Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije

Zakonodajne prednostne naloge EU za leti 2023 in 2024

(2022/C 491/01)

Odločenost in sposobnost naše Unije za ukrepanje sta na preizkušnji spričo neizzvane, brutalne ruske agresije proti Ukrajini, ki jo zaznamujejo pretresljivo nasilje in vse več dokazov o vojnih zločinih. Učinki prelivanja ruskega napada na način življenja, ki ga že dolgo jemljemo za samoumevnega, pomenijo, da se naši državljani in državljanke danes počutijo manj stabilne in manj varne, hkrati pa imajo manj zaupanja v prihodnost. Kljub prizadevanjem Rusije, da bi Unijo oslabila in razdelila, ostajamo enotni, odločni in trdno zavezani, da še naprej podpiramo Ukrajino in njeno prebivalstvo. Naša prizadevanja bodo vključevala vojaško in humanitarno pomoč, politično in finančno podporo ter nadaljnji dostop Ukrajincev in Ukrajink do delovnih mest, stanovanj, izobraževanja, usposabljanja in zdravstvenega varstva v EU v okviru mehanizma začasne zaščite. Poleg tega bomo Ukrajini omogočali dostop do enotnega trga in območja brezplačnega gostovanja ter podpirali njeno sanacijo in obnovo. Da bi ohranili gospodarski pritisk in spodkopali ruske vojaške zmogljivosti, bomo zagotovili tudi učinkovito nadaljnje izvajanje sankcij proti Rusiji. Ukrajino in Mednarodno kazensko sodišče bomo podpirali pri dokumentiranju in preganjanju morebitnih vojnih zločinov ter preučili možnosti, kako zagotoviti, da bodo storilci v celoti odgovarjali za svoja dejanja. Posledice te agresije je čutiti tudi v naši neposredni soseščini, saj so številni ljudje razseljeni, in drugod po svetu, saj je oskrba s hrano vse bolj negotova.

V trenutku, ko smo ravno začeli okrevati po pandemiji in smo priča koreniti preobrazbi, da bi se lahko spopadli z drugimi resnimi izzivi, kot sta podnebna kriza in krize narave, se naši državljani in državljanke soočajo z vse hitreje rastočimi cenami električne energije in naraščajočo inflacijo. Zavezani smo skupnim rešitvam EU za reševanje te krize življenjskih stroškov za naše državljane in državljanke ter podjetja, ki jo je vojna v Ukrajini še zaostrila. Po začetku izvajanja načrta REPowerEU je EU s spodbujanjem alternativnih virov energije, prihrankov in shranjevanja hitro zmanjšala svojo odvisnost od uvoza energije iz Rusije. Z izkoriščanjem naše skupne tržne moči, pospešitvijo dvojnega prehoda v energetskem sektorju in reformiranjem zasnove trga z električno energijo bomo dobili strukturne rešitve.

V tem kontekstu bo velika prednost namenjena zagotavljanju vzdržnosti večletnega finančnega okvira v novih geopolitičnih in gospodarskih razmerah. Prizadevali si bomo tudi za uvedbo zadostnih novih virov lastnih sredstev.

Pozdravljamo rezultate Konference o prihodnosti Evrope (1), ki je bila navdihujoč in uspešen preskus posvetovalne demokracije. Institucije, vsaka v okviru svojih pristojnosti, bodo v odziv na pričakovanja državljanov še naprej zagotavljale hitro in učinkovito nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil Konference. Mnogi predlogi Konference so bili upoštevani v delovnem programu Komisije za leto 2023, in skupaj se zavezujemo, da jim bomo namenili posebno pozornost.

S to skupno izjavo izpostavljamo ključne zakonodajne predloge (2), ki se jim bodo naše tri institucije posvetile po svojih najboljših močeh. Uresničevanje teh prednostnih nalog bo še toliko pomembnejše v luči evropskih volitev leta 2024, na katerih bodo državljani in državljanke ocenili, kako se je EU odzvala na trenutne izzive. Nekatere zakonodajne predloge sozakonodajalca že obravnavata, druge bo Evropska komisija predstavila do konca leta 2023. Vse tri institucije se strinjajo, da je treba v letu 2023 in do konca parlamentarnega obdobja leta 2024 absolutno prednost nameniti naslednjim ciljem politike:

1. Da bi kljub neugodnim geopolitičnim razmeram uresničili evropski zeleni dogovor, katerega cilj je podnebna nevtralnost do leta 2050, si bomo prizadevali pospešiti zeleni in pravični prehod kot ključni del rešitve za energetsko varnost in visoke cene energije ter problematiko prehranske varnosti. Prizadevali si bomo za hitro dokončanje dela v zvezi s svežnjem „Pripravljeni na 55“, da bi dosegli naše cilje za zmanjšanje do leta 2030, skupaj z okrepljenimi ambicijami za uresničitev ciljev načrta REPowerEU glede postopne odprave odvisnosti od ruskih fosilnih goriv in spodbujanja energije iz obnovljivih virov v Evropi. Prednost bomo dali prenovi trga električne energije v EU, zagonu trga vodika v EU in hitrejši uvedbi obnovljivih virov energije. Pozornost bomo namenili obnovi in varstvu biotske raznovrstnosti, zdravju tal, omejevanju onesnaževanja vode in zraka ter onesnaževanja z mikroplastiko, pa tudi boju proti okoljski kriminaliteti. Da bi vzpostavili krožno gospodarstvo, si bomo prizadevali za uresničevanje pravice do popravila, trajnostno zasnovo izdelkov, rešitev problematike odpadne embalaže in zagotavljanje, da imajo potrošniki prave informacije o zelenih trditvah. Prizadevanja bomo usmerili v nadaljnje podnebne ukrepe, zlasti kar zadeva emisije iz prometa in onesnaževanje zaradi prometa, okolju prijaznejši tovorni promet ter certificiranje odvzemov ogljika. Prednost bomo dali zmanjšanju količine odpadkov in njihovega vpliva na okolje.

2. Da bi uresničili digitalni prehod in okrepili odpornost EU, bomo osrednji poudarek namenili zmanjšanju rabe virov ter vpliva na okolje in podnebje, krepitvi vodilne vloge Evrope na področju pionirskih tehnologij, zanesljivosti oskrbe, konkurenčnosti in odpornosti, podpiranju ustreznih digitalnih spretnosti ter pristopu, osredotočenemu na človeka. Posvetili se bomo predlogom v obravnavi: o umetni inteligenci, o dostopu do podatkov in njihovi uporabi, o kibernetski odpornosti in kibernetski varnosti ter o krepitvi naše obrambne industrije. Da bi zagotovili ustrezno in diverzificirano oskrbo za dvojni prehod, bomo prednost dali ukrepom v zvezi s kritičnimi surovinami in redkimi zemljinami ter polprevodniki. Da bi spodbudili inovativne tehnologije, bomo predlagali regulativni okvir za tehnologijo hyperloop, nov program za politiko radiofrekvenčnega spektra in varno vesoljsko komunikacijo. Sprejeli bomo ukrepe v zvezi s skupnim evropskim podatkovnim prostorom za mobilnost. Okrepili bomo enotni trg, ki je ena od naših glavnih prednosti, med drugim z delom na instrumentu enotnega trga za izredne razmere in z izboljšanjem pogojev pri platformnem delu. Prizadevali si bomo tudi za novo učinkovito patentno ureditev in podprli MSP v teh težkih časih, tudi z revidiranimi pravili o zamudah pri plačilih.

3. Kar zadeva gospodarstvo za ljudi, bomo okrepili prizadevanja za povečanje konkurenčnosti, zagotovitev rasti ter ustvarjenje zaposlitvenih možnosti za evropske državljane in državljanke. Osrednjo pozornost bomo namenili mladim in razvoju ustreznih spretnosti. Odpravili bomo ovire in bremena, ki zavirajo naša mala podjetja. Potrudili se bomo, da bi predstavili sveženj pomoči za MSP ter podprli in razbremenili podjetja, tudi prek lažjega dostopa do kapitala in podatkov, hitrih in inovativnih plačilnih rešitev ter racionaliziranih pravil o insolventnosti. Še naprej bomo dajali prednost izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in izjave z vrha v Portu ter sprejeli nadaljnje ukrepe za zagotovitev, da se socialna razsežnost upošteva pri vseh naših ukrepih, vključno s pravico do odklopa in odpravo plačne vrzeli med spoloma. Prizadevali si bomo za hiter dogovor o usklajevanju sistemov socialne varnosti v podporo mobilnosti delovne sile, pa tudi o jamstvu za vloge, trajnostnem upravljanju podjetij, preprečevanju pranja denarja in prepovedi proizvodov, ki so rezultat prisilnega dela. Ustrezno pozornost bomo namenili pregledu ekonomskega upravljanja EU, da bi zagotovili njegovo delovanje v podporo gospodarstvom EU in njenih držav članic, hkrati pa si prizadevali za okrepitev kapitalskih trgov in vloge eura, tudi digitalnega, ter dokončanje bančne unije. Skušali bomo doseči napredek pri svetovni davčni reformi. Da bi podprli trajnostni razvoj na svetovni ravni, si bomo prizadevali za hiter dogovor o shemi splošnih tarifnih preferencialov in prenovljenem carinskem zakoniku.

