SL Uradni list Evropske unije L 59/168

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/289

z dne 8. junija 2015

o državni pomoči SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), ki jo Slovenija namerava izvesti za skupino Cimos

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3770)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju sklepa Komisije o začetku postopka iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s pomočjo SA.37792 (2013/N) (2),

po pozivu zainteresiranim stranem, naj oddajo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (3), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

(1) Slovenija je z dopisom z dne 21. novembra 2013 Komisiji priglasila pomoč za prestrukturiranje, ki jo je nameravala izvesti za skupino Cimos (4) (v nadaljevanju: družba Cimos ali družba). Pred priglašenim ukrepom je bila dodeljena pomoč za reševanje, ki jo je Komisija odobrila 2. julija 2013 (5).

(2) Komisija je z dopisom z dne 9. aprila 2014 Slovenijo obvestila, da je sklenila v zvezi s pomočjo začeti postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Slovenija je pripombe glede tega sklepa predložila z dopisom z dne 10. junija 2014. Dodatne informacije je predložila z dopisoma z dne 24. septembra 2014 in 3. oktobra 2014. Komisija se je s slovenskimi organi sestala 4. novembra 2014. Za dodatne informacije je zaprosila z dopisom z dne 18. decembra 2014, na katerega je Slovenija odgovorila 30. januarja 2015.

(3) Odločitev Komisije, da začne postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (6). Komisija je vse zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe.

(4) Pripombe je predložila ena zainteresirana stran. Komisija jih je poslala Sloveniji in ji dala možnost odgovora. Slovenija na pripombe zainteresirane strani ni odgovorila.

(5) Slovenija se je z dopisom z dne 27. januarja 2015 odpovedala svoji pravici na podlagi člena 3 Uredbe (ES) 1 (7), da se ta sklep sprejme v slovenskem jeziku, in se strinjala, da je verodostojni jezik tega sklepa angleški jezik.

2. OPIS

2.1 UPRAVIČENEC

(6) Družba Cimos je slovenski proizvajalec sestavnih delov za avtomobilsko industrijo, ena največjih slovenskih industrijskih družb in pomemben delodajalec. Pred kratkim je poročala o letni prodaji v višini več kot 400 milijonov EUR in zaposlovala 6 855 oseb (8), od tega več kot 2 500 v Sloveniji.

(7) Poleg osnovne dejavnosti je bila družba s stebrom strojegradnje in orodjarstva (v nadaljnjem besedilu: steber strojegradnje), energetskim stebrom in stebrom kmetijske mehanizacije (v nadaljnjem besedilu: kmetijski steber) dejavna tudi v drugih sektorjih. Pred kratkim jih je prodala ali vključila v avtomobilski steber, ki je sedaj edina dejavnost družbe.

(8) Po ocenah Slovenije je tržni delež družbe Cimos na evropskem trgu pod 15 % za večino družin izdelkov, z izjemo komponent centralnih ohišij in turbo sistemov z razvodnimi prstani, kjer naj bi po ocenah dosegal 17 oziroma 21 %. Med glavnimi konkurenti družbe Cimos so družbe Edscha in FlexNGate, Le Bélier, Streit in NWS.

(9) Družbo Cimos so na dan 31. avgusta 2014 sestavljale matična družba Cimos d.d. in 21 odvisnih družb, ki so dejavnost opravljale v Sloveniji, na Hrvaškem, v Franciji, Nemčiji, Srbiji, Bosni in Rusiji. Prvotna organizacijska struktura družbe Cimos je prikazana na spodnji sliki. Organizacijska struktura družbe Cimos

(10) Slovenska država ima posredno – prek družb v lasti države ali občin – v družbi Cimos več kot 39-odstotni delež. Lastniška struktura in struktura nadzora je bila na dan 31. avgusta 2014 naslednja: Preglednica 1 Lastniška struktura družbe Cimos Delničar Delež (%) Nadzor Modra Zavarovalnica d.d. 21,4 javni Banka Koper d.d. 20,4 zasebni Cimos d.d. 13,3 zasebni Kovinoplastika Lož d.d. 13,1 zasebni D.S.U. d.o.o. 6,9 javni ostali 24,9 javni in zasebni Vir: Načrt prestrukturiranja.

(11) Družba se v zadnjih letih sooča s precejšnjimi finančnimi težavami. V letih 2011 in 2010 je ustvarila majhen dobiček, za leti 2012 in 2013 pa je poročala o precejšnjih čistih izgubah v višini 97,9 milijona EUR oziroma 122 milijonov EUR. Posledično so bila njena čista sredstva negativna in so leta 2013 znašala – 103,3 milijona EUR. Dolg (dolgoročne in kratkoročne obveznosti), ki je bil že v prejšnjih letih velik, se je leta 2013 še povečal, razmerje med dolžniškim in lastniškim kapitalom pa se je zaradi zmanjšanja čistih sredstev zelo povečalo. Likvidnostno stanje se je poslabšalo, saj se je razmerje med kratkoročnimi sredstvi in kratkoročnimi obveznostmi z 0,85 leta 2010 zmanjšalo na 0,5 leta 2013. Izbrani finančni podatki družbe so prikazani v preglednici 2. Preglednica 2 Izbrani finančni podatki skupine Cimos za obdobje 2010–2013 (v mio. EUR) 2013 2012 2011 2010 Prihodki od prodaje 409,2 445,6 480,7 444,8 Čisti poslovni izid – 122,0 – 97,9 3,4 4,1 Čista sredstva – 103,3 22,5 139,3 133,1 Dolg 610,4 569,3 581,6 594,2 Koeficient kratkoročne pokritosti kratkoročnih obveznosti 0,5 0,54 0,85 0,85 Vir: Konsolidiran računovodski izkaz za leta: 2013, 2012, 2011 in 2010.

(12) Težave družbe Cimos so večinoma posledica hudih likvidnostnih težav in prezadolženosti. Družba je v obdobju 2000–2008 beležila močno rast, ki jo je financirala z zunanjim zadolževanjem. Temu sta sledila zmanjšanje povpraševanja zaradi gospodarske krize ter slabe naložbene odločitve in neustrezno upravljanje. Posledično se je družba precej zadolžila in ni bila več zmožna refinancirati ali poravnati svojih finančnih obveznosti.

(13) Družba Cimos ima tudi precejšnje obveznosti do dobaviteljev, ki povzročajo trganje dobaviteljske verige in ki bi v primeru, da bi dobavitelji začeli omejevati svojo izpostavljenost, ogrozile sam obstoj družbe.

2.2 POSTOPEK PRESTRUKTURIRANJA DOLGA

(14) Družba Cimos je junija 2012 z bankami upnicami sklenila pogodbo o prestrukturiranju, da bi odložila odplačilo dolga. Pogodba je bila večkrat podaljšana, vendar družbi sami ni uspelo ponovno vzpostaviti likvidnosti in je bila aprila 2013 prisiljena državo zaprositi za pomoč za reševanje, da bi se izognila stečaju.

(15) Družba se je nato s konzorcijem bank upnic (Club Banks) pogajala o podpisu celovite okvirne pogodbe o prestrukturiranju (Master Restructuring Agreement), v kateri naj bi se določili roki in pogoji za prostovoljno prestrukturiranje dolga. Prostovoljno prestrukturiranje dolga je bil glavni element načrta prestrukturiranja, ki ga je Slovenija priglasila novembra 2013. Družba Cimos je pričakovala, da bo okvirna pogodba o prestrukturiranju podpisana do konca leta 2013.

(16) Vendar je uprava družbe Cimos februarja 2014 po prejemu revizijskega poročila ugotovila, da družba Cimos na podlagi slovenske zakonodaje izpolnjuje merila za plačilno nesposobnost, povezano s kapitalsko neustreznostjo. Konzorcij bank upnic je vedno bolj skrbelo, ali bo prostovoljno prestrukturiranje družbe in podpis okvirne pogodbe o prestrukturiranju mogoče izpeljati. Zlasti je imel pomisleke, da večji upniki nosijo preveliko breme prestrukturiranja in da potrebno poslovno prestrukturiranje v načrtu prestrukturiranja ni ustrezno obravnavano.

(17) Da bi banke upnice te pomisleke odpravile, so se odločile, da si ne bodo prizadevale za sklenitev okvirne pogodbe o prestrukturiranju, ampak bodo namesto tega začele postopek prisilne poravnave, ki ga nadzoruje sodišče, s čimer bi se zagotovilo, da bi pri prestrukturiranju družbe sodelovalo več zainteresiranih strani, vključno s strankami, dobavitelji in drugimi upniki, ki bi bili udeleženi v večji meri in imeli trdnejše obveznosti kot na podlagi prostovoljne okvirne pogodbe o prestrukturiranju. Sodišče je 3. junija 2014 za družbo Cimos uvedlo postopek prisilne poravnave. Hkrati so banke upnice z drugimi zainteresiranimi stranmi začele razpravo, da bi se dogovorile o njihovemu prispevku k prestrukturiranju.

(18) Upniki v prisilni poravnavi (9) so prišli do sklepa glede pogojev obveznega prestrukturiranja dolga in se dogovorili o prispevku drugih zainteresiranih strani (države, strank, dobaviteljev, zakupodajalca in bank, ki niso sodelovale v postopku prisilne poravnave), zato je bilo treba prvotno priglašeni načrt prestrukturiranja, ki je temeljil na okvirni pogodbi o prestrukturiranju, posodobiti ob upoštevanju izida postopka prisilne poravnave. Posledično je Slovenija 3. oktobra 2014 predložila posodobljen načrt prestrukturiranja (10).

(19) Ključni element prisilne poravnave na podlagi slovenske zakonodaje je načrt finančnega prestrukturiranja, ki se predloži sodišču in v katerem so določeni dogovorjeni pogoji prestrukturiranja. Upniki v prisilni poravnavi so načrt finančnega prestrukturiranja predložili 3. novembra 2014. Po navedbah Slovenije načrta finančnega prestrukturiranja po njegovi predložitvi ni več mogoče spreminjati. Slovenija je potrdila, da so se vse skupine zainteresiranih strani zavezale k izvedbi načrta finančnega prestrukturiranja.

(20) Načrt finančnega prestrukturiranja je proučil neodvisen pooblaščen cenilec, ki je v skladu s slovensko zakonodajo o plačilni nesposobnosti izdal mnenje, v katerem je potrdil, da je družba Cimos plačilno nesposobna, da obstaja več kot 50-odstotna verjetnost, da bo s finančnim prestrukturiranjem na podlagi načrta finančnega prestrukturiranja družba Cimos ponovno postala kratkoročno in dolgoročno likvidna in plačilno sposobna ter da obstaja več kot 50-odstotna verjetnost, da bodo upnikom družbe Cimos terjatve povrnjene pod ugodnejšimi pogoji, kot bi bile, če bi stečajni postopek začela družba sama. Cenilec je ugotovil, da bi bilo v primeru stečaja navadnim finančnim upnikom povrnjeno 3,88 % terjatev, pri prisilni poravnavi pa 23,94 % terjatev.

2.3 PRIGLAŠENI UKREPI

(21) V posodobljenem načrtu prestrukturiranja je predvideno izvajanje ukrepov, povzetih v nadaljevanju.

(22) Ukrep 1: 60-odstotno zmanjšanje (21,7 milijona EUR) terjatve države do družbe Cimos iz naslova jamstva za pomoč za reševanje s pretvorbo dolga v lastniški delež, preostalih 40 % (14,5 milijona EUR) pa bi se odplačalo v desetletnem obdobju po obrestni meri EURIBOR + 2,5 %.

(23) Ukrep 2: 60-odstotno zmanjšanje (23,4 milijona EUR) terjatve države do družbe Cimos iz naslova drugih jamstev (11) s pretvorbo dolga v lastniški delež, preostalih 40 % (15,6 milijona EUR) pa bi se odplačalo v desetletnem obdobju po obrestni meri EURIBOR + 2,5 %.

(24) Ukrep 3: Kombinacija 60-odstotnega zmanjšanja dolga (122 milijonov EUR) s pretvorbo dolga v lastniški delež iz naslova bančnega dolga, za nekatere banke odpis (35,7 milijona EUR (12)) in reprogramiranje preostalega dolga (99,5 milijona EUR) v desetletnem obdobju po obrestni meri EURIBOR + 2,5 %. Preglednica 3 Povzetek ukrepov 1–3 (v mio. EUR) Ime upnika Dolgovana glavnica Pretvorba dolga v lastniški delež Odpis Preostali dolg Ukrep 1 Ministrstvo za finance 36,2 (21,7) — 14,5 Ukrep 2 Republika Slovenija 39,0 (23,4) — 15,6 Ukrep 3 DUTB 65,8 (39,5) — 26,3 SID banka 47,5 (1,0) (27,5) 19 Banka Celje d.d. 42,4 (25,5) — 16,9 NLB 26,8 (16,1) — 10,7 Abanka Vipa d.d. 23,2 (13,9) — 9,3 Mednarodna finančna korporacija 22,1 (13,3) — 8,8 Gorenjska banka d.d. 15,5 (9,3) — 6,2 NKBM 5,7 (3,4) — 2,3 Ukrep 3 skupaj 249 (122) (27,5) 99,5 Vir: Načrt prestrukturiranja.

