotovi njihovo upoštevanje.

Člen 94

1. Naknadno preverjanje potrdil o poreklu Obrazec A in izjav na računu se opravi naključno ali kadarkoli carinski organi v Skupnosti utemeljeno dvomijo o pristnosti dokumenta ali točnosti informacij v zvezi z resničnim poreklom zadevnih izdelkov.

2. Za namene odstavka 1 carinski organi v Skupnosti vrnejo izvod potrdila o poreklu Obrazec A ali izjavo na računu pristojnemu državnemu organu v državi upravičenki izvoznici, pri čemer, kjer je ustrezno, navedejo tehnične ali vsebinske razloge za poizvedbo. Če je bil predložen račun, se tak račun ali njegova kopija priloži izvodu potrdila o poreklu Obrazec A ali izjavi na računu in prav tako vsi drugi relevantni dokumenti. Carinski organi posredujejo tudi vse morebitne pridobljene informacije, ki kažejo na to, da so informacije, navedene v potrdilu ali izjavi na računu, netočne.

Če se navedeni organi odločijo začasno odložiti uporabo tarifnih preferencialov iz člena 67 dokler niso znani izidi preverjanja, morajo uvozniku ponuditi sprostitev izdelkov, ob upoštevanju vseh varovalnih ukrepov, za katere menijo, da so potrebni.

3. Če je bilo zahtevano naknadno preverjanje v skladu s členom 1, se tako preverjanje opravi in se njegovi izidi sporočijo carinskim organom v Skupnosti najkasneje v šestih mesecih. Izidi morajo pokazati, ali se zadevno potrdilo o poreklu Obrazec A ali izjava na računu nanaša na dejansko izvožene izdelke in ali so ti izdelki v resnici izpolnjevali pogoje za uporabo tarifnih preferencialov iz člena 67.

4. V primeru potrdil o poreklu Obrazec A, izdanih v skladu s členom 91, odgovor vključuje kopijo(e) potrdil(a) o gibanju blaga EUR.1 ali po potrebi ustrezne(ih) izjav(e) na računu.

5. Če v primeru utemeljenega dvoma ni odgovora v šestih mesecih iz odstavka 3 ali če odgovor ne vsebuje zadostnih informacij za ugotovitev pristnosti zadevnega dokumenta ali pravega porekla izdelkov, se pristojnemu organu pošlje še eno obvestilo. Če po drugem obvestilu organ, ki zahteva preverjanje, ne prejme izidov preverjanja v štirih mesecih, ali če ti rezultati ne omogočajo ugotovitve pristnosti zadevnega dokumenta ali pravega porekla izdelkov, organ, ki zahteva preverjanje, zavrne pravico do preferencialnih tarifnih ukrepov, razen v primeru izjemnih okoliščin.

Določbe prvega pododstavka se uporabljajo med državami iste regionalne skupine za namene naknadnega preverjanja potrdil o poreklu Obrazec A ali izjav na računu, ki so bila izdana v skladu s tem oddelkom.

6. Če postopek preverjanja ali katera koli druga razpoložljiva informacija kaže na to, da se kršijo določbe tega oddelka, država upravičenka izvoznica na lastno pobudo ali na zahtevo Skupnosti primerno hitro opravi ustrezne poizvedbe ali zagotovi izvedbo takih poizvedb za ugotovitev in preprečitev takih kršitev. Za ta namen lahko Skupnost sodeluje pri poizvedbah.

7. Za namen naknadnega preverjanja potrdil o poreklu Obrazec A, pristojni državni organ države upravičenke izvoznice hrani kopije potrdil kot tudi vse izvozne dokumente, ki se nanje nanašajo, najmanj tri leta.

Člen 95

Člen 78(1)(c) in člen 89 se uporabljata samo, v kolikor Norveška in Švica v okviru tarifnih preferencialov, ki jih odobravata nekaterim izdelkom s poreklom iz držav v razvoju, uporabljata določbe, ki so podobne določbam Skupnosti.

Komisija obvesti carinske organe držav članic o tem, da sta Norveška in Švica sprejeli take določbe, in o datumu, na katerega se začnejo uporabljati člen 78(1)(c) in člen 89 ter podobne določbe, ki jih sprejmeta Norveška in Švica.

Te določbe se uporabljajo pod pogojem, da Skupnost, Norveška in Švica sprejmejo sporazum, v katerem je med drugim navedeno, da bodo druga drugi preskrbele potrebno medsebojno pomoč pri zadevah v zvezi z upravnim sodelovanjem.

Pododdelek 4

Ceuta in Melilla

Člen 96

1. Izraz Skupnost, ki se uporablja v tem oddelku, ne vključuje Ceute in Melille. Izraz izdelki s poreklom iz Skupnosti ne vključuje izdelkov s poreklom iz Ceute in Melille.

2. Ta oddelek se smiselno uporablja pri določanju, ali se za izdelke lahko šteje, da imajo poreklo države upravičenke izvoznice, ki koristi splošni sistem preferencialov ob njihovem uvozu v Ceuto in Melillo, ali da imajo poreklo iz Ceute in Melille.

3. Ceuta in Melilla se štejeta za eno samo ozemlje.

4. Določbe tega oddelka v zvezi z izdajanjem, uporabo in naknadnim preverjanjem potrdil o poreklu Obrazec A se smiselno uporabljajo za izdelke s poreklom iz Ceute in Melille.

5. Za uporabo tega oddelka na Ceuti in Melilli so odgovorni španski carinski organi.

Pododdelek 5

Končne določbe

Člen 97

Če sta država ali ozemlje priznana ali ponovno priznana kot upravičena v zvezi z izdelki iz ustrezne uredbe Sveta ES ali odločbe ESPJ, lahko to blago s poreklom iz te države ali ozemlja koristi splošni sistem preferencialov pod pogojem, če je bilo izvoženo iz države ali ozemlja upravičenca na datum ali po datumu iz člena 93(2).

Oddelek 2

Republiki Bosna in Hercegovina in Hrvaška; Zvezna republika Jugoslavija; Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in ozemlja Zahodnega brega in Gaze

Pododdelek 1

Opredelitev pojma izdelki s poreklom

Člen 98

1. Za namene določb v zvezi s tarifnimi preferenciali, ki jih odobri Skupnost za nekatere izdelke s poreklom iz Republik Bosne in Hercegovine in Hrvaške, Zvezne republike Jugoslavije, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in ozemelj Zahodnega brega in Gaze (v nadaljevanju republike upravičenke ali ozemlja upravičenci), se za naslednje izdelke šteje, da imajo poreklo iz republike upravičenke ali ozemlja upravičenca:

(a) izdelki, v celoti pridobljeni v tej republiki upravičenki ali na tem ozemlju upravičencu v smislu člena 99;

(b) izdelki, pridobljeni v tej republiki upravičenki ali na tem ozemlju upravičencu, pri izdelavi katerih so uporabljeni drugi izdelki, kot so tisti iz točke (a), pod pogojem, da so bili navedeni izdelki zadosti obdelani ali predelani v smislu člena 100.

