SL Uradni list Evropske unije C 320/7

MNENJE SVETA

z dne 5. julija 2004

o konvergenčnem programu Latvije, 2004–2007

(2004/C 320/04)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1), zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

Svet je 5. julija 2004 preučil konvergenčni program Latvije, ki zajema obdobje od leta 2004 do 2007. Program se le delno sklada z zahtevami po podatkih iz pregledanega in popravljenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Največji pomanjkljivosti sta delna neusklajenost nekaterih podatkov s standardi ESA95 ter ne povsem zanesljive številke dolga in primanjkljaja širše opredeljene države, saj podatkov iz javnofinančnega poročila za marec 2004 ni potrdil Eurostat.

Proračunska strategija, ki je podlaga programa, stremi k zagotavljanju spoštovanja obveznosti iz Pogodbe glede javnofinančnega primanjkljaja in končnemu zmanjšanju primanjkljaja v smeri dolgoročne uravnoteženosti. Kljub temu bo po napovedih primanjkljaj v času programa ostal okoli 2 % BDP, do delnega poslabšanja pa bo prišlo le leta 2004 kot posledica slabšega javnofinančnega salda leta 2003. Program namerava primarni primanjkljaj vzdrževati na višini 1 % BDP, kar je v skladu z rahlim zmanjšanjem deležev prihodkov in odhodkov v obdobju trajanja programa. Glede prihodkov to ni v celoti pojasnjeno, še zlasti za leti 2006 in 2007, ker razen davčnih znižanj v letu 2004 ni predvidenih nobenih nadaljnjih sprememb, in ker naj bi se v času programa okrepila učinkovitost pobiranja davkov. Znižanje deleža odhodkov naj bi bilo rezultat strogega nadzora odhodkov s poudarkom na znižanju transfernih izdatkov, pri čemer pa so dopuščeni dodatni stroški, povezani z obveznostmi članstva v Natu in izvajanjem načrtov izdatkov, ki jih delno financira EU. Zadnji dve vrsti stroškov v letu 2004 skupaj predstavljata 0,7 % BDP neto. Čeprav se delež dolga povečuje - 17,7 % BDP leta 2007 - še vedno ostaja zelo nizek.

Zdi se, da makroekonomski scenarij, ki je podlaga programa, odraža precej ugodna predvidevanja rasti. V programu napovedan razvoj rasti v srednjeročnem obdobju je zaradi strukturnih omejitev in občutljivosti gospodarstva na zunanje šoke morda malce preveč optimističen. Napovedana inflacija za leto 2004 bo verjetno presežena, napovedi za naslednja leta pa se zdijo realistične.

Programski cilji glede javnofinančnega primanjkljaja so (za vsako leto) pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. Vseeno pa je hitrost konsolidacije precej počasna, programski cilji pa niso v skladu z uravnoteženim proračunskim stanjem v času trajanja programa. Tveganja v zvezi s proračunskim rezultatom se zdijo v veliki meri uravnotežena. Napoved možne optimistične rasti, omenjene zgoraj, predstavlja tveganje za predvidene proračunske cilje, verodostojnost programa pa je zaradi prisotnosti podatkov slabe kakovosti pod vprašajem. To je v nasprotju z očitnim pesimizmom pri napovedi prihodkov, zlasti v kasnejših letih programa. Proračunska usmeritev v programu ne omogoča zadostne varnostne rezerve v primeru presega praga primanjkljaja 3 % BDP v okviru običajnih makroekonomskih nihanj.

V luči te ocene, če se v programu predvidene stopnje rasti uresničijo, se Latviji priporoča, da naj izvede napredek v smeri uravnoteženega proračunskega stanja, zlasti ob upoštevanju primanjkljaja na tekočem računu in pritiskov domačega povpraševanja. Poleg tega se Latvijo poziva, naj izboljša zanesljivost in čvrstost virov podatkov ter metodologij, ki se uporabljajo za zagotavljanje boljše prilagojenosti standardom ESA95. Na koncu se latvijske organe spodbuja, naj nadaljujejo z reformami javnega sektorja, katerih cilj je upravna usposobljenost, saj se bo na ta način povečala uspešnost pobiranja davkov in krepitev nadzora odhodkov.

Latvija ima razmeroma dobre možnosti, da bo uspešno rešila problem proračunskih izdatkov, povezanih s staranjem prebivalstva. Možnosti za dolgoročno vzdržnost javnih financ so se izboljšale z izvedbo tristebrne pokojninske reforme. To bo še podkrepljeno z zelo nizko stopnjo javnega dolga. Vseeno pa se ne more izključiti nevarnosti za dolgoročno proračunsko neuravnoteženost. Za zagotovitev vzdržne osnove javnih financ sta ključnega pomena pravočasna izvedba ukrepov za zaustavitev odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, in proračunska konsolidacija, ki bo zagotovila ustrezni primarni presežek.

Ključne napovedi iz konvergenčnega programa Latvije

2003 2004 2005 2006 2007 Realna rast BDP (%) 7,5 6,7 6,7 6,5 6,5 Rast zaposlenosti (%) 1,8 1,0 1,0 0,5 0,5 HICP inflacija (%) 2,9 4,5 3,7 3,0 3,0 Dejanski javnofinančni saldo (% BDP) – 1,8 – 2,1 – 2,2 – 2,0 – 2,0 Stanje javnega bruto dolga (% BDP) 15,3 16,2 16,8 17,3 17,7

(1) UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, ki se omenjajo v tem besedilu, se nahajajo na spletni strani

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm