SL Uradni list Evropske unije C 79/3

PRAVILNIK O VARNOSTI IN ZAŠČITI V EVROPSKEM PARLAMENTU

Sklep predsedstva

z dne 15. januarja 2018

(2018/C 79/04)

Kazalo

POGLAVJE 1: SPLOŠNE DOLOČBE 5

Člen 1 Opredelitev pojmov 5

Člen 2 Namen 6

Člen 3 Področje uporabe 6

Člen 4 Pisarne poslancev 6

Člen 5 Načela 7

Člen 6 Organizacija 7

Člen 7 Naloge generalnega direktorata za varnost in zaščito 7

Člen 8 Pooblaščeno osebje 8

Člen 9 Opravljanje nalog s strani osebja GD SAFE 8

Člen 10 Obveznost upoštevanja navodil in sodelovanja 8

Člen 11 Prenos nalog na pogodbeno stranko 9

POGLAVJE 2: STANJE PRIPRAVLJENOSTI 9

Člen 12 Stopnje stanja pripravljenosti 9

Člen 13 Odločitev o stopnji stanja pripravljenosti 9

Člen 14 Obveščanje o stopnjah stanja pripravljenosti 10

POGLAVJE 3: PREPREČEVANJE VARNOSTNIH INCIDENTOV 10

Člen 15 Ocena tveganja 10

Člen 16 Nadzor dostopa 10

Člen 17 Osebno varovanje 10

POGLAVJE 4: ODZIV NA VARNOSTNE INCIDENTE 11

Člen 18 Sum varnostnega incidenta 11

Člen 19 Primer varnostnega incidenta 11

Člen 20 Poročilo o varnostnem incidentu 11

POGLAVJE 5: SLUŽBENO OROŽJE 11

Člen 21 Splošna načela 11

Člen 22 Pooblastilo za nošenje službenega orožja 12

Člen 23 Priprava in uporaba službenega orožja 12

Člen 24 Navzočnost oboroženih zunanjih varnostnikov v prostorih Parlamenta 12

Člen 25 Posledice izvlečenja ali uporabe službenega orožja – poročanje in pomoč 12

POGLAVJE 6: IZVRŠEVANJE 12

Člen 26 Izvrševanje skladnosti z varnostnimi ukrepi 12

POGLAVJE 7: VARNOSTNE POIZVEDBE IN DODATNE PREISKAVE 13

Člen 27 Varnostne poizvedbe 13

Člen 28 Dodatne preiskave 13

Člen 29 Preiskovalni ukrepi v okviru dodatnih preiskav 14

POGLAVJE 8: KONČNE DOLOČBE 15

Člen 30 Stiki z državami članicami in tretjimi državami gostiteljicami, nacionalnimi organi, drugimi institucijami Unije in mednarodnimi organi 15

Člen 31 Pritožbeni mehanizem za poslance Evropskega parlamenta 15

Člen 32 Izvedbena pravila 15

Člen 33 Razveljavitev 15

Člen 34 Začetek veljavnosti in objava 15

PREDSEDSTVO EVROPSKEGA PARLAMENTA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 232,

ob upoštevanju Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, priloženega Pogodbam, zlasti členov 1 in 18,

ob upoštevanju Poslovnika Evropskega parlamenta, zlasti člena 25(2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Varnostni cilj Parlamenta je omogočiti ustrezno delovanje Parlamenta z vzdrževanjem reda ter zagotavljanjem varnega in zaščitenega okolja v prostorih Parlamenta ter zadostne ravni fizičnega varovanja oseb, stavb in premoženja pred grožnjami.

(2) Parlament bi si moral prizadevati, da doseže primerno raven varnosti oseb, stavb in premoženja, ki omogoča ustrezno ravnovesje med varnostjo in dostopnostjo.

(3) Varnost in zaščita v Parlamentu bi morali temeljiti na načelih zakonitosti, sorazmernosti, odgovornosti in učinkovitosti.

(4) Pri razvoju in izvajanju vseh politik Parlamenta bi bilo treba upoštevati vprašanja varnosti in zaščite.

(5) Dolžnost skrbnega ravnanja, ki jo mora izpolniti Parlament, vključuje vse potrebne korake za izvajanje varnostnih ukrepov, namenjenih preprečevanju razumno predvidljive škode za osebe iz člena 3(2), prostore in fizično premoženje Parlamenta.

(6) Parlament je sklenil sporazume z vladami Belgije, Luksemburga in Francije, s katerimi se potrjuje, da je Parlament odgovoren za varnost v svojih prostorih.

(7) Parlament je z vlado Belgije podpisal memorandum o soglasju o varnostnem preverjanju in lahko podpiše podobne sporazume z drugimi državami članicami.

(8) Sedanja praksa v institucijah Unije, državah članicah in drugih mednarodnih organizacijah kaže, da sistem stopenj stanja pripravljenosti najučinkoviteje zagotavlja, da se v odgovor na ocenjeno stopnjo tveganja sprejmejo ustrezni in sorazmerni varnostni ukrepi. Sistem stopenj stanja pripravljenosti v Parlamentu, uveden s Sklepom predsedstva z dne 16. decembra 2002, je treba pregledati in poenostaviti, da bo prožnejši in učinkovitejši, kar zadeva odzive na varnostne grožnje.

