ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

Upravitelj omrežja, države članice in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki delujejo v okviru funkcionalnih blokov zračnega prostora ali posamično, pri pripravi načrta za izboljšanje evropskega omrežja rut v postopku sodelovalnega odločanja upoštevajo naslednja načela projektiranja zračnega prostora: a) vzpostavitev in konfiguracija struktur zračnega prostora temeljita na operativnih zahtevah, ne glede na nacionalne meje ali meje funkcionalnih blokov zračnega prostora ali meje območij z informacijami za letenje (FIR), pri tem pa nista vezani na raven razdelitve med zgornjim in spodnjim zračnim prostorom; b) oblikovanje struktur zračnega prostora temelji na preglednem postopku, ki omogoča preverjanje sprejetih odločitev in razumevanje njihovih utemeljitev ter upošteva zahteve vseh uporabnikov, pri tem pa se uskladijo varnostni, zmogljivostni in okoljski vidiki ter ustrezno upoštevajo vojaške potrebe in potrebe nacionalne varnosti; c) sedanje in predvideno povpraševanje po zračnem prometu na ravni omrežja in lokalni ravni ter cilji uspešnosti se vnesejo v načrt za izboljšanje evropskega omrežja rut, da se zadovoljijo potrebe glavnih tokov prometa in letališč; d) zagotavljanje vertikalne in horizontalne povezljivosti, vključno z zračnim prostorom na terminalih in s strukturo zračnega prostora pri vmesniku; e) možnost za lete po rutah ali čim bližje rutam, ki jih zahteva uporabnik, in profili letov v fazi leta na ruti; f) sprejetje vseh predlogov struktur zračnega prostora za vrednotenje in možen razvoj, vključno z zračnim prostorom prostih rut, večjim številom možnosti rut in pogojnimi rutami (CDR), ki jih predložijo deležniki, ki imajo na navedenem območju operativne zahteve; g) pri oblikovanju struktur zračnega prostora, vključno z zračnim prostorom prostih rut in sektorji ATC, se upoštevajo obstoječe ali predlagane strukture zračnega prostora, namenjene dejavnostim, ki zahtevajo rezervacijo ali omejitev zračnega prostora. Za ta namen se vzpostavijo samo take strukture, ki so v skladu s prilagodljivo uporabo zračnega prostora (FUA). Take strukture se v največji možni meri uskladijo v celotnem evropskem omrežju; h) razvoj oblikovanja sektorja ATC se začne z zahtevano določitvijo poteka rute ali toka prometa v okviru ponavljajočega se postopka, ki zagotavlja združljivost rut oziroma tokov in sektorjev; i) sektorji ATC se oblikujejo tako, da se omogoči izgradnja konfiguracij sektorja, ki ustrezajo prometnim tokom ter so prilagodljivi in sorazmerni s spremenljivim povpraševanjem po prometu; j) če je treba iz operativnih razlogov sektorje ATC oblikovati prek nacionalnih meja ali meja funkcionalnih blokov zračnega prostora ali prek meja FIR, zadevni operativni deležniki sklenejo dogovore o zagotavljanju služb.
(8)

Direktiva 2002/32/ES določa mejno vrednost dioksinov, vsote dioksinov in dioksinom podobnih PCB ter dioksinom nepodobnih PCB samo za nekatere krmne dodatke iz funkcionalnih skupin vezalcev in sredstev proti strjevanju. Vendar nedavne ugotovitve, ki so bile sporočene prek sistema hitrega obveščanja za živila in krmo, kažejo visoke vrednosti dioksinov in dioksinom podobnih PCB v drugih krmnih dodatkih iz navedene funkcionalne skupine. Zato je primerno, da se mejna vrednost dioksinov in PCB določi za vse krmne dodatke iz funkcionalnih skupin vezalcev in sredstev proti strjevanju. Poleg tega bi bilo treba navedene mejne vrednosti uporabiti tudi, kadar so isti krmni dodatki odobreni za funkcionalni skupini „snovi za nadzor kontaminacije z radionuklidi“ in „snovi za zmanjševanje kontaminacije krme z mikotoksini“.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1830

z dne 30. oktobra 2019

o spremembi Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede pragov za javna naročila blaga, storitev in gradenj

