(3)

člen 14 se nadomesti z naslednjim: „Člen 14 Revizije 1. Revizijski organ za predložitev mnenja iz drugega pododstavka člena 59(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (*1) izvede revizije sistemov, revizije odhodkov in revizije računovodskih izkazov. 2. Z revizijami sistemov se preveri, ali so sistemi upravljanja in nadzora odgovornega organa uspešno delovali, tako da so dali razumna zagotovila, da so finančni podatki, vključeni v zahtevek za plačilo letne razlike, predložen Komisiji v skladu s členom 44 Uredbe (EU) št. 514/2014, zakoniti in pravilni. Na podlagi teh revizij sistemov revizijski organ preveri skladnost s ključnimi zahtevami iz Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2015/378 (*2), in ali odgovorni organ še naprej izpolnjuje merila za imenovanje iz Priloge I k tej uredbi. 3. Revizije odhodkov se za vsako proračunsko leto izvajajo na ustreznem vzorcu, pridobljenem iz finančnih podatkov, ki jih odgovorni organ smatra za upravičene (v nadaljnjem besedilu: osnutki računovodskih izkazov), potem ko v celoti izvede nadzor iz člena 27 Uredbe (EU) št. 514/2014 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/840 (*3). Finančni podatki zajemajo vse vrste plačil, ki jih odgovorni organ izvede v proračunskem letu, kakor je opredeljeno v členu 38 Uredbe (EU) št. 514/2014, vključno s predplačili, vmesnimi plačili, končnimi plačili in plačili v zvezi s tehnično pomočjo in operativno podporo. Finančni podatki za Sklad za azil, migracije in vključevanje zajemajo tudi število premeščenih, preseljenih in zakonito sprejetih oseb. Revizije odhodkov: — se izvedejo na podlagi spremne dokumentacije, ki predstavlja revizijsko sled, preverjajo pa zakonitost in pravilnost finančnih podatkov v osnutku računovodskih izkazov, — po potrebi vključujejo preverjanje odhodkov upravičencev na kraju samem, smiselno tudi za plačila v zvezi s tehnično pomočjo in operativno podporo, — po potrebi vključujejo preverjanje skladnosti z zahtevami za osebe, premeščene v skladu s sklepoma Sveta (EU) 2015/1523 in (EU) 2015/1601, preseljene v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 516/2014, premeščene v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 516/2014 in zakonito sprejete v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1601, za katere se zahteva pavšalni znesek, — preverjajo točnost in popolnost plačil upravičencem, ki jih je odgovorni organ evidentiral v svojem računovodskem sistemu, in usklajenost revizijske sledi na vseh ravneh. Če revizijski organ v osnutku računovodskih izkazov zazna pomembno stopnjo napake ali se ugotovljene težave zdijo sistemske in bi tako lahko pomenile tveganje za druga plačila, financirana iz nacionalnega programa, revizijski organ zagotovi nadaljnje preglede, po potrebi tudi z dodatnimi revizijami, da se določi obseg težav. Najvišja raven pomembnosti znaša 2 % prispevka Unije za finančne podatke v ‚osnutku računovodskih izkazov‘. Revizijski organ odgovornemu organu priporoči potrebne popravne ukrepe, po potrebi vključno s pavšalnimi finančnimi popravki v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/378. Revizijski organ o rezultatih revizij odhodkov in z njimi povezanimi priporočili in popravnimi ukrepi poroča v letnem poročilu o nadzoru iz člena 14(8). 4. Revizijski organ v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi določi metodo za izbor ustreznega vzorca (v nadaljnjem besedilu: metoda vzorčenja). Metoda vzorčenja revizijskemu organu omogoča oceno skupne stopnje napake v ‚osnutku računovodskih izkazov‘ za proračunsko leto. Revizijski organ v letnem poročilu o nadzoru iz člena 14(8) dokumentira svojo strokovno presojo, uporabljeno za določitev metode statističnega ali nestatističnega vzorčenja in veljavnih parametrov vzorčenja. Revizijski organ vodi evidenco o uporabljeni metodologiji vzorčenja, ki zajema faze načrtovanja, izbora, preskušanja in vrednotenja, da dokaže primernost izbrane metode vzorčenja. Kadar ni mogoče uporabiti metode statističnega vzorčenja, se lahko po strokovni presoji revizijskega organa uporabi metoda nestatističnega vzorčenja. Vsaka metoda nestatističnega vzorčenja določa naključni izbor vzorčnih enot in zajema vsaj 10 % vrednosti finančnih podatkov, vključenih v ‚osnutek računovodskih izkazov‘. Na podlagi izbrane metode vzorčenja in velikosti vzorca lahko revizijski organ oblikuje zaključke o celotni populaciji, iz katere je bil vzorec izbran. V ta namen lahko revizijski organ po potrebi stratificira finančne podatke z razdelitvijo v stratume, od katerih je vsak skupina vzorčnih enot s podobnimi značilnostmi. Kadar