(9) Države članice in tretje države gostiteljice bi morale imeti možnost, da Parlament pooblastijo, da predsedniku zagotavlja oboroženo osebno varovanje med njegovo prisotnostjo na njihovem ozemlju in da ima v svojih prostorih strelno orožje za varovanje oseb.

(10) Vprašanja v zvezi z izkaznicami za vstop ureja ločen sklep predsedstva, sprejet na podlagi člena 116a(1) Poslovnika Parlamenta.

(11) Pri izvajanju tega sklepa bi moral Parlament zagotoviti varstvo zasebnosti in osebnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (1) –

SPREJELO NASLEDNJI SKLEP:

POGLAVJE 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) „varnost“ pomeni zaščito telesne celovitosti oseb, stavb in premoženja;

(2) „varnostni incident“ pomeni vsako potekajočo ali neposredno varnostno grožnjo, vključno z nasilnimi dejanji, vandalizmom, sabotažo, krajo ali drugimi dejanji, ki se kazensko preganjajo, razen primerov višje sile;

(3) „varnostna grožnja“ pomeni dogodke ali osebe, za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo negativno vplivali na varnost, če se nanje ne odzovemo ali jih ne obvladamo;

(4) „večji varnostni incident“ pomeni varnostni incident, za katerega se lahko razumno pričakuje, da bo povzročil izgubo življenja, resno poškodbo ali škodo, veliko škodo za premoženje Parlamenta ali prekinitev bistvenih operativnih zmogljivosti Parlamenta;

(5) „red“ pomeni stanje, ki omogoča nemoten potek parlamentarnih dejavnosti, ohranjanje dostojanstva Parlamenta, vzdrževanje varnosti v prostorih Parlamenta in delovanje opreme Parlamenta;

(6) „grožnja redu“ pomeni dogodke ali osebe, za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo negativno vplivali na red v Parlamentu, če se nanje ne odzovemo ali jih ne obvladamo;

(7) „zaščita“ pomeni preprečevanje nesreč in odzivanje nanje, preprečevanje požarov in odzivanje nanje ter prvo pomoč in evakuacijo stavb;

(8) „nujnost“ pomeni potrebo po hitrem ukrepanju v primeru varnostnega incidenta;

(9) „varnostno tveganje“ pomeni kombinacijo možnih posledic varnostne grožnje in povezane verjetnosti, da se uresničijo;

(10) „obvladovanje tveganja“ pomeni vse varnostne ukrepe, za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo učinkovito zmanjšali varnostno tveganje s preprečevanjem, ublažitvijo ali izogibanjem varnostnim incidentom;

(11) „preprečevanje tveganja“ pomeni varnostne ukrepe, za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo zmanjšali verjetnost varnostnega incidenta;

(12) „ublažitev tveganja“ pomeni varnostne ukrepe, za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo ublažili posledice varnostnega incidenta;

(13) „območje omejenega dostopa“ pomeni območje, do katerega je dostop omejen z uporabo elektronskih čitalcev izkaznic, elektronskih ključavnic ali drugih naprav;

(14) „premoženje“ pomeni vse premičnine v prostorih Parlamenta;

(15) „prostori“ pomenijo vse objekte Parlamenta, vključno s stavbami, pisarnami, sobami in drugimi območji ter območji s komunikacijskimi in informacijskimi sistemi, v katerih Parlament izvaja stalne ali začasne dejavnosti;

(16) „stanje pripravljenosti“ pomeni sklop varnostnih ukrepov, namenjenih zagotavljanju določene ravni varovanja, sorazmerne z varnostnimi grožnjami;

(17) „standardni varnostni ukrepi“ pomeni sklop varnostnih ukrepov, ki se uporabijo na vsaki stopnji stanja pripravljenosti in so usklajeni z enakovrednimi varnostnimi ukrepi, ki se uporabljajo v drugih institucijah Unije na enaki stopnji stanja pripravljenosti;

(18) „izbirni varnostni ukrepi“ pomeni sklop dodatnih ukrepov, ki jih Parlament lahko sprejme za vsako stopnjo stanja pripravljenosti, da bi se učinkoviteje in prožneje odzval na ugotovljena tveganja, ki mu pretijo.

Člen 2

Namen

Namen tega sklepa je:

— določiti pravni okvir glede varnosti v Parlamentu, vključno z osnovnimi načeli, ki se uporabljajo na področju varnosti;

— določiti pravni okvir glede zaščite v Parlamentu; in

— opredeliti organizacijo in odgovornosti glede varnosti v Parlamentu in naloge varnostnih organov Parlamenta.

Člen 3

Področje uporabe

1. Ta sklep se uporablja v vseh prostorih Parlamenta znotraj in zunaj Unije. Kadar Parlament deli prostore z drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, se ta sklep uporablja ob posvetovanju z zadevnimi drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije.

2. Ne glede na morebitne posebne določbe za določene skupine uslužbencev se ta sklep uporablja za poslance, osebje Parlamenta, ponudnike storitev in njihovo osebje, praktikante in vse druge osebe, ki imajo dostop do prostorov Parlamenta.

3. Brez poseganja v nacionalno pravo se ta sklep uporablja zunaj prostorov Parlamenta za osebje, ki ga Parlament pooblasti za osebno varovanje predsednika, kolikor zadeva to varovanje.

4. Ta sklep se ne uporablja v zvezi s kibernetsko varnostjo.

5. Ta sklep se ne uporablja za obdelavo in varstvo zaupnih informacij, razen za postopek pridobitve varnostne odobritve in preiskave morebitnih kršitev zaupnosti.