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (1) in zlasti drugega pododstavka člena 68(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Svet je s Sklepom 2014/115/EU (2) odobril Protokol o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) (3), sklenjenega v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Sporazum je večstranski instrument, njegov namen pa je vzajemno odpreti trge vladnih nabav med podpisnicami. Uporablja se za vsa naročila z vrednostjo, ki dosega ali presega zneske (v nadaljnjem besedilu: mejne vrednosti), določene v njem in izražene v posebnih pravicah črpanja.

(2) Eden od ciljev Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) je omogočiti naročnikom in javnim naročnikom, ki jo uporabljajo, da hkrati izpolnjujejo obveznosti iz Sporazuma. V skladu s členom 17 Direktive 2014/25/EU Komisija vsaki dve leti preveri, ali mejne vrednosti iz točk (a) in (b) člena 15 navedene Direktive ustrezajo mejnim vrednostim iz Sporazuma, ter jih po potrebi revidira.

(3) Mejne vrednosti iz Direktive 2014/25/EU so bile revidirane. V skladu s členom 68(1) Direktive 2009/81/ES je treba prage iz navedene direktive uskladiti z revidiranimi mejnimi vrednostmi iz Direktive 2014/25/EU.

(4) Direktivo 2009/81/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Člen 8 Direktive 2009/81/ES se spremeni: (1) v točki (a) se „443 000 EUR“ nadomesti s „428 000 EUR“; (2) v točki (b) se „5 548 000 EUR“ nadomesti s „5 350 000 EUR“.

Člen 2 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2020.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 30. oktobra 2019 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 216, 20.8.2009, str. 76.

(2) Sklep Sveta 2014/115/EU z dne 2. decembra 2013 o sklenitvi Protokola o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (UL L 68, 7.3.2014, str. 1).

(3) UL L 68, 7.3.2014, str. 2.

(4) Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).
(2)

Uredba Komisije (ES) št. 119/2009 (3) določa pogoje v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali ter zahteve za izdajanje spričeval za vnos pošiljk mesa divjih leporidov, nekaterih divjih kopenskih sesalcev in gojenih kuncev v Unijo ter seznam tretjih držav in njihovih delov, iz katerih je dovoljen vnos takih pošiljk v Unijo.
(3)

Za izvajanje Uredbe (EU) 2015/1755 in za zagotovitev čim večje pravne varnosti v Uniji bi bilo treba javnosti razkriti imena in druge ustrezne podatke o fizičnih in pravnih osebah, subjektih in organih, katerih sredstva in gospodarski viri so v skladu z navedeno uredbo zamrznjeni. Vsaka obdelava osebnih podatkov mora biti skladna z uredbama (EU) 2016/679 (4) in (EU) 2018/1725 (5) Evropskega parlamenta in Sveta.
(4)

Evropski svet je 22. marca 2019 s Sklepom (EU) 2019/476 (3) v dogovoru z Združenim kraljestvom sklenil podaljšati obdobje na podlagi člena 50(3) PEU do 22. maja 2019, če bi spodnji dom parlamenta Združenega kraljestva odobril sporazum o izstopu do 29. marca 2019, v nasprotnem primeru pa do 12. aprila 2019. Spodnji dom parlamenta Združenega kraljestva sporazuma o izstopu ni odobril do 29. marca 2019. Evropski svet je 11. aprila 2019 s Sklepom (EU) 2019/584 (4) v dogovoru z Združenim kraljestvom sklenil to obdobje podaljšati še do 31. oktobra 2019.
(2)

