II 
(Nezakonodajni akti)  
UREDBE  
UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1151  
z dne 1. junija 2017  
o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih 
vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do 
informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, o spremembah Direktive 2007/46/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 
ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008  
(Besedilo velja za EGP)  
EVROPSKA KOMISIJA JE –  
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,  
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji 
motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij 
o popravilu in vzdrževanju vozil (  1 ) ter zlasti členov 8 in 14(3) Uredbe,  
ob upoštevanju Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za 
odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehni čnih enot, namenjenih za taka 
vozila (okvirna direktiva) (  2 ), ter zlasti člena 39(2) Direktive,  
ob upoštevanju naslednjega:  
(1) Uredba Komisije (ES) št. 692/2008 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 (  3 ) predvideva preskušanje 
lahkih vozil v skladu z novim evropskim voznim ciklom (NEDC).  
(2) Na osnovi stalnih pregledov ustreznih postopkov, preskusnih ciklov in rezultatov preskusov, predvidenih v členu 
14(3) Uredbe (ES) št. 715/2007, je o čitno, da podatki o porabi goriva in emisijah CO  2 vozil, preskušanih v skladu 
z NEDC, niso ve č ustrezni in ne odsevajo resni čnih emisij.  
(3) Na podlagi tega je primerno v zakonodaji Unije dolo čiti nov ureditveni preskusni postopek z izvajanjem globalno 
usklajenih preskusnih postopkov za lahka vozila (WLTP).  
(4) WLTP je razvila Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo (UN/ECE), Svetovni forum za harmonizacijo 
pravilnikov o vozilih (WP.29) pa ga je marca 2014 sprejel kot globalni tehni čni predpis (GTR) št. 15.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/1  
( 1 ) UL L 171, 29.6.2007, str. 1.  
( 2 ) UL L 263, 9.10.2007, str. 1.  
( 3 ) Uredba Komisije (ES) št. 692/2008 z dne 18. julij 2008 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlament a 
in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dosto pu do 
informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 199, 28.7.2008, str. 1).
 (5) Poleg realnejših podatkov o porabi goriva in emisijah CO  2 za potrošnike in ureditvene namene WLTP oblikuje tudi 
svetovni okvir za preskušanje vozil, ki vodi k boljši mednarodni usklajenosti preskusnih zahtev.  
(6) WLTP zagotavlja celovit opis cikla preskušanja vozila za CO  2 in s predpisi urejenih emisij onesnaževal v standar ­
diziranih okoljskih pogojih. Zaradi prilagoditve homologacijskemu sistemu EU ga je nujno dopolniti z nadaljnjim 
izboljšanjem zahtev glede preglednosti za tehni čne parametre, kar bo neodvisnim subjektom omogo čilo repro ­
dukcijo rezultatov homologacijskega preskusa, in zmanjšanjem prilagodljivosti preskušanja.  
(7) Ta predlog dolo ča tudi revidiran postopek za ocenjevanje vozil glede skladnosti proizvodnje (CoP). Ker bo po 
novih dolo čbah koeficient naraš čanja emisij CoP, kot je opisan v to čki 4.2.4.1 Priloge I, verjetno pogosteje dolo čen 
na podlagi specifi čnih preskusov proizvajalca kot z uporabo privzete vrednosti, bo treba ta preskusni postopek 
pravo časno revidirati.  
(8) Medtem ko WLTP dolo ča nov preskusni ciklus in postopek za merjenje emisij, ostajajo druge obveznosti, na 
primer tiste, povezane s trajnostjo naprav za uravnavanje onesnaževanja, skladnostjo med uporabo ali informaci ­
jami za potrošnike o emisijah CO  2 ter porabi goriva, v glavnem enake tistim, dolo čenim v Uredbi (ES) 
št. 692/2008.  
(9) Da bi homologacijskim organom in proizvajalcem omogo čili uvedbo potrebnih postopkov, ki bodo ustrezali 
zahtevam te uredbe, ter da bi v čim ve čji možni meri upoštevali datume, dolo čene za za četek uporabe zahtev 
glede emisij, se Uredba uporablja za nove homologacije vozil kategorij M1, M2 in N1 razreda I od 1. septembra 
2017 ter vozil kategorije N1 razredov II in III ter vozil kategorije N2 od 1. septembra 2018, za nova vozila 
kategorij M1, M2 in vozila kategorije N1 razreda I od 1. septembra 2018 ter za vozila kategorije N1 razredov II in 
III ter vozila kategorije N2 od 1. septembra 2019.  
(10) Ker je namen te uredbe uvedba WLTP v evropsko zakonodajo, ostajajo časovni razpored in prehodne dolo čbe za 
uvedbo preskusnega postopka za dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo, nespremenjeni ob upoštevanju pred ­
hodno opisanih v uredbah Komisije (EU) 2016/427 (  1 ) in (EU) 2016/646 (  2 ). 
(11) Ukrepi iz te uredbe so usklajeni z mnenjem Tehni čnega odbora za motorna vozila –  
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:  
Člen 1  
Predmet urejanja  
Ta uredba dolo ča ukrepe za izvajanje Uredbe (ES) št. 715/2007.  
Člen 2  
Opredelitve pojmov  
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:  
1. „tip vozila glede na emisije ter informacije o popravilu in vzdrževanju vozila“ pomeni skupino vozil, ki:  
(a) se ne razlikujejo glede na merila, ki sestavljajo „družino interpolacije“, kot je opredeljena v to čki 5.6 Priloge XXI;SL L 175/2 Uradni list Evropske unije 7.7.2017  
( 1 ) Uredba Komisije (EU) 2016/427 z dne 10. marca 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 692/2008 glede emisij iz lahkih potniških in 
gospodarskih vozil (Euro 6) (UL L 82, 31.3.2016, str. 1).  
( 2 ) Uredba Komisije (EU) 2016/646 z dne 20. aprila 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 692/2008 glede emisij iz lahkih potniških in 
gospodarskih vozil (Euro 6) (UL L 109, 26.4.2016, str. 1).
 (b) sodijo v eno samo „obmo čje interpolacije CO  2 “, kot je dolo čeno v to čki 1.2.3.2 Podpriloge 6 k Prilogi XXI;  
(c) se ne razlikujejo glede na kakršne koli zna čilnosti, ki imajo pomemben vpliv na emisije iz izpušne cevi, kot so 
med drugim naslednje:  
— tipi in zaporedje naprav za uravnavanje onesnaževanja (npr. tristezni katalizator, oksidacijski katalizator, 
redukcijski lovilnik NO  x , selektivni redukcijski katalizator, redukcijski katalizator NO  x , filter za delce ali 
kombinacija naštetih v eni enoti);  
— vra čanje izpušnih plinov v valj (z ali brez, notranje/zunanje, hlajeno/nehlajeno, nizki/visoki tlak);  
2. „ES-homologacija vozila glede emisij in informacij o popravilu in vzdrževanju vozila“ pomeni ES-homologacijo vozil, 
ki je del „tipa vozila glede emisij in informacij o popravilu in vzdrževanju vozila“ glede na emisije iz izpušne cevi, 
emisije iz bloka motorja, emisije zaradi izhlapevanja, porabo goriva in dostop do informacij o diagnostiki na vozilu 
ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila;  
3. „števec prevožene poti“ pomeni tisti del opreme števca prevožene poti, ki vozniku kaže skupno razdaljo, zabeleženo 
v vozilu od za četka uporabe;  
4. „pomo č pri zagonu“ pomeni žarilne sve čke, spremembe krmiljenja za četka vbrizgavanja goriva in druge naprave, ki 
pomagajo pri vžigu motorja brez obogatitve zmesi zraka in goriva v motorju;  
5. „delovna prostornina motorja“ pomeni naslednje:  
(a) pri batnih motorjih z linearnim gibanjem batov nazivno gibno prostornino motorja;  
(b) pri motorjih z vrtljivimi bati (Wanklovi motorji) dvakratno nazivno gibno prostornino motorja;  
6. „sistem z redno regeneracijo“ pomeni napravo za uravnavanje emisij izpušnih plinov (npr. katalizator, filter za delce), 
pri kateri je po manj kot 4 000 km obi čajnega delovanja vozila potreben postopek redne regeneracije;  
7. „originalna nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja“ pomeni napravo za uravnavanje onesnaževanja ali 
sestav naprav za uravnavanje onesnaževanja, katerih tipi so navedeni v Dodatku 4 k Prilogi I k tej uredbi, vendar jih 
nosilec homologacije vozila ponuja na trgu kot samostojne tehni čne enote;  
8. „tip naprave za uravnavanje onesnaževanja“ pomeni katalizatorje in filtre za delce, ki se med seboj ne razlikujejo v 
nobenem od naslednjih bistvenih vidikov:  
(a) število podlag, struktura in material;  
(b) vrsta delovanja vsake podlage;  
(c) prostornina, razmerje med čelno površino in dolžino podlage;  
(d) vsebnost kataliti čnega materiala;  
(e) razmerje kataliti čnega materiala;  
(f) gostota celic;  
(g) mere in oblika;SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/3
 
(h) toplotna zaš čita; 
9. „vozilo z enogorivnim motorjem“ pomeni vozilo, ki je zasnovano predvsem za eno vrsto goriva;  
10. „vozilo z enogorivnim plinskim motorjem“ pomeni vozilo z enogorivnim motorjem, ki za gorivo uporablja pred ­
vsem UNP, ZP/biometan ali vodik, vendar ima lahko tudi bencinski sistem za zasilne primere ali samo za zagon, 
kadar posoda za bencin ne sprejme ve č kot 15 litrov bencina;  
11. „vozilo z dvogorivnim motorjem“ pomeni vozilo, ki ima dva lo čena sistema za hranjenje goriva in lahko za gorivo 
za časno uporablja dve razli čni vrsti goriva ter je zasnovano tako, da ga poganja le eno gorivo naenkrat;  
12. „vozilo z dvogorivnim plinskim motorjem“ pomeni vozilo z dvogorivnim motorjem, ki lahko za gorivo uporablja 
bencin in tudi UNP, ZP/biometan ali vodik;  
13. „vozilo s prilagodljivim tipom goriva“ pomeni vozilo z enim sistemom za hranjenje goriva, ki lahko za gorivo 
uporablja razli čne mešanice dveh ali ve č goriv;  
14. „vozilo s prilagodljivim tipom goriva na etanol“ pomeni vozilo s prilagodljivim tipom goriva, ki lahko za gorivo 
uporablja bencin ali mešanico etanola in bencina z do 85 % deležem etanola (E85);  
15. „vozilo s prilagodljivim tipom goriva na biodizel“ pomeni vozilo s prilagodljivim tipom goriva, ki lahko za gorivo 
uporablja mineralno dizelsko gorivo ali mešanico mineralnega dizelskega goriva in biodizla;  
16. „hibridno elektri čno vozilo (HEV)“ pomeni hibridno vozilo, pri katerem je eden od pretvornikov pogonske energije 
elektri čna naprava;  
17. „pravilno vzdrževano in uporabljano“ za preskusno vozilo pomeni, da takšno vozilo izpolnjuje merila za sprejetje 
izbranega vozila, ki so dolo čena v oddelku 2 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE (  1 ); 
18. „sistem za uravnavanje emisij“ glede sistema za diagnostiko na vozilu pomeni napravo za elektronski nadzor uprav ­
ljanja motorja in druge sestavne dele v sistemu uravnavanja emisij v izpušnih plinih ali sistemu izhlapevanja, ki 
vnašajo informacije v to napravo ali jih sprejemajo iz njega;  
19. „indikator za javljanje napak (MI)“ pomeni vidni ali slišni indikator, ki razlo čno opozori voznika vozila ob napaki na 
katerem koli delu v zvezi z emisijami, ki je povezan s sistemom za diagnostiko na vozilu, ali pa je v sistemu za 
diagnostiko na vozilu samem;  
20. „napaka“ pomeni okvaro z emisijami povezanega dela ali sistema, zaradi katere bi emisije presegle mejne vrednosti iz 
oddelka 2.3 Priloge XI, ali če sistem za diagnostiko na vozilu ne more izpolniti osnovnih zahtev za nadzor, ki so 
navedene v Prilogi XI;  
21. „sekundarni zrak“ pomeni zrak, ki prihaja v izpušni sistem prek črpalke ali sesalnega ventila ali kako druga če in je 
namenjen pospeševanju oksidacije HC in CO v toku izpušnih plinov;  
22. „vozni ciklus“ je pri sistemu za diagnostiko na vozilu sestavljen iz zagona motorja, vožnje, pri kateri bi se odkrile 
morebitne napake, in zaustavitve motorja;  
23. „dostop do informacij“ pomeni dosegljivost vseh informacij o diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in 
vzdrževanju vozila, ki so potrebne za pregled, diagnozo, servisiranje ali popravilo vozila;SL L 175/4 Uradni list Evropske unije 7.7.2017  
( 1 ) Pravilnik št. 83 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne dolo čbe za homologacijo vozil v zvezi z 
emisijami onesnaževal glede na zahteve za gorivo [2015/1038] (UL L 172, 3.7.2015, str. 1).
 24. „pomanjkljivost“ pri vozilih s sistemom za diagnostiko na vozilu pomeni, da imata najve č dva posami čna sestavna 
dela ali sistema, ki ju nadzoruje sistem za diagnostiko na vozilu, za časne ali trajne delovne zna čilnosti, ki škodljivo 
vplivajo na sicer u činkovit nadzor teh sestavnih delov ali sistemov z diagnostiko na vozilu ali ne izpolnjujejo vseh 
drugih podrobnih zahtev za diagnostiko na vozilu;  
25. „dotrajana nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja“ pomeni napravo za uravnavanje onesnaževanja, kot je 
opredeljeno v členu 3(11) Uredbe (ES) št. 715/2007, ki je zaradi starosti ali umetnih vplivov toliko dotrajana, da 
izpolnjuje zahteve iz oddelka 1 Dodatka 1 k Prilogi XI Pravilnika št. 83 UN/ECE;  
26. „informacije o diagnostiki na vozilu“ pomenijo informacije, ki se nanašajo na sistem za diagnostiko katerega koli 
elektronskega sistema na vozilu;  
27. „reagent“ pomeni kateri koli izdelek razen goriva, ki je shranjen v vozilu in se dovaja sistemu za naknadno obdelavo 
izpušnih plinov na zahtevo sistema za uravnavanje emisij;  
28. „masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo “ pomeni maso vozila s posodami za gorivo, napolnjenimi do najmanj 
90 odstotkov prostornine, vklju čno z maso voznika, goriva in teko čin ter opremljenega s standardno opremo v 
skladu s specifikacijami proizvajalca ter, če so vgrajeni, maso karoserije, kabine, naprave za vleko in rezervnimi kolesi 
ter orodji;  
29. „neuspel vžig motorja“ pomeni odsotnost zgorevanja v posameznem valju motorja s prisilnim vžigom zaradi izpada 
iskre, premajhnega odmerjanja goriva, prenizke kompresije ali zaradi kakšnega drugega razloga;  
30. „sistem ali naprava za hladni zagon“ pomeni sistem, ki za časno obogati zmes zraka/goriva v motorju in s tem 
pripomore k zagonu motorja;  
31. „enota za odjem mo či“ pomeni napravo, ki jo poganja motor in ki zagotavlja potrebno mo č za pogon pomožne 
opreme, vgrajene na vozilo;  
32. „manjši proizvajalci“ pomenijo proizvajalce vozil, katerih letna svetovna proizvodnja ne presega 10 000 enot;  
33. „elektri čni pogonski sistem“ pomeni sistem, ki ga sestavlja ena ali ve č naprav za shranjevanje elektri čne energije, ena 
ali ve č naprav za kondicioniranje elektri čne energije ter ena ali ve č elektri čnih naprav, ki pretvarjajo shranjeno 
energijo v mehansko energijo, ki jo prenašajo do koles in tako poganjajo vozilo;  
34. „povsem elektri čno vozilo“ (PEV) pomeni vozilo, opremljeno s pogonskim sistemom, ki vklju čuje izklju čno elektri čne 
naprave kot pretvornike pogonske energije in izklju čno sisteme za shranjevanje elektri čne energije s ponovnim 
polnjenjem kot sisteme za shranjevanje pogonske energije;  
35. „gorivna celica“ pomeni pretvornik energije, ki kemi čno energijo (vhod) pretvarja v elektri čno energijo (izhod) ali 
obratno;  
36. „vozilo s pogonom na gorivne celice“ (FCV) pomeni vozilo, opremljeno s pogonskim sistemom, ki vklju čuje izklju čno 
gorivne celice in elektri čne naprave kot pretvornike pogonske energije;  
37. „neto mo č“ pomeni mo č, izmerjeno na preskuševalni napravi na koncu ro čične gredi, ali enakovredno mo č, izmer ­
jeno pri ustrezni vrtilni frekvenci motorja z dodatno opremo, preskušeno v skladu s Prilogo XX (Merjenje neto mo či 
in najve čje 30-minutne mo či elektri čnega sistema za prenos mo či) ter dolo čeno pri referen čnih atmosferskih pogojih;  
38. „nazivna mo č motorja (P  rated )“ pomeni najve čjo mo č motorja v kW v skladu z dolo čbami Priloge XX k tej uredbi;SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/5
 