6. Ta sklep se ne uporablja za neprekinjeno delovanje in krizno upravljanje, ki ga je predsedstvo odobrilo 9. maja 2016.

7. Ta sklep se ne uporablja za varnost poslancev in osebja Parlamenta na uradnih misijah, z izjemo predsednika.

8. Ta sklep se ne uporablja za pravila o izkaznicah za vstop v smislu člena 116a Poslovnika Evropskega parlamenta.

Člen 4

Pisarne poslancev

Dostop Generalnega direktorata za varnost in zaščito (GD SAFE) do pisarne, dodeljene poslancu, je omejen na preprečevanje varnostnih incidentov in odziv nanje, kot je določeno v členih 18, 19 in 27 do 29 tega sklepa.

Člen 5

Načela

1. Ta sklep se izvaja v skladu s Pogodbama, zlasti z Listino o temeljnih pravicah in Protokolom št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ter veljavnimi pravili nacionalnega prava.

2. Ukrepi, sprejeti v skladu s tem sklepom, ne posegajo v pristojnosti organov kazenskega pregona držav članic, Poslovnik Parlamenta, statut poslancev Evropskega parlamenta ter člen 86 in Prilogo IX Kadrovskih predpisov.

3. Če ta sklep ne vsebuje posebnih določb, Parlament v svojih prostorih in stavbah uporablja pravila države članice, v kateri se nahajajo prostori in stavbe, o zaščiti, zlasti pravila glede požarne varnosti.

4. Varnost in zaščita v Parlamentu temeljita na načelih zakonitosti, sorazmernosti, odgovornosti in učinkovitosti.

5. Načelo zakonitosti pomeni, da je treba pri izvajanju tega sklepa obvezno delovati znotraj pravnega okvira in izpolnjevati pravne zahteve.

6. Vsi varnostni ukrepi, namenjeni fizičnim osebam, se sprejmejo neprikrito, razen če je mogoče razumno pričakovati, da bi to zmanjšalo njihov učinek. Osebe, ki jim je namenjen varnostni ukrep, so vnaprej obveščene o razlogih zanj in njegovih verjetnih učinkih, razen če je mogoče razumno pričakovati, da bi se zaradi posredovanja teh informacij zmanjšala učinkovitost ukrepa. V tem primeru se osebo, ki ji je namenjen varnostni ukrep, obvesti po tem, ko ni več tveganja za zmanjšanje učinka varnostnega ukrepa.

7. Uporaba pooblastil s strani varnostnih organov ter intenzivnost posameznega posredovanja v okviru varnostnega ukrepa je sorazmerna z varnostnim tveganjem.

Člen 6

Organizacija

1. V skladu s členom 22(5) Poslovnika Parlamenta je predsednik organ, odgovoren za varnost v Parlamentu.

2. GD SAFE pod vodstvom generalnega sekretarja v prostorih Parlamenta zagotavlja varnost in zaščito v skladu s tem sklepom. Generalni sekretar lahko generalnemu direktorju za varnost in zaščito poda navodila za zagotovitev varnosti in zaščite.

3. Predsednik lahko v določeni situaciji osebju zaupa izvajanje njegovih navodil za ponovno vzpostavitev varnosti in reda v prostorih Parlamenta.

4. Če poslanec moti nemoten potek plenarnega zasedanja, lahko generalni sekretar v primeru sprejetja ukrepov v skladu s členom 165(3) Poslovnika Parlamenta zaprosi za pomoč GD SAFE.

5. GD SAFE pri njegovem delu podpira usmerjevalni odbor za upravljanje varnosti.

Člen 7

Naloge generalnega direktorata za varnost in zaščito

1. GD SAFE:

— zagotavlja ustrezno raven varnosti, zaščite in reda ter varovanja oseb, stavb in premoženja s preprečevanjem incidentov v zvezi z varnostjo in zaščito v prostorih Parlamenta in odzivanjem nanje;

— uporablja usklajen celosten pristop, ki zagotavlja ustrezno raven varovanja oseb, stavb in premoženja sorazmerno z ugotovljenimi tveganji;

— spodbuja in krepi kulturo varnosti Parlamenta, zagotavlja učinkovito varnost, izboljšuje upravljanje varnosti Parlamenta, dodatno krepi omrežja in sodelovanje z ustreznimi organi na ravni Unije ter nacionalni in mednarodni ravni ter izboljšuje spremljanje in nadzor varnostnih ukrepov;

— organizira osebno varovanje predsednika;

— razvija celovito metodologijo za oceno tveganja, izvaja analize in ocene tveganja ter generalnemu sekretarju priporoča ukrepe, potrebne za preprečevanje ali blažitev tveganj, povezanih z opredeljenimi varnostnimi incidenti ali grožnjami ter spremlja izvajanje teh ukrepov;

— sodeluje pri naročanju in ocenjevanju varnostne opreme ali arhitekturnih načrtov, povezanih z varnostjo. Za končno odobritev te opreme in načrtov ter izdajo dovoljenj zanje je potrebno predhodno posvetovanje z GD SAFE.

2. Kadar varnost pisarn za stike Evropskega parlamenta upravljajo ali so zanjo pristojne druge institucije, organi, uradi ali agencije Unije, GD SAFE preveri, ali je varnost, ki jo zagotavljajo, vsaj enakovredna varnosti v Parlamentu.

