SL Uradni list Evropske unije L 38/1

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/207

z dne 20. januarja 2015

o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vzorci za poročilo o napredku, predložitev informacij o velikem projektu, skupni akcijski načrt, poročila o izvajanju za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“, izjavo o upravljanju, revizijsko strategijo, revizijsko mnenje in letno poročilo o nadzoru ter metodologijo, ki se uporabi pri izvajanju analize stroškov in koristi, in v skladu z Uredbo (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vzorcem za poročila o izvajanju za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1), in zlasti člena 52(4), drugega in petega odstavka člena 101, drugega odstavka člena 106 ter členov 111(5), 125(10) in 127(6) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (2) in zlasti člena 14(5) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom za usklajevanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 288/2014 (3) vsebuje določbe, potrebne za pripravo programov. Da se zagotovi izvajanje programov, ki se financirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, je treba določiti dodatne določbe za uporabo Uredbe (EU) št. 1303/2013. Da se omogoči celovit pregled nad navedenimi določbami in dostop do njih, bi morale biti določene v enem izvedbenem aktu.

(2) Vzorec za poročilo o napredku o izvajanju partnerskega sporazuma bi moral določiti enotne pogoje za predstavitev informacij, zahtevanih v posameznih delih poročila o napredku, s čimer se bosta zagotovili doslednost in primerljivost informacij v poročilu o napredku, ki jih bo po potrebi mogoče združevati. V ta namen in ob upoštevanju, da bi se morale vse informacije med državami članicami in Komisijo izmenjavati elektronsko prek sistema, vzpostavljenega za ta namen, bi moral vzorec prav tako opredeliti tehnične lastnosti vsakega polja, vključno z obliko podatkov, metodo vnosa in omejitvijo znakov. Omejitve znakov, predlagane za besedilna polja, temeljijo na potrebah najizčrpnejših poročil.

(3) V skladu z zahtevami iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 je vzorec za poročilo o napredku razdeljen na pet delov. Del I vsebuje informacije in oceno, ki se zahtevajo za vse evropske strukturne in investicijske sklade. Del II vsebuje informacije in oceno, ki se zahtevajo v poročilu o napredku o pobudi za zaposlovanje mladih. Informacije, ki jih vsebujejo deli III, IV in V vzorca za poročilo o napredku, bi morale biti zagotovljene za Evropski sklad za regionalni razvoj (v nadaljnjem besedilu: ESRR), Evropski socialni sklad in Kohezijski sklad, kadar so se v skladu s tretjim pododstavkom člena 111(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 države članice z zgolj enim operativnim programom na sklad odločile, da informacije, zahtevane v členu 50(5) iste uredbe, in informacije iz točk (a), (b), (c) in (h) drugega pododstavka člena 111(4) iste uredbe vključijo v poročilo o napredku o izvajanju partnerskega sporazuma namesto v letna poročila o izvajanju, predložena leta 2017 in 2019, ter v končno poročilo o izvajanju. Kadar so bile take informacije že navedene v delu I ali II poročila o napredku, se ne bi smele ponoviti v delu III, IV ali V, saj bi se morale vse informacije predložiti le enkrat.

(4) Veliki projekti predstavljajo znaten delež porabe EU in so strateškega pomena za doseganje strategije EU za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Da se zagotovi enotna uporaba, je treba določiti standardno obliko za predložitev zahtevanih informacij za odobritev velikih projektov. Na podlagi informacij iz tega vzorca bi moralo biti ustrezno zagotovljeno, da finančni prispevek iz ESRR in Kohezijskega sklada ne bo povzročil izgube znatnega števila delovnih mest na že obstoječih lokacijah znotraj Unije.

(5) Analiza stroškov in koristi, vključno z ekonomsko analizo, finančno analizo in oceno tveganja, je predpogoj za odobritev velikega projekta. Metodologija za izvedbo analize stroškov in koristi bi se morala razviti na podlagi priznane dobre prakse in z namenom, da bi zagotovila skladnost, kakovost in strogost tako pri izvajanju analize kot pri njeni oceni s strani Komisije ali neodvisnih strokovnjakov. Analiza stroškov in koristi velikih projektov bi morala pokazati, da je projekt zaželen z ekonomskega vidika in da je za njegovo finančno izvedljivost potreben prispevek iz ESRR in Kohezijskega sklada.

(6) Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje člena 106 Uredbe (EU) št. 1303/2013, je treba določiti obliko vzorca za skupni akcijski načrt. Ob upoštevanju, da bi morala izmenjava vseh informacij med državami članicami in Komisijo potekati elektronsko prek sistema, vzpostavljenega za ta namen, bi moral vzorec prav tako opredeliti tehnične lastnosti vsakega polja, vključno z obliko podatkov, načinom vnosa in omejitvijo znakov.

(7) Ker zahteve o poročanju za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ in cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ niso enake, je treba določiti dva vzorca za poročila o izvajanju, in sicer enega za operativne programe v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ in enega za programe sodelovanja v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“. Kljub temu bi bilo treba zagotoviti, da je v primeru enakih ali podobnih zahtev o poročanju za oba cilja vsebina vzorcev v največji možni meri usklajena.

(8) Vzorec za letno in končno poročilo o izvajanju bi moral določiti enotne pogoje za predstavitev informacij, zahtevanih v posameznih delih poročil. Tako se bodo zagotovile dosledne in primerljive informacije, ki jih bo po potrebi mogoče združevati. V ta namen in ob upoštevanju, da bi se morale vse informacije med državami članicami in Komisijo izmenjavati elektronsko prek sistema, vzpostavljenega za ta namen, bi moral vzorec tudi opredeliti tehnične lastnosti vsakega polja, vključno z obliko podatkov, metodo vnosa in omejitvijo znakov. Omejitve znakov, predlagane za besedilna polja, temeljijo na potrebah najizčrpnejših poročil.

(9) Za uskladitev z zahtevami Uredbe (EU) št. 1303/2013 za letno poročilo o izvajanju v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“, pri čemer je treba poročati o različnih vrstah informacij glede na zadevno leto, je vzorec razdeljen na tri dele, da so informacije, zahtevane za poročilo posameznega leta, jasno navedene. Del A vsebuje informacije, ki se zahtevajo vsako leto od leta 2016 naprej, del B vsebuje dodatne informacije, ki jih je treba zagotoviti v poročilih, predloženih leta 2017 in 2019, ter v končnih poročilih, del C pa vsebuje informacije, ki jih je treba zagotoviti v poročilu, predloženem leta 2019, in končnem poročilu poleg informacij iz delov A in B. V skladu s tretjim pododstavkom člena 111(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 lahko države članice z največ enim operativnim programom na sklad določene informacije vključijo v poročilo o napredku namesto v letna poročila o izvajanju, predložena leta 2017 in 2019, ter v končno poročilo o izvajanju. Te informacije je v vzorcu treba opredeliti, da se zagotovi enotna uporaba navedenih določb.

(10) V skladu s členom 50(9) Uredbe (EU) št. 1303/2013 bi bilo treba objaviti povzetek predloga Evropske komisije v zvezi z vsebino letnih poročil in končnih poročil o izvajanju. Treba bi ga bilo naložiti kot ločeno datoteko v obliki priloge k letnim poročilom in končnim poročilom o izvajanju. Za povzetek predloga Evropske komisije specifičen vzorec ni predviden, zato lahko države članice uporabijo takšno strukturo in obliko, ki se jim zdi najprimernejša.

(11) Za uskladitev standardov za pripravo in predstavitev izjave o upravljanju, za katero je odgovoren organ upravljanja v skladu s točko (e) prvega pododstavka člena 125(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013, je treba določiti enotne pogoje za njeno vsebino v obliki standardnega vzorca.

(12) Za uskladitev standardov za pripravo in predstavitev revizijske strategije, revizijskega mnenja in letnega poročila o nadzoru, za katere je odgovoren revizijski organ v skladu s členom 127(4) in prvim pododstavkom člena 127(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013, bi bilo treba zagotoviti vzorec, ki določa enotne pogoje za strukturo ter natančno opredeljuje lastnosti in kakovost informacij, ki se uporabijo pri njihovi pripravi.

(13) Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi ta uredba morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vzorec za poročilo o napredku

Poročilo o napredku o izvajanju partnerskega sporazuma iz člena 52(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se pripravi v skladu z vzorcem iz Priloge I k tej uredbi.

Člen 2

Oblika za predložitev informacij o velikem projektu

Informacije, zahtevane za odobritev velikega projekta, iz točk (a) do (i) prvega odstavka člena 101 Uredbe (EU) št. 1303/2013 se predložijo v skladu z obliko iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 3

Metodologija, ki se uporabi pri izvajanju analize stroškov in koristi

Analiza stroškov in koristi iz točke (e) prvega odstavka člena 101 Uredbe (EU) št. 1303/2013 se izvede v skladu z metodologijo iz Priloge III k tej uredbi.

Člen 4

Oblika vzorca za skupni akcijski načrt

Vsebina skupnega akcijskega načrta iz prvega odstavka člena 106 Uredbe (EU) št. 1303/2013 se pripravi v skladu z vzorcem iz Priloge IV k tej uredbi.

Člen 5

Vzorec za poročila o izvajanju za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“

Letna in končna poročila o izvajanju za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ iz člena 111 Uredbe (EU) št. 1303/2013 se pripravijo v skladu z vzorcem iz Priloge V k tej uredbi.

Člen 6

Vzorec za izjavo o upravljanju

Izjava o upravljanju iz točke (e) prvega pododstavka člena 125(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se predloži za vsak operativni program v skladu z vzorcem iz Priloge VI k tej uredbi.

Člen 7

Vzorci za revizijsko strategijo, revizijsko mnenje in letno poročilo o nadzoru

1. Revizijska strategija iz člena 127(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se določi v skladu z vzorcem iz Priloge VII k tej uredbi.

2. Revizijsko mnenje iz točke (a) prvega pododstavka člena 127(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se pripravi v skladu z vzorcem iz Priloge VIII k tej uredbi.

3. Letno poročilo o nadzoru iz točke (b) prvega pododstavka člena 127(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se pripravi v skladu z vzorcem iz Priloge IX k tej uredbi.

Člen 8

Vzorec za poročila o izvajanju za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“

Letna in končna poročila o izvajanju za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz člena 14 Uredbe (EU) št. 1299/2013 se pripravijo v skladu z vzorcem iz Priloge X k tej uredbi.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 20. januarja 2015 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2) UL L 347, 20.12.2013, str. 259.

(3) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 288/2014 z dne 25. februarja 2014 o pravilih v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo v zvezi z vzorcem za operativne programe v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter v skladu z Uredbo (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj v zvezi z vzorcem za programe sodelovanja v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (UL L 87, 22.3.2014, str. 1).

PRILOGA I VZOREC ZA POROČILO O NAPREDKU DEL I Informacije in ocena, ki se zahtevajo za vse evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) 1. Spremembe razvojnih potreb v Državi Članici od sprejetja partnerskega sporazuma (člen 52(2)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega Parlamenta in Sveta (1) ) a) Splošni opis in ocena sprememb razvojnih potreb, vključno z opisom sprememb razvojnih potreb, ugotovljenih na podlagi novih priporočil za posamezne države, sprejetih v skladu s členoma 121(2) in 148(4) Pogodbe. b) Drugi elementi, če je to primerno. <type='S' maxlength=24500 input='M'> ( 2 ) 2. Napredek pri uresničevanju strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter poslanstev sklada v smislu prispevka skladov ESI k izbranim tematskim ciljem, ter zlasti v zvezi z mejniki, določenimi v okviru uspešnosti za vsak program, in podporo, ki se uporablja za cilje na področju podnebnih sprememb (člen 52(2)(b) Uredbe (EU) št. 1303/2013) (a) Opis in ocena napredka, doseženega pri uresničevanju nacionalnih ciljev (3) Evropa 2020, in prispevka skladov ESI v ta namen v zvezi z mejniki, določenimi v okviru uspešnosti, in podporo, ki se uporablja za cilje na področju podnebnih sprememb, kadar je to ustrezno. (b) Glede na mejnike, določene v okviru uspešnosti, in po potrebi glede na podporo, ki se uporablja za cilje na področju podnebnih sprememb, opis in ocena načina, kako so skladi ESI prispevali k uresničevanju tematskih ciljev ter napredka, doseženega pri uresničevanju pričakovanih glavnih rezultatov za vsakega od tematskih ciljev, določenih v partnerskem sporazumu, vključno z opisom prispevka skladov ESI pri uresničevanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije glede na mejnike, določene v okviru uspešnosti za vsak program, če je to primerno. (c) Če je primerno, opis prispevka skladov ESI k novim zadevnim priporočilom za posamezne države. (d) Če je primerno, opišite, kako so skladi ESI obravnavali spremembe razvojnih potreb. (e) Samo za poročilo 2019: povzetek analize podatkov v preglednici 2, ki vsebuje oceno razlogov za nedoseganje mejnikov in ukrepov, sprejetih za odpravo teh razlogov. (f) Drugi elementi, če je primerno. <type='S' maxlength=52500 input='M'> Preglednica 1 Podpora, ki se uporablja za cilje, povezane s podnebnimi spremembami Sklad A. Podpora, ki se uporablja za cilje iz partnerskega sporazuma, povezane s podnebnimi spremembami B. Podpora, ki se uporablja za cilje, povezane s podnebnimi spremembami (4) Odstotek uporabljene podpore v primerjavi s partnerskim sporazumom (% B/A) ESRR <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> Kohezijski sklad <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> ESS (5) <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> EKSRP <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> ESPR <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> SKUPAJ <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'>

