(8)

Nova ocena ukrepov, ki jih je sprejelo Združeno kraljestvo za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2014/2015 v odgovor na priporočilo Sveta v skladu s členom 126(7) Pogodbe z dne 2. decembra 2009, je privedla do naslednjih ugotovitev: — Združeno kraljestvo je zaradi svetovne gospodarske in finančne krize v letu 2008/2009 doživelo velik upad realne rasti BDP, kar je vplivalo tudi na javne finance. Javnofinančni primanjkljaj je v letu 2009/2010 narasel na 10,9 % BDP. To je bilo v veliki meri posledica upada prihodkov in višjih odhodkov za socialno varnost zaradi krčenja gospodarske aktivnosti ter spodbujevalnih ukrepov, ki jih je vlada napovedala za leto 2009/2010. Združeno kraljestvo je izvedlo konsolidacijski načrt, ki je bil osredotočen predvsem na zmanjševanje porabe in s katerim se je začel primanjkljaj zmanjševati. — Leta 2010/2011 je javnofinančni primanjkljaj znašal 9,1 % BDP. Ukrepi, ki jih je izvedlo Združeno kraljestvotega leta, so izhajali iz predproračunskega poročila 2009, napovedanega decembra, iz marca sprejetega proračuna ter drugega izrednega proračuna, sprejetega junija po splošnih volitvah. Oktobra 2010 je bil objavljen tudi pregled porabe. Na splošno so bili ukrepi zgoščeni proti koncu obdobja in usmerjeni na zmanjšanje porabe, ne pa na povečanje davkov. V obdobju do leta 2014/2015 marca sprejeti proračuni, jesenske napovedi in pregledi porabe niso bistveno spremenili prvotnih konsolidacijskih načrtov. Program, izveden v petih letih, je bil osredotočen na znatna zmanjšanja resorske porabe, zamrznitve plač in zmanjšanje porabe za socialno varstvo. Glavni napovedani davčni ukrepi so vključevali povečanje standardne stopnje DDV, uvedbo in povečanje bančne dajatve, višje prispevke za socialno varnost, znižanje stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, povečanje dohodninskih olajšav, zmanjšanje stopnje dajatve na alkohol in ukrepe za preprečevanje izogibanja davkom. Od leta 2012/2013 so na višino primanjkljaja ugodno vplivali tudi prenosi dividend iz Banke Anglije prek programa za nakup sredstev. Zaradi izvajanja konsolidacijskega načrta se je nominalni primanjkljaj vsako leto zmanjšal, in sicer na 7,7 % BDP v letu 2011/2012, na 7,6 % BDP v letu 2012/2013, na 5,9 % BDP v letu 2013/2014 in na 5,2 % BDP v letu 2014/2015. Strukturni primanjkljaj je znašal 7,0 % BDP v letu 2010/2011, 5,9 % BDP v letih 2011/2012 in 2012/2013, 4,6 % BDP v letu 2013/2014 in 4,7 % BDP v letu 2014/2015. — Povprečni strukturni napor med letoma 2010/2011 in 2014/2015 je znašal 0,7 % BDP. Po prilagoditvi zaradi učinka popravkov potencialne rasti proizvodnje med sedanjo napovedjo in napovedjo, na kateri so temeljila priporočila Sveta z dne 2. decembra 2009, ter zaradi učinka gibanja prihodkov v primerjavi s standardno elastičnostjo pri rasti BDP je povprečni letni prilagojeni strukturni napor v celotnem obdobju ocenjen na 1,1 % BDP, kar je nižje od 1,75 % letnega povprečnega fiskalnega napora, ki ga je priporočil Svet. — Ocenjeni kumulativni obseg diskrecijskih ukrepov za konsolidacijo javnih financ, določenih med predproračunskim poročilom 2009 in jesensko napovedjo 2014 znaša približno 3,5 % BDP med letoma 2010/2011 in 2014/2015. — Bruto javni dolg se je med postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem še naprej povečeval in v letu 2014/2015 dosegel 88,4 % BDP. Pri tem poslabšanju deleža dolga je bil glavni dejavnik nominalni primanjkljaj, pa tudi intervencije v finančnem sektorju.