IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1662

z dne 1. oktobra 2019

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz likalnih desk s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Veljavni ukrepi

(1) Svet je aprila 2007 z Uredbo (ES) št. 452/2007 uvedel dokončne protidampinške dajatve v višini od 9,9 % do 38,1 % na uvoz likalnih desk s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: Kitajska ali LRK) in Ukrajine (2); Svet je decembra 2010 z Uredbo (EU) št. 1243/2010 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz likalnih desk, ki jih proizvaja kitajski proizvajalec izvoznik likalnih desk Since Hardware (Guangzhou) Co, po novi preiskavi v skladu s členom 5 osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: prvotne preiskave).

(2) Januarja 2010 so bili ukrepi spremenjeni z Izvedbeno uredbo (EU) št. 77/2010 po pregledu novega izvoznika v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe (4).

(3) Marca 2010 so bili ukrepi spremenjeni z Izvedbeno uredbo (EU) št. 270/2010 po vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe (5).

(4) Svet je septembra 2010 z Izvedbeno uredbo (EU) št. 805/2010 ponovno uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz likalnih desk kitajskega proizvajalca izvoznika likalnih desk Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan (6), in sicer kot ukrep za izvršitev sodbe Sodišča v zadevi C-141/08 P (7).

(5) Svet je oktobra 2012 z Izvedbeno uredbo (EU) št. 987/2012 ponovno uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz likalnih desk s poreklom iz Kitajske, ki jih proizvaja družba Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd (8), in sicer kot ukrep za izvršitev sodbe Sodišča v zadevi T-274/07 (9).

(6) Svet je julija 2013 po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) in vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) št. 695/2013 ukrepe podaljšal za nadaljnjih pet let v zvezi z uvozom likalnih desk s poreklom iz Kitajske in razveljavil ukrepe za uvoz likalnih desk s poreklom iz Ukrajine (10).

1.2 Zahtevki za pregled

(7) Po objavi obvestila o bližnjem izteku (11) je Komisija prejela zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: zahtevek za pregled).

(8) Zahtevek so 20. aprila 2018 vložili trije proizvajalci Unije (Colombo New Scal SpA, Rörets Polska Sp. z.o.o. in Vale Mill (Rochdale) Ltd), ki predstavljajo več kot 50 % celotne proizvodnje likalnih desk v Uniji (v nadaljnjem besedilu: vložniki).

(9) Zahtevek za pregled je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.

1.3 Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

(10) Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 19. julija 2018 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (12) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

1.4 Preiskava

1.4.1 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

(11) Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2017 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2014 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.4.2 Zainteresirane strani

(12) Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike v EU, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike zadevne države izvoznice.

(13) Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

1.4.3 Vzorčenje

(14) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.4.3.1 Vzorčenje proizvajalcev Unije

(15) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je v skladu s členom 17 osnovne uredbe začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Vzorec so sestavljali štirje proizvajalci Unije z največjim reprezentativnim obsegom prodaje in proizvodnje v EU v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ki jih je bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Te štiri družbe so predstavljale več kot 55 % obsega proizvodnje in prodaje industrije Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zainteresirane strani so bile pozvane, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca.

(16) En proizvajalec Unije, ki ni bil vključen v začasni vzorec, je izrazil podporo začasnemu vzorčenju. Predložena ni bila nobena dodatna pripomba. Zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec se je štel kot reprezentativen za industrijo Unije.

(17) En od vzorčenih proizvajalcev Unije pozneje ni predložil izpolnjenega vprašalnika in je bil zato izključen iz vzorca proizvajalcev Unije. Preostali proizvajalci Unije so predstavljali več kot 50 % celotne proizvodnje in prodaje Unije, zato se je vzorec še vedno štel za reprezentativnega za industrijo Unije.

1.4.3.2 Vzorčenje uvoznikov

(18) Da bi se sprejela odločitev, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko bil izbran vzorec, so bili vsi nepovezani uvozniki pozvani, naj sodelujejo v tej preiskavi. Strani so bile pozvane, naj se javijo in Komisiji zagotovijo informacije, zahtevane v Prilogi II k obvestilu o začetku.

(19) Sodeloval ni noben nepovezan uvoznik iz EU.

1.4.3.3 Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz LRK

(20) Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je pozvala predstavništvo LRK pri Evropski uniji, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, ali stopi v stik z njimi.

(21) Noben proizvajalec izvoznik iz LRK ni predložil zahtevanih informacij niti ni sodeloval v preiskavi v rokih, določenih v obvestilu o začetku.

(22) Komisija je misijo Ljudske republike Kitajske obvestila, da namerava zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz LRK uporabiti člen 18 osnovne uredbe in zato ugotovitve o nadaljevanju ali ponovnem pojavu dampinga in škode v zvezi s proizvajalci izvozniki iz LRK utemeljiti na dejstvih, ki so na voljo.

1.4.4 Vprašalniki in preveritveni obiski

(23) Komisija je poslala vprašalnike vladi LRK (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada) in štirim vzorčenim proizvajalcem Unije. Kitajska vlada ni predložila izpolnjenega vprašalnika. Trije vzorčeni proizvajalci Unije so predložili izpolnjene vprašalnike.

(24) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani: proizvajalci Unije: — Colombo New Scal SpA, Italija, — Rörets Polska Spółka z.o.o., Poljska, in AB Rörets Industrier, Švedska, — Vale Mill (Rochdale) Ltd, Združeno kraljestvo.

1.4.5 Postopek določanja normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe

(25) Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo ob začetku preiskave in ki kažejo na znatna izkrivljanja v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe, je Komisija začela preiskavo na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe. Da bi Komisija pridobila informacije, ki so po njenem mnenju potrebne za preiskavo v zvezi z domnevnimi znatnimi izkrivljanji v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe, je vprašalnik poslala kitajski vladi. Poleg tega je Komisija je v točki 5.3.2 obvestila o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe v 37 dneh od datuma objave obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je v zvezi z zadevnimi viri vse proizvajalce v zadevni državi pozvala, naj v 15 dneh od datuma objave obvestila o začetku predložijo informacije, ki se zahtevajo v Prilogi III k obvestilu o začetku.

(26) Kitajska vlada ni poslala izpolnjenega vprašalnika. V predvidenem roku niso bile predložene niti informacije, zahtevane v Prilogi III k obvestilu o začetku, niti informacije o primernosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe.

(27) Komisija je v točki 5.3.2 obvestila o začetku navedla tudi, da bo glede na razpoložljive dokaze morda morala izbrati primerno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, da se določi normalna vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti.

(28) Komisija je 6. septembra 2018 z obvestilom (v nadaljnjem besedilu: obvestilo z dne 6. septembra) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti. V navedenem obvestilu je zagotovila seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so surovine, delo in energija, ki jih proizvajalci izvozniki uporabijo v proizvodnji likalnih desk. Poleg tega je na podlagi meril, ki vplivajo na izbiro neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelila tri potencialne reprezentativne države: Brazilijo, Srbijo in Turčijo.

(29) Komisija je vsem zainteresiranim stranem dala možnost, da predložijo pripombe. Komisija je prejela pripombe enega vložnika.

(30) Komisija je, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 105 in 106, odgovorila na pripombe, ki jih je prejela od vložnika v drugem obvestilu o virih za določitev normalne vrednosti z dne 26. oktobra 2018 (v nadaljnjem besedilu: obvestilo z dne 26. oktobra). Komisija je v obvestilu z dne 26. oktobra določila tudi seznam proizvodnih dejavnikov in ugotovila, da je Turčija v tej fazi najustreznejša reprezentativna država na podlagi prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe. Pripomb ni prejela.

1.4.6 Nadaljnji postopek

(31) Komisija je 4. julija 2019 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške dajatve (v nadaljnjem besedilu: dokončno razkritje). Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z razkritjem.

(32) Komisija ni prejela pripomb, ki bi nasprotovale njenim ugotovitvam.

2. IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

2.1 Izdelek, ki se pregleduje

(33) Izdelek, v zvezi s katerim se izvaja pregled zaradi izteka ukrepa, so likalne deske, prostostoječe ali ne, z ali brez sistema za vsrkavanje odvečne pare in/ali ogrevalnega sistema in/ali sistema za pihanje zraka, vključno z rokavniki, in njihovi bistveni deli, tj. podnožje, prevleka in odlagalna površina za likalnik (v nadaljnjem besedilu: izdelek, ki se pregleduje), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 3924 90 00, ex 4421 99 99, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 in ex 8516 90 00 (oznake TARIC 3924900010, 4421999910, 7323930010, 7323990010, 8516797010 in 8516900051), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.2 Podobni izdelek

(34) Sedanja preiskava v zvezi s pregledom je potrdila, da imajo, kot je bilo ugotovljeno v prvotnih preiskavah, likalne deske, proizvedene in prodane na domačem trgu na Kitajskem in v reprezentativni državi Turčiji, ter likalne deske, ki jih proizvaja in prodaja industrija Unije na trgu EU, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter enako osnovno uporabo.

(35) Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

3.1 Uvodne pripombe

(36) Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz LRK po izteku veljavnih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

(37) V preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik. Predložili niso nikakršnih informacij in zagotovili niso nikakršnih dokazil o domnevnem znatnem izkrivljanju v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe. Prav tako nobeden od proizvajalcev izvoznikov ni predložil izpolnjenega vprašalnika.

(38) Kitajska vlada ni predložila izpolnjenega vprašalnika niti ni obravnavala dokazov v spisu zadeve, ki jih je predložil vložnik, vključno z delovnim dokumentom služb Komisije o znatnih izkrivljanjih v gospodarstvu Ljudske republike Kitajske za namene preiskav trgovinske zaščite (v nadaljnjem besedilu: poročilo) (13).

(39) Komisija je 27. julija 2018 obvestila misijo Ljudske republike Kitajske, da je nameravala zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz LRK svoje ugotovitve utemeljiti na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Komisija je tudi poudarila, da je ugotovitev, ki temelji na razpoložljivih dejstvih, lahko manj ugodna za zadevno stranko, in jo pozvala, naj predloži pripombe. Misija Ljudske republike Kitajske ni predložila nobenih pripomb.

(40) Na tej podlagi so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe temeljile na razpoložljivih dejstvih, zlasti na informacijah iz zahtevka za pregled in statističnih podatkih na podlagi podatkov, ki so jih Komisiji sporočile države članice v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: podatkovna zbirka iz člena 14(6)), ter na statističnih podatkih, ki temeljijo na podatkih o izvozu, navedenih v uradni podatkovni zbirki kitajskih carinskih organov (v nadaljnjem besedilu: kitajska zbirka podatkov). Poleg tega je Komisija uporabila druge vire javno dostopnih informacij, kot so zbirka Global Trade Atlas (14) (v nadaljnjem besedilu: GTA) in podatkovne zbirke Orbis Bureau van Dijk (15) (v nadaljnjem besedilu: Orbis).

3.2 Damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

3.2.1 Normalna vrednost

(41) V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“.

(42) Vendar je v členu 2(6a)(a) osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se […] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti,“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“.

(43) Kot je podrobneje pojasnjeno v oddelku 4.2, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna.

3.2.2 Obstoj znatnih izkrivljanj

3.2.2.1 Uvod

(44) V členu 2(6a)(b) osnovne uredbe je opredeljeno, da je „[z]natno izkrivljanje […] izkrivljanje, do katerega pride, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin in energije, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države. Pri ugotavljanju obstoja znatnih izkrivljanja se med drugim upošteva možni učinek enega ali več naslednjih elementov: — ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo družbe, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice; — ali prisotnost države v družbah državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške; — ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga; — ali je prisotno pomanjkanje stečajnega prava, prava gospodarskih družb ali stvarnega prava ali diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedenega prava; — ali so stroški plač izkrivljeni; — ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države.“

(45) V skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe ocena obstoja znatnih izkrivljanj v smislu člena 2(6a)(a) med drugim upošteva neizčrpni seznam elementov iz prve določbe. V skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe se pri oceni obstoja znatnih izkrivljanj upošteva morebitni učinek enega ali več teh elementov na cene in stroške izdelka, ki se pregleduje, v državi izvoznici. Ker je ta seznam nekumulativen, za razkritje znatnih izkrivljanj ni treba upoštevati vseh elementov. Poleg tega se lahko za dokazovanje obstoja enega ali več elementov s seznama uporabijo enake dejanske okoliščine. Vendar je treba vsak sklep o znatnih izkrivljanjih v smislu člena 2(6a)(a) oblikovati na podlagi vseh razpoložljivih dokazov. Splošna ocena o obstoju izkrivljanja lahko upošteva tudi splošni okvir in razmere v državi izvoznici, zlasti kadar koncept „socialističnega tržnega gospodarstva“, ki je zapisan v kitajski ustavi, in celotni pravni sistem vladi zagotavljata znatna pooblastila za poseganje v gospodarstvo tako, da cene in stroški niso rezultat prostega razvoja tržnih sil.

