IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/1947

z dne 13. oktobra 2022

o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2020/1550 s posodobitvijo večletnega programa nadzora za obdobje 2021–2025 in določitvijo programa nadzora za leto 2023

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (1) ter zlasti člena 118(1), točka (b), in člena 118(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Za izvrševanje zakonodaje Unije o agroživilski verigi so odgovorne države članice, katerih pristojni organi z organiziranjem uradnega nadzora spremljajo in preverjajo, da se zadevne zahteve Unije učinkovito izpolnjujejo in izvršujejo. Poleg tega spremljanja in preverjanja morajo v skladu s členom 116 Uredbe (EU) 2017/625 strokovnjaki Komisije v državah članicah izvajati nadzor, vključno s presojami, za preverjanje uporabe zakonodaje Unije. Ta nadzor Komisije bi bilo treba izvajati na področjih varnosti hrane in krme, zdravja in dobrobiti živali, zdravja rastlin, fitofarmacevtskih sredstev ter delovanja nacionalnih sistemov nadzora in pristojnih organov, ki te sisteme upravljajo, ob upoštevanju sinergij z ureditvami nadzora v okviru skupne kmetijske politike.

(2) Z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2020/1550 (2) je bil vzpostavljen večletni program nadzora, ki ga strokovnjaki Komisije izvajajo v državah članicah za preverjanje uporabe zakonodaje Unije o agroživilski verigi, za obdobje 2021–2025, ki je skladen z mandatom Komisije in odraža njene prednostne naloge. Med izvajanjem tega večletnega programa nadzora se je izkazalo, da ni dovolj prožen, da bi strokovnjakom Komisije omogočal preiskovanje in zbiranje informacij v zvezi z izjemnimi razmerami, nastajajočimi težavami in novim razvojem dogodkov na področjih, ki jih urejajo pravila iz člena 1(2) Uredbe (EU) 2017/625 in pravila iz navedene uredbe. V poglavje 10 Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/1550 bi bilo treba dodati novo prednostno področje, ki bi zajemalo take primere, kot je določeno v členu 116(1), točka (c)(iii) Uredbe (EU) 2017/625.

(3) Določitev strogega časovnega okvira za nadzor na prednostnih področjih za vsako od petih let večletnega programa nadzora ni skladna s stopnjo prožnosti, ki je potrebna za izpolnitev ciljev preverjanja delovanja nacionalnih sistemov nadzora, vključno s preiskovanjem in zbiranjem informacij v zvezi s praksami izvrševanja ali težavami, izjemnimi razmerami in novim razvojem dogodkov v državah članicah, ter za izvajanje nadzora Komisije glede na tveganje. Zato bi bilo treba ohraniti večletni program nadzora za obdobje 2021–2025, poglavje 11 Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/1550, v katerem je določena letna razčlenitev nadzora za obdobje 2021–2025, pa bi bilo treba nadomestiti s programom nadzora za naslednje leto in ga vsako leto posodobiti.

(4) Uvodno besedilo v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/1550, v skladu s katerim morajo strokovnjaki Komisije na vsakem prednostnem področju v vseh državah članicah izvajati nadzor, vključno s preverjanji na kraju samem in analizami na podlagi dokumentacije, bi bilo treba spremeniti, da bi bilo bolj usklajeno z zahtevami iz člena 116 Uredbe (EU) 2017/625.

(5) V poglavji 10 in 11 Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/1550 bi bilo treba ločeno uvesti področje gensko spremenjenih organizmov kot novo prednostno področje, da bi bilo besedilo bolje usklajeno z obstoječim pododdelkom iz člena 1(2) Uredbe (EU) 2017/625. Iz poglavij 1, 2 in 7 Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/1550 bi bilo treba črtati nadaljnja sklicevanja na to prednostno področje.

(6) Rezultati prejšnjega nadzora Komisije nad nacionalnimi programi nadzora salmonele in analiza Evropske agencije za varnost hrane (EFSA), ki je na voljo v poročilih o zoonozah za leti 2019 (3) in 2020 (4), kažejo, da je večina držav članic dosegla cilje Unije za vse kategorije perutnine. Države članice Komisiji letno poročajo o rezultatih nadzora salmonele za kokoši vrste Gallus gallus, kokoši nesnice, brojlerje ter matične jate puranov in jate pitovnih puranov. Glede na navedeno in ob upoštevanju nadzora Komisije nad izvajanjem obveznosti iz Uredbe Komisije (ES) št. 2073/2005 (5) glede uradnega vzorčenja v zvezi s proizvodnimi higienskimi merili v letu 2023 ni potrebe po posebnih presojah nacionalnih programov nadzora salmonele.

(7) Letne ocene nacionalnih načrtov spremljanja ostankov, ki jih predložijo države članice, so sestavni del nadzora Komisije, ki se izvaja na prednostnem področju ostankov v živih živalih in živilih živalskega izvora. Ločeno sklicevanje na te ocene zato ni potrebno in bi ga bilo treba črtati iz večletnega programa nadzora.

(8) Dve prednostni področji znotraj področja zdravja živali, in sicer aktivne epizootske bolezni in enzootske bolezni, bi bilo treba preimenovati v bolezni kategorije A oziroma bolezni kategorij B in C v skladu z Uredbo (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Tako se bo terminologija v večletnem programu nadzora uskladila s terminologijo iz navedene uredbe.

(9) Komisija je v svoj nadzor nedavno vključila obstoječe nacionalne veterinarske programe za zoonoze, ki se ne prenašajo s hrano, ki jih je sofinancirala. Zato v letu 2023 ne bi smeli izvajati nadzora nad zoonozami, ki se ne prenašajo s hrano.

(10) Cilj za zoonoze, ki se ne prenašajo s hrano, v poglavju 3 Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/1550 je bil omejen na zgolj tiste zoonoze, za katere so bili vzpostavljeni nacionalni veterinarski programi, ki jih sofinancira Komisija. Da bi strokovnjakom Komisije omogočili izvajanje nadzora nad zoonozami, ki se ne prenašajo s hrano, vključno s tistimi, za katere ni takih programov, kot je COVID-19 pri nercih, bi bilo treba v večletnem programu nadzora spremeniti navedeni cilj.

(11) Komisija je v letih 2021 in 2022 prednostno obravnavala nadzor nad boleznimi v okviru prednostnega področja epizootskih bolezni, tj. bolezni kategorije A v skladu z Uredbo (EU) 2016/429, kot sta afriška prašičja kuga in visokopatogena aviarna influenca. Zaradi te prednostne obravnave v navedenih dveh letih ni bilo nadzora nad enzootskimi boleznimi, tj. boleznimi kategorij B in C v skladu z Uredbo (EU) 2016/429. Komisija bi morala zato v letu 2023 izvajati nadzor na tem prednostnem področju.

(12) Komisija se je v sporočilu z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (7) zavezala, da bo pregledala zakonodajo o dobrobiti živali. Posledično bi se moralo v letu 2023 nadaljevati delo na prednostnih področjih dobrobiti živali na kmetijah in ob zakolu. Zato bi bilo treba v večletni program nadzora dodati dobrobit goveda, ki se goji za proizvodnjo mesa, ter rib v ribogojnicah med prevozom in pri usmrtitvi.

(13) Uredba (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta (8) določa, da morajo države članice pripraviti večletne programe preiskav na podlagi tveganja za karantenske škodljive organizme, in uvaja letne preiskave v zvezi s prednostnimi škodljivimi organizmi. Zato bi bilo treba v poglavje 5 Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/1550 dodati nadzor Komisije nad izvajanjem teh programov preiskav.

(14) Zaradi omejitev, uvedenih v odziv na COVID-19, je bilo treba odložiti del nadzora v tretjih državah, kar je Komisiji omogočilo, da je leta 2021, tj. leto pozneje, kot je bilo načrtovano v Prilogi k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/1550, začela nadzor na prednostnem področju fitofarmacevtskih sredstev. Nadzor Komisije na tem prednostnem področju bi se moral v letu 2023 nadaljevati.

(15) Zaradi tekoče razprave o osnutku uredbe o trajnostni rabi pesticidov, ki bi nadomestila Direktivo 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), leta 2022 ni bilo nadzora nad trajnostno rabo pesticidov, ki se ne bi smel izvajati niti v letu 2023. Nadzor na tem prednostnem področju bi se moral nadaljevati, ko bo sprejeta nova pravna podlaga.

