Sklep št. 50/2002/ES Evropskega parlamenta In Sveta

z dne 7. decembra 2001

o uvedbi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje sodelovanja med državami članicami za boj proti socialni izključenosti

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti drugega in tretjega pododstavka člena 137(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije [1],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij [3],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe [4] in glede na skupno besedilo, ki ga je odobril Spravni odbor 18. septembra 2001,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 2 Pogodbe je del nalog Skupnosti, da spodbuja visoko stopnjo zaposlovanja in socialne zaščite, dviguje življenjski standard in kakovost življenja v Skupnosti ter gospodarsko in socialno kohezijo.

(2) V skladu s členom 136 Pogodbe je cilj Skupnosti in držav članic ob upoštevanju temeljnih političnih načel, kakršna določajo Evropska socialna listina, podpisana v Torinu 18. oktobra 1961, revidirana Socialna listina Sveta Evrope (1996), zlasti člen 30 o pravici do zaščite pred revščino in socialno izključenostjo, in Listina Skupnosti o temeljnih pravicah delavcev iz leta 1989, ob upoštevanju pravic in načel, ki jih priznava Listina temeljnih pravic Evropske unije [5], ki so jo 7. decembra 2000 skupno razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija, boj proti izključitvi.

(3) V Priporočilu 92/441/EGS [6] Svet priporoča, naj države članice priznajo osnovno pravico osebe do zadostnih sredstev in socialne pomoči za način življenja, ki je združljiv s človeškim dostojanstvom. V Priporočilu 92/442/EGS [7] Svet priporoča, da države članice zagotovijo raven sredstev v skladu z ohranjanjem človekovega dostojanstva. V svojih Sklepih z dne 17. decembra 1999 [8] se je Svet zavezal, da bo podpiral socialno vključenost kot enega izmed ciljev za posodobitev in izboljšavo sistemov socialne zaščite.

(4) Evropski parlament, Ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij so pozvali Skupnost, naj okrepi svoje sodelovanje pri prizadevanju držav članic za preprečevanje in boj proti socialni izključenosti.

(5) V Sporočilu Komisije z dne 1. marca 2000 "Graditev Evrope brez izključenosti" je opisan problem socialne izključenosti in revščine ter odzivi obstoječe politike v državah članicah in na ravni Skupnosti, na tej podlagi pa je dana nova spodbuda za sodelovanje Evropske unije na tem področju.

(6) Evropski svet je v Lizboni 23. in 24. marca 2000 kot bistvenega pomena za splošno strategijo Unije dodal spodbujanje socialne vključenosti za dosego svojega strateškega cilja v naslednjem desetletju, da postane najbolj konkurenčno in dinamično gospodarstvo na svetu, ki temelji na znanju in je sposobno trajnostne gospodarske rasti z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo.

(7) Navedeni Evropski svet v Lizboni je ob ugotovitvi, da je število ljudi, ki živijo v Uniji pod pragom revščine in v socialni izključenosti, nesprejemljivo, menil, da je treba sprejeti ukrepe za odločilen vpliv na izkoreninjenje revščine z določitvijo ustreznih ciljev. S temi cilji se je strinjal Evropski svet v Nici 7., 8. in 9. decembra 2000.

(8) Navedeni Svet v Lizboni je še priznal, da nova družba, ki temelji na znanju, ponuja možnosti za zmanjšanje socialne izključenosti z ustvarjanjem gospodarskih danosti za večjo blaginjo z visoko stopnjo rasti in zaposlovanja ter z odpiranjem novih načinov sodelovanja v družbi. Hkrati to pomeni tveganje za vedno večjo vrzel med tistimi, ki imajo dostop do novega znanja, in tistimi, ki so izključeni. Prišel je do spoznanja, da je treba politike usmerjati k preprečevanju tega tveganja in k povečevanju novih možnosti, zaposlitev pa je najboljša zaščita pred socialno izključenostjo.

(9) Evropski svet se je tudi strinjal, da bi morale politike za boj proti socialni izključenosti temeljiti na odprti metodi koordinacije, ki povezuje nacionalne načrte ukrepov in pobudo Komisije za sodelovanje.

