SL Uradni list Evropske unije L 200/23

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 29. julija 2011

o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Belgija na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov in ki se nanaša na regijo Flandrija

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 4503)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(2011/489/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (1) in zlasti tretjega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Če se količina živinskega gnojila, ki ga namerava država članica letno vnesti na hektar, razlikuje od količine iz prvega stavka drugega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS in iz točke (a) navedenega pododstavka, mora biti ta količina določena tako, da ne posega v doseganje ciljev iz člena 1 navedene direktive, in upravičena glede na objektivna merila, kot so v tem primeru dolga rastna doba in posevki, ki sprejmejo veliko dušika.

(2) Komisija je 21. decembra 2007 sprejela Odločbo 2008/64/ES, ki priznava odstopanje, ki ga je zahtevala Belgija glede regije Flandrija v skladu z Direktivo Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (2), ki Kraljevini Belgiji dovoljuje, da v regiji Flandrija pod določenimi pogoji odobri vnos do 250 kg dušika letno iz živinskega gnojila na hektar na poljinah, na katerih se gojita trava in koruza, podsejana s travo, in do 200 kg dušika letno iz živinskega gnojila na hektar na poljinah, na katerih se goji ozimna pšenica, ki ji sledijo naknadni posevki in pesa.

(3) Odstopanje, odobreno z Odločbo 2008/64/ES, je zadevalo približno 3 300 kmetov in 83 500 hektarjev površin ter je prenehalo veljati 31. decembra 2010.

(4) 15. marca 2011 je Belgija Komisiji predložila zahtevek za podaljšanje veljavnosti odstopanja na podlagi tretjega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS v zvezi z regijo Flandrija.

(5) Zahtevano odstopanje zadeva namero Belgije, da na določenih kmetijskih gospodarstvih v Flandriji dovoli vnos do 250 kg dušika letno iz gnojila pašne živine in obdelanega prašičjega gnojila na hektar na poljinah, na katerih se gojijo trava, koruza, podsejana s travo, in trava za košnjo ali rž za žetev, ki ji sledi koruza, in do 200 kg dušika letno iz živinskega gnojila in obdelanega prašičjega gnojila na hektar na poljinah, na katerih se goji ozimna pšenica ali tritikala, ki ji sledijo naknadni posevki in pesa.

(6) Flandrija je določila jasne cilje glede kakovosti vode, ki jih je treba doseči v naslednjih dveh obdobjih akcijskega programa. Za površinske vode bo dosežen standard kakovosti 50 mg nitratov na liter v 84 % merilnih mest kmetijske mreže za spremljanje do leta 2014 in v 95 % teh mest do leta 2018. Za plitve podtalne vode, ki se počasneje obnavljajo, se po bo povprečna koncentracija nitratov zmanjšala za 10 % v letu 2014 in za 20 % do leta 2018 v primerjavi s povprečno ravnijo iz leta 2010, ki znaša 40 mg nitratov na liter. Posebna pozornost je namenjena enotnim hidrogeološkim conam, za katere so koncentracije nitratov v plitvih podtalnih vodah v povprečju višje od 50 mg na liter, za katere se bo morala povprečna koncentracija zmanjšati za 5 mg na liter v obdobju akcijskega programa.

(7) Da bi dosegla te cilje, je Flandrija uvedla okrepljen akcijski program za obdobje v letih 2011–2014. Pregled politike bo izveden do leta 2014 na podlagi tega, kateri možni nadaljnji okrepljen ukrep bo sprejet v delovnem programu za obdobje v letih 2015–2018, da bi zagotovili doseganje določenih ciljev glede kakovosti vode.

(8) Zakonodaja o izvajanju Direktive 91/676/EGS za regijo Flandrija –„Odredba o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov“ z dne 22. decembra 2006 (v nadaljnjem besedilu: Odredba o gnojilih) – je bila dne 6. maja 2011 spremenjena (3) v skladu z akcijskim programom za obdobje v letih 2011–2014 in se uporablja v povezavi s tem sklepom.