Preglednica 2 Samo za poročilo 2019 – Doseganje mejnikov na podlagi ocene države članice Program Prednostna naloga Sklad (6) Kategorija (7) regije Tematski (7) cilj Doseganje mejnikov (da/ne) Podpora Unije <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='C' input='M'> <type='N' input='M'> 3. Samo za poročilo 2017 – Ukrepi, sprejeti za izpolnitev predhodnih pogojev iz partnerskega sporazuma (člen 52(2)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013) Če je primerno, splošne informacije in ocena o tem, ali so bili ukrepi za izpolnitev veljavnih predhodnih pogojev iz partnerskega sporazuma, ki niso bili izpolnjeni ob sprejetju partnerskega sporazuma, izvedeni v skladu z določenim časovnim razporedom. <type='S' maxlength=10500 input='M'> Veljavni splošni predhodni pogoji, ki so bili v celoti neizpolnjeni ali delno izpolnjeni Neizpolnjena merila Sprejeti ukrep Rok (datum) Organi, pristojni za izpolnjevanje Ukrep je zaključen do roka (D/N) Merila so izpolnjena (D/N) Pričakovani datum izvajanja preostalih ukrepov v celoti, če je relevantno Komentar (za posamezen ukrep) <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=1000 input='G'> <type='D' input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='S' maxlength=2000 input='M'> ukrep 1 ukrep 2

Veljavni tematski predhodni pogoji, ki so bili v celoti neizpolnjeni ali delno izpolnjeni Neizpolnjena merila Sprejeti ukrep Rok (datum) Organi, pristojni za izpolnjevanje Ukrep je zaključen do roka (D/N) Merila so izpolnjena (D/N) Pričakovani datum izvajanja preostalih ukrepov v celoti, če je relevantno Komentar (za posamezen ukrep) <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=1000 input='G'> <type='D' input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='S' maxlength=2000 input='M'> ukrep 1 ukrep 2 4. Izvajanje mehanizmov za zagotovitev usklajevanja med skladi ESI ter drugimi instrumenti financiranja Unije in nacionalnimi instrumenti financiranja ter z Evropsko investicijsko banko (EIB) (člen 52(2)(d) Uredbe (EU) št. 1303/2013) <type='S' maxlength=14000 input='M'> (b) Ocena izvajanja mehanizmov usklajevanja, določenih v partnerskem sporazumu, in po potrebi morebitnih težav, ki so se pojavile med njihovim izvajanjem. (c) Če je primerno, opis prilagojenih in novih mehanizmov usklajevanja. (d) Drugi elementi, če je primerno. 5. Izvajanje celostnega pristopa k teritorialnemu razvoju ali povzetek izvajanja celostnih pristopov, ki temeljijo na programih, vključno z napredkom pri doseganju prednostnih področij, določenih za sodelovanje (člen 52(2)(e) Uredbe (EU) št. 1303/2013) a) Splošni komentar in ocena. <type='S' maxlength=14000 input='M'> b) V zvezi s členom 15(2)(a)(i) Uredbe (EU) št. 1303/2013 – Pregled izvajanja lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. <type='S' maxlength=7000 input='M'> c) V zvezi s členom 15(2)(a)(i) Uredbe (EU) št. 1303/2013 – Pregled izvajanja celostnih teritorialnih naložb, če je primerno. <type='S' maxlength=7000 input='M'> d) V zvezi s členom 15(2)(a)(ii) Uredbe (EU) št. 1303/2013, če je primerno, pregled izvajanja makro-regijskih strategij in strategij za morske bazene. <type='S' maxlength=7000 input='M'> e) V zvezi s členom 15(2)(a)(iii) Uredbe (EU) št. 1303/2013, če je primerno, pregled izvajanja celostnega pristopa za obravnavanje potreb geografskega območja, ki ga je najbolj prizadela revščina, ali ciljnih skupin, ki jim najbolj grozi diskriminacija ali socialna izključenost: — opis izvedenih ukrepov za obravnavanje posebnih potreb geografskih območij, ki jih je najbolj prizadela revščina, ali ciljnih skupin, ki jim najbolj grozi diskriminacija ali socialna izključenost; — opis rezultatov, doseženih pri obravnavanju potreb teh geografskih območij/ciljnih skupin. <type='S' maxlength=7000 input='M'> f) V zvezi s členom 15(2)(a)(iv) Uredbe (EU) št. 1303/2013, če je primerno, pregled izvajanja ukrepov za obravnavanje demografskih izzivov območij, ki so hudo in stalno prizadeta zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer. <type='S' maxlength=7000 input='M'> 6. Če je primerno, sprejeti ukrepi za krepitev zmogljivosti organov držav članic in upravičencev za upravljanje in uporabo skladov ESI (člen 52(2)(f) Uredbe (EU) št. 1303/2013) <type='S' maxlength=14000 input='M'> 7. Ukrepi, sprejeti za zmanjšanje upravnega bremena upravičencev, ter napredek, dosežen na tem področju (člen 52(2)(g) Uredbe (EU) št. 1303/2013) <type='S' maxlength=14000 input='M'> 8. Vloga partnerjev iz člena 5 Uredbe (EU) št. 1303/2013 pri izvajanju partnerskega sporazuma (člen 52(2)(h) Uredbe (EU) št. 1303/2013) a) Opis in ocena vloge izbranih partnerjev pri pripravi poročila o napredku glede na partnerski sporazum. b) Opis in ocena vključenosti izbranih partnerjev v izvajanje programov, vključno z udeležbo v odborih za spremljanje programov. c) Drugi elementi, če je primerno. <type='S' maxlength=21000 input='M'> 9. Povzetek ukrepov, sprejetih v zvezi z uporabo horizontalnih načel in ciljev politike za izvajanje skladov ESI (člen 52(2)(i) Uredbe (EU) št. 1303/2013) (a) Povzetek ukrepov, sprejetih v zvezi z uporabo horizontalnih načel, da bi se ta načela spodbujala in spremljala pri različnih vrstah programov glede na vsebino partnerskega sporazuma: (1) enakost spolov, nediskriminacija, dostopnost za invalidne osebe; (2) trajnostni razvoj (varstvo okolja, učinkovita raba virov, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje tem spremembam, biotska raznovrstnost in preprečevanje tveganj). (b) Povzetek izvedenih ureditev za vključitev ciljev horizontalne politike glede na vsebino partnerskega sporazuma. (c) Drugi elementi, če je primerno. <type='S' maxlength=14000 input='M'> DEL II Informacije in ocena pobude za zaposlovanje mladih (za namene člena 19(5) Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8) ) 10. Izvajanje pobude za zaposlovanje mladih (člen 19(5) Uredbe (EU) št. 1304/2013) (a) Splošni opis izvajanja pobude za zaposlovanje mladih, vključno s prispevkom te pobude k izvajanju jamstva za mlade in tudi konkretnimi primeri ukrepov, podprtih v okviru pobude za zaposlovanje mladih. (b) Opis kakršnih koli težav pri izvajanju pobude za zaposlovanje mladih in ukrepov za njihovo odpravo. (c) Ocena izvajanja pobude za zaposlovanje mladih glede na postavljene cilje in ciljne vrednosti ter prispevek k izvajanju jamstva za mlade. <type='S' maxlength=14000 input='M'> DEL III Informacije in ocena, ki jih je treba zagotoviti za kohezijsko politiko, če se uporabi možnost, ki jo določa člen 111(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013, da se v poročilo o napredku, ki ga je treba predložiti leta 2017 in 2019, vključijo nekateri elementi letnih poročil o izvajanju 11. Dodatne informacije in ocena, ki se lahko dodajo glede na vsebino in cilje operativnega programa (člen 111(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013, po potrebi vključene za dopolnitev drugih delov poročila o napredku) 11.1 Napredek pri izvajanju celostnega pristopa k teritorialnemu razvoju, vključno z razvojem regij, ki se soočajo z demografskimi izzivi in trajnimi ali naravnimi ovirami, trajnostnim urbanim razvojem in lokalnim razvojem, ki ga vodi skupnost, v okviru operativnega programa. <type='S' maxlength=3500 input='M'> 11.2 Napredek pri izvajanju ukrepov za krepitev zmogljivosti organov in upravičencev države članice za upravljanje in uporabo skladov. <type='S' maxlength=3500 input='M'> 11.3 Napredek pri izvajanju medregionalnih in transnacionalnih ukrepov. <type='S' maxlength=3500 input='M'> 11.4 Napredek pri izvajanju ukrepov za obravnavanje posebnih potreb geografskih območij, ki jih je najbolj prizadela revščina, ali ciljnih skupin z največjim tveganjem diskriminacije ali socialne izključenosti, s posebnim poudarkom na marginaliziranih skupnostih, invalidnih osebah, dolgotrajno nezaposlenih in brezposelnih mladih, vključno s porabljenimi finančnimi viri, kadar je ustrezno. <type='S' maxlength=3500 input='M'> DEL IV Informacije in ocena izvajanja pobude za zaposlovanje mladih v primeru uporabe možnosti, ki jo določa člen 111(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 – predložijo se leta 2019 (9) 12. Izvajanje pobude za zaposlovanje mladih (člen 19(4) Uredbe (EU) št. 1304/2013) a) Opis glavnih ugotovitev vrednotenja, navedenega v členu 19(6) Uredbe (EU) št. 1304/2013, ki ocenjuje uspešnost, učinkovitost in učinek skupne podpore iz ESS in posebnih sredstev za pobudo za zaposlovanje mladih in izvajanje jamstva za mlade. b) Opis in ocena kakovosti ponudb o zaposlitvi, ki jih prejmejo udeleženci pobude za zaposlovanje mladih, vključno s prikrajšanimi osebami, tistimi iz marginaliziranih skupnosti in tistimi, ki opustijo izobraževanje brez pridobljene kvalifikacije. c) Opis in ocena napredka udeležencev pobude za zaposlovanje mladih pri nadaljevanju izobraževanja, iskanju trajnostne in dostojne zaposlitve ali začetku vajeništva ali kakovostnega pripravništva. <type='S' maxlength=14000 input='M'> DEL V Informacije in ocena za kohezijsko politiko, če se uporabi možnost iz člena 111(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 (vključene po potrebi za dopolnitev drugih delov poročila o napredku) – predložijo se leta 2019 13. Prispevek programa k uresničevanju strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast (člen 50(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013) Informacije o prispevku programa k uresničevanju strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter ocena tega prispevka <type='S' maxlength=17500 input='M'> (1) Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320). (2) Legenda lastnosti posameznih polj: vrsta: N = številka, D = datum, S = niz, C = potrditveno polje, P = odstotek vnos: M = ročno, S = izbira, G = ustvari sistem „maxlength“ = največje možno število znakov, vključno s presledki. (3) Za EKSRP sta opis in ocena usmerjena k ciljem, določenim v okviru prednostne naloge Unije, saj je prispevek k strategiji Evropa 2020 strukturiran v skladu s šestimi prednostnimi nalogami Unije. (4) Kumulativno v EUR na podlagi upravičenih izdatkov, prijavljenih Komisiji, s presečnim datumom 31. decembra prejšnjega leta. (5) To vključuje tudi sredstva v okviru pobude za zaposlovanje mladih (posebna dodelitev za pobudo za zaposlovanje mladih in ustrezna podpora iz ESS). (6) Za namen te preglednice se pobuda za zaposlovanje mladih (posebna dodelitev in ustrezna podpora iz sklada ESS) šteje za sklad. (7) Ni relevantno za EKSRP in ESPR. (8) Uredba (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 470). Ta del izpolnijo le države članice z upravičenimi regijami v okviru pobude za zaposlovanje mladih v skladu s členom 16 navedene uredbe. (9) Ta del izpolnijo le države članice z upravičenimi regijami v okviru pobude za zaposlovanje mladih v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1304/2013.