39. „najve čja 30-minutna mo č“ pomeni najve čjo neto mo č elektri čnega sistema za prenos mo či pri enosmernem toku, 
kot je dolo čeno v odstavku 5.3.2 Pravilnika št. 85 UN/ECE (  1 ); 
40. „hladen zagon“ glede razmerja u činkovitosti med uporabo monitorjev OBD pomeni, da je temperatura hladilne 
teko čine motorja ali enakovredna temperatura ob zagonu motorja najve č 35 °C in najve č 7 °C višja od temperature 
okolice ( če je na voljo);  
41. „dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo“ pomeni emisije vozila, ki nastajajo pri normalni uporabi;  
42. „prenosni sistem za merjenje emisij“ (PEMS) pomeni prenosni sistem za merjenje emisij, ki izpolnjuje zahteve, 
opredeljene v Dodatku 1 k Prilogi IIIA;  
43. „osnovna strategija za uravnavanje emisij“ (BES) pomeni strategijo za uravnavanje emisij, ki je aktivna v celotnem 
obsegu vrtilne frekvence in bremena motorja med uporabo vozila, razen če se aktivira pomožna strategija za 
uravnavanje emisij;  
44. „pomožna strategija za uravnavanje emisij“ (AES) pomeni strategijo za uravnavanje emisij, ki se aktivira in nadomesti 
ali spremeni osnovno strategijo za uravnavanje emisij za poseben namen ter kot odziv na poseben niz okoljskih 
pogojev ali pogojev delovanja, pri čemer se lahko izvaja le, dokler obstajajo ti pogoji;  
45. „sistem za shranjevanje goriva“ pomeni naprave, ki omogo čajo shranjevanje goriva, in jih sestavljajo posoda za 
gorivo, nastavek za polnjenje, pokrov posode za gorivo in črpalka za gorivo;  
46. „faktor prepustnosti“ (PF) pomeni emisije ogljikovodikov, kot se izražajo v prepustnosti sistema za shranjevanje 
goriva;  
47. „enoplastna posoda za gorivo“ pomeni posodo za gorivo, narejeno iz ene plasti materiala;  
48. „ve čplastna posoda za gorivo“ pomeni posodo za gorivo, narejeno iz vsaj dveh razli čnih plasti materialov, od katerih 
je ena neprepustna za ogljikovodike, vklju čno z etanolom;  
Člen 3  
Zahteve za homologacijo  
1. Za pridobitev ES-homologacije glede emisij ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila proizvajalec dokaže, da 
so vozila skladna z zahtevami te uredbe, če se preskusijo s skladu s preskusnimi postopki, dolo čenimi v prilogah IIIA do 
VIII, XI, XIV, XVI, XX in XXI. Proizvajalec hkrati tudi zagotovi, da so referen čna goriva skladna s specifikacijami iz 
Priloge IX.  
2. Vozila se preskušajo s preskusi, ki so dolo čeni na sliki I.2.4 v Prilogi I.  
3. Manjši proizvajalci lahko zahtevajo dodelitev ES-homologacije za vozilo, za katero je homologacijo izdal organ 
tretje države, na podlagi zakonodajnih aktov iz oddelka 2.1 Priloge I, namesto na podlagi zahtev, dolo čenih v Prilogah II, 
V do VIII, XI, XVI in XXI.  
Preskusi emisij za tehni čne preglede, dolo čeni v Prilogi IV, preskusi porabe goriva in emisij CO  2 , dolo čeni v Prilogi XXI, in 
zahteve za dostop do informacij o diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila, dolo čene v 
Prilogi XIV, so še vedno potrebni za pridobitev ES-homologacije glede na emisije ter informacije o popravilu in vzdrže ­
vanju vozila na podlagi tega odstavka.  
Homologacijski organ obvesti Komisijo o okoliš činah vsake homologacije, ki je podeljena v skladu s tem odstavkom.SL L 175/6 Uradni list Evropske unije 7.7.2017  
( 1 ) Pravilnik št. 85 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi v zvezi s homologacijo motorjev z 
notranjim izgorevanjem ali elektri čnih sistemov za prenos mo či, ki se uporabljajo za pogon motornih vozil kategorij M in N, glede na 
merjenje neto mo či in najve čje 30-minutne mo či elektri čnega sistema za prenos mo či (UL L 323, 7.11.2014, str. 52).
 4. Posebne zahteve za dovodne odprtine posod za gorivo in varnost elektronskih sistemov so dolo čene v oddelkih 2.2 
in 2.3 Priloge I.  
5. Proizvajalec izvede tehni čne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se v skladu s to uredbo u činkovito omejijo emisije iz 
izpušne cevi in emisije zaradi izhlapevanja v celotni obi čajni življenjski dobi vozila ter pri uporabi v normalnih razmerah.  
Ti ukrepi vklju čujejo zagotavljanje varnosti cevi, spojev in priklju čkov, ki se uporabljajo v sistemih za uravnavanje emisij, 
tako da so skladni s prvotnim konstrukcijskim namenom.  
6. Proizvajalec zagotovi, da rezultati preskusov emisij ustrezajo ustreznim mejnim vrednostim na podlagi predpisanih 
preskusnih pogojev iz te uredbe.  
7. Za preskus tipa 1, ki je dolo čen v Prilogi XXI, se vozila, ki uporabljajo UNP ali ZP/biometan, preskušajo s 
preskusom tipa 1, s katerim se ugotavlja, ali obstajajo razlike v sestavi UNP ali ZP/biometana, kot je dolo čeno v Prilogi 
XII. Na vozilih, ki jih lahko poganja bodisi bencin bodisi UNP ali ZP/biometan, se opravi preskus z obema vrstama goriva, 
pri čemer se pri UNP ali ZP/biometanu ugotavlja, ali obstajajo razlike v sestavi UNP ali ZP/biometana, kot je dolo čeno v 
Prilogi XII.  
Ne glede na zahteve iz prejšnjega pododstavka, lahko vozila, ki uporabljajo bencin ali plinasto gorivo, vendar se, če je 
bencinski sistem vgrajen samo za uporabo v sili ali samo za zagon motorja in če posoda za gorivo lahko vsebuje najve č 
15 litrov bencina, pri preskusu tipa 1 štejejo za vozila, ki jih poganja samo plinasto gorivo.  
8. Za preskus tipa 2, ki je dolo čen v Dodatku 1 k Prilogi IV, je pri normalnem prostem teku najvišja dovoljena 
vsebnost ogljikovega monoksida v izpušnih plinih tista, ki jo navaja proizvajalec vozila. Kljub temu pa najvišja vsebnost 
ogljikovega monoksida ne sme presegati 0,3 vol. %.  
Pri visokem prostem teku motorja vsebnost ogljikovega monoksida na prostornino izpušnih plinov ne sme presegati 
0,2 %, pri tem pa je vrtilna frekvenca motorja vsaj 2 000 min  -1 in vrednost lambda 1 ± 0,03 ali v skladu s tehni čnimi 
podatki proizvajalca.  
9. Proizvajalec zagotovi, da za preskus tipa 3, ki je dolo čen v Prilogi V, prezra čevalni sistem bloka motorja ne 
dovoljuje emisije nobenega plina iz okrova ro čične gredi v ozra čje. 
10. Preskus tipa 6, s katerim se merijo emisije pri nizkih temperaturah in je dolo čen v Prilogi VIII, se ne uporablja za 
dizelska vozila.  
Kljub temu pa pri vlogi za homologacijo proizvajalci homologacijskemu organu predložijo informacije, ki kažejo, da 
naprava za naknadno obdelavo dušikovih oksidov doseže dovolj visoko temperaturo za u činkovito delovanje v 400 
sekundah po hladnem zagonu pri –7 °C, kot je opisano v preskusu tipa 6.  
Poleg tega proizvajalec predloži homologacijskemu organu informacije o strategiji delovanja sistema za vra čanje izpušnih 
plinov v valj (EGR), vklju čno z informacijami o delovanju pri nizkih temperaturah.  
Te informacije vklju čujejo tudi opis morebitnih u činkov na emisije.  
Homologacijski organ ne podeli homologacije, če so predložene informacije nezadostne, da bi pokazale, da naprava za 
naknadno obdelavo dejansko doseže dovolj visoko temperaturo za u činkovito delovanje v navedenem časovnem obdobju.  
Na zahtevo Komisije homologacijski organ predloži informacije o u činkovitosti naprav za naknadno obdelavo dušikovih 
oksidov in sistema za vra čanje izpušnih plinov v valj pri nizkih temperaturah.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/7
 
11. Proizvajalec zagotovi, da v celotni obi čajni življenjski dobi vozila, ki je homologirano v skladu z Uredbo (ES) 
št. 715/2007, emisije iz vozila, dolo čene v skladu z zahtevami iz Priloge IIIA in oddane med preskusom dejanskih emisij, 
ki nastajajo med vožnjo, opravljenim v skladu z navedeno prilogo, ne presežejo vrednosti iz navedene priloge.  
Homologacija v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007 se lahko podeli samo, če je vozilo del validirane družine preskusov 
PEMS v skladu z Dodatkom 7 k Prilogi IIIA.  
Člen 4  
Zahteve za homologacijo glede sistema za diagnostiko na vozilu (OBD)  
1. Proizvajalec zagotovi, da so vsa vozila opremljena s sistemom za diagnostiko na vozilu (OBD).  
2. Sistem za diagnostiko na vozilu je zasnovan, sestavljen in nameš čen na vozilu tako, da lahko prepoznava vrsto 
okvare ali napake skozi celotno življenjsko dobo vozila.  
3. Sistem za diagnostiko na vozilu je pod pogoji normalne uporabe skladen z zahtevami te uredbe.  
4. Pri preskusu z okvarjenim sestavnim delom v skladu z Dodatkom 1 k Prilogi XI se aktivira indikator za javljanje 
napak sistema za diagnostiko na vozilu.  
Indikator nepravilnega delovanja sistema za diagnostiko na vozilu se lahko pri tem preskusu aktivira tudi, ko ravni emisij 
padejo pod mejne vrednosti sistema za diagnostiko na vozilu, ki so navedene v oddelku 2.3 Priloge XI.  
5. Proizvajalec zagotovi, da je sistem za diagnostiko na vozilu v skladu z zahtevami za u činkovitost med uporabo, ki 
so dolo čene v oddelku 3 Dodatka 1 k Prilogi XI te uredbe, v vseh razumno predvidljivih voznih razmerah.  
6. Proizvajalec nacionalnim organom in neodvisnim izvajalcem omogo či preprost dostop do podatkov, ki se nanašajo 
na u činkovitost med uporabo in jih sistem za diagnostiko na vozilu shranjuje ter sporo ča v skladu z dolo čbami oddelka 
7.6 Dodatka 1 k Prilogi XI Pravilnika št. 83 UN/ECE, brez kakršnega koli šifriranja.  
Člen 5  
Vloga za podelitev ES-homologacije za vozilo glede emisij in dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju 
vozil  
1. Proizvajalec predloži homologacijskemu organu vlogo za podelitev ES-homologacije za vozilo glede emisij in 
dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil.  
2. Vloga iz odstavka 1 se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista, ki je dolo čen v Dodatku 3 k Prilogi I.  
3. Poleg tega proizvajalec predloži naslednje informacije:  
(a) pri vozilih, ki so opremljena z motorjem s prisilnim vžigom, izjavo proizvajalca o najmanjšem odstotku neuspelih 
vžigov na skupno število vžigov, ki bi bodisi povzro čili, da emisije presežejo vrednosti iz oddelka 2.3 Priloge XI, če bi 
ta odstotek neuspelih vžigov obstajal od za četka preskusa tipa 1, kot je opisano v Prilogi XI k tej uredbi, bodisi bi 
lahko privedli do pregrevanja katalizatorja ali katalizatorjev izpušnih plinov, preden bi nastala nepopravljiva škoda;  
(b) podrobne pisne informacije, ki v celoti opisujejo delovne zna čilnosti sistema za diagnostiko na vozilu, vklju čno s 
seznamom vseh pomembnih sestavnih delov sistema za uravnavanje emisij vozila, ki jih nadzoruje sistem za diagno ­
stiko na vozilu;  
(c) opis indikatorja za javljanje napak, ki ga uporablja sistem za diagnostiko na vozilu, da voznika vozila opozori na 
prisotnost napake;SL L 175/8 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
(d) izjavo proizvajalca, da je sistem za diagnostiko na vozilu skladen z dolo čbami oddelka 3 Dodatka 1 k Prilogi XI, ki se 
nanašajo na u činkovitost med uporabo v vseh razumno predvidljivih voznih razmerah;  
(e) na črt, ki opisuje podrobna tehni čna merila in utemeljitve za pove čanje števca in imenovalca vsake nadzorne enote in 
izpolnjuje zahteve iz oddelkov 7.2 in 7.3 Dodatka 1 k Prilogi XI Pravilnika št. 83 UN/ECE, kot tudi tehni čna merila za 
onemogo čenje števcev, imenovalcev in splošnega imenovalca pod pogoji iz oddelka 7.7 Dodatka 1 k Prilogi XI 
Pravilnika št. 83 UN/ECE;  
(f) opis uvedenih ukrepov za uravnavanje nedovoljenih posegov in sprememb na ra čunalniku sistema za uravnavanje 
emisij ter števca prevožene poti, vklju čno z zabeleženimi vrednostmi prevoženih kilometrov za namene zahtev iz 
Prilog XI in XVI;  
(g) če je primerno, podrobnosti o družini vozil, kot so navedene v Dodatku 2 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE;  
(h) kadar je to primerno, kopije drugih homologacij z ustreznimi podatki za razširitev homologacij in dolo čitev faktorjev 
poslabšanja.  
4. Za namene to čke (d) odstavka 3 proizvajalec uporabi vzorec proizvajal čevega potrdila o skladnosti z zahtevami za 
učinkovitost sistema za diagnostiko na vozilu med uporabo, kot je dolo čen v Dodatku 7 k Prilogi I.  
5. Za namene to čke (e) odstavka 3 homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, informacije iz navedene to čke da 
na voljo homologacijskim organom ali Komisiji na njihovo zahtevo.  
6. Za namene iz to čk (d) in (e) odstavka 3 homologacijski organi ne homologirajo vozila, če so predložene informacije 
neprimerne za izpolnitev zahtev iz oddelka 3 Dodatka 1 k Prilogi XI.  
Odstavki 7.2, 7.3 in 7.7 Dodatka 1 k Prilogi XI Pravilnika št. 83 UN/ECE se uporabljajo v vseh razumno predvidljivih 
voznih razmerah.  
Pri oceni izvajanja zahtev, dolo čenih v teh odstavkih, homologacijski organi upoštevajo stopnjo tehnološkega razvoja.  
7. Za namene iz to čke (f) odstavka 3 ukrepi, sprejeti za prepre čevanje nedovoljenih posegov in sprememb v ra ču­
nalniku sistema za uravnavanje emisij, vklju čujejo pripomo ček za posodabljanje s programom, ki ga je odobril proizva ­
jalec, ali umerjanje.  
8. Za preskuse, ki so opredeljeni na sliki I.2.4 v Prilogi I, proizvajalec tehni čni službi, ki je pristojna za homologacijske 
preskuse, predloži vozilo, reprezentativno za tip, ki se homologira.  
9. Vloga za podelitev homologacije za vozila z enogorivnim motorjem, dvogorivnim motorjem in prilagodljivim 
tipom goriva izpolnjuje dodatne zahteve iz oddelkov 1.1 in 1.2 Priloge I.  
10. Spremembe znamke sistema, sestavnega dela ali samostojne tehni čne enote, do katerih pride po homologaciji, 
homologacije ne razveljavijo samodejno, razen če se njihove izvirne zna čilnosti ali tehni čni parametri spremenijo tako, da 
to vpliva na funkcionalnost motorja ali sistema za uravnavanje onesnaževanja.  
11. Proizvajalec zagotovi tudi razširjen dokumentacijski paket z naslednjimi informacijami:  
(a) informacije o delovanju vseh pomožnih strategij in osnovnih strategij za uravnavanje emisij, vklju čno z opisom 
parametrov, ki jih spremeni katera koli pomožna strategija za uravnavanje emisij, in mejnih pogojev, pod katerimi 
deluje pomožna strategija za uravnavanje emisij, ter navedbo pomožne in osnovne strategije za uravnavanje emisij, ki 
bosta verjetno aktivni v pogojih za preskusne postopke iz te uredbe;SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/9
 
