Uredba Komisije (ES) št. 449/2001

z dne 2. marca 2001

o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 v zvezi s programom pomoči za predelano sadje in zelenjavo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za predelano sadje in zelenjavo [1], nazadnje spremenjene z Uredbo (ES) št. 2699/2000 [2], in zlasti člena 1(3), člena 3(2), člena 6, člena 6b(3), člena 6c(7), člena 25, člena 26 in člena 27(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba (ES) št. 2201/96 je na eni strani uvedla pomoč organizacijam proizvajalcev, ki dostavljajo paradižnike, breskve in hruške za predelavo v proizvode iz Priloge I k navedeni uredbi, ter na drugi strani pomoč predelovalcem suhih sliv in fig. Te proizvode je treba pridobiti iz sadja in zelenjave, pridelane na območju Skupnosti.

(2) Da bi zagotovili enotno uporabo programa, je treba opredeliti proizvode, naštete v členu 6a(1) Uredbe (ES) št. 2201/96 in Prilogi I k Uredbi, tržna leta, ki veljajo za te proizvode, in dostavne roke za dostavo surovin.

(3) Od samega začetka mora biti v novi program vključeno zadosti organizacij proizvajalcev in zaradi doslednosti in po analogiji z Uredbo Sveta (ES) št. 2202/96 z dne 28. oktobra 1996 o uvedbi programa pomoči Skupnosti za proizvajalce nekaterih vrst agrumov [3], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2699/2000, mora izraz "organizacije proizvajalcev z začasnim priznanjem", ki se pojavlja v prvih pododstavkih člena 3(1) in člena 6a(2) Uredbe (ES) št. 2201/96, vključevati organizacije proizvajalcev iz člena 14 Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo [4], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2826/2000 [5], in organizacije proizvajalcev iz člena 13 navedene uredbe.

(4) Program pomoči za pridelavo temelji na pogodbah med organizacijami proizvajalcev, ki jih priznava ali jim daje začasno priznanje Uredba (ES) št. 2200/96, ali posameznimi proizvajalci v tržnem letu 2001/02 na eni in predelovalci na drugi strani. V nekaterih okoliščinah lahko proizvajalci in organizacije proizvajalcev nastopajo tudi kot predelovalci. Za uporabo programa pomoči je treba določiti vrste pogodb in podrobnosti, ki naj jih vključujejo.

(5) Da bi oblasti izboljšale način delovanja programa, morajo poznati vse organizacije proizvajalcev, ki trgujejo s pridelki svojih članov, članov drugih organizacij proizvajalcev in posameznih proizvajalcev, ki želijo dobiti pravico do pomoči. Oblasti morajo poznati tudi predelovalce, ki podpišejo pogodbe s takimi organizacijami proizvajalcev; poleg tega morajo taki predelovalci oblastem poslati podatke, potrebne za zagotavljanje pravilnega delovanja programa. Predelovalci paradižnikov, breskev in hrušk morajo biti odobreni, preden lahko sklenejo pogodbe.

(6) Za paradižnike, breskve in hruške morajo biti pogodbe sklenjene do določenega datuma, za druge proizvode pa pred začetkom vsakega tržnega leta. Da bi zagotovili čim večjo učinkovitost programa, morajo pogodbene strani kljub vsemu imeti pravico do povečanja prvotno opredeljenih pogodbenih količin do določene meje v obliki dopolnil k pogodbam.

(7) Število zahtevkov za pomoč, ki jih vložijo organizacije proizvajalcev in predelovalci, je treba določiti ob upoštevanju procesa predelave. Zahtevki za pomoč morajo vsebovati vse podatke, potrebne za preverjanje njihove upravičenosti. Da bi pokrili stroške obveznosti organizacij proizvajalcev, je treba pripraviti določbo o vnaprejšnjem izplačilu pomoči, pod pogojem, da je položena varščina za zavarovanje vračila, če niso izpolnjene zahteve za prejem predplačila.

(8) Da bi zagotovili pravilno uporabo programa pomoči, morajo organizacije proizvajalcev in predelovalci zaradi vseh potrebnih inšpekcijskih pregledov in nadzora posredovati potrebne podatke ter sproti dopolnjevati ustrezno dokumentacijo ter morajo zlasti navesti površine, zasajene s paradižnikom, breskvami in hruškami, na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 3508/92 z dne 27. novembra 1992 o uvedbi sistema enotnega upravljanja in nadzora za nekatere programe pomoči Skupnosti [6], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1593/2000 [7] in Uredbo Komisije (EGS) št. 3887/92 z dne 23. decembra 1992 o določitvi podrobnih pravil za uporabo enotnega sistema upravljanja in nadzora za nekatere programe pomoči Skupnosti [8], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2721/2000 [9].

(9) Zaradi vodenja programa pomoči je treba določiti postopke za fizično preverjanje ter preverjanje dokumentov poteka dostave in predelave, preverjanja morajo pokrivati dovolj reprezentativno število zahtevkov za pomoč, treba je določiti tudi kazni za organizacije proizvajalcev in predelovalce, ki kršijo pravila, zlasti z lažnimi izjavami ali ne predelajo dostavljenih proizvodov.

(10) Ukrepi iz te uredbe nadomeščajo ukrepe, določene v Uredbi Komisije (ES) št. 504/97 z dne 19. marca 1997 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 v zvezi s programom pomoči za predelano sadje in zelenjavo [10], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1607/1999 [11]. Zato je treba navedeno uredbo razveljaviti.

(11) Uredba (ES) št. 2699/2000 odpravlja določitev kvot in najnižjih cen, zlasti za paradižnike. Uredba Komisije (EGS) št. 1709/84 z dne 19. junija 1984 o najnižjih cenah, plačanih proizvajalcem, ter višini pomoči za predelavo nekaterega sadja in zelenjave, upravičenega do pomoči za proizvodnjo [12], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1573/1999 [13], Uredbo Komisije (EGS) št. 2022/92 z dne 20. julija 1992 o podrobnih pravilih za uporabo najnižje cene, plačane pridelovalcem določenih količin paradižnika, dostavljenega v predelavo, in o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2036/91 [14] in Uredbe Komisije (ES) št. 661/97 z dne 16. aprila 1997 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe (ES) št. 2201/96 v zvezi s sistemom kvot za predelani paradižnik [15], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2807/98 [16], se zato razveljavi.

(12) Da bi zagotovili mehek prehod s starega na novi program, je treba sprejeti prehodne ukrepe zlasti za predelovalce, ki v tržnem letu 2001/02 podpišejo pogodbe s posameznimi proizvajalci, pa tudi glede zadnjega datuma za podpis pogodb za paradižnike ter uporabo integriranega sistema upravljanja in nadzora pridelovalnih površin.

(13) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za predelano sadje in zelenjavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

Opredelitev pojmov in tržna leta

Člen 1

1. V tej uredbi se uporablja naslednja opredelitev pojmov:

(a) "organizacije proizvajalcev" pomenijo organizacije proizvajalcev iz členov 11 in 13 Uredbe (ES) št. 2200/96 in predhodno priznane organizacije proizvajalcev po členu 14 navedene uredbe;

(b) "združenje organizacij proizvajalcev" pomeni združenje iz člena 16(3) Uredbe (ES) št. 2200/96;

(c) "posamezni proizvajalec" pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki ne pripada organizaciji proizvajalcev in na svojem posestvu prideluje surovino za predelavo;

(d) "predelovalec" pomeni podjetje za predelavo, ki vodi z ekonomskimi cilji in na svojo lastno odgovornost eno ali več tovarn s kapacitetami za izdelavo enega ali več proizvodov iz odstavka 2(a) do (o), in je bilo, kjer je to primerno, odobreno v skladu s členom 3(1);

(e) "količina" pomeni količino, izraženo v neto teži, razen če ni drugače navedeno.