PRILOGA III Metodologija za izvedbo analize stroškov in koristi 1. SPLOŠNA NAČELA 1.1. Cilj analize stroškov in koristi (v nadaljnjem besedilu: ASK) v okviru kohezijske politike je podpora ocenjevanja velikih projektov, da bi se: — ocenilo, ali je veliki projekt vredno sofinancirati (z ekonomskega vidika); — ocenilo, ali je veliki projekt treba sofinancirati (s finančnega vidika). 1.2. ASK se: — izvede čim prej v fazi priprave projekta, običajno na koncu faze predhodnega načrta projekta; — obravnava kot element vloge za veliki projekt, ki se upošteva skupaj z drugimi dokumenti, pripravljenimi za velike projekte, vključno z dokumenti, ki vsebujejo druge informacije, navedene v členu 101(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013. 1.3. ASK je v skladu z naslednjimi načeli: — ASK je treba izvesti glede na vnaprej določene cilje politike; — ASK zahteva opredelitev ustreznega družbenega okolja in perspektive (lokalne, regionalne, nacionalne, čezmejne, globalne); — ASK zahteva skupno mersko enoto (običajno denarno); — ASK zahteva primerjavo scenarija nove naložbe s scenarijem brez nove naložbe (analiza prirasta (1)); — ASK zahteva navedbo referenčnega obdobja, pomembnega za projekt; — ASK zahteva upoštevanje preostalih vrednosti naložbe; — ASK zahteva oceno tveganja, s katero se obravnava negotovost. 1.4. ASK za veliki projekt zajema naslednje elemente: (1) predstavitev okvira; (2) opredelitev ciljev; (3) navedbo projekta; (4) rezultate študije izvedljivosti z analizo povpraševanja in možnosti; (5) finančno analizo; (6) ekonomsko analizo; (7) oceno tveganja. 2. ELEMENTI ANALIZE STROŠKOV IN KORISTI 2.1. Predstavitev okvira in opredelitev ciljev, navedba projekta, izvedljivost projekta z analizo povpraševanja in možnosti 2.1.1. Predstavitev okvira Pogoj za pripravo te ocene je opredelitev socialnega, ekonomskega, političnega in institucionalnega okvira. Ključne značilnosti, ki jih je treba opisati, so povezane: (1) s socialno-ekonomskimi pogoji države/regije, ki so pomembni za projekt; (2) z vidiki politik in institucionalnimi vidiki, ki vključujejo obstoječe ekonomske politike in razvojne načrte z njihovimi cilji politik; (3) z obstoječo infrastrukturo in zagotavljanjem storitev; (4) z dojemanjem in pričakovanji populacije glede storitve, ki se bo zagotovila. 2.1.2. Opredelitev ciljev projekta Opredelijo se jasni cilji projekta, da se preveri, ali naložba ustreza obstoječi potrebi, in da se ocenijo rezultati ter vpliv projekta. Cilji se čim bolj količinsko opredelijo s pomočjo kazalnikov z izhodiščnimi in ciljnimi vrednostmi. Opredelitev ciljev se uporabi, da se, kadar je to možno in ustrezno, navedejo koristi projekta, da se oceni prispevek projekta k dobrobiti in doseganju določenih ciljev prednostnih osi operativnega(-ih) programa(-ov). 2.1.3. Navedba projekta Veliki projekt se navede z upoštevanjem opredelitve velikega projekta, določene v členu 100 Uredbe (EU) št. 1303/2013, in naslednjih načel: (1) projekt mora biti jasno opredeljen kot samozadostna enota analize; tehnične enote, upravne ali finančne faze, za katere ni mogoče šteti, da delujejo samostojno, se v okviru ASK analizirajo skupaj z drugimi fazami, ki sestavljajo veliki projekt. (2) upoštevajo se območje vpliva, končni upravičenci (2) ter ustrezne zainteresirane strani, katerih dobrobit se upošteva v seštevku neto koristi; (3) opredeli se organ, pristojen za izvajanje, in izvede se analiza njegovih tehničnih, finančnih in institucionalnih zmogljivosti. 2.1.4. Izvedljivost projekta z analizo povpraševanja in možnosti V analizi stroškov in koristi se upoštevajo študije izvedljivosti, ki običajno obsegajo naslednje vidike: analizo povpraševanja; analizo možnosti; razpoložljivo tehnologijo; načrt proizvodnje (vključno z izkoristkom infrastrukture); kadrovske zahteve; obseg projekta, lokacijo, fizične prispevke, časovni razpored in izvajanje, faze širitve in finančnega načrtovanja; okoljske vidike, vidike ublažitve podnebnih sprememb (emisije toplogrednih plinov), učinkovitost virov in pripravljenost na vplive podnebnih sprememb ter naravne nesreče (kjer je primerno). Upošteva se naslednje: (1) Analiza izvedljivosti navaja potencialne omejitve in s tem povezane rešitve glede na tehnične, ekonomske, regulativne, institucionalne in okoljske vidike ter vidike ublažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje. Projekt je izvedljiv, če njegov načrt upošteva tehnične, pravne, finančne in druge omejitve, pomembne za državo, regijo ali določeno lokacijo. Izvedljivih je lahko več možnosti projekta. V ASK mora biti predstavljen povzetek rezultatov študij izvedljivosti. ASK mora biti združljiva z informacijami, predstavljenimi v študijah izvedljivosti. (2) Analiza povpraševanja določi in količinsko opredeli socialno potrebo po naložbi in upošteva vsaj: — trenutno povpraševanje z uporabo modelov in dejanskih podatkov; — predvideno povpraševanje na podlagi makroekonomskih in sektorskih napovedi ter ocen prožnosti povpraševanja glede na ustrezne cene, dohodke in druge osnovne dejavnike; — vidike na strani ponudbe, vključno z analizo obstoječe ponudbe in pričakovanega razvoja (infrastrukture); — mrežni učinek (če obstaja). (3) Analiza možnosti se izvede, da bi se ocenile in primerjale različne alternativne možnosti, za katere se ugotovi, da so na splošno izvedljive za izpolnjevanje obstoječega in prihodnjega povpraševanja za projekt, in da bi se poiskala najboljša rešitev. Možnosti bi bilo treba primerjati glede na različne kriterije, ki na primer vključujejo tehnične, institucionalne, ekonomske in okoljske vidike ter vidike podnebnih sprememb. Analiza možnosti bi se morala izvesti v dveh korakih; v prvem koraku se obravnavajo osnovne strateške možnosti (tj. vrsta infrastrukture in lokacija projekta), v drugem koraku pa se obravnavajo specifične rešitve na tehnološki ravni. Če se projekt izvede kot javno-zasebno partnerstvo, bi moral biti ta drugi korak osredotočen na nabor specifikacij učinka, ki bi bile lahko vključene v specifikacije učinka projekta javno-zasebnega partnerstva ali ne. Prvi korak običajno temelji na (pretežno opisnih) analizah z več merili, v drugem koraku pa se običajno uporabljajo pretežno kvantitativne metode. Ključni vidiki za izbiro najboljše možnosti: — za ustrezno utemeljitev želene rešitve so predloženi dokazi, da je izmed različnih možnosti, upoštevanih v študiji tehnične izvedljivosti, izbrana možnost optimalna; — če imajo različne alternative isti, edinstveni cilj in iste ali zelo podobne zunanje učinke, se priporoča, da bi moral izbor temeljiti na stroškovno najugodnejši rešitvi na enoto proizvedenega učinka, ob upoštevanju dolgoročnih stroškov upravljanja in vzdrževanja, povezanih z izbrano možnostjo; — če so učinki in zunanji učinki različni za različne možnosti (ob predpostavki, da imajo vsi isti cilj), se država članica spodbudi, da za izbor najboljše možnosti izvede poenostavljeno ASK vseh glavnih možnosti, s katero ugotovi, katera možnost je ugodnejša s socialno-ekonomskega vidika, izbor pa bi moral temeljiti na ekonomskih parametrih projekta, vključno z ekonomsko neto sedanjo vrednostjo (ENSV). Poenostavljena ASK se izvede na podlagi približnih ocen ključnih finančnih in ekonomskih podatkov, vključno s povpraševanjem, skupnimi stroški naložbe in stroški upravljanja, prihodki, neposrednimi koristmi in zunanjimi učinki, če je to primerno. 2.2. Finančna analiza Kot je določeno v členu 101(1)(e) Uredbe (EU) št. 1303/2013, mora biti v ASK vključena finančna analiza. Finančna analiza obsega: (a) oceno finančne donosnosti naložbe in nacionalnega kapitala; (b) določitev ustreznega (najvišjega) prispevka iz skladov; (c) preverjanje finančne vzdržnosti projekta. Finančna analiza bi se morala, kadar je to možno in ustrezno, izvesti z vidika lastnika projekta in/ali upravljavca, s čimer se omogoči preverjanje denarnih tokov in zagotavlja pozitivno stanje finančnih sredstev, da bi se preverila finančna vzdržnost in izračunali indeksi finančnega donosa naložbenega projekta in kapitala na podlagi diskontiranih denarnih tokov. Če lastnik in upravljavec nista isti subjekt, bi bilo treba izvesti konsolidirano finančno analizo, ki izključuje denarne tokove med lastnikom in upravljavcem. Kadar je to možno in ustrezno, bi bilo treba finančno analizo izvesti pri stalnih cenah (cenah, določenih v izhodiščnem letu), v okviru ocene tveganja pa bi bilo treba upoštevati pričakovane spremembe relativnih cen. 2.2.1. Metodologija diskontiranega denarnega toka, metoda prirasta in druga načela finančne analize Finančna analiza velikih projektov se izvede ob upoštevanju pravil, določenih v oddelku III (metoda za izračun diskontiranega neto prihodka operacij, ki ustvarjajo neto prihodek) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014, vključno z metodo za izračun diskontiranega neto prihodka (z referenčnim obdobjem in metodo prirasta) in za diskontiranje denarnega toka (z realno finančno diskontno stopnjo). Za izvedbo finančne analize so potrebni naslednji podatki: (1) stroški naložbe, vključno s fiksnimi naložbami, nefiksnimi naložbami, vključno z zagonskimi stroški, in po potrebi s spremembami obratnega kapitala; (2) stroški nadomestitve, kot so opredeljeni v členu 17(a) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014; (3) operativni stroški, kot so opredeljeni v členu 17(b) in (c) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014; (4) prihodki, kot so opredeljeni v členu 16 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014; (5) vir financiranja, vključno z lastniškim kapitalom vlagatelja (javnega ali zasebnega), kapitalom iz posojil (v tem primeru sta vračilo posojila in obresti odliv projekta v analizi vzdržnosti) in vsi dodatni finančni viri, na primer nepovratna sredstva. V sektorjih, kjer je to ustrezno, vključno z okoljskim sektorjem, se tarife določijo po načelu „onesnaževalec plača“, ob upoštevanju vidika cenovne dostopnosti, kot je določeno v oddelku III (Metoda za izračun diskontiranega neto prihodka operacij, ki ustvarjajo neto prihodek) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014, in povračila celotnih stroškov (3). Izpolnjevanje načela povračila celotnih stroškov obsega naslednje: 1) tarife bi morale biti oblikovane tako, da se z njimi čim bolj povrnejo stroški kapitala, operativni stroški in stroški vzdrževanja, vključno z okoljskimi stroški in stroški virov; 2) struktura tarif bi morala čim bolj povečati prihodke projekta pred javnimi subvencijami ob upoštevanju vidika cenovne dostopnosti. Omejitve načela „onesnaževalec plača“ in načela povračila celotnih stroškov v okviru uporabnin in provizij: 1) ne bi smele ogrožati finančne vzdržnosti projekta; 2) bi morale v splošnem veljati kot začasne omejitve in se ohraniti le, dokler obstaja vprašanje cenovne dostopnosti za uporabnike. 2.2.2. Rezultati finančne analize (a) Ocena finančne donosnosti naložbe in nacionalnega kapitala Finančna neto sedanja vrednost (FNSV) je znesek, ki se določi tako, da se od diskontirane vrednosti pričakovanih prihodkov odštejejo pričakovani stroški naložbe, operativni stroški in stroški nadomestitve pri projektu (diskontirani). Finančna stopnja donosa (FSD) je diskontna stopnja, ki proizvede ničelno FNSV. Finančna donosnost naložbe se določi tako, da se oceni finančna neto sedanja vrednost in finančna stopnja donosa naložbe (FNSV(C) in FSD(C)). S tema kazalnikoma se primerjajo stroški naložbe z neto prihodki in meri stopnja, do katere lahko neto prihodki projekta poplačajo naložbo, ne glede na vire financiranja. V nekaterih primerih (v okviru državne pomoči in zasebnih upravljavcev) je potreben izračun FSD(Kp). Plačila obresti se ne vključijo v izračun FNSV(C). Da bi bil projekt upravičen do prispevka iz skladov: bi moral biti FNSV(C) pred prispevkom EU negativen, FSD(C) pa bi morala biti nižja od diskontne stopnje, uporabljene za analizo (razen za nekatere projekte, ki spadajo v okvir pravil o državni pomoči, za katere to morda ni pomembno). Če veliki projekt kaže visoko finančno donosnost (to pomeni, da je FSD(C) občutno višja od finančne diskontne stopnje), bo na splošno prevladalo mnenje, da lahko vlagatelj projekt izvede brez prispevka Unije. Prispevek Unije je lahko upravičen le, če se dokaže, da sama naložba ni dobičkonosna, ob upoštevanju, da so lahko tveganja vlagatelja pri izvedbi projekta, npr. visoko inovativnega projekta, morda prevelika, da bi izvedel naložbo brez javnih nepovratnih sredstev. Finančna donosnost nacionalnega kapitala se določi tako, da se oceni finančna neto sedanja vrednost in finančna stopnja donosa na kapital (FNSV(K) in FSD(K)). Ta kazalnika merita stopnjo, do katere lahko neto prihodki projekta poplačajo finančne vire, ki se zagotovijo iz sredstev na nacionalni ravni (zasebnih in javnih virov). Izračun FNSV(K) in FSD(K) zahteva, da: — se finančni viri (brez podpore EU), investirani v projekt, ne glede na stroške naložbe obravnavajo kot odlivi; — se kapitalski prispevki upoštevajo v trenutku, ko so dejansko izplačani za projekt ali povrnjeni (v primeru posojil); — se v preglednico za analizo donosa na kapital (FNSV(K)) vključijo plačila obresti; — se subvencije za delovanje ne vključijo v preglednico za analizo donosa na kapital (FNSV(K)). Da bi bil projekt upravičen do prispevka iz skladov: bi morala biti FNSV(K) s pomočjo Unije negativna ali enak nič, FSD(K) pa bi morala biti nižja ali enaka diskontni stopnji; v nasprotnem primeru je treba predložiti ustrezno utemeljitev. Če je primerno, bi se moral izračunati tudi donos na kapital nosilca projekta (FSD(Kp)). Na ta način se primerjajo neto prihodki naložbe z viri, ki jih zagotovi nosilec: tj. stroški naložbe minus nepovratna sredstva, prejeta s strani EU in/ali nacionalnih/regionalnih organov. To je lahko uporabno predvsem v okviru državne pomoči, in sicer se lahko preveri, ali intenzivnost pomoči (EU in nacionalne pomoči) zagotavlja najboljšo stroškovno učinkovitost, pri čemer je cilj, da se javna finančna podpora omeji na stopnjo, ki je nujno potrebna za ekonomsko in finančno vzdržnost projekta. Če je v okviru projekta pričakovan velik pozitiven donos (tj. občutno nad nacionalnimi referenčnimi vrednostmi za pričakovano donosnost v danem sektorju), iz tega izhaja, da bi prejeta nepovratna sredstva upravičencu povzročila dobičke, ki so nad običajnimi, zato prispevek Unije morda ni upravičen. (b) Določitev ustreznega (najvišjega) prispevka iz skladov Določitev ustreznega (najvišjega) prispevka iz skladov za projekte, ki ustvarjajo prihodek, se izvede v skladu z eno od metod za določitev potencialnega neto prihodka v skladu s členom 61 (Operacije, ki ustvarjajo neto prihodek po njihovem zaključku) Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Prilogo V k Uredbi (EU) št. 1303/2013 ter oddelkom III Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014, ki določa pravila za izračun diskontiranega neto prihodka operacij, ki ustvarjajo neto prihodek. (c) Zagotavljanje finančne vzdržnosti Analiza finančne vzdržnosti temelji na napovedih nediskontiranega denarnega toka. Uporablja se predvsem za prikaz, da bo za projekt vsako leto na voljo dovolj denarnih sredstev, ki bodo omogočila stalno kritje izdatkov za naložbe in operacije v celotnem referenčnem obdobju. Ključni vidiki analize finančne vzdržnosti so: 1) finančna vzdržnost projekta se potrdi s preverjanjem, ali je skupni (nediskontirani) neto denarni tok na letni osnovi in v celotnem upoštevanem referenčnem obdobju pozitiven (ali nič); 2) v neto denarnih tokovih, ki se obravnavajo za ta namen: — bi se morali upoštevati stroški naložbe, vsi (nacionalni in EU) finančni viri in gotovinski prihodki ter operativni stroški in stroški nadomestitve v trenutku, ko so plačani, vračila finančnih obveznosti subjekta, kakor tudi kapitalski prispevki, obresti in neposredni davki; — ne bi smel biti vključen DDV, razen če DDV ni povračljiv; — se ne bi smelo upoštevati preostale vrednosti, razen če je sredstvo v zadnjem letu obravnavane analize dejansko likvidirano; 3) če operacija ni predmet zahtev, določenih v členu 61 Uredbe (EU) št. 1303/2013, ali kadar so v prihodnosti predvideni negativni denarni tokovi, je treba navesti, kako bodo stroški kriti v okviru jasne dolgoročne zaveze upravičenca/upravljavca za zagotavljanje ustreznega financiranja iz drugih virov, da se zagotovi vzdržnost projekta; 4) če projekti spadajo v okvir obstoječe infrastrukture, kot so projekti širitve zmogljivosti, je treba preveriti splošno finančno vzdržnost upravljavca sistema v „scenariju s projektom“ (v obsegu, ki presega zmogljivost posameznega razširjenega segmenta) in izvesti analizo vzdržnosti na ravni upravljavca sistema, rezultate pa je treba upoštevati v oceni tveganja. 2.2.3. Finančna analiza v javno-zasebnih partnerstvih (JZP) Pri izvajanju finančne analize za velike projekte, ki se izvajajo kot JZP, se upoštevajo naslednji vidiki: (1) Finančna diskontna stopnja se lahko zviša nad standardno stopnjo, opredeljeno v oddelku III (metoda za izračun diskontiranega neto prihodka operacij, ki ustvarjajo neto prihodek po zaključku) delegirane uredbe Komisije, da se izrazijo višji oportunitetni stroški kapitala za zasebnega vlagatelja. Te višje oportunitetne stroške bi moral upravičenec utemeljiti na podlagi posameznega primera, po možnosti s predložitvijo dokazov o prejšnjih donosih zasebnega partnerja v podobnih projektih, ali drugih ustreznih dejanskih dokazov. (2) V primeru programov JZP, kjer sta lastnik infrastrukture in upravljavec različna subjekta, je treba izvesti konsolidirano finančno analizo, ki zajema lastnika in upravljavca. (3) Razen če je zasebni partner izbran v poštenem, preglednem in odprtem konkurenčnem postopku, ki partnerju iz javnega sektorja (4) zagotavlja optimalno „stroškovno učinkovitost“, se izračuna kazalnik, ki meri finančno donosnost vloženega kapitala za zasebnega vlagatelja (FSD(Kp)) (5), s katerim se primerjajo neto prihodki zasebnega partnerja z viri, zagotovljenimi med investicijo (z lastniškim kapitalom ali posojili), da bi se preverila finančna donosnost zasebnega kapitala in preprečil neupravičeno visok dobiček, ustvarjen s podporo EU. Izračunana FSD(Kp) se primerja z nacionalnimi ali mednarodnimi referenčnimi vrednostmi pričakovane donosnosti v danem sektorju. 2.3. Ekonomska analiza Kot je določeno v členu 101(1)(e) Uredbe (EU) št. 1303/2013, mora biti v ASK vključena ekonomska analiza. Ekonomska analiza je analiza, ki se izvede z uporabo ekonomskih vrednosti in odraža socialne oportunitetne stroške blaga in storitev. 2.3.1. Ključni koraki ekonomske analize Ekonomska analiza se izvede v stalnih računovodskih (prikritih) cenah, pri čemer se za izhodiščno točko upoštevajo denarni tokovi iz finančne analize. Ekonomska analiza vsebuje naslednje korake: 1. finančne popravke, da se iz ekonomske analize izključijo posredni davki (npr. DDV, trošarine), subvencije in čisti transferji, ki jih dodeli javni subjekt (npr. plačila iz nacionalnih sistemov zdravstvenega varstva). Če so posredni davki/subvencije namenjeni za popravek zunanjih učinkov, se vključijo v ekonomsko analizo, če se šteje, da ustrezno kažejo socialno marginalno vrednost zadevnih zunanjih učinkov, in pod pogojem, da se njihovo upoštevanje ne podvoji z drugimi ekonomskimi stroški/koristmi; 2. pretvorbo tržnih cen v računovodske (prikrite) z uporabo konverzijskih faktorjev na finančnih cenah, da se popravi izkrivljanje trga. Če konverzijski faktorji na nacionalnem uradu za načrtovanje niso na voljo in če ne obstaja občutno izkrivljanje trga, se konverzijski faktor z namenom poenostavitve lahko nastavi na ena (FP = 1). Konverzijski faktorji so lahko višji (ali nižji) glede na enoto, če so računovodske cene višje (ali nižje) od tržnih cen; 3. monetizacijo netržnih vplivov (popravke za zunanje učinke): zunanji učinki se ustrezno ocenijo in ovrednotijo z uporabo navedene ali opredeljene preferenčne metode (npr. hedoničnega oblikovanja cen) ali drugih metod. V ekonomski analizi se upoštevajo samo neposredni učinki, da se prepreči dvojno obračunavanje, medtem ko se oblikovanje prikritih cen in monetizacija zunanjih učinkov v glavnem štejeta za posredne učinke. Finančni prihodki v obliki uporabnin, stroškov in tarif za uporabnike se izključijo iz ekonomske analize in nadomestijo z oceno neposrednih učinkov na uporabnike, bodisi prek „pripravljenosti plačati“ bodisi računovodskih cen. Uporabnine, stroški in tarife za uporabnike, predvsem v sektorjih, ki niso izpostavljeni tržni konkurenci, v reguliranih sektorjih ali sektorjih, na katere močno vplivajo politične odločitve, se ne bi smeli uporabljati kot merilo za uporabnikovo „pripravljenost plačati“; 4. diskontiranje predvidenih stroškov in koristi: ko je tok ekonomskih stroškov in koristi predviden, se uporabi standardna metodologija diskontiranega denarnega toka z uporabo socialne diskontne stopnje (SDS). Na podlagi socialne stopnje časovne preference (SSČP) sta predvideni naslednji referenčni vrednosti za socialne diskontne stopnje: 4,95 % za kohezijske države članice in 2,77 % za druge države članice. Za poenostavitev se kot splošno pravilo za referenčno vrednost v kohezijskih državah članicah uporabi socialna diskontna stopnja v višini 5 % (Bolgarija, Ciper, Češka, Estonija, Grčija, Hrvaška, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija) in 3 % v drugih državah članicah (Avstrija, Belgija, Danska, Finska, Francija, Irska, Italija, Luksemburg, Nemčija, Nizozemska, Španija, Švedska, Združeno kraljestvo). Države članice lahko določijo referenčno vrednost za socialno diskontno stopnjo, ki je drugačna od 5 % ali 3 %, pod pogojem, da: (1) predložijo utemeljitev za to referenčno vrednost na podlagi napovedi gospodarske rasti in drugih parametrov, ki določajo SDS v okviru pristopa SSČP; in (2) zagotovijo njeno dosledno uporabo v podobnih projektih v isti državi, regiji ali sektorju. Informacije o različnih referenčnih vrednostih se predložijo upravičencem in Komisiji na začetku operativnega programa. 