SL Uradni list Evropske unije L 311/22

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 16. junija 2004

o ukrepih, ki jih izvaja Španija za podjetje Siderúrgica Ańón SA

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 1813)

(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/827/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob pozivu zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I. POSTOPEK

(1) Po tiskovnih poročilih, da je novo podjetje Siderúrgica Añón SA (v nadaljevanju „Siderúrgica Añón“) pridobilo posojilo v višini 9,62 milijonov EUR ob podpori regionalne vlade Galicije za financiranje postavitve nove valjarne, je Komisija v dopisu z dne 14. maja 2001 zahtevala podatke o tem ukrepu. V dopisu z dne 2. julija 2001 je Komisija poslala opomin o zahtevi.

(2) V dopisu z dne 10. julija 2001 so španski organi obvestili Komisijo o obstoju posojila in poroštva galicijskega zavoda za gospodarski razvoj (IGAPE).

(3) V dopisu z dne 27. julija 2001 je Komisija zahtevala dodatne podatke o pogojih posojila in poroštva.

(4) Po dveh opominih z dne 19. septembra in 12. oktobra 2001 so španski organi predložili zahtevane podatke v dopisu z dne 25. oktobra 2001, dopolnjenem z dopisom z dne 12. novembra 2001.

(5) V dopisu z dne 20. decembra 2001 je Komisija obvestila Španijo o svoji odločitvi, da v zvezi z ukrepi sproži postopek po členu 6(5) Odločbe Komisije št. 2496/96/ESPJ z dne 18. decembra 1996 o vzpostavitvi pravil Skupnosti za državno pomoč jeklarski industriji (2) (v nadaljnjem besedilu „zakonik o pomoči jeklarski industriji“).

(6) Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti (3). Komisija je povabila zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o teh ukrepih. Hkrati je Komisija izdala nalog za pridobitev podatkov in zahtevala nekatere podatke.

(7) V dopisu z dne 1. marca 2002 so španski organi predložili svoje pripombe in priskrbeli nekatere od zahtevanih podatkov. Manjkajoče podatke so predložili v dopisu z dne 19. aprila 2002 in jih dopolnili v dopisu z dne 7. maja 2002.

(8) Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani. Najprej jih je poslala Španiji, ki je imela možnost odgovoriti, in njene pripombe so prispele v dopisih z dne 26. marca 2002.

(9) Po prejetju podatkov od Španije se je Komisija 2. julija 2002 odločila, da razširi že začeti postopek proti posojilu in poroštvu iz uvodne izjave (2).

(10) V dopisu z dne 9. avgusta 2002 so španski organi predložili svoje pripombe.

(11) Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti (4). Komisija je povabila zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o teh ukrepih.

(12) Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani. Posredovala jih je Španiji, ki je imela možnost odgovoriti.

II. DEJSTVA

1. Prejemnik

(13) Siderúrgica Ańón je podjetje za proizvodnjo in prodajo jeklenih izdelkov, ustanovljeno januarja 2000. S produkcijskimi testi je začelo marca 2002. Ob ustanovitvi je delniški kapital podjetja znašal 3 004 800 EUR, vpisali pa sta ga podjetji Hierros Ańón SA (66,66 %) in Rodonita SL (v nadaljnjem besedilu „Rodonita“) (33,33 %).

(14) Hierros Ańón SA je podjetje za prodajo jeklenih izdelkov. Prek podružnice Gallega de Mallas SL (v nadaljnjem besedilu „Gallega de Mallas“) proizvaja tudi varjeno jekleno mrežico.

(15) Spodnja razpredelnica prikazuje podatke za skupino: 1999 2000 Zaposleni Promet (v milijonih EUR) Bilanca stanja (v milijonih EUR) Zaposleni Promet (v milijonih EUR) Bilanca stanja (v milijonih EUR) Gallega de Mallas 22 15,2 9,9 22 18,4 9,9 Hierros Ańón NA 18,0 9,8 20 22,5 15,4 Promociones Ańón 0 0,0 0,2 0 0,0 0,2 Siderúrgica Ańón 0 0,0 0,0 0 0,0 12,0 Skupaj 33,2 19,9 42 40,9 37,5

(16) Rodonita je podjetje iz skupine Epifanio Campo SL (v nadaljnjem besedilu „Epifanio Campo“), ki je v glavnem dejavno v sektorju industrijskih materialov.

(17) Spodnja razpredelnica prikazuje podatke za podjetja, v katerih delež podjetja Rodonita presega 25 %: 1999 2000 Zaposleni Promet (v milijonih EUR) Bilanca stanja (v milijonih EUR) Zaposleni Promet (v milijonih EUR) Bilanca stanja (v milijonih EUR) Pretensados Campo 20 1,99 1,86 19 1,52 2,41 Campo Brick 37 1,12 12,61 26 3,93 13,89 Epifanio Campo 26 6,16 11,92 27 12,21 17,69 Nueva Cerámica Campo 35 4,20 6,93 32 4,34 6,22 A Ostreira 7 0,17 0,86 7 0,26 0,90 Cerámica Campor Saez 25 0,87 0,74 29 1,48 0,80 Siderúrgica Ańón 0 0,0 0,0 0 0,0 12,0 Skupaj 150 14,51 34,93 140 23,74 53,94

(18) Po podatkih španskih organov so glavni cilji podjetij Hierros Ańón SA (v nadaljnjem besedilu „Hierros Ańón“) in Rodonita pri tej naložbi naslednji: (a) pokriti lastne potrebe po jeklenih izdelkih, da ne bi bili kot doslej odvisni od zunanjih virov; (b) doseči enotno kakovost lastnih izdelkov; (c) zvišati dodano vrednost znotraj skupine. Načrtovano je, da bo 70 % proizvodnje podjetja Siderúrgica Ańón usmerjeno k podjetjem v skupinah, ostalo pa bo izvoženo iz Skupnosti, predvsem v Severno Afriko in Latinsko Ameriko, morda pa tudi v Azijo. Ta odstotek bo nižji po koncu druge faze projekta.

(19) Skupni stroški naložb za projekt so prvotno znašali 29 992 589 EUR. Financirani bodo iz lastnih sredstev, javne pomoči in posojil.

2. Trg

(20) Podjetje bo proizvajalo končne izdelke (betonske armaturne palice v obliki palic ali zvitkov) iz jeklenih gredic, kupljenih na odprtem trgu. Betonske armaturne palice so proizvod nizke dodane vrednosti, ki se uporablja v gradbeništvu.

(21) Čeprav so se zmogljivosti v letih 1995–1997 precej zmanjšale, na primer proizvodna zmogljivost v Italiji se je zmanjšala za 3,4 milijone ton na leto, je za sektor, v katerem deluje Siderúrgica Ańón, značilen presežek zmogljivosti, kot je prikazano v spodnjih razpredelnicah: Ravne betonske armaturne palice Proizvodnja Skupnosti (v milijonih ton) Zmogljivost Skupnosti (v milijonih ton) Stopnja izkoriščenosti (%) 1997 11,8 19,5 60,2 1998 12,0 18,2 65,6 1999 12,0 17,6 68,5 2000 12,5 17,5 71,4 Vir: poročila o naložbah v industrijo premoga in industrijo jekla Skupnosti. Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti. Zvite betonske armaturne palice Proizvodnja Skupnosti (v milijonih ton) Zmogljivost Skupnosti (v milijonih ton) Stopnja izkoriščenosti (%) 1997 2,0 2,8 70,6 1998 1,7 2,8 60,2 1999 2,2 2,8 77,1 2000 3,0 3,7 80,5 Vir: poročila o naložbah v industrijo premoga in industrijo jekla Skupnosti. Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti.