(25) Ukrep 4: Shema svežega kapitala v višini 39,5 milijona EUR, ki jo sestavljata: (i) komercialno posojilo bank (v nadaljnjem besedilu: banke s svežim kapitalom (13)) v višini 20 milijonov EUR z obrestmi po šestmesečnem EURIBOR + 5 % letno, podprto z zavarovanjem s premoženjem, in (ii) posojilo zasebnih strank družbe (v nadaljnjem besedilu: stranke s svežim kapitalom (14)) v višini 19,5 milijona EUR, nezavarovano in brez obresti.

(26) Ukrep 5: Prostovoljno prestrukturiranje dolga, ki ga izvedejo dobavitelji (15), s finančnim učinkom v višini 21,8 milijona EUR.

(27) Ukrep 6: Prostovoljno prestrukturiranje dolga, ki ga izvede zakupodajalec (16), s finančnim učinkom v višini 6 milijonov EUR.

(28) Ukrep 7: Prostovoljno reprogramiranje dolga, ki ga izvedejo banke, ki niso sodelovale v postopku prisilne poravnave (17), s pričakovanim finančnim učinkom v višini 3 milijonov EUR.

(29) Ukrep 8: Naložbe v osnovna sredstva, ki jih financirajo stranke v obliki posojila, v višini 9,8 milijona EUR.

(30) Po mnenju Slovenije državno pomoč pomeni le pretvorba terjatve države iz naslova jamstva za pomoč za reševanje v lastniški delež v višini 21,7 milijona EUR (del ukrepa 1).

3. NAČRT PRESTRUKTURIRANJA

(31) Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 18, je bil prvotno priglašeni načrt prestrukturiranja posodobljen ob upoštevanju spremenjenih pogojev prestrukturiranja, predlaganih v okviru prisilne poravnave. Ključne značilnosti posodobljenega načrta so enake kot v prvotno priglašenem načrtu. Spremembe v osnovi obsegajo razširitev ukrepov finančnega prestrukturiranja, da bi se vključilo več zainteresiranih strani, in krepitev ukrepov poslovnega prestrukturiranja, da bi se upoštevale posledice prisilne poravnave.

(32) Po navedbah iz načrta težave družbe izhajajo iz širitve, financirane z zadolževanjem, vedno slabše poslovne učinkovitosti in upada na trgu avtomobilske industrije zaradi svetovne gospodarske in finančne krize.

(33) Rast prihodkov v obdobju 2000–2008 je bila letno v povprečju več kot 20-odstotna, financirala pa se je zlasti z zunanjim zadolževanjem, v večini primerov s kratkoročnimi posojili, zaradi česar je prišlo do neujemanj med dolgoročnimi sredstvi in kratkoročnimi obveznostmi, s katerimi so se financirala navedena sredstva. V navedenem obdobju se je čisti dolg družbe povečal sedemkrat in od takrat ostal visok. Družba sama tega dolga ni mogla odplačati, kot tudi ni mogla financirati potrebnih kapitalskih naložb. Poleg tega je družba Cimos nakopičila precejšnje obveznosti do dobaviteljev, saj je poslovanje financirala zlasti s podaljševanjem rokov plačila dobaviteljem. Nezmožnost pravočasnega plačevanja dobaviteljem je pripomogla k likvidnostnim težavam, pa tudi motila poslovanje, ki v avtomobilski industriji temelji na sprotni dobavi.

(34) Glavni razlogi za vedno slabšo poslovno učinkovitost družbe vključujejo slabo kakovost, visoko stopnjo odpadkov, manjši obseg storitev za stranke, presežno zmogljivost, ki je vodila k visokim režijskim stroškom, nezmožnost zmanjšanja stroškov, zaradi česar so bile marže vedno manjše, in pomanjkanje zalog, ki je bilo posledica nespoštovanja plačilnih pogojev dobaviteljev.

(35) Zaradi svetovne gospodarske krize in kreditnega krča se je zmanjšalo povpraševanje po novih avtomobilih in s tem povezano povpraševanje po sestavnih delih za avtomobilsko industrijo. Prihodki družbe Cimos od prodaje so se zmanjšali v letih 2008 in 2009, za kratek čas povečali v letih 2010 in 2011 ter se v letih 2012 in 2013 ponovno zmanjšali. Ker družba ni mogla zmanjšati stroškov, je postala nedonosna in sama ni mogla ustvariti dovolj denarnih tokov, da bi lahko servisirala dolg.

(36) Da bi družba Cimos obravnavala vzroke za težave, je pripravila načrt prestrukturiranja, v katerem je predvideno izvajanje ukrepov finančnega in poslovnega prestrukturiranja, opisanih v nadaljevanju.

(37) V načrtu prestrukturiranja obdobje prestrukturiranja ni natančno določeno. V skladu z načrtom je bilo predvideno, da bi se prestrukturiranje dejansko začelo februarja 2014, ukrepi prestrukturiranja pa bi se izvedli do leta 2016, pri čemer bi bile koristi v celoti dosežene do leta 2018 (v napovedih je predvideno, da se bodo koristi nekaterih ukrepov pokazale v dveh do treh letih). Komisija ob upoštevanju navedenega in dejstva, da naj bi družba na podlagi vseh scenarijev dolgoročno sposobnost preživetja obnovila do leta 2017, meni, da obdobje prestrukturiranja zajema obdobje od februarja 2014 do konca leta 2017.

3.1 FINANČNO PRESTRUKTURIRANJE

(38) V prvotno priglašenem načrtu prestrukturiranja je bilo predvideno, da bo država terjatev iz naslova jamstva za pomoč za reševanje v višini 35 milijonov EUR pretvorila v lastniški delež, dva javna delničarja družbe Cimos, Modra Zavarovalnica d.d. in D.S.U. d.o.o., pa bosta vpisala dodatni osnovni kapital v višini 6,5 milijona EUR. Poleg tega sta bila v njem predvidena pretvorba in reprogramiranje bančnega dolga družbe Cimos v višini približno 250–270 milijonov EUR.

(39) V posodobljenem načrtu prestrukturiranje terjatve države in bančni dolg ostajata osrednja elementa finančnega prestrukturiranja, vendar se bo to izvedlo pod spremenjenimi pogoji, dogovorjenimi v okviru prisilne poravnave. Poleg tega bodo druge zainteresirane strani, vključno s strankami, dobavitelji, zakupodajalcem in bankami, ki niso sodelovale v postopku prisilne poravnave, prostovoljno prispevale k finančnemu prestrukturiranju z zmanjšanjem svojih terjatev ali zagotavljanjem sredstev. Vendar navedena javna delničarja ne bosta več vložila kapitala, kot je bilo predvideno v prvotno priglašenem načrtu.

(40) Finančni dolg družbe Cimos obsega terjatev države do družbe iz naslova jamstva za pomoč za reševanje v višini 36,2 milijona EUR (vključno z obračunanimi obrestmi), terjatve države do družbe v višini 39 milijonov EUR iz naslova drugih jamstev (18) in več posojil, ki so jih dodelile banke. Država in banke, ki so sodelovale v postopku prisilne poravnave, so se strinjale, da ta dolg pod pogoji iz uvodnih izjav 22–24 prestrukturirajo s kombinacijo pretvorbe dolga v lastniški delež, odpisov in reprogramiranjem odplačila. S temi ukrepi naj bi dolg družbe postal vzdržen in bi ga bilo mogoče servisirati. Sprostila se bodo tudi denarna sredstva, potrebna za financiranje poslovanja in izboljšanje kreditne sposobnosti družbe Cimos v očeh strank, dobaviteljev in finančnih upnikov.

(41) Družba Cimos bo potrebovala dodatna sredstva za financiranje svojega obratnega kapitala in odplačilo obveznosti iz naslova prestrukturiranja dolga, kar je osnovni pogoj za ponovno vzpostavitev plačilne sposobnosti in donosnosti. Zato se je s svojimi bankami in pomembnimi strankami dogovorila, da bodo pod pogoji iz uvodne izjave 25 zagotovile 39,5 milijona EUR v obliki sheme svežega kapitala.

(42) Družba je sklenila tudi dogovore s svojimi dobavitelji o prostovoljnem prestrukturiranju običajnih terjatev iz poslovanja na podlagi dobavnih pogodb. V dogovorih je predvideno, da bodo dobavitelji svoje terjatve prestrukturirali prek kombinacije enkratnega odplačila dela njihovih terjatev ter reprogramiranja in odpisa preostanka. Finančni učinek tega ukrepa v višini 21,8 milijona EUR ustreza znesku obveznosti družbe Cimos, ki so bile odpisane.

(43) Družba Cimos je z družbo Hypo Leasing d.o.o. (sedaj posluje kot Heta Asset Resolution d.o.o.), tj. zakupodajalcem, sklenila dogovor o prostovoljnem prestrukturiranju terjatev iz naslova dogovorov o finančnem zakupu. Zakupodajalec bo na podlagi dogovora prejel enkratno odplačilo (vključno z zamudnimi obrestmi) v višini 2,3 milijona EUR, odpisal 6 milijonov EUR, kar je napovedani finančni učinek tega ukrepa, in reprogramiral odplačilo preostalega dolga v štirih letih z enoletnim obdobjem odloga.

(44) Družba Cimos je zunaj prisilne poravnave sklenila oziroma je v zaključni fazi pogajanj za sklenitev dvostranskih sporazumov o prestrukturiranju dolga z neslovenskimi bankami upnicami družbe. Finančni učinek tega ukrepa, ki vključuje podaljšanje zapadlosti posojil, spremembe obrestne mere in moratorij na odplačilo glavnice, je ocenjen na 3 milijone EUR.

(45) Naložbe v osnovna sredstva so se v zadnjih letih zmanjšale zaradi omejenih denarnih sredstev, ki so bila na voljo, posledica pa so bila nezadostna vlaganja in slabo vzdrževanje opreme. Družba Cimos namerava naložbe v osnovna sredstva povečati v tolikšni meri, da bo lahko izvedla prestrukturiranje. To bodo delno financirale stranke, delno pa družba Cimos. Stranke so se strinjale, da financirajo izdatke za orodje in stroje, prilagojene strankam, v obliki posojila družbi Cimos v višini 9,8 milijona EUR. Družba Cimos bo preostale naložbe v nujna osnovna sredstva financirala iz lastnih sredstev.

(46) Da bi družba Cimos še izboljšala likvidnost, je s strankami dosegla dogovor, da se do junija 2015 rok plačila s 30–60 dni skrajša na en teden. S tem ukrepom naj bi se likvidnost izboljšala za približno 10 milijonov EUR.

(47) Družba Cimos namerava pridobiti posojila v višini 25 milijonov EUR pod tržnimi pogoji za financiranje poslovanja v letih 2018–2019 po koncu obdobja prestrukturiranja.

3.2 POSLOVNO PRESTRUKTURIRANJE

(48) Kar zadeva poslovno prestrukturiranje, so bili v prvotno priglašenem načrtu prestrukturiranja predvideni izvajanje vitkega upravljanja, konsolidacija proizvodnih zmogljivosti, krepitev vloge in odgovornosti poslovnih enot, izboljšanje nabave, optimizacija zalog in prestrukturiranje človeških virov. Ti ukrepi se izvajajo, čeprav so bili v okviru posodobljenega načrta okrepljeni in razširjeni, da se upoštevajo posledice prisilne poravnave na poslovanje.

(49) Ukrepi poslovnega prestrukturiranja bodo zlasti imeli večji učinek na število zaposlenih, stroške dela in režijske stroške skupine, kot je bilo prvotno načrtovano, kar naj bi pripomoglo k čim prejšnjemu ustvarjanju čistega dobička in denarnih sredstev. Da bi se ta cilj dosegel ob upoštevanju pričakovanega upada prodaje in povečanja stroškov vzdrževanja, ki so višji od prvotno predvidenih, naj bi se s spremenjenimi ukrepi pričakovali večji prihranki pri stroških, kot je bilo prvotno načrtovano.

(50) Število zakupljenih poslov družbe se bo sčasoma zmanjšalo, saj naj bi se tri četrtine tekočih projektov zaključilo do leta 2019. Zmanjšanje števila obstoječih poslov bo treba nadomestiti z novimi projekti. Družba bo zato izvedla ukrepe v prodajnem sektorju, ki vključujejo zlasti zadržanje stalnih strank, in sicer tako, da bo z njimi sodelovala vse od faze razvoja izdelka, pri vstopu na nove trge z obstoječimi izdelki in razvoju novih izdelkov za obstoječe in nove trge. Prihodek od prodaje naj bi se v obdobju 2015–2018 predvidoma zmanjšal, nato pa se leta 2019 začel povečevati. Ukrepi naj ne bi prinesli dodatnih stroškov.

(51) Družba Cimos načrtuje, da bo število zaposlenih s 6 855 maja 2014 zmanjšala na […] (19) zaposlenih leta […], s čimer naj bi letno pri stroških prihranila […] EUR. Povezani stroški odpravnin so ocenjeni na […] EUR in naj bi nastali leta […].

(52) Družba se je odločila, da bo število obratov v obdobju 2014–2016 z 20 zmanjšala na 13, da bi združila proizvodno zmogljivost in se osredotočila na osnovno dejavnost. Prihodki od odprodaje naj bi znašali 5,1 milijona EUR, kar bo izboljšalo likvidnost. Poleg tega je družba Cimos v obdobju 2013–2014 prodala svoje odvisne družbe TPS Labin, TPS Novi Knezevac (kmetijski steber), Litostroj Power (energetski steber) in Cimos Titan (steber strojegradnje), skupni prihodek od prodaje pa je znašal približno 25 milijonov EUR.