(10) Ta pobuda Komisije, ki je sestavljena iz predloga za večletni program ukrepov, zasnovan za spodbujanje sodelovanja med državami članicami, bi morala imeti za cilj izboljšanje znanja, razvoj izmenjave informacij in najboljših praks ter oceno izkušenj, da bi se povečali učinkovitost in zmogljivost politik za boj proti izključenosti.

(11) Izdelava usklajenih raziskav in analiz ter študija skupno dogovorjenih kvalitativnih in kvantitativnih kazalcev bo osnova za razvoj odprte metode koordinacije.

(12) Boj proti socialni izključenosti in revščini zahteva, da se vsem omogoči sodelovanje v kakovostni zaposlitvi in dostop do vseh virov, pravic, blaga in storitev.

(13) Ukrepi za boj proti socialni izključenosti bi morali omogočiti vsakemu posamezniku, da se sam preživlja s plačano zaposlitvijo ali na kak drug način in da se vključi v družbo.

(14) Odbor za socialno zaščito, ustanovljen s Sklepom Sveta 2000/436/ES [9], da bi pospešil sodelovanje med državami članicami pri politikah socialne zaščite, prispeva k razvoju in sistematičnemu spremljanju ukrepov za posodobitev socialne zaščite in spodbujanje socialnega združevanja v skladu s sklepi Predsedstva Evropskega sveta, ki se je sestal v Lizboni 23. in 24. marca 2000 in v Feiri 19. in 20. junija 2000.

(15) Veliko nevladnih organizacij na raznih ravneh (lokalni, regionalni, nacionalni in evropski) ima izkušnje in strokovno znanje v boju proti socialni izključenosti ter pri delovanju na evropski ravni kot zagovorniki ljudi, ki so izpostavljeni socialni izključenosti. Lokalne in regionalne oblasti imajo prav tako izkušnje in znanje s tega področja. Nevladne organizacije, socialni partnerji ter lokalni in regionalni organi oblasti lahko torej znatno prispevajo k razumevanju različnih oblik in posledic socialne izključenosti na evropski ravni ter zagotavljajo, da oblikovanje in izvajanje ter spremljanje programa upošteva izkušnje ljudi, ki so izpostavljeni socialni izključenosti.

(16) Ukrepe, ki so potrebni za izvajanje tega sklepa, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999, ki predpisuje postopke za izvajanje izvršilnih upravičenj, podeljenih Komisiji [10].

(17) Da bi povečali dodano vrednost ukrepov Skupnosti, je treba, da Komisija v sodelovanju z državami članicami na vseh ravneh zagotovi skladnost in komplementarnost ukrepov, ki se izvajajo v okviru tega sklepa, ter vseh drugih ustreznih instrumentov, politik in ukrepov Skupnosti, posebno tistih v sklopu strukturnih skladov.

(18) Posebno pozornost je treba posvetiti socialni izključenosti glede na prihodnjo širitev Unije.

(19) Sporazum o evropskem gospodarskem prostoru (Sporazum EGS) omogoča večje sodelovanje na socialnem področju med Evropsko skupnostjo in državami članicami ter tudi z državami Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki sodelujejo v evropskem gospodarskem prostoru (države EFTA/EGP). Treba je zagotoviti, da je ta program odprt za sodelovanje držav prosilk iz Srednje in Vzhodne Evrope, v skladu s pogoji, ki jih predpisujejo evropski sporazumi, njihovi dodatni protokoli in sklepi ustreznih pridružitvenih svetov, pa tudi za Ciper, Malto in Turčijo, ki jih financirajo dodatna dodeljena proračunska sredstva v skladu s postopki, o katerih se je treba sporazumeti s temi državami.

(20) Pri izvajanju tega programa bo posebno pomembno delo, ki ga izvajajo druge mednarodne organizacije, zlasti Organizacija združenih narodov, Organizacija za ekonomsko sodelovanje in razvoj, Mednarodna organizacija dela in Svet Evrope.

