IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1245/2013

z dne 28. novembra 2013

o odobritvi manjše spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Fourme de Montbrison (AOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti drugega pododstavka člena 53(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Specifikacija zaščitene označbe porekla „Fourme de Montbrison“ se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Prečiščeni enotni dokument, v katerem so navedeni glavni elementi specifikacije, je v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 269, 13.10.2010, str. 21.

Stavek „Po fazi prebadanja sledi zorenje v kleti ali zorilnici, ki traja najmanj 15 dni pri temperaturi med 6 °C in 12 °C ter relativni vlažnosti med 90 % in 98 %“ je nadomeščen s stavkom „Ob iznosu iz prostora z žlebovi in po morebitnem sušenju sir zori v kleti ali zorilnici pri temperaturi med 6 °C in 12 °C ter relativni vlažnosti med 90 % in 98 %“, ki ga dopolnjuje stavek „Po fazi prebadanja sir zori najmanj 15 dni v kleti ali zorilnici pri zgoraj opisani temperaturi in vlažnosti“.

Pozitivni seznam surovin, dovoljenih v dodatkih za krave molznice, je dopolnjen z vlažno koruzo za zrnje; proizvodi, pridobljenimi iz semen oljnic, brez dodane sečnine; proizvodi, pridobljenimi iz oljnih sadežev, brez dodane sečnine, razen rastlinskih olj in maščob ter kakavovih luščin in lupin; proizvodi, pridobljenimi iz semen stročnic, ter s stranskimi proizvodi fermentacije mikroorganizmov, katerih celice so bile inaktivirane ali uničene, razen proizvodov, pridobljenih iz biomase posebnih mikroorganizmov, ki so zrasli na določenih substratih, in vinase. Izrazi „vse žitarice in njihovi stranski proizvodi“, „pulpe suhe pese“, „melasa“, „proteinska zrna“ ter „sol, minerali“ so nadomeščeni z izrazi „vsa žitna zrna in iz njih pridobljeni proizvodi“, „pulpe posušene pese“, „melase“, „semena stročnic“ ter „rudninske snovi in iz njih pridobljeni proizvodi“. Izraz „oljne pogače brez dodane sečnine“ je črtan, ker so ti proizvodi del proizvodov, pridobljenih iz oljnih semen ali oljnih sadežev, brez dodane sečnine. Natančneje je pojasnjeno še, da se koruzni storži lahko hranijo posušeni ali silirani. Te surovine ne vplivajo na kakovost proizvoda.

V točki V.1.c je dodana omejitev vnosa dodatkov in aditivov na največ 1 800 kg suhe snovi na kravo molznico in na leto. Ta določba tako spodbuja prehrano s krmo, ki sestavlja osnovni obrok in prihaja z geografskega območja.

V točki V.1.b poseben stavek o preskrbi z zeleno krmo dovoljuje to prakso za krave molznice, in sicer s travo z geografskega območja kot dopolnitev paše. Tako omogoča, da se trava s parcel, ki so predaleč od molzišča, da bi nanje lahko peljali krave molznice, vrednoti kot sveža krma.

V točki V.1.a stavek „Delež koruzne silaže, izražen v suhi snovi, ne sme preseči 20 % osnovnega obroka krav molznic v povprečju na vse krave molznice in na leto“ nadomešča stavek „Delež koruzne silaže, izražen v suhi snovi, ne sme preseči 20 % dnevnega obroka v povprečju na čredo in na leto“. Omejitev količine koruze torej velja za osnovni obrok in ne za celotni obrok, poleg tega upošteva le krave molznice.

V točki V.1.a stavek „Delež popasene, osušene, predsušene, balirane ali silirane krme, izražen v suhi snovi, je najmanj enak 80 % osnovnega obroka krme krav molznic v povprečju za vse krave molznice in na leto“ nadomešča „Popasena, osušena, predsušena ali silirana trava mora biti temeljna sestavina prehrane“. Delež trave v osnovnem obroku je tako jasno določen, prav tako so določene tudi živali, za katere velja, in zadevni časovni okvir, ki bo olajšal nadzore. Ta določba poudarja pomen prehrane na osnovi trave za označbo porekla „Fourme de Montbrison“.

Opredeljena je mlečna čreda. Gre za „čredo krav molznic in telic za obnovo črede, ki so na kmetijskem gospodarstvu“, pri čemer „krave molznice pomenijo živali v laktaciji in živali v suhi dobi“, „telice pa pomenijo živali v obdobju med odstavitvijo in prvim povrgom“. Namen te opredelitve je jasno določiti, na katere živali se nanašajo izrazi „mlečna čreda“, „krave molznice“ in „telice“ v nadaljevanju specifikacije, da bi se izognili vsakršni zmedi.