(46) V členu 2(6a)(c) osnovne uredbe je določeno, da „[k]adar ima Komisija utemeljene informacije glede morebitnega obstoja znatnega izkrivljanja v smislu točke (b) v posamezni državi ali posameznem sektorju v tej državi in če je to ustrezno za učinkovito uporabo te uredbe, Komisija pripravi, objavi in redno posodablja poročilo, v katerem opiše tržne razmere iz točke (b) v tej državi ali sektorju“.

(47) Zainteresirane strani so bile pozvane, naj dokaze v spisu preiskave izpodbijejo, predložijo pripombe v zvezi z njimi ali jih dopolnijo na začetku preiskave. V zvezi s tem je Komisija že pripravila poročilo. Poročilo kaže na znatno poseganje države na več ravneh gospodarstva, vključno z določenimi izkrivljanji pri več ključnih proizvodnih dejavnikih (kot so zemljišča, energija, kapital, surovine in delo) ter v določenih sektorjih (kot sta jeklarski sektor ali kemijski sektor). Poročilo je bilo na začetku preiskave vključeno v spis preiskave.

(48) Vložnikov zahtevek je podprl tudi zgoraj navedene trditve o znatnih izkrivljanjih v smislu člena 2(6a)(b) v skladu s poročilom, zlasti v zvezi z izkrivljanjem v jeklarskem sektorju, predvsem ker je po navedbah vložnika jeklo predstavljalo najmanj 40 % skupnih proizvodnih stroškov proizvajalcev likalnih desk.

(49) Komisija je proučila, ali je na Kitajskem primerno uporabiti domače cene in stroške ali ne, ker obstajajo znatna izkrivljanja v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v spisu, vključno z dokazi v poročilu, ki temeljijo na javno dostopnih virih. Navedena analiza je zajemala pregled znatnih poseganj države v gospodarstvo LRK na splošno in tudi posebne razmere na trgu v zadevnem sektorju, vključno z izdelkom, ki se pregleduje.

(50) Kitajska vlada ni predložila pripomb ali dokazov v podporo ali za izpodbijanje obstoječih dokazov v spisu zadeve, vključno s poročilom.

3.2.2.2 Znatna izkrivljanja, ki vplivajo na domače cene in stroške v LRK

(51) Kitajski gospodarski sistem temelji na konceptu t. i. „socialističnega tržnega gospodarstva“. Ta koncept je vsebovan v kitajski ustavi in določa ekonomsko upravljanje na Kitajskem. Osrednje načelo je, da so sredstva proizvodnje „v socialistični javni lasti, tj. lasti celotnega ljudstva in skupni lasti delovnega ljudstva“. Gospodarstvo v državni lasti velja za „vodilno silo nacionalnega gospodarstva“, država pa je pristojna za „zagotavljanje njegove konsolidacije in rasti“ (16). Splošna ureditev kitajskega gospodarstva zato ne omogoča zgolj znatnih poseganj države v gospodarstvo, temveč je država za taka poseganja tudi izrecno pooblaščena. Pojem prevlade javnega lastništva nad zasebnim je prisoten v celotnem pravnem sistemu in posebej poudarjen kot splošno načelo v vseh osrednjih zakonodajnih aktih. Odličen primer je kitajsko stvarno pravo, ki se sklicuje na začetno fazo socializma in državi zaupa ohranjanje temeljnega gospodarskega sistema, v katerem ima vodilno vlogo javno lastništvo. Dopuščajo se tudi druge oblike lastništva, pravo pa jim omogoča, da se razvijajo vzporedno z državnim lastništvom (17).

(52) Poleg tega se socialistično tržno gospodarstvo v skladu s kitajsko zakonodajo razvija pod vodstvom Kitajske komunistične partije (v nadaljnjem besedilu: KKP). Strukturi kitajske države in KKP se prepletata na vseh ravneh (pravni, institucionalni, osebni) in tvorita superstrukturo, v kateri ni mogoče razlikovati med vlogo KKP in vlogo države. S spremembo kitajske ustave marca 2018 se je še bolj poudarila vodilna vloga KKP, ki je ponovno potrjena v besedilu člena 1 ustave. Za prvim stavkom določbe: „[s]ocialistični sistem je temeljni sistem Ljudske republike Kitajske“ je vstavljen nov, drugi stavek, ki se glasi: „[g]lavna lastnost socializma s kitajskimi značilnostmi je vodstvo Komunistične partije Kitajske“ (18). To kaže na nedvomen in vse večji nadzor KKP nad gospodarskim sistemom Kitajske. To vodstvo in nadzor sta del kitajskega sistema in precej presegata običajne razmere v drugih državah, kjer vlade izvajajo splošen makroekonomski nadzor v okviru meja, ki jih zagotavljajo sile prostega trga.

(53) Kitajska država izvaja interventno ekonomsko politiko pri uresničevanju ciljev, ki sovpadajo s političnim programom KKP in ne izražajo prevladujočih gospodarskih razmer na prostem trgu (19). Orodja interventne ekonomske politike, ki so jih razvili kitajski organi, so raznolika in med drugim vključujejo tudi sistem načrtovanja industrijskih dejavnosti, finančni sistem ter raven zakonodajnega okolja.

(54) Prvič, usmeritev kitajskega gospodarstva je na ravni splošnega upravnega nadzora urejena z zapletenim sistemom načrtovanja industrijskih dejavnosti, ki vpliva na vse gospodarske dejavnosti v državi. Vsi ti načrti skupaj zajemajo celovito in kompleksno podlago sektorjev in medsektorskih politik ter so prisotni na vseh ravneh upravljanja. Načrti na ravni provinc so podrobni, medtem ko so v načrtih na nacionalni ravni določeni širši cilji. V načrtih so opredeljeni tudi sredstva za podporo v ustreznih industrijah/sektorjih ter časovni okviri, v katerih je treba doseči cilje. Nekateri načrti še vedno vsebujejo izrecne cilje glede rezultatov, medtem ko so bili ti cilji običajen del prejšnjih načrtovalnih ciklov. V načrtih so bili posamezni industrijski sektorji in/ali projekti izpostavljeni kot (pozitivne ali negativne) prednostne naloge v skladu s prednostnimi nalogami vlade in dodeljeni so jim bili posebni razvojni cilji (nadgradnja industrije, mednarodna širitev itd.). Gospodarski subjekti, tj. zasebni in tisti, ki so v lasti države, morajo učinkovito prilagoditi svoje poslovne dejavnosti v skladu z dejanskimi razmerami, ki jih uvaja sistem načrtovanja. Razlog za to ni zgolj zavezujoča narava načrtov, ampak tudi to, da ustrezni kitajski organi na vseh ravneh upravljanja spoštujejo sistem načrtov in skladno s tem uporabljajo podeljena pooblastila, s čimer gospodarske subjekte spodbujajo, da upoštevajo prednostne naloge, določene v načrtih (glej tudi oddelek 3.2.2.5) (20).

(55) Drugič, na ravni dodelitve finančnih sredstev v finančnem sistemu Kitajske prevladujejo poslovne banke v državni lasti. Te banke se morajo pri oblikovanju in izvajanju svoje posojilne politike usklajevati z vladnimi cilji na področju industrijske politike in ne zgolj ocenjevati ekonomskih prednosti določenega projekta (glej tudi oddelek 3.2.2.8) (21). Enako velja za druge sestavne dele kitajskega finančnega sistema, kot so borzni trgi, trgi obveznic, trgi zasebnega kapitala itd. Prav tako so ti deli finančnega sektorja razen bančnega sektorja institucionalno in operativno vzpostavljeni na način, ki ni usmerjen k čim učinkovitejšemu delovanju finančnih trgov, temveč k zagotavljanju nadzora ter omogočanju poseganja države in komunistične partije (22).

(56) Tretjič, v zakonodajnem okolju je poseganje države v gospodarstvo zelo različno. Na primer, pravila o javnem naročanju se redno uporabljajo za doseganje ciljev politike, ki pa ne vključujejo gospodarske učinkovitosti, kar ogroža tržna načela na tem področju. Veljavna zakonodaja posebej določa, da se javno naročanje izvaja zaradi lažjega doseganja ciljev, ki jih oblikujejo državne politike. Vendar narava teh ciljev ostaja neopredeljena, zaradi česar imajo organi odločanja široko polje proste presoje (23). Na področju naložb kitajska vlada podobno ohranja znaten nadzor in vpliv nad namembnostjo in obsežnostjo državnih in zasebnih naložb. Organi uporabljajo preglede naložb ter različne spodbude, omejitve in prepovedi v zvezi z naložbami kot pomembno orodje za podpiranje ciljev industrijske politike, kot je ohranjanje državnega nadzora nad ključnimi sektorji ali krepitev domače industrije (24).

(57) Kitajski ekonomski model torej temelji na nekaterih temeljnih načelih, ki predvidevajo in spodbujajo različna poseganja države. Taka obsežna poseganja države so v nasprotju s prostim delovanjem tržnih sil, kar povzroča izkrivljanje učinkovitega razporejanja virov v skladu s tržnimi načeli (25).

3.2.2.3 Znatna izkrivljanja v skladu s prvo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo družbe, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice

(58) V LRK so družbe, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom in/ali nadzorom politik ali po navodilih države, bistveni del gospodarstva.

(59) Kar zadeva državno lastništvo v sektorju likalnih desk, kot je bilo ugotovljeno v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, je število proizvajalcev likalnih desk na Kitajskem potencialno visoko. Ker kitajska vlada ni predložila nikakršnih informacij o tem sektorju in ker je ta sektor razdrobljen, je težko na splošno sklepati o strukturi lastništva sektorja. Vendar pa v zvezi s ponudniki proizvodnih sredstev za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, kot ga je predložil vložnik, znašajo proizvodna sredstva v obliki jekla med 40 in 60 % proizvodnih stroškov proizvajalcev likalnih desk. Zato so cene jekla pomemben stroškovni dejavnik v proizvodnem procesu likalnih desk. Kakor je Komisija ugotovila v poročilu, ohranja kitajska vlada znatno stopnjo lastništva v jeklarskem sektorju. Številni veliki proizvajalci so v lasti države, pri čemer so nekateri posebej navedeni v „Načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020“ (26) kot primer dosežkov 12. petletnega programskega obdobja (kot so Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel itd.). Medtem ko je nominalno število družb v državni lasti in zasebnih družb skoraj enako, so med petimi kitajskimi proizvajalci jekla, ki so uvrščeni med deset vodilnih proizvajalcev jekla na svetu, štiri družbe v državni lasti (27). Proizvodnja ključnega dela likalnih desk je torej večinoma v državni lasti in zato v njem posreduje država.

(60) V zvezi z nadzorom države vlada in KKP ohranjata strukture, ki jima zagotavljajo neprekinjen vpliv v družbah, vključno z družbami, ki proizvajajo likalne deske in njihove dele. Država (in v številnih pogledih tudi KKP) ni samo dejavno vključena v oblikovanje in nadzor izvajanja splošnih ekonomskih politik v posameznih družbah, temveč uveljavlja svoje pravice do udeležbe pri operativnem odločanju v njih, s čimer izvaja določeno stopnjo nadzora nad kitajskimi družbami (28). Elementi, ki kažejo na obstoj takega vladnega nadzora nad družbami v sektorju proizvodnje likalnih desk in v njihovih dobavnih sektorjih, so nadalje pojasnjeni v oddelku 3.2.2.4. Poleg tega je Komisija v primeru enega od ključnih sestavnih delov, ki se uporabljajo v likalnih deskah, varjenih jeklenih cevi, ki predstavljajo 25–30 % celotnih proizvodnih stroškov, predhodno ugotovila posredovanje države, čeprav proizvodne družbe niso bile ali so bile le delno v lasti države, kar je privedlo do poslovnih odločitev, ki niso bile sprejete kot odziv na tržne signale (29). Preiskava je privedla do ugotovitve, da je prišlo do znatnega posredovanja države v sektorju kitajskih varjenih jeklenih cevi, ki v veliki meri oskrbuje proizvajalce likalnih desk in vpliva na njihove stroške.