3. GD SAFE deluje kot kontaktna točka za osnovno varnostno preverjanje in dovoljenje za dostop do tajnih podatkov za poslance na njihovo zahtevo in zadevno osebje ter zagotavlja potrebno komunikacijo s pristojnimi nacionalnimi organi, izmenjavo informacij z drugimi institucijami Unije in izvajanje notranjega postopka za obravnavo zahtevkov. Ti postopki so v skladu z ustreznimi dvostranskimi dogovori med Parlamentom in varnostnimi organi držav članic ter medinstitucionalnimi sporazumi, sklenjenimi med Parlamentom in drugimi institucijami Unije.

4. GD SAFE generalnemu sekretarju priporoči ustrezno stopnjo pripravljenosti glede na pričakovane grožnje in incidente, ki vplivajo na varnost Parlamenta, ali v odziv nanje, kot tudi potrebne ukrepe za obvladovanje teh okoliščin.

5. GD SAFE generalnemu sekretarju predlaga strategijo za varnost.

Člen 8

Pooblaščeno osebje

1. Zgolj člani osebja, ki jih generalni sekretar posamično pooblasti za to s prenosom pristojnosti na generalnega direktorja za varnost in zaščito, so lahko pooblaščeni skladno s svojimi dolžnostmi in za obdobje, v katerem te dolžnosti opravljajo, da izvajajo enega ali več naslednjih ukrepov:

(a) nosijo in uporabljajo službeno orožje;

(b) opravljajo varnostne poizvedbe;

(c) opravljajo dodatne preiskave.

2. Generalni direktor za varnost in zaščito lahko v odziv na posebne okoliščine ter v okviru omejitev iz tega sklepa in izvedbenih pravil izda službena navodila, ki se uporabljajo za vse osebje, ki opravljajo posebne naloge, in v katerih so opredeljeni dovoljeni varnostni ukrepi.

Člen 9

Opravljanje nalog osebja GD SAFE

1. Osebje GD SAFE ne potrebuje posebnega ukaza nadrejenih glede izbire varnostnih ukrepov, če to zaradi nujnosti ni mogoče in so ukrepi zajeti v tem sklepu.

2. Osebje GD SAFE zaradi opravljanja svojih nalog ne sme biti v neugodnem položaju, razen če prekorači pooblastila oziroma službena navodila ali ravna v nasprotju z zakonom.

Člen 10

Obveznost upoštevanja navodil in sodelovanja

1. Upoštevanje tega sklepa in njegovih izvedbenih pravil ter ukrepov, ki jih sprejme pooblaščeno osebje za njihovo izvajanje, je obvezno.

2. Na zahtevo mora vse osebje, tudi ponudniki storitev in njihovo osebje, praktikanti ter obiskovalci in gosti, sodelovati z GD SAFE pri izpolnjevanju njegovih nalog.

3. Neupoštevanje tega sklepa in njegovih izvedbenih pravil ter ukrepov, sprejetih za njihovo izvajanje, lahko sproži disciplinski ukrep v skladu s Pogodbama, členoma 11 in 166 Poslovnika Parlamenta, Kadrovskimi predpisi, pogodbenimi sankcijami ali pravnimi postopki v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi.

Člen 11

Prenos nalog na pogodbeno stranko

Dodatne naloge varnosti in zaščite, ki jih Parlament sam ne more neposredno opravljati iz pravnih, tehničnih ali operativnih razlogov, se lahko prenesejo na tretjo stranko v skladu z notranjimi pravili in postopki Parlamenta. Te naloge lahko med drugim vključujejo službene pse za odkrivanje, elektronsko odkrivanje, storitve požarne varnosti, ravnanje z nevarnimi snovmi in predmeti, odstranjevanje opuščenih ali nevarnih vozil in zunanje varnostno osebje, ki zagotavlja pomoč za posebne dogodke. Kljub temu te naloge ostanejo v izključni pristojnosti Parlamenta.

POGLAVJE 2

STANJE PRIPRAVLJENOSTI

Člen 12

Stopnje stanja pripravljenosti

1. Stanje pripravljenosti se opredeli z barvnimi kodami: BELA ustreza najnižji stopnji ogroženosti; RUMENA, ORANŽNA in RDEČA ustrezajo višjim stopnjam ogroženosti:

— BELA stopnja stanj pripravljenosti se uporabi v primeru, da se ne ugotovi posebna grožnja ali incident, ki bi vplival na varnost v Parlamentu,

— RUMENA stopnja stanja pripravljenosti se uporablja, kadar so ugotovljene grožnje ali pride do incidentov, ki vplivajo na varnost in lahko negativno vplivajo na Parlament ali njegovo delovanje,

— ORANŽNA stopnja stanja pripravljenosti se uporablja, kadar so ugotovljene grožnje ali pride do incidentov, ki vplivajo na varnost v Parlamentu in ki so usmerjeni proti Parlamentu, njegovemu delovanju ali dejavnosti, čeprav točen predmet, cilj ali čas napada ni bil ugotovljen,

— RDEČA stopnja stanja pripravljenosti se uporablja v primeru groženj neposrednega napada, ki vplivajo na varnost in so izrecno usmerjene proti Parlamentu ali njegovemu delovanju.

