SL Uradni list Evropske unije L 136/1

SKLEP št. 472/2014/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. aprila 2014

o Evropskem letu za razvoj (2015)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 209 in člena 210(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2013 (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Glavni cilj razvojne politike je zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine, kot je določeno v členu 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in členu 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Boj proti svetovni revščini podpira izgradnjo stabilnejšega, mirnejšega, uspešnejšega in pravičnejšega sveta, ki odraža soodvisnost med bogatejšimi in revnejšimi državami.

(2) Kot je navedeno v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2012 z naslovom „Agenda za spremembe: prihodnost razvojne politike EU“, je razvojno sodelovanje sestavljeno tudi iz spodbujanja in izpopolnitve človeka v vseh njegovih razsežnostih, tudi v kulturni.

(3) Unija zagotavlja pomoč za razvojno sodelovanje že od leta 1957 in je zdaj največja donatorka uradne razvojne pomoči na svetu.

(4) Lizbonska pogodba je utrdila razvojno politiko na področju zunanjega delovanja Unije v podporo njenemu interesu za stabilen svet z več blaginje. Razvojna politika pomaga tudi pri reševanju drugih svetovnih izzivov in prispeva k strategiji Evropa 2020, ki je določena v sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020, strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“.

(5) Unija ima vodilno vlogo pri oblikovanju in izvajanju koncepta skladnosti politik za razvoj, katerega cilj je okrepiti sinergije med razvojnimi cilji in politikami, ki niso povezane z razvojnim sodelovanjem, ter tako zagotoviti, da bodo politike Unije podpirale razvojne potrebe držav v razvoju ali pa vsaj ne bodo v nasprotju s ciljem izkoreninjenja revščine.

(6) Leta 2000 se je mednarodna skupnost zavezala k sprejetju konkretnih ukrepov za boj proti revščini do leta 2015, pri čemer je sprejela razvojne cilje tisočletja, s katerimi so se strinjale Unija in države članice.

(7) V skupni izjavi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki se sestajajo v okviru Sveta, ter Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije: „Evropsko soglasje“ (3), ki ostaja najcelovitejša podlaga za razvojno sodelovanje Unije, je zapisan poziv Uniji, naj pomaga okrepiti vlogo novih držav članic kot novih donatork.

(8) Svet se je v zadnjih letih znatno spremenil, zelo pa se je spremenilo tudi svetovno gospodarsko in politično ravnovesje. Na svetovnem prizorišču so se pojavili novi akterji, tudi zasebni in nevladni. Medtem ko razvita gospodarstva in gospodarstva v vzponu predstavljajo večino svetovnega bruto domačega proizvoda, so slednja postala ključna gonilna sila svetovne rasti in že imajo velik vpliv na svetovno gospodarstvo.

(9) Nadaljnja podpora za razvojno sodelovanje je v hitro spreminjajočem se svetu ključna. Približno 1,3 milijarde ljudi še vedno živi v skrajni dohodkovni revščini in še veliko več jih ima nezadovoljene razvojne potrebe. V večini delov sveta so se povečale razlike znotraj držav. Naravno okolje je pod vse večjim pritiskom, učinke podnebnih sprememb pa najbolj čutijo države v razvoju. Ti izzivi so svetovni in medsebojno povezani, zato jih morajo obravnavati vse države skupaj.

(10) Razprave o okviru po letu 2015 so se že začele: na podlagi sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2011 z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ in sklepov Sveta z dne 14. maja 2012 o agendi za spremembe, ki so že prispevali k znatni preusmeritvi razvojnih politik Unije, je Komisija izrazila svoja stališča v svojem sporočilu z naslovom „Dostojno življenje za vse: izkoreninjenje revščine in zagotavljanje trajnostne prihodnosti sveta“ z dne 27. februarja 2013, Svet pa je v sklepih z dne 25. junija 2013 sprejel „Splošno agendo za obdobje po letu 2015“, z namenom obravnavati pomanjkljivosti trenutnega razvojnega okvira ter določiti skupni pristop za povezovanje izkoreninjenja revščine in vprašanj v zvezi s trajnostjo v splošnem mednarodnem okviru.