(53) V načrtu so predvideni ukrepi za kakovost, da bi se izboljšali delovni postopki, tj. tok materialov, notranja embalaža, ravnanje z rezalnimi orodji in upravljanje zalog. Izvedli se bodo tudi ukrepi za izboljšanje proizvodnega procesa, vključno s preoblikovanjem in selitvijo nekaterih proizvodnih linij, zamenjavo ali opustitvijo nekaterih surovin ter obnovo, popravilom in zamenjavo delovne opreme. Letno naj bi se z izvajanjem teh ukrepov koristi z 0,9 milijona EUR leta 2015 povečale na 5 milijonov EUR po letu 2017.

(54) Na področju dobavne verige naj bi družba Cimos zmanjšala število […] in premije stroškov prevoza z zmanjšanjem zaostanka pri proizvodnji za znane stranke, poenostavila tok materialov med obrati in zmanjšala […] z dodeljevanjem pogodb prek povabil k oddaji ponudb. Stroški dobavne verige naj bi se po pričakovanjih od leta 2018 naprej zmanjšali za 5,3 milijona EUR letno. Do takrat naj bi se prihranek postopno povečeval, z 1,8 milijona EUR leta 2015 na 4,1 milijona EUR leta 2017.

(55) Družba načrtuje tudi izboljšanje postopka nabave, in sicer tako, da se bo z obstoječimi dobavitelji […] poskusila dogovoriti o količinskih popustih, da bi si zagotovila ugodnejše cene, in centralizirala nabavo. Zaradi trenutnih likvidnostnih težav družbe Cimos so številni dobavitelji zavrnili sodelovanje z njo, s tem pa se je zmanjšala sposobnost družbe, da optimizira stroške z zamenjavo dobaviteljev. To naj bi se po končanem postopku prisilne poravnave spremenilo. Koristi izboljšanega postopka nabave naj bi v obdobju 2015–2018 znašale 11,3 milijona EUR.

(56) Ukrepi za zmanjšanje režijskih stroškov so v glavnem osredotočeni na znižanje stroškov storitev (javne službe, IT, telekomunikacije, čiščenje in varovanje) in drugih stroškov poslovanja (npr. bančnih stroškov, stroškov najema) ter prenehanje promocijskih dejavnosti, ki niso povezane s poslovanjem (prispevki lokalnim športnim klubom). Prihranki na podlagi teh ukrepov naj bi znašali 0,3 milijona EUR leta 2015 in 0,6 milijona EUR vsako naslednje leto.

(57) V okviru optimizacije zalog namerava družba Cimos bolje nadzorovati zastarele zaloge, izvajati konsignacijsko skladiščenje, povečati pogostost dobave, zmanjšati zaloge surovin in povečati zalogo končnih izdelkov, da bi izboljšala storitve za stranke.

3.3 PREGLED STROŠKOV PRESTRUKTURIRANJA IN VIROV FINANCIRANJA

(58) V skladu z načrtom prestrukturiranja skupni stroški prestrukturiranja znašajo 350,7 milijona EUR, financirali pa naj bi se iz lastnega prispevka v višini 329 milijonov EUR in državne pomoči v višini 21,7 milijona EUR. Stroški prestrukturiranja in viri financiranja so povzeti v preglednici 4. Preglednica 4 Stroški prestrukturiranja in viri financiranja (v mio. EUR) Postavka stroškov prestrukturiranja Vir financiranja Odplačilo trgovinskim upnikom 113,1 Napovedani lastni prispevek 329,0 Pretekle poslovne izgube in poslovne izgube iz leta 2014 65,2 Naložbe v osnovna sredstva 18,3 Priglašena državna pomoč (pomoč za reševanje, pretvorjena v lastniški delež) 21,7 Odplačilo naložb v osnovna sredstva, ki so jih financirale stranke 9,8 Izguba ob odprodaji odvisne družbe Litostroj Power 17,5 Izguba ob odprodaji odvisne družbe Cimos Titan 2,5 Odplačilo dolga v zvezi z odvisno družbo Litostroj Power 21,4 Odpravnine 8,4 plačila svetovalcem za prestrukturiranje 3,0 Zamudne obresti in odplačilo neplačanih obveznosti v zvezi z zakupom 2,3 Omejen lastniški kapital in najmanjši manevrski prostor glede denarnih sredstev 49,0 Obresti na pomoč za reševanje 1,2 Odplačilo svežega kapitala 39,0 Stroški skupaj 350,7 Viri financiranja skupaj 350,7 Vir: Načrt prestrukturiranja.

(59) Napovedana stopnja lastnega prispevka znaša 94 % skupnih stroškov prestrukturiranja.

Stroški prestrukturiranja

(60) Družba Cimos je zaradi omejene likvidnosti nakopičila znatne obveznosti do dobaviteljev, ki jih mora odplačati, da bi zagotovila neprekinjeno dobavo in stabilno poslovanje. Družba je pred začetkom prisilne poravnave odplačala obveznosti do dobaviteljev v višini 20,5 milijona EUR, odplačati pa mora še 92,6 milijona EUR, ki jih je dolgovala na začetku prisilne poravnave. Skupno odplačilo znaša 113,1 milijona EUR.

(61) Leta 2014 so napovedane nakopičene izgube družbe znašale 211,4 milijona EUR, negativni lastniški kapital pa 155,6 milijona EUR. Da bi se lahko za prestrukturirano družbo ob koncu prisilne poravnave štelo, da je obnovila sposobnost preživetja, lastniški kapital v skladu s pravili prisilne poravnave ne sme biti negativen. Nakopičene izgube je zato treba pokriti. Navedeni znesek je treba prilagoditi s postavkami, ki so ločeno prikazane v preglednici 4 (izgube ob odprodaji, odpravnine, plačila svetovalcem za prestrukturiranje, zamudne obresti na zakup in odplačilo trgovinskim upnikom). Preostali znesek znaša 65,2 milijona EUR in predstavlja pretekle poslovne izgube, ki se bodo pokrile med prestrukturiranjem.

(62) Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 45, je bilo naložb v osnovna sredstva v zadnjih letih premalo zaradi zmanjšanja likvidnosti. Zato je pogosto prišlo do zamud v proizvodnji in nezmožnosti družbe Cimos, da izpolni svoje obveznosti do strank. Z naložbami v osnovna sredstva, ki so predvidene v načrtu, naj bi se zagotovilo, da bo družba Cimos izpolnila svoje prihodnje pogodbene obveznosti, zato so bistvene za obnovo sposobnosti preživetja.

(63) Del naložb v osnovna sredstva v višini 9,8 milijona EUR bodo financirale stranke v obliki posojila. To posojilo bo morala družba Cimos odplačati, zato pomeni strošek prestrukturiranja.

(64) Družba Cimos je imela ob prodaji svojih odvisnih družb Litostroj Power (energetski steber) in Cimos Titan (steber strojegradnje) izgubo ob odprodaji v višini 20 milijonov EUR, kar poveča nakopičene izgube iz uvodne izjave 61.

(65) Družba Cimos je prihodke od prodaje odvisne družbe Litostroj Power v višini 21,4 milijona EUR porabila za odplačilo bančnih posojil, kot je bilo zahtevano v sporazumih o finančnem instrumentu.

(66) Zaradi odpuščanja, ki je načrtovano v okviru poslovnega prestrukturiranja, bo potrebno plačilo odpravnin v višini 8,4 milijona EUR.

(67) Družba je najela svetovalce, ki upravnem odboru pomagajo pri načrtovanju in izvedbi postopka prestrukturiranja. Povezani stroški strokovnih storitev po ocenah znašajo […] EUR.

(68) V okviru dogovora, ki ga je družba Cimos sklenila z zakupodajalcem (glej uvodno izjavo 43), mora družba del svojih obveznosti poravnati vnaprej, vključno z zamudnimi obrestmi.

(69) Da bi lahko družba Cimos na trgu poslovala samostojno, ni dovolj, da pokrije nakopičene izgube. V avtomobilski industriji je stalna praksa, da stranke od ponudnika zahtevajo ustrezno razmerje med dolžniškim in lastniškim kapitalom, da bi lahko ta sodeloval v javnih razpisih. Da bi lahko družba Cimos oddajala ponudbe za naročila, kar je pogoj, da bo lahko dosegla načrtovane prodajne cilje in nazadnje obnovila sposobnost preživetja, mora biti njen najmanjši manevrski prostor glede lastniškega kapitala ocenjen na 39 milijonov EUR. Poleg tega potrebuje 10 milijonov EUR, da zagotovi ustrezno varnostno denarno rezervo, potrebno za stabilizacijo likvidnosti in ponovno pridobitev zaupanja na trgu po končanem postopku zaradi plačilne nesposobnosti.

(70) Obresti na znesek, ki si ga je družba lahko sposodila na trgu zaradi jamstva za pomoč za prestrukturiranje in ki so se obračunale do 3. junija 2014, tj. do začetka prisilne poravnave, znašajo 1,2 milijona EUR in jih je treba odplačati v okviru prestrukturiranja.

(71) Družba Cimos bo morala odplačati tudi dolg iz naslova sheme svežega kapitala, opisane v uvodni izjavi 41. Povezani stroški prestrukturiranja, kakor jih je priglasila Slovenija, znašajo 39 milijonov EUR.

Viri financiranja

(72) Priglašeni viri lastnega prispevka vključujejo shemo svežega kapitala (glej uvodno izjavo 41), naložbe v osnovna sredstva, ki jih financirajo družba Cimos in stranke (glej uvodno izjavo 45), prihodke od prodaje odvisne družbe Litostroj Power (glej uvodno izjavo 52), koristi od ukrepov finančnega prestrukturiranja iz oddelka 3.1 in prispevek družbe Cimos k prestrukturiranju dolgov, ki jih dolguje dobaviteljem (glej uvodno izjavo 42). Viri lastnega prispevka so podrobno analizirani v oddelku 8.8.

(73) Priglašena državna pomoč obsega pretvorbo terjatve države do družbe Cimos iz naslova jamstva za pomoč za reševanje v lastniški delež v višini 21,7 milijona EUR.

3.4 OBNOVA DOLGOROČNE SPOSOBNOSTI PREŽIVETJA

(74) Zaradi izvajanja ukrepov prestrukturiranja v obdobju 2014–2016 je v načrtu prestrukturiranja obnova sposobnosti preživetja predvidena leta 2015 na podlagi realističnega scenarija in leta 2017 na podlagi pesimističnega scenarija. Izbrani napovedani finančni podatki na podlagi realističnega scenarija so prikazani v preglednici 5. Preglednica 5 Izbrani napovedani finančni podatki na podlagi realističnega scenarija (številke v mio. EUR) 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Čista prodaja 370,4 358,1 327,2 321,8 316,0 345,0 Dobiček pred obrestmi in davki – 7,7 10,1 10,7 11,6 12,1 18,8 Čisti dobiček/izguba – 77,8 2,1 2,9 4,2 5,0 11,1 Denarni tok pri poslovanju 2,9 19,0 32,1 40,5 34,1 27,6 Lastniški kapital – 155,6 53,2 56,2 60,4 65,4 76,4 Donos kapitala — 3,9 % 5,2 % 7,0 % 7,6 % 14,5 % Vir: Načrt prestrukturiranja.

3.5 IZRAVNALNI UKREPI

(75) Družba Cimos je kot izravnalni ukrep predlagala odprodajo treh poslovnih enot v avtomobilskem segmentu, njeni osnovni dejavnosti, in sicer obrate v […]. Obrati so bili donosni in so pred prestrukturiranjem predstavljali približno 4 % skupnega prihodka družbe Cimos.

(76) Poleg tega je družba Cimos odprodala tri poslovne enote, ki niso povezane z njeno osnovno dejavnostjo, namreč kmetijski steber, energetski steber in steber strojegradnje, ki so v obdobju pred prestrukturiranjem predstavljali približno 20 % skupnega prihodka družbe Cimos in so bili donosni. Preglednica 6 Finančna uspešnost prodanih dejavnosti pred prestrukturiranjem 2011 2012 2013 Delež v prihodku družbe Cimos (%) Kosmati dobiček, v mio. EUR Delež v prihodku družbe Cimos (%) Kosmati dobiček, v mio. EUR Delež v prihodku družbe Cimos (%) Kosmati dobiček, v mio. EUR […] 1,1 2,3 1,0 1,5 1,0 1,2 […] 0,9 0,9 0,8 0,8 1,0 1,0 […] 1,6 1,9 1,4 1,5 2,0 2,2 Osnovna dejavnost skupaj 3,6 5,1 3,2 3,8 4,0 4,4 Kmetijstvo 0,9 1,5 1,2 2,7 0,9 1,2 Energetika 11,4 22,6 12,2 28,1 9,7 14,4 Strojegradnja 5,0 5,3 6,8 6,6 8,5 6,3 Stranske dejavnosti skupaj 17,3 29,4 20,2 37,4 19,1 21,9 Vir: Odgovor na zahtevo po informacijah z dne 30. januarja 2015.

(77) Po navedenih odprodajah bo edina dejavnost, ki bo ostala družbi Cimos, avtomobilski steber, ki je njena osnovna dejavnost.

