UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/919

z dne 27. maja 2016

o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (1) in zlasti drugega pododstavka člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

Sklep Komisije 2012/88/EU (2) , kot je bil spremenjen s sklepoma Komisije 2012/696/EU (3) in (EU) 2015/14 (4) , je določil tehnično specifikacijo za interoperabilnost (TSI) v zvezi s podsistemi „vodenje-upravljanje in signalizacija“ (CCS).

Člen 12 Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (5) določa, da mora Evropska železniška agencija (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zagotavljati, da so TSI prilagojene tehničnemu napredku, tržnim gibanjem in družbenim zahtevam, ter Komisiji predlagati spremembe TSI, ki se ji zdijo potrebne.

V skladu s členom 5(6) Direktive 2008/57/ES se tehnični vidiki, ki niso zajeti s TSI, navedejo kot odprte točke, za katere veljajo nacionalna pravila, ki veljajo v posameznih državah članicah. V tej uredbi ni novih odprtih točk, zato bi morala biti nacionalna pravila, ki vsebujejo pogoje, ki jih je treba izpolnjevati pri verifikaciji interoperabilnosti v skladu s členom 17(2) Direktive 2008/57/ES, ter postopki ocenjevanja skladnosti in verifikacije, ki so potrebni za izvajanje navedenih nacionalnih pravil, že poslani drugim državam članicam in Komisiji.

Sistemi razreda B znatno omejujejo interoperabilnost lokomotiv in vlečnih enot, vendar so potrebni za zagotavljanje varnega obratovanja, kjer sistemi razreda A niso implementirani. Zato se je pomembno izogniti ustvarjanju dodatnih ovir za interoperabilnost, ki bi nastale na primer s spreminjanjem sistemov razreda B ali uvajanjem novih sistemov.

Potreben bi bil pregleden načrt za izvajanje evropskega sistema za nadzor vlakov (ETCS) in za izločitev iz obratovanja sistemov razreda B, saj je ključen element za dosego ciljev enotnega evropskega železniškega območja. To je zlasti pomembno, kadar zadevni specifični prenosni modul (STM) ni na voljo na trgu.

Da bi bila načela preizkusov preglednejša in da bi se pripravila osnova za nadaljnjo harmonizacijo, je potrebno določiti zahtevo po objavi projektantskih pravil in operativnih preizkusnih scenarijev.

Ker je za izvajanje določb iz točke 6.1.2.3 Priloge v zvezi s preglednim upravljanjem informacij o verifikaciji sistemov ETCS in GSM-R ob progi potrebno učinkovito sodelovanje upravljavcev infrastrukture, bi morala Agencija vzpostaviti ustrezne ukrepe sodelovanja za zbiranje informacij in opredeliti skupne formate za olajšanje izmenjave informacij, pri čemer bi se upoštevale zaupnost in pravice intelektualne lastnine.

Tudi uspešno zaključen postopek certificiranja ne more vedno izključiti možnosti, da pri interakciji podsistema CCS na vozilu s podsistemom CCS ob progi v določenih pogojih eden od teh podsistemov večkrat zapored ne deluje ali ne deluje, kot je predvideno. Razlog za to so lahko pomanjkljivosti v specifikacijah, različna tolmačenja, napake pri zasnovi ali napačno nameščena oprema. Uvesti bi bilo treba bolj usklajen način za izvajanje preizkusov združljivosti, da bi se upravljavcem omogočilo sprejemanje ustreznih odločitev.

Zaradi prilagoditve potrebam železniškega sektorja, bi bilo treba uvesti novo različico ETCS (izdaja 2 osnovne konfiguracije 3). Ta različica je v celoti povratno združljiva, kot je prikazano v poročilu o oceni združljivosti osnovne konfiguracije, ki ga je objavila Agencija in prikazuje preverjanja združljivosti, ki sta jih izvedla Agencija in sektor za osnovno konfiguracijo 3 za ETCS (izdaja 2 in posodobitvena izdaja 1) ter osnovno konfiguracijo 2 za ETCS, določeno v Prilogi k tej uredbi.

Glede na to, da je evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) kompleksen sistem, ki temelji na kompleksni programski opremi, in ob upoštevanju sistema upravljanja nadzora sprememb, ki ga je vzpostavila in ga upravlja Agencija ter ki omogoča zbiranje povratnih informacij o uporabi proizvodov in sistemov ter vnašanje ugotovitev v podatkovno zbirko zahtev po spremembah, bi morala Komisija Agencijo redno zaprošati, da ji poroča o oceni kritičnosti ugotovitev v podatkovni zbirki zahtev po spremembah, da vnaša kritične napake na seznam pomanjkljivosti TSI v skladu s členom 7 Direktive 2008/57/ES ter da zagotavlja tehnična mnenja za odpravo teh napak.

Naložbe v opremo ob progi in na vozilu bi morale biti zavarovane z zagotovitvijo povratne združljivosti in stabilnosti specifikacij ERTMS, kot je navedeno v poročilu Agencije o dolgoročnejši perspektivi ERTMS (ERA-REP-150).

Člen 47 Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) določa, da je treba sprejeti delovni načrt evropskega koordinatorja ERTMS. Ta delovni načrt bo določal pravila izvajanja za naprave ob progi ETCS. Do začetka uporabe tega delovnega načrta bi bilo treba še naprej uporabljati evropski načrt za uvedbo ERTMS iz Sklepa 2012/88/EU.

Podsistem „tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila“ ter podsistemi „vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi“ in „vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu“ imajo skupne vmesnike. Uredbo Komisije (EU) št. 1302/2014 (7) bi bilo zato treba spremeniti, da bi upoštevala spremembe, ki jih uvaja ta uredba.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Sprejme se tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI) v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija (CCS) železniškega sistema v Evropski uniji, kot je določena v Prilogi.

Člen 2

Področje uporabe

1. TSI se uporablja za vsak nov, nadgrajen ali obnovljen podsistem železniškega sistema „vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi“ ter podsistem „vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu“, kakor so opredeljeni v točkah 2.3 in 2.4 Priloge II k Direktivi 2008/57/ES.

2. TSI se ne uporablja za obstoječe podsisteme železniškega sistema „vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi“ ter „vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu“, ki se že uporabljajo na celotnem omrežju ali delu železniškega omrežja katere koli države članice na dan začetka veljavnosti te uredbe, razen kadar se podsistem obnavlja ali nadgrajuje v skladu s členom 20 Direktive 2008/57/ES in oddelkom 7 Priloge.

3. TSI se uporablja za naslednja omrežja:

in izključuje primere iz člena 1(3) Direktive 2008/57/ES.

4. Tehnično in geografsko področje uporabe te TSI je določeno v točkah 1.1 in 1.2 Priloge.

Člen 3

Odprte točke in posebni primeri

1. V šestih mesecih po začetku veljavnosti te uredbe vsaka država članica pošlje drugim državam članicam in Komisiji seznam organov, imenovanih v skladu s členom 17(3) Direktive 2008/57/ES za izvedbo postopkov ocenjevanja skladnosti in verifikacije v zvezi z:

2. Če je država članica že poslala te informacije v skladu s prejšnjimi sklepi Komisije, se šteje, da je to obveznost izpolnila.

Člen 4

Projekti v poznejši fazi razvoja

V skladu s členom 9(3) Direktive 2008/57/ES vsaka država članica posreduje Komisiji seznam projektov, ki potekajo na njenem ozemlju in so v poznejši fazi razvoja. Ta seznam se pošlje v enem letu od začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 5

Priglasitev informacij o verifikaciji sistemov ETCS in GSM-R ob progi

V skladu s točko 6.1.2.3 Priloge države članice zagotovijo, da se ob začetku postopka verifikacije ES podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi projektantska pravila in preliminarni operativni preizkusni scenariji v zvezi z interakcijami njegovih delov ETCS in GSM-R z ustreznimi deli podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu čim prej dajo na voljo Evropski železniški agenciji. Evropsko železniško agencijo se obvesti o vseh spremembah operativnih preizkusnih scenarijev, uporabljenih pri verifikaciji ES.

Člen 6

Izvajanje

1. Dobavitelji in prosilci za dovoljenje za začetek obratovanja zagotovijo, da je vsa oprema iz člena 2.1, ki naj bi se uporabljala na omrežjih iz člena 2(3), skladna s TSI, določeno v Prilogi k tej uredbi.

2. Priglašeni organi zagotovijo, da se certifikati, ki temeljijo na TSI, določeni v Prilogi k tej uredbi, zlasti na določbah iz točke 6, izdajo v okviru njihovih odgovornosti v skladu s členoma 13 in 18 Direktive 2008/57/ES.

3. Nacionalni varnostni organi v okviru svojih odgovornosti v skladu s členom 16 Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) zagotovijo, da je vsa oprema iz člena 2, ki obratuje na njihovem ozemlju, skladna s TSI, določeno v Prilogi k tej uredbi.

4. Države članice pripravijo nacionalni izvedbeni načrt, v katerem opišejo svoje ukrepe za uskladitev s to TSI v skladu z oddelkom 7 Priloge, ki določa ukrepe, ki jih je treba izvesti za izvedbo popolnoma interoperabilnih podsistemov „nadzor-vodenje in signalizacija“.

5. Države članice pošljejo svoj nacionalni izvedbeni načrt drugim državam članicam in Komisiji v enem letu po začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 7

Razpoložljivost proizvodov ETCS na vozilu, skladnih s specifikacijami osnovne konfiguracije 3

Agencija bo do 1. januarja 2018 pripravila poročilo za Komisijo o razpoložljivosti proizvodov ETCS na vozilu, skladnih s specifikacijami osnovne konfiguracije 3. Komisija ga bo predstavila odboru iz člena 29(1) Direktive 2008/57/ES in sprejela ustrezne ukrepe.

Člen 8

Sistemi razreda B

Države članice zagotovijo, da funkcionalnost, zmogljivost in vmesniki sistemov razreda B ostanejo takšni, kot so zdaj specificirani, razen kadar so spremembe potrebne, da se zmanjšajo varnostne pomanjkljivosti v navedenih sistemih.

Člen 9

Projekti, ki jih financira EU

1. ETCS se instalira v železniških infrastrukturnih projektih, ki prejemajo finančno podporo iz evropskih skladov, kadar:

2. Komisija lahko odobri odstopanje od obveznosti, določene v zgornjih odstavkih, če se signalizacija obnovi na kratkih (krajših od 150 km) in medsebojno nepovezanih odsekih proge ter pod pogojem, da se ETCS namesti pred zgodnejšim od naslednjih dveh datumov:

3. Zadevna država članica pošlje Komisiji dokumentacijo, ki vsebuje ekonomsko analizo projekta, ki kaže, da obstaja znatna ekonomska in/ali tehnična prednost, če ERTMS začne obratovati na zgodnejšega od obeh datumov iz prejšnjega odstavka, ne pa med izvajanjem projekta, ki ga financira EU.

4. Komisija preuči dokumentacijo in ukrepe, ki jih predlaga država članica, ter odboru iz člena 29(1) Direktive 2008/57/ES sporoči svoje ugotovitve. Če Komisija odobri odstopanje, država članica zagotovi, da se ERTMS namesti pred zgodnejšim od obeh datumov iz odstavka 2.

5. To odstopanje ne preprečuje uporabe točk 7.3.2.1, 7.3.2.2 in 7.3.2.3 Sklepa 2012/88/EU.

Člen 10

Popravki napak

Če napake sistemu ne omogočajo normalnega zagotavljanja storitev, Agencija čim prej objavi ustrezne rešitve za njihovo odpravo ter oceno njihovega učinka na združljivost in stabilnost uvedenega ERTMS. Eno leto po datumu začetka uporabe te uredbe Agencija pošlje Komisiji tehnično mnenje o stanju ugotovitev, vnesenih v podatkovno zbirko zahtev po spremembah ERTMS. Komisija analizira tehnično mnenje s pomočjo odbora iz člena 29(1) Direktive 2008/57/ES. Kakor je določeno v drugem odstavku člena 7 Direktive 2008/57/ES, lahko Komisija, če te napake ne upravičujejo takojšnjega pregleda, priporoči, da se do pregleda TSI uporablja tehnično mnenje.

Člen 11

Sprememba TSI „tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila“

Indeks št. 1 v preglednici J.2 v dodatku J k Uredbi (EU) št. 1302/2014 se nadomesti z naslednjim:

Člen 12

Razveljavitev

Sklep 2012/88/ES se razveljavi.

Člen 13

Prehodne določbe

Točke 7.3.1, 7.3.2, 7.3.4 in 7.3.5 Priloge III k Sklepu 2012/88/EU se uporabljajo do datuma začetka uporabe izvedbenih aktov iz člena 47(2) Uredbe (EU) št. 1315/2013.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 191, 18.7.2008, str. 1.

(2) Sklep Komisije 2012/88/EU z dne 25. januarja 2012 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema (UL L 51, 23.2.2012, str. 1).

(3) Sklep Komisije 2012/696/EU z dne 6. novembra 2012 o spremembi Sklepa 2012/88/EU o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema (UL L 311, 10.11.2012, str. 3).

(4) Sklep Komisije (EU) 2015/14 z dne 5. januarja 2015 o spremembi Sklepa 2012/88/EU o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema (UL L 3, 7.1.2015, str. 44).

(5) Uredba (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (Uredba o Agenciji) (UL L 164, 30.4.2004, str. 1).

(6) Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

(7) Uredba Komisije (EU) št. 1302/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila“ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 228).