2. Generalni sekretar pred sprejetjem izvedbenih ukrepov iz člena 32 o stopnji stanja pripravljenosti predsedstvo ustno obvesti o predvidenih ukrepih.

Člen 13

Odločitev o stopnji stanja pripravljenosti

1. Predsednik na predlog generalnega sekretarja in ob upoštevanju priporočila GD SAFE:

(a) v posvetovanju z drugimi institucijami Unije, ki imajo prostore v isti državi članici, drugimi organi Unije in državami članicami in tretjimi državami gostiteljicami odloči o stopnjah stanja pripravljenosti in krajih dela, v katerih se te stopnje uporabljajo;

(b) odloči, ali bi bilo treba sprejeti izbirne varnostne ukrepe in katere tovrstne ukrepe bi bilo treba sprejeti;

(c) člane predsedstva obvesti o morebitnih odločitvah, sprejetih v skladu s tem členom.

2. GD SAFE pod vodstvom generalnega sekretarja:

(a) izvaja odločitve o stopnji stanja pripravljenosti v prostorih Parlamenta;

(b) v nujnih primerih sprejme odločitve iz odstavka 1(a) in (b). Generalni direktor za varnost in zaščito čim prej po sprejetju teh ukrepov predsednika in generalnega sekretarja obvesti o ukrepih in razlogih zanje;

(c) stalno spremlja varnostne grožnje in tveganja z namenom preverjanja primernosti uporabljene stopnje stanja pripravljenosti.

3. Vodje pisarn Parlamenta za stike so pristojni za izvajanje odločitev o stanju pripravljenosti v posameznih pisarnah za stike.

4. Vodje pisarn Parlamenta za stike lahko v nujnih primerih v skladu s tem sklepom sprejmejo dodatne varnostne ukrepe. O teh ukrepih se nemudoma obvesti generalnega sekretarja in generalnega direktorja za varnost in zaščito.

Člen 14

Obveščanje o stopnjah stanja pripravljenosti

1. Stopnje stanja pripravljenosti se v javnih prostorih nazorno prikažejo s sistemom barvnih kod.

2. Ob spremembi stopnje pripravljenosti predsednik poslance in osebje Parlamenta obvesti o ukrepih, ki vplivajo na dejavnosti Parlamenta. O sprejetih ukrepih se obvesti tudi druge institucije Unije in ustrezne nacionalne organe.

POGLAVJE 3

PREPREČEVANJE VARNOSTNIH INCIDENTOV

Člen 15

Ocena tveganja

Da se preprečijo varnostni incidenti, GD SAFE:

— oceni varnostno tveganje, ki je značilno za opravljanje določenih nalog osebja v generalnem sekretariatu Parlamenta, in varnostno tveganje za osebe v prostorih Parlamenta,

— v posvetovanju z ustreznimi generalnimi direktorati oceni varnostno tveganje za prostore in premoženje Parlamenta,

— za varnost dogodkov v prostorih Parlamenta in njegovi okolici generalnemu sekretarju ali zadevni službi predlaga ustrezne ukrepe.

Člen 16

Nadzor dostopa

1. GD SAFE lahko za preprečevanje varnostnih incidentov opravlja varnostne preglede vseh oseb, tudi poslancev, blaga in premoženja, preden vstopijo v prostore Parlamenta in dokler so v njih, zlasti:

— preveri identiteto vsake osebe, ki želi vstopiti v Parlament ali se v njem že zadržuje,

— izvede varnostno preverjanje zunanjih oseb, preden jim odobri dostop do prostorov Parlamenta, da ugotovi, ali ogrožajo varnost. Ob zagotavljanju skladnosti z veljavno zakonodajo s področja varstva osebnih podatkov, lahko GD SAFE v ta namen uporabi vse vire informacij, ki so Parlamentu na voljo, pri čemer upošteva zanesljivost teh virov, in dostopa do ustreznih podatkov o zadevnih osebah, s katerimi razpolaga Parlament,

— z vizualnimi in tehničnimi sredstvi na vhodih Parlamenta pregleda osebe, vozila, opremo in blago. Pregleda lahko tudi osebno prtljago in poštne pošiljke,

— upravlja nadzorni sistem za dostop oseb in vozil do prostorov Parlamenta,

— evidentira vstop oseb, vozil, blaga in opreme v prostore Parlamenta in na območje omejenega dostopa ter izstop iz njih,

— osebam, vozilom in blagu, ki nimajo dovoljenja za vstop, prepreči vstop v prostore Parlamenta.

2. V primeru neupoštevanja ukrepov iz odstavka 1 se dostop do prostorov Parlamenta lahko zavrne.

Člen 17

Osebno varovanje

GD SAFE v sodelovanju s kabinetom predsednika in protokolarno službo Parlamenta in v povezavi z organi države članice gostiteljice ali zadevne tretje države izvede ustrezne operativne ukrepe, da zagotovi osebno varovanje predsednika. Predsednik lahko na podlagi ocene tveganja, ki jo je opravil GD SAFE, naroči, da se osebno varovanje v prostorih Parlamenta zagotovi tudi drugim osebam, vključno s poslanci.

POGLAVJE 4

ODZIV NA VARNOSTNE INCIDENTE

Člen 18

Sum varnostnega incidenta

1. V primeru utemeljenega suma varnostnega incidenta, GD SAFE izvede vse potrebne ukrepe za preverjanje. V primeru utemeljenega suma večjega varnostnega incidenta, generalni direktor za varnost in zaščito o tem nemudoma obvesti generalnega sekretarja, ki lahko GD SAFE predvsem naroči, naj pregleda stavbe in premoženje Parlamenta. GD SAFE lahko pri izpolnjevanju te naloge sodeluje z nacionalnimi organi.

