UREDBA KOMISIJE (ES) št. 2316/1999

z dne 22. oktobra 1999

o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 o uvedbi sistema podpor za pridelovalce določenih poljščin

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE -

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 z dne 17. maja 1999 o uvedbi sistema podpor za pridelovalce določenih poljščin1, in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba (ES) št. 1251/1999 je nadomestila sistem podpor za pridelovalce določenih poljščin, predviden v Uredbi Sveta (EGS) št.1765/922, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1624/983. V skladu s spremembami, ki nastanejo z novim sistemom, in glede na pridobljene izkušnje, je treba pravila za uporabo sheme plačil na površino uskladiti in, kjer je to potrebno, poenostaviti. Zaradi jasnosti je primerno, da se v enotnem aktu prenovijo določbe posebnih uredb, ki urejajo različne vidike tega sistema, torej naslednje uredbe Komisije:

Uredba (EGS) št. 2467/924, kakor je bila spremenjena Uredbo (EGS) št. 3738/925, Uredba (EGS) št. 2836/936, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1503/977, Uredba (ES) št. 762/948, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1981/989, Uredba (ES) št. 1098/9410, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1945/199911, Uredba (ES) št. 1237/9512, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2017/9713, Uredba (ES) št. 658/9614, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 610/199915 in Uredba (ES) št. 1577/9816.

(2) Plačila na površino, določena v Uredbi (ES) št. 1251/1999, morajo biti omejena na površine, ki jih je treba določiti. Dovoljen je le en zahtevek za plačilo na površino za posamezno parcelo, obdelano v danem tržnem letu. Posamezna parcela, vključena v zahtevku za pomoč "na površino" v okviru skupne ureditve trga za katerikoli drug proizvod v istem tržnem letu, ne more izpolnjevati pogojev sheme plačil na površino. Plačila na površino se lahko dodelijo za subvencionirane poljščine po shemi v okviru strukturne ali okoljske politike Skupnosti.

(3) Člen 7 Uredbe (ES) št. 1251/1999 opredeljuje zemljišča, ki so upravičena za plačila na površino. Ta člen dovoljuje nekatere izjeme pod nadzorom držav članic, ki pa ne smejo poslabšati učinkovitosti ureditve, določene v uredbi. Da bi se izognili takšnemu tveganju, je treba določiti ustrezne ukrepe, da bi skupna površina upravičenih zemljišč, ostala na sedanji ravni in bi preprečili znatno povečanje površine. Zato je treba nekatere večletne poljščine šteti kot poljščine v kolobarju. Tudi za površine, zajete v programih prestrukturiranja, bi se lahko štelo, da so upravičene za plačila na površino. Treba je opredeliti, kaj pomeni prestrukturiranje, znatno povečanje kmetijske površine in obveznost zamenjave upravičenih in neupravičenih zemljišč.

(4) Treba je preprečiti setev le z namenom, da bi zemljišča izpolnjevala pogoje za plačila na površino. Nekatere pogoje v zvezi s setvijo in pridelovanjem poljščin je treba posebej določiti, zlasti kar zadeva oljnice, stročnice, lanu in trde pšenice. Treba je spoštovati lokalne standarde, da bi upoštevali raznolikost kmetijske prakse znotraj Skupnosti.

(5) Za spodbujanje politike kakovosti Skupnosti, so upravičeni za podporo na površino, v zvezi z oljno repico in oljno ogrščico, le tisti vlagatelji, ki sejejo semena določenih sort in kakovosti. Pri določanju sort, ki pridejo v poštev, se je treba zaradi doslednosti, poenostavitve in dobrega gospodarjenja sklicevati na skupni katalog sort poljščin, določen z Direktivo Sveta 70/457/EGS17, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 98/96/ES18, medtem ko se je za tržno leto 2000/01 zaradi jasnosti in kontinuitete treba sklicevati na sorte, ki izpolnjujejo pogoje po prejšnji shemi. Treba je razjasniti standarde Skupnosti za glukosinolat in eruka kislino pri oljni repici in oljni ogrščici in določiti teste za merjenje vsebnosti glukosinolata in eruka kisline v vzorcih semen. Treba je razjasniti položaj glede sestavljenih sort oljne repice in oljne ogrščice ter nekaterih drugih kategorij semena. Treba je določiti sorte sončnic, ki so namenjene za uporabo v slaščičarstvu.

(6) Države članice, v katerih se koruza ne goji tradicionalno, lahko določijo osnovno površino za travno silažo. Treba je opredeliti, kaj pomeni travna silaža.

(7) Treba je določiti standarde za sladko lupino in teste, ki bodo opredelili, ali je vzorec lupine sladek ali ne.

(8) Člen 5 Uredbe (ES) št. 1251/1999 določa dodelitev dodatka k plačilu na površino za pridelovalce trde pšenice v tradicionalnih pridelovalnih regijah v okviru maksimalne zajamčene površine za vsako zadevno državo članico. Maksimalna zajamčena površina je lahko razdeljena med pridelovalne regije. Uvesti je treba pravilo de minimis o velikosti takih pridelovalnih regij, da se prepreči njihova razdrobitev in se upošteva načelo proporcionalnosti pri uporabi kazni zaradi prekoračitev. Nekaterim državam članicam so bile dodeljene površine, ki izpolnjujejo pogoje za posebno pomoč za trdo pšenico na netradicionalnih območjih. Treba je opredeliti regije držav članic, katerim so bile take površine dodeljene. Uredba (ES) št. 1251/1999 določa, da je treba uporabiti certificirano seme trde pšenice. Treba je sprejeti posebne ukrepe za zagotovitev uporabe takega semena. Da bi se izognili težavam s preskrbo ali motnjam na trgu s certificiranim semenom, je treba določiti minimalno količino in prehodno obdobje, v katerem je treba pridobiti količino tega semena. Zaradi različne kmetijske prakse v državah članicah in njihovih regijah sta določitev minimalne količine in sprejem potrebnih prehodnih ukrepov prepuščena zadevnim državam članicam.

(9) Uredba (ES) št. 1251/1999 med drugim določa, da se shema plačil na površino uporablja v okviru sistema regionalnih osnovnih površin. Zaradi potrebne preglednosti na eni strani in zadovoljivega upravljanja teh površin na drugi je treba za vsako državo članico določiti število upravičenih hektarov, v okviru sheme plačil na površino, in način njihove razdelitve.

(10) Člen 3 Uredbe (ES) št. 1251/1999 dovoljuje, da regionalizacijski načrti razlikujejo med namakanimi in nenamakanimi površinami. Treba je opredeliti, kaj pomeni namakanje. Za koruzo se lahko določi ločena osnovna površina. V nekaterih državah članicah lahko ta površina zadeva večinoma silažno koruzo. Zaradi narave silažne koruze pridelek ne more biti izražen v tonah na hektar. Zato je treba v tem primeru pridelek opredeliti. Državam članicam je treba dati priložnost, da določijo pridelek za silažno koruzo glede na pridelek primerljivih poljščin v zadevni regiji.

(11) Treba je določiti površine, ki se upoštevajo za ocenjevanje prekoračitve osnovne površine, in pravila za določanje obsega takih prekoračitev. Kadar se za koruzo, namakane površine ali travno silažo določi ločena osnovna površina, je treba določiti posebna pravila za površine, ki se upoštevajo za izračun prekoračitve zadevne osnovne površine. Pravila za določanje prekoračitve osnovne površine morajo zagotoviti, da se v vseh primerih upošteva osnovna površina. Treba je tudi opredeliti način, kako se izračuna prekoračitev glede na maksimalne zajamčene površine za trdo pšenico.