2.3.2. Izračun kazalnikov gospodarske uspešnosti Naslednji kazalniki gospodarske uspešnosti (kot so opredeljeni v nadaljevanju) so ključni kazalniki ekonomske analize: (1) ekonomska neto sedanja vrednost (ENSV) je glavni referenčni kazalnik za ocenjevanje projekta. Opredeljena je kot razlika med diskontiranimi skupnimi socialnimi koristmi in stroški; (2) da bi bil veliki projekt sprejemljiv z ekonomskega vidika, bi morala biti ekonomska neto sedanja vrednost projekta pozitivna (ENSV>0), kar dokazuje, da bo projekt koristen za družbo v dani regiji ali državi, ker njegove koristi presegajo stroške, in bi se projekt zato moral izvesti; (3) ekonomska stopnja donosa (ESD) je interna stopnja donosa, izračunana z uporabo ekonomskih vrednosti, in izraža socialno-ekonomsko donosnost projekta; (4) ekonomska stopnja donosa bi morala biti večja od socialne diskontne stopnje (ESD > SDS), da se upraviči podpora EU za veliki projekt. (5) razmerje med koristmi in stroški (K/S) je opredeljeno kot neto sedanja vrednost koristi projekta, deljena z neto sedanjo vrednostjo stroškov projekta; (6) razmerje med koristmi in stroški bi moralo biti večje od ena (K/S > 1), da se upraviči podpora EU velikemu projektu. Glavne ekonomske koristi po sektorjih, ki se upoštevajo v ekonomski analizi, so opredeljene v preglednici 1. Dodatne ekonomske koristi se lahko dodajo, če je to potrebno in upravičeno. V nekaterih posebnih primerih lahko te koristi postanejo ekonomski stroški, npr. višji operativni stroški vozil v določenih cestnih projektih. Preglednica 1 Sektor/podsektor Ekonomske koristi Oskrba z vodo in sanitarne storitve (i) izboljšan dostop do pitne vode in storitev čiščenja odpadne vode v smislu razpoložljivosti, zanesljivosti in kakovosti storitev (ii) izboljšana kakovost pitne vode (iii) izboljšana kakovost površinskih voda in ohranitev ekosistemskih storitev zaradi zmanjšanja onesnaževanja (iv) prihranki proizvajalcev in strank pri stroških za vire (v) boljše zdravje (vi) zmanjšanje emisij toplogrednih plinov Ravnanje z odpadki (i) zmanjšanje zdravstvenih in okoljskih tveganj (zmanjšana kontaminacija zraka, vode, tal) (ii) zmanjšanje prostora/stroškov odlagališč (za naprave za obdelavo odpadkov) (iii) ponovno pridobivanje materialov in energije ter proizvodnja komposta (preprečevanje stroškov alternativne proizvodnje/pridobivanja, vključno z zunanjimi učinki) (iv) zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (tj. CO2, CH4) (v) zmanjšanje vizualnega onesnaževanja, hrupa in smradu Energetika Projekti za energetsko učinkovitost (i) prihranki energije (izraženi z ekonomsko vrednostjo energije, vključno z zunanjimi učinki) (ii) povečanje udobja (iii) zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in plinov, ki niso toplogredni Projekti za obnovljive vire energije (i) zmanjšanje stroškov energije za zamenjavo vira energije, npr. z nadomestitvijo fosilnih goriv z alternativami (izraženo z ekonomsko vrednostjo energije, proizvedene z virom, ki bo verjetno nadomeščen, vključno z zunanjimi učinki) (ii) zmanjšanje emisij toplogrednih plinov Električna/plinska omrežja in infrastruktura (i) povečanje in diverzifikacija oskrbe z energijo (vrednost povečane oskrbe s plinom/elektriko, vključno z zunanjimi učinki) (ii) izboljšanje varnosti in zanesljivosti oskrbe z energijo (zmanjšanje prekinitev dobave) (iii) zmanjšanje stroškov energije pri zamenjavi vira energije (iv) povezovanje trga: nihanje presežkov, ki nastanejo zaradi učinkov usklajevanja cen znotraj območij (za prenos) ali časovnih obdobij (za shranjevanje) (v) izboljšana energetska učinkovitost (vi) zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in plinov, ki niso toplogredni Ceste, železnice, javni prevoz (i) zmanjšanje splošnih stroškov (za prevoz blaga/oseb): — časovni prihranki — prihranki pri operativnih stroških vozil (ii) prihranki zaradi zmanjšanja števila nesreč (iii) zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (iv) zmanjšanje emisij plinov, ki niso toplogredni (tj. vplivi lokalne onesnaženosti zraka) (v) zmanjšanje emisij hrupa (npr. v nekaterih urbanističnih projektih) Letališča, pristanišča, intermodalni prevoz (i) zmanjšanje splošnih stroškov (za prevoz blaga/oseb): — časovni prihranki — prihranki pri operativnih stroških vozil (ii) izboljšanje kakovosti storitev (npr. zagotovitev kontaktnih točk na letališčih) (iii) zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (iv) zmanjšanje emisij plinov, ki niso toplogredni (v) zmanjšanje emisij hrupa Raziskave in inovacije (i) koristi za podjetja (ustanavljanje odcepljenih in zagonskih podjetij, razvoj novih ali izboljšanih izdelkov in procesov; prelivanje znanja) (ii) korist za raziskovalce in študente (nove raziskave, ustvarjanje človeškega kapitala, razvoj socialnega kapitala) (iii) koristi za širšo javnost (zmanjšanje okoljskih in zdravstvenih tveganj ter kulturni učinki na obiskovalce) Širokopasovne povezave (i) povečana uporaba in izboljšana kakovost digitalnih storitev, vključno z e-trgovino, za državljane in podjetja (zlasti na podeželskih območjih); (ii) povečana uporaba in izboljšana kakovost digitalnih storitev, vključno z e-upravo in e-zdravstvom, za javno upravo 2.3.3. Ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje v ekonomski analizi V ASK je treba upoštevati stroške in koristi projekta v okviru emisij toplogrednih plinov in podnebnih sprememb. Količinska opredelitev emisij toplogrednih plinov projekta in ocena ekonomskih stroškov emisij ogljika (ali CO2), ki se uporablja za denarno opredelitev zunanjih učinkov teh emisij, temeljita na pregledni metodologiji, usklajeni s cilji dekarbonizacije EU za leto 2050. V zvezi s prilagajanjem podnebnim spremembam bi morali biti v ekonomsko analizo vključeni stroški ukrepov, namenjenih izboljšanju pripravljenosti projekta na vplive podnebnih sprememb, ki so ustrezno utemeljeni v študijah izvedljivosti. V ekonomsko analizo bi bilo treba vključiti tudi koristi teh ukrepov, npr. ukrepov, sprejetih za omejevanje emisij toplogrednih plinov ali povečanje pripravljenosti na podnebne spremembe in ekstremne vremenske pogoje ter druge naravne nesreče in te koristi oceniti, ter jih po možnosti količinsko opredeliti oziroma vsaj ustrezno opisati. 2.3.4. Poenostavljena ekonomska analiza v posebnih primerih Analiza stroškovne učinkovitosti (ASU) se lahko izvede v določenih omejenih primerih, kadar je koristi velikega projekta zelo težko ali nemogoče količinsko in denarno opredeliti, stroški pa se lahko napovejo s primerno stopnjo verjetnosti, predvsem v primeru velikih projektov, ki jih spodbuja potreba po zagotavljanju skladnosti z zakonodajo EU. V teh primerih se ocena osredotoči na preverjanje, ali je projekt najučinkovitejša rešitev, da se družbi zagotovi določena nujna storitev po vnaprej določenih pogojih. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti kvalitativni opis glavnih ekonomskih koristi. ASU se izvede z izračunom stroškov na enoto „denarno neizraženih“ koristi in je potrebna za količinsko opredelitev koristi, vendar koristim ne pripiše denarne cene ali ekonomske vrednosti. Pogoji za uporabo ASU so: — projekt proizvede samo en učinek projekta, ki je homogen in enostavno merljiv; — ta učinek predstavlja oskrbo ključnega pomena, kar pomeni, da je ukrep za njeno zagotovitev nujno potreben; — cilj velikega projekta je uresničevanje učinka z najmanjšimi stroški; — pomembni zunanji učinki ne obstajajo; — obstaja veliko dokazov o ustreznih referenčnih vrednostih, s katerimi se preveri, ali izbrana tehnologija izpolnjuje minimalna zahtevana merila glede stroškovne učinkovitosti. 2.4. Ocena tveganja Kot je določeno v členu 101(1)(e) Uredbe (EU) št. 1303/2013, mora biti v ASK vključena ocena tveganja. Ta je potrebna za obravnavo negotovosti, ki se vedno pojavlja v investicijskih projektih. Ocena tveganja nosilcu projekta omogoča boljše razumevanje načina, kako bi se ocenjeni vplivi verjetno spremenili, če bi bile določene ključne spremenljivke projekta drugačne od pričakovanih. Natančna analiza tveganja predstavlja podlago za zanesljivo strategijo za obvladovanje tveganja, ki se vključi v načrt projekta. Posebno pozornost je treba nameniti podnebnim spremembam in okoljskim vidikom. Ocena tveganja je sestavljena iz dveh korakov: 1) analize občutljivosti, ki določa „kritične spremenljivke“ ali parametre modela, tj. tiste spremenljivke, katerih pozitivne ali negativne spremembe najbolj vplivajo na kazalnike uspešnosti projekta, in v kateri se upoštevajo naslednji vidiki: — kritične spremenljivke so tiste, katerih 1-odstotna sprememba povzroči več kot 1-odstotno spremembo NSV; — analiza se izvede s spreminjanjem posameznega elementa in ugotavljanjem učinka te spremembe na NSV; — mejne vrednosti so opredeljene kot odstotna sprememba kritične spremenljivke, ki je potrebna za to, da NSV postane nič; — analiza scenarija omogoča proučitev skupnega vpliva določenih sklopov kritičnih vrednosti in predvsem kombinacije optimističnih in pesimističnih vrednosti skupine spremenljivk za oblikovanje različnih scenarijev, ki bi lahko veljali v okviru določenih hipotez. 2) kvalitativne analize tveganja, vključno s preprečevanjem in ublažitvijo tveganja, ki vključuje naslednje elemente: — seznam tveganj, ki jim je izpostavljen projekt; — matriko tveganj, ki za vsako ugotovljeno tveganje prikazuje: — možne vzroke neuspešnosti, — povezavo z analizo občutljivosti, če je to primerno, — negativne učinke, ki jih povzroči projekt, — razvrščene (npr. zelo malo verjetno, malo verjetno, s približno petdesetodstotno verjetnostjo, verjetno, zelo verjetno) stopnje verjetnosti pojava in moči vpliva, — stopnjo tveganja (tj. kombinacijo verjetnosti in vpliva); — navedbo ukrepov za preprečevanje in ublažitev, vključno s subjektom, odgovornim za preprečevanje in blaženje glavnih tveganj, standardnimi postopki, kadar je to ustrezno, in ob upoštevanju dobre prakse, če je to mogoče, ki jo je treba uporabiti za zmanjšanje izpostavljenosti tveganju, kjer se šteje, da je to potrebno; — razlago matrike tveganja, vključno z oceno preostalih tveganj po uporabi ukrepov za preprečevanje in ublažitev. — Kadar je to ustrezno (odvisno od velikosti projekta, razpoložljivosti podatkov), analiza tveganja lahko vključuje, če je izpostavljenost preostalemu tveganju še vedno pomembna, pa mora vključevati, verjetnostno analizo tveganja, ki je sestavljena iz naslednjih korakov: 1) verjetnostne porazdelitve za kritične spremenljivke, ki zagotavlja informacije o verjetnosti določene odstotne spremembe kritičnih spremenljivk. Izračun verjetnostne porazdelitve kritičnih spremenljivk je nujen za izvedbo kvantitativne analize tveganja; 2) kvantitativne analize tveganja na podlagi simulacije Monte Carlo, ki določa verjetnostne porazdelitve in statistične kazalnike za pričakovani rezultat, standardni odklon itd. kazalnikov finančne in ekonomske uspešnosti projekta. Glavna tveganja po sektorjih, ki jih je treba upoštevati v oceni tveganja, so opredeljena v preglednici 2. Za pomoč nosilcem projekta pri pripravi kvalitativne analize tveganja v skladu s to uredbo se države članice spodbujajo (če menijo, da je to ustrezno in/ali izvedljivo) pri razvoju nacionalnih smernic o vrednotenju določenih standardnih tveganj pri projektih ter seznama ukrepov za zmanjševanje in preprečevanje tveganja v vseh sektorjih. Preglednica 2 Sektor/podsektor Posebna tveganja Oskrba z vodo in sanitarne storitve Tveganja povpraševanja: (i) Nižja poraba vode od predvidene (ii) Počasnejša stopnja priključitve na javni kanalizacijski sistem od predvidene Tveganja načrtovanja: (iii) Neustrezne raziskave in preverjanje, npr. nenatančne hidrološke napovedi (iv) Neustrezne ocene stroškov načrtovanja Tveganja pridobivanja zemljišč: (v) Zamude v postopkih (vi) Višji stroški zemljišč od predvidenih Upravna tveganja in tveganja javnih naročil: (vii) Zamude v postopkih (viii) Gradbena ali druga dovoljenja (ix) Dovoljenja javnih služb (x) Sodni postopki Tveganja gradnje: (xi) Prekoračitve stroškov projekta in zamude pri gradnji (xii) V zvezi z izvajalci (stečaj, pomanjkanje virov) Tveganja delovanja: (xiii) Zanesljivost ugotovljenih vodnih virov (količina/kakovost) (xiv) Višji stroški vzdrževanja in popravil od predvidenih, kopičenje tehničnih okvar Finančna tveganja: (xv) Počasnejše zviševanje pristojbin od predvidenega (xvi) Manj pobranih pristojbin, kot je bilo predvideno Regulativna tveganja: (xvii) Nepričakovani politični ali regulativni dejavniki, ki vplivajo na ceno vode Druga tveganja: (xviii) Nasprotovanje javnosti Ravnanje z odpadki Tveganja povpraševanja: (i) Manj ustvarjenih odpadkov, kot je bilo predvideno (ii) Nezadosten nadzor/izvajanje pretoka odpadkov Tveganja načrtovanja: (iii) Neustrezne raziskave in preverjanje (iv) Izbira neprimerne tehnologije (v) Neustrezne ocene stroškov načrtovanja Tveganja pridobivanja zemljišč: (vi) Zamude v postopkih (vii) Višji stroški zemljišč od predvidenih Upravna tveganja in tveganja javnih naročil: (viii) Zamude v postopkih (ix) Gradbena ali druga dovoljenja (x) Dovoljenja javnih služb Tveganja gradnje: (xi) Prekoračitve stroškov projekta in zamude pri gradnji (xii) V zvezi z izvajalci (stečaj, pomanjkanje virov) Tveganja delovanja: (xiii) Drugačna sestava odpadkov od predvidene ali nepričakovano velika nihanja (xiv) Višji stroški vzdrževanja in popravil od predvidenih, kopičenje tehničnih okvar (xv) Učinki procesa ne izpolnjujejo ciljnih vrednosti glede kakovosti (xvi) Nespoštovanje omejitev v zvezi z emisijami (v zrak in/ali vodo), ki jih proizvede obrat Finančna tveganja: (xvii) Počasnejše zviševanje pristojbin od predvidenega (xviii) Manj pobranih tarif, kot je bilo predvideno Regulativna tveganja: (xix) Spremembe okoljskih zahtev, ekonomskih in regulativnih instrumentov (tj. uvedba davkov na odlagališča, prepoved odlagališč) Druga tveganja: (xx) Nasprotovanje javnosti Energetika Tveganja povpraševanja: (i) Pomanjkanje povpraševanja (ii) Razvoj cen različnih konkurenčnih goriv (iii) Neustrezna analiza podnebnih pogojev, ki vplivajo na povpraševanje po energiji za gretje in/ali hlajenje Tveganja načrtovanja: (iv) Neustrezne ocene stroškov načrtovanja (v) Neustrezne raziskave in preverjanje lokacij (vi) Inovacije pri proizvodnji/prenosu energije ali tehnologiji za njeno shranjevanje, zaradi česar postanejo rešitve iz projekta zastarele Tveganja pri pridobivanju zemljišč: (vii) Višji stroški zemljišč od predvidenih (viii) Višji stroški za pridobitev pravic do poti (ix) Zamude v postopkih Upravna tveganja in tveganja javnih naročil: (x) Zamude v postopkih Tveganja gradnje: (xi) Prekoračitve stroškov projekta in zamude pri gradnji (xii) Poplave, zemeljski plazovi itd. (xiii) Nesreče Tveganja delovanja: (xiv) Višji stroški vzdrževanja in popravil od pričakovanih, kopičenje tehničnih okvar, ki jih na primer povzročijo vplivi podnebnih sprememb (xv) Daljše obdobje, znotraj katerega zaradi nesreče ali zunanjih vzrokov storitve niso zagotovljene Finančna tveganja: (xvi) Spremembe v tarifnem sistemu in/ali v sistemu spodbud (xvii) Neustrezna ocena trendov na področju cen energije Regulativna tveganja: (xviii) Spremembe okoljskih zahtev, ekonomskih instrumentov (tj. programov za podporo OVE, zasnove trgovanja z emisijami v EU) Druga tveganja: (xix) Nasprotovanje javnosti Ceste, železnice, javni prevoz, letališča, pristanišča, intermodalni prevoz Tveganja povpraševanja: (i) Drugačne napovedi o prometu, kot je bilo predvideno Tveganja načrtovanja: (ii) Neustrezne raziskave in preverjanje lokacij (iii) Neustrezne ocene stroškov načrtovanja Upravna tveganja in tveganja javnih naročil: (iv) Zamude v postopkih (iv) Gradbena dovoljenja (vi) Dovoljenja javnih služb Tveganja pridobivanja zemljišč: (vi) Višji stroški zemljišč od predvidenih (viii) Zamude v postopkih Tveganja gradnje: (ix) Prekoračitev stroškov projekta (x) Poplave, zemeljski plazovi itd. (xi) Arheološka odkritja (xii) V zvezi z izvajalci (stečaj, pomanjkanje virov) Tveganja delovanja: (xiii) Višji stroški delovanja in vzdrževanja od pričakovanih Finančna tveganja: (xiv) Manj pobranih cestnin, kot je bilo pričakovano Regulativna tveganja: (xv) Spremembe okoljskih zahtev Druga tveganja: (xvi) Nasprotovanje javnosti Raziskave, razvoj in inovacije Tveganja povpraševanja: (i) Razvoj ustrezne industrije (povpraševanje po rezultatih raziskav in povpraševanje po zasebnih pogodbenih raziskavah) (ii) Razvoj na trgu dela (povpraševanje po univerzitetnih diplomantih in vpliv na povpraševanje po storitvah izobraževanja na območju) (iii) Interes splošne javnosti drugačen od predvidenega Tveganja načrtovanja: (iv) Neustrezne ocene stroškov načrtovanja (v) Neustrezni izbor lokacije ali zamude pri pripravi načrta projekta (vi) Izum nove tehnologije na podlagi raziskav, razvoja in inovacij zaradi česar tehnologija infrastrukture postane zastarela (vii) Pomanjkanje dobro uveljavljenega strokovnega znanja in izkušenj s področja tehničnega inženiringa Upravna tveganja in tveganja javnih naročil: (viii) Zamude pri pridobivanju gradbenih dovoljenj (ix) Nerazrešene pravice iz lastninskega razmerja (x) Zamude pri pridobivanju pravic intelektualne lastnine ali s tem povezani višji stroški, kot je bilo pričakovano (xi) Postopkovne zamude pri izbiri dobavitelja in podpisu pogodbe o izvedbi javnega naročila (xii) Ozka grla na področju oskrbe Tveganja gradnje: (xiii) Zamude projekta in prekoračitve stroškov med nameščanjem znanstvene opreme (xiv) Pomanjkanje neposredno uporabnih rešitev za izpolnjevanje potreb med gradnjo ali delovanjem infrastrukture (xv) Zamude pri dodatnih delih, ki so zunaj nadzora nosilca projekta Tveganja delovanja: (xvi) Pomanjkanje akademskega osebja/raziskovalcev (xvii) Nepričakovani zapleti, povezani z namestitvijo specializirane opreme (xviii) Zamude pri vzpostavitvi popolnega in zanesljivega delovanja opreme (xix) Nezadostno pridobivanje rezultatov raziskav (xx) Nepričakovani vplivi na okolje/nesreče Finančna tveganja: (xxi) Nezadostno odobreno financiranje na nacionalni/regionalni ravni v operativni fazi (xxii) Nezadostna ocena finančnih prihodkov (xxiii) Povpraševanju uporabnikov ni zadoščeno (xxiv) Neustrezen sistem za zaščito in izkoriščanje intelektualne lastnine (xxv) Izguba obstoječih strank/uporabnikov zaradi konkurence drugih središč za raziskave in razvoj Širokopasovne povezave Okvir in regulativna tveganja: (i) Sprememba orientacije strateške politike (ii) Sprememba pričakovanega ravnanja prihodnjih zasebnih vlagateljev (iii) Sprememba predpisov na maloprodajnem trgu (iv) Neuspešna uporaba državne pomoči Tveganja povpraševanja: (v) Nižji prevzem storitev s strani ponudnikov na maloprodajni in/ali velikoprodajni ravni od predvidenega (vi) Nizke naložbe ponudnikov storitev v končni del povezave z omrežjem Tveganja načrtovanja: (vii) Neustrezne ocene stroškov načrtovanja Upravna tveganja in tveganja javnih naročil: (viii) Zamude pri javnih naročilih projekta (ix) Tveganje, da zahtevane lastninske pravice ne bodo pridobljene Operativna in finančna tveganja: (x) Povišanje stroškov delovanja (xi) Nezadostno odobreno financiranje na nacionalni/regionalni ravni v operativni fazi (xii) Izguba ključnega osebja med delovanjem projekta Formule Formule za finančno analizo: — Finančna neto sedanja vrednost (FNSV) — Finančna stopnja donosa (FSD) Kjer je St saldo denarnega toka v trenutku t in at finančni diskontni faktor, izbran za diskontiranje v trenutku t; je i finančna diskontna stopnja. Formule za ekonomsko analizo: — Ekonomska neto sedanja vrednost (ENSV) — Ekonomska stopnja donosa (ESD) — Razmerje koristi/stroški (K/S) Kjer je Vt saldo neto koristi (K-S) v trenutku t, K skupni tok koristi v trenutku t, S skupni tok socialnih stroškov v trenutku t in ρt socialni diskontni faktor, izbran za diskontiranje v trenutku t; je r socialna diskontna stopnja. (1) Če veliki projekt vsebuje novo sredstvo, se upoštevajo neto prihodki in stroški upravljanja (ali koristi in stroški v ekonomski analizi) nove naložbe. (2) Populacija, ki ima neposredne koristi na podlagi projekta. (3) Pri uporabi teh načel se upoštevajo posebne zakonske določbe Unije za vodni sektor in sektor ravnanja z odpadki (in sicer: okvirna direktiva o vodah in okvirna direktiva o odpadkih). (4) Pogoje bi bilo treba opredeliti v dokumentu z nacionalnim smernicami o JZP. (5) Če je bil zasebni partner že izbran, sicer bi moralo biti opisano, kako se bo zagotovilo upoštevanje tega vidika.