2. Za namene tega oddelka se izdelki s poreklom iz Skupnosti v smislu odstavka 3, ki so v republiki upravičenki ali na ozemlju upravičencu obdelani ali predelani bolj, kot to določa člen 101, štejejo za izdelke s poreklom iz te republike upravičenke ali tega ozemlja upravičenca.

3. Odstavek 1 se smiselno uporablja za določanje porekla izdelkov, pridobljenih v Skupnosti.

Člen 99

1. Naslednji izdelki se štejejo za izdelke, v celoti pridobljene v republiki upravičenki ali na ozemlju upravičencu ali v Skupnosti:

(a) mineralni proizvodi, tam pridobljeni iz zemlje ali morskega dna;

(b) tam pridelani rastlinski proizvodi;

(c) tam rojene in vzrejene žive živali;

(d) proizvodi, pridobljeni iz tam živih živali;

(e) proizvodi, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom;

(f) proizvodi morskega ribolova in drugi proizvodi iz morja, pridobljeni z njihovimi plovili zunaj teritorialnega morja;

(g) izdelki, izdelani na njihovih predelovalnih ladjah izključno iz izdelkov iz točke (f);

(h) tam zbrani rabljeni predmeti, primerni le za obnavljanje surovin;

(i) odpadki in ostanki pri postopkih izdelave, ki tam potekajo;

(j) proizvodi, pridobljeni iz morskega dna ali podzemlja zunaj njihovega teritorialnega morja, pod pogojem, da imajo izključne pravice do obdelave morskega dna ali podzemlja;

(k) tam proizvedeno blago, izdelano izključno iz izdelkov iz (a) do (j).

2. Izraza njihova plovila in njihove predelovalne ladje v odstavku 1(f) in (g) se uporabljata samo za plovila in predelovalne ladje:

- ki so registrirane ali so vpisane v seznam v republiki upravičenki ali na ozemlju upravičencu ali v državi članici,

- ki plujejo pod zastavo republike upravičenke ali ozemlja upravičenca ali države članice,

- ki so v najmanj 50 % v lasti državljanov republike upravičenke ali ozemlja upravičenca ali držav članic ali družbe s sedežem v eni od teh republik, ozemelj ali držav in v katerih so direktor ali direktorji, predsednik upravnega odbora ali nadzornega sveta ter večina članov takih odborov državljani te republike upravičenke ali ozemlja upravičenca ali držav članic in še dodatno, če v družbah, vsaj polovica kapitala pripada tej republiki upravičenki ali ozemlju upravičencu ali državam članicam ali javnim organom ali državljanom te republike upravičenke ali ozemlja upravičenca ali držav članic,

- katerih kapitan in častniki so državljani republike upravičenke ali ozemlja upravičenca ali držav članic

in

- katerih najmanj 75 % članov posadke so državljani republike upravičenke ali ozemlja upravičenca ali držav članic.

3. Izrazi republika upravičenka ali ozemlje upravičenec in Skupnost se nanašajo tudi na teritorialno morje teh držav ali držav članic.

4. Plovila, ki plujejo na odprtem morju, vključno s predelovalnimi ladjami, na katerih se ulov rib obdela ali predela, se štejejo za del ozemlja republike upravičenke ali ozemlja upravičenca ali države članice kateri ali kateremu pripadajo, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2.

Člen 100

1. Za namene člena 98 se materiali brez porekla štejejo, da so bili zadosti obdelani ali predelani, če se pridobljeni izdelek uvršča v drugo tarifno številko, kot so tiste, v katere se uvrščajo vsi materiali brez porekla, uporabljeni pri njegovi izdelavi, s pridržkom odstavka 2.

2. Za izdelek iz stolpcev 1 in 2 seznama:

- vsebovan v Prilogi 19 za ozemlja Zahodnega brega in Gaze ali

- vsebovan v Prilogi 20 za Republiko Bosno in Hercegovino in Republiko Hrvaško, Zvezno republiko Jugoslavijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo

morajo biti namesto pravila iz odstavka 1 izpolnjeni pogoji za zadevni izdelek iz stolpca 3.

Člen 101

Naslednji postopki se štejejo za nezadostno obdelavo ali predelavo, da bi izdelek pridobil status izdelka s poreklom, ne glede na to, ali so zahteve iz člena 100(1) izpolnjene:

(a) postopki za ohranitev izdelkov v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem (prezračevanje, razprostiranje, sušenje, hlajenje, soljenje, dajanje v žveplov dioksid ali druge vodne raztopine, odstranjevanje poškodovanih delov in podobni postopki);

(b) preprosti postopki, kot so odstranjevanje prahu, sejanje ali prebiranje, razvrščanje, usklajevanje (vključno s sestavljanjem garnitur izdelkov), pranje, barvanje, razrezovanje;

(c) (i) spremembe pri pakiranju ter razstavljanje in sestavljanje paketov;

(ii) preprosto pakiranje v steklenice, čutare, vrečke, zaboje, pritrjevanje na kartone ali plošče itd., ter vsi drugi preprosti postopki pakiranja;

(d) pritrjevanje oznak, nalepk in drugih podobnih znakov za razlikovanje na izdelke in njihovo embalažo;

(e) preprosto mešanje izdelkov enake vrste ali različnih vrst, pri čemer ena ali več sestavin mešanice ne izpolnjuje(jo) pogojev iz tega oddelka, da bi lahko veljale za izdelke s poreklom iz republike upravičenke ali ozemlja upravičenca ali Skupnosti;

(f) enostavno sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek;

(g) kombinacija dveh ali več postopkov, opisanih v točkah (a) do (f);

(h) zakol živali.

Člen 102

1. Z odstopanjem od člena 100 se materiali brez porekla lahko uporabijo pri izdelavi zadevnega izdelka, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 5 % cene končnega izdelka franko tovarna, in ob upoštevanju pogojev iz opombe 3.4 v Prilogi 14.

2. Odstavek 1 se ne uporablja za izdelke, ki se uvrščajo v poglavja 50 do 63 harmoniziranega sistema.

Člen 103

Dodatki, nadomestni deli in orodje, poslani skupaj z delom opreme, stroja, naprave ali vozila, ki so del običajne opreme in vključeni v ceno ali niso posebej zaračunani, se štejejo za del te opreme, stroja, naprave ali vozila.

Člen 104

Garniture se, v skladu s splošnim pravilom 3 harmoniziranega sistema, štejejo za garniture s poreklom, kadar imajo poreklo vsi njihovi sestavni deli. Kljub temu pa se takrat, kadar je garnitura sestavljena iz izdelkov s poreklom in takih brez njega, šteje, da ima garnitura kot celota poreklo, če vrednost izdelkov brez porekla ne presega 15 % cene garniture franko tovarna.