(22) Leta 1999 je Španija izvozila približno 480 000 ton teh izdelkov v druge države EU. Uvozila je približno 290 000 ton iz drugih držav Skupnosti.

(23) Betonske armaturne palice se proizvajajo po vsej Skupnosti, razen na Irskem, Švedskem in Finskem.

3. Opis ukrepov

(24) Dne 10. novembra 2000 je galicijska regionalna vlada prek IGAPE podjetju Siderúrgica Ańón dodelila dotacijo v višini 2 399 407 EUR, kar je 8 % upravičenih stroškov (od tega je bilo 285 681 EUR izplačanih do 31. julija 2002). IGAPE je bil ustanovljen leta 1993 in usmerja dejavnosti galicijske regionalne vlade za spodbujanje galicijskega gospodarstva.

(25) Dne 29. decembra 2000 je špansko ministrstvo za znanost in tehnologijo dodelilo brezobrestno posojilo v znesku 1 803 036 EUR z zapadlostjo 15 let in petletnim podaljšanim plačilnim rokom.

(26) Dne 2. aprila 2001 je podjetje Siderúrgica Ańón najelo sindicirano posojilo v znesku 9 616 193 EUR od sedmih bank pod okriljem širšega sporazuma med galicijsko regionalno vlado in temi bankami – tako imenovanega sporazuma o razvojnem skladu Inversiones Estratégicas de Galicia (INESGA) (5). Obrestna mera je trimesečna Euribor + 25 baznih točk in enkratna formalizacijska provizija 0,5 %. Povračilo 30 % tega posojila krije subvencijsko poroštvo IGAPE. Za to poroštvo podjetje plačuje premijo v višini 0,2 % zajamčenega zneska. IGAPE se je 1. februarja 2001 prav tako dogovoril, da bo subvencioniral 25 baznih točk obrestne mere in formalizacijsko provizijo za posojilo.

(27) Dne 19. aprila 2001 se je delniški kapital podjetja Siderúrgica Ańón povečal na 10 217 220 EUR. Javno nadzorovano podjetje SODIGA Galicia SCR, SA (v nadaljevanju besedila „SODIGA“) je prispevalo 1 803 060 EUR (vendar je bil dejanski prispevek le v vrednosti delnic 1 202 040 EUR, ker se je cena za plačilo 60 EUR na delnico zvišala za premijo 30 EUR), podjetje Hierros Ańón je prispevalo 4 006 860 EUR in podjetje Rodonita 2 003 520 EUR. Zasebni partnerji so plačali 60 EUR za vsako svojo delnico, od tega je bila polovica izplačana takoj, drugo polovico pa je bilo treba plačati pred koncem septembra 2001. Po tej dokapitalizaciji, je bila razdelitev kapitala podjetja Siderúrgica Ańón naslednja: Hierros Ańón SA – 58,82 %; Rodonita SL – 29,41 %; in SODIGA – 11,76 %. Stranke so tudi podpisale sporazum, s katerim sta se podjetji Hierros Ańón in Rodonita (ali samo podjetje Siderúrgica Ańón) zavezali, da bosta kupili delež podjetja SODIGA najpozneje do 19. aprila 2007 za najvišjega od naslednjih dveh zneskov: (a) teoretični računovodski vrednosti podjetja, določeni, če je potrebno, s strani neodvisnega strokovnjaka; ali (b) 141,85 % začetnega prispevka, tj. 2 557 640,61 EUR. Podjetje SODIGA bo od podjetja Siderúrgica Ańón prejelo od 30. decembra 2002 dalje pet letnih obrokov po 150 916 EUR kot predhodno plačilo končnega zneska.

(28) Podjetje SODIGA je podjetje s tveganim kapitalom, ki ga nadzoruje galicijska regionalna vlada, namenjeno pridobivanju začasnih deležev v podjetjih, povezanih z razvojem gospodarstva in industrije Galicije. Delničarji podjetja SODIGA so: galicijska regionalna vlada (20,6 % neposrednega lastništva in 46,6 % prek IGAPE) in finančne institucije (32,8 %). Podjetje SODIGA prejema dotacije od IGAPE, ki so do leta 2000 nanesle 6 861 574,89 EUR. Te dotacije je treba uporabiti pri financiranju posebnih naložb, tj. naložb, ki nosijo večje tveganje od naložb, ki jih podjetje običajno financira ali ki imajo daljša obdobja dospetja ali amortizacije, in od naložb na nekaterih geografskih območjih.

(29) Dne 1. marca 2002 se je delniški kapital podjetja Siderúrgica Ańón povečal na 4 207 140 EUR. Obstoječi trije delničarji so ga vpisali glede na svoje deleže (podjetje SODIGA je prispevalo 495 180 EUR) in po enakih pogojih za vse tri delničarje glede cene za delnico in plačila. Stranke so tudi podpisale sporazum, s katerim sta se podjetji Hierros Ańón in Rodonita (ali samo podjetje Siderúrgica Ańón) zavezali, da bosta kupili delež podjetja SODIGA najpozneje do 19. aprila 2007 za najvišjega od naslednjih dveh zneskov: (a) teoretični računovodski vrednosti podjetja, določeni, če je potrebno, s strani neodvisnega strokovnjaka; ali (b) 133,82 % začetnega prispevka, tj. 662 650 EUR. Podjetje SODIGA bo od podjetja Siderúrgica Ańón prejelo od 30. decembra 2003 dalje štiri letne obroke po 41 867 EUR kot predhodno plačilo končnega zneska.

4. Razlogi za sprožitev postopka

(30) V svojih odločitvah za uvedbo postopka je Komisija izrazila dvome, da bi se delež, ki ga je podjetje SODIGA pridobilo v delniškem kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón, lahko obravnavalo kot resnično tvegani kapital v skladu z običajno investicijsko prakso v tržnem gospodarstvu in da je bila cena, plačana za poroštvo, tržna cena. Poleg tega je Komisija izrazila dvome o združljivosti teh ukrepov s skupnim trgom in o združljivosti s skupnim trgom drugih ukrepov, ki so jih sprejeli španski organi za financiranje naložbe, naštetih v prejšnjem oddelku.

III. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

(31) V dopisu z dne 22. februarja 2002 je evropsko neodvisno jeklarsko združenje (EISA) menilo, da je pomoč nezdružljiva s skupnim trgom predvsem, ker je (a) trg z jeklenimi palicami prizadet zaradi presežne zmogljivosti, (b) naložba ne bo nikoli dobičkonosna in bo pripeljala le do izkrivljanja konkurence in (c) noben zasebni vlagatelj ne bo tvegal kapitala ob trenutnih tržnih pogojih za proizvodnjo teh izdelkov.

(32) V dopisu z dne 5. marca 2002 je združenje Unión de Empresas Siderúrgicas (UNESID) menilo, da je nelogično, da je treba javna sredstva uporabljati za gradnjo novih zmogljivosti v sektorju, v katerem je bilo veliko javnih sredstev namenjenih zmanjšanju delovne sile in zmogljivosti.

(33) V dopisu z dne 8. marca 2002 je združenje italijanskih jeklarskih podjetij Federacciai trdilo, da trg z jeklenimi palicami trpi zaradi presežne zmogljivosti in da zato naložba v sektor nosi visoko tveganje ob malo verjetni donosnosti. Poleg tega je menilo, da je sodelovanje podjetja SODIGA in razvojnega sklada INESGA spodbudilo politični vidik. Na koncu obrestna mera posojila, ki ga je dodelil sklad INESGA, in premija, plačana za poroštvo, nista bili v skladu s tržnimi pogoji.