Z Odločbo 2008/934/ES (5) se je Komisija odločila, da snovi acetoklor, asulam, kloropikrin in propargit ne vključi kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (6) z namenom prepovedi uporabe navedenih snovi kot pesticidov in bi jih bilo zato treba dodati na seznama kemikalij v delih 1 in 2 Priloge I k Uredbi (EU) št. 649/2012. Vendar pa je bila vključitev acetoklora, asulama, kloropikrina in propargita v Prilogo I Uredbe (EU) št. 649/2012 začasno odložena, ker je bil na podlagi člena 13 Uredbe (ES) št. 33/2008 (7) predložen nov zahtevek za vključitev v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni nov zahtevek je privedel do sprejetja izvedbenih uredb (EU) št. 1372/2011 (8), (EU) št. 1045/2011 (9), (EU) št. 1381/2011 (10) in (EU) št. 943/2011 (11), s katerimi se je Komisija odločila, da snovi acetoklor, asulam, kloropikrin oziroma propargit ne odobri kot aktivne snovi v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (12) z namenom prepovedi uporabe navedenih snovi kot pesticidov. Snovi acetoklor, asulam, kloropikrin in propargit bi bilo zato treba dodati na seznama kemikalij iz delov 1 in 2 Priloge I k Uredbi (EU) št. 649/2012.
(11)

Glede na potencialno resne socialno-ekonomske posledice popolne prekinitve ribolova se je primerno osredotočiti tudi na usmerjeni ribolov trske, kot je na primer usmerjeno ribištvo s pridneno vlečno mrežo, ki zajema veliko večino ulova staleža trske iz vzhodnega Baltskega morja v podrazdelkih 24, 25 in 26. Po drugi strani je primerno, da se iz prepovedi izvzame neizogiben prilov pri ribolovnih dejavnostih, ki niso usmerjene v trsko in pri katerih se uporabljajo aktivna orodja z velikostjo mrežnega očesa največ 45 mm v podrazdelkih 24, 25 in 26 ali plovila, krajša od 12 metrov, ki lovijo s pasivnim orodjem v podrazdelkih 25 in 26 ali v podrazdelku 24 v obalnem pasu do šest morskih milj v območjih, kjer je voda globlja od 20 metrov, in ne glede na globino vode, preko šest morskih milj od obale, ker te ribolovne dejavnosti pomenijo omejen delež celotne količine ulova trske in ker je treba upoštevati, kako težavno je pri mešanem ribolovu loviti vse staleže hkrati na ravni največjega trajnostnega donosa. ICES ocenjuje, da prilov pri prvi ribolovni dejavnosti zajema približno 1,5 % celotnega letnega iztovarjanja trske iz vzhodnega Baltskega morja. Količina prilova, ki je iztovorjena pri drugi ribolovni dejavnosti, je majhna, ker pa natančna količina ni znana, bi bilo treba prilov omejiti na 10 % iztovorjenega ulova za vsako ribolovno potovanje.
(3)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v svojem znanstvenem mnenju z dne 24. novembra 2016 (3) ocenila sprejemljivost metilacetata, etil-terc-butil etra, amonijevega sulfata in kalcijevega lignosulfonata kot predhodnih tovorov. Agencija je ugotovila, da metilacetat in etil-terc-butil eter izpolnjujeta merila za sprejemljivost kot predhodni tovor, pri amonijevem sulfatu samo živilski proizvodi izpolnjujejo merila za sprejemljivost in kalcijev lignosulfonat ne izpolnjuje navedenih meril.
v členu 2 se točka 8 nadomesti z naslednjim:

„(8) ‚finančna nasprotna stranka‘ pomeni: (a) investicijsko podjetje, ki je pridobilo dovoljenje v skladu z Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*1); (b) kreditno institucijo, ki je pridobila dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*2); (c) zavarovalnico ali pozavarovalnico, ki je pridobila dovoljenje v skladu z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*3); (d) KNPVP in, kadar je ustrezno, njegovo družbo za upravljanje, ki sta pridobila dovoljenje v skladu z Direktivo 2009/65/ES, razen če je ta KNPVP ustanovljen izključno zaradi izvajanja enega ali več programov nakupov delnic za zaposlene; (e) institucijo za poklicno pokojninsko zavarovanje, kot je opredeljena v točki 1 člena 6 Direktive (EU) 2016/2341 Evropskega parlamenta in Sveta (*4); (f) alternativni investicijski sklad (AIS), kot je opredeljen v točki (a) člena 4(1) Direktive 2011/61/EU, ki ima sedež v Uniji ali ga upravlja upravitelj alternativnih investicijskih skladov (UAIS), ki je pridobil dovoljenje ali je registriran v skladu z navedeno direktivo, razen če je ta AIS ustanovljen izključno zaradi izvajanja enega ali več programov nakupa delnic za zaposlene ali če je ta AIS subjekt s posebnim namenom pri listinjenju, kot je navedeno v točki (g) člena 2(3) Direktive 2011/61/EU, ter, kadar je ustrezno, njegov UAIS s sedežem v Uniji; (g) centralno depotno družbo, ki je pridobila dovoljenje v skladu z Uredbo (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*5).