(8) Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti ter o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (Direktiva o varnosti na železnici) (UL L 164, 30.4.2004, str. 44).

PRILOGA

Tehnična specifikacija za interoperabilnost v zvezi s podsistemi „vodenje-upravljanje in signalizacija“ železniškega sistema v Evropski uniji

KAZALO

1. Uvod 11

1.1. Tehnično področje uporabe 11

1.2. Geografsko področje uporabe 12

1.3. Vsebina te TSI 12

2. Opredelitev podsistemov in področje uporabe 13

2.1. Uvod 13

2.2. Področje uporabe 13

2.3. Stopnje uporabe (ETCS) 14

3. Bistvene zahteve za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija 14

3.1. Splošno 14

3.2. Posebni vidiki podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija 15

3.2.1. Varnost 15

3.2.2. Zanesljivost in razpoložljivost 15

3.2.3. Zdravje 15

3.2.4. Varstvo okolja 15

3.2.5. Tehnična združljivost 16

3.2.5.1. Tehnično-tehnološka združljivost 16

3.2.5.1.1 Fizično-okoljski pogoji 16

3.2.5.1.2 Interna elektromagnetna združljivost železnice 16

3.2.5.2. Združljivost vodenja-upravljanja in signalizacije 16

4. Opis značilnosti podsistemov 16

4.1. Uvod 16

4.1.1. Osnovni parametri 16

4.1.2. Pregled zahtev 17

4.1.3. Deli podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija 18

4.2. Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistemov 18

4.2.1. Varnostne značilnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, ki so povezane z interoperabilnostjo 18

4.2.1.1. Varnost 18

4.2.1.2. Razpoložljivost/zanesljivost 19

4.2.2. Funkcionalnost ETCS na vozilu 19

4.2.3. Funkcionalnost ETCS ob progi 21

4.2.4. Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – GSM-R 21

4.2.4.1. Osnovna komunikacijska funkcija 22

4.2.4.2. Glasovne in operativne komunikacijske aplikacije 22

4.2.4.3. Aplikacije za sporočanje podatkov za ETCS 22

4.2.5. Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R 22

4.2.5.1. Radijske komunikacije z vlakom 23

4.2.5.2. Komunikacija Eurobalise z vlakom 23

4.2.5.3. Komunikacija Euroloop z vlakom 23

4.2.6. Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu 23

4.2.6.1. ETCS in zaščita vlaka razreda B 23

4.2.6.2. Vmesnik med podatkovno radijsko komunikacijo GSM-R in ETCS 23

4.2.6.3. Meritev poti in hitrosti 24

4.2.7. Progovni interni vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije 24

4.2.7.1. Funkcionalni vmesnik med radijskimi blokovnimi centri (RBC) 24

4.2.7.2. RBC/RBC 24

4.2.7.3. GSM-R/ETCS ob progi 24

4.2.7.4. Eurobalise/LEU 24

4.2.7.5. Euroloop/LEU 24

4.2.8. Upravljanje s ključi 24

4.2.9. Upravljanje ETCS-ID 24

4.2.10. Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi 25

4.2.11. Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi 25

4.2.12. ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem) 25

4.2.13. GSM-R DMI (Vmesnik med strojevodjo in strojem) 25

4.2.14. Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene 25

4.2.15. Vidnost objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi 26

4.2.16. Konstrukcija opreme, ki se uporablja v podsistemih CCS 26

4.3. Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike z drugimi podsistemi 26

4.3.1. Vmesnik s podsistemom „vodenje in upravljanje prometa“ 26

4.3.2. Vmesnik s podsistemom tirna vozila 27

4.3.3. Vmesniki s podsistemom infrastruktura 29

4.3.4. Vmesniki s podsistemom energija 30

4.4. Operativna pravila 30

4.5. Pravila glede vzdrževanja 30

4.5.1. Odgovornost proizvajalca opreme 30

4.5.2. Odgovornost vložnika za verifikacijo podsistemov 31

4.6. Strokovna usposobljenost 31

4.7. Zdravstveni in varnostni pogoji 31

4.8. Registri 31

5. Komponente interoperabilnosti 31

5.1. Opredelitev 31

5.2. Seznam komponent interoperabilnosti 31

5.2.1. Osnovne komponente interoperabilnosti 31

5.2.2. Združevanje komponent interoperabilnosti 32

5.3. Zmogljivost in specifikacije komponent 32

6. Ocena skladnosti in/ali primernosti za uporabo komponent in verifikacija podsistemov 37

6.1. Uvod 37

6.1.1. Splošna načela 37

6.1.1.1. Skladnost z osnovnimi parametri 37

6.1.1.2. Bistvene zahteve, izpolnjene na podlagi nacionalnih pravil 37

6.1.1.3. Neizvajanje vseh zahtev te TSI 38

6.1.2. Načela za preizkušanje ETCS in GSM-R 38

6.1.2.1. Cilj 38

6.1.2.2. Operativni preizkusni scenariji 38

6.1.2.3. Zahteve 39

6.2. Komponente interoperabilnosti 40

6.2.1. Postopki ocenjevanja za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija 40

6.2.2. Moduli za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija 40

6.2.3. Zahteve glede ocenjevanja 40

6.2.4. Posebna vprašanja 43

6.2.4.1. Obvezni preizkusi za ETCS na vozilu 43

6.2.4.2. Specifični prenosni modul (STM) 43

6.2.5. Dodatni preizkusi 43

6.2.6. Vsebina ES izjave o skladnosti 44

6.3. Podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija 44

6.3.1. Postopki ocenjevanja za podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija 44

6.3.2. Moduli za podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija 44

6.3.2.1. Podsistem na vozilu 44

6.3.2.2. Progovni podsistem 44

6.3.2.3. Pogoji za uporabo modulov za podsisteme na vozilu in ob progi 45

6.3.3. Zahteve glede ocenjevanja za podsistem na vozilu 45

6.3.4. Zahteve glede ocenjevanja za progovni podsistem 48

6.4. Določbe v primeru delne izpolnitve zahtev TSI 50

6.4.1. Ocenjevanje delov podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija 50

6.4.2. Ocenjevanje v primeru uporabe nacionalnih pravil 51

6.4.3. Delna izpolnitev zahtev zaradi omejene uporabe TSI 51

6.4.3.1. Komponente interoperabilnosti 51

6.4.3.2. Podsistemi 51

6.4.3.3. Vsebina certifikatov 51

6.4.4. Vmesna izjava o verifikaciji 51

6.5. Preizkusi združljivosti in upravljanje napak 52

7. Izvajanje TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo 52

7.1. Uvod 52

7.2. Splošno veljavna pravila 53

7.2.1. Nadgraditev ali obnova podsistemov vodenje-upravljanje ali njihovih delov 53

7.2.2. Obstoječi sistemi 53

7.2.3. Zagotavljanje specifičnih prenosnih modulov 53

7.2.4. Dodatna oprema razreda B na progi, opremljeni z razredom A 53

7.2.5. Tirna vozila, opremljena z opremo razreda A in razreda B 53

7.2.6. Pogoji za obvezne in neobvezne funkcije 54

7.3. GSM-R – pravila izvajanja 54

7.3.1. Naprave ob progi 54

7.3.2. Naprave na vozilu 54

7.4. ETCS – pravila izvajanja 55

7.4.1. Naprave ob progi 55

7.4.2. Naprave na vozilu 55

7.4.2.1. Nova vozila 55

7.4.2.2. Nadgraditev ali obnova obstoječih vozil 55

7.4.3. Nacionalne zahteve 55

7.4.4. Nacionalni izvedbeni načrti 56

7.5. Posebna pravila za izvedbo sistemov za zaznavanje vlaka 57

7.6. Posebni primeri 57

7.6.1. Uvod 57

7.6.2. Seznam posebnih primerov 58

7.6.2.1. Belgija 58

7.6.2.2. Združeno kraljestvo 58

7.6.2.3. Francija 59

7.6.2.4. Poljska 60

7.6.2.5. Litva, Latvija in Estonija 60

7.6.2.6. Švedska 60

7.6.2.7. Luksemburg 60

7.6.2.8. Nemčija 61

Priloga A 62

Priloga B 78

Priloga C 78

Priloga D 78

Priloga E 78

Priloga F 78

Priloga G 79

1. UVOD

1.1 Tehnično področje uporabe

Ta TSI se nanaša na podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

Ta TSI se uporablja za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi železniškega omrežja, opredeljenega v točki 1.2 (Geografsko področje uporabe) te TSI, in za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu pri vozilih, ki na njem obratujejo (ali katerih obratovanje je na njem predvideno). Ta vozila so enega izmed naslednjih tipov (kot so opredeljeni v točkah 1.2 in 2.2 Priloge I k Direktivi 2008/57/ES):

(1) vlaki z motorji z notranjim izgorevanjem z lastnim pogonom ali električni vlaki z lastnim pogonom;

(2) vlečne enote z motorji z notranjim izgorevanjem ali električne vlečne enote;

(3) potniški vagoni, če imajo vozniško kabino;

(4) mobilna oprema za gradnjo in vzdrževanje železniške infrastrukture, če ima vozniško kabino in je predvidena za uporabo v načinu prevoza na lastnih kolesih.

1.2 Geografsko področje uporabe

Geografsko področje uporabe te TSI je omrežje celotnega železniškega sistema, ki je sestavljeno iz:

(1) omrežja vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti, kot je opredeljeno v točki 1.1 Priloge I k Direktivi 2008/57/ES;

(2) omrežja vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti, kot je opredeljeno v točki 2.1 Priloge I k Direktivi 2008/57/ES;

(3) drugih delov omrežja železniškega sistema v Uniji v skladu z razširitvijo področja uporabe, kakor je opisano v točki 4 Priloge I k Direktivi 2008/57/ES,

in izključuje primere iz člena 1(3) Direktive 2008/57/ES.

TSI se uporablja za omrežja s tirnimi širinami 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm in 1 668 mm. Ne uporablja pa se za kratke čezmejne proge s tirno širino 1 520 mm, ki so povezane z omrežjem tretjih držav.

1.3 Vsebina te TSI

V skladu s členom 5(3) Direktive 2008/57/ES ta TSI:

(1) navaja svoje predvideno področje uporabe — Poglavje 2 (Opredelitev podsistema in področje uporabe);

(2) določa bistvene zahteve za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija ter njihove vmesnike z drugimi podsistemi — Poglavje 3 (Bistvene zahteve za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija);

(3) določa funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistemi in njihovi vmesniki za povezavo z drugimi podsistemi — Poglavje 4 (Opis značilnosti podsistema);

(4) določa komponente interoperabilnosti in vmesnike, ki jih morajo zajemati evropske specifikacije, vključno z evropskimi standardi, in ki so potrebni za doseganje interoperabilnosti v železniškem sistemu Unije – Poglavje 5 (Komponente interoperabilnosti);

(5) določa v vsakem obravnavanem primeru, katere postopke je treba uporabiti za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti in verifikacijo ES podsistemov — Poglavje 6 (Ocenjevanje skladnosti in/ali primernosti za uporabo komponent in verifikacija podsistemov);

(6) navaja strategijo za izvajanje te TSI — Poglavje 7 (Izvajanje TSI v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija);

(7) navaja strokovne kompetence ter zahtevane zdravstvene in varnostne pogoje pri delu za osebje, ki upravlja in vzdržuje te podsisteme ter izvaja TSI — Poglavje 4 (Opis značilnosti podsistemov).

V skladu s členom 5(5) Direktive 2008/57/ES so določbe za posebne primere navedene v poglavju 7 (Izvajanje TSI v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija).

Ta TSI v poglavju 4 (Opis značilnosti podsistemov) opisuje tudi pravila glede obratovanja in vzdrževanja, specifična za področje uporabe, navedeno v odstavkih 1.1 in 1.2 zgoraj.

2. OPREDELITEV PODSISTEMOV IN PODROČJE UPORABE

2.1 Uvod

Podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija so opredeljeni v Prilogi II k Direktivi 2008/57/ES kot „vsa oprema, potrebna za zagotavljanje varnosti, vodenja in nadzora voženj vlakov, ki so dovoljeni v omrežju“.

Značilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija so naslednje:

(1) funkcije, ki so bistvene za varen nadzor železniškega prometa in so bistvene za delovanje, vključno s tistimi, ki se zahtevajo za degradirane načine (1),

(2) vmesniki,

(3) raven zmogljivosti, ki je potrebna za izpolnjevanje bistvenih zahtev.

2.2 Področje uporabe

TSI v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija specificira le tiste zahteve, ki so potrebne za zagotovitev interoperabilnosti železniškega sistema Unije in skladnosti z bistvenimi zahtevami.

Podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija vsebujejo naslednje dele:

(1) zaščita vlakov,

(2) govorna radijska komunikacija,

(3) podatkovna radijska komunikacija,

(4) zaznavanje vlaka.

Sistem zaščite vlaka razreda A je ETCS (2), radijski sistem razreda A pa je GSM-R.

Glede sistemov za zaznavanje vlaka razreda A ta TSI specificira le zahteve za vmesnik za povezavo z drugimi podsistemi.

Sistemi razreda B za omrežje vseevropskega železniškega sistema so omejen nabor že obstoječih sistemov za zaščito vlakov‚ ki so se v vseevropskem železniškem omrežju uporabljali pred 20. aprilom 2001.

