ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije L 355/104

SKLEP KOMISIJE

z dne 14. decembra 2006

o nadaljevanju primerjalnih poskusov in testiranj Skupnosti pri semenu in razmnoževalnem materialu vrste Asparagus officinalis L. v skladu z Direktivo Sveta 2002/55/ES, ki so se začeli v letu 2007

(Besedilo velja za EGP)

(2006/934/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/55/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena zelenjadnic (1),

ob upoštevanju Odločbe Komisije 2005/5/ES z dne 27. decembra 2004 o postopkih Skupnosti za primerjalne poskuse in testiranje semen in razmnoževalnem materialu nekaterih sort poljščin in zelenjadnih vrst in trte v skladu z Direktivami Sveta 66/401/EGS, 66/402/EGS, 68/193/EGS, 92/33/EGS, 2002/54/ES, 2002/55/ES, 2002/56/ES in 2002/57/ES za leta od 2005 do 2009 (2) in zlasti člena 3 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Odločba 2005/5/ES določa ureditev primerjalnih poskusov in testiranj, ki se v skladu z Direktivo Sveta 2002/55/ES za vrsto Asparagus officinalis L. izvajajo v letih od 2005 do 2009.

(2) Testiranja in poskuse, ki so se izvajali v letih 2005 in 2006, je treba nadaljevati v letu 2007 –

SKLENILA:

Edini člen

V skladu z Odločbo 2005/5/ES se primerjalni poskusi in testiranja Skupnosti pri semenu in razmnoževalnem materialu vrste Asparagus officinalis L, ki so se začeli izvajati v letu 2005, nadaljujejo v letu 2007.

V Bruslju, 14. decembra 2006 Za Komisijo Markos KYPRIANOU Član Komisije

(1) UL L 193, 20.7.2002, str. 33. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/117/ES.

(2) UL L 2, 5.1.2005, str. 12.
(3)

Pristojni organi Italije so Komisiji sporočili, da se po predhodni proučitvi dokumentacije za zadevno aktivno snov zdi, da izpolnjuje zahteve o podatkih in informacijah iz Priloge II k Direktivi 91/414/EGS. Poleg tega organi menijo, da predložena dokumentacija izpolnjuje zahteve glede podatkov in informacij iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS za eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov. V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je vlagatelj dokumentacijo naknadno poslal Komisiji in drugim državam članicam, predložena pa je bila tudi Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali.
(4)

Romunija bo 1. januarja 2007 postala članica Evropske unije. Komisija je ob upoštevanju znatnih prizadevanj za dokončanje priprav Romunije na članstvo v svojem poročilu z dne 26. septembra 2006 opredelila preostala odprta vprašanja, zlasti na področju odgovornosti in učinkovitosti pravosodnega sistema in organov kazenskega pregona, na katerih je potreben dodaten napredek, da se zagotovi njihova sposobnost izvajanja in uporabe ukrepov, sprejetih za vzpostavitev notranjega trga ter območja svobode, varnosti in pravice.
(39)