(9) Odredba o gnojilih se uporablja na celotnem ozemlju regije Flandrija.

(10) Odredba o gnojilih vključuje omejitve vnosa dušika in fosforja.

(11) Spremni dokumenti, ki so predloženi uradnemu obvestilu, kažejo, da je predlagana količina 250 oziroma 200 kg dušika iz živinskega gnojila letno na hektar upravičena na podlagi objektivnih meril, kot so dolga rastna doba in posevki, ki sprejmejo veliko dušika.

(12) Komisija po pregledu zahtevka meni, da predlagani količini 250 in 200 kg dušika iz gnojila pašne živine in obdelanega prašičjega gnojila letno na hektar ne bosta vplivali na doseganje ciljev iz Direktive 91/676/EGS ob upoštevanju nekaterih strogih pogojev, ki se uporabljajo poleg okrepljenih ukrepov, sprejetih v akcijskem programu za obdobje v letih 2011–2014.

(13) Da uporaba zahtevanega odstopanja ne bi povzročila povečane reje živine, morajo pristojni organi omejiti število glav živine na posameznih kmetijah (pravice do emisije hranil) v regiji Flandrija v skladu z določbami iz Odredbe o gnojilih.

(14) Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za nitrate, ustanovljenega v skladu s členom 9 Direktive 91/676/EGS –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odstopanje, ki ga je zahtevala Kraljevina Belgija z dopisom z dne 15. marca 2011, v zvezi z dovoljenjem, da regija Flandrija uporabi večje količine živinskega gnojila, kot jih določa prvi stavek drugega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS in točka (a) tega stavka, se odobri v skladu s pogoji iz tega sklepa.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „kmetije“ pomeni kmetijsko gospodarstvo, na katerem se redi živina ali ne;

(b) „poljina“ pomeni posamezno polje ali skupino polj, ki so enotna glede posevkov, tipa prsti in praks gnojenja;

(c) „travišče“ pomeni trajno ali začasno travišče (začasno travišče običajno leži manj kot štiri leta);

(d) „posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono“ pomenijo travišča; koruzo, ki je pred ali po žetvi podsejana s travo, ki se pokosi in odstrani s polja ter ima vlogo naknadnega posevka; travo za košnjo ali rž za žetev, ki ji sledi koruza; ozimno pšenico ali tritikalo, ki ji sledi naknadni posevek; sladkorna ali krmna pesa,

(e) „pašna živina“ pomeni govedo (razen telet, rejenih za meso), ovce, koze in konje;

(f) „obdelava gnojila“ pomeni predelavo prašičjega gnojila na dve frakciji, in sicer na trdno in tekočo, ki se uporablja za izboljšanje rabe zemljišč ter povečanje izkoristka dušika in fosforja;

(g) „obdelano gnojilo“ pomeni tekočo frakcijo, ki nastane pri obdelavi gnojila;

(h) „odplaka z nizko vsebnostjo dušika in fosfata“ pomeni obdelano gnojilo z največjo vsebnostjo dušika 1 kg na tono odplake in z največjo vsebnostjo fosfata 1 kg na tono odplake;

(i) „profil tal“ pomeni plast, ki sega do 0,90 m pod ravnijo tal, razen če je povprečna najvišja raven podzemne vode plitvejša; v tem primeru ta plast sega v globino povprečne najvišje ravni podzemne vode.

Člen 3

Področje uporabe

Ta sklep se uporablja individualno za določene poljine kmetije, na katerih se gojijo posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono ter v skladu s pogoji iz členov 4 do 7.

Člen 4

Letni zahtevek in obveznosti

1. Kmetje, ki želijo koristiti odstopanje v skladu s tem izvedbenim sklepom, vsako leto vložijo zahtevek pri pristojnih organih do 15. februarja. Za leto 2011 morajo kmetje letni zahtevek vložiti do 15. julija.