Sistemi razreda B za druge dele omrežja železniškega sistema v Evropski uniji so omejen nabor že obstoječih sistemov za zaščito vlakov‚ ki so se v navedenih omrežjih uporabljali pred 1. julijem 2015.

Seznam sistemov razreda B je določen v tehničnem dokumentu Evropske železniške agencije „Seznam CCS sistemov razreda B“, ERA/TD/2011-11, različica 3.0.

Zahteve za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu so specificirane glede na zaščito vlakov in mobilne radijske aparate razreda A.

Zahteve za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi so specificirane glede na naslednje:

(1) radijsko omrežje razreda A,

(2) zaščita vlakov razreda A,

(3) zahteve za vmesnike za sisteme za zaznavanje vlaka, da se zagotovi njihova združljivost s tirnimi vozili.

2.3 Stopnje uporabe (ETCS)

Vmesniki, specificirani v tej TSI, opredeljujejo način prenosa podatkov vlakom in (kadar je primerno) z vlakov. Specifikacije za ETCS, navedene v tej TSI, določajo stopnje uporabe, izmed katerih se lahko za izvedbo ob progi izberejo prenosna sredstva, ki ustrezajo njenim zahtevam.

Ta TSI opredeljuje zahteve za vse stopnje uporabe.

Vlak, ki je opremljen z zaščito vlaka razreda A na vozilih za določeno stopnjo uporabe, mora biti zmožen obratovati na tej stopnji uporabe in tudi na kateri koli nižji.

— Vlak, ki je opremljen z zaščito vlaka razreda A na vozilih za stopnjo 2, mora biti zmožen obratovati na progah s to stopnjo in na progah s stopnjo 1.

— Za vlak, ki je opremljen z zaščito vlaka razreda A na vozilih za stopnjo 1, ni potrebno, da je opremljen z radijskim sistemom GSM-R, namenjenim le za prenos podatkov ETCS (GSM-R ETCS Data Only Radio), vendar mora že imeti vse funkcije stopnje 2 in stopnje 3, da se zagotovi, da: — bo poznejša vključitev radijskega sistema GSM-R, namenjenega le za prenos podatkov ETCS, zagotovila njegovo opremljenost za raven 2, — bo poznejša vključitev radijskega sistema GSM-R, namenjenega le za prenos podatkov ETCS, in opreme za ugotavljanje celovitosti vlaka zagotovila njegovo opremljenost za raven 3.

3. BISTVENE ZAHTEVE ZA PODSISTEME VODENJE-UPRAVLJANJE IN SIGNALIZACIJA

3.1 Splošno

Direktiva 2008/57/EC zahteva, da podsistemi in komponente interoperabilnosti, vključno z vmesniki, izpolnjujejo bistvene zahteve, opisane v splošnih pogojih v Prilogi III k Direktivi.

Bistvene zahteve so:

(1) varnost,

(2) zanesljivost in razpoložljivost,

(3) zdravje,

(4) varstvo okolja,

(5) tehnična združljivost.

Bistvene zahteve za sisteme razreda A so opisane spodaj.

Za zahteve za sisteme razreda B je odgovorna zadevna država članica.

3.2 Posebni vidiki podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

3.2.1 Varnost

Pri vsakem projektu, za katerega se uporablja ta specifikacija, se izvedejo ukrepi, ki so potrebni za zagotovitev, da stopnja tveganja, da pride do incidenta, ki spada v področje uporabe podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija, ni večja od ciljne stopnje tveganja, določene za zadevno storitev. Za ta namen se uporablja Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 402/2013 (3), kot je navedeno v členu 6(3)(a) Direktive 2004/49/ES (skupne varnostne metode).

Da ukrepi, sprejeti za zagotavljanje varnosti, ne bi ogrozili interoperabilnosti, je treba upoštevati zahteve osnovnega parametra, opredeljenega v točki 4.2.1 (Varnostne značilnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo).

Za sistem ETCS razreda A je cilj varnosti porazdeljen med podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. Zahteve so podrobno specificirane v osnovnem parametru, ki je opredeljen v točki 4.2.1 (Varnostne značilnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo). Ta varnostna zahteva mora biti izpolnjena skupaj z zahtevami glede razpoložljivosti, kakor je opredeljeno v točki 3.2.2 (Zanesljivost in razpoložljivost).

3.2.2 Zanesljivost in razpoložljivost

Za sistem razreda A so cilji zanesljivosti in razpoložljivosti porazdeljeni med podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. Zahteve so podrobno specificirane v osnovnem parametru, ki je opredeljen v točki 4.2.1 (Varnostne značilnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo).

Raven tveganja se spremlja zaradi staranja in obrabe komponent podsistemov. Upoštevajo se zahteve glede vzdrževanja, navedene v točki 4.5.

3.2.3 Zdravje

V skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo, ki je združljiva z zakonodajo Unije, je treba zagotoviti, da uporabljeni materiali in projektiranje podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija niso nevarni za zdravje oseb, ki imajo dostop do njih.

3.2.4 Varstvo okolja

V skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo, ki je združljiva z zakonodajo Unije, velja naslednje:

(1) če je oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo izpostavljena čezmerni vročini ali ognju, ne sme prekoračiti omejitev za emisijo dima ali plinov, ki so okolju škodljivi;

(2) oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo ne vsebuje snovi, ki bi lahko med njeno običajno uporabo izjemno onesnažile okolje;

(3) oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo je predmet veljavne zakonodaje Unije, ki določa omejitve emisij elektromagnetnih motenj na železniškem območju;

(4) oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo je v skladu z veljavnimi določbami o obremenitvah s hrupom;

(5) oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo ne dosega nedopustne stopnje vibracij, ki bi lahko ogrozile trdnost infrastrukture (kadar je infrastruktura pravilno vzdrževana).

3.2.5 Tehnična združljivost

Tehnična združljivost obsega funkcije, vmesnike in zmogljivosti, ki so potrebne za dosego interoperabilnosti.

Zahteve tehnične združljivosti so razdeljene v tri kategorije:

(1) prva kategorija opredeljuje splošne tehnično-tehnološke zahteve za interoperabilnost, to je okoljske pogoje, interno elektromagnetno združljivost (EMC) znotraj meja železniškega območja in vgradnjo. Te zahteve za združljivost so opredeljene v tem poglavju;

(2) druga kategorija opisuje, kako je treba podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija tehnično uporabljati in katere funkcije morajo opravljati, da se zagotovi interoperabilnost. Ta kategorija je opredeljena v poglavju 4;

(3) tretja kategorija opisuje, kako je treba upravljati podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija, da se doseže interoperabilnost. Ta kategorija je opredeljena v poglavju 4.

3.2.5.1 Tehnično-tehnološka združljivost

3.2.5.1.1 Fizično-okoljski pogoji

Oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo lahko obratuje v podnebnih in fizičnih razmerah, značilnih za območje, v katerem je zadevni del železniškega omrežja Unije.

Upoštevajo se zahteve osnovnega parametra 4.2.16 (Konstrukcija opreme, ki se uporablja v podsistemih CCS).

3.2.5.1.2 Interna elektromagnetna združljivost železnice

V skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo, ki je združljiva z zakonodajo Unije, oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo ne sme motiti delovanja ostale opreme za vodenje-upravljanje in signalizacijo ali ostalih podsistemov in tudi sama ne sme biti motena zaradi njihovega delovanja.

Osnovni parameter za elektromagnetno združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi je opisan v točki 4.2.11 (Elektromagnetna združljivost).

3.2.5.2 Združljivost vodenja-upravljanja in signalizacije

Poglavje 4 določa zahteve za interoperabilnost podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija.

4. OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMOV

4.1 Uvod

4.1.1 Osnovni parametri

V skladu z zadevnimi bistvenimi zahtevami so za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija značilni naslednji osnovni parametri:

(1) varnostne značilnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, povezane z interoperabilnostjo (točka 4.2.1);

(2) funkcionalnost ETCS na vozilu (točka 4.2.2);

(3) funkcionalnost ETCS ob progi (točka 4.2.3);

(4) mobilne komunikacijske funkcije za železnice – GSM-R (točka 4.2.4);

(5) vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R (točka 4.2.5);

(6) notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu (točka 4.2.6);

(7) notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi (točka 4.2.7);

(8) upravljanje ključev (točka 4.2.8);

(9) upravljanje ETCS-ID (točka 4.2.9);

(10) sistemi za zaznavanje vlaka (točka 4.2.10);

(11) elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi (točka 4.2.11);

(12) ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem) (točka 4.2.12);

(13) GSM-R DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem) (točka 4.2.13);

(14) vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene (točka 4.2.14);

(15) vidnost objektov vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi (točka 4.2.15);

(16) konstrukcija opreme, ki se uporablja v podsistemih CCS (točka 4.2.16).

4.1.2 Pregled zahtev

Vse zahteve v točki 4.2 (Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistemov) glede teh osnovnih parametrov se uporabljajo za sistem razreda A.

Zahteve za sisteme razreda B in za specifične prenosne module (STM) (ki omogočajo, da sistem razreda A na vozilu deluje na infrastrukturi razreda B) so v pristojnosti ustrezne države članice.

Ta TSI temelji na načelih omogočanja, da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi združljiv s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, skladnimi s TSI. Da bi se ta cilj dosegel, je potrebno naslednje:

(1) funkcije, vmesniki in zmogljivosti podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu so standardizirani, kar zagotavlja, da se bo vsak vlak odzval na predvidljiv način na podatke, prejete od naprav ob progi;

(2) za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi so v tej TSI komunikacije proga-vlak in vlak-proga popolnoma standardizirane. Specifikacije, navedene v točkah spodaj, omogočajo, da se funkcionalnost vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi uporablja prožno, tako da se lahko na optimalen način vključi v železniški sistem. Ta prožnost se mora izkoristiti brez omejevanja gibanja podsistemov na vozilu, skladnih s TSI.

Funkcije vodenje-upravljanje in signalizacija so razvrščene v kategorije, ki označujejo, ali so neobvezne ali obvezne. Te kategorije so opredeljene v specifikacijah iz Priloge A, zadevna besedila pa tudi navajajo, kako so funkcije razvrščene.

V točki 4.1c Priloge A je glosar izrazov in opredelitev za ETCS, ki se uporabljajo v specifikacijah iz Priloge A.

4.1.3 Deli podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

V skladu s točko 2.2 (Področje uporabe) se lahko podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija razdelijo na več delov.

Naslednja preglednica kaže, kateri osnovni parametri so pomembni za vsak podsistem in za vsak del.

Preglednica 4.1

Podsistem Del Osnovni parametri Vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu Zaščita vlakov 4.2.1, 4.2.2, 4.2.5, 4.2.6, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.12, 4.2.14, 4.2.16 Govorna radijska komunikacija 4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.2, 4.2.5.1, 4.2.13, 4.2.16 Podatkovna radijska komunikacija 4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.3, 4.2.5.1, 4.2.6.2, 4.2.16 Vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi Zaščita vlakov 4.2.1, 4.2.3, 4.2.5, 4.2.7, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.15, 4.2.16 Govorna in podatkovna radijska komunikacija 4.2.1.2, 4.2.4, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16 Zaznavanje vlaka 4.2.10, 4.2.11, 4.2.16

4.2 Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistemov

4.2.1 Varnostne značilnosti vodenja-upravljanja in signalizacije, ki so povezane z interoperabilnostjo

Ta osnovni parameter opisuje zahteve za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi s sklicevanjem na točko 3.2.1 (Varnost) in točko 3.2.2 (Zanesljivost in razpoložljivost).

Da bi dosegli interoperabilnost, je treba pri izvedbi podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi upoštevati naslednje določbe:

(1) Projektiranje, izvedba in uporaba podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ali podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ne prenašajo zahtev: (a) prek vmesnika med podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi poleg zahtev, specificiranih v tej TSI; (b) na noben drug podsistem poleg zahtev, specificiranih v ustreznih TSI.

(2) Upoštevajo se zahteve, določene v točkah 4.2.1.1 in 4.2.1.2 spodaj.

4.2.1.1 Varnost

Podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi upoštevajo zahteve za opremo in instalacije ETCS, navedene v tej TSI.

Za nevarnost „prekoračitev omejitve hitrosti in/ali razdalje, priporočenih za ETCS“ znaša dopustna stopnja (THR) 10-9 h-1 za naključne prekoračitve za ETCS na vozilu in za ETCS ob progi. Glej Prilogo A, 4.2.1 a.

Za dosego interoperabilnosti mora ETCS na vozilu v celoti upoštevati vse zahteve, specificirane v Prilogi A, 4.2.1. Kljub temu so za ETCS ob progi sprejemljive manj stroge varnostne zahteve, pod pogojem, da se v kombinaciji s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, skladnimi s TSI, doseže varnostna raven za obratovanje.

4.2.1.2 Razpoložljivost/zanesljivost

Ta točka se nanaša na pojav vrst napak, ki ne ogrožajo varnosti, temveč povzročajo poslabšane razmere, katerih obvladovanje bi lahko zmanjšalo splošno varnost sistema.

V okviru tega parametra „napaka“ pomeni konec zmožnosti elementa, da izvaja zahtevano funkcijo z zahtevano uspešnostjo, „vrsta napake“ pa pomeni učinek, prek katerega se napaka opazi.