PRILOGA IV Oblika modela za skupni akcijski načrt (SAN) Predlog SAN v skladu s členi 104 do 109 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Naslov SAN <type='S' maxlength='255' input='M'> (1) Referenčna št. Komisije (CCI) <type='S' maxlength='15' input='S'> A. Splošne značilnosti A.1. Kratek opis SAN <type='S' maxlength='1750' input='M'> A.2. Številka CCI operativnega(-ih) programa(-ov) <type='S' input='S'> A.3. Regija(-e)/(NUTS) <type='S' input='S'> A.4. Država(-e) članica(-e) <type='S' input='G'> A.5. Sklad(-i) <type='S' input='S'> A.6. Skupni upravičeni stroški <type='N' input='M'> A.7. Javna podpora (2) <type='N' input='M'> A.8. Vrsta SAN ( ) običajna ( ) pilotna ( ) pobuda za zaposlovanje mladih [samo ena možnost]; <type='C' input='M'> A.9. Kategorizacija dejavnosti v zvezi z operacijami Oznaka Znesek Odstotek skupnih stroškov operacije/na razsežnost A.9.1. Področje ukrepa (če je primerno, se lahko na podlagi sorazmernega izračuna uporabi več kot ena oznaka) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.2. Oblika financiranja (če je primerno, se lahko na podlagi sorazmernega izračuna uporabi več kot ena oznaka) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.3. Teritorialna razsežnost (če je primerno, se lahko na podlagi sorazmernega izračuna uporabi več kot ena oznaka) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.4. Teritorialni mehanizem izvajanja <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.5. Tematski cilj ESSR/Kohezijskega sklada (če je primerno, se lahko na podlagi sorazmernega izračuna uporabi več kot ena oznaka) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.6. Sekundarna tema ESS <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.7. Razsežnost „gospodarska dejavnost“ (če je primerno, se lahko na podlagi sorazmernega izračuna uporabi več kot ena oznaka) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.8. Razsežnost lokacija (če je primerno, se lahko na podlagi sorazmernega izračuna uporabi več kot ena oznaka) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> B. KONTAKTNI PODATKI: organ, pristojen za vlogo za SAN [izpolni organ, ki predloži vlogo] B.1. Ime <type='S' maxlength='200' input='M'> B.2. Vrsta organa ( ) organ upravljanja ( ) posredniški organ ( ) druga imenovana oseba javnega prava <type='C' input='M'> B.3. Naslov <type='S' maxlength='400' input='M'> B4. Ime kontaktne osebe <type='S' maxlength='200' input='M'> B.5. Položaj kontaktne osebe <type='S' maxlength='200' input='M'> B.6. Telefon < type='S' input='M'> B.7. E-pošta <type='S' maxlength='100' input='M'> Če je za zagotavljanje podpore SAN predviden več kot en operativni program ali če predloga SAN ne predloži organ upravljanja, priložite odobritev ustreznega(-ih) organa(-ov) upravljanja. C. ANALIZA RAZVOJNIH POTREB IN CILJEV C.1. Opišite splošno težavo oziroma stanje, k reševanju katerih bi moral prispevati SAN, in potrebe, k izpolnjevanju katerih bi moral prispevati SAN, po potrebi ob upoštevanju ustreznih priporočil za posamezne države, sprejetih v skladu s členom 121(2) Pogodbe in členom 148(4) Pogodbe. Če je primerno, uporabite statistične podatke. Pojasnite, katere alternativne možnosti poleg SAN so bile obravnavane za reševanje ugotovljenih težav/izpolnjevanje potreb, in zakaj niso bile izbrane. <type='S' maxlength='17500' input='M'> C.2. Na podlagi informacij, zagotovljenih v C.1, opredelite splošni cilj SAN in morebitne posebne cilje SAN. Vrsta Oznaka Cilj Splošni cilj SAN <type='S' input='S'> <type='N' input='M'> <type='S' maxlength='500' input='M'> Posebni cilj SAN Posebni cilj SAN … C.3. Opišite razmerje med splošnim ciljem SAN in posebnimi cilji SAN ter navedite, kako bodo prispevali k reševanju ugotovljenih težav in izpolnjevanju potreb. <type='S' maxlength='10500' input='M'> C.4. Navedite ustrezne prednostne naložbe in posebne cilje operativnih programov, h katerim bo prispeval SAN, in opišite, kako bo SAN prispeval k njihovemu uresničevanju. OP Prednostna os Sklad Prednostna naložba Posebni cilj OP <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> Prispevek SAN k posebnim opredeljenim ciljem: <type='S' maxlength='7000' input='M'> D. OKVIR SAN D.1. Opišite logiko ukrepanja SAN z odgovori na naslednja vprašanja. D.1.1. Kateri projekti so predvideni za izvedbo? V preglednici spodaj opišite načrtovane projekte ali vrste projektov (skupine podobnih dejavnosti z istimi kazalniki) in okvirno časovno razporeditev. Projekt lahko prejme podporo na podlagi več kot enega OP, prednostne osi in/ali sklada ter lahko zajema več kot eno kategorijo regije. Po potrebi navedite, ali je dokončanje projekta ali vrste projekta pogoj za začetek drugega projekta ali vrste projekta v okviru SAN, in navedite, za katere projekte ali vrste projektov to velja. Projekt (ali vrsta projekta) Jedrnat opis Posebni cilji SAN, h katerim projekt prispeva Predvideni datum začetka Predviden datum zaključka Navedite („da“ ali „ne“), ali je dokončanje tega projekta (te vrste projekta) pogoj za začetek drugih (vrst) projektov SAN. Če je odgovor pritrdilen, navedite, za katere projekte ali vrste projektov to velja. Projekt (vrsta projekta) 1 <type=N' input='M'> <type='S' maxlength='255' input='M'> <type='N' input='S'> <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> <type='S' maxlength='255' input='M'> Projekt (vrsta projekta) 2 Projekt (vrsta projekta) 3 Informacije o načrtovanih projektih ali vrstah projektov: <type='S' maxlength='7000' input='M'> D.1.2. Kako bodo projekti prispevali k doseganju splošnih in posebnih ciljev SAN? Utemeljite. <type='S' maxlength='10500' input='M'> D.1.3. Kakšni so mejniki in ciljne vrednosti glede učinkov in rezultatov teh projektov? Za posamezen projekt ali vrsto projekta je možnih več kazalnikov (ena vrstica za posamezni kazalnik). Navedite vse kazalnike, vključno s tistimi, ki se ne bodo uporabljali za finančno upravljanje SAN. Če je to relevantno, jih razčlenite po prednostni osi, skladu in kategoriji regije. Če je bil določen mejnik za kazalnik učinka ali kazalnik rezultatov, ga navedite v preglednici. Projekt (ali vrsta projekta) Kazalnik OP Prednostna os Sklad Kategorija regije Vrsta Uporablja se za finančno upravljanje SAN Izhodiščna vrednost Mejnik (če obstaja) Leto mejnika Ciljna vrednost Ciljno leto Merska enota Vir podatkov Projekt (vrsta projekta) 1 <type='N' input='S'> posebni kazalnik za SAN <type='S' maxlength='255' input='M'> Kazalnik iz OP <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> Učinek ali rezultat D ali N <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> type='S' input='M'> <type='S' maxlength='200' input='M'> Projekt (vrsta projekta) 2 Projekt (vrsta projekta) 3 D.2. Opišite zunanje dejavnike, ki bi lahko negativno vplivali na izvajanje SAN. Po potrebi opišite, kateri ukrepi za ublažitev so bili predvideni. Zunanji dejavnik Možni vpliv na SAN Predvideni ukrep(-i) za blažitev <type='S' maxlength='255' input='M'> <type='S' maxlength='500' input='M'> <type='S' maxlength='500' input='M'> Po potrebi navedite dodatne informacije: <type='S' maxlength='7000' input='M'> D.3. Priložite predstavitev logike ukrepanja SAN. S to predstavitvijo bi morale biti pojasnjene vzročne povezave med potrebami oziroma težavami, ki jih je treba rešiti, cilji SAN, predvidenimi rezultati, skupino projektov, ki naj se jim nameni podpora, in njihovimi učinki (neobvezno). <Predstavitev> E. GEOGRAFSKA POKRITOST IN CILJNA(-E) SKUPINA(-E) E.1. Geografska pokritost SAN. Če je to ustrezno, utemeljite, zakaj je SAN osredotočen na določeno območje. <type='S' maxlength='1750' input='M'> E.2. Ciljna(-e) skupina(-e) SAN E.2.1. Ciljna(-e) skupina(-e) in njena (njihova) opredelitev E2.2. Celotna populacija ciljne(-ih) skupine(-) na geografskem območju, ki ga zajema SAN <type='S' maxlength='1750' input='M'> <type='S' maxlength='200' input='M'> E.2.3. Pripombe glede ciljne(-ih) skupine(-), vključno z obstoječimi težavami, ki jih je treba obravnavati v okviru tega SAN, če niso zajete v C.1. <type='S' maxlength='3500' input='M'> F. PRIČAKOVANO OBDOBJE IZVAJANJA SAN Upoštevajte, da se lahko standardne lestvice stroškov na enoto (stroški na enoto) in pavšalni zneski SAN povrnejo le, če so bili ustrezni učinki in rezultati doseženi po datumu odločitve Komisije o odobritvi SAN in pred koncem obdobja izvajanja. F.1. Datum začetka izvajanja (Navedite, ali bo usklajen z datumom odločitve ali se bo izvajanje začelo pozneje) <type='D' input='M'> F.2. Datum zaključka izvajanja projektov (Datum zaključka projektov) <type='D' input='M'> F.3. Zaključek obdobja izvajanja SAN (Datum predložitve končnega zahtevka za plačilo in končnega poročila upravičenca organu upravljanja. Če so nekateri rezultati uresničeni z zamudo in zato nekatera plačila ustvarijo pozneje, jih vključite v to obdobje.) <type='D' input='M'> G. ANALIZA PRIČAKOVANIH UČINKOV SAN G.1. Glede spodbujanja enakosti spolov <type='S' maxlength='3500' input='M'> G.2. Glede preprečevanja diskriminacije <type='S' maxlength='3500' input='M'> G.3. Glede spodbujanja trajnostnega razvoja, če je to primerno <type='S' maxlength='3500' input='M'> H. IZVEDBENE DOLOČBE SAN H.1. Upravičenec SAN. H.1.1. Kontaktni podatki H.1.1.1. Ime <type='S' maxlength='200' input='M'> H.1.1.2. Naslov <type='S' maxlength='400' input='M'> H.1.1.3. Ime kontaktne osebe <type='S' maxlength='200' input='M'> H.1.1.4. Položaj kontaktne osebe <type='S' maxlength='200' input='M'> H.1.1.5. Telefon <type='S' maxlength='50' input='M'> H.1.1.6. E-pošta <type='S' maxlength='100' input='M'> H.1.2. Utemeljite zmogljivosti upravičenca z naslednjih vidikov: H.1.2.1 Usposobljenost na področju SAN. Zagotovite pregled strokovnega znanja upravičenca na področju SAN in navedite število zaposlenih, ki imajo izkušnje na tem področju in jih ima upravičenec na voljo ter jih dodeli SAN. Če je to primerno, navedite nekaj informacij o drugih ključnih udeleženih partnerjih in njihovi usposobljenosti. <type='S' maxlength='3500' input='M'> H.1.2.2. Upravna zmogljivost upravičenca in njegove zmogljivosti za finančno upravljanje. Navedite projekte, financirane s strani EU, in/ali primerljive projekte, ki jih je izvedel upravičenec ter ki dokazujejo njegovo upravno in finančno zmogljivost pri upravljanju projekta. Če teh primerov ni, navedite predvideno podporo za krepitev zmogljivosti (usposabljanje, zaposlovanje itd.). Oglejte si institucionalne ureditve, kot je obstoj enote, ki je sposobna izvesti SAN, in, če je mogoče, vključite predlagano organizacijsko shemo za izvedbo SAN (v prilogi). Če SAN zajema dejavnosti, ki bodo izvedene s postopki javnih naročil, opišite zmogljivosti upravičenca na tem področju. V primeru obstoja finančnih popravkov v višini 10 000 EUR ali višjih v zvezi s podporo iz skladov EU v zadnjih 10 letih, navedite izvedene popravne ukrepe. <type='S' maxlength='7000' input='M'> H.2. Ureditve za usmerjanje SAN H.2.1 Usmerjevalni odbor: opišite načrtovano sestavo usmerjevalnega odbora, tudi s pregledom njegovega poslovnika in načina, na katerega bo izvajal svoje naloge, ter ustreznostjo partnerjev, ki bodo sodelovali v odboru. Pojasnite tudi, ali je usmerjevalni odbor sodeloval pri pripravi SAN oziroma so pri tem sodelovali njegovi predvideni člani. <type='S' maxlength='7000' input='M'> H.3. Ureditve za spremljanje in vrednotenje SAN H.3.1. Ureditve za zagotavljanje kakovosti, zbiranja in shranjevanja podatkov o stopnji uresničevanja učinkov in rezultatov. Navedite organ(-e), pristojen(-ne) za te ureditve; kako bodo zagotavljali kakovost zbranih podatkov (usmerjanje, usposabljanje itd.), pogostost zbiranja podatkov, kako se bodo podatki preverjali, kje bodo podatki shranjeni itd. Opišite tudi, kako se bo zagotavljalo poročanje o skupnih kazalnikih, opredeljenih v predpisih za posamezne sklade, na ravni prednostne naložbe ali specifičnega cilja, če je to primerno. <type='S' maxlength='7000' input='M'> H.3.2. Vrednotenje načrtovanih dejavnosti in njihova utemeljitev. Navedite le dejavnosti, specifične za SAN. Če specifične dejavnosti niso načrtovane, utemeljite. <type='S' maxlength='3500' input='M'> H.4. Ureditve, ki zagotavljajo razširjanje informacij in komuniciranje v zvezi s SAN in skladi, ki SAN zagotavljajo podporo <type='S' maxlength='3500' input='M'> I. FINANČNE UREDITVE SAN I.1. Stroški za doseganje mejnikov, učinkov in rezultatov (izpolnite tudi dodatek o kazalnikih) Naslednje preglednice izpolnite s kazalniki, ki se bodo uporabljali za finančno upravljanje SAN, in jih, če je to relevantno, razčlenite po prednostni osi, skladu in kategoriji regije. I.1.1. Kazalniki učinka Kazalnik (od D.1.3) OP Prednostna os Sklad Kategorija regije Mejnik (če obstaja) Ciljna vrednost Stroški na enoto ali pavšalni znesek (v nacionalni valuti) Nastali znesek (v nacionalni valuti) Dodatni znesek iz metode posodabljanja (če obstaja) (3) (v nacionalni valuti) Najvišji znesek = skupni upravičeni izdatki (v nacionalni valuti) Najvišji znesek = skupni upravičeni izdatki (v EUR) (a) (b) (c) = (a) × (b) (d) (e) = (c) + (d) (f) = (e) * menjalni tečaj <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> Skupaj <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> I.1.2. Kazalniki rezultatov Kazalnik (od D.1.3) OP Prednostna os Sklad Kategorija regije Izhodiščna vrednost Mejnik (če obstaja) Ciljna vrednost Stroški na enoto ali pavšalni znesek (v nacionalni valuti) Nastali znesek (v nacionalni valuti) Dodatni znesek iz metode posodabljanja (če obstaja) (4) (v nacionalni valuti) Najvišji znesek = skupni upravičeni izdatki (v nacionalni valuti) Najvišji znesek = skupni upravičeni izdatki (v EUR) (a) (b) (c) = (a) × (b) (d) (e) = (c) + (d) (f) = (e) * menjalni tečaj <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> Skupaj <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> I.1.3. Finančna prožnost (5): pojasnite, ali je potrebna finančna prožnost in kako bo uporabljena- <type='S' maxlength='3500' input='M'> I.2. Okvirni časovni načrt izvrševanja plačil upravičencu, povezan z mejniki in ciljnimi vrednostmi: navedite pregled pričakovanih plačil za vsak projekt ali vrsto projekta SAN (v EUR) na podlagi informacij iz preglednice D.1.3 in oddelka I.1 Leto 1 Leto 2 Leto … Skupaj: Projekt (vrsta projekta) 1 <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> Projekt (vrsta projekta) 2 <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> Projekt (vrsta projekta) 3 <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> Skupaj: <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> I.3. Finančni načrt glede na operativni program in prednostno os (ter glede na sklad in kategorijo regije, če je to primerno) OP Prednostna os Sklad Kategorija regije Skupni upravičeni izdatki (v nacionalni valuti) Javni izdatki (v nacionalni valuti) Skupni upravičeni izdatki (v EUR) Javni izdatki (v EUR) Projekt (ali vrsta projekta) 1 <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> Projekt (vrsta projekta) 2 Projekt (vrsta projekta) 3 Skupaj <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> Vsota „skupnih upravičenih izdatkov“ je enaka vsoti „skupnih upravičenih izdatkov“ iz preglednic I.1.1 in I.1.2. Kjer je to ustrezno, razlika med skupnimi upravičenimi izdatki in javnimi izdatki ustreza zasebnemu prispevku k SAN. (1) Legenda lastnosti posameznih polj: vrsta: N = številka, D = datum, S = niz, C = potrditveno polje, P = odstotek vnos: M = ročno, S = izbira, G = ustvari sistem „maxlength“ = največje možno število znakov, vključno s presledki. (2) Vključno z javnim prispevkom, ki ga zagotovi upravičenec ali drugi subjekti, ki sodelujejo v SAN. (3) Vrednost, navedena v oddelku A.1.10 Dodatka. (4) Vrednost, navedena v oddelku A.1.10 Dodatka. (5) Finančna prožnost se lahko uporabi do največ 10 % skupnih dodelitev učinkom ali rezultatom. Kazalnik se lahko povrne do največ 10 % poleg njegovega okvirnega najvišjega zneska. Med kazalniki, ki zajemajo različne stopnje uresničevanja enakega učinka ali rezultata, je lahko popolna prožnost. Dodatek opis in utemeljitev standardnih lestvic stroškov na enoto in pavšalnih zneskov, uporabljenih za povrnitev SAN Ta dodatek je namenjen temu, da se Komisiji olajša delo v zvezi z ocenjevanjem standardnih lestvic stroškov na enoto (stroškov na enoto) in pavšalnih zneskov, ki se uporabljajo za povrnitev učinkov in rezultatov SAN. Zato bi moral zajemati le kazalnike iz preglednic I.1.1 in I.1.2. Izpolniti se mora za vsak posamezni kazalnik posebej. (1) A.1. Kazalnik (glej I.1.1 in I.1.2) A.1.1. Ime A.1.2.1. Merska enota kazalnika A.1.2.2. Merska enota mejnika/ciljne vrednosti (kjer je ustrezno) A.1.3. Opredelitev A.1.4. Vir podatkov (vrsta podpornih dokumentov, kdo proizvaja (ustvarja), zbira in beleži podatke, kje so shranjeni, pogostost zbiranja/presečni datumi, potrjevanje …) A.1.5. Preverjanje podatkov (kdo jih bo preveril, pogostost preverjanja, metoda preverjanja): — preverjanje doseženih enot — preverjanje dosežene ravni kakovosti A.1.6. Če je to primerno, pojasnite, kako bo zagotovljeno preverjanje upoštevanja postopkov javnih naročil in državne pomoči A.1.7. Možne neprimerne spodbude ali težave zaradi tega kazalnika, kako bi jih lahko ublažili, raven tveganja A.1.8. Povračila na podlagi ( ) pavšalnega zneska ( ) standardne lestvice stroškov na enoto A.1.9. Znesek (v nacionalni valuti) ene enote ali pavšalnega zneska A.1.10. Dodatni znesek (v nacionalni valuti) iz metode posodabljanja (če obstaja) A.1.11. Podrobni opis metode posodabljanja (če obstaja) A.1.12. Pravna podlaga v zakonodajnem okviru skladov ESI, uporabljena za utemeljitev stroškov na enoto/pavšalnega zneska A.2. Izračun standardne lestvice stroškov na enoto in pavšalnih zneskov A.2.1. Navedite, zakaj sta predlagana metoda in izračun relevantna za vrsto projektov, ki jim bo v okviru SAN zagotovljena podpora: A.2.2. Navedite, kako so se izvedli izračuni za zneske iz točk A.1.9 in A.1.10, vključno zlasti s predpostavkami v smislu kakovosti, ali količin. Če je to primerno, bi bilo treba uporabiti in k temu dodatku priložiti statistične dokaze in referenčne vrednosti v obliki, ki jo lahko Komisija uporabi. A.2.3. Če je primerno, pojasnite tudi: — kako so bili/bodo upoštevani prihodki, — da so bili v izračunu upoštevani le upravičeni stroški, — raven navzkrižnega financiranja (glede na člen 98(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013). (1) Dodatek bo v sistem SFC2014 naložen kot ločen dokument.