2. "Proizvodi iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 2201/96" pomenijo naslednje proizvode:

(a) breskve v sirupu in/ali naravnem sadnem soku: cele breskve ali kose breskev, brez lupine, ki so bile toplotno obdelane, spravljene v nepredušno zaprto posodo, v tekočini iz sladkornega sirupa ali naravnega sadnega soka, ki spadajo pod oznake KN ex20087061, ex20087069, ex20087071, ex20087079, ex20087092, ex20087094 in ex20087099;

(b) hruške v sirupu in/ali naravnem sadnem soku: hruške sorte Williams ali Rocha, cele ali v kosih, brez lupine, ki so bile toplotno obdelane, spravljene v nepredušno zaprto posodo, v tekočini iz sladkornega sirupa ali naravnega sadnega soka, ki spadajo pod oznake KN ex20084051, ex20084059, ex20084071, ex20084079, ex20084091 in ex20084099;

(c) mešano sadje: mešanica sadja, celega ali v kosih, brez lupine, ki je bilo toplotno obdelano, v tekočini iz sladkornega sirupa ali naravnega sadnega soka, spravljeno v nepredušno zaprto posodo, pri čemer neto masa odcejenih hrušk sorte Williams in Rocha predstavlja najmanj 60 % celotne neto mase odcejenega proizvoda, ki spada pod oznaki KN ex200892 in ex200899, in je pripravljeno neposredno iz svežih breskev in/ali hrušk sorte Williams in Rocha v obdobjih iz člena 2(2)(b) in (c);

(d) suhe slive: suhe slive, pridobljene iz posušenih sliv sorte d’Ente, ki so bile ustrezno obdelane ali predelane in so spravljene v primernih posodah, spadajo pod oznako KN ex08132000 ter so pripravljene za prehrano ljudi;

(e) suhe fige: suhe fige, vključno s figovo pasto, ki so bile ustrezno obdelane ali predelane in so spravljene v primernih posodah, spadajo pod oznako KN ex08042090 ter so pripravljene za prehrano ljudi;

(f) celi olupljeni hitro zamrznjeni paradižniki: olupljeni paradižniki podolgovatih sort, zamrznjeni, spravljeni v primernih posodah, ki spadajo pod oznako KN ex07108070, pri čemer najmanj 90 % neto mase paradižnikov predstavljajo celi paradižniki brez vidnih poškodb, ki bi bistveno spremenile njihov videz. Navedeni odstotek se ugotovi potem, ko se paradižniki odmrznejo;

(g) neceli olupljeni hitro zamrznjeni paradižniki: kosi olupljenih paradižnikov podolgovatih sort ali okroglih sort, ki se enako lahko olupijo kakor podolgovate sorte, zamrznjeni, spravljeni v primernih posodah, ki spadajo pod oznako KN ex07108070;

(h) celi olupljeni konzervirani paradižniki: olupljeni paradižniki podolgovatih sort, ki so bili toplotno obdelani, spravljeni v nepredušno zaprtih posodah in spadajo pod oznako KN ex20021010, pri čemer najmanj 65 % mase odcejenih paradižnikov predstavljajo celi paradižniki brez vidnih poškodb, ki bi bistveno spremenile njihov videz;

(i) neceli olupljeni konzervirani paradižniki: olupljeni paradižniki v kosih ali delno pretlačeni, podolgovatih ali okroglih sort, ki se enako lahko olupijo kakor podolgovate sorte, spravljeni v nepredušno zaprtih posodah in spadajo pod oznako KN ex20021010. Kadar se ti proizvodi uporabijo za izdelavo proizvodov iz točke (o), morajo biti spravljeni v ustreznih posodah;

(j) paradižnikovi kosmiči: kosmiči, ki se dobijo s sušenjem paradižnikov, narezanih na trakove ali majhne kocke, zapakirani v ustreznih posodah in spadajo pod oznako KN ex07129030;

(k) paradižnikov sok: sok, dobljen neposredno iz svežih paradižnikov, precejen, brez olupkov, semen in drugih grobih delcev, ki vsebuje, kjer je to primerno, po zgostitvi manj kakor 12 % suhe snovi, shranjen v nepredušno zaprtih posodah in spada pod oznake KN ex20029011, ex20029019, 20095010 in 20095090. Sok z vsebnostjo najmanj 7 % suhe snovi lahko kljub temu vsebuje olupke in semena, ki predstavljajo do 4 % mase proizvoda. Kadar se ti proizvodi uporabljajo za proizvode iz točke (o), morajo biti spravljeni v ustreznih posodah;

(l) paradižnikov koncentrat: proizvod, ki nastane po zgostitvi paradižnikovega soka, je spravljen v ustreznih posodah, z vsebnostjo 12 % suhe snovi ali več in spada pod oznake KN ex20029031, ex20029039, ex20029091 in ex20029099. Koncentrat z vsebnostjo suhe snovi, nižjo od 18 % ali med 18 % in 24 %, lahko vsebuje največ 4 % oziroma 7 % olupkov in semen glede na maso proizvoda;

(m) celi neolupljeni konzervirani paradižniki: celi neolupljeni paradižniki podolgovatih ali okroglih sort, ki so bili toplotno obdelani, spravljeni v nepredušnih zaprtih posodah, rahlo soljeni (paradižniki v slanici) ali v paradižnikovem pireju (paradižniki v pireju ali soku), pri čemer najmanj 65 % mase odcejenih paradižnikov predstavljajo celi paradižniki brez vidnih poškodb, ki bi bistveno spremenile njihov videz in spadajo pod oznako KN ex20021090. Kadar se ti proizvodi uporabljajo za proizvode iz točke (o), morajo biti spravljeni v ustreznih posodah;

(n) neceli neolupljeni konzervirani paradižniki: paradižniki v kosih ali delno pretlačeni, podolgovatih ali okroglih sort, ki so bili delno precejeni, bodisi da so ali niso rahlo koncentrirani, spravljeni v nepredušno zaprtih posodah, z vsebnostjo suhe snovi med 4,5 % in 14 % ter spadajo pod oznako KN ex20021090. Kadar se ti proizvodi uporabljajo za proizvode iz točke (o), morajo biti spravljeni v ustreznih posodah;

(o) pripravljene omake: pripravki na osnovi paradižnika, dobljeni z mešanjem enega od proizvodov iz točk (i), (k), (l), (m) ali (n) z drugimi proizvodi rastlinskega ali živalskega izvora razen svežih paradižnikov, ki so bili toplotno obdelani, spravljeni v nepredušno zaprtih posodah, pri čemer čista masa proizvodov iz točk (i), (k), (l), (m) ali (n) predstavlja najmanj 60 % celotne neto mase pripravljene omake. Ti proizvodi morajo biti narejeni v obdobju iz člena 2(2) v isti ustanovi kakor uporabljeni proizvodi iz točk (i), (k), (l), (m) ali (n);

(p) sladkorni sirup: tekočina s kombinacijo vode in sladkorjev, s celotno vsebnostjo sladkorja, ugotovljeno po homogenizaciji, ki ni manjša od 14 %, za pokrivanje sadja v sirupu;

(q) naravni sadni sok: tekočina za pokrivanje z najmanj 10,5° Brix, sestavljena le iz soka, ki lahko fermentira, a ni fermentiran, mehanično dobljenega iz sadja, ali soka, dobljenega iz koncentriranega sadnega soka s ponovno vzpostavitvijo deleža vode, odvzete med zgoščevanjem, kakor je opredeljeno v Direktivi Sveta 93/77/EGS [17], brez dodanega sladkorja.

