PRILOGA

„PRILOGA PARAMETRI IZ ČLENA 3 1. Opredelitev pojmov Aktivni antenski sistemi pomenijo bazno postajo in antenski sistem, kjer se amplituda in/ali faza med antenami nenehno prilagajata, kar privede do antenskega vzorca, ki se spreminja glede na kratkoročne spremembe v radijskem okolju. To ne zajema oblikovanja dolgoročnega signala, kot je konstantni električni navzdolnji nagib (downtilt). V baznih postajah z aktivnimi antenskimi sistemi je antenski sistem integriran kot del sistema bazne postaje ali izdelka. Neaktivni antenski sistemi pomenijo bazno postajo in antenski sistem, ki zagotavlja enega ali več antenskih priključkov, ki so povezani z eno ali več ločeno zasnovanimi pasivnimi elementi antene za oddajanje radijskih valov. Amplituda in faza signalov antenskim elementom se ne prilagajata nenehno kratkoročnim spremembam v radijskem okolju. Ekvivalentna izotropna sevana moč (EIRP) je zmnožek moči, dovedene na anteno, in dobitka antene v določeni smeri glede na izotropno anteno (absolutni ali izotropni dobitek). Celotna sevana moč (v nadaljnjem besedilu: TRP) meri, koliko moči seva sestavljena antena. Ustreza skupni dovedeni moči v sistem antenskega niza, zmanjšani za vse izgube v sistemu antenskega niza. TRP pomeni integral moči, ki se oddaja v različne smeri na celotnem območju sevanja, kot je prikazano v enačbi: pri čemer je P (θ,φ) moč, izsevana iz sistema antenskega niza v smeri (θ,φ) in izračunana po enačbi: pri čemer je PTx moč (izmerjena v vatih), ki se dovede v sistem antenskega niza, g (θ,φ) pa dobitek sistema antenskega niza v smeri (θ, φ). Ozkopasovni sistem je prizemni sistem, ki lahko zagotavlja elektronske komunikacijske storitve in deluje na kanalu 200 kHz (1), razen katerega koli sistema GSM. Širokopasovni sistem je prizemni sistem, ki lahko zagotavlja elektronske komunikacijske storitve, ki delujejo v širšem kanalu kot 200 kHz (2). 2. Razpored frekvenc Znotraj pasu 900 MHz je frekvenčna ureditev naslednja: (1) Dupleksni način obratovanja je frekvenčni dupleks (FDD). Dupleksni razmik znaša 45 MHz, pri čemer se oddajanje terminalske postaje (navzgornja povezava 900 MHz FDD) v spodnjem delu pasu začne pri 880 MHz in konča pri 915 MHz (v nadaljnjem besedilu: spodnji pas 900 MHz), oddajanje bazne postaje (navzdolnja povezava 900 MHz FDD) v zgornjem delu pasu pa se začne pri 925 MHz in konča pri 960 MHz (v nadaljnjem besedilu: zgornji pas 900 MHz). (2) Dodeljena velikost bloka na splošno zagotavlja možnost dostopa do vsaj 5 MHz zveznega spektra. Če so dodeljeni manjši bloki, morajo biti večkratniki 200 kHz. (3) Spodnji pas 900 MHz ali njegovi deli se lahko uporabljajo za delovanje samo navzgornje povezave (3) brez parnega spektra znotraj zgornjega pasu 900 MHz. (4) Zgornji pas 900 MHz ali njegovi deli se lahko uporabljajo za delovanje samo navzdolnje povezave (4) brez parnega spektra znotraj spodnjega pasu 900 MHz. (5) Oddajanje bazne postaje in terminalske postaje je v skladu s tehničnimi pogoji, določenimi v oddelkih 4 in 5 oziroma 6. Znotraj pasu 1 800 MHz je frekvenčna ureditev naslednja: (6) Dupleksni način obratovanja je frekvenčni dupleks (FDD). Dupleksni razmik je 95 MHz, pri čemer se oddajanje terminalske postaje (navzgornja povezava FDD 1 800 MHz) v spodnjem delu pasu začne pri 1 710 MHz in konča pri 1 785 MHz (v nadaljnjem besedilu: spodnji pas 1 800 MHz), oddajanje bazne postaje (navzdolnja povezava FDD 1 800 MHz) v zgornjem delu pasu pa se začne pri 1 805 MHz in konča pri 1 880 MHz (v nadaljnjem besedilu: zgornji pas 1 800 MHz). (7) Dodeljena velikost bloka na splošno zagotavlja možnost dostopa do vsaj 5 MHz zveznega spektra. Če so dodeljeni manjši bloki, morajo biti večkratniki 200 kHz. (8) Spodnji pas 1 800 MHz ali njegovi deli se lahko uporabljajo samo za delovanje navzgornje povezave3 brez parnega spektra znotraj spodnjega pasu 1 800 MHz. (9) Zgornji pas 1 800 MHz ali njegovi deli se lahko uporabljajo samo za delovanje navzdolnje povezave4 brez parnega spektra znotraj spodnjega pasu 1 800 MHz. (10) Oddajanje bazne postaje in terminalske postaje je v skladu s tehničnimi pogoji, določenimi v oddelkih 4 in 5 oziroma 6. 