(12) Da ne bi zapleteni regionalizacijski načrti povzročili, da dejanski pridelki znatno prekoračijo referenčnepridelke, Uredba (ES) št. 1251/1999 določa, da se plačila na površino prilagodijo naslednje tržno leto sorazmerno s prekoračitvijo povprečnega pridelka, ki izhaja iz regionalizacijskih načrtov. Podatki, potrebni za izračun prekoračitev referenčnih pridelkov, morajo biti pravočasno na razpolago. Treba je opredeliti postopek za ugotavljanje takih prekoračitev in določiti referenčne pridelke, ki izhajajo iz regionalizacijskih načrtov, kakor so določeni v skladu z merili iz člena 3 navedene uredbe.

(13) Na podlagi člena 2 Uredbe (ES) št. 1251/1999 je izpolnjevanje pogojev za plačila na površino pogojeno z obvezo zadevnih pridelovalcev, da del površine na svojih gospodarstvih dajo v praho. Da bi zagotovili, da praha prispeva k boljšemu ravnovesju na trgu, je treba določiti podrobna pravila za izvajanje, ki bodo zagotovila potrebno učinkovitost sistema in njegovo združljivost s celotnim sistemom, kakor ga uvaja Uredba (ES) št. 1251/1999. Zato površine, razen tistih iz člena 7 navedene uredbe, ne smejo biti dokončno izključene iz sheme, treba pa je poskrbeti, da so površine, ki se upoštevajo za praho, primerljive s tistimi, ki se upoštevajo pri izračunu regionalne osnovne površine. Učinkovitost sheme se lahko poveča, če se poskrbi, da se praha uporablja za strnjene površine minimalne velikosti. Treba je tudi opredeliti določbe za varovanje okolja ter vzdrževanje in uporabo površin v prahi. Uredba (ES) št. 1251/1999 izvzema iz obvezne prahe tiste pridelovalce, katerih zahtevek ne presega proizvodnje enakovredne 92 tonam žit. Treba je podrobneje določiti metodo za izračun proizvodne omejitve 92 ton. Zaradi jasnosti je treba predpisati določbe za primere, ko obveznost prahe ni izpolnjena.

(14) Minimalno obdobje, površin v prahi, mora obsegati vsaj eno vegetacijsko dobo poljščin, iz Uredbe (ES) št. 1251/1999. Za upoštevanje nekaterih posebnih okoliščin pa je treba predvideti uporabo zemljišč v prahi, preden se izteče minimalno obdobje prahe.

(15) Določiti je treba pravila za zagotovitev, da kmetje, ki se obvežejo, da bodo izvajali praho v obdobju, ki ni daljše od petih tržnih let, prejmejo minimalno plačilo. Treba je določiti prehodne določbe in kazni, ki se uporabljajo v shemi.

(16) Uredba Sveta (EGS) št. 3653/90 z dne 11. decembra 1990 o uvedbi prehodnih ukrepov za skupno ureditev trga za žita in riž na Portugalskem19, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1664/9520, določa neposredno pomoč na hektar za nekatera žita, ki so jih na Portugalskem pridelovali v prehodnem obdobju. V skladu s členom 6(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999 se taka pomoč lahko upošteva pri izračunu nadomestila le za obvezno praho.

(17) Člen 8(2) Uredbe (ES) št. 1251/1999 zahteva od pridelovalcev žit, oljnic in stročnic, da zaključijo s setvijo najkasneje do 31. maja. V nekaterih primerih se setev lahko odloži na čas po 31. maju zaradi podnebja. Končni rok za setev in oddajo zahtevkov je treba podaljšati za nekatere poljščine v nekaterih regijah. Toda takšna podaljšanja ne smejo neugodno vplivati na učinkovitost sistema podpor ali oslabiti sistem nadzora, ki ga uvaja Uredba Sveta (EGS) št. 3508/9221, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1036/199922.

(18) Za zagotovitev redne preskrbe predelovalne industrije s sladko koruzo vse tržno leto je nujno, da lahko pridelovalci čas setve podaljšajo za daljše obdobje. Zadnji rok za setev sladke koruze je 15. junij.

(19) Člen 10(7) Uredbe (ES) št. 1251/1999 določa, da tiste države članice, v katerih obstaja nevarnost, da se referenčna površina lahko bistveno prekorači, omejijo površino glede na to, kateri posamezni pridelovalci lahko zaprosijo za proizvodno specifična plačila na površino za oljnice. Ta omejitev mora biti določena na podlagi objektivnih meril in izražena v odstotkih proizvajalčeve kmetijske površine, ki pride v poštev. Ta omejitev se lahko razlikuje od ene regionalne osnovne površine do druge. Pridelovalce je treba o tej omejitvi obvestiti do določenega datuma, preden se začne setev oljnic. Kadar zahtevki pridelovalcev za proizvodno specifična plačila na površino za oljnice vključujejo površino, ki presega omejitev, je treba prekoračeno površino izključiti iz zahtevka. Posledično bo morda treba zmanjšati površino, za katero proizvajalec prejema plačila na površino v prahi.

(20) Za zagotovitev pravilnega delovanja sheme plačil na površino v danem tržnem letu je treba statistično spremljati uporabo sistema za navedeno leto. Za napoved proračuna na ravni Skupnosti je treba najkasneje do 15. septembra tekočega leta zagotoviti začasne številke. Določiti je treba datum, do katerega je treba sporočiti kakršno koli prekoračitev. Pravočasno morajo biti na voljo podatki, na katerih temelji izračun prekoračitev osnovnih površin in maksimalnih zajamčenih površin za trdo pšenico ter njihove morebitne porazdelitve na osnovne podpovršine ali regije.

(21) Shema, ki jo predpisuje Uredba (ES) št. 1251/1999, se bo uporabljala od tržnega leta 2000/01. Da bi zadevni pridelovalci lahko opravljali setev in izvajali morebitno praho ter predložili zahtevke za plačila na površino za omenjeno tržno leto, pri čemer bi poznali pravila za uporabo nove sheme in ravnali skladno z njimi, morajo določbe sedanje uredbe začeti veljati takoj po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

(22) Upravljalni odbor za žita ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik -

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Upravičenost do plačila na površino

ODDELEK I

Splošne določbe

Člen 1

1. Plačila na površino, določena v Uredbi (ES) št. 1251/1999, se dodelijo v skladu s pogoji, določenimi v tej uredbi.

2. V določenem tržnem letu se lahko vloži le en zahtevek za plačilo na površino za posamezno obdelano parcelo.

3. Plačilo na površino se ne sme dodeliti za nobeno obdelano parcelo, ki je v istem tržnem letu zajeta v zahtevku za pomoč na površino po shemi financiranja iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/199923 za poljščine, ki jih ne ureja Uredba (ES) št. 1251/1999.

Člen 2

1. Za namene člena 7 Uredbe (ES) št. 1251/1999 so opredelitve "trajni pašnik", "trajni nasadi", "večletne poljščine" in "program prestrukturiranja" določene v Prilogi I.

2. Zemljišče, za katero je bil dodeljena pomoč iz Poglavja I Uredbe Sveta (EGS) št. 2328/9124 ali Uredbe Sveta (EGS) št. 3766/9125, ali v primeru Finske in Švedske zemljišče v prahi po nacionalni shemi za praho, je upravičeno do plačila na površino.

3. Površine, ki so jih države članice na novo razglasile za upravičene površine, po programu prestrukturiranja, ne smejo presegati, na novo razglašenih površin ki po navedenem programu, niso upravičene za več kot 5 %. Če je določeno zgoraj navedeno povečanje, pa se ne upošteva naslednje:

(a) v novih nemških deželah, 2 500 ha, na katere je vplivalo prestrukturiranje kmetijskih zemljišč v obdobju od 1. januarja do 30. junija 1992 in posajenih s poljščinami za žetev leta 1993;

(b) preostalo zemljišče, ki ga zajemajo načrti za krčenje nasadov vinske trte na vinogradniških območjih za vinsko leto 1991/92, odobreni pred 31. decembrom 1991 v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 1442/8826 in Uredbo Sveta št. 2239/8627 ter izvedeni v rokih, določenih v navedenih uredbah.