3.6 SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA

(78) Komisija je 9. aprila 2014 začela formalni postopek preiskave. V sklepu o začetku postopka je izrazila pomisleke glede obnove dolgoročne sposobnosti preživetja, izravnalnih ukrepov in lastnega prispevka.

(79) Obnova dolgoročne sposobnosti preživetja se je zdela vprašljiva. V skladu s finančno napovedjo iz prvotno priglašenega načrta prestrukturiranja se je pričakovalo, da bo družba čiste izgube in negativne denarne tokove ustvarjala tudi po prestrukturiranju. Poleg tega je uresničljivost prvotno priglašenega načrta prestrukturiranja za obnovo sposobnosti preživetja družbe Cimos v glavnem temeljila na sklenitvi dogovora o prostovoljnem prestrukturiranju dolga. Ker do objave sklepa o začetku postopka ni bil sklenjen noben dogovor, se je za to predpostavko štelo, da ni realistična. Prihodnji dogodki so to tudi potrdili. Stranke niso dosegle dogovora o prostovoljnem prestrukturiranju dolga in upniki so namesto tega začeli postopek prisilne poravnave.

(80) Za predlagane izravnalne ukrepe, ki obsegajo prodajo kmetijskega stebra, stebra strojegradnje in energetskega stebra, se ni zdelo, da se nanašajo na glavni trg družbe, poleg tega ni bilo dokazov, da vse dejavnosti, ki bi se prenehale izvajati, pred prestrukturiranjem niso prinašale izgube, kot se zahteva v točki 40 smernic o pomoči za reševanje in prestrukturiranje (20) (v nadaljnjem besedilu: smernice).

(81) Za dokapitalizacijo družbe Cimos, ki sta jo izvedla dva javna delničarja, in denarne koristi, pričakovane od prestrukturiranja bančnega dolga, ki je v glavnem vključeval dolg do bank v državni lasti, le-te pa so bile prvotno priglašene za vir lastnega prispevka, se je zdelo, da vključujejo državno pomoč. Če bi bilo to res, ta ukrepa ne bi bila v skladu s smernicami, ki določajo, da lasten prispevek ne sme vključevati pomoči. Edini sprejemljiv vir lastnega prispevka v času sklepa o začetku postopka, tj. prihodek od prodaje kmetijskega stebra, je predstavljal le 0,5 % stroškov prestrukturiranja, kar pomeni, da je bil precej pod zahtevanim pragom v višini 50 %.

4. PRIPOMBE SLOVENIJE

(82) Slovenija je v odgovoru na sklep o začetku postopka Komisijo obvestila, da bo vsebina priglašenega načrta prestrukturiranja posodobljena ob upoštevanju izida postopka prisilne poravnave, ki se je začel 3. junija 2014.

(83) Ker so bila pogajanja o prisilni poravnavi v teku, Slovenija ni zagotovila podrobnosti o spremembah, je pa potrdila, da dokapitalizacija družbe Cimos, ki bi jo izvedla dva javna delničarja, ni več možnost, ki bi se upoštevala. Glede drugih prvotno priglašenih ukrepov je Slovenija navedla, da jih ni mogoče oceniti, dokler se ustrezno ne opredelijo v okviru prisilne poravnave. Kljub temu je predložila pripombe o nekaterih vprašanjih iz sklepa o začetku postopka.

(84) Na pomisleke Komisije glede pripisa ukrepov bank v državni lasti državi je Slovenija odgovorila, da vse te banke poslujejo na trgu v skladu s poslovnimi načeli. Njihove odločitve glede družbe Cimos so temeljile le na gospodarskih interesih, nanje vladni organi niso vplivali, sprejete pa so bile hkrati z odločitvami zasebnih upnikov, ki so prav tako začeli postopek prisilne poravnave.

(85) Glede DUTB je Slovenija trdila, da njeno sodelovanje pri prestrukturiranju družbe Cimos ni bilo pod političnim vplivom. Štirje člani uprave od sedmih niso Slovenci, so priznani mednarodni strokovnjaki in so verodostojni. Odločitve glede upravljanja kreditov in sredstev se sprejemajo v okviru strukture operativnega odbora, katerega mandati in pristojnosti so jasno opredeljeni.

(86) Sodelovanje SID banke pri prestrukturiranju družbe Cimos bi bilo neodvisno od slovenske vlade. Posle, ki presegajo določene omejitve, mora odobriti nadzorni svet; njegove člane sicer imenuje vlada, vendar so od vlade neodvisni. Slovenija je priznala, da je naloga SID banke kot razvojne banke drugačna od ciljev komercialnih bank (npr. čim večji dobiček), vendar je trdila, da za njeno upravljanje veljajo enaka pravila kot v zasebnih bankah.

(87) Slovenija je upoštevala pomisleke Komisije glede obnove dolgoročne sposobnosti preživetja in izjavila, da bo zagotovila, da se ti pomisleki odpravijo v posodobljenem načrtu prestrukturiranja.

(88) Kar zadeva izravnalne ukrepe, je Slovenija navedla, da bi se lahko pomoč za prestrukturiranje za družbo Cimos odobrila brez izravnalnih ukrepov, saj je tržni delež družbe Cimos majhen do zanemarljiv, družba pa je na območju, ki prejema pomoč. Trdila je tudi, da ni niti v sodni praksi niti v smernicah navedeno, da se lahko izravnalni ukrepi izvedejo le na trgih, ki bodo po prestrukturiranju glavni trgi družbe. Nazadnje je trdila, da bo odprodaja kmetijskega stebra, stebra strojegradnje in energetskega stebra precej vplivala na konkurenčni položaj družbe Cimos v avtomobilskem segmentu, saj bo ta imela manj sredstev, kot jih je imela prej na voljo zaradi dobička, ki so ga ustvarile odprodane dejavnosti.

(89) Kar zadeva lastni prispevek, je Slovenija navedla, da prestrukturiranje dolga, če ne vključuje državne pomoči, šteje za lastni prispevek.

5. PRIPOMBE ZAINTERESIRANE STRANI

(90) Komisija je prejela pripombe od ene zainteresirane strani, družbe Cimos. Družba Cimos je popolnoma podprla pripombe, ki jih je predložila Slovenija v odgovoru na sklep o začetku postopka. Poudarila je tudi socialno-ekonomski pomen družbe za državo in regijo ter izrazila prepričanje, da bo družba uspešno obnovila sposobnost preživetja.

6. DRUGE PRIPOMBE

(91) Komisija je med septembrom 2014 in marcem 2015 prejela več dopisov posameznice, Olge Filakovic, ki je predstavljala kanadsko podjetje Hormess International Limited. V svojih dopisih ga. Filakovic trdi, da je bila bilanca stanja goljufivo povečana z vsaj 20 milijoni EUR opranega denarja, kar (skupaj z obračunanimi obrestmi) znaša 35 milijonov EUR, ki jih je Slovenija dodelila v okviru pomoči za reševanje; da je njena družba upravičena do odškodnine, kot upnik pa od družbe Cimos in Slovenije zahteva 60 milijonov EUR, terjatev, ki je domnevno registrirana na okrožnem sodišču v Kopru; in da je družba Cimos ponaredila finančno dokumentacijo, da bi prikrila dolgove, ki jih svojim strankam dolguje zaradi poslovne stavbe, ki ni bila v lasti družbe Cimos, vendar jo je ta prodala za 9,75 milijona EUR.

(92) Komisija ugotavlja, da so bile zainteresirane tretje strani k predložitvi pripomb pozvane z obvestilom, ki je bilo skupaj s sklepom o začetku postopka 23. maja 2014 objavljeno v Uradnem listu Evropske unije (21). Rok za predložitev pripomb je bil 23. junij 2014. Komisija je ne glede na to v odgovor na zahtevo ge. Filakovic upoštevala informacije, ki jih je predložila v okviru te preiskave. Navedbe so ocenjene v uvodni izjavi 160 v nadaljevanju.

7. PRIPOMBE SLOVENIJE NA PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI IN DRUGE PRIPOMBE

(93) Slovenija na pripombe družbe Cimos ni odgovorila.

(94) Kar zadeva pripombe ge. Filakovic, je Slovenija v odgovoru na zahtevo Komisije po informacijah z dne 18. decembra 2014 zavrnila vse navedbe in razglasila, da so popolnoma napačne in nerazumljive ter niso podprte z nobenimi dokazi. Slovenija je zlasti pojasnila, da je računovodske izkaze družbe Cimos revidiral neodvisen revizor, kar je bila tudi ena od obveznih zahtev v okviru postopka prisilne poravnave, ki je izdal revizijsko mnenje brez pridržka. V zvezi z domnevno odškodnino v višini 60 milijonov EUR je Slovenija zagotovila, da družba Cimos nima nobene obveznosti do družbe Hormess International. Družba Hormess International in slovenska družba SOG ING d.d. sta decembra 2014 v okviru postopka prisilne poravnave na sodišču prijavili terjatev v višini približno 61 milijonov EUR, vendar terjatev ni bila vključena v pregled terjatev, ki ga je opravil upravitelj prisilne poravnave, zato ni registrirana na okrožnem sodišču v Kopru v okviru postopka prisilne poravnave. Glede prodaje poslovne stavbe je Slovenija potrdila, da je bila družba Cimos lastnica stavbe, ki jo je leta 2001 prodala družbi Berny Commerce d.o.o., ta pa se je v zemljiško knjigo kot lastnica vpisala leta 2002, in da v zvezi s tem ne obstaja nobena terjatev do družbe Cimos.

8. OCENA POMOČI

8.1 OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

(95) Člen 107(1) Pogodbe določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

(96) Iz tega sledi, da se ukrep lahko šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, če so izpolnjena naslednja kumulativna merila: uporaba državnih sredstev, ki se lahko pripišejo državi, selektivna prednost upravičenca in izkrivljajoči učinki (ali grožnja izkrivljajočih učinkov) na konkurenco in trgovino med državami članicami.

Ukrep 1

(97) Ukrep bo dodelilo ministrstvo za finance, zato očitno vključuje državna sredstva in se ga lahko pripiše državi.

(98) Ukrep bo veljal za le eno določeno podjetje, tj. družbo Cimos. Ukrep obsega pretvorbo dolga v lastniški delež v višini 21,7 milijona EUR in reprogramiranje terjatve države do družbe Cimos v višini 14,5 milijona EUR iz naslova jamstva za pomoč za reševanje (22). Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da pretvorba dolga iz naslova terjatve države v lastniški delež pomeni državno pomoč. Ta ugotovitev še vedno velja, Slovenija pa ji ne nasprotuje.

(99) Slovenija trdi, da reprogramiranje terjatve države ne pomeni pomoči, ker se bo izvedlo v skladu z dolgom, ki ga družba Cimos dolguje drugim upnikom v prisilni poravnavi. Komisija meni, da sta jamstvo za pomoč za reševanje in reprogramiranje terjatve države, ki je nastala na tej podlagi, del enega samega posla, čeprav vključujeta različna finančna instrumenta. V tem smislu reprogramiranje le podaljšuje prednost, ki je bila družbi Cimos dodeljena s pomočjo za reševanje. To potrjuje tudi dejstvo, da se 3. novembra 2013, ko je Slovenija priglasila pretvorbo celotne terjatve iz naslova pomoči za reševanje v lastniški delež, drugi trenutni upniki v prisilni poravnavi niso strinjali s prestrukturiranjem dolga družbe Cimos. Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da reprogramiranje terjatve države družbi Cimos zagotavlja selektivno prednost.

(100) Poleg tega Komisija brez poseganja v ugotovitev iz prejšnje uvodne izjave ugotavlja, da pretvorba in reprogramiranje terjatve države ne bi bila v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 104–107 v nadaljevanju.

(101) Ukrep bi lahko izboljšal konkurenčni položaj družbe Cimos na trgu avtomobilske industrije, ki je odprt za konkurenco iz drugih držav članic. Zato izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami.

(102) Komisija ob upoštevanju ocene iz uvodnih izjav 97–101 meni, da ukrep 1 pomeni državno pomoč.

Ukrep 2

(103) Ukrep bo dodelila Republika Slovenija, zato očitno vključuje državna sredstva in se ga lahko pripiše državi.

(104) V skladu s sodno prakso gospodarski posli, ki jih izvede javni organ ali javno podjetje, nasprotni strani ne prinesejo prednosti in torej ne pomenijo pomoči, če se izvedejo v skladu z običajnimi tržnimi pogoji (23) (načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu). To načelo je bilo oblikovano ob upoštevanju različnih gospodarskih poslov. Da bi se zlasti ugotovila prisotnost državne pomoči v poslih, povezanih s terjatvami dolgov, je treba primerjati ravnanje javnih upnikov z ravnanjem hipotetičnih zasebnih upnikov, ki se znajdejo v podobnem položaju (v nadaljnjem besedilu: preskus načela udeleženca v tržnem gospodarstvu).

(105) Vsak preudaren upnik v tržnem gospodarstvu bi običajno izvedel lastno predhodno analizo finančnega rezultata prestrukturiranja dolga, na primer s primerjavo pričakovanega zneska vračila v scenariju prestrukturiranja dolga in pričakovanega zneska vračila v nadomestnem scenariju, ki v tem primeru pomeni stečaj družbe Cimos.

(106) Če torej država članica trdi, da je gospodarski posel v skladu s preskusom načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, mora predložiti dokaze, ki kažejo, da je bila odločitev o izvedbi posla sprejeta na podlagi ocene, ki bi jo opravil razumen zasebni upnik, da bi ugotovil donosnost posla.