Člen 105

Za določitev, ali ima izdelek poreklo, ni treba ugotavljati porekla naslednjega, ki bi lahko bilo uporabljeno pri njegovi izdelavi:

(a) energija in gorivo;

(b) naprave in oprema;

(c) stroji in orodje;

(d) blaga, ki ni vključeno ali ki ni namenjeno vključitvi v končno sestavo izdelka.

Člen 106

Pogoji iz tega oddelka v zvezi s pridobivanjem statusa blaga s poreklom morajo biti izpolnjeni brez prekinitve v republiki upravičenki ali na ozemlju upravičencu ali v Skupnosti.

Če je blago s poreklom, izvoženo iz republike upravičenke ali z ozemlja upravičenca ali iz Skupnosti v drugo državo, vrnjeno, se mora šteti za blago brez porekla, razen če je carinskim organom mogoče zadovoljivo dokazati:

- da je vrnjeno blago isto kot tisto, ki je bilo izvoženo, in

- da na njem, medtem ko je bilo v tisti državi, niso bili opravljeni nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni za njegovo ohranitev v dobrem stanju.

Člen 107

1. Za naslednje blago se šteje, da se prevaža neposredno iz republike upravičenke ali z ozemlja upravičenca v Skupnost ali iz Skupnosti v republiko upravičenko ali na ozemlje upravičenca:

(a) blago, prevažano brez prehoda prek ozemlja katere koli druge države;

(b) blago, ki sestavlja eno samo pošiljko, prevažano prek ozemlja drugih držav, ki niso republike upravičenke ali ozemlja upravičenci ali Skupnost, če do tega pride, s pretovarjanjem ali začasnim skladiščenjem v teh državah, pod pogojem, da je stalno pod nadzorom carinskih organov v državi tranzita ali skladiščenja in da ni deležno drugih postopkov kot raztovarjanja, ponovnega natovarjanja ali morebitnega drugega postopka, ki naj bi ga ohranil v dobrem stanju;

(c) izdelki, brez prekinitve prevažani prek cevovoda prek ozemlja, ki ni ozemlje republike upravičenke izvoznice ali ozemlja upravičenca izvoznika ali Skupnosti.

2. Dokazi, da so pogoji iz odstavka 1(b) izpolnjeni, se pristojnim carinskim organom predložijo v obliki:

(a) direktnega tovornega lista, ki pokriva prevoz čez državo tranzita;

ali

(b) potrdila, ki ga izdajo carinski organi države tranzita in ki:

- vsebuje natančen opis blaga,

- navaja datume raztovarjanja in ponovnega natovarjanja blaga ali, če je ustrezno, imena ladij ali drugih uporabljenih prevoznih sredstev, in

- potrjuje pogoje, pod katerimi je bilo blago zadržano v državi tranzita; ali

(c) če teh ni, katere koli dokumente z dokazno močjo.

Člen 108

1. Za izdelke, ki se pošiljajo iz republike upravičenke ali z ozemlja upravičenca na razstavo v drugo državo in so po razstavi prodani z namenom uvoza v Skupnost, veljajo pri uvozu tarifni preferenciali iz člena 98, pod pogojem, da proizvodi izpolnjujejo zahteve tega oddelka, po katerih jih je mogoče spoznati za izdelke s poreklom iz republike upravičenke ali z ozemlja upravičenca ter da se pristojnim carinskim organom Skupnosti zadovoljivo dokaže, da:

(a) je izvoznik poslal izdelke iz republike upravičenke ali z ozemlja upravičenca v državo, v kateri je razstava;

(b) je ta izvoznik izdelke prodal ali jih kako drugače dal na razpolago osebi v Skupnosti;

(c) so bili izdelki med razstavo ali takoj po njej poslani v Skupnost v stanju, v kakršnem so bili poslani na razstavo;

(d) izdelki od tedaj, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen, kot za predstavitev na razstavi.

2. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 mora biti predloženo carinskim organom Skupnosti na običajen način. Na njem mora biti navedeno ime in naslov razstave. Po potrebi se lahko zahtevajo dodatna dokumentarna dokazila o naravi izdelkov in pogojih, pod katerimi so izdelki bili razstavljeni.

3. Odstavek 1 se uporablja za vse trgovinske, industrijske, kmetijske ali obrtne razstave, sejme ali podobne javne prireditve ali prikaze, ki niso organizirani za zasebne namene v trgovinah ali poslovnih prostorih z namenom prodaje tujih izdelkov in med katerim izdelki ostanejo pod carinskim nadzorom.

Pododdelek 2

Dokazilo o poreklu

Člen 109

Za izdelke s poreklom iz republike upravičenke ali iz ozemlja upravičenca veljajo ugodnosti tega oddelka ob predložitvi:

(a) potrdila o gibanju blaga EUR.1, katerega vzorec je v Prilogi 21; ali

(b) v primerih iz člena 117(1) izjave, katere besedilo je navedeno v Prilogi 22 in ki jo da izvoznik na računu, dobavnici ali katerem koli drugem trgovinskem dokumentu, ki dovolj natančno opisuje zadevne izdelke, da jih je mogoče prepoznati (v nadaljevanju imenovana izjava na računu).

(a) Potrdila o gibanju blaga EUR.1

Člen 110

1. Izdelki s poreklom v smislu tega oddelka so ob uvozu v Skupnost upravičeni do koriščenja tarifnih preferencialov iz člena 98, pod pogojem, da so prepeljani neposredno v Skupnost v smislu člena 107, ob predložitvi potrdila o gibanju blaga EUR.1, ki ga izdajo:

- carinski ali državni organi Bosne in Hercegovine in Hrvaške, Zvezne republike Jugoslavije ali Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ali

- gospodarske zbornice ozemelj Zahodnega brega in Gaze,

pod pogojem, da so ti pristojni organi teh republik upravičenk in ozemelj upravičencev:

- sporočili Komisiji informacije, ki jih zahteva člen 121, in

- da pomagajo Skupnosti tako, da dovolijo carinskim organom držav članic preveriti pristnost dokumenta ali točnost informacij v zvezi s pravim poreklom zadevnih izdelkov.

2. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 se lahko izda samo, kadar se uporabi kot dokumentarno dokazilo, potrebno za izvajanje tarifnih preferencialov iz člena 98.

3. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 se izda na podlagi pisnega zahtevka s strani izvoznika ali, na izvoznikovo odgovornost, s strani njegovega pooblaščenega zastopnika. Tak zahtevek se predloži v obliki obrazca, katerega vzorec je prikazan v prilogi 21 in ki se izpolni v skladu z določbami tega pododdelka.

Zahtevke za potrdilo o gibanju blaga EUR.1 morajo pristojni organi republike upravičenke ali ozemlja upravičenca hraniti najmanj tri leta.

4. Izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik svojemu zahtevku priloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da izdelki, namenjeni izvozu, izpolnjujejo pogoje za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1.