revizijski vzorec vključuje vmesna in/ali končna plačila za obračun predplačil, prijavljenih v računovodskih izkazih za predhodno proračunsko leto, obseg revizije odhodkov vključuje navedena predplačila. Vendar se za poročanje v tabeli 10.2 ‚Rezultati revizij odhodkov‘ v letnem poročilu o nadzoru iz člena 14(8) stopnje napake in revizijska pokritost izračunajo izključno na podlagi revizijskega vzorca, pridobljenega iz finančnih podatkov v ‚osnutku računovodskih izkazov‘ za tekoče proračunsko leto. 5. Revizije računovodskih izkazov se izvedejo za pridobitev razumnega zagotovila, da so letni računovodski izkazi resničen in pošten prikaz finančnih podatkov, o katerih se poroča v zahtevku za plačilo letne razlike (v nadaljnjem besedilu: zaključni računi), ki ga odgovorni organ predloži Komisiji v skladu s členom 44 Uredbe (EU) št. 514/2014. Da bi revizijski organ sprejel zaključek o tem, ali so zaključni računi resničen in pošten prikaz, preveri, ali so vsi finančni podatki in prejeti javni prispevki, vknjiženi v računovodske izkaze, ki jih je pripravil odgovorni organ za proračunsko leto, pravilno evidentirani v računovodskem sistemu in ali ustrezajo spremnim računovodskim izkazom, ki jih vodi odgovorni organ. Revizijski organ na podlagi teh računovodskih izkazov zlasti: (a) preveri, ali je skupni znesek finančnih podatkov, o katerem se poroča v zahtevku za plačilo letne razlike, v skladu z računovodskim sistemom odgovornega organa in ali so v primeru razlik navedena ustrezna pojasnila za uskladitvene zneske; (b) preveri, ali umaknjeni in izterjani zneski, zneski za izterjavo ter neizterljivi zneski ob koncu proračunskega leta ustrezajo zneskom, vknjiženim v računovodskem sistemu odgovornega organa, in ali so podprti z dokumentiranimi sklepi odgovornega organa; (c) preveri, ali je odgovorni organ izvajal upravni in finančni nadzor ter operativne preglede na kraju samem v skladu s členom 27 Uredbe (EU) št. 514/2014 in Izvedbeno uredbo (EU) 2015/840. Preverjanja iz točk (a), (b) in (c) se lahko izvedejo z vzorčenjem. Na podlagi skupne stopnje napake, ki se ugotovi pri reviziji odhodkov, in rezultatov revizije računovodskih izkazov revizijski organ izračuna stopnjo preostalih napak za predložitev mnenja iz drugega pododstavka člena 59(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Izračun stopnje preostalih napak se dokumentira v letnem poročilu o nadzoru iz odstavka 8. 6. Če ugotovitve revizijskega organa po zaključku celotnega revizijskega dela nakazujejo bistvene pomanjkljivosti v uspešnem delovanju sistema upravljanja in nadzora odgovornega organa, revizijski organ: (a) oceni finančne posledice ugotovljenih pomanjkljivosti v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/378; (b) za odgovorni organ pripravi ustrezna priporočila o korektivnih in preventivnih ukrepih; (c) spremlja, kako odgovorni organ ukrepe iz točke (b) zgoraj izvaja, in oceni, ali se izvaja akcijski načrt za ponovno vzpostavitev uspešnega delovanja sistemov upravljanja in nadzora. 7. V skladu s členom 3(2) revizijski organ o svojih ugotovitvah poroča organu za imenovanje, pri čemer med drugim izrazi mnenje o tem, ali odgovorni organ še naprej izpolnjuje merila za imenovanje. 8. Revizijski organ zagotovi, da se vse informacije v zvezi z njegovimi revizijskimi dejavnostmi iz odstavkov 1, 2, 3, 4, 5, 6 in 7 ustrezno sporočijo Komisiji. V ta namen revizijski organ pripravi letno poročilo o nadzoru z glavnimi ugotovitvami revizijskega dela. Letno poročilo o nadzoru se pripravi v skladu z vzorcem iz Priloge k tej uredbi in se Komisiji pošlje po sistemu elektronske izmenjave podatkov iz člena 2 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 802/2014. Letno poročilo o nadzoru se Komisiji pošlje najpozneje 3 delovne dni po tem, ko pristojni organ Komisiji predloži zahtevek za plačilo letne razlike v skladu s členom 44 Uredbe (EU) št. 514/2014. (*1) Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, (UL L 298, 26.10.2012, str. 1)." (*2) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/378 z dne 2. marca 2015 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z izvajanjem postopka za letno potrditev obračuna in postopka za potrditev skladnosti (UL L 64, 7.3.2015, str. 30)." (*3) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/840 z dne 29. maja 2015 o nadzoru, ki ga izvajajo odgovorni organi v skladu z Uredbo (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih določbah o Skladu za migracije, azil in vključevanje ter o instrumentu za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz (UL L 134, 30.5.2015, str. 1).“;"