4. V skladu s tretjim odstavkom člena 7 Uredbe (ES) št. 1251/1999 države članice ne smejo povečati svoje skupne upravičene kmetijske površine za več kot 0,1 % od skupne osnovne površine niti začasno niti za stalno.

Države članice pošljejo Komisiji letno poročilo odobritev, izdanih v skladu s tretjim odstavkom člena 7 Uredbe (ES) št. 1251/1999, v katerih navedejo število kmetov, zadevne površine in razloge.

V ustrezno utemeljenih posebnih primerih je lahko omejitev, določena v prvem pododstavku, revidirana v skladu s postopkom iz člena 23 Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/9228.

5. Primeri iz četrtega odstavka člena 7 Uredbe (ES) št. 1251/1999 so tisti, kjer pridelovalci lahko navedejo pomembne objektivne razloge za zamenjavo zemljišča, ki je upravičeno, za tako, ki ni upravičeno, na svojem gospodarstvu, pod pogojem, da je država članica preverila, da ni veljavnih razlogov za zavrnitev take zamenjave, zlasti s stališča okoljskega tveganja. Nikakor pa zamenjave ne smejo vplivati na povečanja skupne upravičene njivske površine, na kmetijskem gospodarstvu. Države članice zagotovijo sistem za predhodno obveščanje in odobritev takih zamenjav.

Država članica pošlje Komisiji vsako leto najkasneje do 31. maja načrte, s kriteriji, na podlagi katerih so bile odobrene zamenjave, in dokazila, da se skupna površina upravičenih zemljišč, zaradi takih zamenjav ni povečala.

Člen 3

1. Plačila na površino za poljščine se plačujejo samo za površine:

(a) ki se nahajajo v regijah, ki so jih države članice razglasile za podnebno in kmetijsko primerna območja za pridelovanje poljščin. Države članice so pristojne, da določijo, regije, ki niso primerne za pridelovanje določenih poljščin;

(b) v celoti posejane v skladu z lokalnimi standardi. Kjer so žita posejana skupaj z oljnicami ali stročnicami, ali mešani posevki z oljnicami in stročnicami, velja najnižja stopnja plačila na površino;

(c) na katerih se obdeluje vsaj do začetka cvetenja ob normalnih pogojih rasti. Poljščine kot so oljnice, stročnice, lan in trda pšenica je treba pridelovati tudi v skladu z lokalnimi standardi vsaj do 30. junija v tekočem tržnem letu, razen če se jih spravi popolnoma zrele pred tem datumom. Spravilo stročnic se sme izvesti šele po fazi mlečne zrelosti;

(d) ki jih pokrivajo zahtevki za vsaj 0,3 ha, če je vsaka obdelana parcela večja od minimalne velikosti, ki jo določijo države članice za zadevno regijo.

2. Če se proizvajalčeve upravičene površine, nahajajo v več kot eni pridelovalni regiji, se znesek za izplačilo določi glede na lokacijo vsake površine, zajete v njegovem zahtevku.

3. Državam članicam, ki v določenih regijah koruzo pridelujejo predvsem za silažo, se dovoli, da uporabijo pridelek krmnega žita v tej regiji za vse površine, posejane s koruzo v zadevnih regijah.

ODDELEK 2

Posebni pogoji, ki veljajo za nekatere poljščine

Člen 4

1. Države članice uporabljajo politiko kakovosti za oljno repico in oljno ogrščico tako, da omejijo površine, ki izpolnjujejo pogoje za plačilo na površino, na tiste, posejane s certificiranim semenom oljne repice in oljne ogrščice sort z dvojno ničlo (00), ki morajo biti pred plačilom sporočene in vpisane v skupni katalog sort poljščin v skladu z Direktivo Sveta 70/457/EGS. Sorte z dvojno ničlo so tiste, pri katerih je v semenu vsebnost glukosinolata, določena z metodo EN ISO 9167-1:1995, največ 25 mol/g pri 9 % vsebnosti vlage, in vsebnost eruka kisline, določene z metodo EN ISO 5508: 1995, največ 2 % celotne vsebnosti maščobnih kislin.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice vključijo med površine, ki so upravičene do plačila na površino, tudi tiste, ki so posejane s semenom oljne ogrščice in oljne repice ene ali več naslednjih kategorij:

(a) s certificiranim semenom sestavljenih sort z dvojno ničlo (00), katerih sestavine so bile sporočene in vpisane, kjer je to primerno, kot dvojna ničla, v skupni katalog sortpoljščin;

(b) s semenom, pridelanim na istem gospodarstvu iz certificiranega semena sort z dvojno ničlo, pri katerem je bilo z analizo reprezentativnega vzorca, ki ga je odvzel pooblaščenec pristojnega nacionalnega organa, ugotovljeno, da vsebnost glukosinolata ne presega 18,0 mol/g pri vsebnosti vlage 9 %;

(c) s semenom sort, ki so pred setvijo prijavljene za inšpekcijski pregled in nadzor in so namenjene za pridelavo pridelka, ki se uporabi kot žlahtniteljevo seme, predosnovno, osnovno ali certificirano seme za setev, oziroma za raziskave ali testiranje, da se ugotovi, ali se sorta lahko vpiše v nacionalni seznam sort države članice in nato v skupni katalog kot sorta z dvojno ničlo;

(d) s certificiranim semenom sort "Bienvenu" in "Jet Neuf" na podlagi pogodbe o pridelavi, ki sta jo pred setvijo podpisala proizvajalec in kupec, ki ga je posebej za to odobril pristojni nacionalni organ države članice, z namenom, da se pridobi seme za proizvodnjo olja za posebno uporabo v prehrani ali krmi;

(e) s semenom sort z vsebnostjo eruka kisline, ki presega 40 % skupne vsebnosti maščobnih kislin, na podlagi pogodbe o pridelavi, sklenjene pred setvijo z odobrenim prvim kupcem z namenom, da se pridobi seme za določeno neprehransko uporabo ali za uporabo kot seme za setev za pridelavo take poljščine.

3. Če države članice upoštevajo površine, posejane s semenom iz odstavka 2(b), kot tiste, ki izpolnjujejo pogoje, pred setvijo ukrenejo vse potrebno za ugotovitev, ali tako seme izpolnjuje zahteve. Vsebnost glukosinolata se lahko določi z metodo EN ISO 9167-1:1995(x) ali metodo EN ISO 9167-2:1997. Prva od navedenih metod je edina metoda, ki se jo uporabi pri reševanju spora zaradi vsebnosti glukosinolata.

4. Za tržno leto 2000/01 so do plačil na površino upravičene površine, posajene s certificiranim semenom sort in sestavljenih sort, navedenih v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 658/96.

5. Za namene člena 10(9) Uredbe (ES) št. 1251/1999 so sorte sončnic, navedene v Prilogi II, sorte sončnic za slaščičarstvo.

Člen 5

"Sladka lupina" pomeni tiste sorte lupine, ki dajejo seme, ki ne vsebuje več kot 5 % grenkih semen. Vsebnost grenkih semen se izračuna v skladu s testom iz Priloge III.

Člen 6

1. Za namene prvega odstavka člena 5 Uredbe (ES) št. 1251/1999, pridelovalci trde pšenice v območjih, iz Priloge II te uredbe, prejmejo dodatek k plačilu na površino v okviru maksimalne zajamčene površine, iz Priloge III te uredbe.

Za namene Priloge II Uredbe (ES) št. 1251/1999, Panonija v Avstriji vključuje območja, navedena v Prilogi IV te uredbe.

