SEZNAM PRILOG

PRILOGA I

OPREDELITVE POJMOV IN SPLOŠNE ZAHTEVE

A. OPREDELITVE POJMOV

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:

1. tip vozila

glede vgradnje svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav, pomeni vozila, ki se ne razlikujejo po takih bistvenih značilnostih, kot so:

1.1 mere in zunanja oblika vozila;

1.2 število in namestitev naprav;

ravno tako niso „vozila drugega tipa“:

1.3.1 vozila, ki se razlikujejo po točkah 1.1 in 1.2, vendar ne toliko, da bi to pomenilo spremembo tipa, števila, lege in geometrijske vidnosti žarometov in svetilk, predpisanih za obravnavani tip vozila;

1.3.2 vozila z vgrajenimi neobveznimi žarometi ali svetilkami, homologiranimi kot sestavnimi deli po določeni direktivi, ali brez njih;

2. prečna ravnina

pomeni navpično ravnino, pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino vozila;

3. neobremenjeno vozilo

pomeni vozilo brez voznika, sopotnika ali tovora, vendar s polnim rezervoarjem goriva in z normalnim kompletom orodja;

4. naprava

pomeni sestavni del ali sklop sestavnih delov, ki se uporabljajo za opravljanje ene ali več funkcij;

5. žaromet ali svetilka

pomeni napravo, načrtovano za osvetlitev ceste ali oddajanje svetlobnega signala drugim udeležencem v prometu. Tudi svetilke zadnje registrske tablice in odsevniki se štejejo za svetilke;

5.1 posamični žaromet ali svetilka

pomeni napravo ali del naprave, ki ima eno funkcijo, eno svetlečo površino in en ali več izvorov svetlobe. Z vidika vgradnje na vozilo pomeni „posamični žaromet ali svetilka“ tudi vsak sklop dveh neodvisnih ali združenih žarometov ali svetilk, enakih ali ne, ki imata isto funkcijo, če sta vgrajena tako, da projekciji njunih svetlečih površin na dano prečno ravnino zavzemata najmanj 60 % ploščine najmanjšega pravokotnika, očrtanega s projekcijama teh svetlečih površin.

V takem primeru se vsak od teh žarometov ali svetilk homologira kot žaromet ali svetilka tipa „D“;

5.2 enakovredni žarometi ali svetilke

pomeni žaromete ali svetilke, ki opravljajo isto funkcijo in so odobreni(-e) v državi registracije vozila; značilnosti takih žarometov ali svetilk so lahko različne od značilnosti žarometov ali svetilk, vgrajenih na vozilo ob homologaciji, če izpolnjujejo zahteve te priloge;

5.3 neodvisni žarometi ali svetilke

pomeni žaromete ali svetilke z ločenimi svetlečimi površinami, izvori svetlobe in ohišji;

5.4 združeni žarometi ali svetilke

pomeni žaromete ali svetilke z ločenimi svetlečimi površinami in izvori svetlobe, vendar s skupnim ohišjem;

5.5 kombinirani žarometi oziroma svetilke

pomeni žaromete ali svetilke z ločenimi svetlečimi površinami, vendar s skupnim izvorom svetlobe in ohišjem;

5.6 integrirani žarometi oziroma svetilke

pomeni naprave z ločenimi izvori svetlobe ali enim izvorom svetlobe, ki deluje v različnih okoliščinah (npr. optične, mehanske ali električne razlike), v celoti ali deloma skupnimi svetlečimi površinami in skupnim ohišjem;

5.7 žaromet za dolgi svetlobni pramen

pomeni žaromet, ki se uporablja za osvetlitev ceste daleč pred vozilom;

5.8 žaromet za kratki svetlobni pramen

pomeni žaromet, ki se uporablja za osvetlitev ceste pred vozilom, ne da bi zaslepljeval nasproti vozeče voznike ali druge udeležence v prometu ali jim povzročal neugodje;

5.9 smerna svetilka

pomeni svetilko za nakazovanje voznikove namere drugim udeležencem v prometu, da bo spremenil smer vožnje v levo ali desno;

5.10 zavorna svetilka

pomeni svetilko za nakazovanje drugim udeležencem v prometu za vozilom, da njegov voznik uporablja delovne zavore;

5.11 prednja pozicijska svetilka

pomeni svetilko za označevanje prisotnosti vozila od spredaj;

5.12 zadnja pozicijska svetilka

pomeni svetilko za označevanje prisotnosti vozila od zadaj;

5.13 žaromet za meglo

pomeni žaromet, ki se uporablja za izboljšanje osvetlitve ceste v megli, snegu, nalivu ali oblaku prahu;