Izvoznik se obveže, da bo na zahtevo pristojnih organov predložil katera koli dodatna dokazila, ki jih lahko potrebujejo za namen ugotovitve pravilnosti statusa izdelkov s poreklom izdelkov, upravičenih do preferencialne obravnave, ter da bo privolil v kakršenkoli pregled svojega knjigovodstva in v morebitno preverjanje okoliščin, v katerih so bili izdelki pridobljeni, s strani navedenih organov.

5. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo pristojni organi republik upravičenk ali ozemelj upravičencev ali carinski organi države članice izvoznice, če se izdelki, namenjeni izvozu, štejejo za izdelke s poreklom v smislu tega oddelka.

6. Ker potrdilo o gibanju blaga EUR.1 predstavlja dokumentarno dokazilo za uporabo določb v zvezi s tarifnimi preferenciali iz člena 98, so pristojni organi republike upravičenke ali ozemlja upravičenca ali carinski organi države članice izvoznice odgovorni, da sprejmejo vse potrebne ukrepe za preverjanje porekla blaga in pregled drugih navedb na potrdilu.

7. Za namen preverjanja, ali so pogoji iz odstavka 5 izpolnjeni, imajo pristojni organi republike upravičenke ali ozemlja upravičenca ali carinski organi države članice izvoznice pravico, da zahtevajo katera koli dokumentarna dokazila ali da opravijo katerikoli pregled, ki se jim zdi potreben.

8. Pristojni organi republike upravičenke ali ozemlja upravičenca ali carinski organi države članice izvoznice so odgovorni za zagotovitev, da so obrazci iz odstavka 1 pravilno izpolnjeni.

9. Datum izdaje potrdila o gibanju blaga EUR.1 mora biti naveden na tistem delu potrdila, ki je namenjen carinskim organom.

10. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo pristojni organi republike upravičenke ali ozemlja upravičenca, odvisno od primera, ali carinski organi države članice izvoznice, ko se izdelki, na katere se nanaša, izvažajo. Potrdilo se da na razpolago izvozniku takoj, ko je izvoz dejansko opravljen ali zagotovljen.

Člen 111

Če se na zahtevo uvoznika in pod pogoji, ki jih določi carinski organ države uvoznice, razstavljeni ali nesestavljeni izdelki v smislu splošnega pravila 2(a) harmoniziranega sistema, uvrščeni v oddelka XVI in XVII ali tarifni številki 7308 in 9406 harmoniziranega sistema, uvažajo po delih, se pri prvem delnemu uvozu carinskim organom za take izdelke predloži eno samo dokazilo o poreklu.

Člen 112

Dokazila o poreklu se predložijo carinskim organom države članice uvoznice v skladu s postopki iz člena 62 Zakonika. Omenjeni organi lahko zahtevajo prevod dokazila o poreklu. Lahko zahtevajo tudi, da uvozno deklaracijo spremlja izjava uvoznika, da izdelki izpolnjujejo pogoje, potrebne za uporabo tega oddelka.

Člen 113

1. Z odstopanjem od člena 110(10) se lahko potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izjemoma lahko izda tudi po izvozu izdelkov, na katere se nanaša:

(a) če ni bilo izdano ob izvozu zaradi napak ali nenamernih opustitev ali posebnih okoliščin; ali

(b) če se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdano, vendar ni bilo sprejeto ob uvozu zaradi tehničnih razlogov.

2. Pristojni organi lahko potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo naknadno samo potem, ko preverijo, če se podatki v izvoznikovem zahtevku ujemajo s tistimi iz ustreznih izvoznih dokumentov in če potrdilo o gibanju blaga EUR.1, ki izpolnjuje določbe tega oddelka, ob izvozu zadevnih izdelkov ni bilo izdano.

3. Potrdila o gibanju blaga EUR.1, ki so izdana naknadno, morajo imeti enega od naslednjih zaznamkov:

[***INSERT MULTILINGUAL TEXT***]

4. Zaznamek iz odstavka 3 se vpiše v polje Opombe potrdila o gibanju blaga EUR.1.

Člen 114

1. V primeru kraje, izgube ali uničenja potrdila o gibanju blaga EUR.1 lahko izvoznik pristojne organe ali carinske organe države članice izvoznice, ki so ga izdali, zaprosi za dvojnik, sestavljen na podlagi izvoznih dokumentov, ki jih imajo.

2. Dvojnik, izdan na ta način, mora imeti enega od teh zaznamkov:

[***INSERT MULTILINGUAL TEXT***]

3. Zaznamek iz odstavka 2 se navede v polje Opombe potrdila o gibanju blaga EUR.1.

4. Dvojnik, na katerem mora biti naveden datum izdaje izvirnega potrdila o gibanju blaga EUR.1, začne veljati s tem datumom.

Člen 115

Če so izdelki s poreklom dani pod nadzor carinskega urada v Skupnosti, je mogoče izvirno dokazilo o poreklu nadomestiti z enim ali več potrdili o gibanju blaga EUR.1 zaradi pošiljanja vseh ali nekaterih od teh izdelkov drugam znotraj Skupnosti. Nadomestno potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izda carinski urad, pod nadzor katerega so dani izdelki.

Člen 116

1. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 velja pet mesecev od datuma izdaje v republiki upravičenki ali na ozemlju upravičencu ali v Skupnosti in ga je treba v tem obdobju predložiti carinskim organom države članice ali republike upravičenke uvoznice ali ozemlja upravičenca uvoznika.

2. Potrdilo o gibanju blaga EUR.1, predloženo carinskim organom države članice po poteku roka za predložitev iz odstavka 1, se lahko sprejme za namen uporabe preferencialne obravnave, če potrdilo ni bilo predloženo do končnega datuma zaradi izjemnih okoliščin.

3. V drugih primerih predložitve z zamudo iz odstavka 2 lahko carinski organi države članice uvoznice potrdila sprejmejo, če so jim bili izdelki predloženi pred tem končnim datumom.

(b) Izjava na računu

Člen 117

1. Izjavo na računu lahko da:

(a) pooblaščeni izvoznik v smislu člena 118 ali

(b) katerikoli izvoznik za vsako pošiljko, ki jo sestavlja en ali več paketov, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 3 000 ECU, pod pogojem, da se tudi za ta postopek uporablja pomoč iz člena 110(1).

2. Izjava na računu se lahko da, če se izdelki, na katere se nanaša, lahko štejejo za izdelke s poreklom iz Skupnosti ali iz republike upravičenke ali iz ozemlja upravičenca v smislu tega oddelka.

3. Izvoznik, ki daje izjavo na računu, mora biti pripravljen, da kadarkoli na zahtevo carinskih organov Skupnosti ali republik upravičenk ali ozemelj upravičencev, odvisno od primera, predloži vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da imajo zadevni izdelki status izdelkov s poreklom in da so izpolnjeni zahteve v zvezi z upravnim sodelovanjem iz tega oddelka.