2. GD SAFE generalnega sekretarja nemudoma obvesti o sprejetih ukrepih. Če ukrepi zadevajo poslance, generalni sekretar o tem obvesti predsednika.

Člen 19

Primer varnostnega incidenta

1. GD SAFE v primeru varnostnega incidenta izvede vse potrebne ukrepe, da učinkovito ustavi incident. V zvezi s tem lahko zlasti izvede ukrepe:

— ki so usmerjeni na osebo, ki ogroža varnost, da ji na primer zavrne dostop do prostorov Parlamenta ali da od te osebe zahteva, da zapusti prostore Parlamenta, in jo pospremi iz prostorov Parlamenta,

— ki so usmerjeni na predmete, ki ogrožajo varnost, vključno z zasegom, odstranitvijo, uničenjem in predajo teh predmetov nacionalnim organom,

— ki so potrebni za takojšnjo zaščito navzočih v prostorih Parlamenta, in sicer izda obvezna navodila osebam v stavbah. Če se sprejmejo ti ukrepi, pooblaščeno osebje nemudoma obvesti nadrejene in počaka na nadaljnja navodila,

— za pregled prostorov Parlamenta, vključno z dostopom do pisarn poslancev, če je ta pregled potreben za preprečitev, odložitev ali ustavitev incidenta.

2. GD SAFE sprejme vse potrebne ukrepe, da zavaruje dokaze, povezane z varnostnimi incidenti v Parlamentu, po potrebi v sodelovanju z nacionalnimi organi.

3. GD SAFE generalnega sekretarja nemudoma obvesti o sprejetih ukrepih. Če ukrepi zadevajo poslance, generalni sekretar o tem obvesti predsednika.

Člen 20

Poročilo o varnostnem incidentu

GD SAFE v primeru večjega varnostnega incidenta ali kriznih razmer pripravi poročilo s povzetkom incidenta. Poročilo se posreduje generalnemu sekretarju. Če incident zadeva poslance, generalni sekretar o tem obvesti predsednika.

POGLAVJE 5

SLUŽBENO OROŽJE

Člen 21

Splošna načela

Vsaka priprava, nošenje, hramba in uporaba službenega orožja mora biti v skladu s tem sklepom, njegovimi izvedbenimi ukrepi in ustreznimi določbami:

— nacionalnega prava države članice ali tretje države gostiteljice, na ozemlju katerih so kraj dela ali drugi prostori Parlamenta,

— morebitne druge nacionalne zakonodaje, veljavne za posamezen primer, kadar denimo osebje spremlja predsednika v državo, ki ni država članica ali tretja država gostiteljica,

— mednarodnega javnega prava.

Člen 22

Pooblastilo za nošenje službenega orožja

Službeno orožje lahko pri opravljanju svojih nalog nosi in uporablja le pooblaščeno osebje in osebje, ki ima za to izredno dovoljenje v skladu s členom 24. Z izjemo primerov iz člena 24, mora biti orožje službeno orožje, ki ga posamično izstavi Parlament, in si ga kolegi ne smejo izmenjevati med seboj, razen v nujnih primerih.

Člen 23

Priprava in uporaba službenega orožja

Osebje, ki je pooblaščeno za nošenje in uporabo službenega orožja, lahko to orožje uporabi le v samoobrambi ali za zaščito drugih pred neposredno grožnjo (bodisi da gre za dejansko grožnjo ali je mogoče utemeljeno sklepati, da gre za grožnjo), smrtjo ali hudimi poškodbami ali za preprečitev storitve hudega kaznivega dejanja, ki resno ogroža življenje. Njihov odziv mora biti sorazmeren s potrebo po samoobrambi in obrambi drugih. Pooblaščeno osebje se mora identificirati kot tako in jasno opozoriti, da namerava uporabiti službeno orožje, razen če bi zaradi tega po nepotrebnem ogrozilo sebe ali bi s tem druge osebe izpostavilo življenjski nevarnosti ali nevarnosti hudih poškodb oziroma bi bilo to jasno neprimerno ali nesmiselno glede na okoliščine incidenta.

Člen 24

Navzočnost oboroženih zunanjih varnostnikov v prostorih Parlamenta

1. Voditelje držav in vlad ter predstavnike institucij Unije in določenih mednarodnih organizacij (2) lahko spremljata dva oborožena zunanja varnostnika. Predsednik lahko na predlog generalnega sekretarja in ob upoštevanju priporočila GD SAFE za te delegacije dovoli navzočnost dodatnih oboroženih zunanjih varnostnikov in lahko dovoli, da tudi druge obiskovalce spremljajo oboroženi zunanji varnostniki.

2. Generalnega direktorja GD SAFE se pisno obvesti o vseh prošnjah za napotitev oboroženih zunanjih varnostnikov. GD SAFE pred odobreno napotitvijo vsem oboroženim zunanjim varnostnikom sporoči posebne pogoje napotitve in pravila delovanja.