(*1) Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349)."

(*2) Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338)."

(*3) Direktiva 2009/138/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1)."

(*4) Direktiva (EU) 2016/2341 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (UL L 354, 23.12.2016, str. 37)."

(*5) Uredba (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah ter o spremembi direktiv 98/26/ES in 2014/65/EU ter Uredbe (EU) št. 236/2012 (UL L 257, 28.8.2014, str. 1).“;"
(5)

Vložnik je zahteval odobritev uporabe karminske kisline, karmina (E 120), da se doseže zaželena rožnata barva pri nekaterih tradicionalnih specialitetah iz nasoljene prašičje drobovine in govedine, kot so groin de porc à la créole, queue de porc à la créole, pied de porc à la créole in paleron de bœuf à la créole, v odziv na pričakovanja potrošnikov na francoskih čezmorskih ozemljih, kjer so ti proizvodi del kulinarične tradicije od 18. stoletja.
(1)

Snov 2-kloro-p-fenilendiamin, vključno z njenimi sulfatnimi in dihidrokloridnimi solmi, se uporablja v formulacijah za barvanje obrvi in trepalnic v najvišji koncentraciji 4,6 %. Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (ZOVP) je v svojem mnenju z dne 19. septembra 2013 (2) (v nadaljnjem besedilu: mnenje ZOVP) navedel, da za uporabo 2-kloro-p-fenilendiamina v oksidativnih barvah za lase, ki se uporabljajo za barvanje obrvi in trepalnic, v najvišji koncentraciji 4,6 % ni bilo mogoče izpeljati zadovoljive meje varne uporabe. ZOVP je navedel tudi, da na podlagi razpoložljivih podatkov in zaradi pomanjkanja ustreznih in vivo preizkusov povzročanja genskih mutacij ni bilo mogoče ugotoviti genotoksičnega potenciala 2-kloro-p-fenilendiamina. ZOVP zato meni, da uporaba 2-kloro-p-fenilendiamina ni varna za potrošnike. ZOVP je naknadno pojasnil, da meni, da bi bilo treba sulfatne in dihidrokloridne soli 2-kloro-p-fenilendiamina, dokler se ne dokaže njihova varnost, obravnavati z enako mero previdnosti kot sam 2-kloro-p-fenilendiamin, ker imajo enako jedrno strukturo in genotoksični potencial kot 2-kloro-p-fenilendiamin. Poleg tega je ZOVP pojasnil, da je področje uporabe njegovega mnenja in sklepov mogoče razširiti tudi na uporabo v izdelkih za barvanje las (3).
(1)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 686/2012 (2) se ocenjevanje aktivnih snovi dodeli državi članici poročevalki in državi članici soporočevalki za namene postopka obnovitve. Ker ocenjevanja aktivnih snovi glifosat, imazamoks in pendimetalin še niso bila dodeljena državi članici poročevalki ali državi članici soporočevalki, njihova odobritev pa se izteče med 1. januarjem 2022 in 31. decembrom 2024, je primerno nadaljevati s to dodelitvijo.
(7)