PRILOGA V Vzorec letnega in končnega poročila o izvajanju cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ DEL A PODATKI, KI JIH JE TREBA ZAGOTOVITI VSAKO LETO („OSNOVNA POROČILA“) (člen 50(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013) 1. OPREDELITEV LETNEGA/KONČNEGA POROČILA O IZVAJANJU Št. CCI <type='S' maxlength=15 input='S'> Naslov <type='S' maxlength=255 input='G'> Različica <type='N' input='G'> Leto poročanja <type='N' input='G'> Datum potrditve poročila s strani odbora za spremljanje <type='D' input='M'> 2. PREGLED IZVAJANJA OPERATIVNEGA PROGRAMA (člen 50(2) IN 111(3)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013) Ključne informacije o izvajanju operativnega programa za zadevno leto, vključno z informacijami o finančnih instrumentih, v zvezi s finančnimi podatki in podatki o kazalnikih. <type='S' maxlength=7000 input='M'> 3. IZVAJANJE PREDNOSTNE OSI (člen 50(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013) 3.1 Pregled izvajanja (1) Identifikator Prednostna os Ključne informacije o izvajanju prednostne osi z navedbo ključnih dogodkov, resnih težav in ukrepov, sprejetih za reševanje teh težav <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' maxlength=1750 input='M'> 3.2 Skupni kazalniki in kazalniki za posamezni program (člen 50(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013) (2) Podatki o skupnih kazalnikih in kazalnikih za posamezne programe glede na prednostno naložbo se predložijo v preglednicah od 1 do 4. Preglednica 1 Kazalniki rezultatov za ESRR in Kohezijski sklad (glede na prednostno os in posamezni cilj); uporablja se tudi za prednostno os tehnične pomoči (3) LETNA VREDNOST Identifikator Kazalnik Merska enota Kategorija regije (po potrebi) Izhodiščna vrednost Izhodiščno leto Ciljna vrednost (za leto 2023) 2014 15 16 17 18 19 20 21 22 23 Opažanja (po potrebi) <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N or 'S'' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' or 'S' input='G'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='S' maxlength=875 input='M'> m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s