(b) opis krmilne logike sistema za dovod goriva, strategij krmiljenja in preklopnih to čk v vseh na činih delovanja;  
(c) opis na čina iztekanja, če obstaja, iz odstavka 4.2.1.8.5 Podpriloge 4 k Prilogi XXI in opis na čina delovanja morebit ­
nega dinamometra vozila iz odstavka 1.2.4 Podpriloge 6 k Prilogi XXI.  
12. Razširjeni dokumentacijski paket iz odstavka 11(a) in (b) ostane strogo zaupen. Hrani ga lahko homologacijski 
organ ali pa ga po presoji homologacijskega organa obdrži proizvajalec. Če dokumentacijski paket hrani proizvajalec, ga 
homologacijski organ po pregledu in odobritvi ozna či ter datira. Dokumentacija je homologacijskemu organu na voljo za 
pregled v času homologacije ali kadar koli med veljavnostjo homologacije.  
Člen 6  
Upravne dolo čbe za ES-homologacijo vozila glede emisij in dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju 
vozil  
1. Če so vse ustrezne zahteve izpolnjene, homologacijski organ podeli ES-homologacijo in izda homologacijsko 
številko v skladu s sistemom števil čenja, ki je dolo čen v Prilogi VII k Direktivi 2007/46/ES.  
Ne glede na dolo čbe Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES, se del 3 homologacijske številke sestavi v skladu z Dodatkom 6 
k Prilogi I k tej uredbi.  
Homologacijski organ ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila.  
2. Z odstopanjem od odstavka 1 se na zahtevo proizvajalca vozilo s sistemom za diagnostiko na vozilu lahko sprejme 
v homologacijo glede emisij in dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, čeprav ima sistem eno ali ve č 
pomanjkljivosti, zaradi katerih ne izpolnjuje v celoti posebnih zahtev iz Priloge XI, pod pogojem, da so izpolnjene 
posebne upravne dolo čbe iz oddelka 3 navedene priloge.  
Homologacijski organ o odlo čitvi za podelitev takšne homologacije obvesti vse homologacijske organe v drugih državah 
članicah v skladu z zahtevami iz člena 8 Direktive 2007/46/ES.  
3. Pri podeljevanju ES-homologacije v skladu z dolo čili odstavka 1 homologacijski organ izda certifikat o ES-homo ­
logaciji, ki se pripravi po vzorcu iz Dodatka 4 k Prilogi I.  
Člen 7  
Spremembe homologacij  
Členi 13, 14 in 16 Direktive 2007/46/ES se uporabljajo za vse spremembe homologacij, odobrene v skladu z Uredbo (ES) 
št. 715/2007.  
Na zahtevo proizvajalca se dolo čbe iz oddelka 3 Priloge I uporabljajo brez potrebe po dodatnih preskusih samo za vozila 
istega tipa.  
Člen 8  
Skladnost proizvodnje  
1. V skladu z dolo čbami iz člena 12 Direktive 2007/46/ES se sprejmejo ukrepi za zagotovitev skladnosti proizvodnje.  
Poleg tega se uporabljajo tudi dolo čbe iz oddelka 4 Priloge I k tej uredbi in ustrezne statisti čne metode iz Dodatkov 1 in 
2 k navedeni prilogi.  
2. Skladnost proizvodnje se preveri na osnovi opisa v certifikatu o homologaciji, ki je dolo čen v Dodatku 4 k Prilogi I 
k tej uredbi.SL L 175/10 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Člen 9  
Skladnost vozil med uporabo  
1. Ukrepi za zagotavljanje skladnosti med uporabo za vozila, homologirana po tej uredbi, se sprejmejo v skladu s 
Prilogo X k Direktivi 2007/46/ES in Prilogo II k tej uredbi.  
2. Ukrepi za skladnost med uporabo so primerni za potrjevanje funkcionalnosti naprav za uravnavanje onesnaževanja 
med obi čajno življenjsko dobo vozila pri normalnih pogojih uporabe, kot je dolo čeno v Prilogi II k tej uredbi.  
3. Ukrepi za skladnost med uporabo se preverjajo v obdobju do 5 let starosti ali do 100 000 km, kar nastopi prej.  
4. Proizvajalec ni zavezan izvesti presoje skladnosti med uporabo, če število prodanih vozil onemogo ča pridobitev 
zadostnega števila vzorcev za preskus. Presoja zato ni potrebna, če je letna prodaja tega tipa vozila manj kot 5 000 vozil 
v celotni Uniji.  
Kljub temu proizvajalec takšnih maloserijskih vozil homologacijskemu organu predloži poro čilo o morebitnih garancij ­
skih zahtevkih in zahtevkih za popravilo, ki so povezani z emisijami, ter o morebitnih napakah pri diagnostiki na vozilu, 
kot je dolo čeno v odstavku 9.2.3 Pravilnika št. 83 UN/ECE. Poleg tega lahko homologacijski organ zahteva preskušanje 
takšnih tipov vozil v skladu z Dodatkom 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
5. Kadar homologacijski organ ni zadovoljen z rezultati preskusov v skladu z merili iz Dodatka 4 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE v zvezi z vozili, homologiranimi po tej uredbi, se popravni ukrepi, navedeni v členu 30(1) in v Prilogi X k 
Direktivi 2007/46/ES, razširijo na vozila med uporabo, ki pripadajo istemu tipu vozil in ki bodo verjetno imela enake 
pomanjkljivosti v skladu z oddelkom 6 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
Na črt popravnih ukrepov, ki ga predloži proizvajalec v skladu z oddelkom 6.1 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE, 
potrdi homologacijski organ. Za izvajanje potrjenega popravnega na črta je odgovoren proizvajalec.  
Homologacijski organ sporo či svojo odlo čitev vsem državam članicam v 30 dneh. Države članice lahko zahtevajo, da se 
isti na črt popravnih ukrepov uporablja za vsa vozila enakega tipa, ki so registrirana na njihovem ozemlju.  
6. Če homologacijski organ ugotovi, da tip vozila ne izpolnjuje zahtevanih pogojev iz Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE, o tem nemudoma obvesti državo članico, ki je podelila prvotno homologacijo v skladu z zahtevami člena 30(3) 
Direktive 2007/46/ES.  
Po navedenem obvestilu in v skladu z dolo čbo člena 30(6) Direktive 2007/46/ES homologacijski organ, ki je podelil 
prvotno homologacijo, sporo či proizvajalcu, da tip vozila ne izpolnjuje zahtev teh dolo čb in da od proizvajalca pri čakuje 
dolo čene ukrepe. Proizvajalec navedenemu organu v dveh mesecih od tega uradnega obvestila predloži na črt ukrepov za 
odpravo pomanjkljivosti, katerega vsebina bi morala ustrezati zahtevam iz oddelkov 6.1 do 6.8 Dodatka 3 k Pravilniku 
št. 83 UN/ECE. Pristojni organ, ki je izdal prvotno homologacijo, se v dveh mesecih posvetuje s proizvajalcem in se 
dogovori za na črt ukrepov in za izvedbo na črta. Če homologacijski organ, ki je izdal prvotno homologacijo, ugotovi, da 
sporazuma ni mogo če dose či, se za čne postopek v skladu s členom 30(3) in (4) Direktive 2007/46/ES.  
Člen 10  
Naprave za uravnavanje onesnaževanja  
1. Proizvajalec zagotovi, da imajo nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, namenjene vgradnji v vozila z 
ES-homologacijo, zajeta na podlagi Uredbe (ES) št. 715/2007, ES-homologacijo kot samostojne tehni čne enote v smislu 
člena 10(2) Direktive 2007/46/ES, v skladu s členom 12, členom 13 in Prilogo XIII k tej uredbi.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/11
 
Za namene te uredbe se katalizatorji in filtri za delce obravnavajo kot naprave za uravnavanje onesnaževanja.  
Zahteve se štejejo za izpolnjene, če so izpolnjeni naslednji pogoji:  
(a) izpolnjene so zahteve iz člena 13;  
(b) nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja so bile odobrene v skladu s Pravilnikom št. 103 UN/ECE (  1 ), 
V primeru iz tretjega pododstavka se uporablja tudi člen 14.  
2. Za originalne nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, ki se uvrš čajo v tip, obravnavan v to čki 2.3 
Dopolnila k Dodatku 4 k Prilogi I in so namenjene za namestitev na vozilo, na katerega se ustrezni dokument o 
homologaciji nanaša, ni potrebno, da so skladne s Prilogo XIII, pod pogojem da izpolnjujejo zahteve iz to čk 2.1 in 
2.2. navedene Priloge.  
3. Proizvajalec zagotovi, da originalna naprava za uravnavanje onesnaževanja nosi identifikacijske oznake.  
4. Identifikacijske oznake iz odstavka 3 sestavljajo naslednji podatki:  
(a) ime ali blagovna znamka proizvajalca vozila ali motorja;  
(b) znamka in številka dela originalne naprave za uravnavanje onesnaževanja skladno z informacijami, navedenimi v to čki 
3.2.12.2 Dodatka 3 k Prilogi I.  
Člen 11  
Vloga za podelitev ES-homologacije za tip nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja kot samostojne 
tehni čne enote  
1. Proizvajalec predloži homologacijskemu organu vlogo za podelitev ES-homologacije za tip nadomestne naprave za 
uravnavanje onesnaževanja kot samostojne tehni čne enote.  
Vloga se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista, ki je dolo čen v Dodatku 1 k Prilogi XIII.  
2. Poleg izpolnitve zahtev, dolo čenih v odstavku 1, proizvajalec tehni čni službi, ki je pristojna za homologacijski 
preskus, predloži naslednje:  
(a) vozilo ali vozila tipov, homologiranih v skladu s to uredbo, ki imajo nameš čene nove originalne naprave za 
uravnavanje onesnaževanja;  
(b) en vzorec tipa nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja;  
(c) če gre za nadomestno napravo za uravnavanje onesnaževanja, ki je namenjena namestitvi na vozilo s sistemom za 
diagnostiko na vozilu, dodaten vzorec tipa nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja.  
3. Za namene to čke (a) iz odstavka 2 preskusna vozila izbere vložnik ob soglasju tehni čne službe.  
Preskusna vozila so skladna z zahtevami iz oddelka 3.2 Priloge 4a k Pravilniku št. 83 UN/ECE.SL L 175/12 Uradni list Evropske unije 7.7.2017  
( 1 ) Pravilnik št. 103 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji nadomestnih 
katalizatorjev za motorna vozila (UL L 158, 19.6.2007, str. 106).
 Preskusna vozila izpolnjujejo naslednje zahteve:  
(a) njihov sistem za uravnavanje emisij vozila nima pomanjkljivosti;  
(b) vsak preve č obrabljen ali okvarjen originalni del, ki je povezan z emisijami, je popravljen ali zamenjan;  
(c) pred preskusom emisij so vozila pravilno naravnana in nastavljena v skladu s specifikacijami proizvajalca.  
4. Za namene to čk (b) in (c) iz odstavka 2 je vzorec jasno in neizbrisno ozna čen z blagovnim imenom ali blagovno 
znamko vložnika in njegovo trgovsko oznako.  
5. Za namene to čke (c) iz odstavka 2 bo vzorec poslabšan, kot je dolo čeno v to čki 25 člena 2.  
Člen 12  
Upravne dolo čbe za ES-homologacijo nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja kot samostojne 
tehni čne enote  
1. Če so vse ustrezne zahteve izpolnjene, homologacijski organ podeli ES-homologacijo za nadomestno napravo za 
uravnavanje onesnaževanja kot samostojno tehni čno enoto in izda homologacijsko številko v skladu s sistemom števil če­
nja, ki je dolo čen v Prilogi VII k Direktivi 2007/46/ES.  
Homologacijski organ ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja.  
Ista homologacijska številka lahko obsega uporabo tega tipa nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja v ve č 
razli čnih tipih vozil.  
2. Za namene odstavka 1 homologacijski organ izda certifikat o ES-homologaciji, ustvarjen v skladu z vzorcem iz 
Dodatka 2 k Prilogi XIII.  
3. Če vložnik vloge za homologacijo homologacijskemu organu ali tehni čni službi lahko dokaže, da je nadomestna 
naprava za uravnavanje onesnaževanja enakega tipa, kot je navedeno v oddelku 2.3 Dopolnila k Dodatku 4 k Prilogi I, 
podelitev homologacije ni odvisna od preverjanja skladnosti z zahtevami iz oddelka 4 Priloge XIII.  
Člen 13  
Dostop do informacij o diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila  
1. Proizvajalci uvedejo potrebne ukrepe in postopke v skladu s členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 715/2007 in Prilogo 
XIV te uredbe, s katerimi zagotovijo, da so informacije o diagnostiki na vozilu ter informacije o popravilu in vzdrževanju 
vozila lahko dostopne.  
2. Homologacijski organi podelijo homologacijo šele tedaj, ko proizvajalec predloži potrdilo o dostopu do informacij o 
diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila.  
3. Potrdilo o dostopu do informacij o diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila se šteje 
kot dokazilo o skladnosti s členom 6(7) Uredbe (ES) št. 715/2007.  
4. Potrdilo o dostopu do informacij o diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila se sestavi 
v skladu z vzorcem iz Dodatka 1 k Prilogi XIV.  
5. Če informacije o diagnostiki na vozilu ter informacije o popravilu in vzdrževanju vozila niso na voljo, ali če niso 
skladne s členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 715/2007 in Prilogo XIV te uredbe ob vložitvi vloge za homologacijo, 
proizvajalec zagotovi te informacije v roku šestih mesecev od datuma homologacije.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/13
 