(34) V dopisu z dne 17. oktobra 2002 je združenje UK Steel Enterprise Ltd. (v nadaljnjem besedilu „UK Steel“) predložilo, da so značilnosti tega sektorja presežna zmogljivost, prevelika konkurenca iz tretjih držav in nizke cene ter da vse to kaže, da običajen zasebni vlagatelj ne bi prispeval kapitala k ustanovitvi novih zmogljivosti. Vprašanje je, ali bi podjetji Hierros Ańón in Rodonita sami vložili sredstva v ta projekt, če ne bi bilo na voljo nelegalne državne pomoči. Poleg tega dejstvo, da bosta podjetji Hierros Ańón in Rodonita porabili 70 % proizvodnje za lastne notranje potrebe, postavlja verjetno donosnost podjetja Siderúrgica Ańón pod vprašaj. Cene prenosa proizvodov bodo nepregledne in bodo verjetno bolj usmerjene k čim večji donosnosti podjetij Hierros Ańón in Rodonita kot k donosnosti podjetja Siderúrgica Ańón.

(35) V dopisu z dne 31. julija 2002 je podjetje Siderúrgica Ańón predložilo naslednje:

(36) Podjetje je trdilo, da se od 23. julija 2002 za jeklarski sektor uporablja Uredba Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe Evropske skupnosti pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (6) (v nadaljnjem besedilu „uredba o MSP“). Dejstvo, da je bila pomoč dodeljena pred iztekom Pogodbe ESPJ, ni imelo nobenega vpliva, ker so morale glede na stalno sodno prakso odločbe Komisije o združljivosti pomoči temeljiti na dejstvih in zakonih, obstoječih v trenutku, ko je odločba sprejeta, in ne v trenutku, ko je pomoč dodeljena. Poleg tega je obvestilo Komisije o določitvi pravil, ki veljajo za oceno nelegalnih državnih pomoči (7), s katerim je bilo povezano Sporočilo Komisije o nekaterih vidikih obravnavanja konkurenčnih primerov, ki so nastali zaradi izteka veljavnosti Pogodbe ESPJ (8), omenjalo le okvire, smernice, sporočila in obvestila, ne pa tudi uredb.

(37) V teh okoliščinah, ker je podjetje Siderúrgica Ańón spadalo med majhna in srednje velika podjetja in ker je bila intenzivnost dodeljene pomoči (9) manjša od intenzivnosti pomoči, navedene v členu 4 uredbe o MSP, je bila pomoč združljiva s skupnim trgom (in opravičena obveznosti obveščanja).

(38) Poleg tega je glede subvencije, dodeljene s strani IGAPE, in brezobrestnega posojila ministrstva za znanost in tehnologijo podjetje trdilo, da sta bila dodeljena v okviru shem, ki jih je odobrila Komisija 5. julija 1995 (državna pomoč št. 21/95) in 18. maja 2001 (državna pomoč št. 182/01), in sta zato združljiva s skupnim trgom.

(39) Glede deleža, ki ga je podjetje SODIGA pridobilo v kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón, je podjetje trdilo, da dejstvo, da se interesi zasebnih in javnih delničarjev lahko razlikujejo, ni pomembno, ker je bistveno to, da imajo zasebni in javni vlagatelji svoje deleže pod enakimi pogoji. Podjetje je to stališče podprlo s tem, da je Komisija menila, da pri deležu Bavarske v kapitalu NMH ob solastništvu treh drugih proizvajalcev jekla ni šlo za državno pomoč (Odločba z dne 26. julija 1988, omenjena v Odločbi Komisije z dne 31. oktobra 1995), in s tem, ko je sprožila postopek proti deležu, ki ga je pridobila valonska regija v podjetju Carsid, Komisija ni upoštevala različnih interesov zasebnih in javnih delničarjev.

(40) V dopisu z dne 30. septembra 2002 je podjetje trdilo, da – glede na to, da je minilo trimesečno obdobje za sprejetje odločbe, določeno v členu 6(5) zakonika o pomoči jeklarski industriji – Komisija ni bila več upravičena do sprejemanja odločb o ukrepih iz prvega pisma z dne 20. decembra 2001.

(41) V dopisu z dne 23. junija 2003 je podjetje Siderúrgica Ańón predložilo dodatne pripombe. Najprej je trdilo, da se pomoči ne da preučiti glede na Pogodbo ESPJ ali zakonik o pomoči jeklarski industriji. Drugič je vztrajalo, da je pomoč zajeta v Uredbi o majhnih in srednje velikih podjetjih. Tretjič je trdilo, da je bila pomoč obstoječa pomoč v smislu člena 1(b) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (10) (v nadaljnjem besedilu „postopkovna uredba“), ker je bila pomoč dodeljena, preden so začela veljati pravila o državni pomoči za jeklarski sektor iz Pogodbe ES.

IV. PRIPOMBE IZ ŠPANIJE

(42) Glede pridobitve deleža podjetja SODIGA v delniškem kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón so španski organi menili, da je bil delež v skladu z ustaljeno prakso v tržnem gospodarstvu. Odločitve o naložbah so se sprejemale le ob upoštevanju izvedljivosti projektov in pričakovane donosnosti. V tem primeru je podjetje SODIGA pridobilo delež v podjetju Siderúrgica Ańón ob dokapitalizaciji in hkrati z obstoječimi delničarji, ki so imeli skupaj v lasti 83,4 % novih delnic. V teh okoliščinah so španski organi trdili, da so bili glede na sodno prakso izpolnjeni pogoji za zasebnega vlagatelja. Poleg tega so menili, da je podjetje SODIGA prek sporazuma o odkupu zagotavljalo minimalno donosnost naložbe v višini 7,2 % na leto, kar je več od obresti desetletnih zakladnih obveznic v času podpisa pogodbe (5,3 %). Tudi v primeru, da bi šlo za državno pomoč, bi bila ta združljiva s skupnim trgom v skladu s točko VIII.3(ii) obvestila Komisije o državni pomoči in tveganem kapitalu (11), ker je šlo za zagon MSP na območju, ki je prejemalo pomoč.

(43) Glede dejstva, da je podjetje SODIGA plačalo višjo ceno na delnico in znesek izplačalo takoj, so španski organi trdili, da je bil s tem poplačan minimalni donos na naložbo, ki je bil določen za podjetje SODIGA, ne pa tudi za ostale delničarje. Kakor koli že, španski organi so menili, da je povsem običajna praksa, da mora novi delničar plačati višjo ceno za novo izdane delnice, kar odraža veliko spodbudo, ki so jo v projekt vložili prvotni delničarji, na primer pri pogodbah z dobavitelji opreme in pri pridobitvi zemljišča.

(44) Glede deleža podjetja SODIGA pri drugi dokapitalizaciji podjetja Siderúrgica Ańón so španski organi trdili, da je bil delež podjetja SODIGA pridobljen v sorazmerju z njegovim prejšnjim deležem in pod enakimi pogoji kot za ostale delničarje. V teh okoliščinah ni bilo državne pomoči.

(45) Glede odgovornosti javnih organov za dejanja podjetja SODIGA so španski organi trdili, da mora Komisija v skladu s sodno prakso dokazati, da so posredovali pri odločitvi za naložbo v podjetje Siderúrgica Ańón.

(46) V zvezi s posojilom, ki ga je odobril sklad INESGA, so španski organi trdili, da so sredstva prihajala zgolj iz zasebnih virov (udeleženih bank) in da so lahko te banke prosto sodelovale pri financiranju katere koli operacije, sodelovanje sklada INESGA pa je bilo omejeno na sledenje rezultatom. V tem pogledu so španski organi ugotovili, da javna sredstva niso bila vpletena. Poleg tega so trdili, da primerjava z referenčno stopnjo, ki jo je uporabila Komisija, ni bila primerna, ker je ta referenčna stopnja ustrezala povprečju petletnih medbančnih menjalnih obrestnih mer za mesec september, oktober in november 2000, zvišanemu za 75 odstotnih točk. Ker je bila petletna medbančna obrestna mera na dan odobritve posojila 4,769 %, bi morala biti popravljena referenčna stopnja 5,519 %. Na koncu so španski organi trdili, da je bila obrestna mera podobna ali celo višja kot pri drugih posojilih, odobrenih za podjetja v skupini Ańón.