2. Kjer je maksimalna zajamčena površina razdeljena med pridelovalnimi območji in pridelovalnimi regijami, kot določa tretji odstavek člena 5 Uredbe (ES) št. 1251/1999, veljajo naslednje določbe:

(a) če znaša površina katere koli pridelovalne regije manj kot 500 ha, zadevne države članice lahko pridružijo zadevno regijo sosednji pridelovalni regiji;

(b) v Italiji se lahko upoštevajo površine, tradicionalno posejane s trdo pšenico in dane v praho po petletnem sistemu od 1993 do 1997;

(c) najkasneje do 15. septembra tržnega leta pred tistim, za katerega se izplačuje plačilo na površino, zadevne države članice obvestijo pridelovalce in Komisijo o porazdelitvi maksimalne zajamčene površine.

3. Posebna pomoč, kot je določena v četrtem odstavku člena 5 Uredbe (ES) št. 1251/1999, se dodeli za območja iz Priloge V te uredbe za maksimalno število hektarov, iz Priloge IV Uredbe (ES) št. 1251/1999, za vsako upravičeno parcelo za plačilo na površino, posejano s poljščinami, iz člena 1 te uredbe, in posejano s trdo pšenico.

4. Za dodelitev pomoči za trdo pšenico, iz odstavkov 1 in 3, morajo zahtevki za pomoč "na površino" iz člena 4 Uredbe Komisije (EGS) št. 3887/9229 vsebovati vse podatke ki jih zahteva identifikacija parcel, posejanih s trdo pšenico, in morajo biti opremljene z dokazilom, da je bilo posejano certificirano seme.

Zahtevki za pomoč za trdo pšenico so veljavni le, če:

(a) je zahtevek za plačilo na površino vložen za isto število hektarov posejanih s trdo pšenico;

(b) je uporabljeno seme, certificirano v skladu z Direktivo Sveta 66/402/EGS30.

5. Države članice določijo minimalno količino certificiranega semena, uporabljenega v skladu s kmetijsko prakso v zadevni državi članici.

Dovoli se prehodno obdobje treh let za določitev minimalne količine semen, ki se začne 1. julija 1998, in je v skladu s posebnimi ukrepi, ki jih države članice sporočijo Komisiji najkasneje do 30. junija 1998.

6. Dodatek k plačilu na površino in posebna pomoč za trdo pšenico se plačata sočasno s plačilom na površino.

Člen 7

1. Za namene člena 1(3) Uredbe (ES) št. 1251/1999 "travna silaža" je poljščina, raste na površinah, pretežno zasejanimi s travami, ki se spravijo zelene vsaj enkrat na leto zaradi konzerviranja v zaprtem okolju z anaerobno fermentacijo.

2. Določbe te uredbe se uporabijo za travno silažo z izjemo pogoja v zvezi s cvetenjem iz člena 3(1)(c).

3. Pridelovalci v državah članicah, ki namenijo specifično območje za pridelavo travne silaže iz Priloge VI, so upravičeni do plačila na površino za travno silažo.

POGLAVJE II

Osnovne površine in referenčni pridelki

ODDELEK 1

Splošne določbe

Člen 8

Osnovne površine iz členov 2 in 3 Uredbe (ES) št. 1251/1999 so določene v Prilogi VI.

Člen 9

1. Če regionalizacijski načrti določijo različne pridelke za namakane in nenamakane površine v skladu s členom 3(3) Uredbe (ES) št. 1251/1999, države članice določijo predpise za ugotavljanje, ali se površine namakajo med tržnim letom ali ne. Določijo predvsem:

(a) seznam poljščin, za katere se lahko dodelijo plačila na površino po stopnji pridelka pri namakanju;

(b) opis opreme za namakanje, ki jo mora imeti kmet na voljo; taka oprema mora biti sorazmerna z namakano površino in mora zagotavljati vodo, potrebno za normalen razvoj rastlin v obdobju rasti;

(c) ustrezno namakalno obdobje.

2. Odstavek 1 se ne uporablja, kadar predstavlja namakanje zgodovinsko posebnost, povezano s parcelami, in omogoča, da se regije razlikujejo od drugih in uvrstijo v seznam, kot pri pridelovalnih regijah "regadío" v Španiji.

ODDELEK 2

Prekoračitev površin

Člen 10

1. Za določitev morebitnih prekoračitev regionalnih osnovnih površin v skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999 upošteva pristojni organ države članice po eni strani regionalno osnovno površino iz Priloge VI, in po drugi strani vsoto površin, zajeto v zahtevkih za plačila na površino, predloženih za vsako poljščino, vključno z ustrezno obvezno praho. Prostovoljna praha se upošteva pri površinah, ki niso namakane, ki niso posejane s koruzo in/ali niso pod travno silažo.

2. Vsota površin, ki jih zajemajo predloženi zahtevki za pomoč, ne vključujejo površin ali delov površin, ki so zajete v zahtevkih, pri katerih administrativna preverjanja pokažejo, da so očitno neupravičene.

Če je to primerno, se upošteva površina, ugotovljena med preverjanjem na kraju samem, v skladu s členom 6 Uredbe (EGS) št. 3887/92.

3. Površine, posejane s poljščinami v skladu z Uredbo (ES) št. 1251/1999 in ki se uporabljajo kot utemeljitev zahtevka za pomoč v okviru Uredbe (ES) št. 1254/199931, se dodajo vsoti površin, ki jih zajemajo predloženi zahtevki, prilagojene v skladu z odstavkom 2.

4. Prekoračitev se izračuna v skladu s tabelo iz Priloge VII.

Člen 11

1. Za določitev morebitne prekoračitve maksimalne zajamčene površine s trdo pšenico, za katero se lahko odobri dodatek k plačilu na površino, upoštevajo pristojni organi držav članic po eni strani največjo zajamčeno površino iz Priloge III Uredbe (ES) št. 1251/1999, če je to primerno, razdeljeno med regije, in po drugi strani vsoto površin, ki jih zajemajo zahtevki za dodatek k plačilom na površino za trdo pšenico, prilagojeno v skladu s členom 10(2) te uredbe in, če je to primerno, zmanjšano v skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999.

2. Odstavek 1 se uporablja za določanje prekoračitve maksimalnih zajamčenih površin, ki so upravičene do posebne pomoči za trdo pšenico iz Priloge IV Uredbe (ES) št. 1251/1999.

Člen 12

1. Če je ugotovljeno, da so površine iz členov 10 in 11 prekoračene, zadevne države članice do 31. oktobra zadevnega tržnega leta ugotovijo dokončno stopnjo prekoračitve, zaokroženega na dve decimalki.

2. Dokončna stopnja prekoračitve, določena na tak način, se uporablja za izračunavanje sorazmernega zmanjšanja površine, ki izpolnjuje pogoje za dodelitev pomoči:

(a) plačilo na površino v skladu s prvim pododstavkom člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999;

(b) dodatek in posebna pomoč za trdo pšenico, po uporabi prvega pododstavka člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999.

Člen 13

Za namene člena 2(6) Uredbe (ES) št. 1251/1999 določijo države članice in o tem obvestijo Komisijo najkasneje do 15. septembra tržnega leta, za katerega se predloži zahtevek za plačilo na površino, naslednje:

(a) nacionalna osnovna površina, ki se razdeli;

(b) kriteriji, ki jih država članica uporabi, da ugotovi delne osnovne površine;

(c) delne osnovne površine (število, ime in velikost);

(d) podrobna pravila za zgoščene ukrepe, ki veljajo v primeru prekoračitve.

ODDELEK 3

Prekoračitev referenčnega pridelka

Člen 14

Za namene člena člena 3(7) Uredbe (ES) št. 1251/1999 so zaključna poročila o zahtevkih za pomoč in pripadajočih pridelkov tista, ki jih posredujejo države članice v skladu s členom 26 te uredbe.

Za ta namen so referenčni pridelki tisti iz Priloge VIII te uredbe.