4. Da bi bila Evropa močnejša v svetu, moramo izkazovati neomajno podporo Ukrajini, se odločno zavzemati za naši temeljni načeli multilateralizma in na pravilih temelječega reda ter biti trdno zavezani razvoju in humanitarni pomoči. V skladu s strateškim kompasom si bomo tudi v prihodnje prizadevali za krepitev naših skupnih obrambnih in varnostnih zmogljivosti ter naše odpornosti, tudi proti tujemu manipuliranju z informacijami in vmešavanju. Sprejeli bomo ukrepe za vzpostavitev okvirnega nabora orodij za boj proti korupciji. Še naprej bomo sodelovali z državami kandidatkami na Zahodnem Balkanu, pa tudi z Ukrajino, Republiko Moldavijo in Gruzijo, da bi lahko v prihodnosti pristopile k Uniji. Da bi okrepili odpornost EU in diverzificirali naše dobavne verige, si bomo prizadevali za polno ratifikacijo trgovinskih sporazumov ter poglobili sodelovanje s podobno mislečimi partnerji in zavezniki.

5. Da bi spodbujali evropski način življenja, bomo absolutno prednost namenili dokončanju reforme zakonodajnega okvira za migracije in azil še pred koncem zakonodajnega obdobja, in sicer na podlagi skupnega časovnega načrta za pakt o migracijah in azilu. Prizadevali si bomo tudi za hiter napredek v zvezi s svežnjem o zakonitih migracijah in revidiranim zakonikom o schengenskih mejah. V okviru predlaganega evropskega leta spretnosti bi radi prednost dali prihodnjemu predlogu o priznavanju kvalifikacij iz tretjih držav, pa tudi podpiranju učne mobilnosti v EU. Prizadevali si bomo dokončati delo na področju digitalizacije vizumskih postopkov in potnih listin, izmenjave informacij med nacionalnimi organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ukrepov za boj proti trgovini z ljudmi, obveznosti sporočanja predhodnih informacij o potnikih, zamrznitve in zaplembe premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ter boja proti spolni zlorabi otrok. S ciljem nadaljnjega oblikovanja evropske zdravstvene unije bomo dali prednost hitremu sprejetju in začetku izvajanja evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora. Posebno pozornost bomo namenili tudi reševanju vprašanj duševnega zdravja in preprečevanja raka.

6. Da bi našo demokracijo in vrednote zaščitili pred grožnjami brez primere, bomo izkoristili vsa razpoložljiva orodja za utrditev in obrambo pravne države, enakosti in boja proti diskriminaciji ter svobode in pluralnosti medijev v Uniji. Prizadevali si bomo za hitro dokončanje dela v zvezi s preglednostjo in ciljanem političnem oglaševanju, statutom in financiranjem evropskih političnih strank in fundacij ter volilno pravico mobilnih Evropejcev in Evropejk, in sicer še pred naslednjimi volitvami v Evropski parlament. Posebno pozornost bomo namenili nadaljnjim pobudam za okrepitev demokratične odpornosti od znotraj ter za zaščito našega demokratičnega sistema pred zunanjimi interesi, dezinformacijami in tujim vmešavanjem s sočasno krepitvijo našega protikorupcijskega zakonodajnega okvira. Prednost bomo dali preglednosti plačil ter boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini. Sprejeli bomo ukrepe za zaščito pravic invalidov in spodbujanje medgeneracijske solidarnosti.