3. Frekvenčno ločevanje Frekvenčno ločevanje frekvenc je potrebno, da se ob odsotnosti dvostranskih ali večstranskih sporazumov o koordinaciji frekvenc med sosednjimi sistemi zagotovi njihov soobstoj, pri čemer se ne izključijo manj strogi tehnični parametri, če se tako dogovorijo operaterji takih sistemov. Če koordinacija frekvenc ni zagotovljena, se med nazivnimi robovi kanalov sosednjih sistemov uporabi frekvenčno ločevanje 200 kHz, kot sledi: (1) ozkopasovni sistem in širokopasovni sistem, oba v skladu z masko robov spektralnega bloka (5); (2) dve različni vrsti ozkopasovnih sistemov, ki sta v skladu z masko robov spektralnega bloka; (3) sistem GSM in ozkopasovni sistem ali širokopasovni sistem, oba v skladu z masko robov spektralnega bloka. Pri ozkopasovnem sistemu, ki deluje v načinu zaščitnega pasu (6) zadevnega širokopasovnega sistema, se med robom kanala tega ozkopasovnega sistema in robom operaterjevega bloka uporabi frekvenčno ločevanje 200 kHz ali več, pri čemer se upoštevajo obstoječi zaščitni pasovi med robovi bloka operaterjev ali robom delovnega pasu (frekvenčno sosednje z drugimi storitvami). Ta ozkopasovni sistem deluje le znotraj kanalov ustreznih širokopasovnih sistemov s širino kanala 10 MHz ali več. Odvisno od nacionalnih okoliščin pri uvedbi prizemnih sistemov, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, in železniških mobilnih radijskih (7) sistemov se lahko med nazivnimi robovi kanala teh sistemov uporabi frekvenčno ločevanje 200 kHz na frekvenčnem robu 925 MHz v naslednjih primerih: (a) železniški mobilni radijski sistem, ki deluje v kanalu 200 kHz in frekvenčno meji na frekvenco širokopasovnega sistema; (b) železniški mobilni radijski sistem, ki deluje v kanalu, večjem od 200 kHz, ki frekvenčno meji na ozkopasovni sistem; (c) železniški mobilni radijski sistem, ki deluje v kanalu 200 kHz in frekvenčno meji na ozkopasovni sistem različnega tipa. Izvajanje frekvenčnega ločevanja 200 kHz se upravlja na nacionalni ravni (8), da se zagotovi učinkovita uporaba spektra. 4. Tehnični pogoji za bazne postaje – maska robov spektralnega bloka Tehnični parametri za bazne postaje, t. i. maska robov spektralnega bloka (v nadaljnjem besedilu: BEM), določeni v tem oddelku, so ključni za zagotovitev soobstoja sosednjih elektronskih komunikacijskih omrežij, kadar niso sklenjeni dvostranski ali večstranski sporazumi med operaterji takih sosednjih omrežij. BEM se nanašajo na tehnične pogoje, povezane s pravicami do uporabe radiofrekvenčnega spektra, in preprečevanje motenj med uporabniki radiofrekvenčnega spektra, ki imajo take pravice. Operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij v frekvenčnih pasovih 900 MHz ali 1 800 MHz se lahko dvostransko ali večstransko dogovorijo o manj strogih tehničnih parametrih, če še naprej izpolnjujejo tehnične pogoje, ki se uporabljajo za zaščito drugih storitev, aplikacij ali omrežij, in svoje obveznosti, ki izhajajo iz čezmejne koordinacije. BEM je emisijska maska, ki določa ravni moči kot funkcijo frekvence glede na rob spektralnega bloka, dodeljen (ali licenciran) operaterju. Sestavljena je iz več elementov, kot je opredeljeno v preglednici 1. Omejitev moči osnove zagotavlja zaščito spektra drugih operaterjev v frekvenčnem pasu 900 MHz ali 1 800 MHz. Omejitev moči dodatne osnove je omejitev zunaj pasu, ki zagotavlja zaščito spektra za storitve in aplikacije zunaj frekvenčnega pasu 900 MHz ali 1 800 MHz. Omejitev moči v prehodnem območju omogoča padec moči znotraj bloka na omejitev moči osnove