6. Obveznost zagotovitve informacij v roku, dolo čenem v odstavku 5, se uporablja samo, če je vozilo po homologaciji 
dano v promet.  
Kadar je vozilo dano v promet ve č kot šest mesecev po homologaciji, se informacije zagotovijo na dan, ko je vozilo dano 
v promet.  
7. Homologacijski organ lahko na osnovi potrdila o dostopu do informacij o diagnostiki na vozilu ter informacij o 
popravilu in vzdrževanju vozila predvideva, da je proizvajalec uvedel zadovoljive ukrepe in postopke glede dostopa do 
informacij o diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila, če ni bila podana nobena pritožba in 
če je proizvajalec te informacije zagotovil v roku iz odstavka 5.  
8. Poleg izpolnjevanja zahtev za dostop do informacij o sistemih za diagnostiko na vozilu, ki so dolo čene v oddelku 4 
Priloge XI, proizvajalec zainteresiranim strankam zagotovi naslednje informacije:  
(a) pomembne informacije, ki omogo čajo razvoj nadomestnih sestavnih delov, nujno potrebnih za pravilno delovanje 
sistema za diagnostiko na vozilu;  
(b) informacije, ki omogo čajo razvoj generi čnih diagnosti čnih orodij.  
Za namene to čke (a) razvoj nadomestnih sestavnih delov ni omejen z: nerazpoložljivostjo ustreznih informacij, tehni ­ 
čnimi zahtevami, ki se nanašajo na strategije za javljanje napak, če so presežene mejne vrednosti sistema za diagnostiko 
na vozilu ali če sistem za diagnostiko na vozilu ne more izpolniti osnovnih zahtev za nadzor diagnostike na vozilu iz te 
uredbe; posebnimi spremembami pri obravnavi informacij diagnostike na vozilu glede razli čne obravnave pogona vozila 
na bencin ali plin; homologacijo vozil s pogonom na plin, ki imajo omejeno število manjših pomanjkljivosti.  
Za namene to čke (b), kadar proizvajalci v franšiznih omrežjih uporabljajo diagnosti čna in preskusna orodja v skladu s 
standardom ISO 22900 Modular vehicle Communication Interface – MVCI (modularni komunikacijski vmesnik za vozila) 
in standardom ISO 22901 Open Diagnostic Data Exchange – ODX (odprta izmenjava diagnosti čnih podatkov) so 
datoteke ODX dostopne neodvisnim izvajalcem na spletnem mestu proizvajalca.  
9. Forum o dostopu do informacij o vozilih (v nadaljevanju: Forum).  
Forum preu či, ali dostop do informacij vpliva na napredek pri zmanjševanju kraj avtomobilov, in pripravi priporo čila za 
izboljšanje zahtev v zvezi z dostopom do informacij. Forum zlasti svetuje Komisiji o uvedbi postopka za odobritve in 
pooblastitve neodvisnih izvajalcev, s katerim jim akreditirane organizacije zagotovijo dostop do informacij o varnosti 
vozil.  
Komisija se lahko odlo či, da razprave in odkritja Foruma ohrani kot zaupne.  
Člen 14  
Izpolnjevanje obveznosti glede dostopa do informacij o diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in 
vzdrževanju vozila  
1. Homologacijski organ lahko kadar koli na osnovi lastne pobude, pritožbe ali ocene tehni čne službe preveri, ali 
proizvajalec izpolnjuje dolo čbe Uredbe (ES) št. 715/2007 in te uredbe ter pogoje iz potrdila o dostopu do informacij o 
sistemu za diagnostiko na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila.  
2. Če homologacijski organ ugotovi, da proizvajalec ne izpolnjuje svojih obveznosti glede dostopa do informacij o 
diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila, homologacijski organ, ki je podelil ustrezno 
homologacijo, sprejme vse ustrezne ukrepe za izboljšanje stanja.  
3. Ukrepi iz odstavka 2 lahko vklju čujejo preklic ali za časni preklic homologacije, globo ali druge ukrepe, ki se 
sprejmejo v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 715/2007.SL L 175/14 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4. Homologacijski organ izvede presojo, s katero preveri, ali proizvajalec izpolnjuje svoje obveznosti glede dostopa do 
informacij o diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila, če neodvisni izvajalec ali poslovno 
združenje, ki zastopa neodvisne izvajalce, vloži pritožbo pri homologacijskem organu.  
5. Pri izvajanju presoje lahko homologacijski organ zaprosi tehni čno službo ali katerega koli drugega neodvisnega 
strokovnjaka, da preveri, ali so te obveznosti izpolnjene.  
Člen 15  
Prehodne dolo čbe 
1. Proizvajalci lahko zahtevajo podelitev homologacije v skladu s to uredbo do 31. avgusta 2017 za vozila kategorij 
M1 in M2 ter kategorije N1 razreda I in do 31. avgusta 2018 za vozila kategorije N1 razredov II in III ter kategorije N2. 
Če takšna zahteva ni podana, se uporablja Uredba (ES) št. 692/2008.  
2. Iz razlogov, povezanih z emisijami ali porabo goriva, nacionalni organi od 1. septembra 2017 za vozila kategorij 
M1, M2 in kategorije N1 razreda I ter od 1. septembra 2018 za vozila kategorije N1 razredov II in III ter kategorije N2 
zavrnejo podelitev ES-homologacije ali nacionalne homologacije za nove tipe vozil, ki niso skladna s to uredbo.  
3. Iz razlogov, povezanih z emisijami ali porabo goriva, nacionalni organi od 1. septembra 2018 za vozila kategorij 
M1, M2 in kategorije N1 razreda I ter od 1. septembra 2019 za vozila kategorije N1 razredov II in III ter kategorije N2 
obravnavajo potrdila o skladnosti za nova vozila, ki niso skladna s to uredbo, kot neveljavna za namen člena 26 Direktive 
2007/46/ES in prepovedo registracijo, prodajo ali dajanje v promet takšnih vozil.  
4. Do treh let po datumih, dolo čenih v členu 10(4) Uredbe (ES) št. 715/2007 v primeru novih tipov vozil in štirih let 
po datumih, dolo čenih v členu 10(5) navedene uredbe v primeru novih vozil, se uporabljajo naslednje dolo čbe: 
(a) zahteve iz to čke 2.1 Priloge IIIA se ne uporabljajo;  
(b) zahteve iz Priloge IIIA, razen zahteve iz to čke 2.1, vklju čno z zahtevami glede izvajanja preskusov RDE in podatkov, 
ki se jih zabeleži in da na voljo, se uporabljajo samo za nove homologacije, podeljene v skladu z Uredbo (ES) 
št. 715/2007 od 27. julija 2017;  
(c) zahteve iz Priloge IIIA se ne uporabljajo za homologacije, podeljene proizvajalcem malih serij;  
(d) če so zahteve, dolo čene v Dodatkih 5 in 6 k Prilogi IIIA, izpolnjene samo za eno od dveh metod vrednotenja 
podatkov, opisanih v navedenih dodatkih, se izvede dodaten preskus RDE;  
če so navedene zahteve znova izpolnjene samo za eno metodo, se analiza popolnosti in normalnosti zabeleži za obe 
metodi in izra čun, ki ga zahteva to čka 9.3 Priloge IIIA, se omeji na metodo, za katero so izpolnjene zahteve za 
popolnost in normalnost; podatki obeh preskusov RDE in analiza popolnosti in normalnosti se zabeležijo in so na 
voljo za preverjanje razlike v rezultatih obeh metod za vrednotenje podatkov;  
(e) mo č na kolesih preskusnega vozila se dolo či z merjenjem navora na pestu kolesa ali z masnim pretokom CO  2 z 
uporabo „Veline“ v skladu s to čko 4 Dodatka 6 k Prilogi IIIA.  
5. Osem let po datumih, dolo čenih v členu 10(4) Uredbe (ES) št. 715/2007:  
(a) preskusi tipa 1/I, izvedeni in zaklju čeni v skladu z Uredbo (ES) št. 692/2008 v treh letih po datumih, dolo čenih v 
členu 10(4) Uredbe (ES) št. 715/2007, veljajo za namene izpolnjevanja zahtev iz Priloge VII in/ali Dodatka 1 k Prilogi 
XI k tej uredbi;SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/15
 
(b) postopke, izvedene v skladu z oddelkom 3.13 Priloge III k Uredbi (ES) št. 692/2008 v treh letih po datumih, 
dolo čenih v členu 10(4) Uredbe (ES) 715/2007, homologacijski organ sprejme za namene izpolnjevanja zahtev iz 
drugega odstavka to čke 1.1 Dodatka 1 k Podprilogi 6 k Prilogi XXI k tej uredbi.  
6. Za zagotavljanje pravi čne obravnave predhodnih homologacij Komisija pregleda posledice poglavja V Direktive 
2007/46/ES za namene te uredbe.  
Člen 16  
Spremembe Direktive 2007/46/ES  
Direktiva 2007/46/ES se spremeni v skladu s Prilogo XVIII k tej uredbi.  
Člen 17  
Spremembe Uredbe (ES) št. 692/2008  
Uredba (ES) št. 692/2008 se spremeni:  
(1) V členu 6 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim besedilom:  
„1 Če so vse ustrezne zahteve izpolnjene, homologacijski organ podeli ES-homologacijo in izda homologacijsko 
številko v skladu s sistemom števil čenja, ki je dolo čen v Prilogi VII k Direktivi 2007/46/ES.  
Ne glede na dolo čbe Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES, se del 3 homologacijske številke sestavi v skladu z Dodatkom 
6 k Prilogi I k tej uredbi.  
Homologacijski organ ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila.  
Šteje se, da so zahteve iz Uredbe (ES) št. 715/2007 izpolnjene, če so izpolnjeni naslednji pogoji:  
(a) izpolnjene so zahteve iz člena 3(10) te uredbe;  
(b) izpolnjene so zahteve iz člena 13 te uredbe;  
(c) vozilo je homologirano v skladu s Pravilniki UN/ECE št. 83, spremembe 07; št. 85 in njegovimi dopolnili, št. 101, 
revizijo 3 (ki jo sestavljajo spremembe 01 in njihova dopolnila) in v primeru vozil z motorjem s kompresijskim 
vžigom v skladu s pravilnikom št. 24, del III, spremembe 03;  
(d) izpolnjene so zahteve iz člena 5(11) in (12) te uredbe.“  
(2) doda se naslednji člen 16a:  
„Člen 16a  
Prehodne dolo čbe 
Od 1. septembra 2017 za kategorije vozil M1, M2 in kategorijo N1 razreda I ter od 1. septembra 2018 za kategorijo 
vozil N1 razredov II in III ter kategorijo N2 se ta uredba uporablja samo za namene ocenjevanja naslednjih zahtev za 
vozila, homologirana v skladu s to uredbo pred navedenima datumoma:  
(a) skladnost proizvodnje v skladu s členom 8;SL L 175/16 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
(b) skladnost med uporabo v skladu s členom 9;  
(c) dostop do informacij o diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila v skladu s 
členom 13.  
Ta uredba se uporablja tudi za namene postopka korelacije, dolo čenega v Izvedbenih uredbah 2017/1152 (*) in 
2017/1153 (**)  
___________  
(*) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1152 z dne 2. junija 2017 o opredelitvi metodologije za dolo čitev 
korelacijskih parametrov, potrebnih za odraz spremembe v regulativnem preskusnem postopku v zvezi z lahkimi 
gospodarskimi vozili, in spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 293/2012 (glej str. 644 tega Uradnega lista).  
(**) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1153 z dne 2. junija 2017 o opredelitvi metodologije za dolo čitev 
korelacijskih parametrov, potrebnih za odraz spremembe v regulativnem preskusnem postopku, in spremembi 
Uredbe (EU) št. 1014/2010 (glej str. 679 tega Uradnega lista).“  
(3) Priloga I je spremenjena v skladu s Prilogo XVII k tej uredbi.  
Člen 18  
Spremembe Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012  ( 1 ) 
V Uredbi (EU) št. 1230/2012 se člen 2(5) zamenja z naslednjim:  
„(5) ‚masa dodatne opreme‘ pomeni najve čjo maso kombinacije dodatne opreme, ki se lahko vgradi v vozilo poleg 
standardne opreme v skladu s specifikacijami proizvajalca;“  
Člen 19  
Razveljavitev  
Uredba (ES) št. 692/2008 se razveljavi s 1. januarjem 2022.  
Člen 20  
Za četek veljavnosti in uporaba  
Ta uredba za čne veljati dvajseti dan po objavi v  Uradnem listu Evropske unije.  
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.  
V Bruslju, 1. junija 2017.  
Za Komisijo  
Predsednik  
Jean-Claude JUNCKERSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/17  
( 1 ) Uredba Komisije (EU) št. 1230/2012 z dne 12. decembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Svet a 
glede zahtev za homologacijo za mase in mere motornih vozil in njihovih priklopnikov ter o spremembi Direktive 2007/46/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 353, 21.12.2012, str. 31).
 SEZNAM PRILOG  
PRILOGA I  Upravne dolo čbe za ES-homologacijo  
Dodatek 1  Potrditev skladnosti proizvodnje za preskus tipa 1 – statisti čna metoda  
Dodatek 2  Izra čuni za potrditev skladnosti proizvodnje za EV  
Dodatek 3  Vzorec opisnega lista  
Dodatek 4  Vzorec certifikata o ES-homologaciji  
Dodatek 5  Informacije o sistemu za diagnostiko na vozilu  
Dodatek 6  Sistem števil čenja certifikatov o ES-homologaciji  
Dodatek 7  Potrdilo proizvajalca o skladnosti z zahtevami za u činkovitost sistema za diagnostiko na vozilu med 
uporabo  
Dodatek 8a  Predloga za poro čilo o preskusu tipa 1 (vklju čno z ATCT) z najmanjšimi zahtevami za poro čanje  
Priloga za poro čanje o Co2mpass  
Dodatek 8b  Predloga za poro čilo o preskusu cestne obremenitve z najmanjšimi zahtevami za poro čanje  
Dodatek 8c  Predloga preskusnega obrazca  
PRILOGA II  Skladnost vozil v prometu  
Dodatek 1  Preverjanje skladnosti vozil v prometu  
Dodatek 2  Statisti čni postopek za preskušanje skladnosti v prometu za emisije iz izpušne cevi  
Dodatek 3  Odgovornosti za skladnost vozil v prometu  
PRILOGA IIIA  Dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo (RDE)  
PRILOGA IV  Podatki o emisijah, ki so potrebni pri homologaciji zaradi tehni čnega pregleda  
Dodatek 1  Merjenje emisij ogljikovega monoksida pri prostem teku motorja (preskus tipa 2)  
Dodatek 2  Merjenje motnosti dima  
PRILOGA V  Preverjanje emisij plinov iz okrova ro čične gredi (preskus tipa 3)  
PRILOGA VI  Dolo čanje emisij zaradi izhlapevanja (preskus tipa 4)  
PRILOGA VII  Preverjanje vzdržljivosti naprav proti onesnaževanju (preskus tipa 5)  
Dodatek 1  Standardni ciklus na preskuševalni napravi (SBC)  
Dodatek 2  Standardni ciklus na preskuševalni napravi za dizelske motorje (SDBC)  
Dodatek 3  Standardni cestni ciklus (SRC)  
PRILOGA VIII  Preverjanje povpre čnih izpušnih emisij pri nizki temperaturi okolice (preskus tipa 6)  
PRILOGA IX  Specifikacije referen čnih goriv  
PRILOGA X  Rezervirano  
PRILOGA XI  Diagnostika na vozilu (OBD) za motorna vozila  
Dodatek 1  Funkcionalni vidiki sistemov za diagnostiko na voziluSL L 175/18 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dodatek 2  Osnovne zna čilnosti družine vozil  
PRILOGA XII  Homologacija vozil z ekološkimi inovacijami ter dolo čanje emisij CO  2 in porabe goriva pri vozilih 
kategorije N1 v postopku ve čstopenjske homologacije  
PRILOGA XIII  ES-homologacija nadomestnih naprav za uravnavanje onesnaževanja kot samostojnih tehni čnih enot  
Dodatek 1  Vzorec opisnega lista  
Dodatek 2  Vzorec certifikata o ES-homologaciji  
Dodatek 3  Vzorec oznake ES-homologacije  
PRILOGA XIV  Dostop do informacij o diagnostiki na vozilu ter informacij o popravilu in vzdrževanju vozila  
Dodatek 1  Potrdilo o skladnosti  
PRILOGA XV  Rezervirano  
PRILOGA XVI  Zahteve za vozila, ki uporabljajo reagent v sistemih za naknadno obdelavo izpušnih plinov  
PRILOGA XVII  Spremembe Uredbe (ES) št. 692/2008  
PRILOGA XVIII  Spremembe Direktive 2007/46/ES  
PRILOGA XIX  Spremembe Uredbe (EU) št. 1230/2012  
PRILOGA XX  Merjenje neto mo či motorja  
PRILOGA XXI  Preskusni postopki za emisije tipa 1SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/19
 
