ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
PRILOGA

Informacije o srednje velikih kurilnih napravah iz Direktive (EU) 2015/2193

Opomba: Obveznost predložitve zahtevanih informacij do januarja 2021 je veljala pred potrebo po izdaji dovoljenja za obstoječe srednje velike kurilne naprave ali njihovi registraciji. Glede na to se morajo države članice pri izpolnjevanju poročila opirati na podatke, ki jih imajo takrat na voljo. Kadar nimajo na voljo podatkov, poročilo izpolnijo s pomočjo svojih najboljših ocen. Zato je treba razlikovati med novimi in obstoječimi napravami ter med napravami nad in pod 20 MWth.

Del 1

Kategorije naprav

V tej preglednici so določene kategorije naprav, ki se uporabljajo za predložitev informacij, ki se zahtevajo v delih 2 in 3 (1).

1.1 Nove ali obstoječe kot so opredeljene v členu 3(6) in (7) Direktive (EU) 2015/2193 1.2 Zmogljivostni razredi (nazivna vhodna toplotna moč) (2) — enako ali več kot 1 MWth in manj ali enako 5 MWth — več kot 5 MWth in manj ali enako 20 MWth — več kot 20 MWt 1.3 Vrste naprav — naprave, ki niso motorji in plinske turbine — motorji — plinske turbine 1.4 Vrste goriva — trdna biomasa — druga trdna goriva — plinsko olje — tekoča goriva, razen plinskega olja — zemeljski plin — plinasta goriva, razen zemeljskega plina — mešanica goriva

Del 2

Metapodatki

2.1 Država oznaka države, ki predloži poročilo 2.2 Pristojni organ podatki o pristojnem organu, odgovornem za poročilo (oddelek, naslov, telefonska številka in elektronska pošta) 2.3 Število naprav število naprav za vsako kategorijo naprav 2.4 Leto poročanja koledarsko leto, na katero se nanaša poročilo (3)

Del 3

Emisije, vhodna energija in zmogljivost

3.1 Koncentracije CO ocenjena povprečna koncentracija ogljikovega monoksida v mg/Nm3 pri referenčni vsebnosti kisika, ki se uporabi za izražanje mejne vrednosti emisij s predpisi urejenih onesnaževal in suhega zraka, za vsako kategorijo naprav 3.2 Emisije CO ocenjene emisije ogljikovega monoksida, izražene kot skupna količina v tonah na koledarsko leto, ki jih izpustijo naprave, za vsako kategorijo naprav 3.3 Vhodna energija ocenjeno skupno gorivo, ki ga na leto porabijo naprave, izraženo v terajoulih, za vsako kategorijo naprav 3.4 Celotna skupna zmogljivost ocenjena inštalirana skupna zmogljivost, izražena kot seštevek nazivne vhodne toplotne moči vseh naprav, za vsako kategorijo naprav

(1) Primer kategorije: novi kotli z močjo, večjo od 5 MWth in manjšo ali enako 20 MWth, v katerih zgorevajo tekoča goriva, razen plinskega olja.

(2) (1) Za nove srednje velike kurilne naprave se lahko uporabi skupna nazivna vhodna toplotna moč.

(3) Po možnosti leto 2019, če to ni mogoče, leto 2018.
(7)

Grenlandija in Ferski otoki so torej sprejeli enaka pravila, kot so določena v Uredbi (EU) 2015/847, in od izvajalcev plačilnih storitev zahtevajo, da jih uporabljajo, s čimer je izpolnjen pogoj iz točke (c) drugega pododstavka člena 24(1) navedene uredbe.
(2)

Cilji predlagane državljanske pobude so naslednji: „Komisija mora kot varuhinja Pogodb zagotavljati skladnost politike Unije ter spoštovanje temeljnih pravic in mednarodnega prava na vseh področjih prava EU, vključno s skupno trgovinsko politiko. Predlagati mora pravne ukrepe, ki bi pravnim osebam EU preprečili tako uvoz izdelkov s poreklom iz nezakonitih naselbin na zasedenih ozemljih kot tudi izvoz na takšna ozemlja, da bi EU ohranila integriteto notranjega trga in preprečila pomoč vzdrževanju takšnih nezakonitih razmer.“
(13)