in zagotavlja soobstoj z drugimi operaterji v sosednjih blokih. BEM iz te priloge se ne uporabljajo za sisteme GSM. Preglednica 1 Opredelitev elementov BEM Element BEM Opredelitev Znotraj bloka Dodeljen spektralni blok, za katerega velja BEM. Osnova Spekter v frekvenčnem pasu 900 MHz ali 1 800 MHz, ki se uporablja za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, brez zadevnega bloka operaterja in ustreznih prehodnih območij. Prehodno območje Spekter, ki je sosednji bloku operaterja. Dodatna osnova Spekter v pasovih, ki mejijo na frekvenčni pas 900 MHz ali 1 800 MHz, kjer se uporabljajo posebne omejitve moči za zaščito drugih storitev. Slika 1 prikazuje splošno BEM, ki se uporablja za frekvenčni pas 900 MHz ali 1 800 MHz. Omejitve moči se zagotovijo ločeno za neaktivne in aktivne antenske sisteme. Za neaktivne antenske sisteme se omejitve moči nanašajo na srednjo ekvivalentno izotropno sevano moč (v nadaljnjem besedilu: EIRP); za aktivne antenske sisteme se omejitve moči uporabljajo za srednjo skupno sevano moč (v nadaljnjem besedilu: TRP). Srednja vrednost EIRP ali TRP se izračuna kot povprečje časovnega intervala in pasovne širine merilne frekvence. Kar zadeva čas, se srednja vrednost EIRP ali TRP izračuna kot povprečje aktivnih deležev signalnih rafalov in ustreza eni sami nastavitvi nadzora moči. Kar zadeva frekvence, se srednja vrednost EIRP ali TRP izmeri prek pasovne širine merilne frekvence, kot je navedena v spodnjih preglednicah 3, 4 in 5. Na splošno in če ni določeno drugače, omejitve moči BEM ustrezajo skupni sevani moči posamezne naprave, vključno z vsemi oddajnimi antenami, razen pri osnovnih, prehodnih in dodatnih osnovnih omejitvah moči za bazne postaje z neaktivnimi antenskimi sistemi, ki so določene za posamezno anteno. Tehnični pogoji za bazne postaje z neaktivnimi antenskimi sistemi se uporabljajo za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve z uporabo frekvenčnih pasov 900 MHz in 1 800 MHz. Tehnični pogoji za bazne postaje z aktivnimi antenskimi sistemi se uporabljajo za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve z uporabo frekvenčnega pasu 1 800 MHz. Bazne postaje z aktivnimi antenskimi sistemi se ne uporabljajo v frekvenčnem pasu 900 MHz. Pri opremi, ki deluje v frekvenčnem pasu 900 MHz ali 1 800 MHz, se lahko uporabljajo tudi drugi tehnični parametri, kot so navedeni spodaj, če se uporabljajo ustrezne tehnike za blaženje motenja. Te tehnike za blaženje morajo biti skladne z Direktivo 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter zagotavljati vsaj enakovredno raven zaščite, kot jo zagotavljajo bistvene zahteve navedene direktive. Preglednica 2 Omejitve moči znotraj bloka za bazne postaje z neaktivnimi antenskimi sistemi in aktivnimi antenskimi sistemi Element BEM Omejitev EIRP za neaktivne antenske sisteme Omejitev TRP za aktivne antenske sisteme (samo za frekvenčni pas 1 800 MHz) Znotraj bloka Ni obvezno. Če zgornjo mejo določi država članica, se lahko za širokopasovni sistem uporabi vrednost med 63 dBm/(5 MHz) in 67 dBm/(5 MHz) na anteno, za ozkopasovni sistem pa se lahko uporabi vrednost med 60 dBm/(200 kHz) in 69 dBm/(200 kHz) na anteno. Ni obvezno. Če zgornjo mejo določi država članica, se lahko uporabi vrednost 58 dBm/(5 MHz) na celico (*1). Pojasnila k preglednici 2 Za lokacije, na katerih se uporablja postopek koordinacije s sosednjimi storitvami, lahko države članice določijo zgornjo mejo sevane moči. Preglednica 3 Omejitve moči osnove za bazne postaje z neaktivnimi antenskimi sistemi in aktivnimi antenskimi sistemi Element BEM Frekvenčno območje Najvišja srednja omejitev EIRP za neaktivne antenske sisteme na anteno Najvišja srednja omejitev TRP za aktivne antenske sisteme na celico (samo za frekvenčni pas 1 800 MHz) (*2) Osnova Bloki navzdolnje povezave FDD +3 dBm/MHz –6 dBm/MHz

