Direktiva Sveta 93/33/EGS

z dne 14. junija 1993

o varnostnih napravah za preprečevanje nedovoljene uporabe dvo- oziroma trikolesnih motornih vozil

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, zlasti člena 100a,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/61/EGS z dne 30. junija 1992 o homologaciji dvo- ali trikolesnih motornih vozil [1],

ob upoštevanju predloga Komisije [2],

v sodelovanju z Evropskim parlamentom [3],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [4],

ker notranji trg zajema območje brez notranjih meja, na katerem je zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala; ker je zato treba sprejeti potrebne ukrepe;

ker morajo v vsaki državi članici imeti dvo- ali trikolesna motorna vozila glede varnostnih naprav za preprečevanje nedovoljene uporabe nekatere tehnične značilnosti, določene v obveznih predpisih, ki se med državami članicami razlikujejo; ker različnost teh predpisov ovira trgovanje znotraj Skupnosti;

ker se te ovire za vzpostavitev in delovanje notranjega trga lahko odpravijo, če vse države članice sprejmejo enake zahteve namesto svojih nacionalnih predpisov;

ker je treba pripraviti usklajene zahteve za varnostne naprave za preprečevanje nedovoljene uporabe dvo- oziroma trikolesnih motornih vozil, da bi lahko izvajali postopke homologacije vozila in homologacije sestavnega dela, kakor je določeno v Direktivi 92/61/EGS, za vsak tip takšnih vozil;

ker so zaradi obsega in predvidenega vpliva na zadevnem področju ukrepi Skupnosti, ki jih zajema ta direktiva, ne le potrebni, temveč bistveni za doseganje zastavljenega cilja, to je vzpostavitev ES-homologacije vozila; ker države članice same ne morejo doseči tega cilja;

ker se je zaradi olajšanja dostopa na trge držav zunaj Skupnosti izkazalo, da je treba vzpostaviti enakovrednost med zahtevami v tej direktivi in zahtevami v Pravilniku št. 62 Gospodarske komisije ZN za Evropo,

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Ta direktiva in njene priloge se uporabljajo za varnostne naprave za preprečevanje nedovoljene uporabe vseh tipov vozil, opredeljenih v členu 1 Direktive 92/61/EGS.

Člen 2

Postopek za podelitev homologacije sestavnega dela za varnostno napravo za preprečevanje nedovoljene uporabe tipa dvo- ali trikolesnega motornega vozila in pogoji za prosti pretok takih vozil so določeni v poglavjih II in III Direktive 92/61/EGS.

Člen 3

Skladno s členom 11 Direktive 92/61/EGS se prizna enakovrednost zahtev te direktive z zahtevami Pravilnika št. 62 Gospodarske komisije ZN za Evropo (E/ECE/TRANS/505 — Add. 61/Amend. 1).

Organi držav članic, ki podeljujejo homologacijo za sestavne dele, morajo priznavati homologacije in oznake homologacij, podeljene v skladu z zahtevami zgoraj navedenega Pravilnika št. 62 Gospodarske komisije ZN za Evropo namesto ustreznih homologacij in oznak homologacij, podeljenih v skladu s to direktivo.

Člen 4

Ta direktiva se lahko spremeni skladno s členom 13 Direktive 70/156/EGS [5] zaradi:

- upoštevanja sprememb pravilnika Gospodarske komisije ZN za Evropo, navedenega v členu 3,

- prilagoditve prilog tehničnemu napredku.

Člen 5

1. Države članice sprejmejo in objavijo predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 14. decembra 1994. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Po datumu, navedenem v prvem pododstavku, države članice zaradi razlogov v zvezi z varnostnimi napravami za preprečevanje nedovoljene uporabe ne smejo prepovedati začetka uporabe vozil, skladnih s to direktivo.

Države članice uporabljajo predpise iz prvega pododstavka od 14. junija 1995.

2. Države članice predložijo Komisiji besedila predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 6

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Luxembourgu, 14. junija 1993

Za Svet

Predsednik

J. Trøjborg

[1] UL L 225, 10.8.1992, str. 72.

[2] UL C 293, 9.11.1992, str. 32.

[3] UL C 337, 21.12.1992, str. 103 in UL C 176, 28.6.1993.

[4] UL C 73, 15.3.1993, str. 22.

[5] UL L 42, 23.2.1970, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 92/53/EGS (UL L 225, 10.8.1992, str. 1).

--------------------------------------------------

PRILOGA I

PODROČJE UPORABE - POMEN IZRAZOV - SPLOŠNE IN POSEBNE ZAHTEVE

1. PODROČJE UPORABE

1.1 Ta direktiva se uporablja za varnostne naprave za preprečevanje nedovoljene uporabe dvokolesnih motornih vozil s stransko prikolico in brez nje ter trikolesnih motornih vozil.