PRILOGA I  
UPRAVNE DOLO ČBE ZA ES-HOMOLOGACIJO  
1. DODATNE ZAHTEVE ZA PODELITEV ES-HOMOLOGACIJE  
1.1 Dodatne zahteve za vozila z enogorivnim plinskim motorjem in vozila z dvogorivnim plinskim 
motorjem  
1.1.1 Dodatne zahteve za podelitev homologacije za vozila z enogorivnim plinskim motorjem in dvogorivnim plin ­
skim motorjem so dolo čene v oddelkih 1, 2 in 3 in Dodatkih 1 in 2 k Prilogi 12 k Pravilniku št. 83 UN/ECE z 
izjemami, navedenimi v nadaljevanju.  
1.1.2 Sklicevanje v odstavkih 3.1.2 in 3.1.4 Priloge 12 k Pravilniku št. 83 UN/ECE na referen čna goriva iz Priloge 10a 
se razume kot sklicevanje na ustrezne specifikacije referen čnih goriv v oddelku A Priloge IX k tej uredbi.  
1.2 Dodatne zahteve za vozila s prilagodljivim tipom goriva  
Dodatne zahteve za podelitev homologacije za vozila s prilagodljivim tipom goriva so dolo čene v odstavku 4.9 
Pravilnika št. 83 UN/ECE.  
2. DODATNE TEHNI ČNE ZAHTEVE IN PRESKUSI  
2.1 Proizvajalci majhnih serij  
2.1.1 Seznam zakonodajnih aktov iz člena 3(3):  
Zakonodajni akt  Zahteve  
California Code of Regulations, naslov 13, oddelka 
1961(a) in 1961(b)1(C)(1) za vozila iz modelnih let 
od vklju čno 2001 ter 1968.1, 1968.2, 1968.5, 1976 
in 1975, ki jih je objavila založba Barclay's Publishing  Homologacija se podeli na podlagi predpisa California 
Code of Regulations, ki se uporablja za najnovejše 
modele lahkih vozil.  
2.2 Dovodne odprtine posod za gorivo  
2.2.1 Zahteve za dovodne odprtine posod za gorivo so enake dolo čenim v odstavkih 5.4.1 in 5.4.2 Priloge XXI in 
to čki 2.2.2.  
2.2.2 Izvedejo se ukrepi, s katerimi se prepre čijo čezmerne emisije zaradi izhlapevanja in prekomerno razlitje goriva 
zaradi manjkajo čega pokrova na posodi za gorivo. To je mogo če dose či na enega od naslednjih na činov:  
(a) s pokrovom posode za gorivo, ki ga ni mogo če odstraniti in ki se samodejno odpira in zapira;  
(b) z zasnovo, ki prepre čuje čezmerne emisije zaradi izhlapevanja, če manjka pokrov posode za gorivo;  
(c) na kakršen koli drug na čin, ki ima enak u činek. Primeri lahko med drugim vklju čujejo pokrov posode za 
gorivo, pritrjen z vrvico ali verižico oziroma pokrov, ki se odklepa s klju čem za vžig vozila. V takšnem 
primeru se klju č lahko odstrani iz pokrova posode le, ko je pokrov zaklenjen.  
2.3 Dolo čbe za varnost elektronskega sistema  
2.3.1 Dolo čbe za varnost elektronskega sistema so enake dolo čenim v odstavku 5.5 Priloge XXI ter to čkah 2.3.2 in 
2.3.3.  
2.3.2 Kadar so v motorje s kompresijskim vžigom vgrajene mehanske črpalke za vbrizg goriva, proizvajalci sprejmejo 
ustrezne ukrepe, da nastavitve najve čje koli čine dovoda goriva ni mogo če prirejati, ko je vozilo v prometu.SL L 175/20 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2.3.3 Proizvajalci u činkovito prepre čijo preprogramiranje vrednosti na števcu prevožene poti v omrežju, regulatorju 
pogonskega sistema ter oddajni enoti za izmenjavo podatkov na daljavo, če je primerno. Proizvajalci vklju čijo 
sistemati čne strategije za zaš čito pred prirejanjem in zaš čito pred zapisovanjem za zaš čito integritete vrednosti 
na števcu prevožene poti. Homologacijski organ odobri metode, ki zagotavljajo ustrezno stopnjo zaš čite pred 
prirejanjem.  
2.4 Uporaba preskusov  
2.4.1 Slika I.2.4 prikazuje uporabo preskusov za homologacijo vozila. Posebni preskusni postopki so opisani v 
prilogah II, 111A, IV, V, VI, VII, VIII, XI, XVI  1 , XX in XXI.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/21
 SL L 175/22 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 Slika I.2.4  
Uporaba preskusnih zahtev za homologacijo in podaljševanje  
Kategorija vozila  Vozila z motorji s prisilnim vžigom, vklju čno s hibridnimi vozili1 Vozila z motorji s 
kompresijskim vžigom, 
vklju čno s hibridnimi 
vozili  Povsem 
elektri čna 
vozila  Vozila na 
vodikove 
gorivne 
celice  
Enogorivno  Dvogorivno3 Prilagodljiv tip goriva3 
Referen čno gorivo  Bencin 
(E10)  UNP  ZP/bio ­
metan  Vodik 
(ICE)  Bencin 
(E10)  Bencin 
(E10)  Bencin 
(E10)  Bencin (E10)  Dizelsko gorivo 
(B7)5 – Vodik 
(vodikove 
celice)  
UNP  ZP/bio ­
metan  Vodik 
(ICE)4 Etanol 
(E85)  
Plinasta onesnaževala 
(preskus tipa 1)  Da Da  Da  Da4 Da 
(obe gori ­
vi) Da 
(obe gori ­
vi) Da 
(obe gorivi)  Da 
(obe gorivi)  Da –  –  
PM 
(preskus tipa 1)  Da2 — —  —  Da2 
(samo 
bencin)  Da2 
(samo 
bencin)  Da2 
(samo 
bencin)  Da2 
(obe gorivi)  Da —  —  
PN Da2 — —  —  Da2 
(samo 
bencin)  Da2 
(samo 
bencin)  Da2 
(samo 
bencin)  Da2 
(obe gorivi)  Da —  —  
Plinasta onesnaževala, RDE 
(preskus tipa 1A)  Da Da  Da  Da(4) Da (obe 
gorivi)  Da (obe 
gorivi)  Da (obe 
gorivi)  Da (obe gorivi)  Da  —  —  
PN, RDE (preskus tipa 1A)  Da  —  —  —  Da (obe 
gorivi)  Da (obe 
gorivi)  Da (obe 
gorivi)  Da (obe gorivi)  Da  —  —  
Emisije pri prostem teku 
(preskus tipa 2)  Da Da  Da  —  Da 
(obe gori ­
vi) Da 
(obe gori ­
vi) Da 
(samo 
bencin)  Da 
(obe gorivi)  — —  —  
Emisije plinov iz okrova 
ro čične gredi 
(preskus tipa 3)  Da Da  Da  —  Da 
(samo 
bencin)  Da 
(samo 
bencin)  Da 
(samo 
bencin)  Da 
(samo bencin)  — —  —
SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/23
 Kategorija vozila  Vozila z motorji s prisilnim vžigom, vklju čno s hibridnimi vozili1 Vozila z motorji s 
kompresijskim vžigom, 
vklju čno s hibridnimi 
vozili  Povsem 
elektri čna 
vozila  Vozila na 
vodikove 
gorivne 
celice  
Enogorivno  Dvogorivno3 Prilagodljiv tip goriva3 
Emisije zaradi izhlapevanja 
(preskus tipa 4)  Da —  —  —  Da 
(samo 
bencin)  Da 
(samo 
bencin)  Da 
(samo 
bencin)  Da 
(samo bencin)  — —  —  
Trajnost 
(preskus tipa 5)  Da Da  Da  Da  Da 
(samo 
bencin)  Da 
(samo 
bencin)  Da 
(samo 
bencin)  Da 
(samo bencin)  Da —  —  
Emisije pri nizkih tempe ­
raturah 
(preskus tipa 6)  Da —  —  —  Da 
(samo 
bencin)  Da 
(samo 
bencin)  Da 
(samo 
bencin)  Da 
(obe gorivi)  — —  —  
Skladnost vozil v prometu  Da  Da  Da  Da  Da 
(obe gori ­
vi) Da 
(obe gori ­
vi) Da 
(obe gorivi)  Da 
(obe gorivi)  Da —  —  
Diagnostika na vozilu  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  —  —  
Emisije CO  2, poraba 
goriva, poraba elektri čne 
energije in elektri čni doseg  Da Da  Da  Da  Da 
(obe gori ­
vi) Da 
(obe gori ­
vi) Da 
(obe gorivi)  Da 
(obe gorivi)  Da Da  Da  
Motnost dima  —  —  —  —  —  —  —  —  Da  —  —  
Mo č motorja  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da  Da
 3. RAZŠIRITVE HOMOLOGACIJ  
3.1 Razširitve glede emisij iz izpušne cevi (preskusa tipa 1 in 2)  
3.1.1 Homologacija se lahko razširi samo na vozila, če ustrezajo merilom iz člena 2(1).  
3.1.2 Vozila s sistemi z redno regeneracijo  
Za preskuse Ki, izvedene v skladu z Dodatkom 1 k Podprilogi VI Priloge XXI (WLTP), se homologacija razširi na 
vozila, če ustrezajo merilom iz odstavka 5.9 Priloge XXI.  
Za preskuse Ki, izvedene v skladu s Prilogo 13 Pravilnika št. 83 UN/ECE (NEDC), se homologacija razširi na 
vozila v skladu z zahtevami oddelka 3.1.4 Priloge I k Uredbi št. 692/2008.  
3.2 Razširitve za emisije zaradi izhlapevanja (preskus tipa 4)  
3.2.1 Homologacija se razširi na vozila, ki so opremljena s sistemi za uravnavanje emisij zaradi izhlapevanja in 
izpolnjujejo naslednje pogoje:  
3.2.1.1 Osnovni princip merjenja goriva/zraka (npr. enoto čkovno vbrizgavanje) je enak.  
3.2.1.2 Oblika posode za gorivo in material, iz katerega so posoda za gorivo in cevi za teko če gorivo, sta enaka.  
3.2.1.3 Preskusi se vozilo, ki ima najbolj neugoden presek in približno dolžino cevi. Tehni čna služba, ki je odgovorna za 
homologacijske preskuse, se odlo či, ali so neidenti čni lo čevalniki hlapov/teko čine sprejemljivi.  
3.2.1.4 Prostornina posode za gorivo je v obmo čju ± 10 %.  
3.2.1.5 Nastavitev varnostnega ventila posode za gorivo je enaka.  
3.2.1.6 Na čin shranjevanja hlapov goriva je enak, tj. oblika in prostornina lovilnika, shranjevalni medij, filter za zrak ( če 
se uporablja za uravnavanje emisij zaradi izhlapevanja) itd.  
3.2.1.7 Na čin odvajanja shranjenih hlapov je enak (npr. zra čni tok, za četna to čka ali prostornina odvoda skozi ciklus 
predkondicioniranja).  
3.2.1.8 Na čin zatesnitve in zra čenja sistema za odmerjanje goriva je enak.  
3.2.2 Homologacija se razširi na vozila, ki imajo:  
3.2.2.1 druga čne velikosti motorja,  
3.2.2.2 druga čne mo či motorja,  
3.2.2.3 avtomatske in ro čne menjalnike,  
3.2.2.4 pogon na dve kolesi in štiri kolesa,  
3.2.2.5 razli čne oblike karoserij in  
3.2.2.6 razli čne velikosti platiš č in pnevmatik.  
3.3 Razširitve glede trajnosti naprav za uravnavanje onesnaževanja (preskus tipa 5)  
3.3.1 Homologacija se razširi na druge tipe vozil pod pogojem, da so navedeni parametri vozila, motorja ali sistema 
za uravnavanje onesnaževanja enaki, ali ostanejo v predpisanih mejah:SL L 175/24 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.3.1.1 Vozilo:  
Kategorija vztrajnosti: dve višji kategoriji vztrajnosti ali katera koli nižja kategorija vztrajnosti.  
Skupna obremenitev vozila pri vožnji s hitrostjo 80 km/h: + 5 % ve č in katera koli nižja vrednost.  
3.3.1.2 Motor  
(a) prostornina valjev motorja (± 15 %),  
(b) število in krmiljenje ventilov,  
(c) sistem za dovod goriva,  
(d) tip hladilnega sistema,  
(e) proces zgorevanja.  
3.3.1.3 Parametri sistema za uravnavanje onesnaževanja:  
(a) Katalizatorji in filtri za delce:  
število katalizatorjev, filtrov in elementov,  
velikost katalizatorjev in filtrov za delce (prostornina monolita ± 10 %),  
vrsta kataliti čnega procesa (oksidacijski, tristezni, redukcijski lovilnik NO  x , selektivni redukcijski katalizator, 
redukcijski katalizator NO  x ali drugo),  
delež plemenite kovine (enak ali višji),  
vrsta in razmerje plemenite kovine (± 15 %),  
podlaga (sestava in material),  
gostota celic,  
spremembe temperature na vhodu katalizatorja ali filtra, ki ne presegajo 50 K. Te spremembe temperature se 
preveri pri stabiliziranih pogojih pri hitrosti 120 km/h in pri nastavitvi obremenitve za preskus tipa 1.  
(b) Vpihavanje zraka:  
z ali brez  
tip (pulziranje zraka, zra čne črpalke, drugo)  
(c) Vra čanje izpušnih plinov v valj (EGR):  
z ali brez  
tip (hlajeno ali nehlajeno, aktivni ali pasivni nadzor, visokotla čno ali nizkotla čno).  
3.3.1.4 Preskus trajnosti se lahko izvede na vozilu, ki ima druga čno karoserijo, menjalnik (avtomatski ali ro čni) in 
velikost platiš č ali pnevmatik kot tip vozila, za katerega se pridobiva homologacija.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/25
 