Preglednica 4 Omejitve moči za prehodna območja za bazne postaje z neaktivnimi antenskimi sistemi in aktivnimi antenskimi sistemi Element BEM Frekvenčno območje Najvišja srednja omejitev EIRP za neaktivne antenske sisteme na anteno (*3) Najvišja srednja omejitev TRP za aktivne antenske sisteme na celico (samo za frekvenčni pas 1 800 MHz) (*4) Prehodno območje 0 do 0,2 MHz odmika od roba bloka 32,4 dBm/(0,2 MHz) 17,4 dBm/(0,2 MHz) 0,2 do 1 MHz odmika od roba bloka 13,8 dBm/(0,8 MHz) 4,7 dBm/(0,8 MHz) 1 do 5 MHz odmika od roba bloka 5 dBm/MHz -4 dBm/MHz 5 do 10 MHz odmika od roba bloka 12 dBm/(5 MHz) 3 dBm/(5 MHz)

Preglednica 5 Omejitve moči dodatne osnove za bazne postaje z neaktivnimi antenskimi sistemi Element BEM Frekvenčno območje, ki se uporablja Najvišja srednja omejitev EIRP za neaktivne antenske sisteme na anteno (*5) (*6) Dodatna osnova 0 do 0,2 MHz odmika od roba bloka 32,4 dBm/(0,2 MHz) 0,2 do 1 MHz odmika od roba bloka 13,8 dBm/(0,8 MHz) 1 do 5 MHz odmika od roba bloka 5 dBm/MHz 5 do 10 MHz odmika od roba bloka 12 dBm/(5 MHz) >10 MHz odmika od roba bloka (*7) 3 dBm/MHz Pojasnila k preglednici 5 Preglednica 5 se uporablja samo za območje zunaj pasu v skladu s sliko 1 in preglednico 1. To pomeni, da frekvenčno območje, ki se uporablja, v celoti spada v območje zunaj pasu. Za bazne postaje z aktivnimi antenskimi sistemi se mejne vrednosti zunaj bloka iz preglednic 3 in 4 uporabljajo tudi za območje zunaj pasu v razponu od 0 do 10 MHz od roba pasu, kakor je ustrezno glede na položaj dodeljenega spektralnega bloka. 5. Drugi pogoji Območje oddajanja neželenih emisij za bazne postaje v frekvenčnih pasovih 900 MHz in 1 800 MHz se začne s frekvenčnim odmikom 10 MHz od ustreznega roba frekvenčnega pasu (10). Prizemnim sistemom, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve z uporabo aktivnih antenskih sistemov, se ne odobri večja zaščita pred sistemi v sosednjih pasovih kot prizemnim sistemom, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve z uporabo neaktivnih antenskih sistemov. 6. Tehnični pogoji za terminalske postaje Terminalske postaje aktivnih antenskih sistemov se ne uporabljajo v frekvenčnih pasovih 900 MHz ali 1 800 MHz. Preglednica 6 Omejitev moči znotraj bloka za terminalske postaje Element BEM Omejitev največje srednje moči (*8) Znotraj bloka 25 dBm (*9)

(1) Primer takega sistema je NB-IoT.