(21) Ta sklep za celotno trajanje programa določa finančni okvir, na katerega se lahko organ, pristojen za proračun, med letnim proračunskim postopkom v osnovi sklicuje, in sicer v smislu točke 33 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka [11]. Znesek finančnega okvira, ki je predlagan za program, je v skladu s trenutnim finančnim predvidevanjem.

(22) Spol je bistveno vprašanje, ki ima velik vpliv na posledice in vzroke izključenosti. Poleg tega je v skladu s členoma 2 in 3 Pogodbe odprava neenakosti in spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami del nalog Skupnosti, ki naj bi bil eden od ciljev v vseh njenih dejavnostih.

(23) Pomembno je, da se nadzoruje in ovrednoti izvajanje programa za zagotovitev dosege zastavljenih ciljev.

(24) Ker ciljev predlaganih ukrepov v zvezi s prispevkom Skupnosti v boju proti socialni izključenosti države članice ne morejo zadovoljivo doseči tudi zaradi potreb po večstranskem partnerstvu, nadnacionalni izmenjavi informacij in razširjanju dobre prakse v celotni Skupnosti, in so torej ti zaradi obsega in posledic predlaganih ukrepov bolje dosegljivi na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor določa člen 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je opredeljeno v navedenem členu, ta Sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev —

SKLENILA:

Člen 1

Uvedba programa

Program ukrepov Skupnosti za spodbujanje sodelovanja med državami članicami v boju proti socialni izključenosti, v nadaljevanju "program", se sprejme za obdobje od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006.

Člen 2

Načela

1. Program je del odprte metode koordinacije med državami članicami, ki naj bi odločilno pripomogel k odpravi socialne izključenosti in revščine z določitvijo ustreznih ciljev na ravni Skupnosti in z izvajanjem nacionalnih načrtov ukrepov.

2. Program in nacionalni načrti ukrepov prispevajo k boljšemu razumevanju socialne izključenosti, poenotenju boja proti izključenosti v politikah in ukrepih držav članic in Skupnosti ter k razvoju prednostnih ukrepov, ki jih države članice izberejo v skladu s svojim posebnim položajem.

3. Pri oblikovanju, izvajanju in spremljanju dejavnosti v skladu s programom se upoštevajo izkušnje držav članic na vseh vključenih ravneh in izkušnje ljudi, ki so izpostavljeni socialni izključenosti in revščini, ter izkušnje socialnih partnerjev, nevladnih in prostovoljnih organizacij, organov, ki zagotavljajo socialne storitve, in drugih udeležencev, ki so vključeni v boj proti socialni izključenosti in revščini.

Člen 3

Cilji

V smislu odprte metode usklajevanja, ki jo opredeljuje člen 2(1), program podpira sodelovanje, ki Skupnosti in državam članicam omogoča, da povečajo učinkovitost in uspešnost politik za boj proti socialni izključenosti tako, da:

(a) izboljšajo razumevanje socialne izključenosti in revščine, zlasti z uporabo primerjalnih kazalcev;

(b) organizirajo postopek izmenjave o politikah, ki se izvajajo, in spodbujajo vzajemno učenje, med drugim v okviru nacionalnih načrtov ukrepov, zlasti z uporabo primerjalnih kazalcev;

(c) razvijajo sposobnost udeležencev, da se učinkovito lotijo socialne izključenosti in revščine ter spodbujajo inovativne pristope, zlasti z vzpostavljanjem mrež na evropski ravni in s spodbujanjem dialoga z vsemi vključenimi stranmi, tudi na nacionalni in regionalni ravni.