3.4 Razširitve za diagnostiko na vozilu  
3.4.1 Homologacija se razširi na druga čna vozila z enakimi motorji in sistemi za uravnavanje emisij v skladu s Prilogo 
XI Dodatka 2. Homologacija se razširi ne glede na naslednje tehni čne zna čilnosti vozila:  
(a) oprema motorja;  
(b) pnevmatike;  
(c) enakovredna vztrajnost;  
(d) hladilni sistem;  
(e) skupno prestavno razmerje;  
(f) vrsta menjalnika in  
(g) vrsta karoserije.  
3.5 Razširitve za preskus pri nizkih temperaturah (preskus tipa 6)  
3.5.1 Vozila z druga čnimi referen čnimi masami  
3.5.1.1 Homologacija se lahko razširi samo na vozila, katerih referen čna masa zahteva uporabo naslednjih dveh višjih ali 
katere koli nižje enakovredne vztrajnosti.  
3.5.1.2 Za vozila kategorije N se homologacija razširi samo na vozila z nižjo referen čno maso, če so emisije že 
homologiranega vozila v mejnih vrednostih, dolo čenih za vozila, za katera se zahteva razširitev homologacije.  
3.5.2 Vozila z druga čnimi skupnimi prestavnimi razmerji  
3.5.2.1 Homologacija se razširi na vozila z druga čnimi prestavnimi razmerji samo pod dolo čenimi pogoji.  
3.5.2.2 Pri ugotavljanju, ali je mogo če razširiti homologacijo, se za vsako prestavno razmerje, ki se uporablja v preskusu 
tipa 6, ugotovi razmerje  
ðEÞ ¼ ðV 2 Ä V 1 Þ=V 1 
pri čemer je pri vrtilni frekvenci motorja 1 000 min  –1 V 1 hitrost homologiranega vozila in V  2 hitrost vozila, za 
katero se zahteva razširitev homologacije.  
3.5.2.3 Če je za vsako prestavno razmerje E ≤ 8 %, se razširitev homologacije podeli brez ponovitve preskusa tipa 6.  
3.5.2.4 Če je vsaj za eno prestavno razmerje E > 8 % in če je za vsako prestavno razmerje E ≤ 13 %, se preskus tipa 6 
ponovi. Preskus se lahko izvede v laboratoriju, ki ga izbere proizvajalec, pod pogojem, da ga odobri tehni čna 
služba. Poro čilo o preskusih se pošlje tehni čni službi, ki je odgovorna za homologacijske preskuse.  
3.5.3 Vozila z razli čnimi referen čnimi masami in prestavnimi razmerji  
Homologacija se razširi na vozila z razli čnimi referen čnimi masami in prestavnimi razmerji, če so izpolnjeni vsi 
pogoji, ki so dolo čeni v oddelkih 3.5.1 in 3.5.2.SL L 175/26 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4. SKLADNOST PROIZVODNJE  
4.1 Uvod  
4.1.1 Vsako vozilo, izdelano na podlagi homologacije v skladu s to uredbo, se izdela tako, da ustreza zahtevam za 
homologacijo iz te uredbe. Proizvajalec izvede primerne ukrepe in pisno dolo čene na črte kontrole, po katerih je 
mogo če v dolo čenih časovnih presledkih, dolo čenih v tej uredbi, opraviti potrebne preskuse glede emisij in 
diagnostike na vozilu za zagotovitev stalne skladnosti s homologiranim tipom. Homologacijski organ države 
članice preveri in se strinja s temi ukrepi in na črti kontrole proizvajalca ter izvaja presoje in preskuse emisij in 
diagnostike na vozilu v dolo čenih časovnih presledkih, dolo čenih v tej uredbi, na lokaciji proizvajalca, vklju čno s 
proizvodnimi in preskusnimi lokacijami, kot del ugotavljanja skladnosti proizvodnje in stalnega preverjanja, kot 
je opisano v Prilogi X Direktive 2007/46/ES.  
4.1.2 Proizvajalec preveri skladnost proizvodnje s preskušanjem emisij onesnaževal (iz tabele 2 Priloge I k Uredbi (ES) 
št. 715/2007), emisij CO  2 (skupaj z meritvami porabe elektri čne energije, EC), emisij plinov iz okrova ro čične 
gredi, emisij zaradi izhlapevanja in diagnostike na vozilu. Preverjanje vklju čuje preskuse tipov 1, 3, 4 in preskuse 
za diagnostiko na vozilu, kot je opisano v oddelku 2.4 te priloge ter v prilogah, navedenih v njej. Dolo čeni 
postopki za ugotavljanje skladnosti proizvodnje so navedeni v oddelkih 4.2 do 4.7 ter v Dodatkih 1 in 2.  
4.1.3 Za namene preverjanja skladnosti proizvodnje proizvajalca pomeni družina družino interpolacije CO  2 za 
preskuse tipov 1 in 3, za preskus tipa 4 vklju čuje razširitev, opisano v odstavku 3.2 te priloge, in družino 
OBD z razširitvami, opisanimi v odstavku 3.3 te priloge za preskuse OBD.  
4.1.4 Pogostost preverjanja izdelkov, ki ga opravi proizvajalec, temelji na metodologiji ocene tveganja v skladu z 
mednarodnim standardom ISO 31000:2009 – Upravljanje tveganj – Na čela in smernice, in vsaj za tip 1 je 
najmanjša pogostost enega preverjanja na 5 000 proizvedenih vozil na družino ali enkrat na leto, kar koli 
nastopi prej.  
4.1.5 Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode za nadzor skladnosti, ki se 
uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu.  
Za namen te uredbe homologacijski organ izvaja presoje za preverjanje ukrepov in pisno dolo čenih na črtov 
kontrole proizvajalca na njegovi lokaciji z metodologijo za upravljanje tveganj, skladno z mednarodnim stan ­
dardom ISO 31000:2009 – Upravljanje tveganj – Na čela in smernice, in v vseh primerih z najmanjšo pogo ­
stostjo ene presoje na leto.  
Če homologacijski organ ni zadovoljen s proizvajal čevim postopkom presoje, na proizvedenem vozilu nepos ­
redno izvede fizi čni preskus, kot je opisan v oddelkih 4.2 do 4.9.  
4.1.6 Normalna pogostost preverjanj homologacijskega organa s fizi čnim preskusom temelji na rezultatih proizvajal ­ 
čevega postopka presoje po metodologiji ocene tveganj in v vseh primerih z najmanjšo pogostostjo enega 
preskusa preverjanja na tri leta. Homologacijski organ izvaja fizi čne preskuse emisij in preskuse diagnostike 
na vozilu iz proizvodnje, kot je opisano v oddelkih 4.2 do 4.9.  
Če fizi čne preskuse izvaja proizvajalec, je homologacijski organ med njihovim izvajanjem prisoten na lokaciji 
proizvajalca.  
4.1.7 Homologacijski organ poro ča o rezultatih vseh presoj in fizi čnih preskusov, izvedenih za potrjevanje skladnosti 
proizvajalcev, in jih hrani za obdobje najmanj deset let. Ta poro čila so na zahtevo na voljo drugim homologacij ­
skim organom in Evropski komisiji.  
4.1.8 V primeru neskladnosti velja člen 30 Direktive 2007/46/ES.  
4.2 Preverjanje skladnosti vozila pri preskusu tipa 1  
4.2.1 Preskus tipa 1 se izvede na vozilih iz proizvodnje veljavnega člana družine interpolacije CO  2 , kot je opisano v 
certifikatu o homologaciji. Mejne vrednosti, uporabljene za preverjanje skladnosti za onesnaževala, so dolo čene vSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/27
 
tabeli 2 v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 715/2007. Pri emisijah CO  2 je mejna vrednost takšna, kot jo dolo či 
proizvajalec za izbrano vozilo v skladu z metodologijo interpolacije iz Podpriloge 7 Priloge XXI. Izra čun 
interpolacije potrdi homologacijski organ.  
4.2.2 Iz družine se naklju čno izbere vzorec treh vozil. Po izbiri, ki jo opravi homologacijski organ, proizvajalec ne 
sme opraviti nobenih prilagoditev izbranih vozil.  
4.2.2.1 Izbrana so lahko samo dokon čana vozila iz proizvodnje, s prevoženimi najve č 80 kilometri; takšna vozila bodo 
za namene preverjanja skladnosti s preskusom tipa 1 obravnavana kot vozila brez prevoženih kilometrov. Vozila 
se preskusijo za ustrezen ciklus WLTP, kot je opisano v Prilogi XXI k tej uredbi, ne glede na zahteve za 
ponavljanje preskušanj ali prevožene kilometre vozila. Rezultati preskusov so vrednosti po že vnesenih 
popravkih v skladu s to uredbo.  
4.2.3 Statisti čna metoda za izra čun preskusnih meril je opisana v Dodatku 1.  
Šteje se, da proizvodnja družine ni skladna, ko je za enega ali ve č onesnaževal in vrednosti CO  2 sprejeta 
odlo čitev o neustreznosti v skladu s preskusnimi merili iz Dodatka 1.  
Šteje se, da je proizvodnja družine skladna, ko je za enega ali ve č onesnaževal in vrednosti CO  2 sprejeta 
odlo čitev o ustreznosti v skladu s preskusnimi merili iz Dodatka 1.  
Ko se za onesnaževalo sprejme odlo čitev o ustreznosti, je ni mogo če spremeniti z dodatnimi preskusi, izvede ­
nimi za odlo čitve za druga onesnaževala in vrednosti CO  2 . 
Če za onesnaževala ali vrednosti CO  2 ni sprejeta odlo čitev o ustreznosti, se preskus izvede na drugem vozilu, do 
najve č 16 vozil, in postopek za odlo čitev o ustreznosti ali neustreznosti, opisan v Dodatku 1, se ponovi (glej 
sliko I.4.2).SL L 175/28 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Slika I.4.2
  
4.2.4 Na zahtevo proizvajalca in ob soglasju homologacijskega organa so lahko preskusi izvedeni na vozilih družine z 
najve č 15 000 prevoženimi kilometri, da bi dolo čili izmerjene koeficiente naraš čanja emisij EvC za onesnaže ­
vala/CO  2 za vsako družino. Postopek utekanja opravi proizvajalec, ki teh vozil ne sme spreminjati.  
4.2.4.1 Za dolo čitev izmerjenih koeficientov naraš čanja emisij z ute čenim vozilom je postopek naslednji:  
(a) onesnaževala/CO  2 se merijo pri najve č 80 kilometrih in pri „x“ kilometrih prvega preskusnega vozila;SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/29
 
(b) koeficient naraš čanja emisij (EvC) za onesnaževala/CO  2 med 80 kilometri in „x“ kilometri se izra čuna kot:  
EvC  meas ¼ vrednosti pri „x“ km =vrednosti pri 80 km  
(c) druga vozila v družini interpolacije se ne utekajo, ampak se njihove emisije/EC/CO  2 pri ni č kilometrih 
pomnožijo s koeficientom naraš čanja emisij prvega ute čenega vozila. V tem primeru se uporabijo vrednosti 
za preskušanje v skladu z Dodatkom 1:  
(i) vrednosti pri „x“ kilometrih za prvo vozilo;  
(ii) vrednosti pri ni č kilometrih, pomnožene z ustreznim koeficientom naraš čanja emisij za druga vozila.  
4.2.4.2 Vsi ti preskusi se izvedejo s komercialnim gorivom. Na zahtevo proizvajalca pa se lahko uporabijo referen čna 
goriva iz Priloge IX.  
4.2.4.3 Pri preverjanju skladnosti proizvodnje za CO  2 lahko kot drugo možnost namesto postopka, omenjenega v 
oddelku 4.2.4.1, proizvajalec vozila uporabi fiksni koeficient naraš čanja emisij EvC 0,98 ter vse vrednosti 
izmerjenega CO  2 pri ni č kilometrih pomnoži s tem faktorjem.  
4.2.5 Preskusi skladnosti proizvodnje vozil, ki jih poganja UNP ali ZP/biometan se lahko izvedejo s komercialnim 
gorivom, katerega razmerje C3/C4 leži med vrednostmi tega razmerja za referen čna goriva v primeru UNP ali 
med vrednostma visoko ali nizko kalori čnega goriva v primeru ZP/biometana. V vseh primerih je treba homo ­
logacijskemu organu predložiti analizo goriva.  
4.2.6 Vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacijami  
4.2.6.1 V primeru tipa vozila z vgrajeno eno ali ve č ekološkimi inovacijami v smislu člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009 
za vozila kategorije M  1 ali člena 12 Uredbe (EU) št. 510/2011 za vozila kategorije N  1 se skladnost proizvodnje 
izkaže ob upoštevanju ekoloških inovacij s preverjanjem prisotnosti pravilnih zadevnih ekoloških inovacij.  
4.3 PEV  
4.3.1 Ukrepi za zagotavljanje skladnosti proizvodnje glede porabe elektri čne energije (EC) se preverjajo na osnovi 
certifikata o homologaciji iz Dodatka 4 k tej Prilogi.  
4.3.2 Preverjanje porabe elektri čne energije pri ugotavljanju skladnosti proizvodnje  
4.3.2.1 Med postopkom ugotavljanja skladnosti proizvodnje se merilo prekinitve za preskusni postopek tipa 1 v skladu 
z odstavkom 3.4.4.1.3 Podpriloge 8 k Prilogi XXI te uredbe (postopek zaporednega cikla) in odstavkom 
3.4.4.2.3 Podpriloge 8 k Prilogi XXI te uredbe (skrajšani preskusni postopek) nadomesti z naslednjim:  
Merilo prekinitve postopka za ugotavljanje skladnosti proizvodnje je doseženo ob zaklju čku prvega zadevnega 
preskusnega cikla WLTP.  
4.3.2.2 Med tem prvim zadevnim preskusnim ciklom WLTP se energija DC iz REESS izmeri v skladu z metodo, opisano 
v Dodatku 3 Podpriloge 8 k Prilogi XXI te uredbe in deli s prevoženo razdaljo v tem zadevnem preskusnem 
ciklu WLTP.  
4.3.2.3 Vrednost, dolo čena v skladu z odstavkom 4.3.2.2, se primerja z vrednostjo, dolo čeno glede na odstavek 1.2 iz 
Dodatka 2.  
4.3.2.4 Skladnost za EC se preverja z uporabo statisti čnih postopkov, opisanih v oddelku 4.2 in Dodatku 1. Za namene 
tega preverjanja skladnosti se izraza onesnaževala/CO  2 zamenjata z EC.SL L 175/30 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.4 OVC-HEV  
4.4.1 Ukrepi za zagotavljanje skladnosti proizvodnje glede masnih emisij CO  2 in porabe elektri čne energije OVC-HEV 
se preverjajo na osnovi opisa v certifikatu o homologaciji iz Dodatka 4 k tej Prilogi.  
4.4.2 Preverjanje masnih emisij CO  2 pri ugotavljanju skladnosti proizvodnje  
4.4.2.1 Vozilo se preskusi glede na preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja, kot je opisano v odstavku 3.2.5 Podpriloge 8 k 
Prilogi XXI te uredbe.  
4.4.2.2 Med tem preizkusom se masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja dolo čijo v skladu s tabelo A8/5 Podpriloge 8 
Priloge XXI te uredbe in primerjajo z masnimi emisijami CO  2 pri ohranjanju naboja v skladu z odstavkom 2.3 
Dodatka 2.  
4.4.2.3 Skladnost emisij CO  2 se preverja z uporabo statisti čnih postopkov, opisanih v oddelku 4.2 in Dodatku 1.  
4.4.3 Preverjanje porabe elektri čne energije pri ugotavljanju skladnosti proizvodnje  
4.4.3.1 Med postopkom ugotavljanja skladnosti proizvodnje se konec preskusnega postopka tipa 1 pri praznjenju 
naboja v skladu z odstavkom 3.2.4.4 Podpriloge 8 k Prilogi XXI te uredbe nadomesti z naslednjim:  
Konec preskusnega postopka tipa 1 pri praznjenju naboja za postopek ugotavljanja skladnosti proizvodnje je 
dosežen ob zaklju čku prvega zadevnega preskusnega cikla WLTP.  
4.4.3.2 Med tem prvim zadevnim preskusnim ciklom WLTP se energija DC iz REESS izmeri v skladu z metodo, opisano 
v Dodatku 3 Podpriloge 8 k Prilogi XXI te uredbe in deli s prevoženo razdaljo v tem zadevnem preskusnem 
ciklu WLTP.  
4.4.3.3 Vrednost, dolo čena v skladu z odstavkom 4.5.3.2 te uredbe, se primerja z vrednostjo, dolo čeno glede na 
odstavek 2.4 iz Dodatka 2.  
4.4.1.4 Skladnost za EC se preverja z uporabo statisti čnih postopkov, opisanih v oddelku 4.2 in Dodatku 1. Za namene 
tega preverjanja skladnosti se izraza onesnaževala/CO  2 zamenjata z EC.  
4.5 Preverjanje skladnosti vozila pri preskusu tipa 3  
4.5.1 Če bo izvedeno preverjanje s preskusom tipa 3, se izvede v skladu z naslednjimi zahtevami:  
4.5.1.1 Če homologacijski organ ugotovi, da kakovost proizvodnje ni zadovoljiva, se iz družine naklju čno izbere vozilo, 
na katerem se izvedejo preskusi, opisani v Prilogi V.  
4.5.1.2 Proizvodnja se šteje za skladno, če to vozilo izpolnjuje zahteve preskusov, opisanih v Prilogi V.  
4.5.1.3 Če preskušano vozilo ne izpolnjuje zahtev iz oddelka 4.5.1.1, se iz iste družine izbere dodatni naklju čni vzorec 
štirih vozil, na katerih se opravijo preskusi, opisani v Prilogi V. Preskusi se lahko opravijo na vozilih, ki so 
opravila najve č 15 000 km in niso bila spremenjena.  
4.5.1.4 Proizvodnja se šteje za skladno, če vsaj tri vozila izpolnjujejo pogoje preskusov, opisanih v Prilogi V.  
4.6 Preverjanje skladnosti vozila pri preskusu tipa 4  
4.6.1 Če je treba izvesti preskus tipa 4, se ta izvede v skladu z naslednjimi zahtevami:SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/31
 