Preglednica 2A Skupni kazalniki rezultatov za ESS (glede na prednostno os, prednostno naložbo in kategorijo regije). Podatki o vseh skupnih kazalnikih rezultatov ESS (s ciljnimi vrednostmi in brez njih) se sporočijo razčlenjeni po spolu. Za prednostno os tehnične pomoči se sporočijo samo skupni kazalniki, za katere je bila določena ciljna vrednost (4) (5) Prednostna naložba:

Identifikator Kazalnik Kategorija regije Skupni kazalnik učinka, uporabljen kot osnova za določanje ciljev Merska enota izhodiščne in ciljne vrednosti Ciljna vrednost (za leto 2023) (razčlenitev ciljne vrednosti glede na spol ni obvezna) 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 Zbirna vrednost (izračunana samodejno) Stopnja uresničevanja razčlenitev glede na spol ni obvezna <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N or 'S'' input='G'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N'' input='G'> <type='P' input='G'> Letna vrednost Skupaj M Ž M Ž M Ž Ž M M Ž M Ž M Ž M Ž M Ž M Ž M Ž Skupaj M Ž S M Ž Neaktivni udeleženci, ki so začeli iskati zaposlitev po zaključku sodelovanja Udeleženci, ki so udeleženi v dejavnostih izobraževanja/usposabljanja po zaključku sodelovanja Udeleženci, ki so pridobili kvalifikacijo po zaključku sodelovanja Udeleženci, vključno s samozaposlenimi, ki imajo zaposlitev po zaključku sodelovanja Prikrajšani udeleženci, ki so začeli iskati zaposlitev, so udeleženi v dejavnostih izobraževanja/usposabljanja, pridobivajo kvalifikacijo, so zaposleni, vključno s samozaposlenimi, po zaključku sodelovanja Udeleženci, vključno s samozaposlenimi, ki so zaposleni šest mesecev po zaključku sodelovanja (6) Udeleženci z izboljšanim položajem na trgu dela šest mesecev po zaključku sodelovanja (6) Udeleženci, starejši od 54 let, vključno s samozaposlenimi, ki imajo zaposlitev šest mesecev po zaključku sodelovanja (6) Prikrajšani udeleženci, ki so zaposleni, vključno s samozaposlenimi, šest mesecev po zaključku sodelovanja (6)