Za zagotovitev, da imajo ustrezni upravljavci železniške infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu na voljo vse informacije, ki jih potrebujejo za opredelitev ustreznih postopkov za obvladovanje poslabšanih razmer, mora tehnični spis, ki spremlja izjavo o verifikaciji ES za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija (CCS) na vozilu ali ob progi, vsebovati izračunane vrednosti razpoložljivosti/zanesljivosti, povezane z vrstami napak, ki vplivajo na zmožnost podsistema CCS, in sicer zaradi nadzora varnega premikanja enega ali več vozil ali vzpostavitve govorne radijske komunikacije med kontrolo prometa in strojevodji.

Zagotoviti je treba skladnost z naslednjimi izračunanimi vrednostmi:

(1) povprečni čas ur delovanja med napakami podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, zaradi katerih je potrebna ločitev funkcij zaščite vlaka: [odprta točka];

(2) povprečni čas ur delovanja med napakami podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ki preprečujejo govorno radijsko komunikacijo med kontrolo prometa in strojevodjo: [odprta točka].

Da lahko upravljavci železniške infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu v okviru življenjske dobe podsistemov spremljajo raven tveganja in spoštovanje vrednosti zanesljivosti/razpoložljivosti, uporabljenih za opredelitev postopkov za obvladovanje poslabšanih razmer, je treba spoštovati zahteve glede vzdrževanja iz točke 4.5 (Pravila glede vzdrževanja).

4.2.2 Funkcionalnost ETCS na vozilu

Osnovni parameter za funkcionalnost ETCS na vozilu opisuje vse funkcije, potrebne za varno obratovanje vlaka. Glavna funkcija je zagotavljanje avtomatske zaščite vlakov in kabinske signalizacije:

(1) nastavitev značilnosti vlaka (npr. največje hitrosti vlaka, zmogljivosti zaviranja);

(2) izbor načina nadzorovanja na podlagi informacij iz opreme ob progi;

(3) izvajanje funkcij meritve poti in hitrosti;

(4) zaznavanje vlaka v koordinatnem sistemu, ki temelji na lokacijah Eurobalise;

(5) izračunavanje profila dinamične hitrosti za njegovo vožnjo na podlagi značilnosti vlaka in informacij iz opreme ob progi;

(6) nadziranje profila dinamične hitrosti med vožnjo;

(7) omogočanje funkcije intervencije.

Te funkcije se izvajajo v skladu s Prilogo A, 4.2.2b in njihova zmogljivost je v skladu s Prilogo A, 4.2.2a.

Zahteve za preizkuse so specificirane v Prilogi A, 4.2.2c.

Identitete ETCS opreme se upravljajo v skladu s točko 4.2.9 (Upravljanje ETCS-ID).

Glavno funkcionalnost podpirajo ostale funkcije, na katere se nanašata tudi Priloga A, 4.2.2a in Priloga A, 4.2.2b, skupaj z dodatnimi specifikacijami, navedenimi spodaj:

(1) komunikacija s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. (a) prenos podatkov Eurobalise. Glej točko 4.2.5.2 (Komunikacija Eurobalise z vlakom); (b) prenos podatkov Euroloop. Glej točko 4.2.5.3 (Komunikacija Euroloop z vlakom). Ta funkcionalnost je na vozilu neobvezna, razen če je ob progi nameščen Euroloop v ETCS stopnje 1 in je iz varnostnih razlogov sprostitvena hitrost nastavljena na nič (npr. zaščita nevarnih mest); (c) radijski prenos podatkov za radijski in-fill. Glej Prilogo A, 4.2.2 d, točko 4.2.5.1 (Radijska komunikacija z vlakom), točko 4.2.6.2 (Vmesnik med podatkovno radijsko komunikacijo GSM-R in ETCS) ter točko 4.2.8 (Upravljanje ključev). Ta funkcionalnost je na vozilu neobvezna, razen če je ob progi nameščen radijski prenos podatkov za radijski in-fill v ETCS stopnje 1 in je sprostitvena hitrost iz varnostnih razlogov nastavljena na nič (npr. zaščita nevarnih mest); (d) radijski prenos podatkov. Glej točko 4.2.5.1 (Radijska komunikacija z vlakom), točko 4.2.6.2 (Vmesnik med podatkovno radijsko komunikacijo GSM-R in ETCS) ter točko 4.2.8 (Upravljanje ključev). Obvezna na vozilu samo za aplikacije ETCS stopnje 2 ali ETCS stopnje 3;

(2) komuniciranje s strojevodjo. Glej Prilogo A, 4.2.2e in točko 4.2.12 (ETCS DMI);

(3) komuniciranje s STM. Glej točko 4.2.6.1 (Vmesnik med ETCS in STM). Ta funkcija vključuje: (a) upravljanje izhodnih podatkov STM; (b) zagotavljanje podatkov, ki jih uporablja STM; (c) upravljanje prehodov STM;

(4) upravljanje informacij o celovitosti vlaka (integriteta vlaka) – obvezno za stopnjo 3, ni zahtevano za stopnjo 1 ali 2;

(5) spremljanje stanja opreme in podpora ob okvari z uporabo načina delovanja v poslabšanih razmerah. Ta funkcija vključuje: (a) sprožitev funkcionalnosti ETCS na vozilu; (b) zagotavljanje podpore ob okvari z uporabo načina delovanja v poslabšanih razmerah; (c) ločitev funkcionalnosti ETCS na vozilu;

(6) snemanje podpornih podatkov za regulativne namene. Glej točko 4.2.14 (Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene);

(7) Posredovanje informacij/nalogov in sprejemanje informacij o stanju od tirnih vozil: (a) na vmesnik med strojevodjo in strojem. Glej točko 4.2.12 (ETCS DMI); (b) na vmesnik med opremo na vlaku in vlakom ter s tega vmesnika. Glej Prilogo A, 4.2.2f.

4.2.3 Funkcionalnost ETCS ob progi

Ta osnovni parameter opisuje funkcionalnost ETCS ob progi. Vsebuje vso funkcionalnost ETCS za zagotavljanje varne poti posameznega vlaka.

Glavna funkcionalnost je:

(1) zaznavanje določenega vlaka v koordinatnem sistemu, ki temelji na lokacijah Eurobalise (stopnji 2 in 3);

(2) pretvorba informacij iz opreme za signalizacijo ob progi v standardno obliko za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu;

(3) pošiljanje dovoljenj za vožnjo, skupaj z opisom proge in nalogov, za posamezen vlak.

Te funkcije se izvajajo v skladu s Prilogo A, 4.2.3b, njihova zmogljivost pa je v skladu s Prilogo A, 4.2.3a.

Identitete ETCS opreme se upravljajo v skladu s točko 4.2.9 (Upravljanje ETCS-ID).

Glavno funkcionalnost podpirajo ostale funkcije, na katere se nanašata tudi Priloga A, 4.2.3a in Priloga A, 4.2.3b, skupaj z dodatnimi specifikacijami, navedenimi spodaj:

(1) komuniciranje s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu. To vključuje: (a) prenos podatkov Eurobalise. Glej točko 4.2.5.2 (Komunikacija Eurobalise z vlakom) in točko 4.2.7.4 (Eurobalise/elektronska enota ob progi (LEU – Line-side Electronic Unit)); (b) prenos podatkov Euroloop. Glej točko 4.2.5.3 (Komunikacija Euroloop z vlakom) in točko 4.2.7.5 (Euroloop/LEU). Euroloop je relevanten le na stopnji 1, na kateri je neobvezen; (c) radijski prenos podatkov za radijski in-fill. Glej Prilogo A, 4.2.3d, točko 4.2.5.1 (Radijska komunikacija z vlakom), točko 4.2.7.3 (GSM-R/ETCS-funkcionalnost ob progi) ter točko 4.2.8 (Upravljanje ključev). Radijski in-fill je relevanten le na stopnji 1, na kateri je neobvezen; (d) radijski prenos podatkov. Glej točko 4.2.5.1 (Radijska komunikacija z vlakom), točko 4.2.7.3 (GSM-R/ETCS-funkcionalnost ob progi) ter točko 4.2.8 (Upravljanje ključev). Radijski prenos podatkov je relevanten le na stopnji 2 in stopnji 3;

(2) pošiljanje informacij/nalogov opremi ETCS na vozilu, npr. informacij, povezanih z odpiranjem/zapiranjem zračnih loput, spuščanjem/dviganjem odjemnika toka, vklopom/izklopom glavnega stikala, prehodom z vlečnega sistema A na vlečni sistem B. Izvajanje te funkcionalnosti je neobvezno za opremo ob progi; lahko pa je obvezno na podlagi drugih veljavnih TSI ali nacionalnih pravil oziroma izvajanja ovrednotenja in ocene tveganja za zagotovitev varne integracije podsistemov;

(3) upravljanje prehodov med področji, ki jih nadzorujejo različni radijski blokovni centri (RBCs – Radio Block Centres) (relevantno le za stopnjo 2 in stopnjo 3). Glej točko 4.2.7.1 (Funkcijski vmesnik med radijskimi blokovnimi centri) in točko 4.2.7.2 (Tehnični vmesnik med radijskimi blokovnimi centri).

4.2.4 Mobilne komunikacijske funkcije za železnice – GSM-R

Ta osnovni parameter opisuje radijske komunikacijske funkcije. Te funkcije se izvajajo v podsistemih vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistemih vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi v skladu s specifikacijami, navedenimi spodaj.

4.2.4.1 Osnovna komunikacijska funkcija

Splošne zahteve so specificirane v Prilogi A, 4.2.4a.

Poleg tega se upoštevajo naslednje specifikacije:

(1) storitve ASCI; Priloga A, 4.2.4b;

(2) kartica SIM; Priloga A, 4.2.4c;

(3) naslavljanje, odvisno od lokacije; Priloga A, 4.2.4e.

4.2.4.2 Glasovne in operativne komunikacijske aplikacije

Splošne zahteve so opredeljene v Prilogi A, 4.2.4f.

Zahteve za preizkuse so specificirane v Prilogi A, 4.2.4g.

Poleg tega se upoštevajo naslednje specifikacije:

(1) potrditev prednostnih pozivov; Priloga A, 4.2.4h;

(2) funkcionalno naslavljanje; Priloga A, 4.2.4j;

(3) prikaz funkcionalnih številk; Priloga A, 4.2.4k;

(4) signalizacija uporabnik–uporabnik (User-to-User); Priloga A, 4.2.4d.

4.2.4.3 Aplikacije za sporočanje podatkov za ETCS

Splošne zahteve so opredeljene v Prilogi A, 4.2.4f.

Zahteve za preizkuse so specificirane v Prilogi A, 4.2.4g.

Del „podatkovna radijska komunikacija“ podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu lahko podpira vzpostavitev najmanj dveh hkratnih komunikacijskih sej s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

Ta funkcionalnost je obvezna le v primeru ETCS stopnje 2 in stopnje 3 ter radijskih in-fill aplikacij.

4.2.5 Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R

Ta osnovni parameter specificira zahteve glede zračne reže med podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi in podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in ga je treba upoštevati v povezavi z zahtevami za vmesnike med opremo ETCS in opremo GSM-R, kot je specificirano v točki 4.2.6 (Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu) in točki 4.2.7 (Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi).

Ta osnovni parameter vključuje:

(1) fizikalne, električne in elektromagnetne vrednosti, ki jih je treba upoštevati za varno delovanje;

(2) komunikacijski protokol, ki ga je treba uporabiti;

(3) razpoložljivost komunikacijskega kanala.

Specifikacije, ki se uporabijo, so naštete v nadaljevanju.

4.2.5.1 Radijske komunikacije z vlakom

Vmesniki za radijsko komunikacijo razreda A delujejo v frekvenčnem pasu, specificiranem v Prilogi A, 4.2.5a in Prilogi A, 4.2.4f.

Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu je zaščiten pred interferenčnimi motnjami z izpolnjevanjem zahtev, specificiranih v Prilogi A, 4.2.4.f.

Pri podatkovni komunikaciji so protokoli v skladu s Prilogo A, 4.2.5b.

Kadar se uporablja radijski in-fill, se upoštevajo zahteve iz Priloge A, 4.2.5c.

4.2.5.2 Komunikacija Eurobalise z vlakom

Vmesniki za komunikacijo Eurobalise so v skladu s Prilogo A, 4.2.5d.

4.2.5.3 Komunikacija Euroloop z vlakom

Vmesniki za komunikacijo Euroloop so v skladu s Prilogo A, 4.2.5e.

4.2.6 Notranji vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu

Ta osnovni parameter je sestavljen iz treh delov.

4.2.6.1 ETCS in zaščita vlaka razreda B

Kadar so na vozilu nameščene funkcije ETCS in funkcije razreda B za zaščito vlaka, je mogoče prehode med njimi upravljati s standardiziranim vmesnikom, kot je specificirano v Prilogi A, 4.2.6a.

Priloga A, 4.2.6b, specificira vmesnik K (ki omogoča nekaterim STM, da berejo informacije iz baliz razreda B prek antene ETCS na vozilu), Priloga A, 4.2.6c, pa vmesnik G (zračna reža med anteno za ETCS na vozilu in balizami razreda B).

Uvedba vmesnika K je neobvezna, če pa se izvede, mora biti v skladu s Prilogo A, 4.2.6b.

Nadalje, če se vmesnik K izvede, funkcionalnost prenosnega kanala na vozilu upošteva lastnosti iz Priloge A, 4.2.6c.