(47) Glede poroštva IGAPE pa so menili, da je bilo v skladu s tržnimi pogoji. Zagovarjali so, da je provizija zasebnih bank za to vrsto projektov znašala do 0,15 % na četrtletje. Razlika od provizije v tej transakciji je izhajala iz naslednjih dejavnikov: (a) pogoji za unovčenje poroštva so bili precej strožji od pogojev za uporabo bančnih poroštev, ker so bančna poroštva unovčljiva na prvo zahtevo, poroštvo IGAPE pa je unovčljivo le subsidiarno (ko se upravičenca razglasi za nelikvidnega); (b) tveganje IGAPE je bilo zelo nizko, ker je zajemalo le 30 % posojila in s posojilom je bilo financiranih le 40 % naložbe; in (c) projekt so spodbujale skupine, znane po svoji likvidnosti.

(48) Španski organi so priskrbeli izjave dveh bank (Caixa Galicia in Banco Pastor), da bi sami glede na pogoje posojila in identiteto delničarjev za takšno poroštvo določili provizijo 0,20 % na leto.

(49) V zvezi s subvencijo IGAPE v višini 0,25 % in formalizacijsko provizijo so španski organi trdili, da je bila ta pomoč dodeljena v skladu s shemami, ki jih je odobrila Komisija, in da je z izjemo 14 299,44 EUR ta pomoč spadala na področje uporabe Uredbe Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči (12), ki se uporablja tudi za sektor ESPJ. Trdili so tudi, da trg za te izdelke ne bo prizadet, ker se bo večina izdelkov porabila znotraj skupine, skoraj ves preostanek pa bo izvožen zunaj območja EGP.

(50) Glede dotacije IGAPE so španski organi menili, da je bila dodeljena po shemi, ki jo je odobrila Komisija, in je zato bila združljiva s skupnim trgom.

(51) V vsakem primeru so španski organi trdili, da je bila pomoč združljiva s skupnim trgom, ker je spadala na področje uporabe uredbe o majhnih in srednje velikih podjetjih, ki se uporablja tudi za jeklarski sektor ESPJ.

(52) Poleg tega so potrdili, da je bila pomoč v skladu s Smernicami Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (13). Trdili so, da bo sistem, izbran za čiščenje vode, izboljšal varstvo okolja v primerjavi s tradicionalnim sistemom, in da je predstavljal dodaten strošek v znesku 661 113 EUR. Podobno bo uporaba naravnega plina v peči za pogrevanje drastično zmanjšala emisije v primerjavi z uporabo gorilnega olja in je predstavljala dodaten strošek v znesku 1 502 530 EUR. Tretjič, dejstvo, da so bila vsa komunalna dela za hidravlične instalacije in lubrikativne instalacije, polaganje kablov in cevovodov izvedena na površini namesto pod zemljo, bo izboljšalo delovne pogoje in preprečilo podzemne izpuste ter je predstavljalo dodatni strošek v znesku 6 911 639 EUR.

(53) V zvezi s pripombami tretjih strank (glej uvodne izjave (31) do (34)) so španski organi izjavili, da te pripombe niso bile podprte z dejstvi in da so ta združenja le poskušala preprečiti prisotnost novega podjetja na trgu. V tem pogledu so španski organi opozorili, da je bil razlog za naložbo v novo podjetje v težavah pri zagotavljanju dobave teh izdelkov od tradicionalnih proizvajalcev (predvsem zaradi neupravičene zamude pri dobavi). Prav tako so usmerili pozornost Komisije na Odločbo Komisije 89/515/EGS z dne 2. avgusta 1989 o postopku v skladu s členom 85 Pogodbe EGS (14) in k povezanim sodbam sodišč Skupnosti, ki so ugotovile, da so nekateri člani združenja EISA sodelovali pri nekonkurenčnih praksah.

V. OCENA UKREPOV

(54) Podjetje Siderúrgica Ańón SA proizvaja jeklene gredi in drogove, ki so izdelki, vključeni v Prilogo I k Pogodbi ESPJ. Zato gre za podjetje v skladu s členom 80 te pogodbe.

(55) V tem primeru je očitno, da je Španija nelegalno izvedla ukrepe, ker ni sledila postopkom iz člena 6 zakonika o pomoči jeklarski industriji. Zato Komisija ne more sprejeti argumenta podjetja (glej uvodno izjavo (41)), da je bila pomoč obstoječa pomoč.

(56) Čeprav je bil postopek sprožen po Pogodbi ESPJ, Komisija ni mogla sprejeti končne odločbe pred 23. julijem 2002, ker je bila odločba o podaljšanju postopka sprejeta 2. julija 2002 in poslana španskim organom 4. julija 2002. Obvestilo o povabilu k predložitvi pripomb je bilo objavljeno 9. septembra 2002. V točki 43 sporočila Komisije o nekaterih vidikih obravnavanja konkurenčnih primerov zaradi izteka veljavnosti Pogodbe ESPJ je Komisija določila, da bo v takih primerih nadaljevala preiskavo po določbah postopkovne uredbe in sprejela končno odločbo po členu 88(2) Pogodbe ES.

(57) Komisija ne more sprejeti argumenta podjetja, da zaradi izteka trimesečnega obdobja od prvotne odločbe o sprožitvi postopka ne bi mogla sprejeti odločbe (glej uvodno izjavo (40)). Kot je razsodilo Sodišče Evropskih skupnosti v zadevi C-5/01 Kraljevina Belgija proti Komisiji Evropskih skupnosti z dne 12. decembra 2002 (15), „se trimesečno obdobje, določeno v členu 6(5) šestega zakonika o pomoči jeklarski industriji ne more obravnavati kot zastaralni rok, povezan z izgubo pristojnosti“. Zdaj se postopkovna uredba v celoti uporablja in člen 7(6) omenjene uredbe se spoštuje.

1. Obstoj državne pomoči

(58) V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami.

(a) Pridobitev deleža s strani podjetja SODIGA v delniškem kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón

(59) Glede pridobitve deleža s strani podjetja SODIGA v delniškem kapitalu Siderúrgica Ańón (glej uvodni izjavi (27) in (29)) Komisija najprej ugotovi, da podjetje SODIGA nadzoruje galicijska regionalna vlada. Komisija tudi ugotovi, da galicijska regionalna vlada obravnava omenjeno podjetje kot del programov IGAPE za podporo podjetjem (16). V teh okoliščinah Komisija meni, da gre odgovornost za dejanja podjetja SODIGA pripisati državi.

(60) Da bi Komisija odločila, ali ima upravičenec ukrepa prednost, uporablja načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Komisija je to načelo uporabila v mnogih primerih, sprejelo in razvijalo pa ga je Sodišče pri več sodbah (17). Bistvo tega načela je, da v primerih, ko javni organi vlagajo v podjetje po pogojih, ki bi bili sprejemljivi zasebnemu vlagatelju, delujočemu v običajnih pogojih tržnega gospodarstva, naložba ni državna pomoč.

(61) Načeloma velja, da kjer sta v dani transakciji udeležena zasebni in javni vlagatelj, ne gre za državno pomoč, če zasebni in javni vlagatelj sodelujeta pod enakimi pogoji.

(62) Vendar to ne velja za pridobitev deleža s strani podjetja SODIGA v kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón zaradi naslednjih razlogov:

(63) Prvič, pri prvi dokapitalizaciji je podjetje SODIGA plačalo svoj delež takoj, medtem ko so zasebni vlagatelji plačali svoje deleže pozneje; podjetje SODIGA je plačalo 90 EUR za vsako delnico, medtem ko so zasebni partnerji plačali le 60 EUR za vsako svojo delnico.