Člen 4

Ukrepi Skupnosti

1. Za dosego ciljev, ki jih določa člen 3, se lahko v nadnacionalnem okviru izvajajo naslednji ukrepi Skupnosti:

(a) analiza značilnosti, vzrokov, procesov in trendov socialne izključenosti, vključno z zbiranjem statističnih podatkov o različnih oblikah socialne izključenosti, da se ti podatki lahko primerjajo, študijo kvalitativnih in kvantitativnih kazalcev, razvojem skupnih metodologij in tematskimi študijami;

(b) izmenjava informacij in najboljša praksa, ki spodbuja razvoj kvantitativnih in kvalitativnih kazalcev, ki temeljijo na teh ciljih, o katerih sta se dogovorila Evropski parlament in Svet, ocenjevalnih meril in primerjav ter nadzora, ovrednotenja in pregleda strokovnjaka;

(c) spodbujanje dialoga med različnimi udeleženci in podpora za ustrezno vzpostavljanje mrež na evropski ravni med organizacijami, ki so dejavne v boju proti revščini in socialni izključenosti, zlasti med nevladnimi organizacijami.

2. Dogovori za izvajanje ukrepov Skupnosti, navedeni v odstavku 1, so dani v Prilogi.

Člen 5

Izvajanje in sodelovanje z državami članicami

1. Komisija:

(a) zagotavlja izvajanje ukrepov Skupnosti, ki jih zajema program;

(b) redno izmenjuje stališča s predstavniki nevladnih organizacij in socialnimi partnerji na evropski ravni o oblikovanju in izvajanju ter spremljanju programa in o sorodnih usmeritvah politik. V ta namen daje Komisija nevladnim organizacijam in socialnim partnerjem na voljo koristne informacije. Komisija o teh stališčih obvešča odbor, ustanovljen v skladu s členom 8;

(c) spodbuja dejavno partnerstvo in dialog med vsemi partnerji, ki so vključeni v program, da se omogoči povezan in usklajen način boja proti socialni izključenosti in revščini.

2. Komisija v sodelovanju z državami članicami sprejme potrebne ukrepe za:

(a) spodbujanje vključevanja vseh strani v program;

(b) zagotovitev razširjanja rezultatov ukrepov Skupnosti, sprejetih v okviru programa;

(c) zagotovitev ustreznih informacij, javnega obveščanja in spremljanja v zvezi z ukrepi Skupnosti, ki jih podpira program.

Člen 6

Financiranje

1. S tem sklepom se za finančni okvir izvajanja programa v obdobju, ki ga navaja člen 1, določi 75 milijonov EUR, ki vključuje tehnične in upravne izdatke.

2. Letna odobrena proračunska sredstva, vključno s tistimi, ki se nanašajo na človeške vire, odobri organ, pristojen za proračun, v mejah finančnega predvidevanja.

Člen 7

Izvedbeni ukrepi

1. Ukrepi, ki so potrebni za izvajanje tega sklepa v zvezi s spodaj navedenimi zadevami, se sprejmejo v skladu z upravnim postopkom iz člena 8(2):

(a) letno izvajanje ukrepov Skupnosti iz programa in letni načrt dela;

(b) razdelitev sredstev med različne dele programa;

(c) ureditve za izbiro dejavnosti in organizacij v podporo Skupnosti;

(d) merila za oceno programa, vključno s tistimi, ki se nanašajo na stroškovno učinkovitost ter ureditve za razširjanje in prenašanje rezultatov.

2. Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, ki se nanašajo na vse druge zadeve, se sprejmejo v skladu s postopkom svetovanja, ki ga navaja člen 8(3).

Člen 8

Odbor

1. Komisiji pomaga odbor.

2. Ob sklicevanju na ta odstavek veljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 navedenega sklepa.

Obdobje, ki ga predpisuje člen 4(3) Sklepa 1999/468/ES, se določi za dva meseca.

3. Ob sklicevanju na ta odstavek veljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 navedenega sklepa.

4. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 9

Sodelovanje z drugimi odbori in povezave z Odborom za socialno zaščito

1. Da se zagotovi skladnost in komplementarnost tega programa z drugimi ukrepi, ki jih navaja člen 10, Komisija odbor redno obvešča o drugih ukrepih Skupnosti, ki prispevajo k boju proti socialni izključenosti. Če je ustrezno, Komisija uvede redno in strukturirano sodelovanje med tem odborom in nadzornimi odbori, ki se ustanovijo za druge pomembne politike, instrumente in ukrepe.