2. Skupaj z letnim zahtevkom iz odstavka 1 se pisno zavežejo, da bodo izpolnjevali pogoje iz členov 5, 6 in 7.

Člen 5

Obdelava gnojila

1. Trdna frakcija, ki nastane z obdelavo gnojila, se dostavi odobrenim obratom, kjer se reciklira, s čimer se zmanjšajo vonjave in druge emisije, izboljšajo agronomske in higienske lastnosti, olajša ravnanje z njim ter poveča izkoristek dušika in fosfata. Recikliran proizvod se ne uporablja na kmetijskih površinah v regiji Flandrija, razen v parkih, na zelenicah in zasebnih vrtovih.

2. Kmetje, ki koristijo odstopanje in obdelujejo gnojilo, vsako leto predložijo pristojnim organom podatke o količini gnojila, ki je bilo poslano v obdelavo, količini in namembnem kraju trdne frakcije in obdelanega gnojila ter njuni vsebnosti dušika in fosforja.

3. Pristojni organi določijo in redno posodabljajo priznane metodologije za oceno sestave obdelanega gnojila, razlik v sestavi in učinkovitosti obdelave za vsako kmetijo, ki koristi posamezno odstopanje.

4. Amoniak in druge emisije, ki nastanejo pri obdelavi gnojila, se zberejo in obdelajo tako, da se zmanjša vpliv na okolje in obremenjevanje okolja za tiste obrate, ki povzročajo višje emisije, kot je priporočeno, in sicer s skladiščenjem in vnosom surovih živinskih gnojil v tla. Zato bo ustanovljen in redno posodabljan popis obratov, ki zahtevajo obdelavo emisij.

Člen 6

Uporaba živinskega gnojila in drugih gnojil

1. V skladu s pogoji iz odstavkov 2–11 količina gnojila pašne živine, obdelanega gnojila ter odplak z nizko vsebnostjo dušika in fosfata, ki se vsako leto vnesejo na poljine, za katere velja odstopanje, vključno z gnojilom, ki ga vnesejo same živali, ne presega 250 kg dušika letno na hektar na poljinah, na katerih se gojijo:

(a) trava in koruza, podsejana s travo;

(b) trava za košnjo, ki ji sledi koruza;

(c) rž za žetev, ki ji sledi koruza

in 200 kg dušika letno na hektar na poljinah, na katerih se gojijo;

(d) ozimna pšenica, ki ji sledi naknadni posevek;

(e) tritikala, ki ji sledi naknadni posevek;

(f) sladkorna ali krmna pesa.

2. Obdelano gnojilo, ki ne velja za odplako z nizko vsebnostjo dušika in fosfata, se lahko vnese samo na poljine, za katere velja odstopanje, če ima razmerje med dušikom in fosforjem (N/P2O5) najmanj 3,3.

3. Vnos odplake z nizko vsebnostjo dušika in fosfata je omejen na največ 15 ton na hektar.

4. Skupni vnos dušika in fosfata ustreza potrebam zadevnega posevka po hranilih ter upošteva količino dušika v tleh in povečano vsebnost dušika v gnojilu zaradi obdelave. Za vse posevke v nobenem primeru ne sme biti večji od standardov največjega vnosa fosfata in dušika, bodisi izraženih v skupnem dušiku ali učinkovitem dušiku, kot je določeno v akcijskem programu.

5. Uporaba fosfata iz kemičnih gnojil je prepovedana na poljinah, za katere velja odstopanje.

6. Za vsako kmetijo je treba voditi načrt gnojenja za celotno površino, v katerem je opisano kolobarjenje in načrtovani vnos živinskega gnojila ter dušikovih in fosfatnih gnojil. Pripravljen mora biti vsako koledarsko leto najpozneje do 15. februarja.