(64) Drugič, glavni upravičenci do proizvodnje podjetja Siderúrgica Ańón bodo zasebni partnerji, ki lahko imajo dobiček od svojih naložb, medtem ko lahko podjetje SODIGA računa le na donosnost podjetja Siderúrgica Ańón, da bi se mu povrnila naložba.

(65) Komisija ne more sprejeti argumenta, da je premija, ki jo je plačalo podjetje SODIGA, običajna praksa (glej uvodno izjavo (43)), ker podjetje še ni začelo proizvodnje in zato ni moglo prikazati dobrih rezultatov v preteklosti, ki bi upravičili premijo. Poleg tega, če bi se sprejel ta argument, bi se moral uporabljati za dokapitalizacijo vseh delničarjev v danem obdobju.

(66) Vendar Komisija ugotovi, da je s sporazumom za odkup delnic podjetje SODIGA zagotovilo donos na naložbo v višini 7,2 %, česar zasebni delničarji nimajo (18).

(67) Po mnenju Komisije se ob upoštevanju, da bodo letni obroki plačani, da je delež podjetja SODIGA manjšinski in mu ne omogoča vpliva na upravljanje podjetja ter da bo podjetje Siderúrgica Ańón proizvajalo predvsem za svoje lastne delničarje, ta delež z ekonomskega stališča lahko obravnava kot podrejeno posojilo v obliki deleža. Ne glede na to pa je treba s stališča tveganja to naložbo obravnavati kot normalni delniški kapital, kajti podrejena posojila v obliki deleža imajo kljub temu, da so podrejena drugim dolžniškim instrumentom, prednost pred delniškim kapitalom.

(68) Vprašanje je, ali bi zgoraj omenjeni donos na naložbo v višini 7,2 % pokril tveganje in bil sprejemljiv za zasebnega vlagatelja, ki bi odobril podrejeno posojilo v obliki deleža. Komisija ob upoštevanju pristopa, sprejetega v Odločbi Komisije 2003/284/ES z dne 11. decembra 2002 o državni pomoči Španije za Sniace SA (19), meni, da bi bila običajna obrestna mera za kritje tveganja 12,33 % pri prvi dokapitalizaciji in 11,06 % pri drugi. To ustreza medbančni obrestni meri, ki jo Komisija uporablja za izračunavanje tržne referenčne stopnje ob prištetih običajnih 75 baznih točkah, ki jih dodaja pri posojilih v Španiji (6,33 % 19. aprila 2001 in 5,06 % 1. marca 2002), ob prištetih 600 baznih točkah. Teh 600 baznih točk je upravičenih zaradi pomanjkanja vsakega poroštva, zaradi tveganja pri novem podjetju v sektorju jeklarstva, za katerega je značilen presežek zmogljivosti, in zaradi dejstva, da, kot je bilo obrazloženo zgoraj, obstaja večje tveganje kot pri običajnem posojilu (v primeru nelikvidnosti bi imeli vsi upniki prednost) (20). To je v skladu z navedbami v Obvestilu Komisije o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (21), ki navaja, da se lahko referenčna stopnja zviša za 400 baznih točk ali več pri situacijah posebnega tveganja (na primer, kadar poroštva, ki jih zahtevajo banke niso pridobljena).

(69) Komisija zato meni, da pridobitev deleža dejansko daje prednost podjetju Siderúrgica Ańón, ki se financira iz državnih sredstev.

(70) Element pomoči pri obeh deležih je enak razliki v obrestnih stopnjah med 12,33 % in 7,2 % – oziroma 5,13 % – pri prvem deležu ter razliki v obrestnih stopnjah med 11,06 % in 7,2 % – oziroma 3,86 % – pri drugem deležu. Ob upoštevanju obrokov, ki jih podjetje Siderúrgica Ańón plačuje podjetju SODIGA, ta pomoč torej ustreza razliki med odplačili, ki se dejansko izplačajo, in letnimi plačili obresti ter odplačilom glavnice, ki bi ga bilo treba izplačati ob uporabi zgoraj navedenih običajnih obrestnih mer 12,33 % in 11,06 %. To vodi v letna plačila obresti 222 317,3 EUR za prvi delež in 54 766,9 EUR za drugi. Razlika med primernimi plačili obresti in dejanskimi roki odplačevanja za oba deleža se lahko prikaže kot spodaj (22): Prvi delež v višini 1 803 060 EUR (2001) Leto 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Roki odplačevanja brez pomoči 222 317 222 317 222 317 222 317 222 317 222 317 + 1 803 060 = 2 025 377 Trenutni roki odplačevanja 150 916 150 916 150 916 150 916 150 916 1 803 060 Pomoč na leto 71 401 71 401 71 401 71 401 71 401 222 317 Drugi delež v višini 495 180 EUR (2002) Leto 2003 2004 2005 2006 2007 Roki odplačevanja brez pomoči 54 766 54 766 54 766 54 766 54 766 + 495 180 = 549 946 Trenutni roki odplačevanja 41 868 41 868 41 868 41 868 495 180 Pomoč na leto 12 869 12 869 12 869 12 869 54 766

(b) Posojilo, ki ga je odobril sklad INESGA

(71) V zvezi s posojilom prek sklada INESGA (glej uvodno izjavo (26)) Komisija meni, da bi lahko bili prisotni elementi državne pomoči, ker se obrestna mera zdi precej nizka. Vendar Komisija ugotavlja, da sredstva prispevajo zasebne banke, ki se lahko svobodno odločajo, ali bodo sodelovale v posojilu ali ne. V teh okoliščinah Komisija ugotavlja, da obstajajo boljši finančni pogoji zaradi posredovanja IGAPE (poroštvo, subvencioniranje obresti za neposredno plačilo bankam) in zaradi dejstva, da gre za sindicirano posojilo. Zato v samem posojilu ni državne pomoči.

(c) Poroštvo IGAPE

(72) V zvezi s poroštvom IGAPE (glej uvodno izjavo (26)), praksa Komisije (23) za ocenjevanje posameznih poroštev vključuje več pogojev, da poroštvo ni državna pomoč. V tem primeru je Komisija ugotovila, da podjetje Siderúrgica Ańón ni imelo finančnih težav v smislu Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (24) in je pridobilo posojila na finančnih trgih brez posredovanja države. Ugotovila je tudi, da je poroštvo vezano na točno določeno posojilo, velja za fiksni maksimalni znesek, pokriva 30 % dolgovanega posojila in ni odprtega tipa. V zvezi s plačano ceno za poroštvo Komisija dvomi, da je plačana premija (0,2 % na leto na zavarovani dolg brez formalizacijske provizije) ustrezala tržni ceni podobnega poroštva zlasti ob upoštevanju seznamov maksimalnih cen za poroštva, objavljenih v dveh bankah, ki sta sodelovali pri posojilu.

(73) Komisija ne more sprejeti za primerjavo naknadnih „ponudb“ obeh bank (glej uvodno izjavo (48)), ker sta hipotetični in sta bili sestavljeni za namene tega postopka. Poleg tega sta to zgolj ponudbi dveh bank in ni nujno, da predstavljata tržno sliko.