2. Komisija uvede potrebne povezave z Odborom za socialno zaščito v okviru ukrepov Skupnosti, ki jih navaja ta sklep.

Člen 10

Skladnost in komplementarnost

1. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi splošno skladnost z drugimi pomembnimi politikami, instrumenti in ukrepi Skupnosti, predvsem z uvedbo ustreznih mehanizmov za usklajevanje dejavnosti iz tega programa z ustreznimi dejavnostmi, ki se nanašajo na raziskovalne, zaposlitvene, gospodarske, industrijske in podjetniške politike, nediskriminacijo, priseljevanje, enakost med ženskami in moškimi, socialno zaščito, izobraževanje, usposabljanje in politiko mladih, zdravje ter na področje širitve in zunanjih odnosov Skupnosti.

2. Države članice si na vse načine prizadevajo, da zagotovijo skladnost in komplementarnost med dejavnostmi v skladu s tem programom in tistimi, ki se izvajajo na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

3. Komisija in države članice zagotovijo skladnost in komplementarnost med ukrepi, sprejetimi v skladu s tem programom, ukrepi, sprejetimi na področju zaposlovanja, in z ukrepi Skupnosti na področju strukturnih skladov, zlasti pobudo Skupnosti EQUAL.

Člen 11

Sodelovanje držav EFTA/EGP, pridruženih držav Srednje in Vzhodne Evrope, Cipra, Malte in Turčije

Ta program je odprt za sodelovanje:

- držav EFTA/EGP v skladu s pogoji, ki jih uvaja Sporazum EGP;

- pridruženih držav Srednje in Vzhodne Evrope v skladu s pogoji, ki jih uvajajo evropski sporazumi, njihovi dodatni protokoli in sklepi ustreznih pridružitvenih svetov;

- Cipra, Malte in Turčije, ki se financirajo iz dodatnih dodeljenih proračunskih sredstev v skladu s postopki, dogovorjenimi z vsako državo.

Člen 12

Nadzor in ocena

1. Komisija redno nadzoruje ta program v sodelovanju z državami članicami v skladu s postopkom iz člena 8(2).

2. Komisija poroča o splošni skladnosti politik s socialno kohezijo, vključno z napredkom, ki je bil dosežen v skladu s tem programom, v svojem letnem zbirnem poročilu za pomladansko zasedanje Evropskega sveta, o katerem Evropski parlament pravočasno da svoje mnenje.

3. Program oceni Komisija do konca tretjega leta in ob koncu programa s pomočjo neodvisnih strokovnjakov. Ta ocena bo ovrednotila pomembnost, učinkovitost in stroškovno učinkovitost dejavnosti, ki se izvajajo v zvezi s cilji iz člena 3. Prav tako bo preučila vpliv programa kot celote. Ocena bo tudi preučila komplementarnost med ukrepi po tem programu in tistimi, ki se sprejmejo v skladu z drugimi pomembnimi politikami, instrumenti in ukrepi Skupnosti.

4. Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži končno poročilo o izvajanju programa do 31. decembra 2006.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Sklep začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

V Bruslju, 7. decembra 2001

Za Evropski parlament

Predsednica

N. Fontaine

Za Svet

Predsednik

I. Durant

[1] UL C 337 E, 28.11.2000, str. 130 inUL C 96 E, 27.3.2001, str. 229.

[2] UL C 14, 16.1.2001, str. 69.

[3] UL C 144, 16.5.2001, str. 52.

[4] Mnenje Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2000 (UL C 223, 8.8.2001, str. 284), Skupno stališče Sveta z dne 12. februarja 2001 (UL C 93, 23.3.2001, str. 11) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2001. Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2001 in Sklep Sveta z dne 21. novembra 2001.

[5] UL C 364, 18.12.2000, str. 1.

[6] UL L 245, 26.8.1992, str. 46.

[7] UL L 245, 26.8.1992, str. 49.

[8] UL C 8, 12.1.2000, str. 7.

[9] UL L 172, 12.7.2000, str. 26.

[10] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[11] UL C 172, 18.6.1999, str. 1.