Načrt gnojenja vsebuje:

(a) število glav živine, opis stavb in sistema skladiščenja, vključno z velikostjo prostora, ki je na voljo za skladiščenje gnojila;

(b) izračun proizvedenega dušika in fosforja iz gnojila na kmetiji;

(c) opis obdelave gnojila in pričakovanih lastnosti obdelanega gnojila;

(d) količino, vrsto in lastnosti gnojila, dostavljenega zunaj kmetije ali na kmetiji;

(e) kolobarjenje in površino poljin s posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono ter poljin z drugimi posevki;

(f) predvidene potrebe posevka po dušiku in fosforju na posameznih poljinah;

(g) izračun vnosa dušika in fosforja z živinskim gnojilom na posameznih poljinah;

(h) izračun vnosa dušika in fosforja s kemičnimi in drugimi gnojili na posameznih poljinah.

Načrte je treba popraviti najpozneje sedem dni po vsaki spremembi kmetijske prakse, da se zagotovi skladnost med načrti in dejansko kmetijsko prakso.

7. Vsaka kmetija pripravi bilanco gnojenja; vključuje vnesene količine in čas vnosa živinskega gnojila ter dušikovih gnojil.

8. Rezultati analize dušika in fosforja v prsti so dostopni za vsako kmetijo, za katero velja odstopanje. Vzorčenje in analiza za fosfor in dušik se morata izvesti najpozneje do 1. junija in vsaj enkrat na štiri leta za vsako območje kmetije, ki je enotno glede na kolobarjenje posevkov in lastnosti tal. Zahteva se vsaj ena analiza na pet hektarjev kmetijskega zemljišča.

9. Koncentracija nitratov v profilu tal se izmeri vsako leto jeseni in najpozneje 15. novembra na vsaj 6 % vseh poljin, za katere velja odstopanje, in 1 % drugih poljin, ki jih uporabljajo kmetije, ki koristijo odstopanje tako, da je vključenih vsaj 85 % teh kmetij. Na vsaka 2 hektara kmetijskega zemljišča se zahtevajo vsaj trije vzorci treh različnih plasti znotraj profila tal.

10. Gnojilo, obdelano gnojilo ali odplake z nizko vsebnostjo dušika in fosfata s skupno vsebnostjo dušika, višjo od 0,60 kg dušika na tono, kemična in ostala gnojila se ne trosijo na poljine, za katere velja odstopanje, med 1. septembrom in 15. februarjem naslednjega leta.

11. Vsaj dve tretjini dušika iz gnojila, razen dušika iz gnojila pašne živine, se vsako leto uporabita pred 31. majem.

Člen 7

Upravljanje zemljišč

Kmetje, ki koristijo posamezno odstopanje, izvajajo naslednje ukrepe:

(a) travišča se orjejo spomladi za vse tipe tal razen glinenih tal;

(b) travišča na glinenih tleh se orjejo pred 15. septembrom;

(c) travišča na poljinah, za katere velja odstopanje, ne vključujejo posejanih stročnic ali drugih rastlin, ki vežejo atmosferski dušik;

(d) posevki z visoko porabo dušika se posejejo v 2 tednih po oranju trave in gnojila se ne vnašajo v letu oranja trajnih travišč;

(e) naknadni posevki se posejejo v 2 tednih po žetvi ozimne pšenice ali tritikale in najpozneje 10. septembra;

(f) naknadni posevki se ne orjejo pred 15. februarjem, s čimer se zagotovi trajna pokritost obdelovalnih površin z rastlinami. S tem se pokrijejo podtalne jesenske izgube nitratov in omejijo zimske izgube.

Člen 8

Drugi ukrepi

Pristojni organi zagotovijo, da so odstopanja, odobrena za vnos obdelanega gnojila, združljiva z zmogljivostjo odobrenih obratov za obdelavo gnojila in predelavo trdne frakcije.

Člen 9

Ukrepi v zvezi s proizvodnjo in prevozom gnojila

1. Pristojni organi zagotovijo upoštevanje omejitve števila glav živine na posameznih kmetijah (pravice do emisije hranil) v regiji Flandrija v skladu z določbami iz Odredbe o gnojilih.