Člen 2

1. Za proizvode iz člena 1(2) te uredbe tržna leta po členu 1(3) Uredbe (ES) št. 2201/96 tečejo:

(a) od 15. junija do 14. junija za proizvode, predelane iz paradižnikov, in proizvode, predelane iz breskev;

(b) od 15. julija do 14. julija za proizvode, predelane iz hrušk;

(c) od 1. avgusta do 31. julija za suhe fige;

(d) od 15. avgusta do 14. avgusta za suhe slive.

2. Pomoč je dodeljena le za proizvode, ki so dostavljeni predelovalni industriji v naslednjih obdobjih dostave:

(a) paradižniki: med 15. junijem in 15. novembrom;

(b) breskve: med 15. junijem in 25. oktobrom;

(c) hruške: med 15. julijem in 15. decembrom;

(d) posušene slive, dobljene iz sliv sorte d’Ente: med 15. avgustom in 15. januarjem;

(e) suhe fige: med 1. avgustom in 15. junijem.

3. Komisija objavi višino pomoči, ki je določena v skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 2201/96, pred začetkom vsakega tržnega leta ter najpozneje do:

(a) 31. januarja za paradižnike;

(b) 31. maja za breskve in hruške.

NASLOV II

Pogodbe

Člen 3

1. Pogodbe iz členov 3 in 6a Uredbe (ES) št. 2201/96 morajo biti sklenjene v pisni obliki. Pogodbe morajo imeti identifikacijsko številko.

Predelovalci paradižnikov, breskev in hrušk, ki želijo sodelovati v programu pomoči, morajo vložiti zahtevek za odobritev pomoči pri organu, ki ga je imenovala država članica, in sicer do datuma, ki ga je slednja določila. Države članice vsako leto najmanj mesec dni pred zadnjim datumom za podpis pogodb objavijo seznam odobrenih predelovalcev.

Države članice določijo zahteve za odobritev zahtevkov in jih sporočijo Komisiji.

2. Pogodbe imajo lahko eno od naslednjih oblik:

(a) pogodba med organizacijo proizvajalcev ali združenjem organizacij proizvajalcev ter predelovalcem;

(b) zaveza do dobave, pri čemer organizacija proizvajalcev nastopa tudi kot predelovalec.

Organizacija proizvajalcev in predelovalec lahko podpišeta le eno pogodbo.

Za paradižnike, breskve in hruške se lahko sklenejo pogodbe le z odobrenimi predelovalci.

3. Vsako leto morajo biti pogodbe podpisane najpozneje do:

(a) 15. februarja za paradižnike;

(b) 15. julija in sedem delovnih dni pred začetkom dostave za breskve;

(c) 31. julija in sedem delovnih dni pred začetkom dostave za hruške;

(d) pred začetkom tržnega leta za druge proizvode.

Države članice lahko datum, določen v točki (a), preložijo na poznejši datum do 10. marca.

Če višina pomoči za paradižnike ni objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti do datuma iz člena 2(3), se datum iz točke (a) preloži do 15. dne po datumu dejanske objave.

Če najnižja cena, ki mora biti plačana proizvajalcem suhih sliv ali suhih fig, ni objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti do 15 dni pred datumom iz točke (d), se ta datum preloži do 15. dne po datumu dejanske objave.

4. Pogodbe morajo vsebovati zlasti naslednje:

(a) ime in naslov organizacije proizvajalcev;

(b) ime in naslov predelovalca;

(c) količine surovin, ki bodo dostavljene v predelavo;

(d) obveznost predelovalcev, da predelajo količine, dostavljene po pogodbi, v enega od proizvodov iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 2201/96, ki morajo zadoščati standardom, določenim v skladu s členom 8 navedene uredbe;

(e) ceno, ki se plača za surovine in se lahko razlikuje glede na sorto in/ali kakovost in/ali obdobje dostave.

Za paradižnike, breskve in hruške pogodba določa tudi fazo dostave, za katero velja cena, ter plačilne pogoje. Plačilni rok ne sme biti daljši od 60 dni po datumu dostave posamezne pošiljke;

(f) odškodnino, če ena od strank ne izpolni svojih pogodbenih obveznosti, zlasti v zvezi z roki plačila in obveznostjo dostave ter sprejema pogodbeno določenih količin.

5. Države članice lahko sprejmejo dodatne določbe v zvezi s pogodbami, zlasti glede odškodnine, ki jo plačajo predelovalci ali organizacije proizvajalcev, ki ne izpolnijo svojih pogodbenih obveznosti.

6. Stranke lahko povečajo količine, ki so bile prvotno določene v pogodbi o predelavi, s pisnim aneksom k pogodbi.

Taki aneksi morajo vsebovati identifikacijsko številko pogodbe, na katero se nanašajo, in morajo biti podpisani najpozneje do:

- 15. avgusta za breskve,

- 15. septembra za paradižnike in hruške,

- 15. novembra za suhe slive, dobljene iz sliv sorte d’Ente in suhe fige.

Taki aneksi lahko povečajo količino, ki je bila prvotno določena v pogodbi, za največ 30 %. Kljub temu so lahko do tržnega leta 2003/04 aneksi k pogodbam za nepredelane suhe fige, namenjene izdelavi figove kaše, sklenjeni najpozneje do 31. maja in lahko povečajo količine, ki so bile prvotno določene v pogodbah, za največ 100 %.

Cena dodatne količine, ki jo določa aneks k pogodbi, se lahko razlikuje od cene iz odstavka 4(e).

7. Za suhe slive in fige cena iz odstavkov 4(e) in 6 ne vključuje zlasti stroškov, povezanih s pakiranjem, natovarjanjem, prevozom, raztovarjanjem in plačilom dajatev, ki morajo biti, kjer je to primerno, navedeni ločeno. Cena ne sme biti nižja od najnižje cene, določene po členu 6b Uredbe (ES) št. 2201/96.

Člen 4

Ob zavezi dobave po členu 3(2)(b) se šteje, da so bile pogodbe v zvezi s pridelki članov zadevnih organizacij proizvajalcev sklenjene potem, ko so bili pristojnim oblastem dostavljeni naslednji podatki:

(a) ime in naslov vsakega proizvajalca ter referenčni podatki in površine parcel, na katerih vsak izmed proizvajalcev prideluje surovine;

(b) ocena glede količine celotnega pridelka;

(c) količina za predelavo;

(d) zagotovilo organizacije proizvajalcev, da bodo količine, ki so bile dostavljene po pogodbi, predelane.

Te podatke je treba poslati pred 20. majem za paradižnike ter do roka iz člena 5(3) za druge proizvode.

Člen 5

1. Za paradižnike, breskve in hruške posredujejo organizacije proizvajalcev, ki so podpisale pogodbe, po en izvod vsake pogodbe skupaj z morebitnimi aneksi organu, ki ga je imenovala država članica, v kateri je njihov sedež.

Skupna količina iz vseh pogodb, ki jih je podpisala dana organizacija proizvajalcev, ne sme za posamezni proizvod preseči količine za predelavo, ki jo je ta organizacija proizvajalcev navedla po odstavku 5 tega člena in člena 4.

2. Predelovalci suhih sliv in suhih fig posredujejo po en izvod vsake pogodbe skupaj z morebitnimi dodatki organu, ki ga je imenovala država članica, v kateri poteka predelava.

3. Pristojne oblasti morajo prejeti take izvode pogodb najpozneje 10 delovnih dni po sklenitvi pogodbe ali aneksov k pogodbi ter najpozneje pet delovnih dni pred začetkom dostave.