Preglednica 2 B Kazalniki rezultatov za pobudo za zaposlovanje mladih glede na prednostno os ali del prednostne osi (člen 19(3), Prilogi I in II k uredbi o ESS) (7) Identifikator Kazalnik Ciljna vrednost merske eno-te Ciljna vrednost (za leto 2023) (razčlenitev ciljne vrednosti glede na spol ni obvezna) 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 Zbirna vrednost (izračunana samodejno) Stopnja uresničevanja razčlenitev glede na spol ni obvezna <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N or 'S'' input='G'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N'' input='G'> <type='P'' input='G'> Letna vrednost skupaj M Ž M Ž M Ž M Ž M Ž M Ž M Ž M Ž M Ž M Ž M Ž skupaj M Ž skupaj M Ž Brezposelni udeleženci, ki sodelujejo pri ukrepu, ki mu je namenjena podpora pobude za zaposlovanje mladih, do zaključka izvajanja Brezposelni udeleženci, ki prejmejo ponudbo za zaposlitev, nadaljevalno izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo po zaključku sodelovanja Brezposelni udeleženci, ki so udeleženi v dejavnostih izobraževanja/usposabljanja, so pridobili kvalifikacijo ali so, vključno s samozaposlenimi, zaposleni po zaključku sodelovanja Dolgotrajno brezposelni udeleženci, ki sodelujejo pri ukrepu, ki mu je namenjena podpora pobude za zaposlovanje mladih, do zaključka izvajanja Dolgotrajno brezposelni udeleženci, ki prejmejo ponudbo za zaposlitev, nadaljevalno izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo po zaključku sodelovanja Dolgotrajno brezposelni udeleženci, ki so udeleženi v dejavnostih izobraževanja/usposabljanja, ki so pridobili kvalifikacijo ali so zaposleni, vključno s samozaposlenimi, po zaključku sodelovanja Neaktivni udeleženci, ki niso vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, ki sodelujejo pri ukrepu, ki mu je namenjena podpora pobude za zaposlovanje mladih, do zaključka izvajanja Neaktivni udeleženci, ki niso vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, ki prejmejo ponudbo za zaposlitev, nadaljevalno izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo po zaključku sodelovanja Neaktivni udeleženci, ki niso vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, so pa udeleženi v dejavnostih izobraževanja/usposabljanja, ki pridobivajo kvalifikacijo ali so, vključno s samozaposlenimi, zaposleni po zaključku sodelovanja Udeleženci, ki so vključeni v nadaljevalno izobraževanje, programe usposabljanja, ki privedejo do kvalifikacije, vajeništvo ali pripravništvo šest mesecev po zaključku sodelovanja (8) Udeleženci, ki so zaposleni šest mesecev po zaključku sodelovanja (8) Udeleženci, ki so samozaposleni šest mesecev po zaključku sodelovanja (8) Neaktivni udeleženci, ki so začeli iskati zaposlitev po zaključku sodelovanja Udeleženci, ki so udeleženi v dejavnostih izobraževanja/usposabljanja po zaključku sodelovanja Udeleženci, ki so pridobili kvalifikacijo po zaključku sodelovanja Udeleženci, vključno s samozaposlenimi, ki so zaposleni po zaključku sodelovanja Prikrajšani udeleženci, ki so začeli iskati zaposlitev, so udeleženi v dejavnostih izobraževanja/usposabljanja, pridobivajo kvalifikacijo, so zaposleni, vključno s samozaposlenimi, po zaključku sodelovanja Udeleženci, vključno s samozaposlenimi, ki so zaposleni šest mesecev po zaključku sodelovanja (9) Udeleženci z izboljšanim položajem na trgu dela šest mesecev po zaključku sodelovanja (9) Udeleženci, starejši od 54 let, ki so zaposleni, vključno s samozaposlenimi, šest mesecev po zaključku sodelovanja (9) Prikrajšani udeleženci, ki so zaposleni, vključno s samozaposlenimi, šest mesecev po zaključku sodelovanja (9)

Preglednica 2C Kazalniki rezultatov za posamezni program za ESS (glede na prednostno os, prednostno naložbo in kategorijo regije, če je to primerno); se uporablja tudi za prednostno os tehnične pomoči. (V primeru posebnih kazalnikov programa pobude za zaposlovanje mladih ni potrebna razčlenitev glede na kategorijo regije za posamezno prednostno os ali njen del, ki zagotavlja podporo za pobudo za zaposlovanje mladih.) (10) Prednostna naložba:

Identifikator Kazalnik ESS/Pobuda za zaposlovanje mladih Kategorija regije (če je relevantno) Merska enota kazalnika Merska enota izhodiščne in ciljne vrednosti Ciljna vrednost (za leto 2023) 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 Stopnja uresničevanja <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N or 'S'' input='G'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='P' input='G'> (Samo za kvantitativne kazalnike rezultatov) l z l z l z l z l z l z l z l z l z l z s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž

Preglednica 3 A Skupni kazalniki učinka in kazalniki učinka za posamezni program za ESRR in Kohezijski sklad (glede na prednostno os, prednostno naložbo, razčlenjeni glede na kategorijo regije za ESRR; uporablja se tudi za prednostne osi tehnične pomoči) (11) Prednostna naložba:

Identifikator Kazalnik Merska enota Sklad Kategorija regije (če je relevantno) Ciljna vrednost (12) (za leto 2023) 2014 15 16 17 18 19 20 21 22 23 Opažanja (po potrebi) <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='S' maxlength=875 input='M'> m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s m ž s Zbirna vrednost – izbrane operacije [napoved predložijo upravičenci] Zbirna vrednost – v celoti izvedene operacije [dejanski dosežek]

Preglednica 3B Za nekatere skupne kazalnike učinka za podporo iz ESRR v okviru cilja naložb za rast in delovna mesta v zvezi s produktivnimi naložbami – število podjetij, ki jim operativni program zagotavlja podporo, brez večkratne podpore istim podjetjem Navedba kazalnika Število podjetij, ki jim OP zagotavlja podporo, brez večkratne podpore Število podjetij, ki prejmejo podporo <type='N' input='M'> Število pod