2. Pristojni organi zagotovijo, da se prevoz gnojila s strani akreditiranih prevoznikov beleži s sistemom geografskega določanja položaja za vse prevoze od 1. januarja 2012. Do navedenega datuma pristojni organi zagotovijo, da se prevoz gnojila s strani akreditiranih prevoznikov, ki so razvrščeni v kategorije A 5o, A 7o, B in C v skladu s členom 4 in členom 5 flamske ministrske odredbe z dne 19. julija 2007 (4), beleži s sistemom geografskega določanja položaja.

3. Pristojni organi zagotovijo, da se pred vsakim prevozom oceni sestava gnojila v zvezi s koncentracijo dušika in fosforja. Pooblaščeni laboratoriji opravijo analizo vzorcev gnojila ter sporočijo rezultate pristojnim organom in kmetu, ki prejme gnojilo.

4. Pristojni organi zagotovijo, da je dokument, ki določa količino prevažanega gnojila ter njegove vsebnosti dušika in fosforja, na voljo med prevozom.

Člen 10

Spremljanje

1. Pristojni organ zagotovi, da se oblikujejo in vsako leto posodobijo zemljevidi, ki za vsako občino prikazujejo delež kmetij, število poljin, delež živine, delež kmetijskih površin in lokalno rabo zemljišč, ki so vključeni v posamezno odstopanje. Podatki o kolobarjenju in kmetijskih praksah, ki so vključeni v posamezno odstopanje, so vsako leto zbrani in posodobljeni.

2. V skladu z Odločbo 2008/64/ES se vzpostavi mreža za spremljanje vzorčenja površinskih voda in plitvih podtalnih voda, da se oceni vpliv odstopanja na kakovost vode. Količina začetnih mest za spremljanje se v obdobju uporabe tega sklepa ne more zmanjšati in lokacija teh mest se ne more spremeniti.

3. Na kmetijskih površinah s peščenimi prstmi je spremljanje poostreno.

4. Vzdržujejo se mesta za spremljanje, ki vključujejo vsaj 150 kmetij in ki so določena v skladu z Odločbo 2008/64/ES, da se zagotovijo podatki o koncentraciji dušika in fosforja v talni vodi, mineralnem dušiku v profilu tal ter s tem povezanih izgubah dušika in fosforja skozi korenine v podzemno vodo ter o izgubah dušika in fosforja s površinskim in podzemnim odtekanjem, v skladu s pogoji odstopanja in neodstopanja. Mesta za spremljanje vključujejo glavne tipe prsti (glinasto, ilovnato, peščeno in aluvialno prst), glavne prakse gnojenja in glavne vrste posevkov. Sestava mreže za spremljanje se v času uporabe tega sklepa ne sme spreminjati.

Člen 11

Preverjanje

1. Pristojni organi zagotovijo, da so vsi zahtevki za odstopanje predmet upravnega nadzora. Če nadzor odkrije, da pogoji iz členov 5, 6 in 7 niso izpolnjeni, o tem obvestijo vlagatelja. V tem primeru velja zahtevek za zavrnjenega.

2. Program pregledov na kraju samem se vzpostavi na podlagi analize tveganja, rezultatov nadzora iz prejšnjih let in rezultatov splošnega naključnega nadzora uporabe zakonodaje o izvajanju Direktive 91/676/EGS. Pregledi na kraju samem zajemajo vsaj 5 % kmetij, ki koristijo posamezno odstopanje, z upoštevanjem pogojev iz členov 5, 6 in 7 tega sklepa. Če preverjanje pokaže neizpolnjevanje zahtev, se o tem obvesti kmeta. V tem primeru zahtevek za odstopanje naslednje leto velja za zavrnjenega.

3. Rezultati meritev iz člena 6(8) se preverijo. Če preverjanje pokaže neizpolnjevanje zahtev, vključno s tem, da je bila osnovna mejna vrednost, kot je določena v Odredbi o gnojilih, presežena, se o tem obvesti kmeta in zahtevek za odstopanje za naslednje leto za poljino ali poljine bo zavrnjen.