(11) Leto 2015 bi moralo biti simbolično in ključno, saj je to zadnje leto za doseganje skupno dogovorjenih razvojnih ciljev tisočletja in tako ponuja edinstveno priložnost za proučitev mednarodnih zavez. Leto 2015 bo tudi čas, ko bo treba sprejeti pomembne mednarodne odločitve o razvojnem okviru, ki bo v prihodnjih desetletjih nadomestil okvir razvojnih ciljev tisočletja.

(12) Leto 2015 je primerno tudi za predstavitev rezultatov razvojne politike Unije po izvajanju načel iz sporočila Komisije o agendi za spremembe.

(13) Prav tako bodo v letu 2015 v državah članicah potekali pomembni mednarodni dogodki, kot je svetovna razstava z naslovom „Nahranimo planet: energija za življenje“ v Milanu, ki bo ponudila posebno priložnost za razprave o svetovnih razvojnih politikah in za obsežno obveščanje javnosti o trajnostnem razvoju in s tem povezanimi vprašanji.

(14) Evropski parlament je v svoji resoluciji o agendi za spremembe pozval Komisijo, naj leto 2015 določi za evropsko leto za razvoj, pri čemer je izrazil upanje, da bi to povečalo prepoznavnost razvojnega sodelovanja.

(15) Leto 2015 bi bilo tako treba razglasiti za evropsko leto za razvoj (v nadaljnjem besedilu: evropsko leto), da bi se zagotovila primerna priložnost za ozaveščanje splošne javnosti o trenutni usmeritvi razvojne politike Unije. Potrebne so informacije o tem, kako lahko navzven usmerjena Unija pomaga zagotoviti trajnost na globalni ravni. To vključuje ozaveščanje o globalni soodvisnosti in o tem, da razvoj ne pomeni le pomoči.

(16) Za učinkovitost razvojnih ukrepov Unije je ključna široka javna in politična podpora tem ukrepom, pa tudi dokazi, da se javna finančna sredstva uspešno in učinkovito uporabljajo za doseganje rezultatov na področju razvoja. Zato bi moralo evropsko leto delovati kot dejavnik ozaveščanja, tudi z javno politično razpravo in izobraževanjem za razvoj, spodbujanja ter izmenjave najboljših praks med državami članicami, lokalnimi in regionalnimi organi, civilno družbo, zasebnim sektorjem, socialnimi partnerji ter mednarodnimi subjekti in organizacijami, ki sodelujejo pri razvojnih vprašanjih. Prispevati bi moralo k usmerjanju politične pozornosti in mobilizaciji vseh zadevnih strani, da bi se ob sodelovanju z upravičenci do razvojne pomoči in njihovimi predstavniki razvijali in spodbujali nadaljnji ukrepi in pobude na ravni Unije in držav članic.

(17) Evropsko leto bi moralo prispevati k večji ozaveščenosti glede vseh oblik diskriminacije na podlagi spola, s katero se spopadajo ženske in dekleta v različnih regijah, zlasti pri dostopu do izobrazbe, delovnih mest in zdravstvenih sistemov ter v zvezi s prisilnimi porokami, spolnim izkoriščanjem, pohabljanjem spolnih organov in drugimi vrstami zlorab.

(18) Poročilo posebnega Eurobarometra 392 z naslovom „Solidarnost po svetu: evropski državljani in razvojna pomoč“, objavljeno oktobra 2012, kaže, da 85 % državljanov Unije podpira pomoč ljudem v partnerskih državah. Kakor je zapisano v navedenem poročilu, kljub trenutnim gospodarskim razmeram več kot šest od desetih državljanov meni, da bi bilo treba pomoč ljudem v partnerskih državah povečati. Navedeno poročilo hkrati jasno kaže na pomanjkljivo poznavanje razvojnega sodelovanja Unije, zaradi česar je potrebno boljše obveščanje.

(19) Učinkovito usklajevanje med vsemi partnerji, udeleženimi na ravni Unije ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni, je eden od temeljnih pogojev za učinkovito evropsko leto. Lokalni in regionalni partnerji imajo v tem primeru posebno vlogo pri spodbujanju razvojne politike Unije.

(20) Zaradi različnih nacionalnih socialno-ekonomskih in kulturnih ozadij ter posebnosti je potrebna decentralizacija nekaterih dejavnosti v okviru evropskega leta v skladu s členom 58 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Vendar bi bilo treba določanje prednostnih nalog politik na nacionalni ravni usklajevati s Komisijo, da bi se zagotovila skladnost s strateškimi cilji evropskega leta. Tesno usklajevanje dejavnosti Komisije in držav članic je bistvenega pomena za ustvarjanje sinergij in zagotovitev uspeha evropskega leta.