--------------------------------------------------

PRILOGA

NAPOTKI ZA IZVAJANJE PROGRAMA

1. Področja ukrepov

Za doseganje ciljev iz člena 3 in izvajanje ukrepov Skupnosti iz člena 4 se lahko v nadnacionalnem okviru izvajajo naslednji ukrepi:

Področje 1:

Analiza značilnosti, procesov, vzrokov in trendov socialne izključenosti

Za boljše razumevanje pojava socialne izključenosti se lahko podprejo naslednji ukrepi:

1.1 študije in sestanki o razvoju skupnih metodologij za merjenje in razumevanje socialne izključenosti in revščine, njunega obsega, značilnosti, procesov, vzrokov in trendov ter tehnična posvetovanja o kazalcih;

1.2 zbiranje in razširjanje statistik o različnih vrstah socialne izključenosti v državah članicah in na ravni Skupnosti za učinkovito primerjanje takih podatkov. Ta ukrep bi moral podpirati sodelovanje med državnimi statističnimi uradi in Komisijo ter izboljšati vire statističnega sklicevanja na ravni Skupnosti in njihov prispevek k analizi socialne izključenosti in revščine;

1.3 spodbujanje inovativnih pristopov, razvoj tematskih študij, da bi pripomogli k razumevanju socialne izključenosti, da bi se lotili skupnih vprašanj v povezavi z razvojem politike v državah članicah, vključno z vprašanji, ki nastajajo v zvezi z družbo, temelječo na znanju.

Pomembno je upoštevati izkušnje oseb, ki se spopadajo s socialno izključenostjo in revščino, ter uporabiti vse ustrezne vire informacij o socialni izključenosti in revščini, vključno s tistimi iz nevladnih organizacij.

Pri analizi socialne izključenosti in revščine bo posebna pozornost namenjena njuni večplastnosti in različnim položajem teh socialnih skupin, vključno z revščino otrok, ter območjem, ki so izpostavljena tveganju socialne izključenosti.

Področje 2:

Politično sodelovanje ter izmenjava informacij in najboljših praks

Da bi spodbujali sodelovanje politik in vzajemno učenje v okviru nacionalnih načrtov ukrepov, se lahko podpirajo naslednje nadnacionalne dejavnosti:

2.1 nadnacionalne izmenjave informacij in dobrih praks ter spodbujanje pregledov strokovnjaka s sestanki/delavnicami/seminarji o primerjavah ali o politikah in praksah ter druge oblike izmenjave informacij, kakršne so skupen razvoj strategij in skupno širjenje informacij, obiski na terenu in izmenjave osebja itd., ki se organizirajo na pobudo katere koli države članice in/ali drugih ključnih udeležencev ob dejavnem vključevanju držav članic ali evropskih organizacij. To področje prav tako podpira nadnacionalne izmenjave informacij med državnimi opazovalci ali podobnimi priznanimi organi;

2.2 delo strokovnjakov in tehnične študije v povezavi z razvojem kazalcev in primerjav, vključno v zvezi z družbo, ki temelji na znanju;

2.3 letno poročilo o socialni izključenosti, ki bi predstavilo stanje v zvezi z izvedenimi ukrepi, zlasti z nacionalnimi načrti ukrepov, v glavnih politikah in na področjih, povezanih z bojem proti revščini in socialni izključenosti.

Ob upoštevanju, da je socialna izključenost večrazsežnostni pojav, je treba posebno pozornost nameniti ustreznemu razvoju politik o socialni zaščiti, zaposlovanju, izobraževanju in usposabljanju, zdravju in stanovanjski politiki.

Področje 3:

Sodelovanje različnih udeležencev in podpora vzpostavljanju mreže na evropski ravni

Za spodbujanje dialoga z vsemi zadevnimi udeleženci se lahko podpirajo naslednji ukrepi:

3.1 temeljno financiranje za ključne evropske mreže, ki so vključene v boj proti revščini in socialni izključenosti; za temeljno financiranje velja zgornja meja 90 % izdatkov, ki izpolnjujejo pogoje za podporo. Ta prag se lahko doseže samo v izjemnih okoliščinah;

3.2 vsakoletna konferenca Evropske unije z okroglo mizo o socialni izključenosti. Konferenca bi se organizirala v tesnem sodelovanju s Predsedstvom Sveta Evropske unije in se pripravila v posvetu z vsemi zadevnimi akterji, med drugim s socialnimi partnerji, predstavniki nevladnih organizacij z izkušnjami na tem področju in predstavniki Evropskega parlamenta, Sveta, Ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij.