Komisija bi poudarila, da so neto terjatve občin do združenja VAOP znašale 5,7 milijona NLG (2,6 milijona EUR) (12). Te terjatve niso bile zavarovane, ker je imela druga glavna upnica, banka BNG, zastavno pravico prve stopnje na pomembnih sredstvih. Če bi združenje VAOP postalo plačilno nesposobno in bi se njegova sredstva likvidirala, lokalni organi ne bi mogli izterjati večjega dela svojih terjatev. Komisija je pregledala izračun, ki so ga predložili nizozemski organi: z vidika upnikov je bil optimističen (13). Komisija zato meni, da bi lahko občine v primeru plačilne nesposobnosti pričakovale, da bodo izterjale največ 1,2 milijona NLG (0,5 milijona EUR) od svojih terjatev v višini 5,7 milijona NLG (2,6 milijona EUR). Poleg tega bi dobile denar povrnjen šele po znatni zamudi zaradi likvidacije. Namesto da bi članice sprejele to izgubo v višini 4,5 milijona NLG (2 milijona EUR), so se odločile pretvoriti 3 milijone NLG (1,3 milijona EUR) v obrestonosno posojilo in izterjati razliko. Ta druga možnost je bila ugodnejša rešitev. Ko je Komisija sprožila postopek, prav tako ni bila prepričana, ali ne bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki je sprejel takšno pretvorbo, zahteval višje obrestne mere. Teh dvomov več ni: občine so bile v primerjavi z banko BNG dejansko v takšnem pogajalskem položaju, da niso mogle zahtevati višjih obrestnih mer. Dolgoročno bi zaračunane višje obrestne mere zmanjšale sposobnost združenja VAOP za povračilo posojila banki BNG. Banka BNG bi lahko nasprotovala takšni zahtevi s strani občin z grožnjo, da bo povzročila plačilno nesposobnost združenja VAOP, kar bi bil, kot je navedeno, manj ugoden izid za občine. Tudi če bi občine imele potrebno pogajalsko moč, zvišanje obrestne mere ne bi bilo v njihovem interesu, ker bi povečalo finančna bremena združenja VAOP v naslednjih petih letih. Ker članice združenju VAOP plačujejo stroške za prejete storitve, bi se višje obrestne mere, ki bi jih dosegle, izravnale z višjimi plačili združenju VAOP v tem obdobju.
(1)

Svet je s sklepoma z dne 3. junija 2002 (2) in 29. aprila 2004 (3) imenoval člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za obdobje do 2. junija 2005; to obdobje je bilo podaljšano na podlagi člena 1(5) Uredbe št. 1112/2005.
(39)

Naslednja podjetja so kršila člen 81(1) Pogodbe in člen 53 Sporazuma EGP, s tem, ko so v navedenem obdobju sodelovala v enotni in dolgotrajni kršitvi glede vodikovega peroksida in natrijevega perborata, ki je vključevala celotno ozemlje EGP in je v glavnem vključevala izmenjavo informacij med konkurenti o cenah in obsegu prodaje, dogovore o cenah, dogovore o zmanjšanju proizvodnih zmogljivosti v EGP ter nadzor protikonkurenčnih dogovorov: (a) Akzo Nobel NV, od 25. februarja 1994 do 31. decembra 1999; (b) Akzo Nobel Chemicals Holding AB, od 31. januarja 1994 do 31. decembra 1999; (c) EKA Chemicals AB, od 31. januarja 1994 do 31. decembra 1999; (d) Degussa AG, od 31. januarja 1994 do 31. decembra 2000; (e) Edison SpA, od 12. maja 1995 do 31. decembra 2000; (f) FMC Corporation, od 29. maja 1997 do 13. decembra 1999; (g) FMC Foret S.A., od 29. maja 1997 do 13. decembra 1999; (h) Kemira OYJ, od 31. januarja 1994 do 31. decembra 2000; (i) L'Air Liquide SA, od 12. maja 1995 do 31. decembra 1997; (j) Chemoxal SA, od 12. maja 1995 do 31. decembra 1997; (k) Snia SpA, od 29. maja 1997 do 31. decembra 1998; (l) Caffaro Srl, od 29. maja 1997 do 31. decembra 1998; (m) Solvay SA/NV, od 31. januarja 1994 do 31. decembra 2000; (n) Solvay Solexis SpA, od 12. maja 1995 do 31. decembra 2000; (o) Total SA, od 30. aprila 2000 do 31. decembra 2000; (p) Elf Aquitaine SA, od 12. maja 1995 do 31. decembra 2000; (q) Arkema SA, od 12. maja 1995 do 31. decembra 2000.
(1)

Uredba Komisije (ES) št. 832/2005 z dne 31. maja 2005 o določitvi presežnih količin sladkorja, izoglukoze in fruktoze za Češko, Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Slovenijo in Slovaško (2) določa količine sladkorja, ki presegajo količino, ki se šteje za običajno količino za prenos zalog 1. maja 2004, in jo je treba izločiti s trga Skupnosti.
SKLEP SVETA

z dne 25. septembra 2006

o sklenitvi Rotterdamske konvencije o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini v imenu Skupnosti

(2006/730/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 133 in 175(1) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

V Sodbi z dne 10. januarja 2006 v zadevi C-94/03 (Komisija proti Svetu) (4) je Sodišče Sklep 2003/106/ES razveljavilo, ker je temeljil zgolj na členu 175(1) v povezavi s členom 300 Pogodbe, in pri tem razsodilo, da sta ustrezna pravna podlaga člena 133 in 175(1) v povezavi z ustreznimi določbami člena 300.