5.14 zadnja svetilka za meglo

pomeni svetilko, ki se uporablja za izboljšanje vidnosti vozila od zadaj v gosti megli;

5.15 žaromet za vzvratno vožnjo

pomeni žaromet, ki se uporablja za osvetlitev ceste za vozilom in opozarjanje drugih udeležencev v prometu, da vozilo vozi vzvratno ali se pripravlja na vzvratno vožnjo;

5.16 varnostne utripalke

pomeni hkratno delovanje vseh smernih svetilk na vozilu kot opozorilo, da vozilo trenutno pomeni posebno nevarnost za druge udeležence v prometu;

5.17 svetilka zadnje registrske tablice

pomeni napravo za osvetlitev prostora, namenjenega za namestitev zadnje registrske tablice; sestavljena je lahko iz več optičnih elementov;

5.18 odsevnik

pomeni napravo, ki označuje prisotnost vozila z odbojem svetlobe iz izvora svetlobe, ki ni povezan z vozilom, opazovalec pa je blizu tega izvora; v tej prilogi se odbojne registrske tablice ne štejejo za odsevnike;

6. svetleča površina (glej Dodatek 1)

6.1 površina, ki oddaja svetlobo svetlobne naprave oziroma odsevnika

pomeni vso zunanjo površino materiala, ki prepušča svetlobo, ali njen del, ki ga prikaže proizvajalec naprave na risbi v zahtevku za homologacijo (glej Dodatek 1);

6.2 svetleča površina svetlobne naprave (glej točke 5.7, 5.8, 5.13 in 5.15)

pomeni pravokotno projekcijo celotne odprtine reflektorja ali pri prednjih žarometih z elipsoidnim reflektorjem projekcijske leče na prečno ravnino. Če svetlobna naprava nima reflektorja, se uporablja opredelitev iz točke 6.3. Če površina oddajanja svetlobe žarometa ali svetilke pokriva le del celotne odprtine reflektorja, se upošteva samo ta del. Pri žarometu za kratki svetlobni pramen je svetleča površina omejena z navidezno projekcijo meje svetlo-temno na lečo. Če sta reflektor in leča medsebojno nastavljiva, se uporablja srednja nastavitev;

6.3 svetleča površina svetlobno-signalne naprave razen odsevnikov (glej točke od 5.9 do 5.12, 5.14, 5.16 in 5.17)

pomeni pravokotno projekcijo svetilke na ravnino, pravokotno na njeno referenčno os in dotikajočo se zunanje površine oddajanja oziroma odbijanja svetlobe svetilke, pri čemer to projekcijo omejujejo robovi zaslonov na tej ravnini, od katerih vsak dopušča ohranitev le 98 % celotne svetlobne jakosti v smeri referenčne osi; za določanje gornje, spodnje in stranskih mej svetleče površine se uporabljajo le zasloni z vodoravnimi oziroma navpičnimi robovi;

6.4 svetleča površina odsevnika (glej točko 5.18)

pomeni pravokotno projekcijo odsevnika na ravnino, pravokotno na njegovo referenčno os in omejeno z ravninami, ki se dotikajo zunanjih robov površine projekcije svetlobe odsevnika in ležijo vzporedno s to osjo. Za določanje gornje, spodnje in stranskih mej svetleče površine se uporabljajo le vodoravne in navpične ravnine;

7. vidna svetleča površina

v določeni smeri opazovanja pomeni, na zahtevo proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika, pravokotno projekcijo bodisi:

— meje svetleče površine, projicirane na zunanjo površino leče (a–b), ali

— površino, ki oddaja oziroma odbija svetlobo (c–d),

na ravnino, pravokotno na smer opazovanja in tangencialno na skrajno zunanjo točko leče (glej risbe v Dodatku 1);

8. referenčna os

pomeni značilno os žarometa ali svetilke, ki jo določi proizvajalec (žarometa ali svetilke) kot referenčno smer (H = 0o, V = 0o) za kote polja pri fotometričnih meritvah in vgradnji žarometa ali svetilke na vozilo;

9. referenčno središče

pomeni presečišče referenčne osi s površino oddajanja oziroma odbijanja svetlobe; referenčno središče določi proizvajalec žarometa ali svetilke;

10. koti geometrijske vidnosti

pomeni kote, ki določajo polje najmanjšega ostrega kota, v katerem mora biti vidna svetleča površina žarometa ali svetilke v smeri referenčne osi. To polje določajo odseki krogle, katere središče sovpada z referenčnim središčem žarometa ali svetilke in katere ekvator je vzporeden s tlemi. Ti odseki se določajo glede na referenčno os. Koti v vodoravni smeri β ustrezajo ločni dolžini, koti v navpični smeri α pa ločni širini. V območju kotov geometrijske vidnosti ne sme biti nobene ovire za širjenje svetlobe s katerega koli dela svetleče površine žarometa ali svetilke v smeri referenčne osi, opazovanega z neskončno oddaljenega opazovališča.