Upravljavec SPPS lahko temeljne funkcije v zvezi s kliringom in poravnavo transakcij prenese na zunanje ponudnike ključnih storitev. Kadar teh funkcij ne opravlja sam upravljavec SPPS, ampak ponudnik ključnih storitev, je pomembno, da lahko pristojni organ svoja pooblastila iz člena 21 Uredbe (EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28) v razmerju do ponudnika ključnih storitev izvaja na enak način in v enakem obsegu kot v razmerju do upravljavca SPPS. Za to je ključno, da upravljavec SPPS v pogodbeni dogovor s svojimi ponudniki ključnih storitev vključi določbe, ki omogočajo izmenjavo informacij, dokumentov ter pisnih in ustnih pojasnil med predstavniki ali zaposlenimi pri ponudniku ključnih storitev ter pristojnim organom, neodvisnim strokovnjakom in skupino za izvedbo inšpekcijskega pregleda na kraju samem, odvisno od primera, ter določbe, ki omogočajo opravljanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem na lokaciji ponudnika ključnih storitev.
C 302/2

SKLEP SVETA

z dne 3. septembra 2019

o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 1 za proračunsko leto 2019

(2019/C 302/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 Pogodbe v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

— proračun Unije za proračunsko leto 2019 je bil dokončno sprejet 12. decembra 2018 (2),

— Komisija je 15. aprila 2019 predložila predlog, ki vsebuje predlog spremembe proračuna št. 1 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2019 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Edini člen Svet je stališče o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 1 za proračunsko leto 2019 sprejel 3. septembra 2019. Celotno besedilo si je mogoče prebrati na spletišču Sveta http://www.consilium.europa.eu/ ali ga od tam prenesti.

V Bruslju, 3. septembra 2019 Za Svet Predsednica T. TUPPURAINEN

(1) UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(2) UL L 67, 7.3.2019, str. 1.
(1)

Sporazum o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je Unija sklenila dne 20. decembra 2018 s Sklepom Sveta (EU) 2018/1907 (2) in je začel veljati 1. februarja 2019. V skladu s členom 22.1(4) Sporazuma Skupni odbor zagotovi ustrezno in učinkovito delovanje Sporazuma.
(3)

V skladu s členom 8(3) Odločbe 2001/470/ES mora Komisija na podlagi informacij, ki jih posredujejo kontaktne točke, zagotoviti varen elektronski register z omejenim dostopom. IMI omogoča pristojnim organom, da obdelajo zaprosila za sodelovanje in odgovore. Taka zaprosila bi morala zadevati dostop do tujega prava in instrumentov Unije v zvezi s sodelovanjem v civilnih in gospodarskih zadevah, ki se nanašajo na pridobivanje dokazov in vročitev dokumentov.
(5)

V skladu s prvim pogojem iz člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1060/2009 morajo imeti bonitetne agencije v tretji državi dovoljenje oziroma morajo biti registrirane ter predmet stalnega učinkovitega nadzora in izvrševanja. Hongkonški pravni in nadzorni okvir zahteva, da morajo imeti bonitetne agencije in njihovi bonitetni analitiki, ki opravljajo storitve bonitetnega ocenjevanja v Hongkongu, dovoljenje za opravljanje teh storitev in so pod nadzorom hongkonške komisije za vrednostne papirje in standardizirane terminske posle (Securities and Futures Commission – SFC). Hongkonški pravni in nadzorni okvir daje SFC celovit nabor pooblastil, ki ji omogočajo preiskave bonitetnih agencij v zvezi z izpolnjevanjem njihovih pravnih obveznosti. SFC lahko regulirane in neregulirane osebe prisili, da predložijo informacije in dokumente, pomembne za preiskavo, vključno s poslovnimi evidencami, bančnimi izpiski, telefonskimi in internetnimi evidencami in informacijami o dejanskem lastništvu. To pooblastilo se uporablja za osebe, ki so predmet preiskave ali za katere SFC upravičeno domneva, da imajo informacije, pomembne za preiskavo. Če obstaja tveganje uničenja ali odstranitve dokazov, bega osebe, ki je predmet preiskave, ali drugi pomisleki, ima SFC poleg tega pooblastilo, da dostopa do zasebnih prostorov reguliranih in nereguliranih oseb, potem ko je sodni organ izdal nalog za hišno preiskavo. SFC ima tudi vsa pooblastila za sprejemanje kazenskih, civilnih, upravnih in drugih ukrepov. Ta vključujejo upravno pooblastilo, da naloži disciplinske sankcije osebam, ki imajo dovoljenje ali so registrirane pri SFC, da naloži omejitve osebam z dovoljenjem oziroma registriranim osebam v zvezi z njihovimi poslovnimi dejavnostmi, da dokončno ali začasno odvzame dovoljenje oziroma prekliče registracijo takim osebam in da izdaja opomine, predpiše obveznosti ali naloži globe osebam z dovoljenjem oziroma registriranim osebam. SFC je pristojna, da pri pristojnem sodišču vloži vlogo za izdajo sodne prepovedi (določenega) ravnanja ali odreditev odprave kršitve. Poleg inšpekcij na kraju samem SFC izvaja nadzor tudi drugače, in sicer prek komunikacije z bonitetnimi agencijami z dovoljenjem, tako da bi razumela njihove poslovne modele in načrte ter tveganja, povezana s takimi dejavnostmi, ter opredelila in ocenila tveganja, ki izhajajo iz njihovih poslovnih dejavnosti. Informacije o bonitetnih agencijah z dovoljenjem se zbirajo prek dokumentov, predloženih SFC, ki med drugim vključujejo revidirane letne računovodske izkaze in poročila o letnih kontrolnih pregledih. SFC spremlja pritožbe in kršitve, ki jih bonitetne agencije prijavijo same. Sporazum o sodelovanju, sklenjen med ESMA in SFC, določa izmenjavo informacij v zvezi z ukrepi izvrševanja in nadzora, sprejetimi zoper čezmejne bonitetne agencije.
(2)