SKLENIL:

Člen 1

Rotterdamska konvencija o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, podpisana dne 11. septembra 1998 v Rotterdamu (v nadaljnjem besedilu „Rotterdamska konvencija“), se odobri v imenu Skupnosti.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za deponiranje Izjave o pristojnosti, navedene v Prilogi k temu sklepu, v skladu s členom 25(3) Rotterdamske konvencije.

Člen 3

Ta sklep začne učinkovati 19. decembra 2002.

(1) Mnenje z dne 5. septembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(2) UL L 63, 6.3.2003, str. 27.

(3) UL L 63, 6.3.2003, str. 29.

(4) Še ni sporočeno.

PRILOGA

Izjava Evropske skupnosti v skladu s členom 25(3) Rotterdamske konvencije

Evropska skupnost izjavlja, da je v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členom 175(1) Pogodbe pristojna za sklepanje mednarodnih sporazumov in za izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz njih in prispevajo k uresničevanju naslednjih ciljev:

— ohranjanje, varstvo in izboljšanje kakovosti okolja,

— varovanje človekovega zdravja,

— skrbna in preudarna raba naravnih virov,

— spodbujanje ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih ali globalnih okoljskih problemov.

Evropska skupnost izjavlja tudi, da ima v skladu s členom 133 Pogodbe izključno pristojnost na področju skupne trgovinske politike, predvsem glede blagovne menjave.

Poleg tega Evropska skupnost izjavlja, da je že sprejela pravne instrumente, vključno z Uredbo (ES) št. 304/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (1), ki so zavezujoči za njene države članice in pokrivajo vsebine, ki jih ureja Rotterdamska konvencija, ter da bo sekretariatu Rotterdamske konvencije predložila seznam teh pravnih instrumentov in ga po potrebi sprotno posodabljala.

Evropska skupnost je odgovorna za izvrševanje tistih obveznosti, ki izhajajo iz Konvencije in jih ureja veljavno pravo Skupnosti.

Izvrševanje pristojnosti Skupnosti je po svoji naravi podvrženo stalnemu razvoju.

(1) UL L 63, 6.3.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 777/2006 (UL L 136, 24.5.2006, str. 9).
(51)

Poleg tega, kot je Francija navedla v svojih pripombah z dne 19. maja 2005, priglašena pomoč in priloženi načrt za prestrukturiranje ne upoštevata možnosti povračila nezakonite in nezdružljive pomoči, ki jo je Euromoteurs prejel na podlagi člena 44f. Komisija je to povračilo zahtevala v Odločbi 2004/343/ES, znesek, ki naj bi ga Euromoteurs vrnil, pa je bil ocenjen na 1,7 milijona EUR. To povračilo bo poslabšalo finančne težave podjetja, Komisija meni, da v teh okoliščinah načrta ni mogoče obravnavati kot stvarnega. To oceno potrjuje dejstvo, da so novembra 2005 francoski organi obvestili Komisijo, da so se težave, povezane s prestrukturiranjem podjetja Euromoteurs (zlasti njegove potrebe po financiranju), v času priglasitve podcenjevale in da bi bilo treba potrebo podjetja po javnem financiranju popraviti navzgor (+ 132,5 %).
SL Uradni list Evropske unije L 273/5

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 3. oktobra 2006

o začasnem dovoljenju Španiji, da trži seme vrste Pinus radiata in sadilni material iz tega semena, ki je uvoženo iz Nove Zelandije in ki ne izpolnjuje zahtev Direktive Sveta 1999/105/ES v zvezi z identifikacijo in označevanjem

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4320)

(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno)

(2006/665/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/105/ES z dne 22. decembra 1999 o trženju gozdnega reprodukcijskega materiala (1) in zlasti člena 18(1) Direktive,

ob upoštevanju zahteve, ki jo je izrazila Španija,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V Španiji proizvodnja semena vrste Pinus radiata in sadilnega materiala iz tega semena, ki izpolnjuje zahteve za reprodukcijski material, kot so določene v Direktivi 1999/105/ES, trenutno ni zadostna, da bi zadovoljila potrebe končnih uporabnikov. Potrebnega reprodukcijskega materiala ne morejo dobaviti druge države članice.