Če se meritve opravljajo bliže žarometu ali svetilki, je za doseganje enake natančnosti treba vzporedno premakniti smer opazovanja. Če so bile kake ovire v območju kotov geometrijske vidnosti že ob homologaciji žarometa ali svetilke, se ne upoštevajo.

Če je po vgradnji žarometa ali svetilke kak del njegove (njene) svetleče površine v smeri referenčne osi zakrit s kakim drugim pred žarometom ali svetilko ležečim delom vozila, je treba predložiti dokaze, da je del žarometa ali svetilke, ki ga ne zakrivajo ovire, še vedno skladen s fotometričnimi vrednostmi, predpisanimi za homologacijo naprave kot optične enote (glej Dodatek 1);

11. skrajni zunanji rob

na vsaki strani vozila pomeni ravnino, ki je vzporedna z vzdolžno srednjo ravnino vozila in poteka skozi njegov stranski zunanji rob, pri čemer se ne upoštevajo štrleči deli:

11.1 vzvratnih ogledal;

11.2 smernih svetilk;

12. skupna širina

pomeni razdaljo med dvema navpičnima ravninama, opredeljenima v točki 11;

13. razdalja med dvema žarometoma ali svetilkama, usmerjenima v isto smer

pomeni razdaljo med pravokotnima projekcijama obrisov dveh svetlečih površin, ki sta določeni glede na primer v točki 6, na ravnino, pravokotno na referenčno os;

14. kontrola delovanja

pomeni kontrolno napravo, ki kaže, ali naprava po vklopu deluje pravilno ali ne;

15. kontrola vključitve

pomeni kontrolno napravo, ki kaže, da je bila naprava vklopljena, ne pa tudi, ali deluje pravilno ali ne.

B. SPLOŠNE ZAHTEVE

1. Svetlobne in svetlobno-signalne naprave morajo biti vgrajene tako, da v normalnih okoliščinah uporabe in kljub tresljajem, ki so jim morda izpostavljene, obdržijo predpisane značilnosti in zagotavljajo, da vozilo izpolnjuje zahteve te direktive. Še posebno ne sme biti mogoče nehote pokvariti nastavitve žarometa ali svetilke.

2. Žarometi morajo biti vgrajeni tako, da jih je mogoče preprosto pravilno nastaviti.

3. Vse svetlobno-signalne naprave morajo biti vgrajene na vozilo tako, da so referenčne osi pravokotne na vzdolžno srednjo ravnino vozila pri bočnih odsevnikih oziroma vzporedne s to ravnino pri vseh drugih signalnih napravah. V vsaki od teh smeri je dovoljena toleranca 3°.

Poleg tega je treba upoštevati vsa morebitna posebna navodila proizvajalca glede vgradnje.

4. Če ni posebnih navodil, se višina in nastavitev žarometa ali svetilke preverjata pri neobremenjenem vozilu, stoječem na ploski vodoravni podlagi, pri čemer je vzdolžna srednja ravnina vozila navpična, krmilna ročica oziroma krmiljeno kolo pa obrnjeno naravnost naprej. Tlak v pnevmatikah mora biti tak, kakršnega določi proizvajalec za predpisane obremenitve.

Če ni posebnih zahtev, morata žarometa ali svetilki, ki sestavljata par:

5.1 biti vgrajena na vozilo simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino;

5.2 biti med seboj simetrična glede na vzdolžno srednjo ravnino;

5.3 izpolnjevati iste zahteve glede barve svetlobe;

5.4 imeti v bistvu iste fotometrične značilnosti.

6. Če ni posebnih navodil, so lahko žarometi ali svetilke, ki imajo različne funkcije, neodvisni ali združeni, kombinirani ali integrirani, če vsak od teh žarometov ali svetilk izpolnjuje zanj veljavne zahteve.

7. Največja višina nad tlemi se meri na najvišji točki, najmanjša višina nad tlemi pa na najnižji točki svetleče površine. Najmanjša višina žarometa za kratki svetlobni pramen se meri na spodnjem robu leče ali reflektorja, če je ta višji.