Člen 15

Za izračunavanje povprečnega pridelka iz zahtevkov za pomoč v obravnavanem tržnem letu se uporabi naslednji postopek:

(a) površine se najprej sorazmerno zmanjšajo, če je to primerno, v skladu s prvim pododstavkom člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999;

(b) upošteva se povprečen pridelek žit za površine posejane z oljnicami v obravnavani regiji, kjer plačila za tržni leti 2000/01 in 2001/02 temeljijo na zgodovinskih regionalnih pridelkih za oljnice;

(c) povprečen pridelek žit za nenamakano zemljišče v regiji se uporabi za pridelovalne površine s poljščinami, ki so opredeljene kot krmne površine, za izplačilo premij za govedo in ovce.

Člen 16

Vsako leto pred 31. majem Komisija opravi primerjalni pregled informacij iz členov 14 in 15 in določi ustrezne korekcijske koeficiente v skladu s postopkomiz člena 23 Uredbe (EGS) št. 1766/92.

Člen 17

Koeficienti iz člena 16 se uporabijo za vsa plačila na površino v državi članici ali regiji, v kateri se nahaja obravnavana osnovna površina, razen za dodatek k plačilu na površino in posebno pomoč za trdo pšenico.

POGLAVJE III

Praha

Člen 18

"Praha" je neobdelana površina, ki je bila v predhodnem letu:

(a) obdelana z namenom spravila ali

(b) praha v skladu z Uredbo (EGS) št. 1765/92 ali Uredbo (ES) št. 1251/1999 ali

(c) umaknjena iz pridelave poljščin ali pogozdena v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2078/9232 oziroma Uredbo Sveta (EGS) št. 2080/9233 ali s členi 22, 23, 24 in 31 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/199934.

Člen 19

1. Površine v prahi, v skladu s tem poglavjem, morajo zajemati strnjeno površino velikosti vsaj 0,3 ha in širine vsaj 20 m.

Države članice lahko sprejmejo:

(a) manjše površine, ki predstavljajo enotne parcele s stalnimi mejami, kot so zidovi, žive meje ali vodni tokovi;

(b) enotne parcele širine pod 20 m v regijah, kjer so parcele te velikosti tradicionalne;

(c) parcele širine vsaj 10 m, vzdolž stalnih vodotokov ali jezer, ki so predmet posebnih nadzorov predvsem v skladu s cilji varovanja okolja. 2. Površine so v prahi najkasneje 15. januarja in to obdobje se ne sme zaključiti pred 31. avgustom. Države članice pa določijo pogoje setve, kjer pridelovalci lahko dobijo dovoljenje za setev semena od 15. julija naprej za spravilo v naslednjem letu in določijo pogoje za pašo, ki se začne 15. julija povsod tam, kjer je v veljavi nomadska paša.

3. Površine v prahi se ne smejo uporabiti za katero koli drugo vrsto kmetijske proizvodnje, kot določa člen 6(3) Uredbe (ES) št. 1251/1999 ali za pridobitveno dejavnost, nezdružljivo s pridelavo poljščin.

4. Države članice izvajajo ustrezne ukrepe, združljive s specifičnim položajem površin, ki so v prahi, da zagotovijo njihovo ohranjanje in varstvo okolja. Takšni ukrepi lahko vključujejo tudi travne ruše; v tem primeru morajo ukrepi zagotoviti, da travnih ruš ni mogoče uporabiti za pridelavo semena in v nobenem primeru za kmetijske namene pred 31. avgustom ali pred 15. januarjem naslednjega leta za pridelavo pridelkov za trženje.

5. Odstavka 3 in 4 ne veljata za površine, dane v praho ali pogozdene v skladu s členi 22, 23, 24 in 31 Uredbe (ES) št. 1257/1999, ki se štejejo za obvezno praho, kadar se taka zemlja izkaže za nezdružljivo z okoljskimi zahtevami ali zahtevami pogozdovanja, določenimi v tistih členih.

Člen 20

1. Za namene člena 6(6) Uredbe (ES) št. 1251/1999 lahko države članice določijo večletno plačilo za praho, ki pa ne presega obdobje petih tržnih let.

2. Ne glede na člen 2(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999 in naknadno povečanje osnovnih zneskov iz člena 4(3), prejmejo pridelovalci, ki se obvežejo, da bodo dali iste parcele v praho za obdobje iz odstavka 1 tega člena, plačilo na površino za to obdobje, izračunano na podlagi osnovnega zneska in pridelkov iz regionalizacijskih načrtov, ki veljajo v času njihove obveznosti.

3. Če pridelovalci v svojem zahtevku za pomoč "na površino", izrecno prekličejo svojo prejšnjo obveznost pred potekom obdobja iz odstavka 1, morajo vrniti 5 % plačila na površino, ki so jih prejeli v predhodnem letu za površine, ki sedaj ne spadajo več v obveznost, pomnoženih s številom let, v katerih ne izpolnjuje svoje prvotne obveze.

4. Pridelovalci, ki se odločijo za ureditev iz odstavka 2, lahko prekličejo svoje obveznosti brez sankcij iz odstavka 3:

(a) kadar se odločijo, da dajo v praho ali pogozdijo zadevne površine po sistemu iz členov 22, 23, 24 in 31 Uredbe (ES) št. 1257/1999;

(b) v posebnih primerih, ki jih dovolijo države članice, in vključujejo spremembo v strukturi kmetije, na katero proizvajalec ne more vplivati, kot je ponovna arondacija.

5. Če površina v prahi, presega najvišji odstotek, določen v členu 6(5) Uredbe (ES) št. 1251/1999 zaradi sprememb organiziranosti kmetije med obdobjem, ki ga zajema obveznost skladno s tem členom, se površine, ki jih zajemajo obveznosti, prilagodijo v skladu s to omejitvijo.

Člen 21

1. Če je površina v prahi, manjša od deleža obvezne prahe določenem v tekočem tržnem letu, se površina, za katero pridelovalci poljščin, ki so predmet obvezne prahe, izpolnjujejo pogoje za plačilo na površino, izračuna na podlagi dejanskih površin v prahi, in deleža posameznih poljščin, vključno s travno silažo; ne sme pa se zmanjšati pod tisto mejo, ki je manjša od površine, ki se zahteva za pridelavo 92 ton žita iz člena 6(7) Uredbe (ES) št. 1251/1999.

2. Pridelava žit iz odstavka 1 se izračuna na podlagi pridelka, ki se uporablja za plačila na površino. Če se država članica odloči, da bo uporabila zgodovinske regionalne pridelke za oljnice, se pridelek pomnoži z 1,95.

Člen 22

V primeru Portugalske, v skladu s členom 6(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999, se plačilo na površino za obvezno praho poveča za znesek iz Priloge IX. Ti zneski se financirajo v skladu s členom 5 Uredbe (EGS) št. 3653/90.

Člen 23

1. Zahtevki za pomoč "na površino" iz Uredbe (EGS) št. 3887/92 se vodijo po regijah v skladu s členom 3 (ES) št. 1251/1999.

2. Za vsak zahtevek za plačilo na površino v dani pridelovalni regiji je potrebna ustrezna izjava o uvedbi prahe vsaj glede ustreznega števila hektarov v isti pridelovalni regiji.

3. Odstopanje od odstavka 2 se lahko predvidi v skladu z objektivnimi kriteriji, ki jih določa država članica.

4. Z odstopanjem od odstavka 2 se obvezna praha, ki ustreza zahtevku za plačilo na površino, lahko uveljavi v celoti ali delno:

(a) v Španiji regija "secano" v primeru posestev, ki se nahajajo v pridelovalnih regijah "secano" in "regadío";

(b) v drugi pridelovalni regiji, pod pogojem, da se površine v prahi nahajajo v pridelovalnih regijah, ki mejijo na tiste, v katerih se nahajajo obdelovalne površine.

5. Pri uporabi odstavkov 3 in 4 je treba prilagoditi površino v prahi, da se bo upoštevala razlika med pridelki, uporabljenimi za izračun plačila glede prahe v zadevnih regijah. Vendar uporaba tega odstavka ne sme voditi k manjšemu številu hektarov v prahi, kot zahteva obveznost.