(16) Zaradi preložitve datuma začetka uporabe novega zakonodajnega okvira za ekološko pridelavo, tj. Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta (10), s 1. januarja 2021 na 1. januar 2022 in da bi imele države članice dovolj časa za izvedbo novih ukrepov pred nadzorom njihovega izvajanja, v letu 2022 ni bilo nadzora v državah članicah na prednostnem področju ekološkega kmetijstva. Komisija bi morala zato v letu 2023 izvajati nadzor na tem prednostnem področju.

(17) Nadzor na prednostnem področju spremljanja antimikrobične odpornosti zoonotskih in komenzalnih bakterij, ki naj bi se v skladu s Prilogo k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/1550 začel leta 2022, bi se moral namesto tega začeti leta 2023, da bi se čim bolj povečala njegova učinkovitost glede na to, kdaj bodo podatki, potrebni za ta nadzor, na voljo za analizo.

(18) Da bi Komisija lahko podprla pristojne organe držav članic pri hitri izpolnitvi novih zahtev za nadzor na podlagi tveganja, namenjen odkrivanju goljufivih in zavajajočih praks in uveden s členom 9(2) Uredbe (EU) 2017/625, je bilo pomembno zbrati informacije in primere dobrih praks za pripravo smernic za države članice. Ta cilj bi bilo najbolje doseči s študijami za ugotavljanje dejstev, ne s presojami, saj bi ta pristop omogočil širše področje uporabe ter spodbudil dialog s pristojnimi organi držav članic in organizacijo sestankov z drugimi organi kazenskega pregona in preiskovalci goljufij. Cilj prednostnega področja goljufij bi bilo zato treba spremeniti, da bo odražal to spremembo.

(19) V večletnem programu nadzora iz Izvedbenega sklepa (EU) 2020/1550 je bil nadzor nad izvozom opredeljen kot prednostno področje, ki upravičuje določeno stopnjo nadzora Komisije. Za izpolnjevanje uvoznih zahtev tretjih držav so v prvi vrsti odgovorni nosilci živilske dejavnosti v Uniji, ki izvažajo živali in blago v tretje države. Kadar se za pošiljke živali in blaga zahteva uradna potrditev skladnosti nosilcev dejavnosti z navedenimi zahtevami, to opravijo odgovorni pristojni organi v državah članicah. Ob priznavanju vlog in odgovornosti nosilcev živilske dejavnosti in pristojnih organov držav članic v zvezi s tem se nadzor Komisije na tem področju več ne šteje za prednostno nalogo, ki bi jo bilo treba vključiti v revidirani večletni program nadzora.

(20) Prilogo k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/1550 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1 Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2020/1550 se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2 Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 13. oktobra 2022 Za Komisijo predsednica Ursula VON DER LEYEN

(1) UL L 95, 7.4.2017, str. 1.

(2) Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1550 z dne 23. oktobra 2020 o vzpostavitvi večletnega programa nadzora, ki ga strokovnjaki Komisije izvajajo v državah članicah za preverjanje uporabe zakonodaje Unije o agroživilski verigi, za obdobje 2021–2025 (UL L 354, 26.10.2020, str. 9).

(3) EFSA Journal 2021;19(2):6406.

(4) EFSA Journal 2021;19(12):6971.

(5) Uredba Komisije (ES) št. 2073/2005 z dne 15. novembra 2005 o mikrobioloških merilih za živila (UL L 338, 22.12.2005, str. 1).

(6) Uredba (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (UL L 84, 31.3.2016, str. 1).

(7) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem, COM(2020) 381 final z dne 20. maja 2020.

(8) Uredba (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o ukrepih varstva pred škodljivimi organizmi rastlin, spremembi uredb (EU) št. 228/2013, (EU) št. 652/2014 in (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 69/464/EGS, 74/647/EGS, 93/85/EGS, 98/57/ES, 2000/29/ES, 2006/91/ES in 2007/33/ES (UL L 317, 23.11.2016, str. 4).

(9) Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (UL L 309, 24.11.2009, str. 71).

(10) Uredba (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (UL L 150, 14.6.2018, str. 1).