8. Če ni posebnih zahtev, nobena druga svetilka, razen smernih kazalcev in varnostnih utripalk, ne sme oddajati utripajoče svetlobe.

Nobena rdeča svetloba ne sme biti vidna naprej in nobena bela svetloba, razen morebitnega vgrajenega žarometa za vzvratno vožnjo, ne sme biti vidna nazaj. Ta pogoj se preverja tako (glej risbe po tipih dvo- in trikolesnih vozil v Dodatku 1 k prilogam od II do VI):

9.1 vidnost rdeče svetlobe naprej: rdeča svetloba ne sme biti neposredno vidna za opazovalca, ki se giblje na območju 1 v prečni ravnini 25 m pred skrajnim sprednjim delom vozila;

9.2 vidnost bele svetlobe nazaj: bela svetloba ne sme biti neposredno vidna za opazovalca, ki se giblje na območju 2 v prečni ravnini 25 m za skrajnim zadnjim delom vozila;

območji 1 in 2 sta z vidika opazovalca omejeni vsako s svojimi ravninami:

9.3.1 po višini z dvema vodoravnima ravninama, ki sta 1 m oziroma 2,2 m nad tlemi;

9.3.2 po širini z dvema navpičnima ravninama, ki oklepata kot 15° naprej oziroma nazaj navzven od vozila glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila. Te ravnine vsebujejo presečnice navpičnih ravnin, vzporednih z vzdolžno srednjo ravnino vozila, ki omejujeta njegovo skupno širino, s prečnima ravninama, ki omejujeta skupno dolžino vozila.

10. Električna vezava mora biti taka, da je prednjo pozicijsko svetilko oziroma, če ta ni vgrajena, žaromet za kratki svetlobni pramen in zadnjo pozicijsko svetilko ter svetilke za osvetlitev zadnje registrske tablice mogoče vklopiti oziroma izklopiti le sočasno.

11. Če ni posebnih zahtev, mora biti električna vezava taka, da ni mogoče vklopiti žarometa za dolgi svetlobni pramen, žarometa za kratki svetlobni pramen ali žarometa za meglo, dokler niso vklopljeni žarometi in svetilke, navedeni v točki 10. Ta zahteva ne velja za žaromete za dolgi ali kratki svetlobni pramen, če rabijo kot optični opozorilni signali in se prižiga za kratek čas s prekinitvami žaromet za dolgi ali kratki svetlobni pramen ali prižigata za kratek čas izmenično žaromet za dolgi in žaromet za kratki svetlobni pramen.

12. Kontrolne svetilke

12.1 vse kontrolne svetilke morajo biti jasno vidne vozniku v njegovem normalnem voznem položaju;

12.2 kadar je predvidena vgradnja kontrole vključitve, se lahko namesto nje vgradi kontrola delovanja.

13. Barve svetlobe žarometov in svetilk

Barve svetlobe, ki jih sevajo žarometi in svetilke, so naslednje:

žaromet za dolgi svetlobni pramen : bela, prednji odsevnik netrikotne oblike : bela, žaromet za kratki svetlobni pramen : bela, smerna svetilka : oranžna, zavorna svetilka : rdeča, prednja pozicijska svetilka : bela, zadnja pozicijska svetilka : rdeča, žaromet za meglo : bela/rumena, zadnja svetilka za meglo : rdeča, žaromet za vzvratno vožnjo : bela, varnostne utripalke : oranžna, svetilka zadnje registrske tablice : bela, bočni odsevnik netrikotne oblike : oranžna, zadnji odsevnik netrikotne oblike : rdeča, odsevnik na stopalkah : oranžna.

Opredelitve barv svetlobe žarnic morajo biti take, kot so določene v Dodatku 2.

14. Vse svetlobne in svetlobno-signalne naprave morajo biti homologirane kot sestavni deli. Do veljavnosti usklajenih določb, ki se nanašajo na svetlobne in svetlobno-signalne naprave mopedov z motorji z močjo do 0,5 kW in največjo hitrostjo do 25 km/h, so taki mopedi lahko opremljeni z nehomologiranimi žarometi za kratki svetlobni pramen in/ali zadnjimi pozicijskimi svetilkami. V takih primerih mora proizvajalec izjaviti, da so zadevne naprave skladne s standardom ISO 6742/1. Posebne dodatne zahteve se bodo določile skladno s postopkom, določenim v členu 18(2) Direktive 2002/24/ES.

Dodatek 1 Površine žarometov in svetilk, referenčne osi, referenčna središča in koti geometrijske vidnosti Opomba: Kljub drugačnemu prikazu na risbi se vidna svetleča površina dotika površine, ki oddaja svetlobo.