(74) Komisija tudi ne more sprejeti argumentov v zvezi s posebnimi značilnostmi poroštva (glej točko (47) zgoraj) in s tem stopnje znižanja cene na „običajnem“ trgu iz naslednjih razlogov: (a) dejstvo, da so poroštva v Španiji običajno izvršljiva na prvo zahtevo, pojasnjuje zahteva po drugih zavarovanjih od upravičenca. Vendar se je v tem primeru IGAPE izrecno odpovedal pravici po zahtevi drugih zavarovanj (po pridobitvi soglasja od galicijske regionalne vlade); (b) dejstvo, da poroštvo pokriva le 30 % posojila, ni pomembno, kajti za vlagatelja je pomembno samo, koliko tvega; (c) dejstvo, da projekt pospešujejo skupine, znane po svoji likvidnosti, tudi ni pomembno, kajti te skupine ne bi bile odgovorne za dolgove podjetja Siderúrgica Ańón.

(75) V teh okoliščinah Komisija meni, da bi v tem posebnem primeru morala biti tržna mera za podobno poroštvo 0,6 % na leto, kot so to opredelili španski organi (glej uvodno izjavo (47)).

(76) Komisija zato meni, da poroštvo dejansko daje prednost podjetju Siderúrgica Ańón, ki se financira iz državnih sredstev.

(77) Glede zneska državne pomoči v takšnem poroštvu točka 3.2 obvestila o poroštvih ugotavlja, da bi bilo treba izračunati ekvivalent pomoči v denarju za posamezno poroštvo na enak način kot ekvivalent pomoči za mehko posojilo, ob tem pa bi subvencija iz obresti predstavljala razliko med tržno mero in mero, pridobljeno zaradi državnega poroštva, potem ko so bile vse plačane premije odštete. V tem primeru, da bi določili tržno mero takšnega posojila, in ob pomanjkanju drugih nezajamčenih posojil za financiranje naložbe, Komisija meni, da je primerno uporabiti obrestno mero nezavarovanega kreditiranja, odobrenega pri Caixa de Galicia za podjetje Siderúrgica Ańón (glavnica 3 000 000 EUR, obrestna mera – 12-mesečna Euribor + 0,75, formalizacijska provizija 0,15 %, zapadlost eno leto od 20. marca 2002) (25). Subvencija iz obresti na posojilo INESGA je torej 0,3 % (razlika 0,50 % med premijo za tveganje posojila sklada INESGA (3-mesečna Euribor + 0,25 %) in premijo za tveganje tega kreditiranja (12-mesečna Euribor + 0,75 %) minus 0,2 %, plačanega za poroštvo). To znaša 28 848,6 EUR (0,3 % od 9 616 193 EUR) na leto.

(d) Drugi ukrepi

(78) Dotacija, odobrena s strani IGAPE (glej uvodno izjavo (24)), brezobrestno posojilo španskega ministrstva za znanost in tehnologijo (glej uvodno izjavo (25)), subvencioniranje obresti in formalizacijske provizije s strani IGAPE pri posojilu, odobrenem prek sklada INESGA (glej točko (26) zgoraj), dajejo prednost podjetju Siderúrgica Ańón, ki se financira iz državnih sredstev.

(79) Zneski ukrepov pomoči, navedenih v prejšnji točki, so naslednji: pri dotaciji IGAPE: 2 399 407 EUR; pri dotacijah IGAPE na posojilo sklada INESGA: 0,25 % na leto na 9 616 193 EUR (subvencija obresti) – oziroma 24 040,5 EUR na leto – in 0,5 % na 9 616 193 EUR (formalizacijska provizija) – oziroma 48 081 EUR na leto; pri brezobrestnem posojilu ministrstva za znanost in tehnologijo: 5,7 % na leto na 1 803 036 EUR – oziroma 102 773,5 EUR na leto.

(e) Izkrivljanje konkurence in učinek na trgovino

(80) Ob upoštevanju obstoja konkurence in trgovine znotraj Skupnosti v sektorju (glej uvodne izjave (20) do (23) zgoraj) Komisija meni, da zgoraj omenjeni ukrepi pomoči izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco in imajo negativen vpliv na trgovino med državami članicami.

(81) Komisija torej ugotavlja, da dotacija IGAPE, brezobrestno posojilo ministrstva za znanost in tehnologijo, subvencioniranje obresti s strani IGAPE in formalizacijske provizije na posojilo s strani sklada INESGA, delež, ki ga je pridobilo podjetje SODIGA v delniškem kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón, in poroštvo IGAPE predstavljajo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

2. Združljivost s skupnim trgom

(82) Komisija najprej ne more sprejeti argumenta, da so bili nekateri ukrepi pomoči dodeljeni po odobrenih shemah (N 21/95 (26) in N 182/01 (27). Pri odločbah za potrditev teh shem je Komisija upoštevala zavezo španskih organov, da bodo spoštovali ustrezna pravila za jeklarski sektor. Komisija opaža, da so bila pravila za jeklarski sektor v zakoniku o pomoči jeklarski industriji, kar je izločilo jeklarski sektor iz teh shem in zahtevalo predhodno obvestilo. Ker ta obveznost predhodnega obvestila ni bila spoštovana, ti dve shemi ne zajemata pomoči, dodeljene podjetju Siderúrgica Ańón.

(83) V skladu s točko 44 sporočila Komisije o nekaterih vidikih obravnavanja konkurenčnih primerov zaradi izteka veljavnosti Pogodbe ESPJ „ob sprejemanju odločb po 23. juliju 2002 glede državne pomoči, izvajane tega dne ali prej brez predhodnega dovoljenja Komisije, bo ukrepala v skladu z Obvestilom Komisije o ugotavljanju uporabnih pravil za oceno nelegalne državne pomoči“ (28). V skladu z zadnjim odstavkom omenjenega sporočila so v njem določena pravila vendarle „brez prejudiciranja tolmačenja pravil Sveta in Komisije na področju državnih pomoči“.

(84) V skladu z drugim pododstavkom člena 9(2) (29) Uredbe (ES) št. 70/2001,„(i)ndividualna pomoč, ki se dodeli zunaj sheme pomoči pred začetkom veljavnosti te uredbe, v odsotnosti dovoljenja Komisije in se z njo krši obveznost priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, je združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe in je oproščena te obveznosti, če izpolnjuje pogoje iz te uredbe, z izjemo zahteve iz člena 3(1), da se izrecno sklicuje na to uredbo“.

(85) Komisija meni, da je glede na podatke o prometu, delovni sili in skupni bilančni vsoti podjetja Siderúrgica Ańón in povezanih podjetij (glej uvodni izjavi (15) in (17)) podjetje srednje veliko (po Prilogi 1 k uredbi o MSP). Zato je treba oceniti, ali katera od naložbenih pomoči, odobrenih za podjetje Siderúrgica Ańón, izpolnjuje pogoje uredbe o MSP.

(86) V tem pogledu Komisija opaža, da v skladu s členom 6(1) uredbe o MSP posamezne odobrene pomoči niso opravičene obveznosti predhodnega obvestila, če je izpolnjen eden od dveh pragov, omenjenih v (a) in (b).

(87) Iz tega sledi, da pomoč v obliki dotacije, ki jo je dodelil IGAPE, v višini 2 399 407 EUR ne more biti izvzeta. Po trditvah španskih organov (glej uvodno izjavo (24)) predstavlja pomoč 8 % naložbe. Naložba torej znaša 29 992 588 EUR, kar presega prag 25 000 000 EUR, določen v členu 6(1)(a). Poleg tega je treba jeklarsko industrijo obravnavati kot sektor, ki ni upravičen do regionalne pomoči v skladu s tretjim odstavkom točke 1 sporočila Komisije o pomoči za reševanje in prestrukturiranje ter zaprtje v jeklarskem sektorju (30) in v skladu s točko 27 večsektorskega okvira za regionalno pomoč pri velikih naložbenih projektih (31). Enako je veljalo, ko je bila odobrena pomoč za jeklarstvo po zakoniku o pomoči jeklarski industriji. Ker je podjetje Siderúrgica Ańón srednje veliko, je začetna točka za uporabno zgornjo mejo, kot je omenjena v členu 6(1)(a)(i), označena v členu 4(2)(b) pri 7,5 %. V skladu s členom 6(1)(a)(i) bruto intenzivnost pomoči ne sme preseči 50 % od 7,5 %, tj. 3,75 %. 8 % je opazno nad tem pragom. Pri bruto količini dotacije s strani IGAPE je dejansko treba upoštevati celotno količino dotacije (ki znaša 8 %) in ne tisto, kar je bilo po trditvah španskih organov (glej uvodno izjavo (37)) izplačano na začetku (kar znaša 0,95 %), ker je pri oceni pomoči treba upoštevati odobreno količino in ne izplačane količine.