(107) V tem primeru Slovenija ni predložila dokazov, ki bi pokazali, da je država s sprejetjem pogojev za prestrukturiranje dolga ravnala kot razumen upnik v tržnem gospodarstvu. Slovenija navaja poročilo neodvisnega cenilca načrta finančnega prestrukturiranja, ki je ugotovil, da bi vsi upniki skupaj dobili povrnjeno več v prisilni poravnavi kot stečaju družbe Cimos (24). Vendar v poročilu ni navedeno, koliko bi dobila povrnjeno država sama, če bi se odločila za nadomestni scenarij. Ni mogoče izključiti, da bi bilo za upnike kot celoto morda bolje, če bi sprejeli prisilno poravnavo, država pa bi lahko dobila povrnjeno več na podlagi svojih posameznih terjatev, če bi se odločila za nadomestni scenarij. Vsekakor analiza na ravni vseh upnikov posameznemu zasebnemu upniku ne bi zadoščala za odločitev o načinu ukrepanja, saj bi lahko obstajale razlike glede danega zavarovanja s premoženjem, razvrstitve terjatev itd. Komisija zato meni, da je zadevni ukrep družbi Cimos dodelil selektivno gospodarsko prednost.

(108) Ocena učinka ukrepa 1 na konkurenco in trgovino, opisana v uvodni izjavi 101 velja tudi za ukrep 2.

(109) Komisija ob upoštevanju ocene iz uvodnih izjav 103–108 meni, da ukrep 2 pomeni državno pomoč.

Ukrep 3

(110) Komisija ugotavlja, da je Gorenjska banka zasebni subjekt, Mednarodna finančna korporacija pa je del Skupine Svetovne banke, torej ukrepov teh dveh subjektov ni mogoče pripisati državi.

(111) Druge banke, ki sodelujejo v ukrepu 3, tj. NLB, Abanka, Banka Celje in NKBM, so v večinski lasti države, ki ima večino glasov v upravnih odborih in nadzornih svetih. To kaže na možnost pripisa državi. Vendar Komisija na podlagi statutov, strukture upravljanja ali katerega drugega vira ni našla nobenega dokaza, iz katerega bi bilo razvidno, da je država vplivala na odločitve zadevnih bank pri sprejetju zadevnega ukrepa v smislu sodne prakse iz sodbe v zadevi Stardust Marine (25). Nasprotno, Slovenija je predložila interne dokumente, ki dokazujejo, da je vsaka od bank predlagane pogoje prestrukturiranja ocenila na podlagi gospodarskih premislekov in v skladu s svojimi običajnimi internimi postopki odločanja. Poleg tega se tudi za pretvorbo dolga v lastniški delež banke NLB v zadevi Adria Airways ni štelo, da jo je mogoče pripisati državi (26). Komisija zato meni, da odločitev bank NLB, Abanke, Banke Celje in NKBM glede sodelovanja v ukrepu 3 ni mogoče pripisati državi.

(112) DUTB je družba v državni lasti, ki je bila ustanovljena leta 2013, da bi olajšala prestrukturiranje bank, ki imajo resne težave z likvidnostjo in plačilno sposobnostjo. Državno lastništvo ponovno kaže na možnost pripisa državi, vendar samo po sebi ne zadošča za ugotovitev, da se ukrep lahko pripiše državi. Komisija je našla dokaze, iz katerih je razvidno, da se je DUTB glede družbe Cimos odločala samostojno. Prvič, v skladu z ustanovitvenim pravnim aktom DUTB pri odločitvah, kot je bila odločitev v zvezi z družbo Cimos, ni potrebno dovoljenje vlade. Drugič, upravna struktura DUTB je podobna operativni organizaciji banke, saj odločitve sprejema kreditni odbor. Odločitev o družbi Cimos je sprejel najvišji kolegij kreditnega odbora. Trije člani uprave od sedmih niso Slovenci, vsi razen enega pa so iz finančnega sektorja. Edini član odbora, ki predstavlja javno upravo (nekdanji državni sekretar ministrstva za finance), je glasoval proti prestrukturiranju družbe Cimos, vendar so ga drugi člani odbora preglasovali. Slovenija je predložila interne dokumente, iz katerih je razvidno, da je tudi DUTB predlagane pogoje prestrukturiranja ocenila na podlagi gospodarskih premislekov. Komisija zato meni, da odločitve DUTB glede sodelovanja v ukrepu 3 ni mogoče pripisati državi.

(113) Na tej podlagi se ugotavlja tudi, brez poseganja v ugotovitve iz uvodnih izjav 110 in 112 zgoraj, da so vsi upniki iz uvodne izjave 111 in DUTB izvedli predhodno analizo, v kateri so primerjali različne ukrepe, in ugotovili, da bi dobili povrnjeno več s prestrukturiranjem družbe Cimos kot z njeno likvidacijo. Zato se za dogovor teh upnikov glede pretvorbe dolga v lastniški delež prav tako lahko šteje, da je v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu in torej družbi Cimos ni dodelil gospodarske prednosti.

(114) SID banka je slovenska izvozna in razvojna banka v 100-odstotni lasti države. Vse člane nadzornega sveta SID banke, ki so odobrili odločitev glede družbe Cimos, je imenovala vlada, ki tudi zaposluje tri člane od sedmih. V skladu s členom 8 Zakona o Slovenski izvozni in razvojni banki mora SID banka vse odločitve sprejeti ob upoštevanju učinka na razvoj Slovenije. Slovenija sama priznava, da je naloga SID banke kot razvojne banke drugačna od ciljev komercialnih bank (npr. čim večji dobiček). SID banka se je strinjala z najmanj ugodnimi pogoji prestrukturiranja dolga med vsemi upniki v prisilni poravnavi, saj je odobrila 58-odstotni odpis dolga, medtem ko se noben od ostalih upnikov v prisilni poravnavi ni odločil za odpis, ampak raje za pretvorbo dolga v lastniški delež, pri kateri obstaja možnost prihodnjih kapitalskih dobičkov na podlagi pridobljenih deležev v družbi Cimos. Slovenija ni pojasnila, zakaj je SID banka sprejela manj ugodne pogoje kot drugi upniki v prisilni poravnavi. Komisija je že v prejšnjem sklepu menila, da so jamstva SID banke državna sredstva in pomenijo pomoč (27). Ob upoštevanju navedenega meni, da se lahko odločitev SID banke glede sodelovanja v ukrepu 3 pripiše državi.

(115) Slovenija ni predložila nobenih zanesljivih dokazov, iz katerih bi bilo razvidno, da se je SID banka za sodelovanje pri ukrepu 3 odločila na podlagi tržnih premislekov. Slovenija trdi, da bi SID banka iz prisilne poravnave dobila povrnjenih 9,9 milijona EUR, v primeru likvidacije družbe Cimos pa bi morala plačati dodatnih 6,7 milijona EUR, torej razlika med obema scenarijema znaša 16,6 milijona EUR. Te trditve pa ni podprla z nobeno analizo, ki bi pokazala, kako so se ti zneski izračunali. Predložila je takšne analize drugih upnikov v prisilni poravnavi. Poleg tega so zneski vračila vprašljivi. Glede na to, da tržna vrednost zavarovanja SID banke s premoženjem znaša 4,5 milijona EUR, ni jasno, zakaj bi imela SID banka v primeru likvidacije dodatne izgube. Po drugi strani pa se zdi, da se pri znesku vračila v primeru prestrukturiranja ni upoštevala izguba 27,5 milijona EUR zaradi odpisa. Vsak razumen udeleženec v tržnem gospodarstvu bi pred odločanjem o ukrepanju izvedel finančno analizo. Komisija na podlagi razpoložljivih dokazov meni, da SID banka ni izvedla takšne analize, preden se je strinjala z odpisom, torej ni ravnala kot razumen upnik v tržnem gospodarstvu. Zato je ukrep, ki ga je dodelila SID banka, družbi Cimos dodelil selektivno gospodarsko prednost.

(116) Ocena učinka ukrepa 1 na konkurenco in trgovino, opisana v uvodni izjavi 101 velja tudi za ukrep, ki ga je dodelila SID banka.

(117) Komisija ob upoštevanju ocene iz uvodnih izjav 110–116 meni, da del ukrepa 3, ki ga je odobrila SID banka, pomeni državno pomoč. Prestrukturiranje dolga v okviru ukrepa 3, ki so ga izvedle Gorenjska banka, Mednarodna finančna korporacija, NLB, Abanka, Banka Celje, NKBM in DUTB, ne vključuje državne pomoči.

Ukrep 4

(118) Nobena od strank, ki so prispevale k shemi svežega kapitala, ni v državni lasti, zato njihovih odločitev ni mogoče pripisati državi. Kar zadeva prispevek bank s svežim kapitalom, se je za njihove odločitve o družbi Cimos v uvodnih izjavah 110 in 112 zgoraj ocenilo, da jih ni mogoče pripisati državi, razen odločitev SID banke. Poleg tega so banke v javni lasti v shemi svežega kapitala sodelovale pod enakimi pogoji kot zasebna Gorenjska banka in Mednarodna finančna korporacija.

(119) Udeležbo bank so izenačile zasebne stranke, ki so se strinjale, da družbi Cimos zagotovijo financiranje v enakem znesku, vendar pod precej manj ugodnimi pogoji. Prispevek strank ni zavarovan in je brez obresti. Prispevek bank s svežim kapitalom je zavarovan z jamstvom super senior in ustvarja obresti po šestmesečnem EURIBOR + 5 % letno, tj. po višji meri, kot je za družbe v finančnih težavah z visokim zavarovanjem predvideno v sporočilu Komisije o referenčnih obrestnih merah (28), ki si prizadeva za približevanje tržni obrestni meri.

(120) Zagotavljanje sheme svežega kapitala je bistveno za obnovo sposobnosti preživetja družbe. Brez njega družba Cimos ne bi mogla kratkoročno plačati svojim dobaviteljem in torej nadaljevati s poslovanjem. V tem smislu je prav tako z gospodarskega vidika razumno, da upniki, ki so sprejeli prestrukturiranje dolga, svojo izpostavljenost nekoliko povečajo ter s tem povečajo verjetnost, da bo družba obnovila sposobnost preživetja in da bo preostanek njihovega dolga povrnjen v celoti.

(121) Komisija glede SID banke ugotavlja, da prispeva k shemi svežega kapitala pod enakimi pogoji kot druge banke, poleg tega pa dodeljuje tudi državno pomoč (glej ukrep 3 zgoraj). Ker ima pravni položaj javne razvojne banke, se lahko vsi njeni ukrepi pripišejo državi. Ukrepa 3 in 4 sta bila dodeljena ob istem času in imata isti cilj, tj. prestrukturiranje družbe Cimos. V skladu s sodno prakso je treba njuno skladnost s preskusom načela udeleženca v tržnem gospodarstvu torej oceniti skupaj (29). Tudi brez podrobnega izračuna je jasno, da splošni pogoji za SID banko niso enakovredni. Zato je treba za prispevek SID banke k shemi svežega kapitala šteti, da pomeni državno pomoč.

(122) Komisija ob upoštevanju ocene v uvodnih izjavah 118–120 meni, da ukrep 4 razen prispevka SID banke ne pomeni državne pomoči.

Ukrep 5

(123) Noben dobavitelj, ki sodeluje pri prostovoljnem prestrukturiranju dolga družbe Cimos, ni v lasti ali pod nadzorom države, zato njihovih odločitev o sodelovanju v ukrepu 5 ni mogoče pripisati državi in ukrep 5 ne pomeni državne pomoči.

Ukrep 6

(124) Zakupodajalec, Hypo Leasing d.o.o., je del skupine Hypo Group Alpe Adria, ki je v lasti avstrijske države. Komisija ni našla nobenega dokaza, iz katerega bi bilo razvidno, da je zakupodajalec upošteval katere koli interese razen poslovnih interesov ali da je Avstrija vplivala na njegovo odločitev o prestrukturiranju obveznosti družbe Cimos iz naslova zakupa. Ne zdi se verjetno, da bi Avstrija pritiskala na skupino Hypo Alpe Adria, naj dodeli državno pomoč družbi v težavah v drugi državi članici. Komisija ugotavlja tudi, da skupino Hypo Group Alpe Adria glede pogojev, pod katerimi lahko posluje, omejujejo zaveze iz sklepa Komisije o državni pomoči (30). Poleg tega se je Avstrija v navedenem sklepu zavezala, da družbam v skupini Hypo Group Alpe Adria ne bo več dodeljevala pomoči.

(125) Komisija zato meni, da odločitve zakupodajalca, da prestrukturira svojo izpostavljenost do družbe Cimos, ni mogoče pripisati državi in zato ukrep 6 ne pomeni državne pomoči.

Ukrep 7

(126) Banke, ki sodelujejo v prostovoljnem prestrukturiranju dolga, niso pod nadzorom države, zato njihovih odločitev, da sodelujejo pri prestrukturiranju družbe Cimos, ni mogoče pripisati državi. Ukrep 7 zato ne vključuje državne pomoči.

Ukrep 8

(127) Nobena od strank, ki so se zavezale, da bodo zagotovile sredstva za naložbe v osnovna sredstva, ni v državni lasti, zato njihovega ravnanja ni mogoče pripisati državi. Ukrep 8 zato ne vključuje državne pomoči.