2. POMEN IZRAZOV

2.1 V tej direktivi uporabljeni izrazi imajo naslednji pomen:

2.2 "homologacija sestavnega dela" pomeni homologacijo tipa sestavnega dela glede na zaščito pred nedovoljeno uporabo tipa vozila;

2.3 "tip vozila" pomeni motorna vozila, ki se ne razlikujejo vsaj v naslednjih bistvenih vidikih;

2.3.1 podatkih proizvajalca o tipu vozila;

2.3.2 namestitvi in obliki sestavnega dela ali sestavnih delov vozila, na katere deluje varnostna naprava;

2.3.3 tipu varnostne naprave;

2.4 "varnostna naprava" pomeni sistem, ki s samodejnim blokiranjem krmilnega mehanizma in/ali sistema prenosa moči preprečuje nedovoljeno uporabo vozila; ta sistem lahko:

2.4.1 deluje samodejno samo na krmilni sistem (naprava tipa 1);

2.4.2 deluje samodejno na krmilni sistem sočasno z napravo za izklop motorja vozila (naprava tipa 2);

2.4.3 če je prednapet, deluje na krmilni sistem sočasno z napravo za izklop motorja vozila (naprava tipa 3);

2.4.4 deluje samodejno na prenos moči (naprava tipa 4);

2.5 "krmilna naprava" pomeni napravo za upravljanje (krmilo ali volan), krmilno glavo in dodatno opremo ali druge sestavne dele, ki neposredno vplivajo na učinkovitost varnostne naprave;

2.6 "kombinacija" pomeni posebej za ta namen predvideno in izdelano različico blokirnega sistema, ki pravilno vključena omogoča delovanje navedenega blokirnega sistema;

2.7 "ključ" pomeni vsako napravo, predvideno in izdelano za vključitev blokirnega sistema, predvidenega in izdelanega tako, da se lahko vključi samo s to napravo.

3. SPLOŠNE ZAHTEVE

3.1 Vsa dvo- ali trikolesna motorna vozila, razen mopedov, morajo biti opremljena z varnostno napravo za preprečevanje nedovoljene uporabe, ki izpolnjuje zahteve te direktive. Če je naprava za preprečevanje nedovoljene uporabe vgrajena na mopedu, mora izpolnjevati zahteve te direktive.

3.2 Varnostna naprava mora biti takšna, da:

3.2.1 jo je treba izključiti pri krmiljenju vozila, vožnji ali premikanju vozila naravnost naprej;

3.2.2 jo je treba, če gre za varnostno napravo tipa 4, izključiti zaradi sprostitve prenosa moči. Če se ta naprava vključi z napravo za aktiviranje parkirne zavore, mora ta delovati sočasno z napravo za izklop motorja;

3.2.3 je ključ mogoče izvleči iz ključavnice le, če je zatič v vklopljeni ali izklopljeni legi. Izključena mora biti vsaka vmesna lega ključa, pri kateri obstaja nevarnost, da se zatič pozneje zaskoči tudi pri vstavljenem ključu za varnostno napravo.

3.3 Zahteve iz točke 3.2 morajo biti izpolnjene z enkratnim premikom ključa.

3.4 Varnostna naprava iz točke 3.1 in deli na vozilu, na katere vpliva, morajo biti izvedeni tako, da varnostne naprave ni mogoče hitro in neopazno odpreti, onesposobiti ali uničiti, na primer z enostavnim in cenenim orodjem, opremo ali predmeti, ki jih je mogoče preprosto skriti.

3.5 Varnostna naprava mora biti del osnovne opreme vozila (to je opreme, ki jo mora proizvajalec vgraditi v vozilo pred prvo prodajo). Ključavnica mora biti v varnostni napravi trdno vgrajena. (Če je ključavnico mogoče razdreti s ključem, potem ko je bil razstavljen pokrov ali drugi nosilci varnostne naprave, je to dopustno.)

3.6 Sistem mehanske ključavnice mora omogočati najmanj 1000 različnih kombinacij ključev oziroma tako število, ki ustreza letni proizvodnji vozil, če je ta manjša od 1000. Pogostnost vsake kombinacije za isti tip vozila mora biti približno 1 proti 1000.

3.7 Ključ in ključavnica ne smeta biti vidno kodirana.

3.8 Ključavnica mora biti konstruirana, izdelana in vgrajena tako, da je vrtenje cilindra ključavnice v blokiranem stanju z navorom, ki je manjši od 0,245 m daN, mogoče samo z izvirnim ključem in da

3.8.1 sta pri čepnem cilindru drug ob drugem največ dva enaka, v isti smeri delujoča utora in največ 60 % enakih utorov,

3.8.2 sta pri diskastem cilindru drug ob drugem največ dva enaka utora, ki delujeta v isti smeri, in največ 50 % enakih utorov.