(88) Kot sledi tudi iz zadnjega stavka točke 27 večsektorskega okvira za regionalno pomoč pri velikih naložbenih projektih, da so velike posamezne odobrene pomoči v jeklarskem sektorju, ki niso izvzete po uredbi o MSP, nezdružljive s skupnim trgom, dotacija, ki jo je dodelil IGAPE, ne more biti izvzeta po uredbi o MSP. Treba je poudariti, da bi prišli do enakih sklepov, če bi uporabili zakonik o pomoči jeklarski industriji, ki je veljal v času dodelitve pomoči.

(89) Vse ostale oblike pomoči, ki se obravnavajo kot naložbena pomoč, prav tako ne morejo biti izvzete po uredbi o MSP. Zato bi jih bilo treba združiti z dotacijo, ki jo je dodelil IGAPE, in bi tako bile nezdružljive iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah od (86) do (88).

(90) Združljivost po regionalnih odstopanjih za državne pomoči je treba oceniti v skladu z vsebinskimi merili, določenimi v katerem koli instrumentu, veljavnem v času dodelitve pomoči, v skladu z obvestilom Komisije o določanju uporabnih pravil za oceno nelegalne državne pomoči. Kot je že bilo omenjeno, zakonik o pomoči jeklarski industriji ni odobril nobene regionalne pomoči v času dodelitve pomoči. Zato pomoč ne more izpolnjevati pogojev za regionalno odstopanje.

(91) Komisija tudi ne more sprejeti argumenta, da so bile nekatere naložbe upravičene kot pomoč na področju varstva okolja iz teh razlogov:

(92) V skladu s členom 3 zakonika o pomoči jeklarski industriji (32), ki določa merila za uporabo smernic za varstvo okolja, se mora Komisija izogibati dodeljevanju splošne naložbene pomoči za nove tovarne ali opremo pod pretvezo varstva okolja. Poleg tega smernice za varstvo okolja (33), ki se uporabljajo v skladu z zakonikom o pomoči jeklarski industriji, navajajo, da ne zajemajo pomoči, ki je navidezno namenjena ukrepom na področju varstva okolja, v resnici pa predstavlja splošne naložbe (točka 3.2.1).

(93) V tem primeru Komisija najprej ugotovi, da španski organi niso upoštevali varstva okolja, ko so dodeljevali pomoč.

(94) Komisija tudi ugotavlja, da bodo naložbe v čistilni sistem za vodo in v peč za pogrevanje povečale učinkovitost podjetja prek znižanih stroškov vode ali energije. Namestitev tovrstne opreme je običajna praksa v industriji, ne da bi se jo upoštevalo kot naložbo v varstvo okolja. Komisija meni, da je to razlog za izvedbo teh naložb in da jih torej ne zajemajo smernice za varstvo okolja (34).

(95) V nobenem primeru pa španski organi niti prejemnik niso predložili konkretnih dokazov o koristih teh namestitev za varstvo okolja. Zato ni potrebe po uporabi neodvisnih strokovnjakov ali po posvetovanju z državami članicami (glej Prilogo k zakoniku o pomoči jeklarski industriji). Prav tako tudi niso odšteli vseh prednosti zaradi nižjih stroškov proizvodnje, kot to zahteva Priloga (35) k zakoniku o pomoči jeklarski industriji, ali razložili, kako so bili izračunani dodatni stroški.

(96) V zvezi z naložbo v komunalna dela Komisija meni, da ni koristi za varstvo okolja in da, če bi obstajale koristi za varnost delavcev, te ne bi bile zajete v smernicah za varstvo okolja ali v določbah zakonika o pomoči jeklarski industriji.

(97) Komisija prav tako ne vidi, po kateri določbi zakonika o pomoči jeklarski industriji bi se lahko pomoč štela za združljivo. Očitno ne gre za pomoč za raziskave in razvoj ali za pomoč za zaprtja, dodeljena pa ni bila v Grčiji. Poleg tega Komisija opaža, da pomoči niso pomoči za usposabljanje v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (36) in niso pomoči za zaposlovanje v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2204/2002 z dne 12. decembra 2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za zaposlovanje (37) (38). V nobenem primeru se španski organi niso sklicevali na nobeno od teh odstopanj ali uredb.

(98) Končno Komisija opaža, da obvestilo Komisije o državni pomoči in tveganem kapitalu ni bilo uporabno za jeklarski sektor v času, ko je bila pomoč dodeljena, in še vedno ni uporabno za ta sektor v skladu z določbami osmega odstavka točke VIII.3.

(99) Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da ni v tem primeru uporabna nobena izjema za prepoved naložbene pomoči v jeklarski sektor in da torej ukrepi, ki jih je Komisija prepoznala kot državne pomoči, niso združljivi s skupnim trgom.

VI. ZAKLJUČEK

(100) Komisija ugotavlja, da je Španija nelegalno izvršila sporne ukrepe državne pomoči, ki so nezdružljivi s skupnim trgom. Te ukrepe je torej treba opustiti.

(101) Poleg tega pri sprejetih negativnih odločbah v primerih nelegalne pomoči v skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 Komisija odloči, da bo vpletena država članica sprejela vse potrebne ukrepe, da bo prejemnik povrnil pomoč. Povrnjena pomoč vključuje obresti od datuma, ko je bila pomoč na voljo prejemniku, do datuma povračila. Obresti se izračunajo na osnovi referenčne stopnje za izračunavanje ekvivalenta regionalne pomoči –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1. Državna pomoč, ki jo je Španija dodelila podjetju Siderúrgica Ańón SA, je nezdružljiva s skupnim trgom.

2. Pomoč iz odstavka 1 vključuje naslednje:

(a) element pomoči pri deležu, ki ga je pridobilo podjetje SODIGA v delniškem kapitalu podjetja Siderúrgica Ańón, ki ustreza: (i) letni premiji 5,13 % na začetno izplačani kapital v višini 1 803 060 EUR, od katerega se odšteje pet letnih obrokov po 150 916 EUR pri prvem deležu, pridobljenem leta 2001; in (ii) letni premiji 3,86 % na začetno izplačani kapital v višini 495 180 EUR, od katerega se odštejejo štirje letni obroki po 41 868 EUR pri drugem deležu, pridobljenem leta 2002;

(b) dotacija, ki jo je dodelil IGAPE 10. novembra 2000, v višini 2 399 407 EUR;

(c) subvencije obresti, odobrene za sindicirano posojilo v višini 9 616 193 EUR dne 2. aprila 2001 prek 30-odstotnega poroštva, tj. 0,3 % na leto, in subvencija neposrednih obresti v višini 0,25 % na leto, ki jih je financiral IGAPE in ki skupaj znašajo 52 889,10 EUR na leto;

(d) plačilo formalizacijske provizije 48 081 EUR s strani IGAPE pri posojilu 9 616 193 EUR dne 2. aprila 2001;

(e) subvencija obresti 5,7 % na leto pri brezobrestnem posojilu 1 803 036 EUR, ki ga je dodelilo ministrstvo za znanost in tehnologijo 29. decembra 2000.