Če se prehodi med ETCS in zaščito vlaka razreda B na vozilu ne upravljajo s standardiziranimi vmesniki, specificiranimi v Prilogi A, 4.2.6a, je treba izvesti ukrepe za zagotovitev, da uporabljena metoda ne postavi dodatnih zahtev za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

4.2.6.2 Vmesnik med podatkovno radijsko komunikacijo GSM-R in ETCS

Zahteve za vmesnik med radijsko opremo razreda A in funkcionalnostjo ETCS na vozilu so specificirane v Prilogi A, 4.2.6d.

Kadar se uporablja radijski in-fill, se upoštevajo zahteve iz Priloge A, 4.2.6e.

4.2.6.3 Meritev poti in hitrosti

Vmesnik med funkcijo meritve poti in hitrosti ter sistemom ETCS na vozilu izpolnjuje zahteve iz Priloge A, 4.2.6f. Ta vmesnik prispeva k temu osnovnemu parametru le, kadar je oprema za meritev poti in hitrosti zagotovljena kot ločena komponenta interoperabilnosti (glej točko 5.2.2, Združevanje komponent interoperabilnosti).

4.2.7 Progovni interni vmesniki vodenja-upravljanja in signalizacije

Ta osnovni parameter je sestavljen iz petih delov.

4.2.7.1 Funkcionalni vmesnik med radijskimi blokovnimi centri (RBC)

Ta vmesnik opredeljuje podatke, ki se izmenjujejo med sosednjimi RBC, tako da je omogočeno varno gibanje vlaka z območja enega RBC na območje drugega RBC:

(1) informacije iz „predajnega“ RBC v „prejemni“ RBC;

(2) informacije iz „prejemnega“ RBC v „predajni“ RBC.

Zahteve so specificirane v Prilogi A, 4.2.7a.

4.2.7.2 RBC/RBC

To je tehnični vmesnik med dvema RBC. Zahteve so specificirane v Prilogi A, 4.2.7b.

4.2.7.3 GSM-R/ETCS ob progi

To je vmesnik med radijskim sistemom razreda A in funkcionalnostjo sistema ETCS ob progi. Zahteve so specificirane v Prilogi A, 4.2.7c.

4.2.7.4 Eurobalise/LEU

To je vmesnik med komponentama Eurobalise in LEU. Zahteve so specificirane v Prilogi A, 4.2.7d.

Ta vmesnik prispeva k temu osnovnemu parametru le, če sta Eurobalise in LEU zagotovljena kot ločeni komponenti interoperabilnosti (glej točko 5.2.2, Združevanje komponent interoperabilnosti).

4.2.7.5 Euroloop/LEU

To je vmesnik med Euroloop in LEU. Zahteve so specificirane v Prilogi A, 4.2.7e.

Ta vmesnik prispeva k temu osnovnemu parametru le, če sta Euroloop in LEU zagotovljena kot ločeni komponenti interoperabilnosti (glej točko 5.2.2, Združevanje komponent interoperabilnosti).

4.2.8 Upravljanje s ključi

Ta osnovni parameter specificira zahteve za upravljanje kriptografskih ključev, ki se uporabljajo za zaščito podatkov, ki se radijsko prenašajo.

Zahteve so specificirane v Prilogi A, 4.2.8a. V področje uporabe te TSI spadajo le zahteve, povezane z vmesniki opreme za vodenje-upravljanje in signalizacijo.

4.2.9 Upravljanje ETCS-ID

Ta osnovni parameter se nanaša na identitete ETCS (ETCS-ID) za opremo v podsistemih vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ter podsistemih vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu.

Zahteve so specificirane v Prilogi A, 4.2.9a.

4.2.10 Sistemi za zaznavanje vlaka ob progi

Ta osnovni parameter specificira zahteve za vmesnik med sistemi za zaznavanje vlaka ob progi in tirnimi vozili, ki so povezane s konstrukcijo in delovanjem vozila.

Zahteve za vmesnik, ki jih morajo upoštevati sistemi za zaznavanje vlaka, so specificirane v Prilogi A, 4.2.10a.

4.2.11 Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

Ta osnovni parameter specificira zahteve za vmesnik za elektromagnetno združljivost med tirnimi vozili in opremo ob progi za vodenje-upravljanje in signalizacijo.

Zahteve za vmesnik, ki jih mora upoštevati sistem za zaznavanje vlaka, so specificirane v Prilogi A, 4.2.11a.

4.2.12 ETCS DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)

Ta osnovni parameter opisuje informacije, ki jih ETCS posreduje strojevodji, ter informacije, ki jih strojevodja vnese v ETCS na vozilu. Glej Prilogo A, 4.2.12a.

Zajema:

(1) ergonomijo (vključno z vidljivostjo);

(2) funkcije ETCS, ki naj bodo prikazane;

(3) funkcije ETCS, ki se sprožijo z vnosom strojevodje.

4.2.13 GSM-R DMI (vmesnik med strojevodjo in strojem)

Ta osnovni parameter opisuje informacije, ki jih GSM-R posreduje strojevodji, ter informacije, ki jih strojevodja vnese v GSM-R na vozilu. Glej Prilogo A, 4.2.13 a.

Zajema:

(1) ergonomijo (vključno z vidljivostjo);

(2) funkcije GSM-R, ki naj bodo prikazane;

(3) odhodne informacije, povezane s klicem;

(4) dohodne informacije, povezane s klicem.

4.2.14 Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene

Ta osnovni parameter opisuje:

(1) izmenjavo podatkov med ETCS na vozilu in snemalno napravo na tirnem vozilu;

(2) komunikacijske protokole;

(3) fizični vmesnik.

Glej Prilogo A, 4.2.14a.

4.2.15 Vidnost objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi

Ta osnovni parameter opisuje:

(1) značilnosti odsevajočih znakov za zagotavljanje pravilne vidnosti;

(2) značilnosti interoperabilnih signalov.

Glej Prilogo A, 4.2.15a.

Poleg tega je pri namestitvi objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi treba upoštevati vidno polje strojevodja in infrastrukturne zahteve.

4.2.16 Konstrukcija opreme, ki se uporablja v podsistemih CCS

Upoštevajo se okoljski pogoji, specificirani v dokumentih, navedenih v preglednici A2 v Prilogi A te TSI.

Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu upošteva zahteve za materiale iz Uredbe Komisije (EU) št. 1302/2014 (TSI lokomotive in potniška tirna vozila) (na primer zahteve v zvezi s požarno zaščito).

4.3 Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike z drugimi podsistemi

4.3.1 Vmesnik s podsistemom „vodenje in upravljanje prometa“

Vmesnik s TSI „vodenje in upravljanje prometa“ Sklic na TSI CCS Sklic na TSI vodenje in upravljanje prometa (4) Parameter Klavzula Parameter Klavzula Operativna pravila (za normalne in poslabšane pogoje) 4.4 Priročnik 4.2.1.2.1 Operativna pravila 4.4 Vidnost objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi 4.2.15 Opazovanje signalov in progovnih znamenj 4.2.2.8 Zavorna zmogljivost in zavorne značilnosti vlaka 4.2.2 Zavorna zmogljivost 4.2.2.6 Uporaba opreme za posipanje s peskom Mazanje sledilnega venca na vozilu Uporaba kompozitnih zavornjakov 4.2.10 Priročnik 4.2.1.2.1 Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene 4.2.14 Snemanje podatkov na vozilu 4.2.3.5 ECTS DMI 4.2.12 Številka vlaka 4.2.3.2.1 GSM-R DMI 4.2.13 Številka vlaka 4.2.3.2.1

4.3.2 Vmesnik s podsistemom tirna vozila

Vmesnik s TSI tirna vozila Sklic na TSI CCS Sklic na TSI tirna vozila Parameter Klavzula Parameter Klavzula Združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka ob progi: konstrukcija vozila 4.2.10 Značilnosti tirnih vozil za združljivost s sistemi za zaznavanje vlaka, ki temeljijo na tirnih tokokrogih HS RS TSI (5) lokacija kolesnih dvojic osna obremenitev posipanje s peskom električna upornost med kolesi CR RS TSI (6) LOC in PAS TSI (7) TSI za tovorne vagone (8) 4.2.7.9.2 4.2.3.2 4.2.3.10 4.2.3.3.1 4.2.3.3.1.1 4.2.3.3.1.1 4.2.3.2 Značilnosti tirnih vozil, združljive s sistemi za zaznavanje vlaka, ki temeljijo na števcih osi TSI tirna vozila za visoke hitrosti, geometrija kolesnih dvojic kolesa CR RS TSI LOC in PAS TSI TSI za tovorne vagone 4.2.7.9.2 4.2.7.9.3 4.2.3.3.1.2 4.2.3.3.1.2 4.2.3.3.1 Značilnosti tirnih vozil, združljive s kabelskimi zankami HS RS TSI CR RS TSI LOC in PAS TSI TSI za tovorne vagone je ni 4.2.3.3.1.3 4.2.3.3.1.3 je ni Elektromagnetna združljivost med tirnimi vozili in opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi 4.2.11 Značilnosti tirnih vozil, združljive s sistemi za zaznavanje vlaka, ki temeljijo na tirnih tokokrogih HS RS TSI CR RS TSI LOC in PAS TSI TSI za tovorne vagone 4.2.6.6.1 4.2.3.3.1.1 4.2.3.3.1.1 je ni Značilnosti tirnih vozil, združljive s sistemi za zaznavanje vlaka, ki temeljijo na števcih osi HS RS TSI CR RS TSI LOC in PAS TSI TSI za tovorne vagone 4.2.6.6.1 4.2.3.3.1.2 4.2.3.3.1.2 je ni Zavorna zmogljivost in zavorne značilnosti vlaka 4.2.2 Zmogljivost zasilnega zaviranja HS RS TSI Zasilno zaviranje Delovno zaviranje CR RS TSI Zaviranje v sili Delovno zaviranje LOC in PAS TSI Zasilno zaviranje Delovno zaviranje TSI za tovorne vagone 4.2.4.1 4.2.4.4 4.2.4.5.2 4.2.4.5.3 4.2.4.5.2 4.2.4.5.3 4.2.4.1.2 Položaj anten za vodenje-upravljanje in signalizacijo na vozilu 4.2.2 Kinematični profil HS RS TSI CR RS TSI LOC in PAS TSI TSI za tovorne vagone 4.2.3.1 4.2.3.1 4.2.3.1 je ni Izolacija funkcionalnosti ETCS na vozilu 4.2.2 Operativna pravila HS RS TSI CR RS TSI LOC in PAS TSI TSI za tovorne vagone 4.2.7.9.1 4.2.12.3 4.2.12.3 je ni Podatkovni vmesniki 4.2.2 Koncepti spremljanja in diagnostike HS RS TSI CR RS TSI LOC in PAS TSI TSI za tovorne vagone 4.2.7.10 4.2.1.1 4.2.1.1 je ni Vidnost objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi 4.2.15 Zunanja vidljivost Čelne luči HS RS TSI CR RS TSI LOC in PAS TSI TSI za tovorne vagone 4.2.7.4.1.1 4.2.7.1.1 4.2.7.1.1 je ni Zunanje vidno polje strojevodje HS RS TSI vidno polje vetrobransko steklo CR RS TSI vidno polje vetrobransko steklo LOC in PAS TSI vidno polje vetrobransko steklo TSI za tovorne vagone 4.2.2.6b 4.2.2.7 4.2.9.1.3.1 4.2.9.2 4.2.9.1.3.1 4.2.9.2 je ni Vmesnik za snemanje podatkov za regulativne namene 4.2.14 Snemalna naprava HS RS TSI CR RS TSI LOC in PAS TSI TSI za tovorne vagone 4.2.7.10 4.2.9.6 4.2.9.6 je ni Ukazi za opremo tirnih vozil 4.2.2 4.2.3 Ločevanje faz HS RS TSI CR RS TSI LOC in PAS TSI TSI za tovorne vagone 4.2.8.3.6.7 4.2.8.2.9.8 4.2.8.2.9.8 je ni Ukaz za zasilno zaviranje 4.2.2 Ukaz za zasilno zaviranje HS RS TSI CR RS TSI LOC in PAS TSI TSI za tovorne vagone je ni 4.2.4.4.1 4.2.4.4.1 je ni Konstrukcija opreme 4.2.16 Zahteve glede materiala HS RS TSI CR RS TSI LOC in PAS TSI TSI za tovorne vagone 4.2.7.2.2 4.2.10.2.1 4.2.10.2.1 je ni

4.3.3 Vmesniki s podsistemom infrastruktura

Vmesnik s TSI infrastruktura Sklic na TSI CCS Sklic na TSI infrastruktura Parameter Klavzula Parameter Klavzula Sistemi za zaznavanje vlaka (prostor za namestitev) 4.2.10 Minimalni svetli profil infrastrukture Svetli profil Svetli profil HS INF TSI (9) CR INF TSI (10) INF TSI (11) 4.2.3 4.2.4.1 4.2.3.1 Komunikacija Eurobalise (prostor za namestitev) 4.2.5.2 Minimalni svetli profil infrastrukture Svetli profil Svetli profil HS INF TSI CR INF TSI INF TSI 4.2.3 4.2.4.1 4.2.3.1 Komunikacija Euroloop (prostor za namestitev) 4.2.5.3 Minimalni svetli profil infrastrukture Svetli profil Svetli profil HS INF TSI CR INF TSI INF TSI 4.2.3 4.2.4.1 4.2.3.1 Vidnost objektov za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi 4.2.15 Minimalni svetli profil infrastrukture Svetli profil Svetli profil HS INF TSI CR INF TSI INF TSI 4.2.3 4.2.4.1 4.2.3.1

4.3.4 Vmesniki s podsistemom energija

Vmesnik s TSI energija Sklic na TSI CCS Sklic na TSI energija Parameter Klavzula Parameter Klavzula Ukazi za opremo tirnih vozil 4.2.2 4.2.3 Točke ločevanja faz Točke ločevanja sistemov Točke ločevanja faz Točke ločevanja sistemov Točke ločevanja faz Točke ločevanja sistemov HS ENE TSI (12) CR ENE TSI (13) ENE TSI (14) 4.2.21 4.2.22 4.2.19 4.2.20 4.2.15 4.2.16

4.4 Operativna pravila

Pravila za izvajanje železniških prevoznih storitev z ETCS in GSM-R so specificirana v TSI vodenje in upravljanje prometa.