(61) Kar zadeva nadzor politike in vodenje države v sektorju proizvodnje likalnih desk in v jeklarskem sektorju, ki je glavni dobavitelj proizvodnih sredstev, je analiza predstavljena v oddelkih 3.2.2.4 in 3.2.2.5 spodaj. Visoka raven nadzora in poseganja vlade v zadevnih sektorjih, kot je opisano v navedenih oddelkih, tudi zasebnim proizvajalcem likalnih desk preprečuje, da bi delovali v skladu s tržnimi razmerami.

(62) Zato je Komisija ugotovila, da so trge likalnih desk in njenih ključnih dobaviteljev v LRK v veliki meri oskrbovale družbe, ki so v lasti, pod nadzorom oziroma nadzorom ali vodstvom politik kitajske vlade. Komisija je tudi ugotovila, da trg ključnih jeklenih delov likalnih desk v veliki meri oskrbujejo družbe, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov.

3.2.2.4 Znatna izkrivljanja v skladu z drugo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali prisotnost države v družbah državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške

(63) Kitajski državi prisotnost v družbah omogoča, da vpliva na cene in stroške. Zlasti so celice KKP v družbah v državni lasti in tudi zasebnih družbah pomemben kanal, prek katerega lahko država vpliva na poslovne odločitve. V skladu s pravom družb LRK je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo komunistične partije (z vsaj tremi člani komunistične partije, kot je določeno v statutu komunistične partije (30)), družba pa zagotovi potrebne pogoje za dejavnosti organizacije partije. Kaže, da se v preteklosti ta zahteva ni vedno upoštevala ali strogo izvrševala. Vendar pa je KKP vsaj od leta 2016 okrepila svoje zahteve po nadzoru poslovnih odločitev v družbah v državni lasti kot politično načelo. Po poročilih naj bi KKP tudi izvajala pritisk na zasebne družbe in zahtevala, naj na prvo mesto postavijo„ patriotizem“ in sledijo partijski disciplini (31). Leta 2017 so poročali o obstoju partijskih celic v 70 % od približno 1,86 milijona zasebnih družb, pri čemer je bil vse večji pritisk, da morajo organizacije KKP imeti zadnjo besedo pri poslovnih odločitvah v svojih družbah (32). Ta pravila se na splošno uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu, v vseh sektorjih, tudi v sektorju proizvodnje likalnih desk. Zato je bilo ugotovljeno, da se uporabljajo tudi za proizvajalce likalnih desk ter dobavitelje proizvodnih sredstev za te proizvajalce.

(64) Na primer, strukture KKP se osebno prekrivajo z vodstvenim organom v primeru vsaj enega proizvajalca likalnih desk (Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd.), ki trdi, da ima „vodilno vlogo“ na trgu, kar zadeva proizvodnjo in izvoz (33). Komisija je ugotovila, da je bil predsednik upravnega odbora in izvršni direktor družbe član ljudskega političnega posvetovalnega odbora mesta Guangzhou in član stalnega odbora v okviru ljudskega političnega posvetovalnega odbora okrožja Guangzhou Huadu (34).

(65) Ti dejavniki neposredno kažejo na obstoj vpliva vlade, na primer prek navzočnosti in posredovanja KKP ter vpliva kitajske vlade na cene in stroške proizvodnje likalnih desk.

(66) Prisotnost in poseganje države v finančne trge (glej tudi oddelek 3.2.2.8) ter zagotavljanje surovin in proizvodnih sredstev imata dodatni učinek izkrivljanja na trgu (35). Glede jeklenih delov likalnih desk je Komisija v nedavnih preiskavah ugotovila, da obstajajo tesne povezave med postopki odločanja kitajskih proizvajalcev jeklenih izdelkov in državo, zlasti KKP (36).

(67) Na podlagi navedenega in ker ni bilo sodelovanja in informacij, ki bi nasprotovale navedeni predhodni ugotovitvi, je Komisija v tej fazi sklenila, da prisotnost države v kitajskih družbah, tudi v sektorju proizvodnje likalnih desk ter v finančnem sektorju in drugih sektorjih proizvodnih sredstev, v povezavi z okvirom, opisanim v oddelku 3.2.2.3 in v naslednjih oddelkih, kitajski vladi omogoča, da vpliva na cene in stroške.

3.2.2.5 Znatna izkrivljanja v skladu s tretjo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga

(68) Usmeritev kitajskega gospodarstva v veliki meri določa izpopolnjen sistem načrtovanja, ki opredeljuje prednostne naloge in predpisuje cilje, na katere se morajo osredotočiti osrednje in lokalne oblasti. Ustrezni načrti so na voljo na vseh ravneh upravljanja in zajemajo praktično vse gospodarske sektorje. Cilji, določeni v instrumentih načrtovanja, so zavezujoči, organi na vsaki ravni upravljanja pa spremljajo izvajanje načrtov na ustrezni nižji ravni upravljanja. Sistem načrtovanja na Kitajskem na splošno prispeva k temu, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (37).

(69) Komisija je ugotovila, da je videti, da javne politike in/ali dokumenti politike, ki bi se neposredno nanašali na proizvodnjo likalnih desk, ne obstajajo, vendar je proizvodnja likalnih desk še vedno predmet splošnih osrednjih dokumentov načrtovanja, kar je potrdila tudi specializirana raziskava kitajskega trga o likalnih deskah (38). V okviru te študije je bila izvedena posebna analiza razvoja sektorja na podlagi izpolnjevanja osrednjega 13. petletnega načrta.

(70) Poleg tega, kot je trdil vložnik, od 40 do 60 % stroškov proizvodnje likalnih desk prispevajo različna proizvodna sredstva iz jekla, ki se uporabljajo pri proizvodnji likalnih desk. Na strukturo stroškov in cen pri proizvodnji likalnih desk vplivajo tudi druge surovine, vključno s kemičnimi (pene, plastične mase, barvanje ali premazi) ter tekstilnimi proizvodnimi sredstvi (bombažna tkanina). V zvezi s tem je Komisija ugotovila znatno poseganje države v surovine, ki se uporabljajo za proizvodnjo likalnih desk (39). Ugotovljeno je bilo, da bi lahko veliko število dokumentov in ukrepov javne politike vplivalo na prosto gibanje tržnih sil na trgu navedenih surovin, s čimer bi vplivali na cene delov likalnih desk in hkrati na proizvodne stroške izdelka, ki se pregleduje.

(71) Na primer, jeklo je zajeto v Načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020 (13. petletni načrt za jeklo), ki zajema skoraj vse vidike razvoja industrije, vključno s cilji glede proizvodne zmogljivosti, nadgradnjo in zagotavljanjem učinkovite dobave, prestrukturiranjem industrije, finančno podporo, kvantitativnimi cilji in geografskim položajem jeklarn. Podobno 13. petletni načrt za petrokemično in kemično industrijo (2016–2020) strogo ureja kemijski sektor, zajema pa surovine, ki se uporabljajo za proizvodnjo elementov koles, kot so guma, barve in plastika.

(72) Poleg tega je za jeklarski sektor značilna velika prisotnost družb v državni lasti (glej uvodno izjavo 59). Jeklo je natančno urejeno s številnimi načrti, smernicami in drugimi dokumenti o jeklu, ki se izdajajo na nacionalni, regionalni in občinski ravni, kot je „Načrt za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020“. V njem je navedeno, da je jeklarstvo „pomemben, temeljni sektor kitajskega gospodarstva in nacionalni temelj“ (40).

(73) V „Katalogu s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013)“ (41) (v nadaljnjem besedilu: katalog) sta železarstvo in jeklarstvo navedena kot spodbujani industriji. Katalog zlasti spodbuja „[r]azvoj in uporabo tehnologij za visokozmogljive, visokokakovostne in izboljšane jeklene izdelke, ki med drugim vključujejo visokotrdne avtomobilske plošče s trdnostjo najmanj 600 MPa, visokozmogljivo jeklo za cevovode za prenos nafte in plina, visokotrdne široke in debele plošče za plovila, jeklo za pomorski inženiring, plošče srednje debeline s trdnostjo najmanj 420 MPa za stavbe, mostove in druge objekte, jeklo za železniška vozila za visoke hitrosti in težka vlečna železniška vozila, plošče iz silicijevega jekla z majhno izgubo železa in visoko magnetno indukcijo, jeklo, odporno proti koroziji in obrabi, legirano nerjavno jeklo, ki varčuje z viri (moderno feritno nerjavno jeklo, dupleksno nerjavno jeklo in nerjavno jeklo z vsebnostjo dušika), posebne jeklene palice in valjane žice za visokozmogljive osnovne dele (visokozmogljive zobnike, sornike razreda 12,9 ali več, visokotrdne vzmeti in ležaje z dolgo življenjsko dobo) in visokokakovostne posebne materiale iz kovanega jekla (med drugim jekla za orodja in modele, nerjavnega jekla in jekla za stroje)“. Veljavnost kataloga je bila potrjena z nedavno protisubvencijsko preiskavo nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla (v nadaljnjem besedilu: vroče valjani ploščati izdelki) s poreklom iz LRK (42).

(74) Na Kitajskem država močno posega tudi v kemijski sektor. Prvič, zanj je značilna prevlada družb v državni lasti. Nekatere največje kemijske družbe na Kitajskem so družbe v državni lasti, državno lastništvo pa predstavlja velik delež vseh sredstev kemijskih družb (43). Drugič, kemijski sektor je pod nadzorom države prek številnih dokumentov o načrtovanju in regulativnih dokumentov, ki so jih izdali nadaljnji zakonodajalci in upravni uradi na vseh ravneh upravljanja. Vsi ti ukrepi načrtovanja se uporabljajo na različnih upravnih ravneh, in sicer na diskrecijski, nadzorovan in sistematičen način, vlada pa jih ves čas pregleduje (44).

(75) Kot je Komisija navedla v svojem poročilu, je krovni dokument načrtovanja za upravljanje kemijskega sektorja 13. petletni načrt za petrokemično in kemično industrijo (2016–2020), ki ga je 18. oktobra 2016 izdalo ministrstvo za industrijo in informacijsko tehnologijo. Ta usmerja razvoj petrokemične in kemične industrije za obdobje 2016–2020 v skladu z določbami nacionalnega 13. petletnega načrta in strategije „Made in China 2025“. Navedeni načrt določa razvojne cilje in daje navodila za proizvodne cilje po industrijskih segmentih, hkrati pa določa tudi vladni nadzor nad proizvodnimi zmogljivostmi in nad odločitvami družb (45). Med izdelki, ki jih zajema načrt, je več proizvodnih sredstev, ki se uporabljajo pri proizvodnji likalnih desk, zlasti material za barve/premaze v obliki epoksi/poliestrskih mešanic (46). Trg za te izdelke upravlja tudi država na ravni provinc, na primer v provinci Hebei, prek 13. petletnega načrta za razvoj petrokemične industrije v provinci Hebei, ki določa razvojne vzorce za posamezne podsektorje, vključno z nadzorom zmogljivosti (ki zajema barve in poliestre) (47).

(76) Trg drugih proizvodnih sredstev za proizvodnjo likalnih desk (bombažni tekstil) prav tako upravlja kitajska država z dokumenti načrtovanja, zlasti s krovnim 13. petletnim načrtom za razvoj industrije tekstilnih izdelkov. Ta načrt določa naslednjo politiko: „izboljšati upravljanje uvoznih kvot za bombaž; povečati stopnjo uporabe kvot; zadovoljiti povpraševanje tekstilnih družb po visokokakovostnem bombažu; vzpostaviti povezavo med najnižjo ceno za rezerve bombaža ter domačimi in tujimi promptnimi tržnimi cenami, pospešiti absorpcijo rezerv bombaža; še naprej izboljševati mehanizem za oblikovanje cen bombaža, politiko subvencioniranja ciljnih cen za bombaž in ukrepe instrumentov trgovinske zaščite v zvezi z bombažem“ (48). Te usmeritve politike se nadalje odražajo v sektorskih smernicah, zlasti v 13. petletnem načrtu za razvoj industrije bombažnih tekstilnih izdelkov, ki ga je izdalo kitajsko združenje industrije bombažnih tekstilnih izdelkov. V navedenem načrtu so določeni zlasti razvojni cilji sektorja bombaža za leto 2020, vključno s povečanjem deležev prodaje, dobička in izvoza, ter cilji proizvodnje (49). V istem načrtu je tudi določeno, da bi bilo treba „[…] okrepiti regulacijo trga […] na podlagi usmerjevalnih mnenj, ki jih je država izdala o razvoju zadevnih industrij,“ zlasti s […] „spremembo trgovinskih predpisov za predelavo v skladu s proizvodnjo bombaža“ ali „zagotovitvijo skladnosti z ustreznimi industrijskimi katalogi, ki jih spremeni in izda država“ (50).