4. Pristojni organi zagotovijo preglede na kraju samem za vsaj 1 % dejavnosti prevoza gnojila na podlagi ocene tveganja in rezultatov upravnega nadzora iz odstavka 1. Nadzor vključuje preverjanje izpolnjevanja obveznosti glede akreditacije, oceno spremnih dokumentov, preverjanje izvora gnojila ter namembnega kraja in vzorčenja prevažanega gnojila. Kjer je to primerno, se lahko vzorčenje gnojila izvede med natovarjanjem, po potrebi z uporabo samodejnih naprav za vzorčenje gnojila, ki so nameščene na vozilih. Vzorci gnojila se analizirajo v laboratorijih, ki jih pooblastijo pristojni organi, rezultati analize pa se sporočijo kmetu, ki dobavlja gnojilo, in kmetu, ki ga prejme.

5. Pristojnim organom se dodelijo potrebna pooblastila in sredstva za preverjanje skladnosti z odstopanjem, odobrenim v skladu s tem sklepom.

Člen 12

Poročanje

Pristojni organi vsako leto do decembra in za leto 2014 do septembra predložijo poročilo, ki vključuje naslednje podatke:

(a) zemljevide, ki prikazujejo delež kmetij, delež živine, delež kmetijskih površin in lokalno rabe zemljišč ter podatke o kolobarjenju in kmetijskih praksah na kmetijah, za katere je dovoljeno odstopanje, iz člena 10(1) tega sklepa;

(b) rezultate spremljanja voda, vključno s podatki o trendih kakovosti vode za podtalne in površinske vode ter vpliv odstopanja na kakovost vode iz člena 10(2) tega sklepa;

(c) oceno ostankov nitratov v profilu tal jeseni za poljine, za katere velja odstopanje, in primerjavo s podatki in trendi o ostankih nitratov na poljinah, za katere ne velja odstopanje, za enaka kolobarjenja. Poljine, za katere ne velja odstopanje, vključujejo poljine, za katere ne velja odstopanje, na kmetijah, ki koristijo odstopanje, in poljine na preostalih kmetijah.

(d) ocenjevanje izvajanja pogojev odstopanja na podlagi nadzora na ravni kmetij in poljin ter nadzora nad prevozom gnojila in podatki, ki temeljijo na rezultatih upravnih pregledov in pregledov na kraju samem, o kmetijah, ki se ne držijo določb;

(e) podatke o obdelavi gnojila, vključno z dodatno predelavo in uporabo trdnih frakcij, ter podrobne podatke o značilnostih sistemov obdelave, njihovi učinkovitosti in sestavi obdelanega gnojila;

(f) podatke o številu kmetij, ki koristijo odstopanje, in poljin, za katere velja odstopanje, na katere se vnašajo obdelana gnojila in odplake z nizko vsebnostjo dušika in fosfata ter o njihovih obsegih;

(g) metodologije za oceno sestave obdelanega gnojila, razlik v sestavi in učinkovitosti obdelave za vsako kmetijo, ki koristi posamezno odstopanje iz člena 5(3);

(h) popis obratov za obdelavo gnojila iz člena 5(4);

(i) povzetek in oceno podatkov, pridobljenih iz mest za spremljanje iz člena 10(4).

Člen 13

Uporaba

Ta sklep se uporablja v okviru povezave z akcijskim programom za obdobje 2011–2014 za regijo Flandrija (Odredba o gnojilih) in preneha veljati 31. decembra 2014.

Člen 14

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo.

V Bruslju, 29. julija 2011 Za Komisijo Janez POTOČNIK Član Komisije

(1) UL L 375, 31.12.1991, str. 1.

(2) UL L 16, 19.1.2008, str. 28.

(3) Belgisch Staatsblad z dne 13. maja. 2011, str. 27876

(4) Belgish Staatsblad z dne 31. avgusta 2007, str. 45564, pri izvajanju nekaterih členov Odredbe o gnojilih.