4. Izjavo na računu, katere besedilo je v prilogi 22, mora izvoznik natipkati, odtisniti ali natisniti na račun, dobavnico ali drug trgovinski dokument v eni od jezikovnih različic, ki so navedene v tej prilogi, v skladu z določbami notranje zakonodaje države izvoznice. Če je izjava napisana na roko, jo je treba napisati s črnilom in tiskanimi črkami.

5. Izjava na računu mora biti opremljena z izvirnim lastnoročnim podpisom izvoznika. Vendar se od pooblaščenega izvoznika v smislu člena 118 ne zahteva, da podpisuje take izjave, pod pogojem, da se državnim organom pisno zaveže, da sprejema polno odgovornost za vsako izjavo na računu, po kateri ga je mogoče prepoznati, kot da jo je sam lastnoročno podpisal.

6. V primerih iz odstavka 1(b) za uporabo izjave na računu veljajo naslednji posebni pogoji:

(a) za vsako posamično pošiljko se izdela ena izjava na računu;

(b) če je bilo blago v pošiljki že preverjeno v republiki upravičenki ali na ozemlju upravičencu glede na opredelitev izdelki s poreklom, se lahko izvoznik v izjavi na računu sklicuje na to preverjanje.

Določbe prvega pododstavka ne izključujejo obveznosti izvoznika, da izpolni katere koli druge formalnosti, ki jih zahtevajo carinski ali poštni predpisi.

Člen 118

1. Carinski organi Skupnosti lahko pooblastijo katerega koli izvoznika, v nadaljevanju imenovanega pooblaščeni izvoznik, ki pogosto pošilja izdelke v smislu člena 98(2), da daje izjave na računu ne glede na vrednost zadevnih izdelkov. Izvoznik, ki prosi za tako pooblastilo, mora carinskim organom predložiti zadovoljiva dokazila o statusu porekla izdelkov in o izpolnjevanju drugih zahtev tega oddelka.

2. Carinski organi lahko odobrijo status pooblaščenega izvoznika pod katerimi koli pogoji, ki se jim zdijo primerni.

3. Carinski organi pooblaščenemu izvozniku dodelijo številko carinskega pooblastila, ki mora biti navedena v izjavi na računu.

4. Carinski organi nadzirajo, kako pooblaščeni izvoznik uporablja svoje pooblastilo.

5. Carinski organi lahko pooblastilo kadarkoli umaknejo. To morajo storiti, če pooblaščeni izvoznik ne predloži dokazil iz odstavka 1, ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 2 ali na kakršenkoli način neustrezno uporablja pooblastilo.

Člen 119

1. Izdelki, ki jih posamezniki pošljejo drugim posameznikom kot majhne pakete ali ki so del osebne prtljage potnika, se priznavajo kot izdelki s poreklom, za katere se uporabljajo tarifni preferenciali iz člena 98, brez zahteve po predložitvi potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali izjave na računu, pod pogojem, da je tak uvoz netrgovinske narave in da je bila dana izjava o njihovem izpolnjevanju pogojev za uporabo tega oddelka in da o resničnosti take izjave ni nobenega dvoma.

2. Uvoz, ki je občasen in zajema samo izdelke za osebno rabo prejemnikov ali potnikov ali njihovih družin, se šteje za uvoz netrgovinske narave, če je iz narave in količine izdelkov razvidno, da se ne uvažajo za trgovinske namene.

Poleg tega skupna vrednost teh izdelkov ne sme presegati 215 ECU pri majhnih paketih oz. 600 ECU pri izdelkih, ki so del osebne prtljage potnika.

Člen 120

Že samo zaradi odkritja majhnih napak med navedbami v dokazilu o poreklu in tistimi v dokumentih, predloženi carinskemu uradu za namen opravljanja formalnosti v zvezi z uvozom blaga, dokazilo o poreklu ne postane nično in neveljavno, če se pravilno ugotovi, da ta dokument ustreza predloženemu blagu.

Zaradi očitnih oblikovnih napak, kot so tipkarske napake, na dokazilu o poreklu ta dokument ne bi smel biti zavrnjen, če te napake niso take, da bi zbujale dvom v pravilnost navedb v tem dokumentu.

Pododdelek 3

Načini upravnega sodelovanja

Člen 121

1. Republike upravičenke ali ozemlja upravičenci obvestijo Komisijo o imenih in naslovih državnih organov na njihovih ozemljih, ki so pooblaščeni za izdajanje potrdil o gibanju blaga EUR.1, skupaj z vzorci žigov, ki jih uporabljajo ti organi, ter o imenih in naslovih zadevnih državnih organov, odgovornih za preverjanje potrdil o gibanju blaga EUR.1 in izjav na računih. Žigi veljajo od datuma, ko Komisija prejme vzorce njihovih odtisov. Komisija te informacije posreduje carinskim organom držav članic. Če so ta sporočila posredovana v okviru spremembe prejšnjih sporočil, Komisija navede datum začetka uporabe teh novih žigov v skladu z navodili, ki jih dajo pristojni organi republik upravičenk ali ozemelj upravičencev. Te informacije so namenjene uradni rabi; vendar če je treba blago predložiti za njegovo sprostitev v prosti promet, lahko zadevni carinski organi dovolijo uvozniku ali njegovemu pooblaščenemu zastopniku, da si ogleda vzorčne odtise žigov iz tega odstavka.

2. Komisija republikam upravičenkam ali ozemljem upravičencem pošlje vzorce žigov, ki jih carinski organi držav članic uporabljajo pri izdajanju potrdil o gibanju blaga EUR.1.

Člen 122

1. Naknadno preverjanje potrdil o gibanju blaga EUR.1 in izjav na računu se opravi naključno ali kadarkoli carinski organi v državi članici uvoznici ali pristojni organi republik upravičenk ali ozemelj upravičencev utemeljeno dvomijo o pristnosti dokumenta ali statusu izdelkov s poreklom zadevnih izdelkov ali izpolnjevanju drugih zahtev teh določb.

2. Za namene izvajanja določb odstavka 1 pristojni organi države članice uvoznice ali republike upravičenke ali ozemlja upravičenca vrnejo potrdila o gibanju blaga EUR.1, izjavo na računu ali kopijo teh dokumentov pristojnim organom republik upravičenk ali ozemelj upravičencev ali carinskim organom države članice izvoznice, pri čemer, kjer je ustrezno, navedejo tehnične ali vsebinske razloge za poizvedbo.

Potrdilu o gibanju blaga EUR.1 ali izjavi na računu se priložijo vsi pomembni trgovinski dokumenti ali njihove kopije in vsi pridobljeni dokumenti in informacije, ki kažejo na to, da so informacije, navedene v dokazilu o poreklu netočne, se posredujejo v podporo zahtevi za preverjanje.