Člen 2

1. Španija ne dodeljuje več pomoči prejemniku z ukrepi, navedenimi v členu 1 zgoraj.

Glede plačil, ki so že bila odobrena, vendar ne izvedena ob datumu sprejetja te odločbe, lahko Španija zahteva povračilo vseh plačil, izvedenih do datuma sprejetja te odločbe, ali pa bo od tega datuma prilagodila pogoje ukrepov, naštetih v členu 1, tržnim pogojem, kot so opisani v tej odločbi.

2. Španija sprejme vse potrebne ukrepe, da prejemnik povrne pomoč iz člena 1

3. Povračilo se izvede nemudoma v skladu s postopkom po nacionalni zakonodaji, če ta dopušča takojšnjo in učinkovito izvršitev te odločbe. Zneski za povračilo vključujejo obresti za celotno obdobje od datuma, ko so bila sredstva prvič na voljo prejemniku, do datuma dejanskega povračila. Obrestna mera za izračun je referenčna stopnja za izračunavanje ekvivalenta regionalne pomoči.

Obrestna mera iz prvega odstavka se izračuna ob uporabi obrestno obrestnega računa za celotno obdobje iz istega odstavka.

Člen 3

Španija obvesti Komisijo v dveh mesecih po obvestilu o tej odločbi o načrtovanih in že izvedenih ukrepih za izvršitev te odločbe. Te podatke posreduje z vprašalnikom, priloženim v Prilogi I k tej odločbi.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 16. junija 2004 Za Komisijo Mario MONTI Član Komisije

(1) UL C 33, 6.2.2002, str. 9 in UL C 223, 19.9.2002, str. 2.

(2) UL L 338, 28.12.1996, str. 42.

(3) UL C 33, 6.2.2002, str. 9.

(4) UL C 223, 19.9.2002, str. 2.

(5) INESGA je razvojni sklad, namenjen lažjemu financiranju izvedljivih projektov, ki so zlasti zanimivi za galicijsko gospodarstvo, s pomočjo sporazumov s finančnimi ustanovami. Dne 29. maja 2000 so galicijska regionalna vlada in sedem bank podpisale sporazum, v katerem so se banke zavezale, da bodo prispevale do 108,2 milijona EUR za financiranje naložbenih projektov. Pogoji sporazuma določajo, da lahko vsaka sodelujoča banka zavrne prispevek k financiranju katerega koli projekta.

(6) UL L 10, 13.1.2001, str. 33. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 364/2004 (UL L 63, 28.2.2004, str. 22).

(7) UL C 119, 22.5.2002, str. 22.

(8) UL C 152, 26.6.2002, str. 5.

(9) Dotacija plačana s strani IGAPE, ekvivalent bruto pomoči: 0,95 %; brezobrestno posojilo ministrstva za znanost in tehnologijo, ekvivalent bruto pomoči: 2,8 %; posojilo, dodeljeno s strani sklada INESGA, ekvivalent bruto pomoči: 2,32 %; poroštvo dal IGAPE, ekvivalent bruto pomoči: 0,63 %; subvencioniranje posojila, ki ga je dodelil sklad INESGA, s strani IGAPE, ekvivalent bruto pomoči: 0,32 %; subvencioniranje formalizacijskega posojila s strani IGAPE, ekvivalent bruto pomoči: 0,16 %.

(10) UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

(11) UL C 235, 21.8.2001, str. 3.

(12) UL L 10, 13.1.2001, str. 30.

(13) UL C 37, 3.2.2001, str. 3.

(14) UL L 260, 6.9.1989, str. 1.

(15) [2002] Recueil I-11991, odstavek (60).

(16) Vir: http://www.xunta.es/Galicia2001/G200112G.pdf

(17) Glej sodbo Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi C-234/84 Kraljevina Belgija proti Komisiji Evropskih skupnosti (Boch) [1986] Recueil I-2263, odstavek 14: „Primeren način za ugotavljanje, ali je takšen ukrep državna pomoč, je uporaba merila, omenjenega v odločbi Komisije, ki ga poleg tega ni izpodbijala belgijska vlada, za ugotavljanje, do kolikšne mere bi lahko pridobilo podjetje slednje vsote na zasebnih kapitalskih trgih. V primerih podjetij v lasti javnih oblasti je preizkus še posebej, če bi v podobnih okoliščinah zasebni vlagatelj ob upoštevanju predvidljivosti donosa in ob neupoštevanju vseh pomislekov glede socialne politike, regionalne politike in sektorja pridobil slednji kapital.“ Glej tudi sodbo Sodišča prve stopnje z dne 6. marca 2003 v združeni zadevi T-228/99 in T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale in Land Nordrhein Westfalen proti Komisiji Evropskih skupnosti [2003], Recueil II-435, odstavki 255, 266, 313 in 324.

(18) Čeprav ni izključeno, da bi bila ob uporabi druge metode (teoretično računovodske vrednosti) končna cena lahko višja, bi glede na najnovejša predvidevanja za podjetje SODIGA februarja 2002 uporaba te teoretične računovodske vrednosti prinesla donos na naložbo v višini 6,3 %.

(19) UL L 108, 30.4.2003, str. 35.

(20) Ta pristop je enak pristopu Komisije v njeni Odločbi 2003/284/ES, kjer je podrejenemu posojilu prištela 600 baznih točk zaradi pomanjkanja vsakega poroštva. Glej tudi odločbo, omenjeno v opombi 21 v uvodni izjavi (42).

(21) UL C 273, 9.9.1997, str. 3. Glej predvsem osmi odstavek, prva alinea.

(22) Pri primerjavi v zgornjih dveh razpredelnicah je treba upoštevati dejstvo, da dejanska stopnja donosa ukrepov, tj. 7,2 %, ustreza hipotetični letni premiji, ki bi jo tudi bilo treba plačati leta 2007 (leto, ko se odplača glavnica), vendar so bili ti dohodki v resnici razdeljeni le na pet (namesto šest) obrokov in na štiri (namesto pet) obrokov.

(23) Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (UL C 71, 11.3.2000, str. 14, točka 4.2).

(24) UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

(25) Čeprav sta trajanje in tudi osnovna stopnja obeh posojil različni, Komisija meni, da premija za tveganje, ki jo zahteva zasebni upnik za nezavarovano posojilo, lahko pomeni zanesljiv parameter za ocenjevanje element pomoči v posojilu INESGA.

(26) UL C 298, 11.11.1995.

(27) UL C 199, 14.7.2001, str. 11.

(28) UL C 119, 22.5.2002, str. 22.

(29) Napaka pri prepisovanju: beri „člen 9a(2)“.

(30) UL C 70, 19.3.2002, str. 21.

(31) UL C 70, 19.3.2002, str. 8.

(32) Ta določba se uporablja za oceno dodeljenih pomoči v skladu z obvestilom Komisije o določanju uporabnih pravil za oceno nelegalne državne pomoči in v skladu s točko 82(b) in točko 7 drugega pododstavka Smernic Skupnosti o državnih pomočeh na področju varstva okolja.

(33) Smernice Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja.

(34) Glej predvsem prvi stavek Priloge k zakoniku o pomoči jeklarski industriji.

(35) Glej točko (b) pri „Pomoč za spodbujanje podjetij, da prispevajo k precej izboljšani zaščiti okolja“ v Prilogi.

(36) UL L 10, 13.1.2001, str. 20. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 363/2004 (UL L 63, 28.2.2004, str. 20).

(37) UL L 337, 13.12.2002, str. 3.

(38) V skladu z zadnjim poglavjem Sporočila Komisije o ugotavljanju uporabnih pravil za oceno nelegalne državne pomoči mora Komisija preveriti, ali so lahko pomoči skladne s kako uredbo Sveta ali Komisije, ki trenutno velja za državne pomoči.