(77) Kot je razvidno iz zgoraj navedenih dokumentov načrtovanja, se zdi, da kitajska vlada razvoj trga upravlja ne le v samem sektorju likalnih desk, ampak tudi pri veliki večini proizvodnih sredstev, ki so glavni deli likalnih desk, v skladu s širokim naborom političnih orodij in direktiv, ki so med drugim povezani s sestavo in prestrukturiranjem trga, surovinami, upravljanjem zmogljivosti, obsegom izdelkov, nadgradnjo itd. S temi in drugimi sredstvi kitajska vlada usmerja in nadzira skoraj vse vidike razvoja in delovanja navedenega sektorja (51). Sedanji problem presežne zmogljivosti v kitajskem jeklarskem in kemijskem sektorju je jasen prikaz posledic politik kitajske vlade in posledičnih izkrivljanj v teh sektorjih (52). Ta izkrivljanja pa vplivajo na cene ključnih delov likalnih desk, s čimer se izkrivljajo njihovi proizvodni stroški, ki jih ni več mogoče šteti za tržne.

(78) Komisija je ugotovila, da ima kitajska vlada vzpostavljene javne politike, ki vplivajo na sile prostega trga v sektorju proizvodnje likalnih desk, zlasti z vplivanjem na sile prostega trga v sektorjih, ki dobavljajo vse dele likalnih desk.

3.2.2.6 Znatna izkrivljanja v skladu s četrto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali je prisotno pomanjkanje stečajnega prava, prava gospodarskih družb ali stvarnega prava ali diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedenega prava

(79) V skladu z informacijami v spisu kitajski stečajni sistem nezadostno izpolnjuje lastne glavne cilje, kot sta pravična poravnava zahtevkov in terjatev ter varstvo zakonitih pravic in interesov upnikov in dolžnikov. Zdi se, da to izhaja iz dejstva, da je za kitajski sistem značilno sistematično nezadostno izvrševanje, čeprav kitajsko stečajno pravo formalno temelji na podobnih načelih, kot se uporabljajo v sorodnem pravu v drugih državah, razen na Kitajskem. Število stečajev je še vedno izjemno nizko glede na obseg gospodarstva države, med drugim tudi zato, ker so postopki v primeru insolventnosti polni pomanjkljivosti, ki dejansko odvračajo od vložitve predloga za stečaj. Poleg tega ima država še vedno močno in dejavno vlogo v postopkih v primeru insolventnosti ter pogosto neposredno vpliva na njihov izid (53).

(80) Pomanjkljivosti sistema lastninskih pravic so poleg tega posebej očitne v zvezi z lastništvom zemljišč in pravicami do uporabe zemljišč na Kitajskem (54). Vsa zemljišča so last kitajske države (kmetijska zemljišča so v skupni lasti, mestna zemljišča pa v lasti države). Njihova dodelitev je izključno odvisna od države. Obstajajo pravne določbe, katerih cilj je pregledno dodeljevanje pravic do uporabe zemljišč in v skladu s tržnimi cenami, na primer z uvedbo razpisnih postopkov. Vendar se te določbe skoraj nikoli ne upoštevajo in nekateri kupci pridobijo svoja zemljišča brezplačno ali po tečaju, ki je nižji od tržnega (55). Organi si pogosto prizadevajo uresničiti posebne politične cilje, vključno z izvajanjem gospodarskih načrtov pri dodelitvi zemljišč (56).

(81) Podobno kot v drugih sektorjih kitajskega gospodarstva za sektor likalnih desk veljajo običajna pravila o kitajskem stečajnem pravu, pravu gospodarskih družb in pravu lastninskih razmerij. Tako tudi v sektorju likalnih desk prihaja do izkrivljanj, ki izhajajo od zgoraj navzdol in so posledica diskriminatorne uporabe ali nezadostnega izvrševanja stečajnega prava in prava lastninskih razmerij. Poleg tega je prejšnja preiskava razkrila, da je pri dejavnostih v zvezi s pravicami do uporabe zemljišč prišlo do izkrivljanja s strani države (57). Sedanja preiskava ni razkrila ničesar, kar bi lahko omajalo te ugotovitve. Komisija je zato predhodno sklenila, da kitajsko stečajno in nepremičninsko pravo ne deluje pravilno, kar povzroča izkrivljanja pri ohranjanju plačilno nesposobnih podjetij in pri dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK.

3.2.2.7 Znatna izkrivljanja v skladu s peto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali so stroški plač izkrivljeni

(82) Sistem tržno določenih plač se na Kitajskem ne more v celoti razviti, saj delavci in delodajalci ne morejo uveljavljati svojih pravic do kolektivne organizacije. Kitajska še ni ratificirala številnih temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti konvencij o svobodi združevanja in kolektivnih pogajanjih (58). Na podlagi nacionalne zakonodaje je dejavna samo ena sindikalna organizacija. Ta pa ni neodvisna od državnih organov, zato njeno sodelovanje pri kolektivnih pogajanjih in varstvu pravic delavcev ostaja na osnovni ravni (59). Poleg tega je mobilnost kitajske delovne sile omejena s sistemom prijave gospodinjstev, zaradi česar imajo lokalni prebivalci v določenem upravnem območju omejen dostop do celotnega sklopa prejemkov za socialno varnost in drugih prejemkov. Delavci, ki nimajo prijavljenega lokalnega prebivališča, se zato običajno znajdejo v ranljivem položaju na področju zaposlovanja in prejemajo nižji dohodek kot tisti, ki imajo prijavljeno prebivališče (60). Navedene ugotovitve so povzročile izkrivljanje stroškov plač na Kitajskem.

(83) Za sektor proizvodnje likalnih desk in dobavitelje ključnih proizvodnih sredstev, vključno z jeklarskim, kemijskim in tekstilnim sektorjem, se prav tako uporablja opisani kitajski sistem delovnega prava. Izkrivljanje stroškov plač tako vpliva na sektor likalnih desk, in sicer neposredno (saj delo predstavlja med 15 % in 35 % stroškov proizvodnje likalnih desk) in posredno (kadar so dostopni kapital ali proizvodna sredstva družb, za katere velja isti delovni sistem na Kitajskem).

(84) Komisija je zato sklenila, da so bili stroški plač izkrivljeni v sektorju proizvodnje likalnih desk in v sektorjih njihovih ključnih delov.

3.2.2.8 Znatna izkrivljanja v skladu s šesto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države

(85) Za dostop družb do kapitala na Kitajskem so značilna različna izkrivljanja.

(86) Prvič, za kitajski finančni sistem je značilen močan položaj bank v državni lasti (61), ki pri zagotavljanju dostopa do financiranja upoštevajo tudi druga merila razen ekonomske uspešnosti projekta. Banke so podobno kot nefinančne družbe v državni lasti še vedno povezane z državo, in sicer ne samo v okviru lastništva, temveč tudi prek osebnih odnosov (glavne vodstvene delavce velikih finančnih institucij v državni lasti imenuje KKP) (62), pri čemer tako kot nefinančne družbe v državni lasti redno izvajajo javne politike, ki jih oblikuje vlada. Pri tem upoštevajo izrecno pravno obveznost opravljanja svojih poslov v skladu s potrebami nacionalnega gospodarskega in družbenega razvoja ter v skladu s smernicami industrijskih politik države (63). To dopolnjujejo dodatna obstoječa pravila, ki usmerjajo finančna sredstva v sektorje, ki jih vlada določi kot spodbujane ali kako drugače pomembne sektorje (64).

(87) Čeprav se priznava, da se različne pravne določbe nanašajo na potrebo po spoštovanju normalnega bančnega ravnanja in bonitetnih pravil, kot je potreba po proučitvi kreditne sposobnosti posojilojemalca, prepričljivi dokazi, vključno z ugotovitvami na podlagi preiskav v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite, kažejo, da je vloga teh določb pri uporabi različnih pravnih instrumentov zgolj sekundarna.

(88) Bonitetne ocene v zvezi z obveznicami in posojili so poleg tega pogosto izkrivljene iz različnih razlogov, vključno z dejstvom, da na oceno tveganja vplivata strateški pomen družbe za kitajsko vlado in pomen implicitnega jamstva vlade. Ocene jasno kažejo, da kitajske bonitetne ocene sistematično ustrezajo nižjim mednarodnim ocenam.

(89) Posledica tega je, da se posojila pristransko izdajajo družbam v državni lasti, velikim, dobro povezanim zasebnim družbam in družbam v ključnih industrijskih sektorjih, kar pomeni, da razpoložljivost in strošek kapitala nista enaka za vse subjekte na trgu.

(90) Drugič, stroški izposojanja se umetno ohranjajo na nizki ravni, da bi se spodbudila rast naložb. To je povzročilo prekomerno uporabo kapitalskih naložb s čedalje nižjo donosnostjo naložb. To ponazarja nedaven porast korporativnega vzvoda v državnem sektorju kljub velikemu padcu dobičkonosnosti, kar kaže, da mehanizmi v bančnem sistemu ne upoštevajo normalnih komercialnih odzivov.

(91) Tretjič, čeprav je bila liberalizacija nominalne obrestne mere dosežena oktobra 2015, cenovni signali še vedno niso rezultat sil prostega trga, temveč nanje vplivajo izkrivljanja, ki jih povzroča vlada. Delež posojil, ki je enak referenčni vrednosti ali je nižji od nje, še vedno predstavlja 45 % vseh posojil in zdi se, da se je pospešila uporaba usmerjenih posojil, saj se je ta delež po letu 2015 kljub poslabšanju gospodarskih razmer izrazito povečal. Umetno nizke obrestne mere povzročajo prenizke cene in s tem prekomerno uporabo kapitala.

(92) Splošna rast posojil na Kitajskem pomeni poslabšanje učinkovitosti dodeljevanja kapitala brez kakršnih koli znakov omejevanja kreditiranja, ki bi bilo pričakovano v neizkrivljenem tržnem okolju. Zato se je obseg slabih posojil v zadnjih letih hitro povečal. Kitajska vlada, ki se je znašla v razmerah naraščanja tveganih posojil, se je odločila, da se izogne plačilnim zamudam. Zato se vprašanja slabih terjatev rešujejo z obnavljanjem terjatev, s čimer se ustvarjajo tako imenovane „zombi“ družbe, ali s prenosom lastništva terjatve (npr. z združevanji ali zamenjavami terjatev v lastniške deleže), ne da bi se pri tem nujno odpravila splošna težava terjatev ali obravnavali njeni glavni vzroki.

(93) Kljub nedavno sprejetim ukrepom za liberalizacijo trga na korporativni sistem posojil na Kitajskem v bistvu vplivajo znatne sistemske težave in izkrivljanja, ki so posledica stalne vseprisotne vloge države na kapitalskih trgih.

(94) Ta finančni sistem koristi tudi proizvajalcem likalnih desk ali njihovim dobaviteljem surovin in drugih proizvodnih sredstev. Preiskava dejansko ni pokazala ničesar, zaradi česar bi za sektor likalnih desk veljala drugačna pravila od splošnega znatnega poseganja države v finančnem sistemu. Zaradi tega sistema so razmere na trgu močno prizadete na vseh ravneh končnega izdelka in proizvodnje proizvodnih sredstev.

(95) Glede na navedeno je Komisija sklenila, da so imeli kitajski proizvajalci likalnih desk dostop do financiranja, ki ga ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države.

3.2.2.9 Sistemska narava opisanih izkrivljanj

(96) Komisija je ugotovila, da so izkrivljanja, opisana v poročilu, značilna za kitajsko gospodarstvo. Razpoložljivi dokazi namreč kažejo, da so dejstva in značilnosti kitajskega sistema, kot je opisan zgoraj v oddelkih 3.2.2.2 do 3.2.2.5 in delu A poročila, značilni za celotno državo in vse sektorje gospodarstva. Enako velja za opis proizvodnih dejavnikov, kot je navedeno zgoraj v oddelkih 3.2.2.6 do 3.2.2.8 in delu B poročila.

(97) Komisija opozarja, da so za proizvodnjo likalnih desk potrebna številna različna proizvodna sredstva. Ko proizvajalci likalnih desk kupijo/naročijo ta proizvodna sredstva, so cene, ki jih plačajo (in ki so zabeležene kot njihovi stroški), očitno izpostavljene istim zgoraj navedenim sistemskim izkrivljanjem. Na primer, dobavitelji proizvodnih sredstev zaposlijo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanjem. Izposodijo si lahko denar, ki je izpostavljen izkrivljanjem v finančnem sektorju/pri dodelitvi kapitala. Poleg tega zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih. Tudi v tej preiskavi ni bilo dokazov o nasprotnem.