(2) Primeri takih sistemov so: LTE, vključno s strojnimi komunikacijami v LTE in naprednimi strojnimi komunikacijami v LTE; UMTS; WiMAX; 5G New Radio.

(3) Tak primer je dodatna navzgornja povezava.

(4) Tak primer je dodatna navzdolnja povezava.

(5) Glej oddelek 4 Priloge.

(6) Tj. na strani frekvenčnega bloka, ki se uporablja za širokopasovni sistem.

(7) Železniške mobilne radijske komunikacije obsegajo globalni sistem za mobilne komunikacije – železnica (v nadaljnjem besedilu: GSM-R) in njegove naslednike, vključno s prihodnjim železniškim mobilnim komunikacijskim sistemom (v nadaljnjem besedilu: FRMCS). Usklajeni spekter za železniške mobilne radijske sisteme ureja Sklep Komisije (EU) 2021/1730.

(8) Poročilo CEPT št. 80 vsebuje zbirko orodij za izvajanje frekvenčnega ločevanja med različnimi prizemnimi sistemi, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve.

(9) Direktiva 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu in razveljavitvi Direktive 1999/5/ES (UL L 153, 22.5.2014, str. 62).

(*1) Pri večsektorski bazni postaji se uporablja omejitev sevane moči za vsak posamezen sektor.

(*2) Pri večsektorski bazni postaji se uporablja omejitev sevane moči za vsak posamezen sektor.

(*3) Omejitve EIRP za neaktivne antenske sisteme bi se lahko sprostile na nacionalni ravni, če bi se tako dogovorili vsi prizadeti operaterji prizemnih sistemov, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, ali v skladu z že vzpostavljenim nacionalnim izvajanjem.

(*4) Pri večsektorski bazni postaji se uporablja omejitev sevane moči za vsak posamezen sektor.

(*5) Če sosednje storitve, aplikacije in omrežja ostanejo zaščitene nad 960 MHz, pod 1 805 MHz in nad 1 880 MHz, se lahko višje mejne vrednosti EIRP uporabljajo za bazne postaje za neaktivne antenske sisteme za vsak primer posebej na nacionalni ravni. Namreč, (a) omejitve EIRP do 6 dB so dovoljene v razponu od 0 do 0,2 MHz od roba pasu za ozkopasovne sisteme, katerih moč znotraj bloka je višja od 49 dBm/(200 kHz) (tj. do 55 dBm/(200 kHz)), (b) mejne vrednosti EIRP, ki so do 11 dB višje, so dovoljene v območju od 0 do 10 MHz od roba pasu, da se podpre večji dobitek antene od 18 dBi do 29 dBi.

(*6) Če sosednje storitve, aplikacije in omrežja ostanejo zaščitene pod 925 MHz, se lahko višje mejne vrednosti EIRP uporabljajo za bazne postaje za neaktivne antenske sisteme za vsak primer posebej na nacionalni ravni.

(*7) Vrednosti za neželena sevanja v oddelku 5 se uporabljajo za frekvenčni odmik več kot 10 MHz od roba frekvenčnega pasu.

(10) Ustrezne omejitve so določene v Priporočilu ERC 74-01.

(*8) Zgornja meja moči, ki se priporoča za mobilne terminalske postaje, je določena kot TRP. Omejitev sevane moči znotraj bloka za fiksne/nomadske terminalske postaje se lahko določi na nacionalni ravni, če zaščita drugih storitev, omrežij in aplikacij ni ogrožena in so izpolnjene čezmejne obveznosti.

(*9) Za to vrednost velja morebitna toleranca do +2 dB, da se upoštevata obratovanje pod izjemnimi okoljskimi pogoji in toleranca pri proizvodnji. Ta vrednost ne vključuje preskusne tolerance.