Če se carinski organi države članice uvoznice odločijo, da bodo začasno prenehali podeljevati preferencialno obravnavo za zadevne izdelke, dokler niso znani izidi preverjanja, morajo uvozniku ponuditi sprostitev izdelkov, ob upoštevanju vseh previdnostnih ukrepov, za katere menijo, da so potrebni.

3. Carinske organe države članice uvoznice ali pristojne organe republike upravičenke ali ozemlja upravičenca, ki zahtevajo preverjanje, se obvesti o izidih tega preverjanja v šestih mesecih. Ti izidi morajo jasno kazati, ali se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali izjava na računu nanaša na dejansko izvožene izdelke in ali se za te izdelke lahko uporabljajo preferenciali iz člena 98.

4. Za namene naknadnega preverjanja potrdil o gibanju blaga EUR.1 in izjav na računu pristojni organi republik upravičenk ali ozemelj upravičencev ali izvozni carinski organi držav članic hranijo vse izvozne dokumente ali kopije potrdil, ki se nanje nanašajo, najmanj tri leta.

5. Če v primeru utemeljenega dvoma ni odgovora v 10 mesecih od dane zahteve ali če odgovor ne vsebuje zadostnih informacij za ugotovitev pristnosti zadevnega dokumenta ali pravega porekla izdelkov, organ, ki daje zahtevo, zavrne pravico do preferencialnega obravnavanja, razen v izjemnih okoliščinah.

Pododdelek 4

Ceuta in Melilla

Člen 123

1. Izraz Skupnost, ki se uporablja v tem oddelku, ne vključuje Ceute in Melille. Izraz izdelki s poreklom iz Skupnosti ne vključuje izdelkov s poreklom iz Ceute in Melille.

2. Ta oddelek se smiselno uporablja pri določanju, ali se izdelki lahko štejejo, da imajo poreklo republike upravičenke izvoznice ali ozemlja upravičenca izvoznika, ki koristi preferenciale ob njihovem uvozu v Ceuto in Melillo, ali da imajo poreklo iz Ceute in Melille.

3. Ceuta in Melilla se štejeta za eno samo ozemlje.

4. Določbe tega oddelka v zvezi z izdajanjem, uporabo in naknadnim preverjanjem potrdil o gibanju blaga EUR.1 se smiselno uporabljajo za izdelke s poreklom iz Ceute in Melille.

5. Za uporabo tega oddelka na Ceuti in Melilli so odgovorni španski carinski organi."

3. Člen 220 se zamenja z naslednjim besedilom:

"Člen 220

1. Brez poseganja v posebne določbe morajo biti deklaraciji za vnos v carinski postopek z ekonomskim učinkom priloženi naslednji dokumenti:

(a) za postopek carinskega skladiščenja:

- vrste D; dokumenti iz člena 218(1)(a) in (b),

- drugega kot vrste D; nobeni dokumenti;

(b) za postopek aktivnega oplemenitenja:

- sistem povračila carine; dokumenti iz člena 218(1),

- sistem odloga; dokumenti iz člena 218(1)(a) in (b),

in, kjer je ustrezno, pisno pooblastilo za zadevni carinski postopek ali izvod zahtevka za pooblastilo, če se uporabi drugi pododstavek člena 556(1);

(c) za predelavo pod carinskim nadzorom dokumenti iz člena 218(1)(a) in (b) in, kjer je ustrezno, pisno pooblastilo za zadevni carinski postopek;

(d) za postopek začasnega uvoza:

- z delno oprostitvijo uvoznih dajatev; dokumenti iz člena 218(1),

- z oprostitvijo uvoznih dajatev v celoti; dokumenti iz člena 218(1)(a) in (b),

in kjer je ustrezno, pisno pooblastilo za zadevni carinski postopek;

(e) za postopek pasivnega oplemenitenja dokumenti iz člena 221(1) in, kjer je ustrezno, pisno pooblastilo za zadevni carinski postopek ali izvod zahtevka za pooblastilo, če se uporabi drugi pododstavek člena 751(1).

2. Člen 218(2) se uporabi za deklaracije za vnos v katerikoli carinski postopek z ekonomskim učinkom.

3. Carinski organ lahko dovoli, da se pisno pooblastilo postopka ali izvod zahtevka za pooblastilo hrani tako, da mu je na voljo, namesto da je priložen deklaraciji."

4. Naslednji odstavki se dodajo členu 228:

"Potrdilo o prejemu mora zajemati vsaj naslednje informacije:

(a) opis blaga, ki je dovolj natančen, da omogoča njegovo identifikacijo; to lahko vključuje tarifno številko;

(b) fakturno vrednost in/ali količino blaga, kot je ustrezno;

(c) razčlenitev izterjanih dajatev;

(d) datum, na katerega je bilo izstavljeno;

(e) ime organa, ki ga je izdal.

Države članice obvestijo Komisijo o vseh standardnih potrdilih o prejemu, uvedenih v skladu s tem členom. Komisija vse take informacije posreduje drugim državam članicam."

5. V členu 455 se odstavek 3 zamenja z naslednjim:

"3. Dokazilo iz odstavka 2 se carinskemu organu zadovoljivo da:

(a) s predložitvijo carinskega ali trgovinskega dokumenta, overjenega s strani carinskih organov, ki dokazuje, da je bilo zadevno blago predloženo namembnemu uradu. Ta dokument mora zajemati informacije, ki omogočajo identifikacijo blaga; ali

(b) s predložitvijo carinskega dokumenta, ki kaže vnos v carinski postopek v tretji državi, ali njegovega izvoda ali fotokopije; tak izvod ali fotokopijo mora kot pristni izvod ali fotokopijo overiti organ, ki je overil izvirni dokument, ali organi zadevne tretje države ali organi ene od držav članic. Ta dokument mora zajemati informacije, ki omogočajo identifikacijo zadevnega blaga; ali

(c) za namene Konvencije ATA, z dokazili iz člena 8 navedene konvencije."

6. Naslednji člen 457b se doda oddelku 2:

"Člen 457b

1. Če postopek TIR zadeva isto blago, kot je tisto, za katerega velja člen 362, ali če carinski organ šteje to za potrebno, lahko urad odhoda/urad vnosa predpiše pot za pošiljko. Predpisano pot na zahtevo imetnika zvezka TIR spremenijo samo carinski organi države članice, v kateri se pošiljka nahaja med predpisanim gibanjem. Carinski organi navedejo zadevne podatke v zvezek TIR in brez odlašanja obvestijo carinske organe urada odhoda/urada vnosa.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje morebitnih kršitev ali nepravilnosti in za učinkovito kaznovanje.

2. V primeru višje sile lahko prevoznik odstopa od predpisane poti. Pošiljka in zvezek TIR se brez odlašanja predložita najbližjim carinskim organom države članice, v kateri se nahaja pošiljka. Carinski organi brez odlašanja obvestijo urad odhoda/urad vnosa in v zvezek TIR navedejo zadevne podatke."