4.6.1.1 Če homologacijski organ ugotovi, da kakovost proizvodnje ni zadovoljiva, se iz družine naklju čno izbere vozilo, 
na katerem se izvedejo preskusi, opisani v Prilogi VI ali vsaj kot v odstavku 7 Priloge 7 Pravilnika št. 83 UN/ECE.  
4.6.1.2 Proizvodnja se šteje za skladno, če to vozilo izpolnjujejo zahteve preskusov, opisanih v Prilogi VI ali odstavku 7 
Priloge 7 Pravilnika št. 83 UN/ECE, odvisno od izvedenega preskusa.  
4.6.1.3 Če preskušano vozilo ne izpolnjuje zahtev iz oddelka 4.6.1.1, se iz iste družine izbere dodatni naklju čni vzorec 
štirih vozil, na katerih se opravijo preskusi, opisani v Prilogi VI ali vsaj kot v odstavku 7 Priloge 7 Pravilnika 
št. 83 UN/ECE. Preskusi se lahko opravijo na vozilih, ki so opravila najve č 15 000 km in niso bila spremenjena.  
4.6.1.4 Proizvodnja se šteje za skladno, če vsaj tri vozila izpolnjujejo zahteve preskusov, opisanih v Prilogi VI ali 
odstavku 7 Priloge 7 Pravilnika št. 83 UN/ECE, odvisno od izvedenega preskusa.  
4.7 Preverjanje skladnosti diagnostike na vozilu (OBD)  
4.7.1 Če se izvede preverjanje delovanja sistema za diagnostiko na vozilu, to poteka v skladu z naslednjimi zahtevami:  
4.7.1.1 Če homologacijski organ ugotovi, da kakovost proizvodnje ni zadovoljiva, se iz družine naklju čno izbere vozilo, 
na katerem se izvedejo preskusi, opisani v Dodatku 1 Priloge XI.  
4.7.1.2 Proizvodnja se šteje za skladno, če to vozilo izpolnjujejo zahteve preskusov, opisanih v Dodatku 1 Priloge XI.  
4.7.1.3 Če preskusno vozilo ne izpolnjuje zahtev iz oddelka 4.7.1.1, se iz iste družine izbere dodatni naklju čni vzorec 
štirih vozil, na katerih se opravijo preskusi, opisani v Dodatku 1 Priloge XI. Preskusi se lahko opravijo na vozilih, 
ki so opravila najve č 15 000 km in niso bila spremenjena.  
4.7.1.4 Proizvodnja se šteje za skladno, če vsaj tri vozila izpolnjujejo zahteve preskusov, opisanih v Dodatku 1 
Priloge XI.SL L 175/32 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dodatek 1  
Potrditev skladnosti proizvodnje za preskus tipa 1 – statisti čna metoda  
1. V tem dodatku je opisan postopek, ki se uporabi za potrditev zahtev skladnosti proizvodnje za preskus tipa 1 za 
onesnaževala/CO  2 , vklju čno z zahtevami za skladnost za PEV in OVC-HEV.  
2. Merjenje onesnaževal, navedenih v tabeli 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007, in emisij CO  2 se izvede na najmanj 
treh vozilih, in se zaporedoma pove čuje, dokler ni sprejeta odlo čitev o ustreznosti ali neustreznosti.  
Za število  N preskusov:  x 1, x 2, … x  N, povpre čje X tests in varianca  VAR  se dolo čita na podlagi vseh  N meritev:  
X tests ¼ ðx 1 þ x 2 þ x 3 þ … þ x N Þ=N 
in 
VAR ¼ ððx 1 Ä X tests Þ 2 þ ðx 2 Ä X tests Þ 2 þ … þ ðx N Ä X tests Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. Za vsako število preskusov se lahko sprejme ena od treh naslednjih odlo čitev (glej (i) do (iii)) za onesnaževala na 
podlagi mejne vrednosti  L za vsako onesnaževalo, povpre čje vseh  N preskusov:  X tests , varianca rezultatov preskusa  
VAR  in število preskusov  N: 
(i) ustrezna družina, če je X tests< A Ü L Ä VAR =L 
(ii) neustrezna družina, če je X tests> A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
(iii) opravi drugo meritev, če je: 
A Ü L Ä VAR =L Ï X tests< A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
Za merjenje onesnaževal je faktor A enak 1,05, da so upoštevane neto čnosti pri meritvah.  
4. Za CO  2 in EC se uporabijo normalizirane vrednosti za CO  2 in EC:  
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC  DC; COP  
V primeru CO  2 in EC je faktor A enak 1,01, vrednost L pa je enaka 1. V primeru CO  2 in EC so merila torej 
poenostavljena tako:  
(i) ustrezna družina, če je X tests< A Ä VAR  
(ii) neustrezna družina, če je X tests> A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
(iii) opravi drugo meritev, če je: 
A Ä VAR Ï X tests< A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
Vrednosti A za onesnaževala, EC in CO  2 se pregledajo in se lahko spremenijo v skladu z razpoložljivimi dokazi. Zato 
homologacijski organi Komisiji predložijo vse ustrezne podatke vsaj v za četnem obdobju petih let.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/33
 
Dodatek 2  
Izra čun skladnosti proizvodnje za EV  
1. Izra čun skladnosti proizvodnje za PEV  
1.1 Interpoliranje posamezne porabe elektri čne energije PEV 
EC  DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
pri čemer je:  
EC DC–ind,COP  poraba elektri čne energije posameznega vozila za skladnost proizvodnje, Wh/km;  
EC DC–L,COP  poraba elektri čne energije vozila L za skladnost proizvodnje, Wh/km;  
EC DC–H,COP  poraba elektri čne energije vozila H za skladnost proizvodnje, Wh/km;  
K ind interpolacijski koeficient za obravnavano posamezno vozilo za zadevni preskusni ciklus WLTP.  
1.2 Poraba elektri čne energije za PEV  
Naslednje vrednosti so navedene in uporabljene za preverjanje skladnosti proizvodnje glede porabe elektri čne 
energije: 
EC  DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
pri čemer je:  
EC DC,COP  poraba elektri čne energije na podlagi praznjenja REESS prvega zadevnega preskusnega cikla 
WLTC, namenjenega preverjanju med preskusnim postopkom ugotavljanja skladnosti proizvodnje;  
EC DC,CD,first WLTC  poraba elektri čne energije na podlagi praznjenja REESS prvega zadevnega preskusnega cikla WLTC 
v skladu z odstavkom 4.3 Podpriloge 8 k Prilogi XXI, v Wh/km;  
AF EC faktor prilagoditve, ki nadomesti razliko med porabo elektri čne energije pri praznjenju naboja, 
navedeno po izvedbi postopka preskusa tipa 1 med homologacijo in izmerjenimi preskusnimi 
rezultati, dolo čenimi med postopkom ugotavljanja skladnosti proizvodnje;  
in 
AF  EC ¼ EC  WLTC ;declared  
EC  WLTC  
pri čemer je:  
EC WLTC,declared  navedena poraba elektri čne energije za PEV v skladu z odstavkom 1.1.2.3 Podpriloge 6 Priloge XXI;  
EC WLTC  izmerjena poraba elektri čne energije v skladu z odstavkom 4.3.4.2 Podpriloge 8 k Prilogi XXI.  
2. Izra čun vrednosti skladnosti proizvodnje za OVC-HEV  
2.1 Posamezne masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja OVC-HEV za ugotavljanje skladnosti proizvodnje 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M  CO2ÄL;CS;COP þ K ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M CO2ÄL;CS;COP ÞSL L 175/34 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
pri čemer je:  
M CO2–ind,CS,COP  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja posameznega vozila za ugotavljanje skladnosti proizvod ­
nje, g/km;  
M CO2–L,CS,COP  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja vozila L za ugotavljanje skladnosti proizvodnje, g/km;  
M CO2–H,CS,COP  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja vozila H za ugotavljanje skladnosti proizvodnje, g/km;  
K ind interpolacijski koeficient za obravnavano posamezno vozilo za zadevni preskusni ciklus WLTP.  
2.2 Posamezna poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja OVC-HEV za ugotavljanje skladnosti proizvodnje 
EC  DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
pri čemer je:  
EC DC–ind,CD,COP  poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja posameznega vozila za skladnost proizvodnje, 
Wh/km;  
EC DC–L,CD,COP  poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja vozila L za skladnost proizvodnje, Wh/km;  
EC DC–H,CD,COP  poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja vozila H za skladnost proizvodnje, Wh/km;  
K ind interpolacijski koeficient za obravnavano posamezno vozilo za zadevni preskusni ciklus WLTP.  
2.3 Vrednost masnih emisij CO  2 pri ohranjanju naboja za ugotavljanje skladnosti proizvodnje  
Naslednje vrednosti so navedene in uporabljene za preverjanje skladnosti proizvodnje glede masnih emisij CO  2 pri 
ohranjanju naboja: 
M CO2;CS;COP ¼ M  CO2;CS Ü AF  CO2;CS 
pri čemer je:  
M CO2,CS,COP  vrednost masnih emisij CO  2 pri ohranjanju naboja preskusa ohranjanja naboja tipa 1, namenjenega 
preverjanju med preskusnim postopkom ugotavljanja skladnosti proizvodnje;  
M CO2,CS  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja preskusa ohranjanja naboja tipa 1 v skladu z odstavkom 
4.1.1 Priloge XXI, g/km;  
AF CO2,CS  faktor prilagoditve, ki nadomesti razliko med vrednostjo po izvedbi postopka preskusa tipa 1 med 
homologacijo in izmerjenimi preskusnimi rezultati, dolo čenimi med postopkom ugotavljanja skladnosti 
proizvodnje;  
in 
AF  CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
pri čemer je:  
M CO2,CS,c,declared  navedena masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu 
s korakom 7 iz tabele A8/5 Podpriloge 8 k Prilogi XXI;SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/35
 
M CO2,CS,c,6  izmerjena masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu 
s korakom 6 iz tabele A8/5 Podpriloge 8 k Prilogi XXI.  
2.4 Poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja za ugotavljanje skladnosti proizvodnje  
Naslednje vrednosti so navedene in uporabljene za preverjanje skladnosti proizvodnje glede porabe elektri čne 
energije pri praznjenju naboja 
EC  DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
pri čemer je:  
EC DC,CD,COP  poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja na podlagi praznjenja REESS prvega zadevnega 
preskusnega cikla WLTC preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja, namenjenega potrditvi med 
preskusnim postopkom ugotavljanja skladnosti proizvodnje;  
EC DC,CD,first WLTC  poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja na podlagi praznjenja REESS prvega zadevnega 
preskusnega cikla WLTC preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja v skladu z odstavkom 4.3 Podpri ­
loge 8 k Prilogi XXI, v Wh/km;  
AF EC,AC,CD  faktor prilagoditve za porabo elektri čne energije pri praznjenju naboja, ki nadomesti razliko med 
vrednostjo po izvedbi postopka preskusa tipa 1 med homologacijo in izmerjenimi preskusnimi 
rezultati, dolo čenimi med postopkom ugotavljanja skladnosti proizvodnje;  
in 
AF  EC;AC;CD ¼ EC  AC;CD;declared  
EC  AC;CD 
pri čemer je:  
EC AC,CD,declared  navedena poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja v 
skladu z odstavkom 1.1.2.3 Podpriloge 6 k Prilogi XXI;  
EC AC,CD  izmerjena poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja v 
skladu z odstavkom 4.3.1 Podpriloge 8 k Prilogi XXI.SL L 175/36 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dodatek 3  
VZOREC  
OPISNEGA LISTA št. …  
ZA PODELITEV ES-HOMOLOGACIJE ZA VOZILO GLEDE EMISIJ IN DOSTOPA DO INFORMACIJ O POPRAVILU IN VZDRŽEVANJU 
VOZIL  
Naslednje podatke, če je primerno, se predloži v treh izvodih in ti vsebujejo seznam priloženih dokumentov. Morebitne 
risbe morajo biti dovolj podrobne in predložene v ustreznem merilu ter v formatu A4 ali zložene na ta format. Če so 
priložene fotografije, morajo biti dovolj podrobne.  
Če so sistemi, sestavni deli ali samostojne tehni čne enote upravljani elektronsko, je treba dodati informacije o njihovem 
delovanju. 
0. SPLOŠNO  
0.1 Znamka (blagovno ime proizvajalca): .......................................................................................... .........................  
0.2 Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
0.2.1  Trgovska imena ( če obstajajo): ................................................................................................................. .............  
0.4 Kategorija vozila (  c ): ............................................................................................................................ .......................  
0.8 Nazivi in naslovi proizvodnih obratov: ....................................................................................... ........................  
0.9 Ime in naslov zastopnika proizvajalca ( če obstaja): ..........................................................................................  
1. SPLOŠNI KONSTRUKCIJSKI PODATKI  
1.1 Fotografije in/ali risbe vzor čnega vozila/sestavnega dela/samostojne tehni čne enote (  1 ): 
1.3.3  Pogonske osi (število, lega, medsebojna povezava): ........................................................................... ...............  
2. MASE IN MERE (  f ) ( g ) ( 7 ) 
(v kg in mm) (navedite povezavo z risbo, če je primerno)  
2.6 Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo (  h ) 
(a) najve čja in najmanjša za vsako varianto: ............................................................................................ ......... 
(b) masa vsake izvedenke (priskrbeti je treba matriko): ....................................................................... ..........  
2.8 Najve čja tehni čno dovoljena masa obremenjenega vozila po podatkih proizvajalca (  i ) ( 3 ): ....................  
3. PRETVORNIK POGONSKE ENERGIJE (  k ) 
3.1 Proizvajalec pretvornikov pogonske energije: ................................................................................. ...................  
3.1.1  Proizvajal čeva oznaka (kot je ozna čena na pretvorniku pogonske energije ali drugi na čini 
identifikacije): .............................................................................................................. ................................................  
3.2 Motor z notranjim zgorevanjem  
3.2.1.1  Na čin delovanja: prisilni vžig/kompresijski vžig/kombinirano gorivo (  1 ) 
Ciklus: štiritaktni/dvotaktni/rotacijski (  1 ) 
3.2.1.2  Število in razpored valjev: .................................................................................................. .....................................SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/37
 