(21) Sodelovanje pri dejavnostih, ki bodo financirane v okviru evropskega leta, bi moralo biti odprto ne le za države članice, ampak tudi za države kandidatke, ki uživajo ugodnosti predpristopne strategije, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za sodelovanje teh držav v programih Unije, ki so bili vzpostavljeni v ustreznih okvirnih sporazumih oziroma sklepih Pridružitvenega sveta. Spodbujati bi bilo treba usklajevanje z nacionalnimi ukrepi, zlasti z nacionalnimi programi za izobraževanje in ozaveščanje o razvoju (DEAR – Development Education and Awereness Raising). Odločitev o ravni in obliki sodelovanja pri evropskem letu bi morala ostati prepuščena prosti presoji posamezne države članice.

(22) Zagotavljati bi bilo treba skladnost in dopolnjevanje z drugo zakonodajo in ukrepi Unije, zlasti z instrumentom razvojnega sodelovanja, vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (5), vključno s programom za izobraževanje in ozaveščanje o razvoju (DEAR), Evropskim razvojnim skladom, evropskim instrumentom sosedstva, vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (6), ter drugimi instrumenti Unije za financiranje zunanjega delovanja, ki se nanašajo na razvojno politiko.

(23) Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno plačanih ali nepravilno uporabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.

(24) Za čim večjo učinkovitost in uspešnost dejavnosti, predvidenih za evropsko leto, je pomembno, da se leta 2014 izvede niz pripravljalnih ukrepov.

(25) Komisija je že sprejela različne ukrepe za spodbujanje razvojnih politik in obveščanje državljanov Unije o njenem razvojnem sodelovanju. Te obstoječe ukrepe bi bilo treba čim bolje izkoristiti za evropsko leto.

(26) Za ozaveščanje državljanov o razvojnih vprašanjih so odgovorne predvsem države članice. Ukrepanje na ravni Unije dopolnjuje in nadgrajuje nacionalne, regionalne in lokalne ukrepe, kot je bilo poudarjeno v politični deklaraciji z naslovom „Partnerstvo za komuniciranje v Evropi“, ki so jo 22. oktobra 2008 podpisali Evropski parlament, Svet in Komisija.

(27) Ker ciljev tega sklepa države članice zaradi potrebe po večstranskih partnerstvih, transnacionalni izmenjavi informacij ter ozaveščanju o dobrih praksah in njihovem razširjanju v vsej Uniji ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ti cilji zaradi obsega evropskega leta lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja

Leto 2015 se razglasi za „evropsko leto za razvoj“ (v nadaljnjem besedilu: evropsko leto).

Evropsko leto poteka pod geslom „Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost“.

Člen 2

Cilji

Cilji evropskega leta so:

(a) obveščati državljane Unije o razvojnem sodelovanju Unije in držav članic ter poudariti rezultate, ki jih je Unija, skupaj z državami članicami, dosegla kot svetovni akter in jih bo v skladu z nedavnimi razpravami o splošnem okviru za obdobje po letu 2015 dosegala tudi v prihodnje;

(b) spodbujati neposredno sodelovanje, kritično razmišljanje in dejavni interes državljanov Unije in zainteresiranih strani pri razvojnem sodelovanju, tudi z oblikovanjem politik in njihovim izvajanjem, ter

(c) ozaveščati o koristih razvojnega sodelovanja Unije ne le za prejemnike razvojne pomoči Unije, ampak tudi za njene državljane, in doseči širše razumevanje skladnosti politik za razvoj ter med državljani v Evropi in v državah v razvoju spodbujati občutek skupne odgovornosti, solidarnosti in priložnosti v spreminjajočem se in vse bolj soodvisnem svetu.