7. Člen 629 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 629

Deklaracija ali zahtevek za določitev pridobljenih izdelkov ali po potrebi blaga v nespremenjenem stanju za carinsko dovoljene rabe ali uporabe iz člena 128 Zakonika mora zajemati vse podatke, potrebne za dokazovanje ustreznosti zahtevka za povračilo."

8. Člen 630 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 630

Brez poseganja v uporabo poenostavljenih postopkov se vsi pridobljeni izdelki in po potrebi blago v nespremenjenem stanju, ki naj bi bili določeni za eno od carinsko dovoljenih rab ali uporab iz člena 128 Zakonika, predložijo uradu zaključka in so deležni carinskih formalnosti, opredeljenih za zadevno rabo ali uporabo, v skladu s splošnimi določbami, ki se uporabljajo."

9. Člen 631(1) se nadomesti z naslednjim:

"1. Razen če se uporabi člen 568, se deklaracija, ki za pridobljene izdelke in po potrebi blago v nespremenjenem stanju določa eno od carinsko dovoljenih rab ali uporab iz člena 128 Zakonika, vloži pri enem od uradov zaključka, navedenih v pooblastilu."

10. Člen 640(1)(j) se nadomesti z naslednjim:

"(j) sklic na deklaracije, po katerih so bili pridobljeni izdelki ali po potrebi blago v nespremenjenem stanju vneseni v eno od carinsko dovoljenih rab ali uporab iz člena 128 Zakonika;"

11. Del IV naslova III se spremeni, kot sledi:

(a) Naslov se nadomesti z naslednjim:

"IZTERJAVA ZNESKA CARINSKEGA DOLGA"

(b) Prvemu odstavku člena 871 se doda naslednji stavek:

"Vsebovati mora tudi podpisano izjavo osebe, ki jo zadeva zadeva, ki naj bi bila predstavljena Komisiji, in ki potrjuje, da je oseba zadevo prebrala, in navaja, da nima ničesar dodati, ali našteva vse dodatne informacije, za katere meni, da bi morale biti vključene."

(c) Doda se naslednji člen 876a:

"Člen 876a

1. Carinski organi začasno odložijo dolžnikovo obveznost plačila dajatev dokler ne sprejmejo odločitve o zahtevi, pod pogojem, da se da zavarovanje v višini zneska teh dajatev, če blago ni več pod carinskim nadzorom, in da:

(a) je v primerih, ko je vložena zahteva za razveljavitev deklaracije, verjetno, da bo ta zahteva izpolnjena;

(b) v primerih, ko je vložena zahteva za odpust po členu 236 v povezavi s členom 220(2)(b) Zakonika ali po členu 238 ali členu 239, carinski organi menijo, da se lahko pogoji iz zadevne določbe štejejo za izpolnjene;

(c) je bila v drugih primerih, razen tistih iz (b), vložena zahteva za odpust po členu 236 Zakonika in da so bili izpolnjeni pogoji iz drugega odstavka člena 244 Zakonika.

Zavarovanja ni treba zahtevati, če bi taka zahteva zaradi razmer, v katerih je dolžnik, povzročila resne gospodarske ali socialne težave.

2. V primerih, ko je blago v eni od vrst okoliščin iz druge alinee člena 233(c) ali člena 233(d) Zakonika odvzeto, carinski organi začasno odložijo dolžnikovo obveznost plačila dajatev, če menijo, da se pogoji za odvzem lahko štejejo za izpolnjene."

12. Prvemu pododstavku člena 905(2) se doda naslednji stavek:

"Vključuje tudi izjavo, ki jo podpiše vložnik zahtevka za povračilo ali odpust, ki potrjuje, da je prebral zadevo, in navaja, da nima ničesar dodati, ali našteva vse dodatne informacije, za katere meni, da bi morale biti vključene."

13. Priloga I k tej uredbi se vstavi kot Priloga 1A.

14. Priloga 11 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

15. Priloga 14 se spremeni v skladu s Prilogo III k tej uredbi.

16. Priloga 15 se nadomesti z besedilom iz Priloge IV k tej uredbi.

17. Priloga 17 se nadomesti z besedilom iz Priloge V k tej uredbi.

18. Priloga 18 se nadomesti z besedilom iz Priloge VI k tej uredbi.

19. Priloga 19 se nadomesti z besedilom iz Priloge VII k tej uredbi.

20. Priloga 20 se nadomesti z besedilom iz Priloge VIII k tej uredbi.

21. Priloga 22 se nadomesti z besedilom iz Priloge IX k tej uredbi.

22. Priloga 38 se spremeni v skladu s Prilogo X k tej uredbi.

23. Priloga 87 se spremeni v skladu s Prilogo XI k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 1996

Za Komisijo

Mario MONTI

Član Komisije

PRILOGA I

EVROPSKA SKUPNOST - ZAVEZUJOČA INFORMACIJA O POREKLU PRILOGA 1A ZIP

1 Pristojni carinski organ 2 Številka ZIP

3 Datum začetka veljavnosti Leto Mesec Dan

4 Imetnik (zaupno) 5 Datum in številka zahtevka Leto Mesec Dan

6 Uvrstitev blaga v nomenklaturo (Ta uvrstitev je samo informativna in ni zavezujoča za upravo, razen za ZTI iz polja 17)

Pomembna opomba: Brez poseganja v določbe člena 12(4) in (5) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 ta ZIP velja tri leta od datuma začetka veljavnosti. Preskrbljene informacije bodo shranjene v podatkovni zbirki Evropske komisije za namene uporabe spremenjene Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93. Imetnik ima pravico do pritožbe zoper to ZIP. Imetnik ZIP mora biti sposoben dokazati, da zadevno blago in okoliščine, ki določajo njegovo pridobitev porekla, v vsakem pogledu ustrezajo blagu in okoliščinam, opisanim v informaciji.

7 Poimenovanje blaga in (če se zahteva) njegova sestava in uporabljene metode pri preiskavi; trgovski naziv (zaupno)

8 Država porekla in pravna podlaga (nepreferencialno/preferencialno; sklic na sporazum, konvencijo, odločbo, uredbo; drugo)

9 Utemeljitev ugotovitve porekla s strani carinskega organa (v celoti pridobljeno blago, zadnje bistveno preoblikovanje (člen 24 Uredbe (EGS) št. 2913/92), zadostna obdelava ali predelava, kumulacija porekla, drugo)

Kraj Datum Podpis Žig Leto Mesec Dan

EVROPSKA SKUPNOST - ZAVEZUJOČA INFORMACIJA O POREKLU PRILOGA 1A ZIP

10 Cena franko tovarna (če se zahteva) (zaupno) 11 Številka ZIP

12 Glavni uporabljeni materiali (če se zahteva) Država porekla Tarifna številka HS/Tarifna oznaka KN Vrednost (zaupno)

Kraj Datum Podpis Žig Leto Mesec Dan

EVROPSKA SKUPNOST - ZAVEZUJOČA INFORMACIJA O POREKLU PRILOGA 1A ZIP

13 Številka ZIP

14 Opis predelave, potrebne za pridobitev porekla (če se zahteva) (zaupno)

15 Jezik DA DE EL EN ES FI FR IT NL PT SV

16 Števila obstoječe ZIP ali zahtevka 17 Številka obstoječe ZTI ali zahtevka

18 Ključne besede (* zaupno) __(*) __(*) __(*) __(*) __(*) __(*) __(*) __(*) __(*) __(*) __(*) __(*) __(*) __(*) __(*) __(*) __(*) __(*) __(*) __(*)