(2) Nova Zelandija je sposobna zagotoviti zadostno količino reprodukcijskega materiala te vrste, namenjenega za proizvodnjo sadilnega materiala. Vendar seme ne izpolnjuje zahtev Direktive 1999/105/ES v zvezi z identifikacijo in označevanjem.

(3) Da bi pokrila primanjkljaj, je treba Španiji za omejeno obdobje dovoliti trženje semena Pinus radiata in sadilnega materiala iz tega semena, ki izpolnjuje manj stroge zahteve v zvezi z identifikacijo in označevanjem.

(4) Tako seme in sadilni material je treba pri trženju opremiti z listino, ki vsebuje nekatere podrobne podatke v zvezi z njegovo identifikacijo.

(5) Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za seme in razmnoževalni material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1. Do 31. decembra 2006 se v skladu z zahtevami iz Priloge Španiji dovoli trženje 400 kg semena vrste Pinus radiata novozelandskega izvora, ki je namenjeno za proizvodnjo sadilnega materiala in ki ne izpolnjuje zahtev v zvezi z identifikacijo in označevanjem, določenih v členih 13 in 14 Direktive 1999/105/ES.

2. Do 31. decembra 2011 se v skladu z zahtevami iz Priloge Španiji dovoli trženje sadilnega materiala, ki je proizveden iz semena iz odstavka 1 in ki ne izpolnjuje zahtev v zvezi z identifikacijo in označevanjem, določenih v členih 13 in 14 Direktive 1999/105/ES.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 3. oktobra 2006 Za Komisijo Markos KYPRIANOU Član Komisije

(1) UL L 11, 15.1.2000, str. 17.
(5)

Komisija je vprašalnike poslala vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, vključno z vsemi proizvajalci pritožniki, vsemi drugimi znanimi proizvajalci Skupnosti, proizvajalci izvozniki v zadevnih državah in uvozniki, trgovci na drobno in distributerji. Vprašalniki so bili poslani tudi proizvajalcem izvoznikom na Japonskem, ki se je kot primerljiva država štela kot nadomestilo za Tajvan, za vzpostavitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, ki ji TGO ne bi bil dodeljen. Razlog za zamenjavo možne primerljive države so bile pripombe, ki so jih predložile zainteresirane stranke, in se pretežno nanašajo na dejstvo, da je bil damping v preteklosti odkrit pri večjih tajvanskih izvoznikih podobnih in do neke mere zamenljivih proizvodov. Komisija je prejela odgovore od dvaindvajsetih proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah, vseh proizvajalcev pritožnikov, enega drugega proizvajalca Skupnosti, osmih nepovezanih uvoznikov, enega distributerja in sedmih trgovcev na drobno (eden od teh je hkrati trgovec na debelo).
(9)

V nekdanji NDR so stanovanja več desetletij gradili po centraliziranem sistemu načrtovanja. Istočasno pa so bile stare zgradbe prepuščene propadu do take mere, da v letu 1990 veliko starih zgradb ni bilo več primernih za bivanje. Po združitvi se je zelo povečalo povpraševanje po novozgrajenih stanovanjih in zasebnih hišah, kar je privedlo po pomanjkanja ponudbe na stanovanjskem trgu v novih zveznih deželah in na območju trga delovne sile v deželi Berlin. Strokovnjaki in politiki so sklepali, da bo pomanjkanje stanovanj trajalo kar nekaj časa in zato so v obdobju od leta 1990 do 1998 pomagali z davčnimi olajšavami in pospešili amortizacijo novogradenj in prenov v novih zveznih deželah ter na območju trga delovne sile v deželi Berlin. Te spodbude so privedle do presežka stanovanjskih površin, zlasti ko je postalo jasno, da povpraševanje po stanovanjih ni naraslo kot pričakovano, ampak se je zmanjšalo. Zdaj znaša presežek okrog 1 milijon stanovanjskih enot.
(25)