3. Generalnega sekretarja se obvesti o vseh napotitvah oboroženih zunanjih varnostnikov v prostore Parlamenta.

Člen 25

Posledice izvlečenja ali uporabe službenega orožjaPoročanje in pomoč

1. Vsak član osebja, ki izvleče ali uporabi službeno orožje, o tem nemudoma obvesti generalnega direktorja za varnost in zaščito ter pripravi pisno poročilo o incidentu. Generalni direktor za varnost in zaščito o incidentu nemudoma obvesti generalnega sekretarja, ki obvesti predsednika. Generalni sekretar začne takojšnjo notranjo preiskavo incidenta in predsednika obvesti o ugotovitvah te preiskave.

2. Generalni sekretar zagotovi, da je lahko vsak uslužbenec, ki pri opravljanju svojih nalog izvleče ali uporabi službeno orožje, deležen potrebne zdravniške ali psihološke podpore.

POGLAVJE 6

IZVRŠEVANJE

Člen 26

Izvrševanje skladnosti z varnostnimi ukrepi

1. Če je to potrebno za ponovno vzpostavitev reda v prostorih Parlamenta ali odpravo varnostni incident, lahko osebje GD SAFE, ki ima to nalogo, uporabi sorazmerno silo v mejah tega sklepa in zlasti določb o uporabi službenega orožja, da se izvrši skladnost z veljavnimi varnostnimi ukrepi.

2. Osebje GD SAFE pri opravljanju svojih nalog v največji možni meri uporabi druga razpoložljiva sredstva, preden uporabi silo ali službeno orožje v skladu s tem sklepom in veljavnim nacionalnim pravom.

3. Ravnanje po ukazu nadrejenega za uporabo sile in službenega orožja, pri kateri je oseba umrla ali bila hudo poškodovana, ne more biti izgovor v obrambi v primeru disciplinskega ali sodnega postopka, če je ta ukaz očitno nezakonit ali pomeni očitno kršitev varnostnih standardov in je imel zadevni član osebja možnost, da ukaz zavrne. Proti nadrejenim, ki izdajo nezakonite ukaze, se sprožijo disciplinski postopki.

POGLAVJE 7

VARNOSTNE POIZVEDBE IN DODATNE PREISKAVE

Člen 27

Varnostne poizvedbe

1. GD SAFE lahko po tem, ko uradno obvesti generalnega sekretarja, v okviru preiskovanja varnostnih incidentov opravi varnostne poizvedbe, da bi preprečil podobne incidente v prihodnje.

Če se te varnostne poizvedbe nanašajo na poslance, je potrebno predhodno soglasje predsednika.

2. Varnostne poizvedbe lahko vključujejo le naslednje ukrepe:

— preverjanje evidenc o prihodih in odhodih, posnetkov CCTV, zapise komunikacij in podobnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 in drugih virov informacij,

— predhodna preverjanja,

— sprejemanje izjav od oseb, ki lahko pojasnijo dejstva,

— zavarovanje dokazov in prizorišča incidenta,

— izvajanje nadzornih ukrepov.

3. Osebje, pooblaščeno za opravljanje varnostnih poizvedb, deluje objektivno in nepristransko.

4. GD SAFE generalnemu sekretarju poroča o varnostnih poizvedbah, ki jih je opravil v okviru preiskovanja varnostnih incidentov.

Člen 28

Dodatne preiskave

1. GD SAFE lahko po tem, ko uradno obvesti generalnega sekretarja, brez poseganja v pristojnosti ali navodila drugih pristojnih služb, opravi dodatne preiskave ravnanja oseb, ki jih zahtevajo notranji organi in ki lahko privedejo do upravnih, disciplinskih, civilnih ali kazenskih postopkov. Dodatne preiskave, ki jih zahtevajo zunanji organi, mora predhodno odobriti generalni sekretar.

Če se te varnostne poizvedbe nanašajo na poslance, jih mora predhodno odobriti predsednik.

2. Dodatne preiskave se lahko opravijo zgolj na zahtevo notranjega ali zunanjega organa, ki je pristojen za upravne, disciplinske, civilne ali kazenske postopke, razen v primerih, ko zaradi nujnosti tovrstna zahteva še ni bila uradno prejeta.

Ukrepi so v teh primerih omejeni na zavarovanje dokazov, dokumentiranih v poročilu iz člena 29(6).

3. Organ, ki zahteva dodatno preiskavo, natančno določi mandat, tako da opredeli cilje preiskave in ukrepe, ki jih je treba sprejeti.

4. GD SAFE lahko z dodatno preiskavo zgolj:

— pomaga ali zagotovi podporo pri preiskavi poslanca, ki jo je začel predsednik v skladu s členom 166 Poslovnika Parlamenta,

— pomaga ali zagotovi podporo pri preiskavi, ki jo je začel organ za imenovanje, da se preveri, ali je član osebja ali nekdanji član osebja kršil obveznosti iz člena 86 Kadrovskih predpisov,

— pomaga ali zagotovi podporo pri preiskavi ravnanja ponudnikov storitev in njihovega osebja, ki ima dostop do stavb, premoženja ali informacij, s katerimi razpolaga Parlament, ki jo je začel pristojni odredbodajalec na podlagi prenosa,

— pomaga ali zagotovi podporo pri preiskavah izgube ali nedovoljenega razkritja zaupnih informacij Unije, ki jih je začel predsednik, če so v to izgubo ali nedovoljeno razkritje vpleteni poslanci, ali ki jih je začel generalni sekretar v skladu s členom 14 Sklepa predsedstva z dne 15. aprila 2013 o pravilniku o obdelavi zaupnih podatkov s strani Evropskega parlamenta, če je vpletena katera koli druga oseba,

— sodeluje z organi pregona držav članic pri izvajanju njihovih preiskav, vključno s protiobveščevalnimi in protiterorističnimi ukrepi;

— sodeluje z Evropskim uradom proti goljufijam v skladu s praktičnimi ureditvami, dogovorjenimi s tem uradom,

— sodeluje z organi držav članic in tretjih držav gostiteljic pri praktičnem izvajanju njihovih preiskav.