Sklepna ugotovitev glede obstoja državne pomoči

(128) Komisija ugotavlja, da ukrepa 1 in 2 ter del ukrepov 3 in 4 (ki ga je dodelila SID banka) pomenijo državno pomoč.

(129) Državna pomoč znaša 80,3 milijona EUR in ustreza pretvorbi dolga v lastniški delež, ki jo je izvedla država, ter pretvorbi dolga v lastniški delež, odpisu in prispevku k shemi svežega kapitala, ki jih je izvedla SID banka (31). Poleg tega državna pomoč vključuje do 16,6 milijona EUR iz reprogramiranja dolga. Element pomoči iz reprogramiranja dolga se je določil kot razlika med nominalno vrednostjo terjatev države in posojili SID banke na dan začetka prisilne poravnave in neto sedanjo vrednostjo teh terjatev in posojil, ki se je izračunala v skladu z načrtom odplačevanja, s katerim so se strinjali upniki v prisilni poravnavi, tj. ob predpostavki, da gre za desetletno obdobje odplačevanja z dveletnim obdobjem odloga in po obrestni meri EURIBOR + 2,5 %, diskontirani po ustrezni diskontni stopnji (32). Točnega zneska pomoči iz reprogramiranja dolga ni mogoče določiti, saj npr. prihodnja mera EURIBOR ni znana.

8.2 ZAKONITOST DRŽAVNE POMOČI

(130) V skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (33) se pomoč ne izvaja, preden Komisija sprejme ali se šteje, da je sprejela, odločbo o odobritvi takšne pomoči (v nadaljnjem besedilu: obveznost mirovanja).

(131) V skladu z odgovorom Slovenije z dne 30. januarja 2015 na zahtevo Komisije po informacijah naj bi se postopek prisilne poravnave končal do aprila 2015. Kolikor je Komisija seznanjena, do danes družbi Cimos ni bila dodeljena nobena pomoč za prestrukturiranje. Zato se zdi, da je Slovenija doslej spoštovala obveznost mirovanja.

8.3 ZDRUŽLJIVOST DRŽAVNE POMOČI

(132) Člen 107(3)(c) Pogodbe določa, da se lahko državna pomoč odobri, če je dodeljena za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih sektorjev, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

(133) Slovenija je ukrepe priglasila kot pomoč za prestrukturiranje na podlagi smernic. Komisija se ob upoštevanju svojega prejšnjega sklepa o pomoči za reševanje za družbo Cimos in finančnih težav družbe Cimos, opisanih v nadaljevanju, strinja, da ta primer vključuje pomoč za prestrukturiranje, ki jo je treba oceniti ob upoštevanju meril na podlagi smernic, da bi se lahko ugotovilo, ali je pomoč lahko združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe.

8.4 PODJETJE V TEŽAVAH

(134) V skladu s točkama 12(a) in 14 smernic (34) so do pomoči za prestrukturiranje upravičena samo podjetja v težavah. Da bi družba izpolnjevala pogoje za podjetje v težavah, mora izpolnjevati merila iz točke 10 ali 11 smernic.

(135) V skladu s točko 10 je podjetje v težavah, kadar: (a) je v primeru družbe z omejeno odgovornostjo ta izgubila več kot polovico svojega osnovnega kapitala in je bila več kot četrtina tega kapitala izgubljena v preteklih 12 mesecih; (b) je v primeru družbe, v kateri imajo vsaj nekateri člani neomejeno odgovornost za dolg družbe, ta izgubila več kot polovico kapitala, prikazanega v računovodskih izkazih družbe, in je bila več kot četrtina tega kapitala izgubljena v preteklih 12 mesecih; (c) ne glede na vrsto zadevne družbe, ta po nacionalnem pravu izpolnjuje merila za uvedbo skupnih postopkov v primeru insolventnosti.

(136) Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da družba Cimos, ki je družba z omejeno odgovornostjo, izpolnjuje merila iz točke 10(a) smernic. V skladu s konsolidiranimi računovodskimi izkazi na dan 31. decembra 2012 je izgubila več kot polovico svojega osnovnega kapitala (108 %), več kot eno četrtino tega kapitala pa v preteklih 12 mesecih (137 %) (35). Komisija je zato menila, da družba Cimos izpolnjuje pogoje za podjetje v težavah na podlagi točke 10(a) smernic.

(137) Od takrat se je finančni položaj družbe Cimos še poslabšal. Družba je na dan 31. decembra 2013 poročala o negativnem lastniškem kapitalu v višini 103,3 milijona EUR. V skladu s predhodnimi (nerevidiranimi) rezultati za prvih 10 mesecev leta 2014 je družba Cimos zabeležila čisto izgubo v višini 74,3 milijona EUR, kar pomeni, da se je njen negativni lastniški kapital še povečal. V preteklih zadevah (36) je Komisija sklenila, da se, kadar ima družba negativen lastniški kapital, a priori predpostavlja, da so merila iz točke 10(a) smernic izpolnjena, kar bi veljalo tudi za družbo Cimos. Tudi Splošno sodišče je sklenilo (37), da je podjetje z negativnim lastniškim kapitalom podjetje v težavah.

(138) Poleg tega je sodišče 3. junija 2014 za družbo Cimos na podlagi slovenske zakonodaje o insolventnosti na zahtevo upnikov uvedlo postopek prisilne poravnave. Torej izpolnjuje tudi pogoj iz točke 10(c) smernic.

(139) V skladu s točko 12 smernic novoustanovljena podjetja niso upravičena do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Podjetje načeloma velja za novoustanovljeno prva tri leta po začetku poslovanja na zadevnem področju. Družba Cimos je s poslovanjem začela leta 1972, v svoji sedanji obliki je bila registrirana leta 1975, vse od takrat pa posluje na istem zadevnem področju. Zato je ni mogoče šteti za novoustanovljeno podjetje.

(140) V skladu s točko 13 smernic podjetje, ki pripada večji poslovni skupini ali ki ga je ta skupina prevzela, običajno ni upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in da te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko skupina odpravila sama.

(141) Družba Cimos ne pripada večji poslovni skupini oziroma je ta ni prevzela. Zato na podlagi meril iz točke 13 smernic ni izključena iz upravičenosti do pomoči za prestrukturiranje.

(142) Komisija ugotavlja, da je družba Cimos podjetje v težavah od leta 2012 in je upravičena do pomoči za prestrukturiranje.

8.5 NAČELO O ENKRATNI POMOČI

(143) V skladu s točko 73 smernic Komisija ne dovoli nadaljnje pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, če je zadevno podjetje v preteklosti že prejelo pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, vključno s kakršno koli nepriglašeno pomočjo, in če je od dodelitve pomoči za reševanje ali od konca obdobja prestrukturiranja ali od prenehanja izvajanja načrta prestrukturiranja (upošteva se tisto, kar je nastopilo pozneje) preteklo manj kot deset let.

(144) Slovenija je Komisijo obvestila, da družba v preteklih desetih letih ni prejela nobene pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, razen priglašene pomoči za reševanje, ki jo je Komisija odobrila, kot je opisano v uvodni izjavi 1 (38).

8.6 OBNOVA DOLGOROČNE SPOSOBNOSTI PREŽIVETJA

(145) Da bi se ukrep štel za združljivega na podlagi točk od 34 do 37 smernic, mora načrt prestrukturiranja omogočiti obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja v razumnem časovnem okviru in na podlagi realističnih predpostavk v zvezi s prihodnjimi pogoji poslovanja. Načrt mora podjetju omogočati, da bo po prestrukturiranju vse svoje stroške krilo samo, pričakovani donos kapitala pa mora biti dovolj velik, da prestrukturiranemu podjetju omogoča samostojno konkuriranje na trgu. V načrtu prestrukturiranja morajo biti opisane okoliščine, zaradi katerih je podjetje zašlo v težave, in s tem zagotovljena podlaga za oceno ustreznosti predlaganih ukrepov prestrukturiranja.

(146) V skladu z načrtom prestrukturiranja je predvideno, da bo družba Cimos sposobnost preživetja obnovila leta 2015 na podlagi realističnega scenarija finančnih napovedi in leta 2017 na podlagi pesimističnega scenarija (glej preglednico 5). Družba naj bi ustvarila čisti dobiček in pozitiven denarni tok pri poslovanju, kar pomeni, da bi bila po koncu prestrukturiranja sposobna kriti vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi stroški. Pričakovani donos kapitala naj bi leta 2018 oziroma leta 2019, tj. v obdobju po prestrukturiranju, znašal od 7,6 % do 14,5 %. Ker je donos na slovenske desetletne državne obveznice, ki se običajno šteje za približek donosa na naložbe brez tveganja, približno 1-odstoten, pričakovani donos kapitala za vlagatelje pomeni razmeroma ustrezno premijo za tveganja in ga je mogoče šteti za zadostnega, da družbi Cimos omogoča samostojno konkuriranje na trgu.

(147) Finančne napovedi temeljijo na preudarnih predpostavkah. Prodaja naj bi se po napovedih zaradi pričakovane izgube strank, ki bo posledica finančnih težav, povezanih s postopkom prisilne poravnave, najprej zmanjšala. Prihodek naj bi se s 358,1 milijona EUR leta 2015 zmanjšal na 316 milijonov EUR leta 2018, nato pa se leta 2019 začel povečevati. To je precej manj kot v obdobju pred prestrukturiranjem, ko je prihodek presegal 400 milijonov EUR. Trenutna napoved je tudi precej nižja od napovedi iz prvotno priglašenega načrta, v skladu s katerim naj bi prodaja v obdobju 2015–2017 predvidoma ostala stabilna pri 400 milijonih EUR. Ob upoštevanju navedenega in dejstva, da je družba že knjižila račune za več kot 95 % načrtovane prodaje v letih 2015 in 2016 in za več kot 80 % načrtovane prodaje leta 2017, ter ob upoštevanju pričakovanih koristi od izvajanja ukrepov za prestrukturiranje prodaje, je mogoče sklepati, da je napoved glede prodaje iz posodobljenega načrta prestrukturiranja dosegljiva.

(148) Stroški so napovedani na podlagi preteklih rezultatov ob upoštevanju pričakovanih koristi od izvajanja ukrepov prestrukturiranja. Komisija ugotavlja, da so precejšnji prihranki pri stroških povezani z ukrepi, na katere lahko družba razmeroma veliko vpliva, kot je zmanjšanje števila zaposlenih ali združitev proizvodnih zmogljivosti, kar poveča verjetnost, da se bodo izvedli v skladu z načrti. Zlasti zmanjšanje števila zaposlenih bi moralo vplivati na zmanjšanje variabilnih stroškov, s prodajo obratov, ki prinašajo izgubo, pa bi se morala zmanjšati amortizacija in izboljšati donosnost. Upniki v prisilni poravnavi in druge zainteresirane strani (stranke, dobavitelji in zakupodajalec) so se strinjali s prestrukturiranjem dolga, kar zagotavlja, da bodo ukrepi finančnega prestrukturiranja prav tako izvedeni v skladu z načrti. S tem se bodo znatno zmanjšali finančni stroški družbe, poleg drugih koristi, ki bodo dosežene. Načrtovani prihranki pri stroških se zato prav tako zdijo uresničljivi.

(149) Komisija je imela v sklepu o začetku postopka pomisleke glede obnove sposobnosti preživetja, saj se takrat banke niso strinjale s prestrukturiranjem dolga družbe Cimos. Teh pomislekov ni več, saj so se banke strinjale s prestrukturiranjem dolga družbe Cimos v okviru postopka prisilne poravnave.

(150) V skladu z načrtom prestrukturiranja bo družba Cimos za financiranje poslovanja v letih 2018 in 2019 potrebovala dodatna sredstva v višini 25 milijonov EUR. Komisija ugotavlja, da bo do takrat družba na podlagi časovnega načrta prestrukturiranja izvedla ključne ukrepe prestrukturiranja in ponovno postala donosna. S prvotnim zmanjšanjem finančnega vzvoda (s pretvorbo dolga v lastniški delež, odpisom in delnim odplačevanjem) se bo izboljšala bonitetna ocena družbe Cimos in sprostil del sredstev, ki so trenutno zastavljena pri upnikih in se bodo lahko uporabila za prihodnje zavarovanje s premoženjem. To bi moralo družbi Cimos omogočiti, da na trgu pridobi potrebno financiranje, kot je bilo načrtovano.

(151) V načrtu prestrukturiranja so navedene okoliščine, ki so vzrok težav družbe Cimos, tj. prezadolženost in neučinkovito poslovanje. Komisija ugotavlja, da so v načrtu predvideni ukrepi, ki so namenjeni reševanju prav teh težav.

(152) S pretvorbo dolga v lastniški delež, ki jo bodo izvedli večji upniki, se bodo njihove terjatve zmanjšale za 60 %. Skupne finančne obveznosti družbe Cimos se bodo zato s 422 milijonov EUR leta 2013 zmanjšale na 184 milijonov EUR leta 2017. Razmerje med dolgom in lastniškim kapitalom se bo s 17,7 leta 2012 (zadnje leto, ko je bil lastniški kapital pozitiven) zmanjšalo na 3 leta 2017, kar je precej bolj trajnostna raven. Poleg tega se bo preostalih 40 % dolga do upnikov v prisilni poravnavi odplačalo po ugodnejših pogojih, vključno s podaljšanim obdobjem odplačevanja in dveletnim odlogom odplačevanja. S tem se bo trenutno in prihodnje breme odplačevanja še bolj zmanjšalo. Razmerje med dobičkom pred obrestmi, davki in amortizacijo in obrestmi, s katerim se meri zmožnost podjetja, da servisira dolg, naj bi se z 1 leta 2013 povečalo na 5,4 leta 2017.