(98) Posledica tega je, da se domače prodajne cene izdelka, ki se pregleduje, ne morejo uporabljati in da to zaznamuje tudi vse stroške proizvodnih sredstev (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje njihovih cen, kot je opisano v delih A in B poročila. Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je proizvodno sredstvo, samo proizvedeno na Kitajskem s povezovanjem številnih proizvodnih dejavnikov, izpostavljeno znatnim izkrivljanjem. Enako velja za proizvodna sredstva proizvodnih sredstev in tako dalje.

3.2.2.10 Sklep

(99) Analiza iz oddelk ov 3.2.2.2 do 3.2.2.9, ki vključuje pregled vseh razpoložljivih dokazov o poseganju Kitajske v svoje gospodarstvo na splošno ter v sektor proizvodnje likalnih desk (vključno z izdelkom, ki se pregleduje), je pokazala, da cene ali stroški, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, kot kaže dejanski ali možni učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena. Na tej podlagi in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija sklenila, da v tem primeru ni ustrezno uporabljati domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti.

(100) Komisija je zato računsko določila normalno vrednost izključno na podlagi proizvodnih in prodajnih stroškov, ki upoštevajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih proizvodnih in prodajnih stroškov v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, kot je navedeno v naslednjem oddelku.

3.2.3 Reprezentativna država

3.2.3.1 Analiza meril

(101) Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih: — stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo podoben bruto nacionalni dohodek na prebivalca kot LRK glede na podatkovno zbirko Svetovne banke (65), — proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v navedeni državi, — razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi, — kadar je več možnih reprezentativnih držav, se prednost nameni državam z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno.

(102) Kot je omenjeno v uvodni izjavi 28 obvestila z dne 6. septembra, je Komisija zainteresirane strani obvestila, da je opredelila tri možne reprezentativne države, tj. Brazilijo, Srbijo in Turčijo, ter jih pozvala, naj predložijo pripombe in predlagajo druge države. Le en od vložnikov je predložil pripombe in podprl izbiro Turčije, hkrati pa predložil argumente proti izbiri Brazilije in Srbije. Predlogov za uporabo drugih držav ni bilo.

3.2.3.2 Stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK

(103) Brazilija, Srbija in Turčija so uvrščene med države, ki imajo podobno stopnjo gospodarskega razvoja kot LRK, kar pomeni, da je Svetovna banka vse uvrstila med države z višjim srednjim dohodkom.

3.2.3.3 Proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v reprezentativni državi

(104) Na svetu je malo držav, ki proizvajajo izdelek, ki se pregleduje. Komisija je po analizi razpoložljivih podatkov in zlasti podatkov iz GTA in zbirke podatkov Orbis opredelila Brazilijo, Srbijo in Turčijo kot možne reprezentativne države za to preiskavo.

(105) En od vložnikov je predložil pripombe, v skladu s katerimi naj ravni proizvodnje in domače porabe izdelka, ki se pregleduje, v Braziliji in Srbiji naj ne bi bile dovolj velike. Vložnik je trdil, da proizvajalci v teh državah kupujejo izdelek, ki se pregleduje, iz LRK za dopolnitev lastne proizvodnje.

(106) Komisija je v odgovor na te trditve ugotovila, da vložnik ni predložil nobenih dokazov, ki bi opredeljevali raven proizvodnje v teh državah, in nobenih argumentov, zakaj se taka raven ne bi smela šteti za pomembno. Ker ni bilo nasprotnih dokazov, je Komisija na podlagi razpoložljivih informacij potrdila, da v treh državah poteka proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, zato je bila trditev zavrnjena.

3.2.3.4 Razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi

(107) Komisija je skrbno proučila vse ustrezne razpoložljive podatke v spisu, da bi določila proizvodne dejavnike v vseh treh možnih reprezentativnih državah, pri čemer je ugotovila naslednje: — Komisija je proučila statistične podatke o uvozu vseh surovin, navedenih v sporočilu z dne 6. septembra, v Brazilijo, Srbijo in Turčijo. Komisija je ugotovila, da so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom vse tri države uvažale vse zadevne surovine. — Statistični podatki o energiji (cene električne energije in plina za negospodinjske odjemalce) za obdobje preiskave v zvezi s pregledom v Turčiji in Srbiji so bili na voljo na spletišču Eurostata (66). Za Turčijo (67) in Brazilijo (68) je bilo podobne podatke mogoče najti pri ustreznem nacionalnem organu posamezne države. — Statistični podatki Mednarodne organizacije dela (v nadaljnjem besedilu: MOD) (69) so zagotovili informacije o mesečnih plačah v proizvodnem sektorju in tedenskih delovnih urah v vseh treh državah. Podobne informacije so bile za Turčijo za leto 2016 javno dostopne na spletišču turškega statističnega urada. Poleg tega so bili na spletišču Eurostata na voljo podatki o minimalni plači za leto 2015 za Turčijo in Srbijo.

(108) V skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe računsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) ter za dobiček. Poleg tega je treba določiti vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi se zajeli stroški, ki niso vključeni v proizvodne dejavnike. Komisija je posledično proučila, ali so v zgoraj navedenih treh državah obstajali proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, z javno dostopnimi finančnimi podatki v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

(109) Ta izbor je potekal na podlagi podatkovne zbirke Orbis. Ker proizvodnja likalnih desk običajno ni primarna dejavnost, je bilo za ta izbor določenih in uporabljenih več kod NACE (70): — 2434 Hladno vlečenje žice, — 2512 Proizvodnja kovinskega stavbnega pohištva, — 2599 Proizvodnja drugih kovinskih izdelkov, — 2751 Proizvodnja električnih gospodinjskih naprav, — 2752 Proizvodnja neelektričnih gospodinjskih naprav in — 3299 Druge raznovrstne predelovalne dejavnosti. Te oznake so bile povezane s proizvajalci likalnih desk, ki so bili Komisiji poznani prek zahtevka za pregled in nekaterih prejšnjih preiskav, omenjenih v uvodnih izjavah 1 do 6.

(110) Na podlagi navedene preiskave je bilo s seznama držav, ki proizvajajo likalne deske in imajo podoben gospodarski razvoj kot LRK (to so Argentina, Brazilija, Ekvador, Južna Afrika, Kolumbija, Malezija, Mehika, Peru, Rusija, Srbija, Tajska in Turčija), opredeljenih 433 dejavnih družb z razpoložljivimi finančnimi podatki v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Glede na razpoložljive podatke se zdi, da je likalne deske proizvajalo samo naslednjih pet družb: Preglednica 1 Seznam družb Država Opredeljene družbe, ki proizvajajo likalne deske Vir podatkov Spletišče (*1) BRAZILIJA 1. Metalurgica Mor SA Orbis www.mor.com.br 2. Tramontina Teec SA. Orbis www.tramontina.com.br/en/about SRBIJA 3. Preduzece Blist Doo Valjevo Orbis www.blist.rs/eng-metalna-galanterija.html TURČIJA 4. Konya Sarayli Madeni Esya Imalat Pazarlama Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi Orbis www.smsarayli.com.tr/tr/index.asp 5. Evin Celik Esya Tel Cekme Sanayi Ticaret Anonim Sirketi Orbis evincelik.com.tr/en/company-profile/

(111) Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o tem seznamu in ga dopolnijo z dodatnimi družbami v možni reprezentativni državi, ki so jim znane in imajo javno dostopne podatke. O seznamu izbranih družb ni bilo predloženih nobenih pripomb.

(112) Analiza, ki jo je izvedla Komisija, je pokazala, da je družba v Srbiji prodajala samo dva modela likalnih desk, družbi v Braziliji pa sta poleg likalnih desk prodajali številne druge izdelke, ki so najverjetneje predstavljali večji del njunega prihodka od prodaje ter upravnih, prodajnih in splošnih stroškov (PSA-stroškov). Komisija je zato sklenila, da vrednosti, ki so bile na voljo za te družbe, ne bi ustrezno predstavljale stroškov, ki so nastali pri prodaji likalnih desk.

(113) Komisija je nasprotno ugotovila, da sta turški družbi prodajali več različnih modelov likalnih desk in imeli manjši obseg proizvodnje drugih izdelkov, zato je menila, da so vrednosti, ki so na voljo za ti družbi, zelo verjetno natančnejše glede proizvodnje in prodaje likalnih desk ter ustreznejše pri zamenjavi podatkov v zvezi z neizkrivljenim in razumnim zneskom za PSA-stroške in dobiček.

3.2.3.5 Sklep glede reprezentativne države

(114) Glede na navedeno je Turčija izpolnjevala vsa merila iz člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, da se je lahko štela za ustrezno reprezentativno državo. Komisija je v obvestilu z dne 26. oktobra zainteresirane strani obvestila, da namerava kot reprezentativno državo uporabiti Turčijo, in jih pozvala k predložitvi pripomb. Pripomb ni prejela.

(115) Komisija je zato uporabila podatke o Turčiji ter turških družbah — Konya Sarayli Madeni Esya Imalat Pazarlama Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi in — Evin Celik Esya Tel Cekme Sanayi Ticaret Anonim Sirketi, na podlagi česar je določila ustrezne stroške proizvodnje in prodaje v ustrezni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe.

3.2.4 Režijski stroški proizvodnje, PSA-stroški in dobiček

(116) V skladu z drugim odstavkom člena 2(6a)(a) osnovne uredbe „računsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. Poleg tega je treba določiti vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi se zajeli stroški, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike.

(117) Za določitev neizkrivljene vrednosti režijskih stroškov proizvodnje in glede na nesodelovanje kitajskih proizvajalcev izvoznikov je Komisija uporabila razpoložljive podatke v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zato je Komisija na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled določila, kolikšen del skupnih stroškov proizvodnje, izražen v odstotkih, so bili režijski stroški proizvodnje (71). Ta odstotek je bil nato uporabljen za neizkrivljeno vrednost stroškov proizvodnje, na podlagi česar je bila pridobljena neizkrivljena vrednost režijskih stroškov proizvodnje glede na proizvodni model.

(118) Za določitev neizkrivljenega in razumnega zneska PSA-stroškov in dobička se je Komisija oprla na finančne podatke za obe turški družbi za leto 2017.

(119) Komisija je uporabila tehtano povprečje PSA-stroškov in dobička obeh družb za leto 2017 iz podatkovne zbirke Orbis.

3.2.5 Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov

(120) Komisija je v sporočilu z dne 26. oktobra navedla, da bo za računsko določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe uporabila GTA, na podlagi česar bo določila neizkrivljene stroške vseh proizvodnih dejavnikov, povezanih s surovinami. Komisija je podatke turškega statističnega urada za podatke o delu in finančne podatke, dostopne v podatkovni zbirki Orbis, za obe turški družbi, navedeni v uvodni izjavi 115, uporabila za določitev PSA-stroškov, dobička in režijskih stroškov proizvodnje.

3.2.6 Proizvodni dejavniki

(121) Za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe je Komisija analizirala vse razpoložljive podatke za proizvodne dejavnike ter se je odločila uporabiti naslednje vire in vrednosti: Preglednica 2 Proizvodni dejavniki za likalne deske Proizvodni dejavnik Oznaka HS Uvozna vrednost na enoto Vir podatkov Surovine Epoksidna mešanica / mešanica iz poliestra 3206 49 2,75 EUR/kg GTA (*2) Polipropilen 3902 10 1,08 EUR/kg GTA Prah epoksidne smole srebrne barve / epoksidne smole 3907 30 2,20 EUR/kg GTA Pena (debeline 4,6 mm) 3921 13 6,47 EUR/kg GTA Pena (poliuretan 25 kg/m3) 3921 13 6,47 EUR/kg GTA Plastična folija 3923 21 3,66 EUR/kg GTA Plastični deli 3926 30 8,31 EUR/kg GTA Bombaž 5208 52 2,74 EUR/kg GTA Bombažne tkanine (s 60 % bombaža in 40 % poliestra) 5210 51 6,73 EUR/kg GTA (*3) Hladno valjani izdelki (izdelki iz železa ali nelegiranega jekla) 7209 17 0,51 EUR/kg GTA Pločevina 7211 23 0,59 EUR/kg GTA Žica (6 mm, 8 mm) 7217 10 0,87 EUR/kg GTA Žica (4,75 mm) 7217 20 1,37 EUR/kg GTA Žica (okrogla hladno vlečena C9D 6–7 mm) 7217 90 2,24 EUR/kg GTA Jeklene cevi (22 × 0,8 ×1 190 mm) 7306 30 1,23 EUR/kg GTA Jeklene cevi (13 × 0,6 ×2 830 mm) 7306 61 1,17 EUR/kg GTA Delo Stroški dela (ni podatkov) 5,84 EUR/uro turški statistični urad (*4) Energija Električna energija zanemarljiv prispevek Zemeljski plin zanemarljiv prispevek

3.2.6.1 Surovine

(122) Likalna deska je običajno kos trdega, ozkega in ploskega materiala, zaščiten z oblogo, odporno na toploto, in pogosto z zložljivimi nogami, na njej pa se lahko likajo obleke ali posteljnina. V skladu z opredelitvijo izdelka, ki se pregleduje in je predmet te preiskave, lahko vključuje tudi sistem za vsrkavanje odvečne pare, ogrevalni sistem, sistem za pihanje zraka, rokavnike in druge dele. Primarna surovina, ki se uporablja pri likalnih deskah, je kovina, predvsem jeklo (pločevina, cevi, žice). Pri proizvodnji likalnih desk se uporabljajo tudi druge surovine, kot so barve/laki, plastični deli, pena in blago.