Glavno vprašanje v tej zadevi je, ali zaračunane premije odražajo ustrezno tržno ceno. Glede na splošna načela presoje državne pomoči in na osnovi zgoraj navedenih določb je očitno, da je trg osnovni princip za merilo uspešnosti ocene, določeno v Obvestilu o jamstvih, če je jamstvo brez državne pomoči. Vsekakor, če država prejema plačilo za jamstvo, ki je enakovredno tistemu, ki bi ga zasebni akter na trgu zaračunal enakovrednim upravičencem, bi to pomenilo, da se slednjemu ne odobri nobena ugodnost in da država ravna kot vsak zasebni investitor ali upnik, ki deluje na finančnem trgu. Če so, nasprotno, cena, ki so jo plačali upravičenci, in pogoji, ki se uporabljajo za jamstva, bolj ugodni kot tisti, ki so razpoložljivi na trgu, potem obstaja nedvomna prednost za upravičence in zato (če so izpolnjeni drugi pogoji) državna pomoč v smislu Pogodbe.
(2)

Kadar so v istem časovnem obdobju družinski prejemki izplačljivi dvema različnima osebama za istega družinskega člana v skladu z zakonodajo ene države ter hkrati v skladu z zakonodajo države, na ozemlju katere družinski člani stalno prebivajo, upravičenost do družinskih prejemkov ali družinskih dodatkov po zakonodaji prve države miruje do višine zneska teh družinskih prejemkov, ki jo določa zakonodaja druge države v skladu s členom 76 Uredbe (EGS) št. 1408/71, če so družinski prejemki izplačljivi „zaradi opravljanja poklicne dejavnosti“ v skladu z zakonodajo slednje države. Člen 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 vsebuje podobno določbo v zvezi s prejemki za upokojence in sirote.
(8)

V skladu s členom 1 Protokola o konvergenčnih merilih iz člena 121 Pogodbe merilo stabilnosti cen iz prve alinee člena 121(1) Pogodbe pomeni, da država članica dosega trajno stabilnost cen in povprečno stopnjo inflacije v letu pred preverjanjem ustreznosti, ki ne presega za več kakor eno in pol odstotne točke stopnje povprečja treh po stabilnosti cen najuspešnejših držav članic. Pri merilu stabilnosti cen se bo stopnja inflacije merila z usklajenimi indeksi cen življenjskih potrebščin (HICP), določenimi v Uredbi Sveta (ES) št. 2494/95 (10). Za oceno merila stabilnosti cen se inflacija v državah članicah meri z odstotno razliko med aritmetično sredino 12 mesečnih indeksov in aritmetično sredino 12 mesečnih indeksov iz prejšnjega obdobja. V enoletnem obdobju do konca marca 2006 so bile po stabilnosti cen najuspešnejše države članice Švedska, Finska in Poljska, katerih stopnje inflacije so znašale 0,9 %, 1,0 % in 1,5 %. Komisija in ECB sta v svojih poročilih upoštevali referenčno vrednost, izračunano tako, da se navadni aritmetični sredini stopenj inflacije treh po stabilnosti cen najuspešnejših držav članic prišteje 1,5 odstotne točke. Po tem izračunu je referenčna vrednost za obdobje enega leta do marca 2006 znašala 2,6 %.
(5)

Komisija je opravila nadaljnjo analizo v skladu s členom 12(2) Uredbe (ES) št. 1266/1999 v zvezi z ukrepom 1.2 „Izboljšanje struktur za kontrolo kakovosti, veterinarsko in fitosanitarno kontrolo, kakovost živil in varstvo potrošnikov“; ukrepom 3.2 „Ustanavljanje skupin proizvajalcev“; ukrepom 3.3 „Pridelovalne metode v kmetijstvu, ki so namenjene varstvu okolja in ohranjanju podeželja“ in ukrepom 3.5 „gozdarstvo“, predvidenimi v programu Sapard. Komisija meni, da Romunija tudi v zvezi z navedenimi ukrepi izpolnjuje določbe iz členov od 4 do 6 in določbe Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 2222/2000 z dne 7. junija 2000 o finančnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1268/1999 o podpori Skupnosti predpristopnim ukrepom za kmetijstvo in razvoj podeželja v državah prosilkah Srednje in Vzhodne Evrope v predpristopnem obdobju (5) ter minimalne pogoje, določene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1266/1999.
(7)