Za vzpostavitev elektronskih sistemov morajo Komisija in države članice harmonizirati podatkovne elemente na podlagi mednarodno sprejetih modelov podatkov, kakor je zahtevano v Zakoniku, zagotoviti naložbe tako s finančnega kot tudi časovnega vidika ter v nekaterih primerih popolnoma reprogramirati obstoječe elektronske sisteme. Države članice so razvoj teh elektronskih sistemov različno časovno razporedile, zaradi česar je prišlo do časovnih razlik pri uvajanju sistemov po Uniji. Ker pa so elektronski sistemi tesno medsebojno povezani, je pomembno, da se uvedejo v pravilnem vrstnem redu. Zamuda pri razvoju enega sistema bo zato neizogibno povzročila zamudo pri razvoju drugih. Zakonik (vključno s končnim datumom za prehodne ukrepe 31. decembrom 2020) je bil sprejet leta 2013, vendar so bila pravila o njegovi dopolnitvi in izvajanju, in sicer Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 (4), Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 (5) in Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/341 (6), objavljena šele v letih 2015 in 2016. Zaradi tega je prišlo do zamude pri določanju funkcionalnih in tehničnih specifikacij, ki so potrebne za razvoj elektronskih sistemov.
(6)

člen 15 se nadomesti z naslednjim: „Člen 15 Revizija 1. Komisija do 19. aprila 2022 predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, ECB in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru poročilo o uporabi in učinku te uredbe, ki vsebuje zlasti: (a) oceno, kako ponudniki plačilnih storitev uporabljajo člen 3 te uredbe, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2019/518 Evropskega parlamenta in Sveta (*2); (b) oceno razvoja obsega in nadomestil za nacionalna in čezmejna plačila v nacionalnih valutah držav članic in v eurih od sprejetja Uredbe (EU) 2019/518; (c) oceno učinka člena 3 te uredbe, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2019/518, na razvoj nadomestil za pretvorbo valut in drugih nadomestil, povezanih s plačilnimi storitvami, tako za plačnike kot za prejemnike plačil; (d) oceno predvidenega učinka spremembe člena 3(1) te uredbe, da bi zajemal vse valute držav članic; (e) oceno, kako ponudniki storitev pretvorbe valut izvajajo zahteve po informacijah iz členov 3a in 3b te uredbe ter nacionalne zakonodaje za izvajanje členov 45(1), 52(3) in 59(2) Direktive (EU) 2015/2366 in ali se je s temi pravili povečala preglednost nadomestil za pretvorbo valut; (f) oceno, ali in v kolikšni meri imajo ponudniki storitev pretvorbe valut težave pri praktičnem izvajanju členov 3a in 3b te uredbe ter nacionalne zakonodaje za izvajanje členov 45(1), 52(3) in 59(2) Direktive (EU) 2015/2366; (g) analizo stroškov in koristi komunikacijskih kanalov in tehnologij, ki jih uporabljajo ponudniki storitev pretvorbe valut ali so jim na voljo in ki lahko dodatno izboljšajo preglednost nadomestil za pretvorbo valut, vključno z oceno, ali bi bilo treba od ponudnikov plačilnih storitev zahtevati, da za pošiljanje informacij iz člena 3a ponujajo točno določene kanale; ta analiza vključuje tudi oceno tehnične izvedljivosti sočasnega razkritja informacij iz člena 3a(1) in (3) te uredbe pred odreditvijo vsake transakcije in za vse možnosti pretvorbe valut, ki so na voljo na bankomatu ali na prodajnem mestu; (h) analizo stroškov in koristi uvedbe možnosti, da plačniki blokirajo možnost pretvorbe valut, ki jo ponuja druga pogodbena stranka in ne plačnikov ponudnik plačilnih storitev na bankomatu ali prodajnem mestu, ter da spremenijo svoje preference glede tega; (i) analizo stroškov in koristi uvedbe zahteve, da plačnikov ponudnik plačilnih storitev pri zagotavljanju storitev pretvorbe valut v zvezi s posamezno plačilno transakcijo pri kliringu in poravnavi transakcije uporablja menjalni tečaj, ki velja v trenutku odreditve transakcije. 2. Poročilo iz odstavka 1 tega člena zajema vsaj obdobje od 15. decembra 2019 do 19. oktobra 2021. V njem se upoštevajo značilnosti različnih plačilnih transakcij, pri čemer se razlikuje zlasti med transakcijami na bankomatu in na prodajnem mestu. Komisija lahko pri pripravi svojega poročila uporabi podatke, ki jih države članice zberejo v zvezi z odstavkom 1. (*2) Uredba (EU) 2019/518 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 glede nekaterih nadomestil za čezmejna plačila v Uniji in nadomestil za pretvorbo valut (UL L 91, 29.3.2019, str. 36).“."
(6)