(123) Struktura stroškov se razlikuje glede na vrsto likalne deske, ki se proizvaja; likalne deske višjega cenovnega razreda na primer vsebujejo drugačne vrste materiala kot osnovne likalne deske. Komisija se je pri določitvi dejavnikov proizvodnje, uporabljenih v proizvodnji likalnih desk, oprla na zahtevek za pregled. Kot navedeno, v zvezi s tem pripomb ni predložila nobena zainteresirana stran. Za vse surovine je bila neizkrivljena vrednost na enoto določena s povprečno ceno uvoza v reprezentativno državo iz vseh tretjih držav razen LRK za obdobje preiskave v zvezi s pregledom, kot je bila zabeležena v GTA. Uvoz iz LRK je bil izključen zaradi obstoječih znatnih izkrivljanj v tej državi, kakor so bila ugotovljena v oddelku 4.2 zgoraj.

(124) Da bi se določila normalna vrednost, bi bilo treba v skladu z metodologijo Komisije tem uvoznim cenam prišteti uvozne dajatve za proizvodne dejavnike in material, uvožen v Turčijo, ter stroške notranjega prevoza. To bi privedlo do večje normalne vrednosti, saj bi se zaradi uvoznih dajatev dodatno zvišale uvozne cene proizvodnih dejavnikov. Posledično bi bila stopnja dampinga še višja. Komisija se je glede na ugotovitev iz uvodnih izjav 137 in 138 ter naravo te preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, ki je namesto na določitev natančnega obsega dampinga osredotočena na ugotavljanje, ali se je damping nadaljeval v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, odločila, da prilagoditve za uvozne dajatve in notranji prevoz niso potrebne.

3.2.6.2 Delo

(125) Turški statistični urad objavlja podrobne informacije o plačah v različnih gospodarskih sektorjih v Turčiji. Komisija je uporabila najnovejše razpoložljive statistične podatke (2016) (72) o povprečni urni postavki za proizvodni sektor pri več oznakah NACE REV 2 (natančneje 25, 27 in 32; podatki o plačah so na voljo samo na ravni dvoštevilčnih oznak), določenih za proizvodnjo likalnih desk.

(126) Povprečna mesečna vrednost za leto 2016 je bila ustrezno prilagojena glede na inflacijo z uporabo indeksa domačih cen proizvajalcev (73), ki ga je objavil turški statistični urad.

3.2.6.3 Energija

(127) V skladu z zahtevkom za pregled je energija (električna energija in zemeljski plin), ki se porabi v proizvodnem procesu, neznatna. Ker preiskava ni razkrila nobenih informacij, ki bi nasprotovale tej trditvi, je bila sprejeta, za namene te preiskave pa so se stroški energije šteli za zanemarljive.

3.2.7 Izračuni

(128) Za določitev računsko določene normalne vrednosti je Komisija sledila naslednjima korakoma.

(129) Prvič, Komisija je določila neizkrivljene stroške proizvodnje. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov se je Komisija oprla na informacije, ki so jih v zahtevku za pregled vložniki predložili o uporabi posameznih dejavnikov (material in delo) za proizvodnjo treh modelov likalnih desk (nižjega in višjega cenovnega razreda). Komisija je faktorje uporabe pomnožila z neizkrivljenimi stroški na enoto, kot so bili zabeleženi v reprezentativni državi Turčiji.

(130) Drugič, kot je navedeno v uvodni izjavi 117, je Komisija zgoraj opredeljenim stroškom proizvodnje dodala režijske stroške proizvodnje, PSA-stroške in dobiček. Določeni so bili na podlagi finančnih podatkov za leto 2017 za obe turški družbi (uvodna izjava 115) in ocen vložnikov v zahtevku za pregled. Komisija je neizkrivljenim stroškom proizvodnje dodala naslednje elemente: — kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 117, so bili režijski stroški proizvodnje dodani neizkrivljeni vrednosti stroškov proizvodnje ter so znašali med 14 in 24 % skupnih stroškov proizvodnje, — PSA-stroške v višini 7,62 %, ki so bili uporabljeni pri vsoti stroškov proizvodnje in režijskih stroškov proizvodnje, ter — dobiček v višini 5,91 %, ki je bil uporabljen pri vsoti proizvodnih stroškov in režijskih stroškov proizvodnje.

(131) Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe računsko določila normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna. Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev/izvoznikov ni bilo mogoče določiti, kateri modeli likalnih desk so se proizvajali na Kitajskem. Komisija se je zato v skladu s členom 18 osnovne uredbe oprla na informacije, ki jih je vložnik predložil v zahtevku za pregled. V ta namen so vložniki opredelili tri modele likalnih desk nižjega in višjega cenovnega razreda. Za te modele je bila določena normalna vrednost.

(132) Ker v preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik, je bila normalna vrednost določena na ravni države.

3.2.8 Izvozna cena

(133) Zaradi nesodelovanja so bile izvozne cene določene na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe (glej uvodno izjavo 40). Podobno kot v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa (navedenem v uvodni izjavi 6) je Komisija pri določitvi izvoznih cen uporabila podatke o uvozu iz podatkovne zbirke iz člena 14(6).

(134) Ker je v podatkovni zbirki iz člena 14(6) obseg uvoza naveden v kilogramih, je Komisija poročane vrednosti pretvorila v kose (enote) z uporabo ključa za pretvorbo, določenega v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa iz uvodne izjave 6.

(135) Ker se te cene navajajo na podlagi stroškov, zavarovanja in prevoznine (CIF), je Komisija odštela stroške prevoza med LRK in mejo EU na podlagi ocen iz zahtevka za pregled.

3.2.9 Primerjava in stopnja dampinga

(136) Komisija je računsko določeno normalno vrednost, določeno v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, primerjala s povprečno ceno izvoza, franko tovarna, za EU, kot je opredeljeno zgoraj.

(137) Ugotovljene stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja EU brez plačane dajatve, so znašale med 43 % in 67 %.

3.2.10 Sklep

(138) Komisija je zato sklenila, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval.

3.3 Verjetnost nadaljevanja dampinga iz LRK

3.3.1 Analiza elementov

(139) Komisija je po ugotovitvi obstoja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom analizirala, ali v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga.

(140) Zaradi nesodelovanja proizvajalcev/izvoznikov v LRK je Komisija svojo oceno v skladu s členom 18 osnovne uredbe oprla na razpoložljiva dejstva, tj. na ugotovitve iz prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepa, navedenega v uvodni izjavi 6 (v nadaljnjem besedilu: prejšnji pregled zaradi izteka ukrepa) ter informacije iz zahtevka za pregled, podatkovne zbirke iz člena 14(6) in kitajske podatkovne zbirke. Analizirala je naslednje elemente: proizvodno zmogljivost v LRK, cene kitajskega izvoza na trge drugih tretjih držav in privlačnost trga EU.

3.3.1.1 Proizvodna zmogljivost v LRK

(141) Zaradi nesodelovanja ni noben kitajski proizvajalec izvoznik predložil nobenih informacij o dejanski proizvodni zmogljivosti na Kitajskem. Ker ni javno dostopnih informacij o likalnih deskah, kot so statistični podatki ali tržne raziskave, so morale ugotovitve temeljiti na informacijah iz zahtevka in ugotovitvah iz prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepa kot razpoložljivih informacijah v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

(142) V prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa je bila proizvodna zmogljivost LRK ocenjena na približno 8 milijonov kosov, kar je pomenilo približno 80 % potrošnje v EU v letu 2009 in bi zajemalo skoraj 100 % potrošnje v EU v obdobju sedanje preiskave v zvezi s pregledom (8,3 milijona kosov – glej uvodno izjavo 158). V skladu s ponovnim pregledom, ki so ga organi ZDA izvedli v zvezi z enakim izdelkom, ki se uvaža iz LRK v ZDA (74), in se je 8. marca 2016 (75) zaključil s ponovno uvedbo protidampinških ukrepov proti kitajskemu uvozu likalnih desk do leta 2021 (v nadaljnjem besedilu: ponovni pregled ZDA), pa se kitajska proizvodna zmogljivost od leta 2009 povečuje, kar bi pomenilo, da je sedanja proizvodnja zmogljivost v LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom celo presegla potrošnjo v EU v istem obdobju.

(143) Poleg tega lahko na podlagi ugotovitev iz prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepa kitajski proizvajalci zlahka vzpostavijo dodatne proizvodne zmogljivosti, saj proizvodni proces večinoma temelji na delavcih. Kitajski proizvajalci likalnih desk proizvajajo tudi druge kovinske izdelke, in sicer na proizvodnih linijah, ki bi se lahko zlahka uporabile za proizvodnjo likalnih desk. Tako bi lahko kitajski proizvajalci glede na povpraševanje povečali proizvodnjo likalnih desk s premikom proizvodnje med obstoječimi proizvodnimi linijami. Tako povečanje zmogljivosti ne zahteva nobenih večjih naložb ali znanj in spretnosti, zato je prehod med različnimi izdelki enostaven. Sedanja preiskava ni razkrila nobenih informacij, ki bi zmanjšale pomen teh ugotovitev.

(144) Zato je bilo sklenjeno, da je v LRK na voljo velika proizvodna zmogljivost, ki zajema vsaj skoraj 100 % potrošnje v EU in bi jo bilo zlahka mogoče še povečati.

3.3.1.2 Cene kitajskega izvoza na trge drugih tretjih držav

(145) Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov se je Komisija pri določitvi cen izvoza s Kitajske na trge drugih tretjih držav morala opreti na razpoložljiva dejstva. Ker ni bilo na voljo nobenih drugih zanesljivejših informacij, je Komisija uporabila podatke o izvozu iz kitajske podatkovne zbirke. Čeprav so bili zbrani na ravni osemmestnih tarifnih oznak in zato ne vključujejo samo likalnih desk, ampak tudi več drugih gospodinjskih izdelkov, so se šteli za najbolj razumno razpoložljivo referenčno vrednost, ki daje smiselne informacije o možnih ravneh cen na izvoznih trgih drugih tretjih držav.

(146) V skladu s kitajsko podatkovno zbirko so bili v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v smislu obsega ZDA, EU in Japonska trije glavni izvozni trgi za LRK. ZDA in EU sta velika trga, Japonska pa veliko manjši. V smislu cene je bila povprečna cena na enoto za EU višja od cene za ZDA in podobna ceni Japonske.

(147) Kitajski proizvajalci izvozniki so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej izvažali na trg EU po dampinških cenah, kot je navedeno v uvodni izjavi 138. Kitajske izvozne cene za druge glavne izvozne trge so podobne (76) ali nižje (77) od cen za EU, kar kaže, da imajo kitajski proizvajalci izvozniki podobne izvozne vzorce tudi na trgih drugih tretjih držav. To načeloma potrjuje tudi ponovni pregled ZDA, ki mu je sledilo podaljšanje protidampinških ukrepov proti kitajskemu uvozu likalnih desk v ZDA.

3.3.1.3 Privlačnost trga EU

(148) Analiza kitajskega izvoza je pokazala, da trg EU kljub veljavnim protidampinškim ukrepom ostaja eden od najpomembnejših izvoznih trgov za kitajske proizvajalce likalnih desk. Cene kitajskega izvoza na druge trge so v povprečju nižje od cen izvoza v EU. To kaže, da je trg EU donosnejši in s tem privlačnejši za kitajske izvoznike. V primerjavi z Japonsko statistični podatki kažejo, da gre za veliko manjši trg, izvoz s Kitajske na Japonsko pa se v zadnjih letih ni znatno povečal. Glede na omejeno povpraševanje na japonskem trgu ni verjetno, da bi se kitajski izvoz na Japonsko znatno povečal.