(153) Poleg tega so se dobavitelji strinjali z zmanjšanjem svojih terjatev, s čimer se bo skupni dolg še zmanjšal in zagotovilo nadaljnje poslovanje. Vsi ukrepi finančnega prestrukturiranja, zlasti dogovor s strankami glede skrajšanja rokov plačila, bodo dodatno izboljšali likvidnost. Z denarnimi tokovi, ki ne bodo obremenjeni z odplačilom prestrukturiranega dolga oziroma bodo razbremenjeni zaradi zgodnejšega prejemanja plačil strank, se bo lahko financiralo tudi izvajanje ukrepov poslovnega prestrukturiranja, ki so namenjeni odpravi drugega razloga za težave, tj. neučinkovitega poslovanja.

(154) Družba Cimos je v okviru poslovnega prestrukturiranja začela izvajati več varčevalnih ukrepov, zlasti zmanjšanje števila zaposlenih, konsolidacijo poslovanja z zmanjšanjem števila obratov, zmanjšanje režijskih stroškov in izboljšano upravljanje procesov. Družba želi svoje poslovanje ponovno usmeriti v osnovno dejavnost, tj. avtomobilski steber. Z ukrepi poslovnega prestrukturiranja naj bi se skupaj letno prihranilo 27 milijonov EUR, kar je precej več, kot je bilo načrtovano v prvotno priglašenem načrtu prestrukturiranja. Z zmanjšanjem stroškov bodo ti ukrepi pripomogli k izboljšanju donosnosti, kar bo z zmanjšanjem ravni zaposlenih in kapitala privedlo do večje poslovne učinkovitosti.

(155) Komisija ob upoštevanju ugotovitev iz uvodnih izjav 152–154 meni, da so predlagani ukrepi prestrukturiranja primerni za odpravo vzrokov za težave, ki so opredeljene v načrtu prestrukturiranja.

(156) Prispevek zasebnih bank, strank in dobaviteljev k finančnemu prestrukturiranju je znak njihovega zaupanja v družbo Cimos in dodaten razlog za ugotovitev, da bo na podlagi načrta prestrukturiranja mogoče obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja.

(157) Tudi neodvisen cenilec, ki je proučil načrt finančnega prestrukturiranja, je ugotovil, da bo družba Cimos na podlagi načrta prestrukturiranja verjetno postala kratkoročno in dolgoročno likvidna in plačilno sposobna.

(158) Poleg tega Komisija ugotavlja, da je trajanje načrta prestrukturiranja omejeno na manj kot štiri leta, in sicer na obdobje od februarja 2014 do leta 2017. Glede na obseg načrtovanih ukrepov prestrukturiranja, njihov časovni načrt izvajanja in pričakovani datum obnove sposobnosti preživetja se zdi takšno obdobje prestrukturiranja primerno.

(159) Komisija ugotavlja, da posodobljeni načrt prestrukturiranja ni nov načrt, ampak le različica prvotno priglašenega načrta, ki je bila dopolnjena na podlagi izida prisilne poravnave. Njegovi cilji glede prestrukturiranja so popolnoma enaki tistim iz prvotno priglašenega načrta, tj. zmanjšanje prezadolženosti, ponovna vzpostavitev likvidnosti, izboljšanje poslovne učinkovitosti in ponovna osredotočenost dejavnosti na osnovni avtomobilski segment. Najpomembnejši ukrep prestrukturiranja v smislu finančnega učinka, tj. pretvorba in reprogramiranje finančnega dolga, ostaja enak, čeprav pod nekoliko spremenjenimi pogoji in v okviru prisilnega namesto prostovoljnega postopka. Drugi ukrepi prestrukturiranja se od tistih iz prvotno priglašenega načrta bistveno ne razlikujejo, vendar so bili okrepljeni, da bi se dosegli večji prihranki. Oba načrta, prvotno priglašeni in posodobljeni, temeljita na enakem poslovnem modelu in strategiji. Komisija je podobne posodobitve priglašenih načrtov prestrukturiranja že odobrila v preteklih sklepih (39).

(160) Glede navedb ge. Filakovic, opisanih v uvodni izjavi 91, Komisija ugotavlja, da je računovodske izkaze družbe Cimos proučil neodvisen revizor, ki je glede teh izkazov izdal mnenje brez pridržka in ni poročal o nobenem domnevnem goljufanju in pranju denarja. Glede 35 milijonov EUR, ki jih je Slovenija družbi Cimos dodelila v okviru pomoči za prestrukturiranje, Komisija ugotavlja, da je julija 2013 za družbo Cimos odobrila jamstvo za pomoč za reševanje v višini 35 milijonov EUR (40). Jamstvo, ki bo pretvorjeno v lastniški kapital v okviru pomoči za prestrukturiranje, ne vključuje nobenega prenosa denarnih sredstev družbi Cimos, zato ni mogoče, da bi se financiralo s pranjem denarja. Glede domnevnih terjatev družbe ge. Filakovic, in njenih strank do družbe Cimos Komisija na podlagi razpoložljivih informacij ni ugotovila, da bi takšne terjatve obstajale. Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da navedbe niso utemeljene in ne vplivajo na oceno pomoči za prestrukturiranje.

(161) Komisija ob upoštevanju navedenega ugotavlja, da so predlagani ukrepi prestrukturiranja primerni za obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja družbe v razumnem časovnem okviru in na podlagi realističnih predpostavk.

8.7 PREPREČEVANJE NEUPRAVIČENEGA IZKRIVLJANJA KONKURENCE (IZRAVNALNI UKREPI)

(162) V skladu s točkami od 38 do 42 smernic je treba sprejeti izravnalne ukrepe, ki bodo čim bolj zmanjšali škodljive učinke pomoči na pogoje poslovanja. Pomoč ne sme neupravičeno izkrivljati konkurence. To običajno pomeni omejitev prisotnosti, ki jo lahko družba uživa na svojih trgih ob koncu obdobja prestrukturiranja. Izravnalni ukrepi morajo biti sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči ter zlasti z velikostjo in relativno pomembnostjo podjetja na njenem trgu ali trgih. Opustitve dejavnosti, ki ustvarjajo izgubo, ni mogoče šteti za veljaven izravnalni ukrep. Obseg izravnalnih ukrepov je treba določiti za vsak primer posebej in ob upoštevanju cilja obnove dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja. Poleg tega bo Komisija v skladu s točko 7 smernic zahtevala izravnalne ukrepe, s katerimi se čim bolj zmanjša učinek na konkurente.

(163) Izravnalni ukrepi ne bi smeli ogroziti zmožnosti družbe, da po izvedbi načrta prestrukturiranja obnovi dolgoročno sposobnost preživetja, kot je določeno v točki 38 smernic.

(164) Družba Cimos je predlagala dva izravnalna ukrepa: — odprodajo svojega kmetijskega stebra, stebra strojegradnje in energetskega stebra ter — odprodajo treh obratov v avtomobilskem segmentu, v […].

(165) Kar zadeva prvi izravnalni ukrep, je družba Cimos že prodala zadevne tri stebre. Ti stebri so skupaj predstavljali približno 20 % prihodkov družbe, pred prestrukturiranjem pa so bili donosni.

(166) Komisija ugotavlja, da se lahko za zadostne štejejo le izravnalni ukrepi, ki vplivajo na prisotnost upravičenca na njegovem glavnem trgu (41). Zato načeloma prodaje teh stebrov ni mogoče sprejeti za izravnalni ukrep kot tak. Kljub temu je družba Cimos z odprodajo stranskih stebrov ne le izgubila svoj tržni delež v drugotnih segmentih, ampak tudi znatno oslabila svoj konkurenčni položaj in s tem tržno prisotnost na glavnem trgu avtomobilske industrije. Dobiček, ki bi ga družba Cimos prejela od prodanih stebrov (približno 90 milijonov EUR v obdobju 2011–2013), ki so bili pred prestrukturiranjem donosni, bi namreč lahko porabila za financiranje širitve na glavnem trgu.

(167) Kar zadeva drugi izravnalni ukrep, so vsi obrati povezani z glavnim trgom družbe Cimos in so bili pred prestrukturiranjem donosni, kot je prikazano v preglednici 6. Predstavljajo zmanjšanje zmogljivosti za 15 % v smislu števila obratov ter jim je mogoče pripisati približno 4 % skupnega prihodka in 4,5 % prihodka iz avtomobilskega segmenta. Z odprodajo teh obratov bo družba Cimos svojim konkurentom prepustila tržni delež, izgubila stranke in zmanjšala izbor izdelkov.

(168) Po odprodajah iz uvodne izjave 164 bo družbi Cimos ostal le avtomobilski steber, ki je njena osnovna in edina preostala dejavnost, zato je nujno potrebna za obnovo sposobnosti preživetja. Obseg avtomobilskega stebra se je že zmanjšal zaradi odprodaje obratov v okviru izravnalnih ukrepov ali ukrepov prestrukturiranja. Ob upoštevanju navedenega bi lahko morebitne dodatne odprodaje ogrozile cilj obnove dolgoročne sposobnosti preživetja.

(169) Izvajanje izravnalnih ukrepov skupaj z odprodajo sredstev, ki je predvidena v okviru načrta prestrukturiranja, bo znatno zmanjšalo zmogljivost družbe Cimos in ji preprečilo, da bi zaradi pomoči za prestrukturiranje pridobila neupravičeno konkurenčno prednost.

(170) Poleg tega so v skladu s točko 56 smernic pogoji za odobritev pomoči manj strogi glede izvajanja izravnalnih ukrepov na območjih, ki prejemajo pomoč. Komisija ugotavlja, da ima družba Cimos sedež na območju, ki prejema pomoč v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe.

(171) Predlagani ukrepi zato pomenijo dejansko nadomestilo za izkrivljanje konkurence zaradi dodeljene pomoči in zadoščajo za zagotovitev, da bodo škodljivi učinki pomoči na pogoje poslovanja čim manjši.

(172) Za navedene izravnalne ukrepe se torej šteje, da so v skladu s točkami od 38 do 42 smernic.

8.8 OMEJITEV POMOČI NA NAJNIŽJI MOŽNI ZNESEK, LASTNI PRISPEVEK

(173) V skladu s točkami od 43 do 45 smernic mora biti pomoč omejena na najmanjši možni znesek, potreben za prestrukturiranje. Upravičenec naj bi pomemben delež k načrtu prestrukturiranja prispeval iz lastnih virov, tudi s prodajo sredstev, ki niso bistvenega pomena za preživetje družbe, ali iz zunanjega financiranja pod tržnimi pogoji. Takšen prispevek mora biti realen, tj. dejanski, izključevati mora vse prihodnje dobičke, kot je denarni tok, in je znak, da trgi verjamejo v izvedljivost obnove sposobnosti preživetja družbe. Ne sme vključevati nobene dodatne državne pomoči. Pri velikih podjetjih, kot je družba Cimos, mora biti delež lastnega prispevka vsaj 50 % stroškov prestrukturiranja.

(174) Po navedbah Slovenije lastni prispevek, ki ga je predlagala družba Cimos, predstavlja 94 % vseh stroškov prestrukturiranja in obsega vire iz preglednice 7. Preglednica 7 Viri lastnega prispevka Vir V mio. EUR Shema svežega kapitala 39 Naložbe v osnovna sredstva, ki jih financira družba Cimos 8,5 Naložbe v osnovna sredstva, ki jih financirajo stranke 9,8 Plačilo za prodajo energetskega stebra (Litostroj Power) 18,0 Pretvorba dolga v lastniški delež in neobračunane obresti na bančni dolg (brez SID banke) 120,2 Neobračunane obresti na posojila 5,3 Odpis dobaviteljev 21,8 Odpis zakupodajalca 6 Odpis bančnega dolga 8,3 Pretvorba dolga v lastniški delež in odpis dolga s strani SID banke 28,5 Pretvorba dolga iz naslova državnih jamstev v lastniški delež 23,4 Neobračunane obresti na pomoč za reševanje 1,2 Prispevek družbe Cimos k financiranju kompromisa z dobavitelji 39,0 Lastni napovedani prispevek skupaj 329,0 Vir: Načrt prestrukturiranja.

(175) Shema svežega kapitala je potrjena s sporazumom o financiranju, na podlagi katerega so se banke s svežim kapitalom in stranke s svežim kapitalom dogovorile, da bodo družbi Cimos pod pogoji iz uvodne izjave 25 zagotovile skupaj 38,4 milijona EUR (19,2 milijona EUR banke s svežim kapitalom in enak znesek stranke s svežim kapitalom). Slovenija je Komisijo obvestila, da je razlika v primerjavi s priglašenim zneskom lastnega prispevka iz tega vira, ki je enaka 39 milijonov EUR, povezana s stranko Eaton, ki je sredstva plačala v začetku januarja 2015 in se bo z bankami dogovorila za dodatna sredstva (v skladu z dogovorom stranke in banke zagotovijo enakovredno financiranje). Komisija nima dokazov, da je družba Eaton dejansko plačala sredstva in da so banke zagotovile enakovredno financiranje. Poleg tega udeležba SID banke v shemi svežega kapitala v višini 6,7 milijona EUR, kot je bilo ugotovljeno v oddelku 8.1, pomeni državno pomoč in je zato ni mogoče šteti za vir lastnega prispevka. Komisija ugotavlja, da shema svežega kapitala v višini 31,7 milijona EUR pomeni ustrezen vir lastnega prispevka.