4. V izjemnih in pravilno utemeljenih primerih lahko države članice sprejmejo pogodbe in anekse k pogodbam, ki prispejo do oblasti po preteku roka iz odstavka 3, pod pogojem, da taka zakasnitev ne vpliva na preverjanje pogodb.

5. Organizacije proizvajalcev, ki podpišejo pogodbe za paradižnike, breskve ali hruške, dostavijo organu iz odstavka 1 naslednje podatke, razdeljene po pridelkih:

(a) ime in naslov vsakega proizvajalca iz pogodbe ter referenčne podatke in površine parcel, na katerih vsak izmed proizvajalcev prideluje surovine;

(b) oceno glede količine celotnega pridelka;

(c) količino za predelavo;

(d) za paradižnike povprečen donos na hektar za okrogle in/ali podolgovate sorte paradižnika, ki ga je pridelala organizacija v preteklih dveh tržnih letih.

Za paradižnike se ti podatki dostavijo pred 20. majem, za breskve in hruške pa se vključijo v prijavo iz odstavka 1.

6. Kadar organizacije proizvajalcev iz odstavka 5:

(a) trgujejo s količinami za predelavo, ki so jih pridelali člani drugih organizacij proizvajalcev po drugi in tretji alinei člena 11(1)(c)(3) Uredbe (ES) št. 2201/96; in/ali

(b) prenesejo koristi programa pomoči na posamezne proizvajalce po členih 3(3) in 6a(2) Uredbe (ES) št. 2201/96,

se dostavi podatke iz odstavka 5 organizaciji proizvajalcev, ki podpiše pogodbo za organizacije proizvajalcev iz točke (a) ter posamezne proizvajalce iz točke (b).

7. Organizacije proizvajalcev ter posamezni proizvajalci iz odstavka 6(a) in (b) podpišejo sporazume z organizacijami proizvajalcev iz odstavka 5.

Taki sporazumi zajemajo celotno pridelavo pridelka, ki ga dostavijo v predelavo organizacije proizvajalcev in posamezni proizvajalci, ter morajo navajati najmanj naslednje:

(a) število tržnih let, za katera velja sporazum;

(b) količine, ki bodo dostavljene v predelavo glede na proizvajalce in proizvode;

(c) posledice neizpolnjevanja sporazuma.

Po en izvod sporazumov mora biti dostavljen skupaj s pogodbami.

Člen 6

Za namene člena 4 ter člena 5(5) je sistem identifikacije parcel za paradižnike, breskve in hruške enak kakor tisti, ki se uporablja za enotni sistem iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 3508/92. Površine je treba navesti v hektarjih, na dve decimalni mesti natančno. Člen 6(7) Uredbe (EGS) št. 3887/92 se uporablja za ugotavljanje površine parcel pri preverjanju na terenu, kakor določa člen 18 te uredbe.

Člen 7

1. Brez poseganja v primere iz člena 3(2)(b), pri čemer je možno plačilo z najetjem posojila, se vsa plačila za surovine:

(a) predelovalcev organizacijam proizvajalcev;

(b) organizacij proizvajalcev svojim članom ter proizvajalcev iz člena 5(6);

(c) kjer so člani organizacije proizvajalcev tudi sami organizacije, ki so pravne osebe, sestavljene iz proizvajalcev, s strani takih pravnih oseb proizvajalcem;

izvedejo z bančnim ali poštnim nakazilom.

7. Plačila iz odstavka 1(b) in (c) se opravijo v 15 delovnih dneh ter za suhe slive in fige pomenijo celotni znesek plačila iz točke (a).

NASLOV III

Podatki, ki jih je treba zagotoviti

Člen 8

1. Predelovalci in organizacije proizvajalcev, ki želijo sodelovati v programu pomoči, o tem obvestijo pristojne oblasti držav članic do datuma, ki ga določijo te oblasti, ter izročijo vse podatke, ki jih država članica potrebuje za upravljanje in nadziranje programa pomoči. Države članice lahko določijo, da:

(a) take podatke sporočijo le novi udeleženci v programu, če so že prejele potrebne podatke o drugih udeležencih;

(b) podatki vključujejo eno samo tržno leto, več tržnih let ali neomejeno obdobje.

2. Vsako tržno leto najmanj pet delovnih dni pred začetkom dostave ali predelave upravičenci do pomoči, bodisi da gre za organizacije proizvajalcev ali za predelovalce, obvestijo pristojne oblasti o tednu, v katerem se bosta začeli dostava in predelava. Organizacije proizvajalcev in predelovalci so izpolnili svojo obvezo, če dokažejo, da so navedene podatke posredovali najmanj osem delovnih dni pred zgoraj določenim rokom.

3. V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih lahko države članice sprejmejo obvestila organizacij proizvajalcev in predelovalcev po roku iz odstavka 2. Vendar pa se v takih primerih organizacijam proizvajalcev ali predelovalcem ne odobri pomoč za količine, ki so že bile dostavljene ali je dostava v teku, razen če je mogoče v zadovoljstvo pristojnih oblasti izvesti potrebno preverjanje za ugotovitev upravičenosti do pomoči.

4. Predelovalci, ki želijo izdelovati mešano sadje in pripravljene omake iz člena 1(2)(c) in (o), morajo pred začetkom tržnega leta pristojne oblasti države članice obvestiti o sestavi izdelkov, ki bodo narejeni, ter navesti čisto težo vsake sestavine. Po začetku tržnega leta se sestava ne sme spreminjati.

Člen 9

Vsako leto predelovalci organ, ki ga imenuje država članica, obvestijo o:

1) Za paradižnike, breskve in hruške najpozneje do 1. februarja:

(i) količini surovin, predelanih v končne proizvode iz člena 1(2), posebej za:

- količine, prejete po pogodbi,

- količine, ki niso bile prejete po pogodbah;

(ii) količini končnih proizvodov, dobljenih iz vsake od količin iz točke (i).

Pri proizvodih, predelanih iz paradižnika, se količina končnih proizvodov, ki jo je treba sporočiti za vsako kategorijo surovine iz točke (i), navede posebej za:

- paradižnikov koncentrat z vsebnostjo suhe snovi v višini 28 mas. % ali več, vendar manj od 30 %,

- cele olupljene konzervirane paradižnike podolgovatih sort,

- druge predelane proizvode iz paradižnika, navedene ločeno.

Količine paradižnikovega soka in paradižnikovega koncentrata, dodane konzerviranim paradižnikom, se vključijo v količine paradižnikov, bodisi da so olupljeni ali neolupljeni;

(iii) količini končnih proizvodov, ki so bili na zalogi ob koncu preteklega tržnega leta, navedeni ločeno, pri predelanih proizvodih iz paradižnika, za prodane in neprodane proizvode na eni ter v skladu s točko (ii) na drugi strani.

Obvestila morajo ločeno navajati proizvode iz člena 1(2)(a), (b), (i), (k), (l), (m) in (n), ki so uporabljeni pri izdelavi proizvodov iz člena 1(2)(c) in (o). Obvestilo s podatki, ki jih zahteva točka (ii), morajo ločeno navajati dobljene količine proizvodov iz člena 1(2)(c) in (o), po posameznih uporabljenih proizvodih iz člena 1(2)(a), (b), (i), (k), (l), (m) in (n).

2) Za suhe slive in fige najpozneje do 1. maja:

(a) količini surovin, uporabljeni do 1. maja;

(b) količini končnih proizvodov, dobljenih iz surovin iz točke (a), posebej za proizvode, za katere se izplačuje pomoč, in tiste, za katere se pomoč ne izplačuje, ter posebej po kakovostnem razredu;

(c) količini proizvodov iz točk (a) in (b), ki je bila na zalogi 1. maja.