4.5 Pravila glede vzdrževanja

Pravila glede vzdrževanja podsistemov, ki jih zajema ta TSI, zagotavljajo, da se vrednosti, navedene v osnovnih parametrih iz poglavja 4, ohranjajo v okviru mejnih vrednosti v celotni življenjski dobi podsistemov. Med preventivnim ali korektivnim vzdrževanjem pa se lahko zgodi, da podsistem ne more dosegati vrednosti, navedenih v osnovnih parametrih; pravila glede vzdrževanja zagotavljajo, da varnost med temi dejavnostmi ni ogrožena.

Subjekt, ki je odgovoren za podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija, določi pravila glede vzdrževanja, da doseže navedene cilje. Kot pomoč pri pripravi teh pravil je treba upoštevati naslednje zahteve.

4.5.1 Odgovornost proizvajalca opreme

Proizvajalec opreme, ki je vgrajena v podsistem, specificira:

(1) vse zahteve in postopke za vzdrževanje (vključno s spremljanjem stanja opreme, diagnozo dogodkov, preizkusnimi metodami in orodji ter tudi zahtevano strokovno usposobljenostjo), potrebne za doseganje bistvenih zahtev in vrednosti, navedenih v obveznih zahtevah te TSI med celotno življenjsko dobo opreme (prevoz in skladiščenje pred namestitvijo, normalno obratovanje, okvare, popravila, preverjanje in vzdrževanje, izločitev iz obratovanja itd.);

(2) vsa tveganja za zdravje in varnost, ki lahko zadevajo javnost in osebje, odgovorno za vzdrževanje;

(3) pogoje za osnovno vzdrževanje na progi, tj. opredelitev enot, ki se lahko zamenjajo na progi (LRU – Line Replaceable Units), opredelitev odobrenih združljivih različic strojne in programske opreme, postopke zamenjave okvarjenih enot LRU ter pogoje za skladiščenje enot LRU in za popravilo okvarjenih enot LRU;

(4) preverjanja, ki so potrebna, če je oprema podvržena izjemnim obremenitvam (npr. neugodne okoljske razmere ali neobičajni sunki);

(5) preverjanja, ki jih je treba izvajati ob vzdrževanju opreme, ki ni del opreme za vodenje-upravljanje in signalizacijo in ki vpliva na podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija (npr. spreminjanje premera koles).

4.5.2 Odgovornost vložnika za verifikacijo podsistemov

Vložnik:

(1) zagotovi, da so za vse komponente znotraj področja uporabe te TSI (ne glede na to, ali so to komponente interoperabilnosti ali ne) opredeljene zahteve glede vzdrževanja, opisane v točki 4.5.1 (Odgovornost proizvajalca opreme);

(2) izpolni zgornje zahteve, pri čemer upošteva tveganja zaradi medsebojnega delovanja različnih komponent podsistema in vmesnikov za povezavo z drugimi podsistemi.

4.6 Strokovna usposobljenost

Proizvajalci opreme in podsistemov zagotovijo informacije, ki zadoščajo za opredelitev strokovne usposobljenosti, potrebne za nameščanje, končni pregled in vzdrževanje podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija. Glej točko 4.5 (Pravila glede vzdrževanja).

4.7 Zdravstveni in varnostni pogoji

Poskrbeti je treba za zagotovitev zdravja in varnosti osebja, zadolženega za vzdrževanje in obratovanje, v skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo, ki je skladna z zakonodajo Unije.

Proizvajalci navedejo tveganja za zdravje in varnost, ki izhajajo iz uporabe in vzdrževanja njihove opreme in podsistemov. Glej točko 4.4 (Operativna pravila) in točko 4.5 (Pravila glede vzdrževanja).

4.8 Registri

Podatki, ki se zagotavljajo za registre iz členov 34 in 35 Direktive 2008/57/ES, so podatki, navedeni v Izvedbenem sklepu Komisije 2011/665/EU (15) in Izvedbenem sklepu Komisije 2011/633/EU (16).

5. KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI

5.1 Opredelitev

V skladu s členom 2(f) Direktive 2008/57/ES „komponente interoperabilnosti“ pomenijo vsako osnovno komponento, skupino komponent, podsklop ali celoten sklop opreme, vgrajene ali namenjene vgradnji v podsistem, od katerega je neposredno ali posredno odvisna interoperabilnost železniškega sistema. Pojem „komponenta“ zajema opredmetena in neopredmetena sredstva, kakršna je npr. programska oprema.

5.2 Seznam komponent interoperabilnosti

5.2.1 Osnovne komponente interoperabilnosti

Osnovne komponente interoperabilnosti v podsistemih vodenje-upravljanje in signalizacija so opredeljene v:

(1) preglednici 5.1.a za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu;

(2) preglednici 5.2.a za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

5.2.2 Združevanje komponent interoperabilnosti

Funkcije osnovnih komponent interoperabilnosti se lahko združijo v skupino. Ta skupina se potem opredeli na podlagi navedenih funkcij in na podlagi njenih preostalih zunanjih vmesnikov. Tako oblikovana skupina se šteje za komponento interoperabilnosti.

(1) V preglednici 5.1.b so navedene skupine komponent interoperabilnosti podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu.

(2) V preglednici 5.2.b so navedene skupine komponent interoperabilnosti podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

5.3 Zmogljivost in specifikacije komponent

V preglednicah v poglavju 5 so za vsako osnovno komponento interoperabilnosti ali skupino komponent interoperabilnosti navedeni:

(1) v stolpcu 3, funkcije in vmesniki. Upoštevati je treba, da imajo nekatere komponente interoperabilnosti neobvezne funkcije in/ali vmesnike;

(2) v stolpcu 4, obvezne specifikacije za oceno skladnosti vsake funkcije ali vmesnika, kadar je to ustrezno, s sklicevanjem na ustrezno točko poglavja 4.

Preglednica 5.1.a

Osnovne komponente interoperabilnosti za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu

1 2 3 4 Št. Komponenta interoperabilnosti (KI) Značilnosti Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti s sklicevanjem na poglavje 4 1 ETCS na vozilu Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ETCS na vozilu (razen meritev poti in hitrosti) 4.2.2 Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R — RBC (stopnja 2 in stopnja 3) — radijska in-fill enota (neobvezna stopnja 1) — zračna reža Eurobalise — zračna reža Euroloop (neobvezna stopnja 1) 4.2.5 4.2.5.1 4.2.5.1 4.2.5.2 4.2.5.3 Vmesniki — STM (izvedba vmesnika K neobvezna) — radijski sistem GSM-R, namenjen le za prenos podatkov ETCS — meritev poti in hitrosti — sistem upravljanja ključev — upravljanje ETCS-ID — vmesnik med strojevodjo in strojem ETCS — vlakovni vmesnik — snemalna naprava na vozilu 4.2.6.1 4.2.6.2 4.2.6.3 4.2.8 4.2.9 4.2.12 4.2.2 4.2.14 Konstrukcija opreme 4.2.16 2 Oprema za meritev poti in hitrosti Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ETCS na vozilu: le meritev poti in hitrosti 4.2.2 Vmesniki — ETCS na vozilu 4.2.6.3 Konstrukcija opreme 4.2.16 3 Vmesnik zunanjega STM Vmesniki — ETCS na vozilu 4.2.6.1 4 Kabinski radijski sistem GSM-R Opomba: SIM kartica, antena, priključni kabli in filtri niso del te komponente interoperabilnosti. Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) Opomba: ni zahtev glede varnosti. 4.2.1 4.5.1 Osnovne komunikacijske funkcije 4.2.4.1 Glasovne in operativne komunikacijske aplikacije 4.2.4.2 Vmesniki — zračna reža GSM-R — vmesnik med strojevodjo in strojem GSM-R 4.2.5.1 4.2.13 Konstrukcija opreme 4.2.16 5 Radijski sistem GSM-R, namenjen le za prenos podatkov ETCS Opomba: SIM kartica, antena, priključni kabli in filtri niso del te komponente interoperabilnosti. Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) Opomba: ni zahtev glede varnosti. 4.2.1 4.5.1 Osnovne komunikacijske funkcije 4.2.4.1 Aplikacije za sporočanje podatkov ETCS 4.2.4.3 Vmesniki — ETCS na vozilu — zračna reža GSM-R 4.2.6.2 4.2.5.1 Konstrukcija opreme 4.2.16 6 SIM kartica za GSM-R Opomba: omrežni operater GSM-R je odgovoren, da prevoznikom v železniškem prometu zagotovi SIM kartice, ki se vstavijo v terminalsko opremo GSM-R. Osnovne komunikacijske funkcije 4.2.4.1 Konstrukcija opreme 4.2.16





Preglednica 5.1.b

Skupine komponent interoperabilnosti za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu

Ta preglednica je primer za prikaz strukture. Druge skupine so dovoljene





1 2 3 4 Št. Skupina komponent interoperabilnosti Značilnosti Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti s sklicevanjem na poglavje 4 1 ETCS na vozilu Oprema za meritev poti in hitrosti Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ETCS na vozilu 4.2.2 Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R — RBC (stopnja 2 in 3) — Radijska in-fill enota (neobvezna stopnja 1) — Zračna reža Eurobalise — Zračna reža Euroloop (neobvezna stopnja 1) 4.2.5 4.2.5.1 4.2.5.1 4.2.5.2 4.2.5.3 Vmesniki — STM (izvedba vmesnika K neobvezna) — Radijski sistem GSM-R, namenjen le za prenos podatkov ETCS — Sistem upravljanja ključev — Upravljanje ETCS-ID — Vmesnik med strojevodjo in strojem ETCS — Vlakovni vmesnik — Snemalna naprava na vozilu 4.2.6.1 4.2.6.2 4.2.8 4.2.9 4.2.12 4.2.2 4.2.14 Konstrukcija opreme 4.2.16





Preglednica 5.2.a

Osnovne komponente interoperabilnosti za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi

1 2 3 4 Št. Komponenta interoperabilnosti (KI) Značilnosti Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti s sklicevanjem na poglavje 4 1 RBC Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ETCS ob progi (razen komunikacij prek Eurobalise, radio in-fill in Euroloop) 4.2.3 Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R: le radijska komunikacija z vlakom 4.2.5.1 Vmesniki — Sosednji RBC — Podatkovna radijska komunikacija — Sistem upravljanja ključev — Upravljanje ETCS-ID 4.2.7.1, 4.2.7.2 4.2.7.3 4.2.8 4.2.9 Konstrukcija opreme 4.2.16 2 Radijska in-fill enota Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ETCS ob progi (razen komunikacij prek Eurobalise, Euroloop ter funkcionalnosti stopnje 2 in stopnje 3) 4.2.3 Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R: le radijska komunikacija z vlakom 4.2.5.1 Vmesniki — Podatkovna radijska komunikacija — Sistem upravljanja ključev — Upravljanje ETCS-ID — Postavljalnica in LEU 4.2.7.3 4.2.8 4.2.9 4.2.3 Konstrukcija opreme 4.2.16 3 Eurobalise Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R: le komunikacija Eurobalise z vlakom 4.2.5.2 Vmesniki — LEU – Eurobalise 4.2.7.4 Konstrukcija opreme 4.2.16 4 Euroloop Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R: le komunikacija Euroloop z vlakom 4.2.5.3 Vmesniki — LEU – Euroloop 4.2.7.5 Konstrukcija opreme 4.2.16 5 LEU Eurobalise Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ETCS ob progi (razen komunikacij prek radio in-fill, Euroloop ter funkcionalnosti stopnje 2 in stopnje 3) 4.2.3 Vmesniki — LEU – Eurobalise 4.2.7.4 Konstrukcija opreme 4.2.16 6 LEU Euroloop Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ETCS ob progi (razen komunikacij prek radio in-fill, Eurobalise ter funkcionalnosti stopnje 2 in stopnje 3) 4.2.3 Vmesniki — LEU – Euroloop 4.2.7.5 Konstrukcija opreme 4.2.16





Preglednica 5.2.b

Skupine komponent interoperabilnosti za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi

Ta preglednica je primer za prikaz strukture. Druge skupine so dovoljene





1 2 3 4 Št. Skupina komponent interoperabilnosti Značilnosti Posebne zahteve, ki jih je treba oceniti s sklicevanjem na poglavje 4 1 Eurobalise LEU Eurobalise Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ETCS ob progi (razen komunikacij prek Euroloop ter funkcionalnosti stopnje 2 in stopnje 3) 4.2.3 Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R: le komunikacija Eurobalise z vlakom 4.2.5.2 Konstrukcija opreme 4.2.16 2 Euroloop LEU Euroloop Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) 4.2.1 4.5.1 Funkcionalnost ETCS ob progi (razen komunikacij prek Eurobalise ter funkcionalnosti stopnje 2 in stopnje 3) 4.2.3 Vmesniki zračne reže ETCS in GSM-R: le komunikacija Euroloop z vlakom 4.2.5.3 Konstrukcija opreme 4.2.16

6. OCENA SKLADNOSTI IN/ALI PRIMERNOSTI ZA UPORABO KOMPONENT IN VERIFIKACIJA PODSISTEMOV

6.1 Uvod

6.1.1 Splošna načela

6.1.1.1 Skladnost z osnovnimi parametri

Izpolnjevanje bistvenih zahtev, navedenih v poglavju 3 te TSI, se zagotovi z izpolnjevanjem osnovnih parametrov, specificiranih v poglavju 4.