PRILOGA II

PREČIŠČENI ENOTNI DOKUMENT

Uredba Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1)

„FOURME DE MONTBRISON“

št. ES: FR-PDO-0105-01014-06.07.2012

ZGO () ZOP (X)

1. Ime

„Fourme de Montbrison“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Siri

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Sir „Fourme de Montbrison“ je sir, proizveden iz usirjenega kravjega mleka; ima obliko valja, visokega 17 do 21 cm, s premerom 11,5 do 14,5 cm in težo 2,1 do 2,7 kg, testo je prepredeno z modro plesnijo, ni stiskan ali skuhan, je pa fermentiran in soljen z dodajanjem soli v sirnino ob dajanju v kalupe.

Po popolnoma končanem sušenju znaša vsebnost maščobe najmanj 52 g na 100 g sira, vsebnost suhe snovi pa ne sme biti manjša od 52 g na 100 g dozorjenega sira.

Sir lahko dobi označbo porekla „Fourme de Montbrison“ šele dvaintrideseti dan po dnevu usirjenja.

Skorja je suha, s „cvetom“ plesni, oranžna, na njej je lahko tudi plesen bele, rumene in rdeče barve. Testo sira je kremne barve, z le malo luknjami, marmornato prepredeno s svetlomodro plesnijo.

Sir „Fourme de Montbrison“ ima enotno, nekoliko čvrsto teksturo, ki se topi v ustih. Ima blag in aromatičen mlečno-saden okus ter neizrazito modro plesen, ki dajeta siru določeno milino. Dovoljena sta malce slan okus in rahla grenkoba.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Osnovna prehrana krav molznic je vse leto sestavljena izključno iz krme z geografskega območja označbe.

V osnovnem obroku so dovoljene vse vrste krme, razen krme iz križnic.

Delež popasene, osušene, predsušene, balirane ali silirane krme, izražen v suhi snovi, je najmanj enak 80 % osnovnega obroka krme krav molznic v povprečju za vse krave molznice in na leto.

Delež koruzne silaže, izražen v suhi snovi, ne sme preseči 20 % osnovnega obroka krav molznic v povprečju na vse krave molznice in na leto.

Zunaj pašnega obdobja seno predstavlja vsaj 3 kg suhe snovi na kravo molznico in na dan v povprečju za vse krave molznice.

V obdobju rasti trave je, takoj ko to omogočajo vremenske razmere, obvezna paša za krave molznice. Paša mora trajati vsaj 150 dni na leto.

Vnos dodatkov in aditivov je omejen na največ 1 800 kg suhe snovi na kravo molznico na leto v povprečju za vse krave molznice.

Surovine in aditivi, dovoljeni v dodatkih za krave molznice, so natančno navedeni na pozitivnem seznamu.

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Prireja mleka ter proizvodnja, zorenje in skladiščenje sira do 32 dni od dneva usirjenja se izvajajo na geografskem območju.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Sir „Fourme de Montbrison“ je dovoljeno razrezati, če to ne spremeni njegove teksture. Skorja je obvezna na kosih, težjih od 50 gramov.

3.7 Posebna pravila za označevanje

Na etiketi sira z označbo porekla „Fourme de Montbrison“ sta ime označbe porekla, napisano s črkami, ki so najmanj enake dvema tretjinama velikosti največjih črk na etiketi, in simbol ZOP Evropske unije.

Ne glede na predpisane zahteve glede označevanja, ki veljajo za vse sire, neposredno zraven imena označbe porekla ne sme biti nobene dodatne označbe, razen posebnih označb proizvodnega obrata ali blagovne znamke.

4. Kratka opredelitev geografskega območja

Geografsko območje sira „Fourme de Montbrison“ zajema to ozemlje:

departma Loire: občine Bard, Cervières, Chalmazel, La Chamba, La Chambonie, Champoly, Châtelneuf, La Côte-en-Couzan, Écotay-l’Olme, Essertines-en-Châtelneuf, Jeansagnière, Lérigneux, Noirétable, Palogneux, Roche, Saint-Bonnet-le-Courreau, Saint-Didier-sur-Rochefort, Saint-Georges-en-Couzan, Saint-Jean-la-Vêtre, Saint-Julien-la-Vêtre, Saint-Just-en-Bas, Saint-Laurent-Rochefort, Saint-Priest-la-Vêtre, Saint-Romain-d’Urfé, Les Salles, Sauvain, La Valla-sur-Rochefort, Verrières-en-Forez;

departma Puy-de-Dôme: občine Brugeron, Job, Saint-Anthème, Saint-Pierre-la-Bourlhonne et Valcivières.