(149) To potrjuje dejstvo, da je bil kitajski tržni delež v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kljub veljavnim protidampinškim ukrepom še vedno 11-odstoten (glej uvodno izjavo 160). Približno 80 % tega uvoza prihaja iz kitajske družbe z najnižjo individualno protidampinško dajatvijo. To jasno kaže, da EU ostaja privlačen trg za kitajske proizvajalce likalnih desk in da bi se uvoz iz LRK v primeru izteka ukrepov verjetno povečal.

(150) V okviru ponovnega pregleda ZDA, kot je omenjen v uvodni izjavi 142, je ministrstvo ZDA za trgovino marca 2016 izdalo obvestilo (78) o ohranitvi protidampinške dajatve na likalne deske iz LRK za nadaljnjih pet let, tj. do leta 2021. Stopnja protidampinške dajatve za „vse druge družbe“ je 157,68 % (79) (v primerjavi z 42,3 % v EU). Organi ZDA so med ponovnim pregledom ugotovili, da je uvoz likalnih desk iz LRK v ZDA še vedno prisoten, vendar imajo ukrepi zaviralni učinek (zmanjšanje z 1,1 milijona leta 2012 na 0,43 milijona leta 2014). Položaj se v bližnji prihodnosti najbrž ne bo spremenil.

(151) Ker je trg ZDA praktično zaprt za kitajske proizvajalce, bi se kitajski proizvajalci likalnih desk v primeru izteka ukrepov najverjetneje preusmerili ali nadaljevali svoj izvoz v EU, ta uvoz pa bi se izvajal po dampinških cenah.

(152) Na podlagi navedenega je bilo sklenjeno, da je trg EU privlačen za kitajski izvoz.

3.3.2 Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga

(153) Na podlagi znatne proizvodne zmogljivosti v LRK in zmožnosti povečanja zmogljivosti brez znatnih stroškov, določanja cen kitajskih proizvajalcev za druge tretje države in privlačnosti trga EU za kitajske proizvajalce izvoznike je Komisija sklenila, da obstaja velika verjetnost, da bi se damping po razveljavitvi protidampinških ukrepov nadaljeval.

4. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE

4.1 Proizvodnja Unije in industrija Unije

(154) V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je podobni izdelek v EU proizvajalo deset znanih proizvajalcev. Ti predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

(155) Celotna proizvodnja v Uniji je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 5,2 milijona kosov. Komisija je ta podatek določila na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik in ki jih je navzkrižno preverila s preverjenimi podatki vzorčenih družb.

4.2 Potrošnja v EU

(156) Potrošnja v EU je bila določena na podlagi obsega uvoza iz podatkovne zbirke iz člena 14(6) in obsega prodaje industrije Unije v EU, kot ga je predložil vložnik. Ta obseg prodaje je bil navzkrižno preverjen in po potrebi dopolnjen v zvezi s preverjenimi informacijami vzorčenih proizvajalcev Unije.

(157) Iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 133, je Komisija obseg uvoza iz LRK v skladu s členom 18 osnovne uredbe določila na podlagi razpoložljivih dejstev. Zato je bil obseg uvoza iz LRK določen na podlagi podatkov iz podatkovne zbirke iz člena 14(6).

(158) V obravnavanem obdobju se je potrošnja EU gibala na naslednji način: Preglednica 3 Potrošnja v EU Obseg (v tisoč kosih) 2014 2015 2016 OPP Potrošnja v EU 7 954 8 316 8 344 8 382 Indeks (2014 = 100) 100 105 105 105 Vir: podatkovna zbirka iz člena 14(6)

(159) V obravnavanem obdobju se je potrošnja v EU povečala za 5 %. To povečanje se je zgodilo med letoma 2014 in 2015, zatem je potrošnja ostala nespremenjena.

4.3 Uvoz iz LRK v EU

4.3.1 Obseg in tržni delež

(160) V obravnavanem obdobju sta se uvoz iz LRK v EU in tržni delež gibala na naslednji način: Preglednica 4 Uvoz iz LRK in tržni delež 2014 2015 2016 OPP Obseg uvoza iz LRK (v tisoč kosih) 1 258 983 597 919 Indeks (2014 = 100) 100 78 47 73 Tržni delež uvoza iz LRK 15,8 % 11,8 % 7,1 % 10,9 % Indeks (2014 = 100) 100 75 45 69 Vir: podatkovna zbirka iz člena 14(6).

(161) Uvoz se je med letoma 2014 in 2016 zmanjšal za 53 %, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je spet povečal, in sicer za 54 %. Na splošno se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 27 %. Tržni delež kitajskega uvoza je sledil enakemu trendu; s 15,8 % leta 2014 se je zmanjšal na 7,1 % leta 2016, nato pa se je spet povečal za 3,8 odstotne točke in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosegel 10,9 %. Čeprav se je tržni delež kitajskega uvoza v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšal za 31 %, je ostal znaten.

4.3.2 Cene in nelojalno nižanje prodajnih cen

(162) Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov je bilo povprečno ceno uvoza iz LRK treba v skladu s členom 18 osnovne uredbe določiti na podlagi razpoložljivih dejstev, tj. na podlagi informacij iz podatkovne zbirke iz člena 14(6) in z uporabo ključa za pretvorbo, določenega v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa. Na podlagi tega so se uvozne cene med letoma 2014 in 2015 najprej zvišale za 20 %, nato pa so se znižale na raven iz leta 2014. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so cene znašale 8,7 EUR/kos. Preglednica 5 Cene uvoza Uvoz iz LRK 2014 2015 2016 OPP Povprečna uvozna cena (v EUR/kos) 8,7 10,4 10,2 8,7 Indeks (2014 = 100) 100 120 118 100 Vir: podatkovna zbirka iz člena 14(6)

(163) Za določitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila tehtana povprečna prodajna cena vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunana nepovezanim strankam na trgu EU in prilagojena na raven cene franko tovarna (tj. brez prevoznih stroškov v EU ter po odbitku popustov in rabatov), primerjana z ustrezno tehtano povprečno ceno uvoza, kot je navedena v uvodni izjavi 162, na podlagi CIF ter nato sešteta s carinskimi in protidampinškimi dajatvami.

(164) Primerjava je pokazala, da je uvoz iz LRK nelojalno znižal cene industrije Unije za skoraj 2,3 %, izraženo kot odstotek prihodka od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v OPP. Po odbitku veljavne protidampinške dajatve je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen znašala 19,4 %.

4.4 Uvoz iz tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo

(165) Kot je opisano v uvodni izjavi 156, je bil na podlagi podatkovne zbirke iz člena 14(6) določen uvoz iz tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo. Preglednica 6 Uvoz iz tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo 2014 2015 2016 OPP Uvoz iz vseh tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo (v tisoč kosih) 2 160 2 710 3 039 2 758 Indeks (2014 = 100) 100 125 141 128 Tržni delež uvoza iz vseh tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo (v %) 27,2 % 32,6 % 36,4 % 32,9 % Indeks (2014 = 100) 100 120 134 121 Cena uvoza iz vseh tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo (v EUR/kos) 10,4 10,9 10,4 10,8 Indeks (2014 = 100) 100 105 100 104 Uvoz iz Ukrajine (v tisoč kosih) 712 908 1 009 1 009 Indeks (2014 = 100) 100 128 142 142 Tržni delež uvoza iz Ukrajine (v %) 8,9 10,9 12,1 12,0 Indeks (2014 = 100) 100 122 135 135 Cena uvoza iz Ukrajine (v EUR/kos) 11,3 10,8 10,3 10,5 Indeks (2014 = 100) 100 95 91 92 Uvoz iz Turčije (v tisoč kosih) 860 1 039 1 297 998 Indeks (2014 = 100) 100 121 151 116 Tržni delež uvoza iz Turčije (v %) 10,8 12,5 15,5 11,9 Indeks (2014 = 100) 100 116 144 110 Cena uvoza iz Turčije (v EUR/kos) 10,5 11,7 10,5 10,7 Indeks (2014 = 100) 100 111 100 102 Uvoz iz Indije (v tisoč kosih) 529 638 528 509 Indeks (2014 = 100) 100 121 100 96 Tržni delež uvoza iz Indije (v %) 6,6 7,7 6,3 6,1 Indeks (2014 = 100) 100 115 95 91 Cena uvoza iz Indije (v EUR/kos) 7,9 8,9 8,0 11,0 Indeks (2014 = 100) 100 114 102 139 Uvoz iz drugih tretjih držav (v tisoč kosih) 60 125 206 243 Indeks (2014 = 100) 100 209 346 408 Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav (v %) 0,7 1,5 2,5 2,9 Indeks (2014 = 100) 100 200 330 387 Cena uvoza iz drugih tretjih držav (v EUR/kos) 19,7 15,8 16,5 12,7 Indeks (2014 = 100) 100 81 84 64 Vir: podatkovna zbirka iz člena 14(6)

(166) Obseg uvoza iz vseh tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo, se je v obravnavanem obdobju povečal za 28 %. Obseg uvoza iz vseh tretjih držav, za katere ukrepi niso veljali, je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom skupno obsegal približno 2,8 milijona kosov, kar pomeni tržni delež v višini 32,9 %. Večina tega uvoza je bila iz Ukrajine in Turčije. Uvoz iz Ukrajine se med letoma 2014 in 2016 z 0,7 milijona kosov povečal na 1,0 milijona kosov ter v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ostal na enaki ravni. Uvoz iz Turčije se je med letoma 2014 in 2016 najprej povečal z 0,9 milijona kosov na 1,3 milijona kosov, nato pa se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom spet zmanjšal na 1,0 milijona kosov. Uvoz iz Indije je v obravnavanem obdobju ostal razmeroma stabilen (okoli 0,5–0,6 milijona kosov). Obseg uvoza iz drugih tretjih držav je bil majhen in se je v obravnavanem obdobju povečal z 0,1 milijona kosov na 0,2 milijona kosov. V smislu tržnega deleža je to pomenilo povečanje za 3 odstotne točke na 12 % za Ukrajino, povečanje za 1,1 odstotne točke na 11,9 % za Turčijo in zmanjšanje s 6,6 % leta 2014 na 6,1 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom za Indijo. Tržni delež drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju povečal z 0,7 % na 2,9 %.

(167) Povprečna cena uvoza iz Ukrajine se je znižala z 11,3 EUR/kos leta 2014 na 10,5 EUR/kos v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V istem obdobju se je povprečna cena uvoza iz Turčije nekoliko zvišala z 10,5 EUR/kos na 10,7 EUR/kos. Cena uvoza iz Indije se je znatneje zvišala s 7,9 EUR/kos leta 2014 na 11,0 EUR/kos v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Tehtana povprečna cena uvoza iz vseh tretjih držav je, vzeta kot celota, ostala razmeroma stabilna, saj se je zvišala z 10,4 EUR/kos leta 2014 na 10,8 EUR/kos v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

4.5 Gospodarski položaj industrije Unije

(168) V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh ekonomskih dejavnikov in kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

(169) Za analizo škode so bili določeni kazalniki škode na dveh ravneh: — makroekonomski kazalniki (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, produktivnost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, višina stopenj dampinga in okrevanje zaradi učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne EU, na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik, navzkrižno preverjenih glede na izpolnjene vprašalnike vzorčenih proizvajalcev Unije, — analiza mikroekonomskih kazalnikov (povprečna cena na enoto, stroški na enoto, zaloge, stroški dela, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok ter zmožnost zbiranja kapitala in možnosti za naložbe) je bila izvedena na podlagi informacij, ki so jih predložili trije vzorčeni proizvajalci Unije, ki so predložili izpolnjen vprašalnik. Ocena je temeljila na njihovih informacijah, ki so bile ustrezno preverjene med preveritvenimi obiski na kraju samem.

4.6 Makroekonomski kazalniki

4.6.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

(170) Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način: Preglednica 7 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti 2014 2015 2016 OPP Obseg proizvodnje (v tisoč kosih) 5 200 5 200 5 200 5 204 Indeks (2014 = 100) 100 100 100 100 Proizvodna zmogljivost (v tisoč kosih) 7 235 7 667 7 368 7 552 Indeks (2014 = 100) 100 106 102 104 Izkoriščenost zmogljivosti 72 % 68 % 71 % 69 % Indeks (2014 = 100) 100 94 98 96 Vir: vložnik, preverjeni odgovori na vprašalnik.