POGLAVJE IV

Posebne določbe

Člen 24

Z odstopanjem od člena 8(2) Uredbe (ES) št. 1251/1999 lahko države članice preložijo končni rok za setev najkasneje do 15. junija za poljščine iz Priloge X in za območja, ki jih opredelijo zadevne države članice, ki se nahajajo v regijah iz te Priloge.

Če odložitev končnega roka za setev zadeva vse poljščine, lahko države članice preložijo rok za oddajo zahtevkov za plačilo na površino za pridelovalce v zadevnih območjih do najkasneje 15. junija ali, če se ta prej konča, do končnega roka za setev.

Člen 25

1.Omejitev, predvidena v členu 10(7) Uredbe (ES) št. 1251/1999, se določi ob upoštevanju nacionalne referenčne površine in skupne pridelovalne površine, ki izpolnjuje pogoje za dodelitev plačila, in s ciljem, da se izognemo saditvi, ki bi imela za posledico prekomerno zmanjšanje proizvodno specifičnih plačil na površino za oljnice.

2. Omejitev in kriteriji, ki se uporabljajo za njeno določitev, se čim prej uradno sporoči Komisiji in najkasneje do 31. julija tržnega leta pred tistim, ki ga zajema zahtevek za plačilo na površino.

3. Za ocenitev proizvajalčevega izpolnjevanja pogojev za plačila na površino preverijo pristojni organi, ali njihove vloge za pomoč upoštevajo določeno omejitev. Površine, ki so zajete v vlogi za proizvodno specifična plačila na površino za oljnice, ki presegajo omejitev se izključijo.

4. V primerih, ko izključitev površin iz odstavka 3 pomeni, da površina, ki jo je dal proizvajalec v praho, presega omejitev, določeno v členu 6(5) Uredbe (ES) št. 1251/1999 in se uporablja v zadevnih državah članicah, se površina, dana v praho in zajeta v vlogi za plačilo na površino zmanjša, tako da ne presega te omejitve.

5. Površine, izključene iz proizvajalčevega zahtevka za pomoč "na površino" v skladu z odstavkoma 3 in 4, se ne upoštevajo za namene členov 2(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1251/1999.

POGLAVJE V

Končne določbe

Člen 26

Uradno obveščanje

1. Države članice pošljejo Komisiji potrebne podatke v obliki tabel, kakor je navedeno v Prilogi IX in v standardni obliki opisani v tej prilogi, v katerih se opredeli pridelovalna regija, osnovna površina in država, v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

(a) do 15. septembra tekočega tržnega leta: podatke, pridobljene z upoštevanjem že opravljenih nadzorov in pregledov;

(b) najkasneje do naslednjega 31. oktobra: dokončni podatki potrebni za izračunavanje dokončne stopnje prekoračitve iz člena 12; in

(c) najkasneje do naslednjega 15. februarja: končne podatke, ki ustrezajo površinam, za katere je bila pomoč dejansko že plačana na podlagi zmanjšanja površin skladno s členom 9 Uredbe (EGS) št. 3887/92.

2. Če se ugotovi, da so bile površine iz členov 10 in 11 prekoračene, zadevna država članica takoj obvesti Komisijo o dokončni stopnji prekoračitve, najkasneje pa do 31. oktobra tekočega tržnega leta. Podatki, ki se uporabljajo za izračun stopnje prekoračitve osnovne površine, se posredujejo v obliki, iz Priloge VII.

3. Če se stopnja prekoračitve porazdeli v skladu s členom 2(6) in tretjim odstavkom člena 5 Uredbe (ES) št. 1251/1999, obvesti zadevna država članica Komisijo o taki razdelitvi najkasneje do 31. oktobra.

Člen 27

Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za uporabo te Uredbe in o tem obvestijo Komisijo v roku enega meseca po sprejetju ali spremembi.

Člen 28

Uredbe (EGS) št. 2467/92, (EGS) št. 2836/93, (ES) št. 762/94, (ES) št. 1098/94, (ES) 1237/95, (ES) št. 658/96 in (ES) št. 1577/98 se s 1. julijem 2000 razveljavijo.

Sklicevanje na razveljavljene uredbe pomeni sklicevanje na to uredbo.

Člen 29

Ta uredba začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Uporablja se za podporo pridelovalcem določenih poljščin glede na tržno leto 2000/01 in naslednja tržna leta.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. oktobra 1999

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

PRILOGA I

(Člen 2(1))

OPREDELITVE

1. Trajni pašnik

Površina, ki ni v kolobarju in je namenjena za trajno pridelavo trave (sejan ali naraven, pet let ali več).

2. Trajni nasadi

Nasadi, ki niso v kolobarju in niso trajni pašniki, in so na istem zemljišču pet let ali več in imajo zaporedne pridelke, razen večletnih poljščin.

3. Večletne poljščine

Oznaka KN

0709 10 00 0709 20 00 ex 0709 90 90 0810 20 0810 30 0810 40 Artičoke Beluši Rabarbara Maline, robide, murve in križanci med robidnico in malino Črn, bel ali rdeč ribez in kosmulje Brusnice, borovnice in drugi sadeži rodu Vaccinium

4. Program prestrukturiranja

Sprememba strukture in/ali upravičene površine kmetijska gospodarstva za plačilo, kot jo naložijo javni organi.

PRILOGA II

(Člen 4(5))

Sorte sončnic za slaščičarstvo

Agripro 3450 Interstate (IS)8004 SIGCO 829

Agrosur Kelisur SIGCO 830

Dahlgren D-131 (Toma) Royal Hybrid 381 SIGCO 954

Dahlgren D-151 Royal Hybrid 2141 SIGCO 964

Dahlgren D-171 Royal Hybrid 3801 SIGCO 974

Dahlgren D-181 Royal Hybrid 3831 SIGCO 995

Dahlgren 954 Royal Hybrid 4381 Toma

Dahlgren D-1950 RRC 995 Triumph 660C

Dahlgren D-1998 RRC 2211 Triumph 505C+

Diset RRC 2232 Triumph 520C

Hagen Seed SG 9011 RRC 4211 Triumph 515C

Hagen Seed SG 9054 SIGCO 826 USDA Hybrid 924

Hagen Seed SG 9211 SIGCO 828

PRILOGA III

(Člen 5)

TEST GRENKE LUPINE

Izvaja se na vzorcu 200 zrn iz serije 1 kg vsake serije največ 20 ton.

Test je namenjen izključno zagotavljanju kvalitativnih evidenc glede prisotnosti grenkih zrn v vzorcu. Toleranca homogenosti je 1 zrno na 100. Uporabite metodo Grain-Cut po Von Sengbuschu (1942), Ivanovu in Smirnovi (1932) in Eggebrechtu (1949). Prečno prerežite suha ali nabrekla zrna. Polovičke zrn dajte v sito in ga za deset sekund potopite v jodno raztopino, potem spirajte z vodo pet sekund. Prerezane površine grenkih zrn porjavijo, medtem ko tiste z nizko vsebnostjo alkaloidov ostanejo rumene.

Za pripravo jodno raztopine raztopite 14 g kalijevega jodata v kar najmanj vode, dodajte 10 g joda in razredčite na 1 000 cm3. Pred uporabo pustite raztopino stati teden dni. Hranite v rjavih steklenicah. Pred uporabo razredčite osnovno raztopino na tri- do petkratni volumen začetnega.