5. Povezanost z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki

Geografsko območje označbe porekla „Fourme de Montbrison“ zajema predvsem visoke pašnike na najvišjem delu gorskega območja Forez na meji med departmajema Loire in Puy-de-Dôme ter vzhodni del gorskega območja Forez. To sredogorsko območje (z najvišjim vrhom 1 634 m) leži v smeri od severa proti jugu, na granitni podlagi in je omejeno z naravnimi mejami. Gorsko in subalpsko pokrajino sestavljajo planjave brez vegetacije ter zaobljena slemena, ki jih obkrožajo gorska pobočja, porasla predvsem z iglavci. Pokrivajo jih številna šotišča in pašniki. Padavin je razmeroma veliko (povprečno več kot 1 000 mm na leto). Za podnebje so značilni oceanski in celinski vplivi. Povprečne letne temperature so torej precej nizke, to je nižje od 10 °C, pogosto pa sežejo tudi pod 5 °C. Zime so dolge in mrzle s pogostim sneženjem.

Zaradi nadmorske višine in pogostih padavin se krma prideluje predvsem na stalnih pašnikih.

Človeški dejavniki

Začetki proizvodnje sira „Fourme de Montbrison“ segajo v zgodnji srednji vek v regiji Haut-Forez, kjer se je kmetijsko-pašniški sistem ohranil vse do druge svetovne vojne. Sir se je proizvajal v kolibah ali kočah, podobnih planinskim poslopjem, zgrajenim na obeh pobočjih gorskega območja Forez. Sir so takrat v poletni sezoni iz mleka majhnih čred proizvajale ženske, medtem ko so moški ostali v vasi in nadaljevali s poletnimi opravili na poljih. Naravno okolje je takrat ponujalo debla iglavcev, ki so jih izdolbli v žlebove, popolnoma prilagojene za odcejanje sira med proizvodnjo. Sir so pogosto shranjevali do odhoda s poletnih pašnikov in ga nato prodajali na tržnicah na obeh straneh masiva, na primer na veliki tržnici v Montbrisonu.

Mlečna živinoreja zdaj pogosto uporablja stalne pašnike. Pogoji za proizvodnjo sira „Fourme de Montbrison“, zlasti obvezna paša v obdobju, ko je to mogoče, krma, ki temelji na travi, in omejena uporaba koruzne silaže, pomenijo, da se za krmo učinkovito izkoriščajo ti naravni viri.

Tehnološka shema za sir „Fourme de Montbrison“, ki sledi starodavni tehniki, poudarja lokalno znanje ter izkušnje in zajema:

— mešanje, prilagojeno majhnim zrnom sirnine, velikim približno 0,5 do 1 cm,

— soljenje testa in skromno zunanje soljenje ter

— zelo posebno tehniko dodatnega odcejanja na žlebovih iz lesa iglavcev.

5.2 Posebnosti proizvoda

Sir „Fourme de Montbrison“ s plesnijo ter blagim in aromatičnim okusom, valjaste oblike, visok 17 do 21 cm in širok 11,5 do 14,5 cm, z oranžno skorjo, ima testo z majhnimi luknjami in neizrazito modro plesen, ki daje siru določeno milino.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Posebne značilnosti sira „Fourme de Montbrison“ so predvsem posledica posebnih navad v prireji mleka in proizvodnji.

Prireja mleka se opira na bogastvo pašnikov na gorskem območju Forez ter prispeva k blagemu in aromatičnemu okusu tega sira.

Njegova razmeroma majhna oblika je povezana z njegovim poreklom: majhne črede, ki proizvedejo malo mleka, in ročna proizvodnja žensk.

Precej nežen okus sira „Fourme de Montbrison“ je posledica drobno narezanih zrn sirnine. Ta majhna zrna sirnine ustvarjajo majhne luknje v testu, zaradi česar je razvoj plesni Penicillium roqueforti šibkejši kot v drugih sirih s plesnijo.

Na oranžno barvo skorje, ki je tako posebna, vplivajo tehnike soljenja, ki spodbujajo nastanek flore na površini sira. Razvoj te flore zagotavlja tudi odcejanje na žlebovih iz lesa iglavcev. Leseni žlebovi so namreč zbiralniki flore in neposredno prispevajo k njenemu razvoju, saj preprečujejo prehitro sušenje skorje.

Sir „Fourme de Montbrison“ je tudi zaradi tehnik soljenja manj slan kot drugi siri iz družine sirov z modro plesnijo.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCFourmeDeMontbrison.pdf

(1) UL L 93, 31.3.2005, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 343, 14.12.2012, str. 1).