Člen 29

Preiskovalni ukrepi v okviru dodatnih preiskav

1. Preiskovalni ukrepi, ki jih GD SAFE izvaja v okviru dodatnih preiskav, so omejeni glede na prejeti mandat in ustrezno področje preiskovalnih pooblastil pristojnega notranjega ali zunanjega organa. Pristojni organ čim bolj opredeli naloge, ki jih je treba opraviti.

2. GD SAFE lahko na podlagi tega in pod temi pogoji:

— zavaruje prizorišče in dokaze,

— zahteva pomoč katerega koli uradnika ali drugega uslužbenca Parlamenta ali zunanjega podizvajalca,

— sprejema izjave od oseb, ki lahko pojasnijo dejstva,

— ima dostop do vseh prostorov v poslopjih ali kraju dela Parlamenta, za katera ne veljajo posebni predpisi, in izvaja preglede na kraju samem, tudi osebnih predmetov,

— dostopa do dokumentov in ustreznih informacij v obsegu, ki je potreben za preiskavo.

3. Informacije, posredovane ali pridobljene v okviru dodatnih preiskav, so ne glede na njihovo obliko poklicna skrivnost.

4. Izpraševanja se lahko snemajo ali zapisujejo, če je oseba, ki se izprašuje, o tem vnaprej obveščena in če se sprejmejo vsi potrebni in ustrezni ukrepi, da se zagotovi zaupnost osebnih podatkov.

5. Osebe, ki se preiskujejo ali katerih morebitna vpletenost se ugotovi v okviru preiskave, je treba nemudoma obvestiti o preiskavi. To obveščanje se lahko odloži, če bi lahko ogrozilo preiskavo ali če gre za primere, ki zahtevajo uporabo preiskovalnih postopkov v okviru pristojnosti nacionalnih pravosodnih organov in ohranitev absolutne tajnosti za namene preiskave.

6. Ko se preiskava zaključi, GD SAFE generalnemu sekretarju predloži poročilo. Poročilo vsebuje dejstva in okoliščine v zadevi ter po potrebi predloge o varnostnih in zaščitnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti. Ugotovitve, ki se nanašajo na imenovano osebo, se ne smejo potrditi, ne da bi ta oseba imela možnost, da poda pripombe k dejstvom, ki se nanjo nanašajo.

7. Generalni sekretar poročilo posreduje notranjemu ali zunanjemu organu, ki je zahteval preiskavo. Če poročilo zadeva poslance, generalni sekretar kopijo poročila pošlje predsedniku.

POGLAVJE 8

KONČNE DOLOČBE

Člen 30

Stiki z državami članicami in tretjimi državami gostiteljicami, nacionalnimi organi, drugimi institucijami Unije in mednarodnimi organi

GD SAFE brez poseganja v pristojnosti in naloge drugih služb Parlamenta zagotovi zunanje povezave:

(a) z oddelki za varnost in zaščito drugih institucij, organov, uradov in agencij Unije o vprašanjih v zvezi z varnostjo in zaščito oseb, stavb in premoženja Parlamenta;

(b) s službami za varnost, zaščito in oceno tveganja ter obveščevalnimi službami, vključno z nacionalnimi organi za varnost in zaščito držav članic, tretjih držav in mednarodnih organizacij in organov, o vseh vprašanjih, ki vplivajo na varnost in zaščito v Parlamentu;

(c) s policijo, gasilci in drugimi nujnimi službami o vseh rutinskih vprašanjih in vprašanjih ukrepanja v sili, ki vplivajo na varnost in zaščito v Parlamentu; ter

(d) z oddelki za varnost in zaščito drugih institucij, organov, uradov in agencij Unije ter mednarodnih organizacij z namenom izmenjave najboljše prakse in po potrebi spodbujanje usklajevanja, tudi na področju usposabljanja osebja.

Člen 31

Pritožbeni mehanizem za poslance Evropskega parlamenta

Če poslanec meni, da je bil ta sklep v njegovem primeru nepravilno uporabljen, se lahko obrne na predsednika. Predsednik zadevo preuči in po potrebi ustrezno ukrepa.

Člen 32

Izvedbena pravila

Generalni sekretar Evropskega parlamenta lahko sprejme izvedbena pravila za ta sklep.

Člen 33

Razveljavitev

Pravila o varnosti, sprejeta s sklepi predsedstva z dne 1. in 3. oktober 2001, 16. decembra 2002 in 25. februarja 2004 se razveljavijo.

Člen 34

Začetek veljavnosti in objava

Ta sklep začne veljati 17. marca 2018.

(1) UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

(2) Evropski svet, Svet ministrov EU, Komisija EU, Evropska služba za zunanje delovanje, Evropska centralna banka, NATO, Mednarodni denarni sklad, OZN, Svetovna banka, Svetovna trgovinska organizacija.