To izpolnjevanje se dokaže z:

(1) ocenjevanjem skladnosti komponent interoperabilnosti, specificiranih v poglavju 5 (glej točke 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4);

(2) verifikacijo podsistemov (glej točko 6.3 in točko 6.4.1).

6.1.1.2 Bistvene zahteve, izpolnjene na podlagi nacionalnih pravil

V določenih primerih so nekatere od bistvenih zahtev lahko izpolnjene na podlagi nacionalnih pravil zaradi:

(1) uporabe sistemov razreda B;

(2) odprtih točk v TSI;

(3) odstopanj na podlagi člena 9 Direktive 2008/57/ES;

(4) posebnih primerov iz točke 7.2.9.

V takih primerih so za oceno skladnosti z navedenimi pravili pristojne zadevne države članice, izvede pa se v skladu s priglašenimi postopki. Glej točko 6.4.2.

6.1.1.3. Neizvajanje vseh zahtev te TSI

Glede preverjanja, ali so izpolnjene poglavitne zahteve, tako da je dosežena skladnost z osnovnimi parametri, in brez poseganja v obveznosti iz poglavja 7 te TSI, komponente interoperabilnosti in podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija, ki ne izvajajo vseh funkcij, zmogljivosti in vmesnikov, kot so določeni v poglavju 4 (vključno s specifikacijami iz Priloge A), lahko pridobijo certifikat ES o skladnosti ali certifikat o verifikaciji pod naslednjimi pogoji za izdajo in uporabo certifikatov:

(1) Prosilec za izjavo o verifikaciji ES za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi je odgovoren za odločitev, katere funkcije, zmogljivosti in vmesnike je treba izvesti, da se dosežejo cilji za storitev in se zagotovi, da se na podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ne prenašajo nobene zahteve, ki so v nasprotju s TSI ali jih presegajo;

(2) za delovanje podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ki ne izvaja vseh funkcij, zmogljivosti in vmesnikov, specificiranih v tej TSI, se lahko uporabljajo pogoji ali omejitve zaradi združljivosti in/ali varne integracije s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. Prosilec za izjavo o verifikaciji ES je, brez poseganja v naloge priglašenega organa, opisanega v ustrezni zakonodaji Unije in povezanih dokumentih, odgovoren za zagotovitev, da tehnični spis zagotavlja vse informacije, ki jih potrebuje upravljavec za ugotovitev takih pogojev in omejitev;

(3) država članica lahko zaradi ustrezno utemeljenih razlogov zavrne dovoljenje za začetek obratovanja ali uvede pogoje in omejitve za obratovanje podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija, ki ne izvaja vseh funkcij, zmogljivosti in vmesnikov, specificiranih v tej TSI.

Če komponenta interoperabilnosti ali podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ne izvaja vseh funkcij, zmogljivosti in vmesnikov, specificiranih v tej TSI, se uporabljajo določbe iz točke 6.4.3.

6.1.2 Načela za preizkušanje ETCS in GSM-R

6.1.2.1 Cilj

Podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, na katerega se nanaša izjava o verifikaciji ES, bi moral biti zmožen delovati na vsakem podsistemu vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, na katerega se nanaša izjava o verifikaciji ES, pod pogoji, specificiranimi v tej TSI, brez dodatnih verifikacij.

Dosego tega cilja olajšuje naslednje:

(1) pravila za projektiranje in nameščanje podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi;

(2) preizkusna dokumentacija, s katero se dokaže, da podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi ustrezajo zahtevam te TSI in so medsebojno združljivi.

6.1.2.2 Operativni preizkusni scenariji

Za namene te TSI pojem „operativni preizkusni scenarij“ pomeni opis predvidenega delovanja železniškega sistema v situacijah, ki so relevantne za sistema ETCS in GSM-R (npr. vstop vlaka v opremljeno območje, aktivacija vlaka, prevoz signala stop), in sicer na podlagi niza dogodkov ob progi in na vozilu, ki so povezani s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija ali nanje vplivajo (npr. pošiljanje/prejemanje sporočil, prekoračitev hitrostne omejitve, dejanja upravljavcev (17)), ter na podlagi določenega časovnega obdobja med njimi.

Operativni preizkusni scenariji temeljijo na projektantskih pravilih, sprejetih za projekt.

Preverjanje skladnosti dejanskega izvajanja z operativnim preizkusnim scenarijem je možno z zbiranjem informacij prek lahko dostopnih vmesnikov (najbolje standardnih vmesnikov, specificiranih v tej TSI).

6.1.2.3 Zahteve

V pomoč pri doseganju zgoraj omenjenega cilja države članice zagotovijo, da so ob začetku postopka verifikacije ES podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi Evropski železniški agenciji čim prej na voljo projektantska pravila in začasni operativni preizkusni scenariji, povezani z medsebojnim delovanjem njegovih delov ETCS in GSM-R z ustreznimi deli podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu. Evropska železniška agencija je obveščena o vseh spremembah operativnih preizkusnih scenarijev, ki se uporabijo pri verifikaciji ES.

Niz projektantskih pravil za dele ob progi sistemov ETCS in GSM-R ter povezani operativni preizkusni scenariji za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, ki so dani na voljo, zadostujejo za opis vseh predvidenih delovanj sistema, relevantnih za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi v običajnih in ugotovljenih poslabšanih razmerah, ter

(1) so skladni s specifikacijami, navedenimi v tej TSI;

(2) zagotavljajo, da so funkcije, vmesniki in delovanje podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ki vzajemno delujejo s progovnim podsistemom, skladni z zahtevami te TSI;

(3) so isti kot tisti, ki se uporabljajo pri verifikaciji ES podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, da se preveri, da izvedene funkcije, vmesniki in delovanje lahko zagotovijo, da se upoštevajo predvideno delovanje sistema v kombinaciji z zadevnimi načini ter prehodi med stopnjami in načini podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

Evropska železniška agencija:

(1) izdaja projektantska pravila za dele ob progi sistemov ETCS in GSM-R ter operativne preizkusne scenarije. Po objavi začasnih scenarijev ali njihovih naknadnih sprememb je vsem zainteresiranem stranem omogočeno, da izrazijo svoja mnenja o skladnosti operativnih preizkusnih scenarijev s pogoji iz zgornjih treh točk. Dolžina obdobja za predložitev pripomb se opredeli ob vsaki objavi in ne presega šest mesecev; to obdobje ne sme predstavljati ovire za nadaljevanje/zaključitev verifikacije ES zadevnega podsistema oziroma zadevnih podsistemov ob progi;

(2) v primeru negativnih mnenj usklajuje prizadevanja vključenih strani za dosego soglasja, npr. s spremembo projektantskih pravil za dele ob progi sistemov ETCS in GSM-R in posledično operativne preizkusne scenarije, če so v nasprotju z zahtevami te TSI;

(3) objavi in ohranja operativne preizkusne scenarije, ki so uspešno prestali prej opisane korake in predstavljajo situacije, ki se pojavljajo v različnih izvedbah;

(4) uporabi prejete operativne preizkusne scenarije za oceno, ali so potrebne pojasnitve ali izboljšave specifikacij, navedenih v tej TSI;

(5) na podlagi prejetih operativnih preizkusnih scenarijev pripravi in objavi standardni format za prihodnje objave operativnih preizkusnih scenarijev.

6.2 Komponente interoperabilnosti

6.2.1 Postopki ocenjevanja za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

Pred začetkom trženja komponente interoperabilnosti in/ali skupin komponent interoperabilnosti mora proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Evropski uniji sestaviti ES izjavo o skladnosti v skladu s členom 13(1) in Prilogo IV k Direktivi 2008/57/ES.

Postopek ocenjevanja se opravi z uporabo enega od modulov, opisanih v točki 6.2.2 (Moduli za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija).

Za komponente interoperabilnosti podsistema nadzor-vodenje ni potrebna izjava ES o primernosti za uporabo. Skladnost z zadevnimi osnovnimi parametri, kot je dokazana z ES izjavo o skladnosti, zadostuje za začetek trženja komponent interoperabilnosti (18).

6.2.2 Moduli za komponente interoperabilnosti podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija

Za oceno komponent interoperabilnosti znotraj podsistemov vodenje-upravljanje in signalizacija lahko proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Evropski uniji izbere:

(1) postopek pregleda tipa (modul CB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom sistema vodenja kakovosti proizvodnje (modul CD) za proizvodno fazo ali

(2) postopek pregleda tipa (modul CB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom verifikacije proizvodov (modul CF) ali

(3) celovit sistem vodenja kakovosti s postopkom pregleda projektiranja (modul CH1).

Poleg tega lahko za preverjanje komponente interoperabilnosti SIM kartice proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik izbere modul CA.

Moduli so podrobno opisani v Sklepu Komisije 2010/713/EU z dne 9. novembra 2010 o modulih za postopke ocenjevanja skladnosti, primernosti za uporabo in ES-verifikacije, ki se uporabljajo v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, sprejetih v okviru Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (19).

Za uporabo nekaterih modulov veljajo naslednja pojasnila:

(1) s sklicevanjem na poglavje 2 opisa „modula CB“ se mora ES-pregled tipa izvesti s kombinacijo tipa proizvodnje in tipa projektiranja;

(2) s sklicevanjem na poglavje 3 opisa „modula CF“ (verifikacija proizvodov) statistična verifikacija ni dovoljena, tj. vse komponente interoperabilnosti se pregledajo posamično.

6.2.3 Zahteve glede ocenjevanja

Neodvisno od izbranega modula:

(1) se zahteve iz točke 6.2.4.1 te TSI upoštevajo za komponento interoperabilnosti „ETCS na vozilu“;

(2) dejavnosti, prikazane v preglednici 6.1, se izvajajo pri ocenjevanju skladnosti komponente interoperabilnosti ali skupine komponent interoperabilnosti, kot je opredeljeno v poglavju 5 te TSI. Vse verifikacije se izvajajo s sklicevanjem na ustrezno preglednico v poglavju 5 in na osnovne parametre, navedene v njej.

Preglednica 6.1

Vidik Predmet ocenjevanja Potrebna dokazila Funkcije, vmesniki in zmogljivosti Preveriti, da so izvedene vse obvezne funkcije, vmesniki in zmogljivosti, opisani v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5, in da so v skladu z zahtevami te TSI. Projektna dokumentacija in izvajanje preizkusnih primerov in zaporedja preizkusov, kot je opisano v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5. Preveriti, katere neobvezne funkcije in vmesniki, opisani v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5, so izvedene in ali so v skladu z zahtevami te TSI. Projektna dokumentacija in izvajanje preizkusnih primerov in zaporedja preizkusov, kot je opisano v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5. Preveriti, katere dodatne funkcije in vmesniki (ki niso specificirani v tej TSI) so izvedeni in da niso v navzkrižju z izvedenimi funkcijami, specificiranimi v tej TSI. Analiza učinka Konstrukcija opreme Preveriti skladnost z obveznimi okoljskimi pogoji, kadar so specificirani v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5. Dokumentacija o uporabljenih materialih in po potrebi preizkusi za zagotovitev, da so izpolnjene zahteve osnovnih parametrov iz zadevne preglednice v poglavju 5. Poleg tega preveriti, da komponenta interoperabilnosti deluje pravilno v okoljskih pogojih, za katere je projektirana. Preizkusi v skladu z vložnikovimi specifikacijami. Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS) Preveriti skladnost z varnostnimi zahtevami, opisanimi v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5, tj. 1. upoštevanje količinskih dopustnih stopenj nevarnosti (THR – Tolerable Hazard Rates), ki jih povzročajo naključne okvare, 2. razvojni proces lahko zazna in odpravi sistematične okvare. 1. Izračuni v zvezi s THR, ki jih povzročajo naključne okvare, na podlagi dokazljivih virov podatkov o zanesljivosti. 2.1 Proizvajalčevo upravljanje kakovosti in varnosti med vsemi fazami projektiranja, proizvodnje in preizkušanja ustreza priznanim standardom (glej opombo). 2.2 Razvojni ciklus programske opreme in razvojni ciklus strojne opreme ter integracija programske in strojne opreme so v skladu z ustreznimi priznanimi standardi (gl. opombo). 2.3 Proces verifikacije in validacije varnosti je v skladu s priznanimi standardi (glej opombo) in izpolnjuje varnostne zahteve, opisane v osnovnih parametrih iz zadevne preglednice v poglavju 5. 2.4 Funkcionalne in tehnične varnostne zahteve (pravilno delovanje v pogojih brez okvar, učinki okvar in zunanjih vplivov) se preverijo v skladu s priznanimi standardi (glej opombo). Opomba: standardi izpolnjujejo vsaj naslednje zahteve: 1 biti morajo širše sprejeti na železniškem področju. Če niso, morajo biti utemeljeni in sprejemljivi za priglašeni organ; 2 biti morajo relevantni za nadzor obravnavanih nevarnosti v ocenjevanem sistemu; 3 biti morajo javno dostopni za vse udeležence, ki jih želijo uporabljati. Glej preglednico A3 v Prilogi A. Preveriti, da je izpolnjen količinski cilj glede zanesljivosti (v zvezi z naključnimi okvarami), ki ga je navedel vložnik. Izračuni Odprava sistematičnih okvar Preizkusi opreme (celotna komponenta interoperabilnosti ali ločeno za podsestave) v obratovalnih pogojih s popravilom v primeru odkritih napak. V dokumentaciji, ki spremlja certifikat, se navede, katere vrste verifikacij so bile izvedene, kateri standardi so bili uporabljeni in katera merila so bila sprejeta za to, da se ti preizkusi štejejo za zaključene (v skladu z odločitvami prosilca). Preveriti skladnost z zahtevami glede vzdrževanja – točka 4.5.1. Preverjanje dokumentacije

6.2.4 Posebna vprašanja

6.2.4.1 Obvezni preizkusi za ETCS na vozilu

Posebna pozornost se posveča ocenjevanju skladnosti komponente interoperabilnosti TCS na vozilu, ker je zapletena in ima ključno vlogo pri doseganju interoperabilnosti.