PRILOGA IV

(Člen 6(1), drugi pododstavek)

OBMOČJA, KI SO UPRAVIČENA DO DODATKA ZA TRDO PŠENICO V AVSTRIJI

Panonija:

1. Gebiete der Bezirksbauernkammern

2046 Atzenbrugg

2054 Baden

2062 Bruck/Leitha

2089 Ebreichsdorf

2101 Gänserndorf

2241 Hollabrunn

2275 Kirchberg/Wagram

2305 Korneuburg

2321 Laa/Thaya

2330 Langenlois

2364 Marchfeld

2399 Mistelbach

2402 Mödling

2470 Poysdorf

2500 Ravelsbach

2518 Retz

2551 Schwechat

2585 Tulln

2623 Wr. Neustadt

2631 Wolkersdorf

2658 Zistersdorf

2. Gebiete der Bezirksreferate

3018 Neusiedl/See

3026 Eisenstadt

3034 Mattersburg

3042 Oberpullendorf

3. Gebiete der Landwirtschaftskammer

1007 Wien

PRILOGA V

(Člen 6(3))

OBMOČJA, KI SO UPRAVIČENA DO POSEBNE POMOČI ZA TRDO PŠENICO

NEMČIJA:

Kreise und kreisfreie Städte:

Baden-Württemberg:

Stadt Stuttgart, Ludwigsburg, Rems-Murr-Kreis, Stadt Heilbronn, Heilbronn, Hohenlohekreis, Main-Tauber-Kreis, Stadt Karlsruhe, Karlsruhe, Stadt Baden-Baden, Rastatt, Stadt Heidelberg, Stadt Mannheim, Rhein-Neckar-Kreis, Stadt Pforzheim, Enzkreis, Ortenaukreis.

Bayern:

Stadt Ingolstadt, Dachau, Eichstätt, Freising, Fürstenfeldbrück, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen a.d.Ilm, Kelheim, Stadt Ansbach, Ansbach, Neustadt-Bad Winsheim, Stadt Aschaffenburg, Aschaffenburg, Bad Kissingen, Rhön-Grabfeld, Haßberge, Kitzingen, Main-Spessart, Stadt Schweinfurt, Schweinfurt, Stadt Würzburg, Würzburg.

Rheinland-Pfalz:

Ahrweiler, Stadt Koblenz, Mayen-Koblenz, Bad Kreuznach, Rhein-Lahn-Kreis, Westerwald-Kreis, Bernkastel-Wittlich, Bitburg-Prüm, Daun, Trier-Saarburg, Stadt Trier, Stadt Frankenthal, Landau i.d.P., Ludwigshafen, Mainz, Neustadt/Weinstr., Speyer, Worms, Alzey-Worms, Bad Dürkheim, Donnersbergkreis, Germersheim, Südl. Weinstraße, Ludwigshafen, Mainz-Bingen.

Hessen:

Stadt Frankfurt/Main, Wiesbaden, Bergstraße, Stadt Darmstadt, Darmstadt-Dieburg, Groß-Gerau, Hochtaunuskreis, Main-Kinzig-Kreis, Main-Taunus-Kreis, Stadt Offenbach, Offenbach, Rheingau-Taunus-Kreis, Wetteraukreis, Lahn-Dill-Kreis, Limburg-Weilburg.

Saarland:

Stadt Saarbrücken, Merzig-Wadern, Neunkirchen, Saarlouis, Sankt Wendel.

Sachsen:

Mittweida, Muldentalkreis.

Sachsen-Anhalt:

Bernburg, Köthen, Burgenlandkreis, Mansfelder Land, Merseburg-Querfurt, Saalkreis, Sangerhausen, Aschersleben-Straßfurt, Halberstadt, Jerichower Land, Quedlinburg, Schönebeck.

Thüringen:

Unstrut-Hainich-Kreis, Kyffhäuserkreis, Gotha, Sömmerda, Hildburghausen, Stadt Weimar, Weimarer Land, Altenburger Land, Stadt Erfurt.

ŠPANIJA

Comarcas agrícolas

Almazán (SO), Bajo Aragón (TE), Campia (GU), Campo de Gómara (SO), Centro (AB), El Cerrato (P), Hoya de Huesca (HU), La Montaa (A), Las Vegas (M), Logrosán (CC), Monegros (HU), Noroeste (MU), Requena-Utiel (V), Rioja Baja (LO), Segría (L), Sierra Rioja Baja (LO), Sur (VA), Suroeste y Valle de Guadalentín (MU), Trujillo (CC), Urgel (L), Valle de Ayora (V).

FRANCIJA

Departmaji

Aisne, Aube, Charente, Charente-Maritime, Cher, Deux-Svres, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loiret, Lot-et-Garonne, Maine-et-Loire, Marne, Nivre, Orne, Sarthe, Seine-et-Marne, Vendée, Vienne, Yonne, Yvelines.

ITALIJA

Province

Alessandria, Bologna, Brescia, Cremona, Ferrara, Forl, Gorizia, Lodi, Mantova, Milano, Modena, Padova, Parma, Pavia, Piacenza, Pordenone, Ravenna, Reggio Emilia, Rimini, Rovigo, Torino, Treviso, Udine, Venezia, Vercelli, Verona, Vicenza.

ZDRUŽENO KRALJESTVO

Anglija.

PRILOGA VI

(Člen 8)

OSNOVNE POVRŠINE

(1 000 ha)

Regija Vse poljščine Od tega koruze Od tega travne silaže

BELGIJA Skupaj Območje 1 478,6 97,0

DANSKA 2018,0

NEMČIJA Schleswig-Holstein Hamburg Niedersachsen Bremen Nordrhein-Westfalen Rheinland-Pfalz Hessen Baden-Württemberg Bayern Saarland Berlin Brandenburg Mecklenburg-Vorpommern Sachsen Sachsen-Anhalt Thüringen 10 155,6(3) 505,6 5,1 1 424,4 1,8 948,3 368,4 461,2 735,4 1 775,9 36,5 2,9 888,5 967,9 598,8 880,7 554,2 540,3(3) 122,1 418,2

GRČIJA Območje I Območje II 1 396,3 95,4 218,0 4,1

ŠPANIJA Regadío Secano 1 371,1 7 848,6 403,4

FRANCIJA Skupaj Osnovna površina za koruzo Namakalna osnovnapovršina 13 526,0 1 209,7(2) 613,8(2)

IRSKA 345,5 0,2

ITALIJA 5 801,2 1 200,0

(1 000 ha)

Regija Vse poljščine Od tega koruze Od tega travne silaže

LUKSEMBURG 42,8

NIZOZEMSKA 436,5 208,3

AVSTRIJA 1203,0

PORTUGALSKA Azori Madeira - Regadío - Druge Kontinentalna - Regadío - Druge 9,7 0,31 0,30 293,4 718,0 0,29 221,4

FINSKA 1 591,0 200,0

ŠVEDSKA 1 737,0 130,0

ZDRUŽENO KRALJESTVO Anglija Škotska Severna Irska Wales 3 794,6 551,6 52,9 61,4 33,21 1,21

1 Z izjemo sladke koruze. 2 Vključno z 284 000 ha namakane koruze. 3 Če se uporabi člen 2(6) Uredbe (ES) št. 1251/1999.

PRILOGA VII

(Člen 10(4))

IZRAČUN PREKORAČIVE OSNOVNE POVRŠINE ZA../../....