(171) Skupna proizvodnja Unije je v obravnavanem obdobju ostala stabilna, medtem ko se je zmogljivost povečala za 4 odstotne točke. To skromno povečanje proizvodne zmogljivosti je bilo predvsem posledica avtomatizacije in manjših izboljšav, s katerimi so bila odpravljena nekatera ozka grla v proizvodnem procesu. V obravnavanem obdobju se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti zaradi povečanja zmogljivosti in stalnega obsega proizvodnje zato nekoliko zmanjšala z 72 % na 69 %.

4.6.2 Obseg prodaje

(172) Obseg prodaje industrije Unije je bil določen na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik. Predložene informacije so bile navzkrižno preverjene in po potrebi dopolnjene s preverjenimi informacijami treh vzorčenih proizvajalcev Unije.

(173) V obravnavanem obdobju se je obseg prodaje industrije Unije gibal na naslednji način: Preglednica 8 Obseg prodaje V tisoč kosih 2014 2015 2016 OPP Prodaja nepovezanim strankam v EU 4 537 4 623 4 708 4 705 Indeks (2014 = 100) 100 102 104 104 Vir: vložnik, preverjeni odgovori na vprašalnik.

(174) Prodaja industrije Unije na trgu EU se je med letoma 2014 in 2016 nekoliko povečala, nato pa v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ostala stabilna. V obravnavanem obdobju se je skupaj povečala za 4 %.

4.6.3 Tržni delež

(175) Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal s 57,0 % na 56,1 %. To izvira iz dejstva, da se je prodaja industrije Unije povečala nekoliko manj (4 %) kot potrošnja EU, ki se je v obravnavanem obdobju povečala za 5 %, kot je opisano v uvodni izjavi 158. Preglednica 9 Tržni delež 2014 2015 2016 OPP Tržni delež proizvajalcev Unije 57,0 % 55,6 % 56,4 % 56,1 % Indeks (2014 = 100) 100 97 99 98 Vir: vložnik, preverjeni odgovori na vprašalnik in podatkovna zbirka iz člena 14(6).

4.6.4 Zaposlenost in produktivnost

(176) V obravnavanem obdobju sta se stopnja zaposlenosti in produktivnost gibali na naslednji način: Preglednica 10 Zaposlenost in produktivnost 2014 2015 2016 OPP Število zaposlenih (ekvivalent polnega delovnega časa) 657 689 677 646 Indeks (2014 = 100) 100 105 103 98 Produktivnost (v kosih na zaposlenega) 7 916 7 546 7 687 8 049 Indeks (2014 = 100) 100 95 97 102 Vir: vložnik, preverjeni odgovori na vprašalnik.

(177) Zaposlenost je nekoliko nihala in se v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala za 2 %. Natančneje, med letoma 2014 in 2015 se je povečala, nato pa se je med letom 2015 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom zmanjšala. Produktivnost, izmerjena kot proizvodnja (v kosih) na zaposlenega na leto, je prav tako nekoliko nihala in se v obravnavanem obdobju povečala za skupno 2 %. Na število zaposlenih in produktivnost sta vplivala dva glavna dejavnika: vertikalna integracija proizvodnega procesa na eni strani in avtomatizacija na drugi. Čeprav je prva povečala zaposlenost, je druga zmanjšala število zaposlenih in zaposlenost je bila tako razmeroma stabilna zgolj z rahlim nihanjem. Na splošno se je produktivnost tako povečala.

4.6.5 Rast

(178) Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 158 in 159, se je potrošnja v EU med letom 2014 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečala za 5 %. Obseg prodaje industrije Unije na trgu EU se je vzporedno povečal za 4 %, tržni delež industrije Unije pa se je zmanjšal za 1 %. V istem obdobju je proizvodnja industrije Unije ostala stabilna, zaposlenost pa se je nekoliko znižala ((2 %) uvodna izjava 177). Zato je mogoče skleniti, da je bila rast industrije Unije skromna in nižja od rasti trga v obravnavanem obdobju.

4.6.6 Obseg dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

(179) Damping se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval na visoki ravni. Kitajski proizvajalci izvozniki so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prav tako še naprej znatno nelojalno nižali prodajne cene industrije Unije.

(180) Obenem je raven uvoza s Kitajske ostala znatna in je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljala 10,9-odstotni tržni delež. Zato učinka višine dejanske stopnje dampinga s Kitajske na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.

4.7 Mikroekonomski kazalniki

4.7.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

(181) Povprečna prodajna cena na enoto in stroški proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v EU so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 11 Prodajna cena in stroški proizvodnje 2014 2015 2016 OPP Cena na enoto na trgu EU (v EUR/kos) 11,4 11,9 10,9 10,8 Indeks (2014 = 100) 100 104 96 94 Stroški proizvodnje na enoto (v EUR/kos) 10,5 11,0 10,3 10,2 Indeks (2014 = 100) 100 105 98 97 Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki

(182) V obravnavanem obdobju so se povprečne cene znižale za 6 %. To zmanjšanje je do določene mere odražalo spremembo na trgu, na katerem so diskontne prodajalne povečale svoj tržni delež v primerjavi s tradicionalnimi supermarketi, zaradi česar je bil pritisk na cene večji.

(183) Stroški proizvodnje na enoto so se v obravnavanem obdobju znižali za 3 %, kar je bila posledica avtomatizacije in večje vertikalne integracije, ki sta izboljšali učinkovitost. Prodajne cene pa so se znižale nekoliko bolj kot stroški, kar je med letom 2014 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom negativno vplivalo na dobičkonosnost industrije Unije, kot je prikazano v preglednici 14.

4.7.2 Stroški dela

(184) V obravnavanem obdobju so se povprečni stroški dela gibali na naslednji način: Preglednica 12 Stroški dela V EUR/zaposlenega 2014 2015 2016 OPP Povprečna plača 21 254 22 086 21 064 21 518 Indeks (2014 = 100) 100 104 99 101 Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki

(185) Povprečna plača je v obravnavanem obdobju nihala, a je kljub temu ostala stabilna. V obravnavanem obdobju se je zvišala za 1 %.

4.7.3 Končne zaloge

(186) V obravnavanem obdobju se je obseg končnih zalog gibal na naslednji način: Preglednica 13 Zaloge V tisoč kosih 2014 2015 2016 OPP Končne zaloge 214 186 186 145 Indeks (2014 = 100) 100 87 87 68 Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki

(187) Raven zalog se je v obravnavanem obdobju zniževala in je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom 32 % nižja od ravni iz leta 2014.

4.7.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

(188) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 14 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala 2014 2015 2016 OPP Dobičkonosnost prodaje v EU nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje) 6,3 6,0 4,0 3,6 Indeks (2014 = 100) 100 96 63 57 Denarni tok (v EUR) 2 389 030 2 968 258 2 334 243 1 580 721 Indeks (2014 = 100) 100 124 98 66 Naložbe (v EUR) 870 960 632 340 1 833 355 1 328 925 Indeks (2014 = 100) 100 73 210 153 Donosnost naložb (v % od neto sredstev) 11,9 11,8 7,4 6,2 Indeks (2014 = 100) 100 99 62 52 Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki

(189) Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v EU izrazila kot odstotek prihodka od te prodaje. V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Unije postopoma zmanjševala s 6,3 % leta 2014 na 3,6 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, Kljub dobičkonosnosti je raven realiziranega dobička v obravnavanem obdobju ostala pod ciljnim dobičkom, ki se je v prvotni preiskavi štel kot ustrezen za to industrijo (tj. 7,0 %).

(190) Neto denarni tok iz poslovanja se je med letoma 2014 in 2015 najprej izboljšal. Nato se je med letom 2015 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom poslabšal v skladu z dobičkonosnostjo. Raven naložb se je med letoma 2014 in 2015 najprej zmanjšala, nato pa se je povečala, zaradi česar je skupno povečanje v obravnavanem obdobju znašalo 55 %. Velik del naložb je bil namenjen povečanju ravni vertikalne integracije in avtomatizacije z namenom zmanjšanja stroškov proizvodnje. Povečanje zmogljivosti je bilo zgolj 4-odstotno in je bilo posledica povečanja učinkovitosti (glej uvodni izjavi 170 in 171).

(191) Donosnost naložb, tj. dobiček kot odstotek neto knjigovodske vrednosti naložb, se je med letom 2014 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom zmanjšala v skladu z dobičkonosnostjo.

4.8 Sklep o škodi

(192) Analiza makroekonomskih kazalnikov je pokazala, da se položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju ni znatno spremenil. Proizvodnja, tržni delež in zaposlenost industrije Unije so ostali na praktično enaki ravni, obseg prodaje pa se je nekoliko povečal, vendar manj kot potrošnja EU. Na drugi strani so se relevantni mikroekonomski kazalniki, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb, poslabšali. Z naložbami v vertikalno integracijo in avtomatizacijo je lahko industrija Unije nekoliko izboljšala svojo produktivnost in zmanjšala stroške proizvodnje na enoto.

(193) Obenem so se razmere na trgu spremenile, saj so diskontne prodajalne postale pomembnejši akter v distribuciji izdelka, ki se pregleduje. To je povzročilo večji pritisk na cene. Skupaj s cenovnim pritiskom dampinškega kitajskega uvoza, ki je imel znaten tržni delež in je nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju, je to poslabšalo finančni položaj industrije Unije, katere cene so se znižale bolj kot stroški proizvodnje.

(194) Glede na navedeno je mogoče skleniti, da se položaj industrije Unije ni bistveno poslabšal in da so bili ukrepi v zvezi s kitajskim uvozom do določene mere učinkoviti. Preprečili so zlasti, da bi industrija Unije utrpela znatno izgubo tržnega deleža. Kljub očitni stabilizaciji tržnega deleža in prizadevanjem za znižanje stroškov pa se je dobičkonosnost industrije Unije zmanjšala in v celotnem obravnavanem obdobju ostala pod ciljnim dobičkom (7 %). Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da industrija Unije ni utrpela znatne škode, vendar ostaja v negotovem položaju.

4.9 Verjetnost ponovitve škode

4.9.1 Uvodna opomba

(195) Glede na ugotovitve iz uvodnih izjav 192 do 194 je Komisija proučila, ali obstaja verjetnost ponovitve škode v primeru razveljavitve ukrepov. V zvezi s tem so bili analizirani naslednji elementi: proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v LRK, privlačnost trga EU, določanje cen kitajskih proizvajalcev izvoznikov na trgih drugih tretjih držav, verjetne ravni cen za EU v primeru razveljavitve ukrepov in učinek prihodnjega uvoza na položaj industrije Unije.

(196) Kot je navedeno v uvodni izjavi 140, je analiza zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov temeljila na uporabi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. V zvezi s tem se je Komisija oprla na podatkovno zbirko iz člena 14(6), kitajsko podatkovno zbirko in ugotovitve, objavljene v okviru ponovnega pregleda ZDA (80) iz uvodne izjave 142.

4.9.2 Proizvodna zmogljivost in neizkoriščene zmogljivosti v LRK

(197) Kot je navedeno v uvodnih izjavah 142 do 144, je kitajska proizvodna zmogljivost znatna in predstavlja vsaj skoraj 100 % potrošnje v EU. Zlahka bi jo bilo mogoče povečati brez znatnih naložb in glede na razvoj trga.

4.9.3 Privlačnost trga EU

(198) Kot je navedeno v uvodnih izjavah 148 do 152, je EU eden od glavnih izvoznih trgov za likalne deske s Kitajske. To se kratkoročno najverjetneje ne bo spremenilo, saj bodo vsaj do leta 2021 veljale visoke protidampinške dajatve na kitajski izvoz likalnih desk v ZDA (še en velik izvozni trg za Kitajsko). Sedanja preiskava je pokazala tudi, da je trg EU za kitajske proizvajalce likalnih desk privlačen v smislu cen. Kitajski proizvajalci bi zato v primeru izteka ukrepov verjetno spet izvažali na trg EU v velikih količinah in po dampinških cenah.

4.9.4 Določanje cen kitajskih proizvajalcev izvoznikov in verjetna raven cen za EU

(199) Komisija je analizirala verjetno raven cen kitajskega uvoza v EU v primeru izteka ukrepov. V zvezi s tem velja, da bi bile sedanje ravni cen za EU brez protidampinške dajatve in ravni cen na drugih večjih izvoznih trgih razumen kazalnik. Ker v preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik, je Komisija svojo analizo osnovala na informacijah iz podatkovne zbirke iz člena 14(6) in kitajske podatkovne zbirke v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

(200) V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila povprečna cena izvoza kitajs