Da bi carinskim organom omogočili izvedbo ustrezne analize tveganja in ustreznih kontrol na podlagi tveganja, je treba zagotoviti, da jim gospodarski subjekti predložijo podatke in informacije pred prihodom v zvezi z neunijskim blagom v obliki vstopne skupne deklaracije. Kadar vstopna skupna deklaracija ni bila vložena, preden je bilo blago vneseno na carinsko območje Unije, in obveznost vložitve ni bila opuščena, bi morali gospodarski subjekti podatke in informacije, ki so običajno vključeni v vstopne skupne deklaracije, predložiti v carinskih deklaracijah ali deklaracijah za začasno hrambo. V ta namen bi morala biti možnost za vložitev carinske deklaracije ali deklaracije za začasno hrambo namesto vstopne skupne deklaracije na voljo samo, če to dovolijo carinski organi območja, kjer se blago predloži. Kadar morajo carinski organi izreči deklaracijo za začasno hrambo za neveljavno, ker blago, ki ga zajema deklaracija, ni bilo predloženo carini, bi bilo treba to deklaracijo izreči za neveljavno brez odlašanja po izteku 30 dni od vložitve deklaracije in ne „v“ 30 dneh, saj je to obdobje, znotraj katerega mora biti blago predloženo carini.
(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 367/2014 (2) določa neto zneske, ki so na voljo za odhodke Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), in zneske, ki so na voljo za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) za proračunska leta od 2014 do 2020, v skladu s členom 10c(2) ter členi 136, 136a in 136b Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (3) ter členom 7(2), členom 14 in členom 66(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4).
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/371

z dne 7. marca 2019

o določitvi uvoznih dajatev za nekatere vrste oluščenega riža od 8. marca 2019

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti točke (a) prvega pododstavka člena 183 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike v zvezi z metodo izračuna dajatev na oluščen riž, odobren s Sklepom Sveta 2005/476/ES (2), določa metodo za izračun dajatev za uvoz oluščenega riža.

(2) Na podlagi podatkov, ki so jih posredovali pristojni organi, Komisija ugotavlja, da so bila uvozna dovoljenja za oluščen riž, ki spada v oznako KN 1006 20, z izjemo uvoznih dovoljenj za riž basmati, izdana za količino 265 824 ton za obdobje od 1. septembra 2018 do 28. februarja 2019. Uvozno dajatev za oluščen riž, ki spada v oznako KN 1006 20, z izjemo riža basmati, določeno z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 191/2012 (3), bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

(3) Izvedbeno uredbo (EU) št. 191/2012 bi bilo zato treba razveljaviti.

(4) Ustrezno dajatev je treba določiti v desetih dneh od konca zgoraj navedenega obdobja. Zato bi morala ta uredba začeti veljati takoj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Uvozna dajatev za oluščen riž, ki spada v oznako KN 1006 20, je 65 EUR na tono.

Člen 2 Izvedbena uredba (EU) št. 191/2012 se razveljavi.

Člen 3 Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 7. marca 2019 Za Komisijo V imenu predsednika Jerzy PLEWA Generalni direktor Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

(2) Sklep Sveta 2005/476/ES z dne 21. junija 2005 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike v zvezi z metodo izračuna dajatev na oluščen riž in o spremembah Sklepov 2004/617/ES, 2004/618/ES in 2004/619/ES (UL L 170, 1.7.2005, str. 67).

(3) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 191/2012 z dne 7. marca 2012 o določitvi uvoznih dajatev za nekatere vrste oluščenega riža od 8. marca 2012 dalje (UL L 69, 8.3.2012, str. 12).