Proizvod: Vsa žita

Namakan

Nenamakan

Država članica: Koruza

Osnovna površina: Drugo razen koruze

Delež prahe: Travna silaža

Dejansko ugotovljena površina

Mali pridelovalci v skladu s členom 6(7) Uredbe (ES) št. 1251/1999 Žita 1 ha

Oljnice 2 ha

Stročnice 3 ha

Lan 4 ha

Travna silaža 5 ha

Prostovoljna praha 6 ha

Skupaj = 1 + 2 + 3 + 4 + 5 + 6 7 ha

Drugi pridelovalci Žita 8 ha

Oljnice 9 ha

Stročnice 10 ha

Lan 11 ha

Travna silaža 12 ha

Skupaj = 8 + 9 + 10 + 11 + 12 13 ha

Prostovoljna praha 14 ha

Obvezna praha 15 ha

Praha skupaj = 14 + 15 16 ha

Skupaj (poljščine + praha) =13 + 16 17 ha

Krma (govedo-ovce) Skupaj za zadevne proizvode 18 ha

Skupaj za zahtevke = 7 + 17 + 18 19 ha

OSNOVNA POVRŠINA 20 ha

Saldo druge osnovne površine 21 ha

Uporabna osnovna površina = 20 + 21 22 ha

Prekoračitev ali primanjkljaj 23 ha

Prekoračitev v odstotkih = (19/22-1) 24 ha

PRILOGA VIII

(Člen 14, drugi odstavek)

RERENČNI PRIDELKI IZ ČLENA 3(7) UREDBE (ES) št. 1251/1999

Belgija Danska Nemčija - Schleswig-Holstein - Hamburg - Niedersachsen - Bremen - Nordrhein-Westfalen - Rheinland-Pfalz - Hessen - Baden-Württemberg - Bayern - Saarland - Berlin - Brandenburg - Mecklenburg-Vorpommern - Sachsen - Sachsen-Anhalt - Thüringen Grčija Španija Francija Irska Italija Luksemburg Nizozemska Portugalska Združeno kraljestvo Avstrija Švedska Finska 6,24 5,22 5,661 6,81 6,01 5,33 5,34 5,81 5,50 4,78 5,48 5,94 4,38 4,52 4,54 5,45 6,23 6,14 6,13 3,39 2,9 6,02 6,08 3,9 4,26 6,66 2,90 5,83 5,27 4,02 2,82

1 Če se uporabi člen 2(6) Uredbe (ES) št. 1251/1999.

PRILOGA IX

(Člen 22)

DODATEK ZA PRAHO NA PORTUGALSKEM

(EUR)

Tržno leto 2000/01 2001/02 2002/03

Dodatno plačilo 9,64 6,57 3,41

PRILOGA X

(Člen 24, prvi odstavek)

Zadnji rok za setev: 15. junij

Pridelek Država članica Regija

Vse poljščine Finska Celotno območje države

Švedska Celotno območje države

Sladka koruza Vse države članice Celotno območje države

PRILOGA XI

(Člen 26(1))

PODATKI, KI JIH JE TREBA SPOROČITI KOMISIJI

Podatke je treba predložiti v obliki serije tabel, narejenih v skladu s spodaj opisanim modelom:

- prvi sklop tabel, ki daje podatke na ravni proizvodnje v smislu člena 3 Uredbe (ES) št. 1251/1999,

- drugi sklop tabel, ki daje podatke glede vsake regije osnovne površine iz Priloge VI te uredbe,

- posamezna tabela, ki povzema podatke za vsako državo članico.

Tabele je treba poslati na papirju in v elektronski obliki.

Formule za površine: 5 = 1 + 2 + 3 + 4

10 = 7 + 8 + 9

14 = 15 + 16

19 = 5 + 10 + 11 + 12 + 13 + 14 + 18

Opombe:

V vsaki tabeli mora biti navedena zadevna regija.

Pridelek je tisti, ki se uporablja za izračun plačil na površino skladu z Uredbo (ES) št. 1251/1999.

Razlike med "nenamakanim" in "namakanim" zemljiščem bi morale biti upoštevane v primeru, da regije vsebujejo oboje. V tem primeru:

d = e + f

j = k + l

Vrstica 1 se nanaša le na trdo pšenico, ki je upravičena za dodatek k plačilu na površino iz prvega odstavka člena 5 Uredbe (ES) št. 1251/1999.

Vrstica 2 se nanaša le na trdo pšenico, ki je upravičena za posebno pomoč iz četrtega odstavka člena 5 Uredbe (ES) št. 1251/1999.

Vrstica 17 se nanaša le na površine v prahi ali na pogozdene površine iz členov 22, 23, 24 in 31 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 in ki štejejo za obdelovalna zemljišča v prahi iz člena 6(8) Uredbe (ES) št. 1251/1999.

Vrstica 18 ustreza površinam iz druge alinee člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1251/1999.

Podatke je treba posredovati tudi glede pridelovalcev, ki ne zaprosijo za pomoč na hektar v okviru sistema podpor za določene poljščine (Uredba (ES) št. 1251/1999). Ti podatki, ki jih je potrebno navesti pod "Drugo" v stolpcih "m" in "n", se večinoma nanašajo na poljščine, razglašene za krmne površine za premije za govedo in ovce.

Vrstica 21 zadeva zemljišče v prahi za pridelavo poljščin,ki niso namenjena za prehrano ki ne ustrezajo plačilom v okviru predpisov za izvajanje člena 6(3) Uredbe (ES) št. 1251/1999 (npr. sladkorna pesa, artičoke Jeruzalem in cikorija).

TABELA PODATKOV

Ime regije:.............. Datum:................

Poljščine Št. Zahtevek > 92 ton Vloga 92 ton Drugo

Skupno število zahtevkov = Skupno število vlog = Skupno število vlog =

Pridelek (t/ha) Površina (ha) Pridelek (t/ha) Površina (ha) Pride-lek (t/ha) Po-vršina (ha)

Skupaj Nenamakano Namakano Skupaj Nenamakano Namakano Skupaj Nenamakano Namakano Skupaj Nenamakano Namakano Skupaj Skupaj

(a) (b) (c) (d) (e) (f) (g) (h) (i) (j) (k) (l) (m) (n)

Trda pšenica (prvi odstavek člena 5) Trda pšenica (četrti odstavek člena 5) Koruza (ločena osnovna površina) Druga žita 1 2 3 4

Skupaj žita od tega silažna 5 6

Soja Oljna repica/oljna ogrščica Sončnica 7 8 9

Skupaj oljnice 10

Skupaj stročnice 11

Skupaj lan 12

Travna silaža 13

Praha skupaj (člen 6) od tega obvezna praha od tega prostovoljna praha (člen 6(5)) od tega neplačana praha v skladu s členom 6(8) 14 15 16 17

Poljščine, razglašene za krmo - površine za premije za govedo in ovce 18

Skupaj 19

Praha za neprehranske namene od tega neplačano 20 21

1 UL L 160, 26.6.1999, str. 1.

2 UL L 181, 1.7.1992, str. 12.

3 UL L 210, 28.7.1998, str. 3.

4 UL L 246, 27.8.1992, str. 11.

5 UL L 380, 24.12.1992, str. 24.

6 UL L 260, 19.10.1993, str. 3.

7 UL L 202, 30.7.1997, str. 48.

8 UL L 90, 7.4.1994, str. 8.

9 UL L 256, 19.9.1998, str. 8.

10 UL L 121, 12.5.1994, str. 12.

11 UL L 241, 11.9.1999, str. 14.

12 UL L 121, 1.6.1995, str. 29.

13 UL L 284, 16.10.1997, str. 36.

14 UL L 91, 12.4.1996, str. 46.

15 UL L 75, 20.3.1999, str. 24.

16 UL L 206, 23.7.1998, str. 17.

17 UL L 225, 12.10.1970, str. 1.

18 UL L 25, 1.2.1999, str. 27.

19 UL L 362, 27.12.1990, str. 28.

20 UL L 158, 8.7.1995, str. 13.

21 UL L 355, 5.12.1992, str. 1.

22 UL L 127, 21.5.1999, str. 4.

23 UL L 160, 26.6.1999, str. 103.

24 UL L 218, 6.8.1991, str. 1.

25 UL L 356, 24.12.1991, str. 17.

26 UL L 132, 28.5.1988, str. 3.

27 UL L 196, 18.7.1986, str. 1.

28 UL L 181, 1.7.1992, str. 21.

29 UL L 391, 31.12.1992, str. 36.

30 UL 125, 11.7.1966, str. 2309/66.

31 UL L 160, 26.6.1999, str. 21.

32 UL L 215, 30.7.1992, str. 85.

33 UL L 215, 30.7.1992, str. 96.

34 UL L 160, 26.6.1999, str. 80.