Člen 3

Ukrepi

1. Ukrepi za uresničevanje ciljev evropskega leta vključujejo naslednje ukrepe, ki so lahko organizirani na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, kot je določeno v Prilogi, in v partnerskih državah skladno s členom 6(5):

(a) komunikacijske kampanje za razširjanje ključnih sporočil, namenjenih splošni in bolj specifični javnosti, zlasti mladim in drugim ključnim ciljnim skupinam, med drugim tudi prek družbenih medijev;

(b) organizacijo konferenc, prireditev in pobud z vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi, namenjenih spodbujanju dejavnega sodelovanja in razprave ter ozaveščanju na vseh ravneh;

(c) konkretne ukrepe v državah članicah, namenjene spodbujanju ciljev evropskega leta, zlasti z izobraževanjem za razvoj, izmenjavo informacij, izkušenj in dobrih praks med nacionalnimi, regionalnimi ali lokalnimi upravami ter drugimi organizacijami, ter

(d) študije in raziskave, vključno z razširjanjem njihovih rezultatov.

2. Komisija lahko opredeli druge ukrepe, ki prispevajo k uresničevanju ciljev evropskega leta, ter lahko dovoli, da se sklicevanja na evropsko leto in na njegovo geslo uporabljajo pri promociji navedenih ukrepov, če prispevajo k uresničevanju navedenih ciljev.

Člen 4

Usklajevanje z državami članicami

1. Komisija države članice pozove, da vsaka imenuje nacionalnega koordinatorja, odgovornega za sodelovanje zadevne države članice v evropskem letu. Države članice o vsakem takem imenovanju obvestijo Komisijo.

2. Nacionalni koordinatorji se v tesnem sodelovanju s Komisijo posvetujejo in sodelujejo s širokim naborom različnih zainteresiranih strani, vključno s civilno družbo in zasebnim sektorjem, nacionalnimi parlamenti, socialnimi partnerji ter, kadar je ustrezno, z nacionalnimi agencijami, zvezno državo ali organi na poddržavni ravni, vključno z regionalnimi in lokalnimi organi, in, kadar je ustrezno, s čezmorskimi državami in ozemlji ali kontaktnimi točkami za zadevne programe Unije.

3. Komisija države članice pozove, da ji do 1. septembra 2014 pošljejo svoj delovni program, v katerem so podrobno določene nacionalne dejavnosti, načrtovane za evropsko leto, v skladu s cilji evropskega leta in podrobnostmi ukrepov iz Priloge.

4. Komisija v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 (7) pred odobritvijo delovnih programov preveri, ali so navedene dejavnosti v skladu s cilji evropskega leta.

Člen 5

Sodelovanje

Sodelovanje pri dejavnostih v okviru evropskega leta, ki jih bo financirala Unija, je odprto za države članice ter države kandidatke, ki uživajo ugodnosti predpristopne strategije, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za sodelovanje navedenih držav v programih Unije, vzpostavljenimi v ustreznih okvirnih sporazumih oziroma sklepih Pridružitvenega sveta.

Člen 6

Usklajevanje in izvajanje na ravni Unije

1. Komisija izvaja ta sklep na ravni Unije, in sicer zlasti tako, da sprejme potrebne finančne sklepe v skladu z uredbami o vzpostavitvi instrumentov za financiranje zunanjega delovanja, ki se nanašajo na zadevne ukrepe, in sicer instrumenta razvojnega sodelovanja, evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 235/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (8), evropskega instrumenta sosedstva, instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 230/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (9), instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 231/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (10), in instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 234/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (11) (v nadaljnjem besedilu: instrumenti za financiranje zunanjega delovanja).

2. Komisija skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje tesno sodeluje z Evropskim parlamentom, Svetom in državami članicami, Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, Odborom regij ter organi in združenji, ki so dejavni na področju razvojnih vprašanj na ravni Unije.

3. Komisija organizira srečanja nacionalnih koordinatorjev za usklajevanje izvajanja evropskega leta ter izmenjavo informacij o izvajanju na ravni Unije in nacionalni ravni. Komisija lahko na ta srečanja kot opazovalce povabi predstavnike civilne družbe, regionalnih in lokalnih oblasti ter poslance Evropskega parlamenta.

4. Komisija organizira srečanja vseh ustreznih zainteresiranih strani, vključenih v razvojno sodelovanje Unije, da bi ji pomagale pri izvajanju evropskega leta na ravni Unije. Nacionalni koordinatorji bodo povabljeni na ta srečanja.