Cilji predlagane državljanske pobude so naslednji: „Naš predlog uvaja spodnjo ceno za emisije CO2, in sicer od 50 EUR za tono CO2 od leta 2020 do 100 EUR do leta 2025. Hkrati predlog odpravlja obstoječi sistem brezplačne dodelitve pravic onesnaževalcem v EU in uvaja mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah za uvoz iz držav, ki niso članice EU, da se kompenzirajo nižje cene emisij CO2 v državi izvoznici. Višji prihodki, ki izhajajo iz oblikovanja cen ogljika, se namenijo za evropske politike, ki podpirajo varčevanje z energijo in uporabo obnovljivih virov, ter za zmanjšanje obdavčitve nižjih prihodkov.“
(7)

22. marca 2019 je bilo s Sklepom Evropskega sveta (EU) 2019/476 (3), sprejetim v dogovoru z Združenim kraljestvom, obdobje iz člena 50(3) PEU podaljšano, in sicer do 22. maja 2019, če bi spodnji dom parlamenta Združenega kraljestva sporazum o izstopu odobril do 29. marca 2019, v nasprotnem primeru pa do 12. aprila 2019. Spodnji dom parlamenta Združenega kraljestva sporazuma o izstopu ni odobril do 29. marca 2019. 11. aprila 2019 je bilo s Sklepom Evropskega sveta (EU) 2019/584 (4), sprejetim v dogovoru z Združenim kraljestvom, obdobje iz člena 50(3) PEU ponovno podaljšano do 31. oktobra 2019. To obdobje se lahko na prošnjo Združenega kraljestva nadalje podaljša, če tako soglasno sklene Evropski svet v dogovoru z Združenim kraljestvom. Poleg tega lahko Združeno kraljestvo kadar koli prekliče uradno obvestilo o svoji nameri o izstopu iz Unije.
(82)

Trditev pritožnika temelji na dveh domnevah: (i) da proizvajalci izvozniki uporabljajo standard TS 5314 za svojo domačo prodajo in (ii) da je izračun dampinga temeljil na nominalni in ne dejanski teži. V dopisih z dne 26. marca in 1. oziroma 2. aprila 2019 so proizvajalci izvozniki oporekali obema domnevama in trdili da (i) v OP niso uporabljali standarda TS 5314 ter (ii) da so podatki v vprašalnikih, ki so jih izpolnili, temeljili na dejanski in ne na nominalni teži. Komisija je res preverila in potrdila oba vidika.
Vodenje skupin EMN (velja samo za vodje): vodenje (virtualnih/oddaljenih) skupin in njihovo usmerjanje k ciljem skupine. Usklajevanje dejavnosti skupine prek meja z dajanjem navodil ter uporabo kompetenc in raznolikosti na najuspešnejši in najučinkovitejši način. Prizadevanje za zmanjševanje in obvladovanje dvoumnosti ter izbiranje pravih načinov za vodenje in doseganje rezultatov v primeru negotovosti.
(7)