NASLOV IV

Surovine

Člen 10

1. Brez poseganja v minimalna merila kakovosti, ki jih določa ali bodo določena v skladu s postopkom iz člena 46 Uredbe (ES) št. 2200/96, morajo biti surovine, ki so po pogodbah o predelavi dostavljene predelovalcem, nepoškodovane, dobre prodajne kakovosti ter primerne za predelavo.

2. Če niso določena minimalna merila kakovosti v skladu s postopkom iz člena 46 Uredbe (ES) št. 2200/96, lahko države članice določijo minimalna merila kakovosti za surovine, kjer je to primerno, v kontekstu razširitve medpanožnega sporazuma po členu 21 navedene uredbe.

Člen 11

1. Za vsako pošiljko paradižnikov, breskev in hrušk, ki so bile dostavljene po pogodbi in sprejete v predelavo v predelovalni obrat, se izda potrdilo o dostavi, ki vsebuje:

(a) datum in čas raztovarjanja;

(b) natančno navedbo uporabljenega načina transporta;

(c) identifikacijsko številko pogodbe, na katero se pošiljka nanaša;

(d) bruto in neto maso;

(e) kjer je to primerno, stopnjo odbitka, izračunanega na podlagi meril minimalne kakovosti, določenih v skladu s členom 10.

Potrdila o dostavi podpišejo predelovalci ali njihovi zastopniki ter organizacije proizvajalcev ali njihovi zastopniki. Vsako potrdilo ima identifikacijsko številko.

Predelovalci in organizacije proizvajalcev morajo shraniti kopijo potrdil o dostavi. Za lažje preverjanje organizacija proizvajalcev najpozneje drugi delovni dan, ki sledi tednu dostave, imenovanemu organu države članice, v kateri je njen sedež in tam, kjer je to primerno, organu države članice, v kateri poteka predelava, prav tako posreduje kopijo potrdila.

Dokumenti, ki jih zahteva nacionalna zakonodaja, se lahko uporabljajo za ta člen pod pogojem, da vsebujejo vse podatke iz tega odstavka.

2. Kadar celotna ali del pošiljke pripada proizvajalcem iz člena 5(6)(a) ali (b), organizacija proizvajalcev posreduje kopijo potrdila iz odstavka 1 vsaki vpleteni organizaciji proizvajalcev ter vsakemu vpletenemu posameznemu proizvajalcu.

NASLOV V

Zahtevki za pomoč

Člen 12

1. Za paradižnike, breskve in hruške organizacije proizvajalcev oddajo svoje zahtevke za pomoč organu, ki ga je imenovala država članica, v kateri je njihov sedež.

Predelovalci suhih sliv in fig oddajo zahtevke za pomoč organu, ki ga je imenovala država članica, v kateri poteka predelava.

2. Za paradižnike, breskve in hruške se lahko vloži le en zahtevek za pomoč na tržno leto. Zahtevki morajo prispeti do pristojnih oblasti najpozneje do naslednjih datumov v danem tržnem letu:

- 20. novembra za paradižnike,

- 31. januarja za breskve in hruške.

3. Države članice lahko dopustijo, da se zahtevki za vnaprejšnje izplačilo pomoči vložijo do 30. septembra za celotno količino paradižnikov, breskev in hrušk, dostavljenih v predelavo do 15. septembra.

4. Pri suhih slivah predelovalci za vsako tržno leto vložijo tri zahtevke za pomoč:

(a) prvega za proizvode, ki so bili predelani do 15. januarja;

(b) drugega za proizvode, ki so bili predelani od 16. januarja do 30. aprila; in

(c) tretjega za proizvode, ki so bili predelani v preostalem času tržnega leta.

Zahtevki za pomoč iz točk (a) in (b) se vložijo v 30 dneh po izteku zadevnega predelovalnega obdobja, zahtevki iz točke (c) pa do 30. novembra naslednjega tržnega leta.

5. Pri suhih figah predelovalci za vsako tržno leto vložijo tri zahtevke za pomoč:

(a) prvega za proizvode, ki so bili predelani do 30. novembra;

(b) drugega za proizvode, ki so bili predelani od 1. decembra do konca februarja; in

(c) tretjega za proizvode, ki so bili predelani v preostalem času zadevnega tržnega leta.

Zahtevki za pomoč iz točk (a) in (b) se vložijo v 30 dneh po izteku danega predelovalnega obdobja, zahtevki iz točke (c) pa do 31. oktobra naslednjega tržnega leta.

6. V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih lahko države članice sprejmejo zahtevke za pomoč po izteku roka iz tega člena pod pogojem, da taka zakasnitev ne vpliva na preverjanja v zvezi s programom pomoči za proizvode.

7. Če so zahtevki za pomoč vloženi po rokih, določenih v odstavkih 2, 4 in 5, se pomoč zmanjša za 1 % za vsak dan zamude. Če zahtevek zamuja več kakor 15 dni, se pomoč ne odobri. Te določbe se ne uporabljajo, če se uporablja odstavek 6.

Člen 13

1. Zahtevki za pomoč za paradižnike, breskve in hruške morajo za vsak proizvod vsebovati najmanj naslednje podatke:

(a) ime in naslov organizacije proizvajalcev;

(b) količino, ki je predmet zahtevka za pomoč. Ta količina, razdeljena na pogodbe, ne sme preseči količine, sprejete v predelavo, po odštetju stopenj znižanja, ki se uporabljajo;

(c) povprečno prodajno ceno za količino, ki je bila dostavljena po pogodbi;

(d) količino, ki je bila dostavljena v istem obdobju, a ni predmet pogodbe; ter povprečno prodajno ceno.

2. Zahtevki za pomoč za suhe slive in fige morajo za vsak proizvod vsebovati najmanj naslednje podatke:

(a) ime in naslov predelovalca;

(b) količino proizvodov, ki so predmet zahtevka za pomoč, razdeljeno glede na stopnjo uporabljene pomoči, skupaj s količino proizvodov, ki ne spadajo v program pomoči in so bili dobavljeni v istem obdobju;

(c) količino uporabljenih surovin na pogodbo, da se pridobi vsaka kategorija proizvodov iz točke (b);

(d) izjavo predelovalca o tem, da končni proizvodi ustrezajo standardom kakovosti, določenim v členu 8 Uredbe (ES) št. 2201/96;

(e) kopije potrdil o nakazilu iz člena 7(1)(a). Pri zavezi dobave lahko take kopije nadomesti izjava proizvajalca o tem, da ga je predelovalec kreditiral s ceno, ki ni nižja od minimalne cene. Take kopije ali izjave morajo navajati sklic na ustrezne pogodbe.

Zahtevki za pomoč so dopustni le, če je bila za vse surovine, uporabljene pri končnem proizvodu, ki je predmet zahtevka za pomoč, v celoti plačana minimalna cena.

3. Zahtevki za vnaprejšnje plačilo pomoči iz člena 12(3) morajo vsebovati podatke, navedene v odstavku 1(a) in (b).

Pristojni organ države članice izplača ustrezen znesek med 16. in 31. oktobrom po preverjanju zahtevkov, zlasti v zvezi s potrdili o dostavi iz člena 11.

Pomoč se izplača vnaprej pod pogojem, da je položena varščina v višini 110 % pomoči.

Kadar se ugotovi, da predplačilo, za katero je bil vložen zahtevek, presega ustrezni znesek, se od varščine odvzame znesek, ki je enak dvakratni višini presežka.