5. Komisija določi evropsko leto kot prednostno nalogo dejavnosti obveščanja, ki jih njena predstavništva opravljajo v državah članicah, delegacije EU pa v partnerskih državah. Delegacije EU in čezmorske države in ozemlja prek ustreznih institucionalnih kanalov podpirajo razvojne partnerje v tretjih državah, da bi ti lahko sodelovali pri dejavnostih, povezanih z evropskim letom, bodisi v Uniji bodisi v tretjih državah.

6. Evropska služba za zunanje delovanje in delegacije EU vključijo evropsko leto v svoje redne dejavnosti informiranja in komuniciranja.

Člen 7

Skladnost in dopolnjevanje

Komisija v skladu z uredbami o vzpostavitvi instrumentov za financiranje zunanjega delovanja, ki se nanašajo na zadevne ukrepe, zagotovi, da so ukrepi iz tega sklepa skladni z vsemi drugimi ukrepi Unije ter nacionalnimi in regionalnimi ukrepi, ki prispevajo k doseganju ciljev evropskega leta, ter da obstoječe ukrepe Unije ter nacionalne in regionalne ukrepe v celoti dopolnjujejo.

Člen 8

Posebne določbe o finančni in nefinančni podpori

1. Za ukrepe iz dela A Priloge, ki se izvajajo v vsej Uniji, se uporablja postopek javnega naročanja ali dodelitev nepovratnih sredstev, ki jih financira Unija v skladu z naslovoma V in VI Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

2. Ukrepe iz dela B Priloge, ki se izvajajo v vsej Uniji, lahko sofinancira Unija.

3. Komisija lahko v skladu s postopkom iz dela C Priloge vsakemu nacionalnemu koordinatorju dodeli sofinanciranje.

4. Kadar je to primerno, se lahko evropsko leto podpre z obstoječimi programi, ki prispevajo k spodbujanju razvoja, brez poseganja v njihove cilje in proračun. Poleg tega se lahko v nacionalnih delovnih programih upoštevajo tudi izjemna prizadevanja držav članic pri upravljanju mednarodnih dogodkov in dejavnosti na področju razvoja.

5. Komisija lahko dodeli nefinančno podporo za dejavnosti, ki jih izvajajo javne in zasebne organizacije in ki so skladne s členom 3(2).

6. Da bi bili ukrepi upravičeni do financiranja v skladu s tem sklepom, se zahteva, da je uporaba javnega financiranja zanje učinkovita, da prinašajo dodano vrednost in so usmerjeni v rezultate.

Člen 9

Zaščita finančnih interesov Unije

1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, finančni interesi Unije zaščiteni z uporabo preventivnih ukrepov zoper goljufije, korupcijo in katere koli druge nezakonite dejavnosti ter z izvajanjem učinkovitih pregledov in inšpekcij, v primeru ugotovljenih nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in denarnimi kaznimi.

2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče lahko opravijo revizije na podlagi dokumentacije in pregledov ter inšpekcij na kraju samem pri vseh upravičencih do nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi tega sklepa.

3. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu z določbami in postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (12) in Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13) opravi preiskave, tudi s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi v zvezi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo, ki se financira na podlagi tega sklepa, ugotovil morebitne primere goljufij, korupcije ali katerih koli drugih nezakonitih dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije.

Člen 10

Poročanje in ocena

Komisija do 31. decembra 2016 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o izvajanju, rezultatih in splošni oceni ukrepov iz tega sklepa, da bi pripravila ustrezne nadaljnje ukrepe.

Člen 11

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 16. aprila 2014 Za Evropski parlament Predsednik M. SCHULZ Za Svet Predsednik D. KOURKOULAS

(1) Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 2. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 14. aprila 2014.

(3) UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(4) Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

(5) Uredba (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za obdobje 2014-2020 (UL L 77, 15.3.2014, str. 44).

(6) Uredba (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi evropskega instrumenta sosedstva (UL L 77, 15.3.2014, str. 27).

(7) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

(8) Uredba (EU) št. 235/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta financiranja za demokracijo in človekove pravice po svetu (UL L 77, 15.3.2014, str. 85).

(9) Uredba (EU) št. 230/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru (UL L 77, 15.3.2014, str. 1).

(10) Uredba (EU) št. 231/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II) (UL L 77, 15.3.2014, str. 11).

(11) Uredba (EU) št. 234/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami (UL L 77, 15.3.2014, str. 77).

(12) Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

(13) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).