Glede na izkušnje in tehnični razvoj je treba dopolniti zahteve v zvezi z nekaterimi elementi ali lastnostmi, ki so zajete v pravilnikih ZN št. 17, 24, 30, 44, 64, 75, 78, 79, 83, 85, 90, 115, 117, 129, 138, 139 in 140, ter spremeniti globalna tehnična predpisa ZN št. 15 in 19. Poleg tega je treba popraviti nekatere določbe v pravilnikih ZN št. 14, 51, 83, 129 in 145 ter v globalnem tehničnem predpisu ZN št. 15. Prav tako je treba sprejeti nove zahteve glede naprednega sistema za zaviranje v sili –
(1)

Sporazum o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (1) (v nadaljnjem besedilu Sporazum o partnerstvu AKP-EU) je bil podpisan v Cotonouju dne 23. junija 2000. Sporazum o partnerstvu AKP-EU je začel veljati 1. aprila 2003 in se uporablja do 29. februarja 2020.
SKLEP SVETA

z dne 6. junija 2019

o podaljšanju mandata namestnika izvršnega direktorja Europola

(2019/C 195/04)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1) in zlasti odstavkov 3 do 5 člena 54 Uredbe,

v vlogi organa s pooblastili za imenovanje izvršnega direktorja in namestnikov izvršnega direktorjev Europola,

ob upoštevanju predloga upravnega odbora Europola z dne 3. maja 2018,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Luis DE ESSEBIO RAMOS je bil z aktom Sveta z dne 12. marca 2015 (2) imenovan za namestnika izvršnega direktorja Europola. Mandat Luisa DE ESSEBIA RAMOSA se izteče 31. julija 2019.

(2) Namestniki izvršnega direktorja Europola so v skladu s členom 54(4) Uredbe (EU) 2016/794 imenovani za obdobje štirih let z možnostjo enkratnega podaljšanja.

(3) Sklep upravnega odbora Europola z dne 1. maja 2017 določa postopek za podaljšanje mandata namestnikov izvršnega direktorja Europola.

(4) Upravni odbor je 14. maja 2018 obvestil Evropski parlament, da namerava Svetu predlagati, naj podaljša mandat Luisa DE ESSEBIA RAMOSA.

(5) Upravni odbor je Svetu poslal mnenje, v katerem je predlagal, da se mandat namestnika izvršnega direktorja Europola Luisa DE ESSEBIA RAMOSA podaljša in da bi se lahko prerazvrstil v razred AD 14.

(6) Na podlagi predloga upravnega odbora želi Svet podaljšati mandat namestnika izvršnega direktorja Europola Luisa DE ESSEBIA RAMOSA –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1 Mandat namestnika izvršnega direktorja Europola Luisa DE ESSEBIA RAMOSA se podaljša od 1. avgusta 2019 do 31. julija 2023 v razredu AD 14.

Člen 2 Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 6. junija 2019 Za Svet Predsednica A. BIRCHALL

(1) UL L 135, 24.5.2016, str. 53.

(2) Akt Sveta z dne 12. marca 2015 o imenovanju namestnika direktorja Europola (UL C 88, 14.3.2015, str. 1).
(5)

Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zastopa na MSC 101, ker bodo lahko spremembe kodeksa ESP iz leta 2011 odločilno vplivale na vsebino prava Unije, in sicer na Uredbo (EU) št. 530/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3); ker bodo lahko spremembe kodeksa LSA odločilno vplivale na vsebino prava Unije, in sicer na Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/773 (4) in Direktivo 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5); ker bodo lahko spremembe konvencije SOLAS odločilno vplivale na vsebino prava Unije, in sicer na Direktivo 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), in ker bodo lahko spremembe kodeksa IGF odločilno vplivale na vsebino prava Unije, in sicer na Direktivo 2009/45/ES.
(3)

V Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) je določeno, da mora Unija zagotoviti, da so ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva okoljsko dolgoročno trajnostne in upravljane na način, ki je skladen s cilji doseganja gospodarskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja in prispevanja k zanesljivi preskrbi s hrano. Prav tako je določeno, da mora Unija uporabiti previdnostni pristop k upravljanju ribištva, njen cilj pa je zagotoviti, da se izkoriščanje morskih bioloških virov izvaja na način, ki dovoljuje obnavljanje in ohranjanje populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. Določeno je tudi, da mora Unija na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja sprejeti upravljalne in ohranitvene ukrepe, podpirati razvoj znanstvenega znanja in mnenja, postopoma odpraviti zavržke in spodbujati ribolovne metode, ki prispevajo k bolj selektivnemu ribolovu, preprečevanju in zmanjševanju neželenega ulova v čim večji meri ter ribolovu z majhnim vplivom na morski ekosistem in ribolovne vire. Poleg tega je v Uredbi (EU) št. 1380/2013 izrecno določeno, da mora Unija navedene cilje in načela uporabiti pri vodenju zunanjih odnosov na področju ribištva.
(4)

Svet je v sklepih z dne 16. aprila 2018 o zlonamernih kibernetskih dejavnostih ostro obsodil zlonamerno uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) ter poudaril, da je zlonamerna uporaba IKT nesprejemljiva, saj ogroža stabilnost in varnost ter spodkopava prednosti interneta in uporabe IKT. Poleg tega je opozoril, da zbirka orodij za kibernetsko diplomacijo prispeva k preprečevanju konfliktov, sodelovanju in stabilnosti v kibernetskem prostoru, saj v okviru SZVP opredeljuje ukrepe, tudi omejevalne, ki jih je mogoče uporabiti za preprečevanje zlonamernih kibernetskih dejavnosti in v odziv nanje. Navedel je, da bo Unija še naprej odločno zastopala stališče, da obstoječe mednarodno pravo velja tudi za kibernetski prostor, in poudaril, da je spoštovanje mednarodnega prava, zlasti Ustanovne listine Združenih narodov, bistveno za ohranjanje miru in stabilnosti. Svet je poleg tega posebej poudaril, da države ne smejo uporabljati posredniških strežnikov za izvajanje mednarodnih kršitev z uporabo IKT in da bi si morale prizadevati zagotoviti, da nedržavni akterji za takšna dejanja ne bodo uporabljali njihovega ozemlja, kot je navedeno v poročilu skupin vladnih strokovnjakov v okviru Združenih narodov za razvoj na področju informacij in telekomunikacij v kontekstu mednarodne varnosti za leto 2015.
(6)

Glede na to, da bo spremenjena Konvencija št. 108 vsebovala zaščitne ukrepe, ki temeljijo na enakih načelih kot so določeni v Uredbi (EU) 2016/679 in v Direktivi (EU) 2016/680, bo začetek veljavnosti spremenjene Konvencije št. 108 prispeval k spodbujanju standardov Unije o varstvu podatkov na svetovni ravni, olajšal pretok podatkov med pogodbenicami Konvencije št. 108, ki so članice Unije, in pogodbenicami Konvencije, ki niso članice Unije, zagotovil spoštovanje mednarodnih obveznosti držav članic na podlagi Konvencije št. 108 ter omogočil prihodnji pristop Unije h Konvenciji št. 108.
PRILOGA

SKUPNA IZJAVA GLEDE ISLANDIJE, NORVEŠKE, ŠVICE IN LIHTENŠTAJNA

Pogodbenici Sporazuma o statusu med Evropsko unijo ter Bosno in Hercegovino glede ukrepov, ki jih izvaja Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Bosni in Hercegovini sta seznanjeni s tesnimi odnosi med Evropsko unijo ter Norveško, Islandijo, Švico in Lihtenštajnom, zlasti na podlagi sporazumov z dne 18. maja 1999 in 26. oktobra 2004 o pridružitvi navedenih držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda.