Brez poseganja v četrti pododstavek se varščina sprosti, ko pristojne oblasti izplačajo pomoč na podlagi zahtevka iz člena 12(2).

Če je vložen zahtevek za vnaprejšnje plačilo pomoči, zahtevek za pomoč iz člena 12(2) zajema celotno tržno leto, količine iz odstavka 1(b) in (d) pa morajo biti dodatno razdeljene na dve obdobji, eno do 15. septembra in drugo od 16. septembra naprej.

Člen 14

1. Pomoč za paradižnike, breskve in hruške izplača pristojni organ države članice, v kateri ima organizacija proizvajalcev, ki je podpisala pogodbo, svoj sedež, takoj po tem, ko je organ pregledal zahtevek za pomoč ter ugotovil, da so bili proizvodi iz zahtevka dostavljeni in sprejeti v predelavo, zlasti na podlagi nadzora iz člena 18(1)(i).

Kadar predelava poteka v drugi državi članici, mora ta priskrbeti državi članici, v kateri ima organizacija proizvajalcev, ki je podpisala pogodbo, svoj sedež, dokazilo, da je bil proizvod dejansko dostavljen in sprejet v predelavo.

V 15 delovnih dneh po prejemu pomoči organizacija proizvajalcev svojim članom in, kjer je to primerno, proizvajalcem iz člena 5(6), z bančnim ali poštnim nakazilom v celoti izplača prejete zneske. V primerih iz člena 3(2)(b) se lahko plačilo izvede z odprtjem kredita.

Kadar je organizacija proizvajalcev v celoti ali delno sestavljena iz članov, ki so pravne osebe, sestavljene iz proizvajalcev, opravijo nadaljnja izplačila proizvajalcem v tretjem pododstavku omenjene organizacije članice v 15 delovnih dneh.

2. Pomoč za suhe slive in fige izplača pristojni organ države članice, v kateri je proizvod predelan, potem ko je organ ugotovil, da so bile izpolnjene zahteve za dodelitev pomoči.

Kadar predelava poteka zunaj države članice, v kateri je bil pridelan proizvod, mora ta državi, ki izplača pomoč, zagotoviti dokazilo, da je bila proizvajalcu plačana minimalna cena.

3. Pomoč ne bo dodeljena za količine, pri katerih ni bil izveden potreben nadzor glede upravičenosti do pomoči.

4. Pomoč se organizacijam proizvajalcev in predelovalcem izplača najpozneje 60 dni po vložitvi zahtevka.

NASLOV VI

Nadzor in sankcije

Člen 15

1. Brez poseganja v naslov VI Uredbe (ES) št. 2200/96 države članice sprejmejo potrebne ukrepe za:

(a) zagotovitev spoštovanja te uredbe;

(b) preprečevanje in preganjanje nepravilnosti ter uporabo sankcij, predvidenih v tej uredbi;

(c) povrnitev zneskov, izgubljenih zaradi nepravilnosti ali malomarnosti;

(d) preverjanje evidence iz členov 16 in 17, da bi zagotovile ujemanje z računovodskimi podatki, ki jih morajo po nacionalni zakonodaji voditi organizacije proizvajalcev in predelovalci;

(e) izvedbo nenapovedanega nadzora iz členov 18 in 19 v primernih razdobjih;

(f) izvedbo nadzora na površinah, zasajenih s paradižnikom iz člena 18(1), po sajenju in pred obiranjem pridelka.

2. Države članice morajo načrtovati nadzor na podlagi analize tveganja, ki med drugim upošteva naslednje:

(a) pripombe med nadzorom v preteklih letih;

(b) napredek glede na prejšnje leto;

(c) donos surovine na homogeno področje pridelave;

(d) razmerje med dostavljenimi količinami in celotnim pričakovanim pridelkom;

(e) donos surovine glede na končni proizvod.

Merila analize tveganja se sproti dopolnjujejo.

3. Če država članica ugotovi nepravilnosti ali anomalije, poveča pogostost in odstotek nadzora iz členov 18 in 19 ob upoštevanju resnosti ugotovitev.

Člen 16

1. Organizacije proizvajalcev morajo za vsak proizvod, dostavljen v predelavo po Uredbi (ES) št. 2201/96, voditi evidenco, ki vsebuje najmanj naslednje podatke:

(a) za količine, dostavljene po pogodbah:

(i) dostavljene pošiljke za vsak dan ter identifikacijsko številko pogodbe, na katero se nanašajo;

(ii) količino v vsaki dostavljeni pošiljki ter za paradižnike, breskve in hruške količino, sprejeto v predelavo po odbitju morebitnih znižanj, ter identifikacijsko številko pripadajočega potrdila o dostavi;

(b) za količine, dostavljene izven pogodb:

(i) dostavljene pošiljke za vsak dan ter identiteto predelovalca;

(ii) količino v vsaki dostavljeni pošiljki, ki je bila sprejeta v predelavo.

2. Organizacije proizvajalcev morajo dati nacionalnim inšpekcijskim oblastem na voljo vse potrebne podatke za nadzor spoštovanja te uredbe.

Pri paradižnikih, breskvah in hruškah morajo ti podatki za vsakega proizvajalca po pogodbi omogočati identifikacijo povezave med površinami, dostavljenimi količinami, potrdili o dostavi ter plačilom pomoči in cenami.

3. Države članice lahko odločijo o obliki evidence iz odstavkov 1 in 2 ter o tem, ali naj bo v računalniški obliki.

4. Evidence ali računovodski dokumenti, ki jih zahteva nacionalna zakonodaja, se lahko uporabljajo za namene tega člena pod pogojem, da vsebujejo vse podatke iz odstavka 1.

Organizacije proizvajalcev morajo pristati na vse inšpekcijske preglede ali nadzor, ki jih država članica šteje za potrebne, ter morajo voditi vse dodatne evidence, ki jih država članica zahteva za namene nadzora, ki ga šteje za potrebnega.

Člen 17

1. Predelovalci morajo voditi evidenco, ki prikazuje najmanj naslednje:

(a) za količine, kupljene po pogodbah:

(i) za vsak dan kupljene pošiljke, ki jih obrat sprejme v predelavo, ter identifikacijsko številko pogodbe, na katero se nanašajo;

(ii) količino v vsaki dostavljeni pošiljki, sprejeti v predelavo, ter identifikacijsko številko pripadajočega potrdila o dostavi;

(b) za količine, ki so bile kupljene izven pogodb:

(i) prejete pošiljke za vsak dan ter ime in naslov prodajalca;

(ii) količino v vsaki pošiljki, ki je bila sprejeta v predelavo;

(c) količino vsakega od končnih proizvodov iz člena 1(2), pridobljeno na dan, skupaj s pripadajočimi količinami surovin ter navedbo količin, dobljenih iz pošiljk, ki so bile sprejete po pogodbah;

(d) količino in ceno vsakega od končnih proizvodov, ki jih je dnevno kupil predelovalec z navedbo imena in naslova prodajalca. Ti podatki se lahko evidentirajo ob sklicevanju na dodatno dokumentacijo, pod pogojem, da ta vsebuje gornje podatke;

(e) količino in ceno vsakega od končnih proizvodov, ki dnevno zapusti obrat predelovalca, z navedbo imena in naslova prejemnika blaga. Taki podatki se lahko evidentirajo ob sklicevanju na dodatno dokumentacijo, pod pogojem, da ta vsebuje gornje podatke.

Pri suhih slivah in figah morajo podatki iz točke (c) ločeno navajati količino končnega proizvoda, za katerega se izplača pomoč.