Priglašeni organ ne glede na to, ali je bil izbran modul CB ali CH1, preveri, da:

(1) je bil reprezentativni vzorec komponente interoperabilnosti predmet celotnega niza zaporedij preizkusov, vključno z vsemi preizkusnimi primeri, potrebnimi za preverjanje funkcij, navedenih v točki 4.2.2 (Funkcionalnost ETCS na vozilu). Prosilec je odgovoren za opredelitev preizkusnih primerov in njihovo razporeditev v zaporedjih, če to ni vključeno v specifikacijah, navedenih v tej TSI;

(2) ti preizkusi so bili izvedeni v laboratoriju, akreditiranem v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 (20) za izvajanje preizkusov z uporabo strukture in postopkov preizkusov, specificiranih v točki 4.2.2c Priloge A.

Laboratorij zagotovi popolno poročilo, ki jasno navaja rezultate preizkusnih primerov in uporabljena zaporedja. Priglašeni organ je odgovoren za ocenitev primernosti preizkusnih primerov in zaporedij, da se preveri skladnost z vsemi zadevnimi zahtevami in ovrednotijo rezultati preizkusov za namen certifikacije komponente interoperabilnosti.

6.2.4.2 Specifični prenosni modul (STM)

Vsaka država članica je odgovorna za verifikacijo, ali STM ustrezajo njenim nacionalnim zahtevam.

Verifikacija vmesnika STM za povezavo z ETCS na vozilu zahteva oceno skladnosti, ki jo opravi priglašeni organ.

6.2.5 Dodatni preizkusi

Za povečanje zaupanja, da bo komponenta interoperabilnosti ETCS na vozilu, nameščena v podsistemih vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, pravilno delovala, se priporoča, da se preizkuša z ustreznimi scenariji, ki jih objavi Agencija; glej točko 6.1.2 (Načela za preizkušanje ETCS in GSM-R). Preizkusi se izvedejo z uporabo dejanske opreme ali simuliranega podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

Ti preizkusi niso obvezni za certifikacijo komponente interoperabilnosti ETCS na vozilu. Prosilec za certifikacijo komponente interoperabilnosti se lahko odloči, da jih izvede in jih nato predloži v oceno priglašenemu organu; ustrezna dokumentacija zagotovi informacije o operativnih preizkusnih scenarijih, na podlagi katerih je bila ocenjena komponenta interoperabilnosti, in o tem, ali so bili izvedeni preizkusi s simulatorji ali z uporabo dejanske opreme, vključno z informacijo o tipu in različici take opreme.

Izvedba teh preizkusov na ravni komponente interoperabilnosti lahko tudi zmanjša število pregledov na ravni podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija (glej zadnjo vrstico preglednice 6.2 in točko 6.5).

Opomba: čeprav izvedba preizkusov z uporabo različnih preizkusnih scenarijev ni obvezna, je treba opozoriti, da so ti preizkusi lahko v pomoč pri verifikaciji komponente interoperabilnosti, da se čim bolj odpravijo sistematične okvare, kar je obvezno za pridobitev certifikata ES o skladnosti.

6.2.6 Vsebina ES izjave o skladnosti

ES izjava o skladnosti, specificirana v Prilogi IV k Direktivi 2008/57/ES, vsebuje naslednje podrobnosti glede komponente interoperabilnosti:

(1) katere neobvezne in dodatne funkcije so izvedene;

(2) veljavne okoljske pogoje.

6.3 Podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija

6.3.1 Postopki ocenjevanja za podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija

To poglavje obravnava izjavo o verifikaciji ES za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu in izjavo o verifikaciji ES za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi.

Na zahtevo vložnika priglašeni organ izvede verifikacijo ES podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ali podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi v skladu s Prilogo VI k Direktivi 2008/57/ES.

Vložnik sestavi izjavo o verifikaciji ES za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ali podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi v skladu s členom 18(1) in Prilogo V k Direktivi 2008/57/ES.

Vsebina izjave o verifikaciji ES je v skladu s Prilogo V k Direktivi 2008/57/ES.

Postopek ocenjevanja se opravi z uporabo enega od modulov, specificiranih v točki 6.3.2 (Moduli za podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija).

Izjava o verifikaciji ES za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu ter izjava o verifikaciji ES za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, skupaj s certifikati o skladnosti, se štejeta za zadostni za zagotovitev, da sta sistema skladna, pod pogoji, specificiranimi v tej TSI.

6.3.2 Moduli za podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija

Vsi spodaj navedeni moduli so opisani v Sklepu Komisije 2010/713/EU.

6.3.2.1 Podsistem na vozilu

Za verifikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu lahko vložnik izbere:

(1) postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom sistema vodenja kakovosti proizvodnje (modul SD) za proizvodno fazo ali

(2) postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom verifikacije proizvodov (modul SF) ali

(3) celovit sistem vodenja kakovosti s postopkom pregleda projektiranja (modul SH1).

6.3.2.2 Progovni podsistem

Za verifikacijo podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi lahko vložnik izbere:

(1) postopek verifikacije enote (modul SG) ali

(2) postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom sistema vodenja kakovosti proizvodnje (modul SD) za proizvodno fazo ali

(3) postopek pregleda tipa (modul SB) za fazo projektiranja in razvoja v kombinaciji s postopkom verifikacije proizvodov (modul SF) ali

(4) celovit sistem vodenja kakovosti s postopkom pregleda projektiranja (modul SH1).

6.3.2.3 Pogoji za uporabo modulov za podsisteme na vozilu in ob progi

S sklicevanjem na točko 4.2 modula SB (pregled tipa) se zahteva pregled projektiranja.

S sklicevanjem na točko 4.2 modula SH1 (celoten sistem vodenja kakovosti s pregledom projektiranja) se zahteva preizkus tipa.

6.3.3 Zahteve glede ocenjevanja za podsistem na vozilu

Preglednica 6.2 navaja preverjanja, ki se morajo izvesti pri verifikaciji podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ter osnovne parametre, ki jih je treba upoštevati.

Neodvisno od izbranega modula:

(1) mora verifikacija dokazati, da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, ko je vgrajen v vozilo, skladen z osnovnimi parametri;

(2) funkcionalnost in zmogljivosti komponent interoperabilnosti, ki so obravnavane že v njihovi ES izjavi o skladnosti, ne zahtevajo dodatne verifikacije.

Preglednica 6.2

Vidik Predmet ocenjevanja Potrebna dokazila Uporaba komponent interoperabilnosti Preveriti, da za vse komponente interoperabilnosti, ki naj bi se vgradile v podsistem, obstaja ES izjava o skladnosti in ustrezen certifikat. Podsistem mora biti pregledan s SIM kartico, ki je skladna z zahtevami te TSI. Zamenjava SIM kartice z drugo SIM kartico, ki je skladna s to TSI, ne pomeni spremembe podsistema. Obstoj in vsebina dokumentacije Preveriti omejitve glede uporabe komponent interoperabilnosti na podlagi značilnosti podsistema in okolja. Analiza s preverjanjem dokumentacije Za komponente interoperabilnosti, ki jim je bil izdan certifikat za starejše različice CCS TSI, preveriti, da certifikat še vedno zagotavlja skladnost z zahtevami zdaj veljavne TSI. Analiza učinka s preverjanjem dokumentacije Vključitev komponent interoperabilnosti v podsistem Preveriti pravilno namestitev in delovanje notranjih vmesnikov podsistema – osnovni parameter 4.2.6. Preverjanja v skladu s specifikacijami Preveriti, da dodatne funkcije (ki niso specificirane v tej TSI) ne vplivajo na obvezne funkcije. Analiza učinka Preveriti, da so vrednosti identitet ETCS (ETCS ID) znotraj dopustnega območja in da imajo posebne vrednosti – osnovni parameter 4.2.9. Preveriti specifikacije projektiranja Vključitev v tirna vozila Preveriti pravilno namestitev opreme – osnovni parametri 4.2.2, 4.2.4, 4.2.14 – in pogoje za namestitev opreme, kot jih specificira proizvajalec. Rezultati preverjanj (v skladu s specifikacijami iz osnovnih parametrov in proizvajalčevih pravil namestitve) Preveriti, da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu združljiv z okoljem tirnih vozil – osnovni parameter 4.2.16. Preverjanje dokumentacije (certifikati komponent interoperabilnosti in morebitne metode integracije, ki se preverjajo na podlagi značilnosti tirnih vozil) Preveriti, da so parametri (npr. parametri zaviranja) pravilno konfigurirani in da so znotraj dovoljenega območja. Preverjanje dokumentacije (vrednosti parametrov, preverjene na podlagi značilnosti tirnih vozil) Vključitev v razred B Preveriti, da je zunanji STM povezan z ETCS na vozilu z vmesniki, skladnimi s TSI. Ničesar ni treba preizkušati: obstaja standardni vmesnik, ki je bil že preizkušen na stopnji komponent interoperabilnosti. Njegovo delovanje je bilo že preizkušeno pri preverjanju vključenosti komponent interoperabilnosti v podsistem. Preveriti, da funkcije razreda B, vključene v ETCS na vozilu – osnovni parameter 4.2.6.1 – zaradi prehodov ne ustvarjajo dodatnih zahtev za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. Ničesar ni treba preizkušati: vse je že bilo preizkušeno na ravni komponent interoperabilnosti. Preveriti, da ločena oprema razreda B, ki ni povezana z ETCS na vozilu – osnovni parameter 4.2.6.1 – zaradi prehodov ne ustvarja dodatnih zahtev za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. Ničesar ni treba preizkušati: ni vmesnika (21). Preveriti, da ločena oprema razreda B, povezana z ETCS na vozilu (deloma) z uporabo vmesnikov, ki niso skladni s TSI – osnovni parameter 4.2.6.1 – zaradi prehodov ne ustvarja dodatnih zahtev za podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. Preveriti tudi, da funkcije ETCS niso prizadete. Analiza učinka Vključitev v podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi. Preveriti, da je mogoče brati telegrame Eurobalise (obseg tega preizkusa je omejen na preverjanje, da je bila antena ustrezno nameščena. Preizkusov, ki so bili že izvedeni na stopnji komponent interoperabilnosti, ne bi bilo treba ponavljati.) – osnovni parameter 4.2.5. Preizkus z uporabo potrjenega sistema Eurobalise: podporni dokaz je zmožnost pravilnega branja telegrama. Preveriti, da je mogoče brati telegrame Euroloop (če je potrebno) – osnovni parameter 4.2.5. Preizkus z uporabo potrjenega sistema Euroloop: podporni dokaz je zmožnost pravilnega branja telegrama. Preveriti, da je možno z opremo izvesti glasovni in podatkovni klic GSM-R (če je potrebno) – osnovni parameter 4.2.5. Preizkus s potrjenim omrežjem GSM-R. Podporni dokaz je zmožnost vzpostaviti, ohranjati in prekiniti zvezo. Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS). Preveriti, da je oprema v skladu z varnostnimi zahtevami – osnovni parameter 4.2.1. Uporaba postopkov, specificiranih v skupni varnostni metodi. Preveriti, da je izpolnjen količinski cilj glede zanesljivosti – osnovni parameter 4.2.1. Izračuni Preveriti skladnost z zahtevami glede vzdrževanja – točka 4.5.2. Preverjanje dokumentacije Vključitev v podsisteme vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi in v ostale podsisteme: preizkusi pri obratovalnih pogojih. Preizkusiti obnašanje podsistema pri največjem možnem smiselnem številu različnih obratovalnih pogojev (npr. vzpon proge, hitrost vlaka, vibracije, vlečna moč, vremenske razmere, tehnična zasnova funkcionalnosti podsistema vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi). S preizkusom mora biti možno preveriti naslednje: 1. da so funkcije meritev poti in hitrosti pravilno opravljene – osnovni parameter 4.2.2 2. da je podsistem vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu združljiv z okoljem tirnih vozil – osnovni parameter 4.2.16. Ti preizkusi morajo biti tudi takšni, da povečujejo zaupanje, da ne bo sistematičnih okvar. Med te preizkuse ne spadajo preizkusi, ki so bili opravljeni že na zgodnejših