V takih okoliščinah je zaželeno, da organi Norveške, Islandije, Švice in Lihtenštajna na eni strani ter organi Bosne in Hercegovine na drugi brez odlašanja sklenejo dvostranske sporazume o ukrepih, ki jih izvaja Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Bosni in Hercegovini, in sicer z določbami, ki so podobne določbam Sporazuma o statusu med Evropsko unijo ter Bosno in Hercegovino glede ukrepov, ki jih izvaja Evropska agencija za mejno in obalno stražo v Bosni in Hercegovini.
(2)

V skladu s členom 35(2) Uredbe (EU) 2018/1971 Evropskega parlamenta in Sveta (1) lahko v odboru regulatorjev, delovnih skupinah in upravnem odboru sodelujejo regulativni organi tretjih držav, ki so prvenstveno odgovorni za področje elektronskih komunikacij, kadar so zadevne tretje države z Unijo v ta namen sklenile sporazume. V skladu z zadevnim členom se na podlagi ustreznih določb teh sporazumov pripravijo delovne ureditve, v katerih so navedeni zlasti narava, obseg in način sodelovanja zadevnih regulativnih organov tretjih držav, ki nimajo glasovalne pravice, pri delu Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Urada BEREC, vključno z določbami o sodelovanju pri pobudah BEREC, finančnih prispevkih in osebju Urada BEREC.
(6)

Končna ponudba Združenega kraljestva je ustrezna, ker obveznosti Združenega kraljestva o pokritosti Uniji nudijo največjo pokritost, ki jo ima trenutno Združeno kraljestvo na podlagi seznama Unije v okviru Sporazuma GPA, kar ustreza pokritosti, ki jo ima trenutno Združeno kraljestvo kot država članica na podlagi seznama Unije. Unija bi morala zagotoviti vzajemno obravnavo in prilagoditi svoj seznam, da bi zagotovila ustrezno raven dostopa do gospodarskih subjektov Združenega kraljestva v skladu z Revidiranim sporazumom GPA. Poleg tega so na seznamu Unije iz Dodatka I k Revidiranemu sporazumu GPA potrebna pojasnila, saj Združeno kraljestvo v skladu z Revidiranim sporazumom GPA ne bo več zajeto v navedeni seznam. Ti pogoji, kot so navedeni v Prilogi k temu sklepu, bodo postali del pogojev za pristop Združenega kraljestva k Revidiranemu sporazumu GPA in se bodo odražali v sklepu, ki ga bo Odbor GPA sprejel ob pristopu Združenega kraljestva.
(5)

V nekaterih okoliščinah je treba pravice, ki jih imajo posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, na podlagi Uredbe (EU) 2018/1725, uskladiti s potrebo po tem, da Komisija učinkovito izvaja svoje naloge zagotavljanja varnosti oseb, sredstev in informacij v Komisiji v skladu s Sklepom (EU, Euratom) 2015/443, zlasti varnostnih poizvedb, ob tem pa v celoti spoštovati temeljne pravice in svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. V ta namen člen 25(1)(c), (d) in (h) Uredbe (EU) 2018/1725 Komisiji omogoča omejitev uporabe členov 14 do 17, 19, 20 in 35 ter načela preglednosti, določenega v členu 4(1)(a), kolikor njegove določbe ustrezajo pravicam in obveznostim iz členov 14 do 17, 19 in 20 navedene uredbe.
(1)

Sporazum o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) so Unija in njene države članice podpisale 10. junija 2016. Od 10. oktobra 2016 se začasno uporablja med Unijo na eni strani ter Bocvano, Lesotom, Namibijo, Esvatinijem in Južno Afriko na drugi strani, od 4. februarja 2018 pa med Unijo in Mozambikom.
(7)

Da bi dosegli enotnost pri razlagi in uporabi harmoniziranega sistema na mednarodni ravni in glede na to, da je odločba v skladu z besedilom tarifne podštevilke HS 2530.90, bi morala Unija uporabiti to mnenje Odbora za HS SCO o uvrstitvi.
PRILOGA

Izjava Evropske unije v zvezi z začetkom veljavnosti uredbe (EU) 2017/2226 o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) in državami članicami, ki v celoti uporabljajo schengenski pravni red

Uredba (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2017 o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter podatkov o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in uredb (ES) št. 767/2008 ter (EU) št. 1077/2011 je začela veljati 29. decembra 2017.

Zato bodo za namene tega sporazuma od datuma začetka uporabe Uredbe (EU) 2017/2226 (1) države članice, ki v celoti uporabljajo schengenski pravni red, veljale kot države članice, ki uporabljajo sistem vstopa/izstopa na zunanjih mejah. Obdobje največ 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni se bo izračunalo ob upoštevanju trajanja bivanja v vseh državah članicah, ki uporabljajo sistem vstopa/izstopa na zunanjih mejah.

(1) Datum začetka uporabe bo v skladu s členom 73 Uredbe (EU) 2017/2226 določila Komisija.