2. Predelovalci vodijo ločene evidence za proizvode iz člena 1(2)(a), (b), (i), (k), (l), (m) in (n), ki se uporabljajo za izdelavo mešanega sadja ter pripravljenih omak iz člena 1(2)(c) in (o), ki poleg podatkov iz odstavka 1(a), (b), (c) in (d) prikazujejo naslednje podatke:

(a) količine mešanega sadja in pripravljenih omak na dan, razdeljene glede na sestavo proizvoda v pomenu člena 8(4);

(b) količine in cene mešanega sadja in pripravljenih omak, ki zapustijo obrat predelovalca, po pošiljki, s podrobnostmi o prejemniku blaga;

(c) količine in cene proizvodov iz člena 1(2)(a), (b), (i), (k), (l), (m) in (n), ki so bile kupljene in dnevno pridejo v obrat, s podrobnostmi o prodajalcu.

3. Predelovalci dnevno za vsako tovarno dopolnijo svojo evidenco o zalogah za proizvode iz odstavka 1(c), (d) in (e) ter odstavka 2(a), (b) in (c).

4. Predelovalci hranijo dokazila o plačilu surovin, kupljenih po pogodbah, ter dokazila o plačilu za celotno prodajo in nakup končnih proizvodov za pet let od zaključka leta predelave.

5. Predelovalci morajo pristati na vse inšpekcijske preglede ali nadzor, ki jih država članica šteje za potrebne, ter morajo voditi vse dodatne evidence, ki jih ta zahteva za namene nadzora, ki ga šteje za potrebnega.

6. Države članice lahko odločijo o obliki evidence iz odstavkov 1 in 2 ter o tem, ali naj bo v računalniški obliki.

7. Evidence ali računovodski dokumenti, ki jih zahteva nacionalna zakonodaja, se lahko uporabljajo za namene tega člena pod pogojem, da vsebujejo vse podatke iz odstavkov 1, 2 in 3.

Člen 18

1. Za vsako organizacijo proizvajalcev, ki dostavlja v predelavo paradižnike, breskve in hruške, se v vsakem tržnem letu za vsak proizvod opravi naslednji nadzor:

(i) fizični nadzor najmanj naslednjega:

- 5 % površin iz členov 4 in 5(5),

- 5 % količin, dostavljenih v predelavo po vsaki pogodbi, da se preveri, če ustrezajo potrdilom iz člena 11 ter minimalnim zahtevam glede kakovosti;

(ii) upravni in računovodski nadzor najmanj 5 % proizvajalcev po pogodbah, da se preveri, če podrobnosti za vsakega proizvajalca, zlasti površine, skupni pridelek, količina, s katero trguje organizacija proizvajalcev, količina, dostavljena v predelavo, ter količina, navedena na potrdilih o dostavi, ustreza plačanim cenam, kakor so predvidene v členu 7(1), ter izplačani pomoči, kakor je predvidena v členu 14(1);

(iii) upravni in računovodski nadzor, da se preveri, če količine proizvodov, ki jih dostavijo organizacijam proizvajalcev proizvajalci iz člena 5(5) in (6), količine, dostavljene v predelavo, potrdila o dostavi iz člena 11 in količine, navedene v zahtevku za pomoč, ustrezajo plačanim cenam, kakor so predvidene v členu 7(1), ter izplačani pomoči, kakor je predvidena v členu 14(1);

(iv) upravni in računovodski nadzor najmanj 5 % dogovorov iz člena 5(7);

(v) nadzor vseh zahtevkov za pomoč in dodatne dokumentacije.

2. Za predelovalce paradižnikov, breskev in hrušk se za vsako tovarno, proizvod in tržno leto opravi naslednja vrsta nadzora:

(i) nadzor najmanj 5 % končnih proizvodov, da se preveri, ali je dejansko prišlo do predelave ter ali so bili spoštovani minimalni veljavni standardi kakovosti;

(ii) upravni in računovodski nadzor najmanj 5 % končnih proizvodov, da se preveri donos surovin, ki so bile predelane v zvezi s končnim proizvodom, pridobljenim po pogodbi ali izven pogodbe;

(iii) najmanj dvakrat letno mora biti opravljen fizični in računovodski nadzor vseh zalog prisotnih končnih proizvodov, da bi se zagotovilo, da ustrezajo izdelanim, kupljenim in prodanim končnim proizvodom.

Člen 19

1. Za vsako organizacijo proizvajalcev, ki dobavlja suhe slive in fige, se opravi upravni in računovodski nadzor najmanj 5 % proizvajalcev po pogodbah, da se preverijo naslednje vrste ustreznosti:

- surovine, ki jih v predelavo dostavi vsak proizvajalec, in

- plačila, predvidena v členu 7.

2. Za vsako tovarno, končni proizvod in tržno leto:

(a) se opravi nenapovedan fizični nadzor najmanj 5 % končnih proizvodov, ki so upravičeni do pomoči za proizvodnjo, da se preveri, ali ustrezajo minimalnim veljavnim standardom kakovosti. Če se rezultati analiz uradnih vzorcev razlikujejo od podatkov iz evidenc predelovalca ter kažejo, da niso bile izpolnjene minimalne zahteve Skupnosti glede kakovosti, se za opredeljeno predelavo pomoč ne izplača;

(b) se opravi upravni in računovodski nadzor, da se preveri:

(i) ali količine surovin, uporabljenih za predelavo, ustrezajo tistim, ki so bile navedene v zahtevku za pomoč;

(ii) ali je cena, plačana za surovine, ki so bile predelane v proizvode iz točke (a), najmanj enaka določeni minimalni ceni;

(iii) potrdila o nakazilu iz člena 7.

Člen 20

1. Kjer je za dani proizvod potrjeno, da pomoč za proizvod, za katerega je bil vložen zahtevek za katero koli tržno leto, presega ustrezni znesek, se ta znesek zmanjša, razen če je razlika nedvomno posledica napake. Zmanjšanje je enako razliki. Če je bila pomoč že izplačana, upravičenec vrne dvakratno razliko skupaj z obrestmi, izračunanimi za čas od izplačila pomoči do vračila upravičenca.

Uporablja se obrestna mera Evropske centralne banke, ki velja za njene glavne posle refinanciranja, kakor je objavljena v seriji "C"Uradnega lista Evropskih skupnosti, ki je veljal na datum previsokega izplačila, plus tri odstotne točke.

2. Če znaša razlika iz odstavka 1 več kakor 20 %, upravičenec izgubi pravico do pomoči, in če je bila pomoč že izplačana, vrne celotno pomoč skupaj z obrestmi, izračunanimi v skladu z odstavkom 1.

Če znaša razlika več kakor 30 %, organizacija proizvajalcev ali predelovalec prav tako izgubi vsako pravico do pomoči za zadevni proizvod za naslednja tri tržna leta.

3. Vrnjeni zneski in dolžne obresti se plačajo pristojni plačilni agenciji ter se odštejejo od porabe, ki jo financira Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad.

4. Države članice s potrebnimi ukrepi zagotovijo, da so pomoč in cene plačane v skladu s členoma 7 in 14. Zlasti morajo določiti sankcije za odgovorne osebe organizacij proizvajalcev, sorazmerno z resnostjo nepravilnosti.

5. Če nadzor površin iz člena 18(1)(i) kaže neskladje med navedeno površino in tisto, ki je bila dejansko ugotovljena na ravni celotne nadzorovane površine, se pomoč, ki jo prejme organizacija proizvajalcev, zmanjša, razen če je razlika nedvomno posledica napake:

- za odstotek ugotovljene razlike, če znaša razlika več kakor 5 %, a manj kakor 20 % ugotovljene površine;

- za 30 %, če znaša razlika več kakor 20 % ugotovljene površine.