Delovanje izravnalnih trgov je ravno tako treba šteti za pokazatelje. Dejansko „je lahko kateri koli udeleženec na trgu, ki le s težavo prilagodi svoj proizvodni portfelj lastnostim svojih strank, izpostavljen razliki med ceno, po kateri bo upravljavec prenosnega sistema prodajal izravnalno električno energijo, in ceno, po kateri bo odkupil presežno proizvodnjo. Te cene lahko upravljavcu prenosnega sistema neposredno predpiše regulatorni organ ali pa se kot druga rešitev uporabi mehanizem na tržni podlagi, po katerem se cena določi na podlagi ponudb drugih proizvajalcev, ki lahko tako svojo proizvodnjo popravijo navzgor ali navzdol. Glavna težava za male udeležence na trgu se pojavi, kadar obstaja nevarnost velike razlike med nakupno ceno upravljavca prenosnega sistema in prodajno ceno. To se pojavlja v mnogih državah članicah in lahko škodi razvoju konkurence. Velika razlika je lahko znak nezadostne stopnje konkurence na izravnalnem trgu, na katerem lahko prevladujeta samo eden ali dva glavna proizvajalca. Takšne težave so lahko še hujše, če uporabniki omrežij niso sposobni prilagoditi stanja realnemu času.“ (9) Od uvedbe britanskega sistema za trgovanje z električno energijo in njen prenos (British Electricity Trading and Transmission Arrangements – BETTA) obstaja enotni izravnalni trg za Anglijo, Škotsko in Wales. Poleg tega so njegove glavne značilnosti (tržno določanje cen, možnost prilagajanja vsake pol ure in relativno nizke cenovne razlike) takšne, da lahko veljajo kot pokazatelj neposredne izpostavljenosti konkurenci.
(16)

V primeru preiskave dejavnosti MDPA, povezane z vzdrževanjem varnosti in varstvom okolja, niso gospodarske narave, ki upravičuje uporabo pravil o konkurenci, določenih v Pogodbi. Zato je ob predvidevanju, da sta ukrepa 1 in 2 dajala prednost MDPA in povzročila izkrivljanje konkurence, Komisija sklenila, da se je to končalo odkar je družba MDPA prenehala opravljati svoje poslovne dejavnosti in so se rudniki zaprli. Komisija ugotovi tudi, da je bil kapital MDPA brezplačno prepuščen državi. Pod temi pogoji odločitev Komisije o naravi pomoči zadevnih ukrepov in njihovi združljivosti ne bi mogla povzročiti nobenega stvarnega učinka.
(1)

Člen 2 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti daje Evropski skupnosti in državam članicam nalogo, da spodbujajo skladen, uravnotežen in trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti, visoko raven zaposlenosti in socialne varnosti, enakost med moškimi in ženskami, trajnostno rast brez inflacije, visoko raven konkurenčnosti in konvergenco gospodarske učinkovitosti, visoko raven varnosti in izboljšanje kakovosti okolja, načina in kakovosti življenja, gospodarske in socialne povezanosti ter solidarnosti med državami članicami.
(1)

Sklep Komisije 2006/410/ES (2) je zlasti določil zneske, ki se ustvarijo zaradi uporabe znižanj neposrednih plačil, določenih v členu 10(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 za leta 2006 do 2012, ki so na razpolago Evropskemu kmetijskemu skladu za razvoj podeželja (EKSRP) za proračunska leta 2007 do 2013.
(1)

Direktiva 2003/85/ES določa minimalne nadzorne ukrepe, ki se uporabijo v primeru izbruha slinavke in parkljevke ter nekatere preventivne ukrepe za izboljševanje osveščenosti o bolezni ter pripravljenosti pristojnih organov in kmetov na slinavko in parkljevko.