2. Dostop do programa

V skladu s pogoji in dogovori za izvajanje, navedenimi v tej Prilogi, je dostop do tega programa odprt za vse javne in/ali zasebne institucije, akterje in ustanove, ki so vključeni v boj proti socialni izključenosti, zlasti:

(a) države članice;

(b) lokalne in regionalne organe;

(c) organe, ki so odgovorni za boj proti socialni izključenosti;

(d) socialne partnerje;

(e) organe, ki zagotavljajo socialne storitve;

(f) nevladne organizacije;

(g) univerze in raziskovalne inštitute;

(h) državne statistične urade;

(i) javna občila.

3. Splošni premisleki

Program upošteva rezultate pripravljalnih ukrepov in dejavnosti na podlagi drugih pomembnih politik, instrumentov in ukrepov Skupnosti.

Pri oblikovanju, izvajanju, spremljanju in oceni dejavnosti v skladu s programom se upoštevajo izkušnje ljudi, ki so prizadeti zaradi revščine in socialne izključenosti, ter socialnih partnerjev, nevladnih organizacij in drugih organov, ki so vključeni v boj proti socialni izključenosti in revščini. V vseh svojih dejavnostih bo program spoštoval vključevanje načela enakosti spolov.

4. Metoda predložitve vlog za dodelitev podpore

Področje 1: | Ukrepi, ki jih zajema to področje, se bodo v glavnem izvajali prek javnih razpisov. Za sodelovanju z državnimi statističnimi uradi se bodo uporabljali postopki Eurostata. |

Področje 2: | Ukrepi, ki jih vsebuje področje 2.1, se bodo najprej izvajali kot odgovor na vsakoletno zbiranje predlogov (nekatere politične sestanke/seminarje lahko organizira neposredno Komisija). Predlogi bodo morali vključevati organe, akterje in ustanove iz najmanj treh držav članic, ki jih lahko Komisiji predložijo države članice in/ali drugi ključni akterji z aktivno vključitvijo držav članic, ali evropske organizacije. Področji 2.2 in 2.3 zahtevata posebne javne razpise. |

Področje 3: | V skladu s področjem 3.1 se lahko zagotavlja podpora evropskim mrežam, izpolnjujočim merila, ki jih je Komisija uvedla v skladu s postopkom, navedenim v členu 8(2). Področju 3.2 se lahko zagotovi podpora kot odgovor na zahteve držav članic za subvencije. |

5. Izvajanje dejavnosti

Dejavnosti, ki se bodo opravljale, se lahko financirajo iz pogodb o delu, ki temeljijo na javnih razpisih, ali iz subvencij za skupno financiranje z drugimi viri. V zadnjem primeru raven finančne pomoči Komisije praviloma ne sme preseči 80 % izdatkov, ki jih je dejansko imel prejemnik.

Pri izvajanju programa Komisija lahko zahteva dodatna sredstva, vključno s pomočjo strokovnjakov. O teh zadevah se Komisija odloči v okviru stalnega ocenjevanja dodeljevanja sredstev.

Pri izvajanju programa lahko Komisija uporabi tehnično in/ali upravno pomoč (opredelitev, priprave, vodenje, nadzorovanje, revizija in kontrola) zaradi skupnega interesa Komisije in prejemnikov.

Komisija lahko opravlja tudi dejavnosti informiranja, javnega obveščanja in širjenja. Opravlja lahko tudi ocenjevalne študije in organizira seminarje, delavnice in druga srečanja strokovnjakov.

Pri opravljanju dejavnosti se bodo v celoti spoštovala načela varstva podatkov.

--------------------------------------------------