(176) Družba Cimos je med januarjem in septembrom 2014 za naložbe v osnovna sredstva porabila 17,6 milijona EUR iz lastnih virov. Zato se lahko skupni znesek v višini 8,5 milijona EUR, kot ga je predlagala družba Cimos, sprejme za lastni prispevek.

(177) Družba Cimos je s svojimi strankami podpisala dvostranske sporazume, na podlagi katerih bodo te družbi Cimos zagotovile posojilo za financiranje naložb v osnovna sredstva. Ker nobena od zadevnih strank ni v državni lasti, je ta prispevek dejanski in brez državne pomoči, zato se lahko sprejme.

(178) Družba Cimos je 12. maja 2014 svojo odvisno družbo, Litostroj Power, prodala zasebni družbi iz Češke republike za 21,4 milijona EUR. Družba Cimos je za lastni prispevek iz tega vira predlagala 18 milijonov EUR. Prispevek je dejanski in brez državne pomoči, zato se lahko sprejme.

(179) Za lastni prispevek v obliki pretvorbe dolga v lastniški delež, ki ga bodo izvedle banke, v kolikor je bilo ocenjeno, da ne vsebuje državne pomoči, se je ugotovilo, da za družbo Cimos predstavlja finančno korist, saj ji ni treba odplačati posojil, katerih sedanja vrednost znaša 121 milijonov EUR (42). Družba Cimos bo ta posojila, namesto da bi jih odplačala, pretvorila v lastniški delež, kar ne vključuje morebitnih prihodnjih denarnih odlivov v zvezi s temi posojili. Z likvidnostjo, ki se je sprostila s pretvorbo, lahko družba Cimos financira stroške prestrukturiranja. Upniki v prisilni poravnavi so s sprejetjem pretvorbe sprejeli tveganje izgube kapitala, če lastniški kapital družbe Cimos po pretvorbi izgubi vrednost, kar je znak njihovega zaupanja v obnovo sposobnosti preživetja.

(180) V skladu s pogoji prisilne poravnave se na posojila bank iz prejšnje uvodne izjave od 3. junija 2014 (datuma začetka prisilne poravnave) do sklepa sodišča o potrditvi prisilne poravnave obresti ne bodo obračunavale, kar predstavlja dodatno korist za družbo Cimos v višini 5,3 milijona EUR.

(181) Odpis, ki so ga odobrili dobavitelji in zakupodajalec, je potrjen z dogovori, kot je opisano v uvodnih izjavah 42 in 43, torej je dejanski. Z njim se bo sprostila likvidnost, ki bo na voljo za financiranje stroškov prestrukturiranja in bi jo bilo v nasprotnem primeru treba porabiti za odplačilo povezanih obveznosti.

(182) Odpis bančnega dolga v višini 8,3 milijona EUR ustreza pričakovanemu prispevku upnikov, ki ne podpirajo prisilne poravnave in se z njenimi pogoji niso strinjali, vendar jih bo preglasovala večina upnikov, ki so prisilno obravnavo podprli. Dogovor z zadevnimi bankami ni bil sklenjen, zato Komisija tega prispevka ne šteje za dejanski prispevek ali za znak njihovega zaupanja v obnovo spodobnosti preživetja družbe Cimos.

(183) Kot je bilo ugotovljeno v oddelku 8.1, pomenita pretvorba in odpis dolga s strani SID banke državno pomoč. Zato ju ni mogoče šteti za vir lastnega prispevka.

(184) Podobno je bilo za pretvorbo terjatve države v lastniški delež iz naslova jamstvenih shem in neobračunavanje obresti na terjatev države iz naslova jamstva za pomoč za reševanje (po 3. juniju 2014) ocenjeno, da vključujeta državno pomoč, zato ju kot takšna ni mogoče šteti za lasten prispevek.

(185) V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo prispevek družbe Cimos k financiranju kompromisa z dobavitelji (odplačilo reprogramiranega dolga) financiran iz „prihodnjega dobička“. Slovenija je Komisijo obvestila, da ta dolg znaša 34,2 milijona EUR, saj je bilo preostalih 4,8 milijona EUR dobaviteljem že odplačanih. V skladu s točko 43 smernic lastni prispevek ne sme vključevati prihodnjega dobička. Komisija zato meni, da iz tega vira le 4,8 milijona EUR predstavlja utemeljen lastni prispevek.

(186) Na podlagi teh preudarkov Komisija ugotavlja, da lastni prispevek v višini 226,1 milijona EUR izpolnjuje merila smernic. Ta znesek predstavlja 64,5 % skupnih stroškov prestrukturiranja in presega prag 50 %, ki se zahteva za velika podjetja.

Sklepna ugotovitev o združljivosti pomoči za prestrukturiranje

(187) Komisija ugotavlja, da pomoč za prestrukturiranje izpolnjuje merila združljivosti iz smernic.

9. SKLEPNA UGOTOVITEV

(188) Komisija ugotavlja, da ukrepa 1 in 2 ter del ukrepov 3 in 4 (ki ga je dodelila SID banka) pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, ki je združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe v povezavi s smernicami –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo namerava Slovenija izvesti za skupino Cimos in znaša 96,9 milijona EUR, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe.

Izvajanje pomoči v višini 96,9 milijona EUR se zato pod pogojem iz člena 2 odobri.

Člen 2

Slovenija mora redno poročati o izvajanju načrta za prestrukturiranje, ki ga je predložila 3. oktobra 2014. Prvo poročilo se Komisiji predloži najpozneje šest mesecev po datumu tega sklepa. Naslednja poročila se Komisiji pošljejo vsaj enkrat letno do konca leta 2017.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Slovenijo.

V Bruslju, 8. junija 2015 Za Komisijo Margrethe VESTAGER Članica Komisije

(1) Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Oba para členov sta vsebinsko identična. V tem sklepu je treba sklicevanje na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanje na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno. S PDEU so bile uvedene tudi nekatere spremembe terminologije, na primer besedo „Skupnost“ je zamenjala beseda „Unija“, besedno zvezo „skupni trg“ pa „notranji trg“. V tem sklepu se uporablja terminologija iz PDEU.

(2) UL C 156, 23.5.2014, str. 63.

(3) Glej opombo 2.

(4) Ker je bila pomoč za reševanje namenjena skupini Cimos in ker je treba pomoč za prestrukturiranje oceniti na enaki ravni, je Slovenija pojasnila, da je po njenem mnenju upravičenka do pomoči za prestrukturiranje skupina Cimos. Zato je treba vsako sklicevanje na „družbo Cimos“ ali „družbo“ razumeti kot sklicevanje na skupino Cimos.

(5) Sklep Komisije z dne 2. julija 2013 v zadevi SA.36548 (2013/N) – Pomoč za reševanje družbe Cimos (UL C 287, 3.10.2013, str. 1) (v nadaljnjem besedilu: sklep o pomoči za reševanje).

(6) Glej opombo 2.

(7) Uredba št. 1 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (UL 17, 6.10.1958, str. 385/58).

(8) Na dan 31. maja 2014, vključno z začasno zaposlenimi.

(9) Upniki v prisilni poravnavi so: Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., Družba za upravljanje terjatev bank d.d. (v nadaljnjem besedilu: DUTB), Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d.

(10) Če ni navedeno drugače, vsa sklicevanja na načrt prestrukturiranja v preostalem delu tega sklepa pomenijo sklicevanje na posodobljeni načrt prestrukturiranja.

(11) Država je ta jamstva dodelila v okviru shem „Jamstvena shema“ in „Nedelničarska posojila“. „Jamstvena shema“ je bila odobrena s sklepom Komisije z dne 12. junija 2009, državna pomoč NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovenija „Začasna okvirna shema – Jamstva“, in sklepom Komisije z dne 16. aprila 2010, državna pomoč N 105/2010 – Slovenija Sprememba „Začasna okvirna shema – Jamstva“ (NN 34/2009). Shema „Nedelničarska posojila“ je obstajala pred pristopom Slovenije k EU.

(12) Vključno z dolgom, ki naj bi ga odpisali upniki, ki niso podprli prisilne poravnave.

(13) Banke s svežim kapitalom so: Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., Družba za upravljanje terjatev bank d.d., Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d. in Nova kreditna banka Maribor d.d.

(14) Stranke s svežim kapitalom so: Audi, BMW, Bosch Mahle, Borg Warner, Eaton Corporation, Ford Motor Company, GM/Opel, Honeywell Turbo Technologies, Magna-Steyr in PSA.

(15) Ukrep vključuje več kot 1 000 posameznih pogodb z različnimi dobavitelji in vključuje odpise, dogovore o pavšalnem plačilu, odloženo odplačilo in reprogramiranje obveznosti do dobaviteljev.

(16) Hypo Leasing d.o.o. (ki sedaj posluje kot Heta Asset Resolution d.o.o.).

(17) Banke s sedežem v drugih državah, tj. Zagrebačka banka, Razvojna banka, Erste bank, Bosnia Bank International, Banka Intesa, Bawag, RZB, Privredna banka Sarajevo, Fond RS in Nova banka.

(18) Glej opombo 11.

(19) Poslovna skrivnost.

(20) Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2).

(21) Glej opombo 2.

(22) K plačilu tega jamstva so pozvale zadevne banke, posledica pa je bila terjatev države do družbe.

(23) Sodba v zadevi C-39/94, SFEI in drugi, Recueil 1996, str. I-3547, točki 60 in 61.

(24) V skladu s poročilom bi bile navadne finančne terjatve povrnjene po stopnji 3,88 % v scenariju stečaja in 23,94 % v scenariju prisilne poravnave.

(25) Sodba v zadevi C-482/99, Francoska republika proti Komisiji (Stardust Marine), Recueil 2002, str. I-4397.

(26) Glej Sklep Komisije (EU) 2015/494 z dne 9. julija 2014 o ukrepih SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) Slovenije za družbo Adria Airways d.d. (UL L 78, 24.3.2015, str. 18).

(27) Glej sklep Komisije z dne 12. junija 2009, državna pomoč NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovenija „Začasna okvirna shema – Jamstva“.

(28) Sporočilo Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6).

(29) Sodba v zadevi T-1/12, Francija proti Komisiji (SeaFrance), ZOdl. 2015, str. II-0000, točka 34 in nadaljnji sklici.

(30) Sklep Komisije z dne 3. septembra 2013 o državni pomoči SA.32554 (09/C) – Pomoč za prestrukturiranje skupini Hypo Group Alpe Adria, ki jo izvaja Avstrija (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 5648) Besedilo velja za EGP (UL L 176, 14.6.2014, str. 1).

(31) 6,7 milijona EUR.

(32) Diskontna stopnja se je določila na podlagi referenčne obrestne mere Slovenije, ki velja za podjetje v težavah. V skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6) je treba referenčno obrestno mero za izračun sedanjih vrednosti uporabljati tudi kot diskontno stopnjo.

(33) Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

(34) Pomoč za prestrukturiranje je bila priglašena 21. novembra 2013, zato bi jo bilo treba oceniti na podlagi smernic iz leta 2004 (glej opombo 19). V skladu s točko 136 smernic iz leta 2014 (Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (UL C 249, 31.7.2014, str. 1)) bodo „[p]riglasitve, ki jih bo Komisija evidentirala pred 1. avgustom 2014, […] pregledane glede na merila, ki so veljala v času priglasitve“.

(35) Izguba kapitala v preteklih 12 mesecih je večja od skupne izgube kapitala, saj je družba Cimos v preteklosti poročala o nakopičenih dobičkih.

(36) Odločba Komisije v zadevi C 38/2007, Arbel Fauvet Rail (UL L 238, 5.9.2008, str. 27).

(37) Sodba v združenih zadevah T-102/07, Freistaat Sachsen proti Komisiji, in T-120/07, MB Immobilien in MB System proti Komisiji, ZOdl. 2010, str. II-585, točke 95–106.

(38) Družba Cimos je v obdobju 2009–2010 prejela državna jamstva na podlagi shem, opisanih v opombi 11. Takrat družba ni bilo podjetje v težavah, zato jamstva niso pomenila pomoči za reševanje ali prestrukturiranje in torej ne pomenijo kršitev načela o enkratni pomoči.

(39) Glej na primer Sklep Komisije (EU) 2015/494 z dne 9. julija 2014 o ukrepih SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) Slovenije za družbo Adria Airways d.d. (UL L 78, 24.3.2015, str. 18); Sklep Komisije z dne 19. september 2012 o državni pomoči SA.30908 (11/C) (ex N 176/10), ki jo je Češka republika odobrila podjetju České aerolinie, a.s. (ČSA – Czech Airlines – Načrt prestrukturiranja) (UL L 92, 3.4.2013, str. 16).

(40) Glej opombo 5.

(41) Sodba v združenih zadevah T-115/09 in T-116/09, Electrolux AB in Whirlpool Europe BV proti Komisiji (FagorBrandt), ZOdl. 2012, str. II-000.

(42) Od tega je družba Cimos 120,2 milijona EUR priglasila kot lastni prispevek.