3.9 Varnostne naprave morajo biti take, da je izključena vsaka možnost za naključno vključitev med vožnjo pri delujočem motorju, kar bi zlasti ogrozilo varnost v prometu.

3.10 V vključeni legi mora biti varnostna naprava tipa 1, 2 ali 3 dovolj trdna, da zdrži navor 20 m daN okrog osi krmilnega mehanizma v obeh smereh pri statičnih pogojih, ne da bi na krmilnem mehanizmu nastala okvara, ki bi lahko ogrozila varnost v prometu.

3.11 Varnostna naprava tipa 1, 2 ali 3 mora biti konstruirana tako, da se krmilni mehanizem lahko blokira samo pod kotom najmanj 20° na levo in/ali na desno glede na smer vožnje naprej.

3.12 V vključeni legi mora varnostna naprava tipa 4 preprečiti vrtenje gnanih koles pri največjem navoru pogonskega motorja.

4. POSEBNE ZAHTEVE

4.1 Poleg splošnih zahtev, določenih v točki 3, morajo varnostne naprave izpolnjevati tudi naslednje posebne zahteve:

4.1.1 pri varnostnih napravah tipa 1 ali 2 mora biti mogoče blokirati ključavnico samo z enim samim premikom ključa, pri čemer mora biti krmilni mehanizem, kakršen je opredeljen v 2.5, v pravi legi, ki omogoča, da se zatič zaskoči v ustrezno režo;

4.1.2 pri varnostnih napravah tipa 3 mora biti mogoče prednapeti zatič samo s posebnim postopkom za vključitev, ki ga izvede uporabnik vozila v povezavi z obračanjem ključa ali posebej. Če je zatič prednapet, se ključ lahko izvleče samo pri pogojih, določenih v točki 3.2.3;

4.2 pri varnostnih napravah tipa 2 in 3 se zatič ne sme zaskočiti, če je naprava v legi, ki omogoča zaganjanje motorja;

4.3 delovanja vključene varnostne naprave tipa 3 ne sme biti mogoče preprečiti;

4.4 po 2500 blokiranjih in deblokiranjih v obe smeri pri preskusu vzdržljivosti iz Priloge II mora varnostna naprava tipa 3 ostati v dobrem stanju za delovanje, zlasti pa mora še vedno izpolnjevati zahteve iz točk 3.8, 3.9, 3.10 in 4.3.

--------------------------------------------------

PRILOGA II

PRESKUS VZDRŽLJIVOSTI NA VARNOSTNIH NAPRAVAH TIPA 3

1. PRESKUŠEVALNA OPREMA

1.1 Preskuševalna oprema je sestavljena iz:

1.1.1 naprave, na katero se lahko vgradi vzorec krmilnega mehanizma, opremljenega z varnostno napravo, opredeljeno v točki 2.4 Priloge I;

1.1.2 sistema za blokiranje in deblokiranje naprave z uporabo ključa;

1.1.3 sistema za rotiranje osi krmilnega mehanizma glede na varnostno napravo.

2. PRESKUSNA METODA

2.1 Vzorec krmilnega mehanizma, opremljen z varnostno napravo, se pritrdi na napravo iz točke 1.1.1.

2.2 Preskusni cikel vključuje naslednje postopke:

2.2.1 izhodiščna lega:

varnostna naprava se deaktivira in os krmilnega mehanizma se postavi v lego, ki preprečuje aktiviranje varnostne naprave;

2.2.2 pripravljenost za delovanje:

s ključem se varnostna naprava iz deblokirane lege postavi v lego, ki omogoča blokiranje krmilnega mehanizma;

2.2.3 aktiviranje:

os krmilnega mehanizma se obrne tako, da je navor v trenutku vklopa varnostne naprave 5,88 Nm ± 0,25;

2.2.4 deaktiviranje:

varnostna naprava se deaktivira na normalen način, zaradi lažjega postopka deblokiranja se navor zmanjša na 0;

2.2.5 vračanje krmilnega mehanizma:

os krmilnega mehanizma se obrača, dokler ne doseže lege, ki ne dovoljuje blokiranja varnostne naprave;

2.2.6 obračanje v nasprotno smer:

ponovijo se postopki iz 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 in 2.2.5, le v nasprotni smeri obračanja osi krmilnega mehanizma;

2.2.7 časovni razmik med dvema zapovrstnima aktiviranjema varnostne naprave je vsaj 10 sekund;

2.3. preskus vzdržljivosti se ponovi tolikokrat, kolikorkrat je določeno v točki 4.4 Priloge I.

--------------------------------------------------

PRILOGA III

--------------------------------------------------