6. Če organizacija proizvajalcev zagreši še eno nepravilnost, država članica umakne priznanje te organizacije ali začasno priznanje za skupino proizvajalcev, ki ji je bilo odobreno začasno priznanje.

Člen 21

1. Razen v primerih višje sile, ko je ugotovljeno, da celotna količina paradižnikov, breskev in hrušk, sprejeta v predelavo po pogodbah, ni bila predelana v enega od proizvodov, naštetih v členu 1(2), predelovalec plača znesek, ki je enak dvakratnemu znesku pomoči, pomnoženemu s količino surovine, ki ni bila predelana, skupaj z obrestmi, izračunanimi v skladu s členom 20(1).

Poleg tega se prekliče potrditev predelovalca, kakor je določeno v členu 3(1):

- za tržno leto, ki sledi taki ugotovitvi, če znaša razlika iz prvega pododstavka 10 % ali manj,

- za dve tržni leti, ki sledita taki ugotovitvi, če je razlika višja od 10 %, vendar ne več kakor 20 %,

- za tri tržna leta, ki sledijo taki ugotovitvi, če je razlika višja od 20 %.

Za namene uporabe prvega in drugega pododstavka se vse količine končnih proizvodov nad 5 % dopustno mero, ki ne ustrezajo minimalnim zahtevam glede kakovosti, obravnavajo kakor količine, ki niso bile predelane.

2. Poleg tega država članica določi, da se prekliče potrditev predelovalcev, kakor je določeno v členu 3(1), v naslednjih primerih:

- če organizacija proizvajalcev daje lažne izjave v sodelovanju s predelovalcem,

- če predelovalec ne plača cene iz člena 3(4)(e),

- če predelovalec ne plača denarne kazni, določene v odstavku 1.

Glede na resnost primera država članica odloči o trajanju obdobja, v katerem predelovalec ne more vložiti novega zahtevka za potrditev.

3. Vrnjeni zneski in dolžne obresti se plačajo pristojni plačilni agenciji ter se odštejejo od porabe, ki jo financira Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad.

Člen 22

1. Upoštevanje kvot Skupnosti ter nacionalnih kvot se preveri v vsaki zadevni državi članici na podlagi količin iz zahtevkov za pomoč pri paradižnikih ter količin, za katere je pomoč izplačana pri breskvah in hruškah.

2. Država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev medsebojnega upravnega sodelovanja, da bi zagotovila pravilno uporabo te uredbe.

NASLOV VII

Obveščanje Komisije

Člen 23

Vsaka država članica Komisiji sporoči:

1) pred začetkom vsakega tržnega leta, če je uporabila člen 5(4) Uredbe (ES) št. 2201/96 in količine obeh podpragov;

2) najpozneje do 10. decembra naslednje podatke:

(a) celotno količino paradižnikov iz zahtevkov za pomoč, razdeljeno, kjer je to primerno, na podpragove;

(b) oceno glede količine nepredelanih suhih fig, suhih sliv, breskev in hrušk, namenjenih predelavi v enega od proizvodov, naštetih v členu 1(2);

3) najpozneje do 1. marca za paradižnike, 15. aprila za breskve in hruške in 1. junija za suhe slive in suhe fige, naslednje podatke, razdeljene po proizvodih iz pogodb ter izven pogodb:

(a) količino končnih proizvodov, naštetih v členu 1(2)(a) do (o);

(b) količino surovin, uporabljenih pri izdelavi vsakega od proizvodov iz točke (a);

(c) količino proizvodov iz točke (a), ki je bila na zalogi konec preteklega tržnega leta za proizvode, narejene iz paradižnikov, breskev in hrušk, razdeljeno na prodane in neprodane proizvode za paradižnike, ter 1. maja za suhe slive in suhe fige;

(d) za paradižnike:

- celotno površino v hektarjih, ki je bila zasajena med tržnim letom,

- povprečni donos za tržno leto v tonah na hektar,

- površino in donos, razdeljena na podolgovate in okrogle sorte,

- povprečno vsebnost topne suhe snovi paradižnikov, uporabljene za izdelavo paradižnikovega koncentrata;

(e) podatki, zahtevani v točkah (a) do (c), morajo vključevati količine proizvodov iz člena 1(2)(a), (b), (i), (k), (l), (m) in (n), uporabljenih pri izdelavi proizvodov iz točke (2)(c) in (o) tega člena;

(f) celotno količino, narejeno iz vsakega od proizvodov iz člena 1(2)(c) in (o), razdeljeno glede na proizvode iz točke (2)(a), (b), (i), (k), (l), (m) in (n) tega člena, uporabljeno pri njihovi proizvodnji;

4) najpozneje do 1. junija poročilo o opravljenem nadzoru med tekočim tržnim letom, z navedbo števila nadzorov in rezultatov, razdeljenim glede na tip ugotovitve;

5) za paradižnike najpozneje 60 dni po zadnjem datumu za podpis pogodb, količine iz pogodb.

NASLOV VIII

Prehodne in končne določbe

Člen 24

1. Kadar so pogodbe sklenjene med posameznimi proizvajalci in predelovalci po drugem pododstavku člena 3(1) ter drugem pododstavku člena 6a(2) Uredbe (ES) št. 2201/96, se za tržno leto 2001/02 smiselno uporabljajo členi 3 do 7, 10 do 15, 18 do 20 ter 21 te uredbe.

2. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev spoštovanja drugega pododstavka člena 3(1) ter drugega pododstavka člena 6a(2) Uredbe (ES) št. 2201/96.

3. Pri paradižnikih za tržno leto 2001/02:

- predelovalci, ki so sodelovali v programu pomoči v tržnem letu 2000/01, ter novi predelovalci, ki so začeli svojo dejavnost, se štejejo za potrjene, razen če država članica ne odloči drugače,

- ne glede na člen 6 so referenčni podatki o parcelah referenčni podatki iz katastra ali katerikoli drugi podatki, ki jih kot enakovredne prizna inšpekcijski organ,

- ne glede na člen 3(3) je zadnji dan za podpis pogodb 31. marec 2001.

4. Za breskve in hruške, ne glede na člen 6, so do 1. januarja 2003 referenčni podatki o parcelah referenčni podatki iz katastra ali katerikoli drugi podatki, ki jih kot enakovredne prizna inšpekcijski organ.

Člen 25

Uredbe (EGS) št. 1709/84, (ES) št. 504/97 in (ES) št. 661/97 se razveljavijo s koncem tržnega leta 2000/01 za vsakega od zadevnih proizvodov.

Uredba (EGS) št. 2022/96 se razveljavi.

Člen 26

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. marca 2001

Za Komisijo

Franz Fischler

Član Komisije

[1] UL L 297, 21.11.1996, str. 29.

[2] UL L 311, 12.12.2000, str. 9.

[3] UL L 297, 21.11.1996, str. 49.

[4] UL L 297, 21.11.1996, str. 1.

[5] UL L 328, 23.12.2000, str. 2.

[6] UL L 355, 5.12.1992, str. 1.

[7] UL L 182, 21.7.2000, str. 4.

[8] UL L 391, 31.12.1992, str. 36.

[9] UL L 314, 14.12.2000, str. 8.

[10] UL L 78, 20.3.1997, str. 14.

[11] UL L 190, 23.7.1999, str. 11.

[12] UL L 162, 20.6.1984, str. 8.

[13] UL L 187, 20.7.1999, str. 27.

[14] UL L 207, 23.7.1992, str. 9.

[15] UL L 100, 17.4.1997, str. 41.

[16] UL L 349, 24.12.1998, str. 34.

[17] UL L 244, 30. 9. 1993, str. 23.

--------------------------------------------------