Naša prizadevanja pa ne bodo usmerjena le v delo, ki spada v redni zakonodajni postopek, temveč se poleg tega zavezujemo, da:

— bomo še naprej stali ob strani Ukrajini, hkrati pa blažili posledice ruske agresije na naše državljane in državljanke ter podjetja;

— bomo vztrajno izvajali nacionalne načrte za okrevanje in odpornost;

— si bomo, medtem ko bomo leta 2023 obeležili 30. obletnico enotnega trga, skupaj prizadevali za njegovo poglobitev z odpravo ovir in zapolnitvijo vrzeli, zlasti v storitvenem sektorju, da bi tako v celoti izkoristili njegov potencial;

— bomo v okviru evropskega leta spretnosti promovirali Evropo kot privlačno okolje za kvalificirane delavce ter olajšali mobilnost kvalificirane delovne sile in pripravnikov znotraj EU;

— bomo pospešili izvajanje agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030;

— si bomo prizadevali, da bi medsebojno povezane podnebne krize in krize biotske raznovrstnosti reševali z ambicioznejšimi in odločnejšimi ukrepi na svetovni ravni;

— bomo okrepili naše diplomatske stike s svetovnimi partnerji, tudi prek strategije Global Gateway, hkrati pa spodbujali visoke okoljske, zdravstvene in socialne standarde ter standarde človekovih pravic;

— bomo ponudili verodostojno evropsko perspektivo Ukrajini, Republiki Moldaviji in Gruziji, pa tudi Zahodnemu Balkanu, ter še naprej podpirali vzhodno partnerstvo in južno sosedstvo;

— bomo dali prednost trgovinskim sporazumom s podobno mislečimi partnerji, oživili odnose z Latinsko Ameriko in Karibi ter utrdili obnovljeno partnerstvo z Afriko;

— bomo obravnavali grožnje, ki jih predstavljajo mednarodni organizirani kriminal in teroristične organizacije, z nadaljnjim izvajanjem strategije za varnostno unijo za obdobje 2020–2025.

Predsedniki Evropskega parlamenta, Sveta in Evropske komisije se zavezujemo, da bodo naše institucije v letih 2023 in 2024 uresničevale te skupne prednostne naloge, pri čemer nas bodo vodila temeljna načela medsebojnega zaupanja, spoštovanja in sodelovanja. Prihodnost Evrope je v njeni sposobnosti, da se prilagaja hitro, pogumno in složno.

Sodelovali bomo tudi s ciljem zagotavljanja ustreznega izvajanja in izvrševanja obstoječe zakonodaje ter pozorno spremljali izvajanje te skupne izjave, da bi poskrbeli za njegovo pravočasnost in učinkovitost.

Съставено в Брюксел на петнадесети декември две хиляди двадесет и втора година. Hecho en Bruselas, el quince de diciembre de dos mil veintidós. V Bruselu dne patnáctého prosince dva tisíce dvacet dva. Udfærdiget i Bruxelles den femtende december to tusind og toogtyve. Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten Dezember zweitausendzweiundzwanzig. Kahe tuhande kahekümne teise aasta detsembrikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες είκοσι δύο. Done at Brussels on the fifteenth day of December in the year two thousand and twenty two. Fait à Bruxelles, le quinze décembre deux mille vingt-deux. Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an cúigiú lá déag de mhí na Nollag sa bhliain dhá mhíle fiche a dó. Sastavljeno u Bruxellesu petnaestog prosinca godine dvije tisuće dvadeset druge. Fatto a Bruxelles, addì quindici dicembre duemilaventidue. Briselē, divi tūkstoši divdesmit otrā gada piecpadsmitajā decembrī. Priimta du tūkstančiai dvidešimt antrų metų gruodžio penkioliktą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszonkettedik év december havának tizenötödik napján. Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u tnejn u għoxrin. Gedaan te Brussel, vijftien december tweeduizend tweeëntwintig. Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego grudnia roku dwa tysiące dwudziestego drugiego. Feito em Bruxelas, em quinze de dezembro de dois mil e vinte e dois. Întocmit la Bruxelles la cincisprezece decembrie două mii douăzeci și doi. V Bruseli pätnásteho decembra dvetisícdvadsaťdva. V Bruslju, petnajstega decembra dva tisoč dvaindvajset. Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentäkaksi. Som skedde i Bryssel den femtonde december år tjugohundratjugotvå.

(1) Konferenca o prihodnosti Evrope – poročilo o končnem izidu, na voljo na naslovu https://futureu.europa.eu/sl/pages/reporting.

(2) V okviru rednega zakonodajnega postopka.