19 Ta ZIP se izdaja na osnovi podatkov, ki jih je predložil vložnik zahtevka Opis Prospekti Fotografije Vzorci Drugo

Kraj Datum Podpis Žig Leto Mesec Dan

PRILOGA II

V Prilogi 11 se med pravili za tarifni številki "ex 8520" in "ex 8527" vstavi naslednje:

Tarifna oznaka KN Poimenovanje izdelka Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom

"ex 8523 20 90 Neposnete magnetne mikro diskete 3.5", predformatirane ali ne, z analognim signalom za namene preverjanja kakovosti na njej posnetega nanosa plošče ali brez njega Sestavljanje diskete (vključno z vstavljanjem magnetne plošče in sestavljanjem okvirjev) in izdelava: magnetne plošče (vključno z loščenjem) ali zgornjega in spodnjega okvira. Če niso ne plošča ne zgornja in spodnja okvira izdelani v državi, v kateri se sestavi disketa, imajo diskete poreklo države, kjer imajo poreklo sestavine, ki predstavljajo najvišji odstotek cene franko tovarna. Samo sestavljanje diskete (vključno z vstavljanjem magnetne plošče in sestavljanjem okvirjev) in pakiranje ne podelijo porekla."

PRILOGA III

Priloga 14 se spremeni kot sledi:

Uvod in opomba 2.1:

Namesto: "... v členu 69(1), 100(1) in 122(1)",

se besedilo glasi: "... V členu 69(1) in 100(1)";

Opomba 2.5:

Namesto: "... v smislu členov 70, 100(3) in 122(3)",

se besedilo glasi: "... v smislu členov 70 in 101".

Izraz "zasedena ozemlja" se zamenja z izrazom "ozemlja Zahodnega brega in Gaze".

PRILOGA IV

"PRILOGA 15

SEZNAM OBDELAV ALI PREDELAV, KI JIH JE TREBA OPRAVITI NA MATERIALIH BREZ POREKLA, DA BI LAHKO KONČNI IZDELKI DOBILI STATUS BLAGA S POREKLOM

Tarifna št. HS Poimenovanje Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim da status blaga s poreklom

(1) (2) (3)

0201 Meso, goveje, sveže ali ohlajeno Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz zamrznjenega govejega mesa iz tar. št. 0202

0202 Meso, goveje, zamrznjeno Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz svežega ali ohlajenega govejega mesa iz tar. št. 0201

0206 Drugi užitni klavnični izdelki iz govejega, svinjskega, ovčjega, kozjega in konjskega mesa ter mesa oslov ali mesa mul in mezgov; sveži, ohlajeni ali zamrznjeni Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz trupov iz tar. št. 0201 do 0205

0210 Meso in drugi užitni mesni klavnični izdelki, nasoljeni, v slanici, sušeni ali prekajeni; užitna moka in zdrob iz mesa ali iz drugih klavničnih izdelkov Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz mesa in klavničnih izdelkov iz tar. št. 0201 do 0206 in 0208 ali perutninskih jeter iz tar. št. 0207

0302 do 0305 Ribe, razen živih rib Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 že s poreklom

0402, 0404 ex 0405 0406 Mlečni izdelki, razen mlečnih namazov z vsebnostjo maščob 39 mas. % ali več, vendar manj kot 75 mas. % Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz mleka ali smetane iz tar. št. 0401 ali 0402

0403 Pinjenec, kislo mleko, kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirano ali ne, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali aromatizirano ali z dodanim sadjem ali kakavom Izdelava, pri kateri: - so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni, - je katerikoli uporabljen sadni sok iz tar. št. 2009 ali saharoza s poreklom, in - vrednost katerih koli uporabljenih materialov iz poglavja 18 ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna

0408 Ptičja jajca brez lupine ter jajčni rumenjaki, sveža, sušena, kuhana v vodi ali sopari, oblikovana, zamrznjena ali kako drugače konzervirana, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz ptičjih jajc iz tar. št. 0407

ex 0506 Kosti in strženi rogov, surovi Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 že s poreklom

0710 do 0713 Užitne vrtnine, zamrznjene ali sušene, začasno konzervirane, razen za tar. št. ex 0710 in ex 0711, za kateri so pravila določena v nadaljevanju Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni rastlinski materiali že s poreklom

ex 0710 Sladka koruza (nekuhana ali kuhana v pari ali vreli vodi), zamrznjena Izdelava iz sveže ali ohlajene sladke koruze

ex 0711 Sladka koruza, začasno konzervirana Izdelava iz sveže ali ohlajene sladke koruze

0811 Sadje in oreščki, nekuhani ali kuhani v vreli vodi ali sopari, zamrznjeni, ki vsebujejo dodani sladkor ali druga sladila ali ne: - Z dodatkom sladkorja - Drugo Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali že s poreklom Izdelava, pri kateri je vse uporabljeno sadje in oreščki že s poreklom

0812 Sadje in plodovi, začasno konzervirani (npr. z žveplovim dioksidom, v slanici, v žveplani vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje), vendar v takšnem stanju neustrezni za takojšnjo porabo Izdelava, pri kateri je vse uporabljeno sadje in oreščki že s poreklom

0813 Sadje, suho, razen tistega, ki se uvršča v tar. št. od 0801 do 0806; mešanice oreškov ali suhega sadja iz tega poglavja Izdelava, pri kateri je vse uporabljeno sadje in oreščki že s poreklom

0814 Lupine agrumov ali dinj in lubenic, sveže, zamrznjene, suhe ali začasno konzervirane v slanici, žveplani vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje Izdelava, pri kateri je vse uporabljeno sadje in oreščki že s poreklom

ex Poglavje 11 Proizvodi mlinske industrije; slad; škrob; inulin; pšenično lepilo; razen za št. ex 1106, za katero je pravilo določeno v nadaljevanju Izdelava, pri kateri so vsa uporabljena žita, užitne vrtnine, korenine in gomolji iz tar. št. 0714 ali sadje že s poreklom

ex 1106 Moka, prah in zdrob iz sušenih, oluščenih stročnic iz tar. št. 0713 Sušenje in mletje sušenih stročnic iz tar. št. 0708

1301 Šelak; naravne gume, smole, gumijeve smole in oljne smole (na primer balzami) Izdelava, pri kateri vrednost katerih koli uporabljenih materialov iz tar. št. 1301 ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ex