3.2.1.2.1  Vrtina (  1 ): ............................................................................................................................ ................................. mm  
3.2.1.2.2  Gib (  1 ): ............................................................................................................................ ..................................... mm  
3.2.1.2.3  Zaporedje vžiga: ............................................................................................................. ............................................  
3.2.1.3  Delovna prostornina motorja (  m ): ................................................................................................................. cm  3 
3.2.1.4  Kompresijsko razmerje (  2 ): ............................................................................................................................ ..........  
3.2.1.5  Risbe zgorevalnega prostora, čela bata in, pri motorjih s prisilnim vžigom, risbe batnih obro čkov: ...  
3.2.1.6  Obi čajna vrtilna frekvenca prostega teka (  2 ): .......................................................................................... min  –1 
3.2.1.6.1  Visoka vrtilna frekvenca prostega teka (  2 ): ............................................................................................. min  –1 
3.2.1.8  Nazivna mo č motorja (  n ): ............................. kW pri .............................. min  –1 (po navedbi proizvajalca)  
3.2.1.9  Najve čja dovoljena vrtilna frekvenca motorja po podatkih proizvajalca: ...................................... min  –1 
3.2.1.10  Najve čji neto navor (  n ): ............................... Nm pri ............................... min  –1 (po navedbi proizvajalca)  
3.2.2  Gorivo  
3.2.2.1  Lahka vozila: dizelsko gorivo/bencin/UNP/ZP ali biometan/etanol (E85)/biodizel/vodik/H  2 ZP (  1 ) ( 6 ) 
3.2.2.1.1  RON (raziskovalno oktansko število), neosvin čeni: ..........................................................................................  
3.2.2.4  Vozilo glede na tip goriva: enogorivno, dvogorivno, vozilo s prilagodljivim tipom goriva (  1 ) 
3.2.2.5  Najve čja sprejemljiva koli čina biogoriva v gorivu (po navedbi proizvajalca): ......... % na prostornino  
3.2.4  Dovod goriva  
3.2.4.1  Z uplinja či: da/ne (  1 ) 
3.2.4.2  Z vbrizgavanjem goriva (samo za motorje s kompresijskim vžigom ali dvogorivne motorje): da/ne (  1 ) 
3.2.4.2.1  Opis sistema (skupni vod/sistem tla čilka-šoba/razdelilna tla čilka za gorivo itd.): ....................................  
3.2.4.2.2  Na čin delovanja: neposredni vbrizg/predkomora/vrtin čna komora (  1 ) 
3.2.4.2.3  Tla čilka za vbrizgavanje/dovod goriva  
3.2.4.2.3.1  Znamke: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.4.2.3.2  Tipi: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.4.2.3.3  Najve čja koli čina dovoda goriva (  1 ) ( 2 ): ..................................... mm  3 /gib ali takt pri vrtilni frekvenci 
motorja:...................min  –1 ali, namesto tega, karakteristika vbrizga:...................................................... ( Če 
ima motor samodejno krmiljenje vbrizgane koli čine goriva v odvisnosti od tlaka, navedite zna čilno 
koli čino vbrizga in tlak glede na vrtilno frekvenco motorja)  
3.2.4.2.4  Krmiljenje omejitve vrtilne frekvence motorja  
3.2.4.2.4.2.1  Vrtilna frekvenca, pri kateri se pri polni obremenitvi za čne zapiranje dovoda goriva: ............. min  –1 
3.2.4.2.4.2.2  Najve čja vrtilna frekvenca brez obremenitve: ........................................................................................  min  –1 
3.2.4.2.6  Vbrizgalne šobe  
3.2.4.2.6.1  Znamke: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.4.2.6.2  Tipi: ........................................................................................................................ .......................................................SL L 175/38 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2.4.2.8  Pomožna naprava za pomo č pri zagonu  
3.2.4.2.8.1  Znamke: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.4.2.8.2  Tipi: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.4.2.8.3  Opis sistema: ................................................................................................................ ..............................................  
3.2.4.2.9  Elektronsko nadzorovano vbrizgavanje: da/ne (  1 ) 
3.2.4.2.9.1  Znamke: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.4.2.9.2  Tipi:  
3.2.4.2.9.3  Opis sistema ................................................................................................................. ..............................................  
3.2.4.2.9.3.1  Znamka in tip krmilne enote (ECU): ........................................................................................... ........................  
3.2.4.2.9.3.1.1  Razli čica programske opreme krmilne enote: .......................................................................................... ..........  
3.2.4.2.9.3.2  Znamka in tip regulatorja goriva: ............................................................................................ .............................  
3.2.4.2.9.3.3  Znamka in tip tipala pretoka zraka: .......................................................................................... ...........................  
3.2.4.2.9.3.4  Znamka in tip naprave za distribucijo goriva: ................................................................................ ...................  
3.2.4.2.9.3.5  Znamka in tip ohišja lopute za zrak: ......................................................................................... .........................  
3.2.4.2.9.3.6  Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature vode: .........................................................................  
3.2.4.2.9.3.7  Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature zraka: .......................................................................  
3.2.4.2.9.3.8  Znamka in tip ali na čin delovanja tipala zra čnega tlaka: ...............................................................................  
3.2.4.3  Z vbrizgavanjem goriva (samo za motorje s prisilnim vžigom): da/ne (  1 ) 
3.2.4.3.1  Na čin delovanja: vbrizgavanje v sesalno cev (eno-/ve čto čkovno/neposredno vbrizgavanje (  1 )/drugo 
(navedite): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.4.3.2  Znamke: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.4.3.3  Tipi: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.4.3.4  Opis sistema (pri sistemih, ki nimajo neprekinjenega vbrizgavanja, navedite enakovredne podrobno ­
sti): ......................................................................................................................... ........................................................  
3.2.4.3.4.1  Znamka in tip krmilne enote (ECU): ........................................................................................... ........................  
3.2.4.3.4.1.1  Razli čica programske opreme krmilne enote: .......................................................................................... ..........  
3.2.4.3.4.3  Znamka in tip ali na čin delovanja tipala pretoka zraka: ................................................................................  
3.2.4.3.4.8  Znamka in tip ohišja lopute za zrak: ......................................................................................... .........................  
3.2.4.3.4.9  Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature vode: .........................................................................  
3.2.4.3.4.10  Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature zraka: .......................................................................  
3.2.4.3.4.11  Znamka in tip ali na čin delovanja tipala zra čnega tlaka: ...............................................................................  
3.2.4.3.5  Vbrizgalne šobe  
3.2.4.3.5.1  Znamka: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.4.3.5.2  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/39
 
3.2.4.3.7  Sistem za zagon hladnega motorja  
3.2.4.3.7.1  Na čini delovanja: ................................................................................................................ ........................................  
3.2.4.3.7.2  Delovno obmo čje/nastavitve (  1 ) ( 2 ): ........................................................................................................................  
3.2.4.4  Črpalka za gorivo  
3.2.4.4.1  Tlak (  2 ): ............................................................ kPa ali karakteristika (  2 ): ............................................................  
3.2.4.4.2  Znamke: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.4.4.3  Tipi: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.5  Elektri čni sistem  
3.2.5.1  Nazivna napetost: .......................................................................... V, priklju ček mase pozitivni/negativni (  1 ) 
3.2.5.2  Generator  
3.2.5.2.1  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
3.2.5.2.2  Nazivna izhodna mo č: ............................................................................................................................. ......... VA  
3.2.6  Sistem vžiga (samo motorji s prisilnim vžigom)  
3.2.6.1  Znamke: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.6.2  Tipi: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.6.3  Na čin delovanja: ................................................................................................................. ........................................  
3.2.6.6  Vžigalne sve čke 
3.2.6.6.1  Znamka: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.6.6.2  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
3.2.6.6.3  Nastavitev razdalje med elektrodama: ......................................................................................... ................ mm  
3.2.6.7  Vžigalne tuljave  
3.2.6.7.1  Znamka: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.6.7.2  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
3.2.7  Hladilni sistem: teko čina/zrak (  1 ) 
3.2.7.1  Nazivna nastavitev naprave za krmiljenje temperature motorja: ................................................................ .. 
3.2.7.2  Teko čina 
3.2.7.2.1  Vrsta teko čine: .......................................................................................................................... .................................  
3.2.7.2.2  Obto čne črpalke: da/ne (  1 ) 
3.2.7.2.3  Zna čilnosti: ...................................................................................................................... ..................................... Ali  
3.2.7.2.3.1  Znamke: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.7.2.3.2  Tipi: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.7.2.4  Prestavna razmerja: .......................................................................................................... ..........................................  
3.2.7.2.5  Opis ventilatorja in njegovega pogonskega mehanizma: ......................................................................... .......SL L 175/40 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2.7.3  Zrak  
3.2.7.3.1  Ventilator: da/ne (  1 ) 
3.2.7.3.2  Zna čilnosti: ...................................................................................................................... ...................................... ali  
3.2.7.3.2.1  Znamke: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.7.3.2.2  Tipi: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.7.3.3  Prestavna razmerja: .......................................................................................................... ..........................................  
3.2.8  Sesalni sistem  
3.2.8.1  Nadtla čni polnilnik: da/ne (  1 ) 
3.2.8.1.1  Znamke: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.8.1.2  Tipi: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.8.1.3  Opis sistema (npr. najve čji polnilni tlak: .................. kPa; omejilni ventil, če je primerno): ..................  
3.2.8.2  Hladilnik polnilnega zraka: da/ne (  1 ) 
3.2.8.2.1  Tip: zrak-zrak/zrak-voda (  1 ) 
3.2.8.3  Podtlak dovoda zraka pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in polni obremenitvi (samo motorji s 
kompresijskim vžigom)  
3.2.8.4  Opis in risbe sesalnih cevi in njihovih dodatkov (posoda za vsesani zrak, grelne naprave, dodatni 
vstopi za zrak itd.): ......................................................................................................... ..........................................  
3.2.8.4.1  Opis sesalnega kolektorja (vklju čno z risbami in/ali fotografijami): ............................................................  
3.2.8.4.2  Zra čni filter, risbe: ................... .......................................................................................... .................................. ali  
3.2.8.4.2.1  Znamke: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.8.4.2.2  Tipi: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.8.4.3  Dušilnik zvoka, risbe: ....................................................................................................... ......... .......................... ali  
3.2.8.4.3.1  Znamke: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.8.4.3.2  Tipi: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.9  Izpušni sistem  
3.2.9.1  Opis in/ali risba izpušnega kolektorja: ...................................................................................... ...........................  
3.2.9.2  Opis in/ali risba izpušnega sistema: ......................................................................................... .............................  
3.2.9.3  Najve čji dovoljeni protitlak izpušnih plinov pri nazivni vrtilni frekvenci motorja in polni obremenitvi 
(samo pri motorjih s kompresijskim vžigom): ................................................................................... ........ kPa  
3.2.10  Najmanjše površine presekov sesalnih in izpušnih odprtin: .................................................................... ...... 
3.2.11  Krmilni časi ventilov ali enakovredni podatki  
3.2.11.1  Najve čji gib ventilov, koti odpiranja in zapiranja ali podatki o časih odpiranja in zapiranja glede na 
mrtve to čke batov pri alternativnih sistemih krmiljenja. Za spremenljive sisteme dolo čanja časa, 
najnižji in najvišji čas: ........................................................................................................................... ...................  
3.2.11.2  Referen čno obmo čje in/ali obmo čje nastavitve (  1 ): ............................................................ ...............................SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/41
 
3.2.12  Ukrepi proti onesnaževanju zraka  
3.2.12.1  Naprava za vsesavanje plinov iz okrova ro čične gredi (opis in risbe): .......................................................  
3.2.12.2  Naprave za uravnavanje onesnaževanja ( če niso zajete pod drugim naslovom)  
3.2.12.2.1  Katalizator  
3.2.12.2.1.1  Število katalizatorjev in kataliti čnih elementov (spodnje vpišite podatke za vsako posamezno 
enoto): ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.1.2  Mere, oblika in prostornina katalizatorjev: .................................................................................. .......................  
3.2.12.2.1.3  Vrsta kataliti čne reakcije: .................................................................................................................. .......................  
3.2.12.2.1.4  Skupna koli čina plemenitih kovin: ......................................................................................................... ...............  
3.2.12.2.1.5  Relativna koncentracija: ..................................................................................................... .......................................  
3.2.12.2.1.6  Podlaga (struktura in material): ............................................................................................. ................................  
3.2.12.2.1.7  Gostota celic: ............................................................................................................... ...............................................  
3.2.12.2.1.8  Tip ohišja katalizatorjev: ................................................................................................... .......................................  
3.2.12.2.1.9  Lega katalizatorjev (mesto in referen čna razdalja v izpušnem sistemu): .....................................................  
3.2.12.2.1.10  Š čitnik proti toploti: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.1.11  Obi čajno obmo čje delovne temperature: ....................................................................................................... .. °C 
3.2.12.2.1.12  Znamka katalizatorja: ........................................................................................................ ........................................  
3.2.12.2.1.13  Identifikacijska številka dela: .............................................................................................. .....................................  
3.2.12.2.2  Tipala  
3.2.12.2.2.1  Lambda sonda: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1  Znamka: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.12.2.2.1.2  Lega: ........................................................................................................................ ......................................................  
3.2.12.2.2.1.3  Obmo čje krmiljenja: ................................................................................................................ ..................................  
3.2.12.2.2.1.4  Tip ali na čin delovanja: ................................................................................................................. ...........................  
3.2.12.2.2.1.5  Identifikacijska številka dela: .............................................................................................. .....................................  
3.2.12.2.2.2  Tipalo NO  x : da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1  Znamka: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.12.2.2.2.2  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
3.2.12.2.2.2.3  Lega:  
3.2.12.2.2.3  Tipalo delcev: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1  Znamka: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.12.2.2.3.2  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
3.2.12.2.2.3.3  Lega: ........................................................................................................................ ......................................................SL L 175/42 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2.12.2.3  Vbrizgavanje zraka: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.3.1  Vrsta (pulziranje zraka, zra čna črpalka itd.): ......................................................................................................  
3.2.12.2.4  Vra čanje izpušnih plinov v valj (EGR): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.4.1  Zna čilnosti (znamka, tip, pretok, visok/nizek/kombiniran tlak itd.): ............................................................  
3.2.12.2.4.2  Sistem hlajenja z vodo (navede se za vsak sistem EGR, npr. nizek tlak/visok tlak/kombiniran tlak: 
da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5  Sistem za uravnavanje emisij zaradi izhlapevanja (samo za bencinske in etanolske motorje): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1  Podroben opis naprav: ........................................................................................................ .....................................  
3.2.12.2.5.2  Risba sistema za uravnavanje emisij zaradi izhlapevanja: ..................................................................... ..........  
3.2.12.2.5.3  Risba posode z aktivnim ogljem: .............................................................................................. ............................  
3.2.12.2.5.4  Masa suhega aktivnega oglja: ................................................................................................. ............................ g  
3.2.12.2.5.5  Shemati čna risba posode za gorivo s podatki o prostornini za gorivo in materialu (samo za bencinske 
in etanolske motorje): ........................................................................................................ ........ ...............................  
3.2.12.2.5.6  Opis in shemati čna risba toplotnega š čita med posodo za gorivo in izpušnim sistemom: .................  
3.2.12.2.6  Filter za delce (PT): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.6.1  Mere, oblika in prostornina filtra za delce: ................................................................................. .......................  
3.2.12.2.6.2  Zasnova filtra za delce: ..................................................................................................... .......................................  
3.2.12.2.6.3  Mesto vgradnje (referen čna razdalja v izpušnem vodu): .................................................................................  
3.2.12.2.6.4  Znamka filtra za delce: ...................................................................................................... ......................................  
3.2.12.2.6.5  Identifikacijska številka dela: .............................................................................................. .....................................  
3.2.12.2.7  Diagnostika na vozilu (OBD): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.7.1  Pisni opis in/ali risba kazalnika slabega delovanja (MI): .................................................................... .............  
3.2.12.2.7.2  Seznam in namen vseh sestavnih delov, ki jih nadzira sistem za diagnostiko na vozilu: ....................  
3.2.12.2.7.3  Pisni opis (splošna na čela delovanja) za  
3.2.12.2.7.3.1  Motorji s prisilnim vžigom  
3.2.12.2.7.3.1.1  Nadzor katalizatorja: ........................................................................................................ .........................................  
3.2.12.2.7.3.1.2  Zaznavanje neuspelih vžigov: ................................................................................................. ................................  
3.2.12.2.7.3.1.3  Nadzor lambde sonde: ......................................................................................................... ....................................  
3.2.12.2.7.3.1.4  Drugi sestavni deli, ki jih nadzira sistem za diagnostiko na vozilu: ......................................................... .. 
3.2.12.2.7.3.2  Motorji s kompresijskim vžigom: .............................................................................................. ............................  
3.2.12.2.7.3.2.1  Nadzor katalizatorja: ........................................................................................................ .........................................  
3.2.12.2.7.3.2.2  Nadzor filtra za delce: ...................................................................................................... ........................................  
3.2.12.2.7.3.2.3  Nadzor elektronskega sistema za dovod goriva: ................................................................................ ...............SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/43
 
3.2.12.2.7.3.2.5  Drugi sestavni deli, ki jih nadzira sistem za diagnostiko na vozilu: ......................................................... .. 
3.2.12.2.7.4  Merila za vklop MI (stalno število voznih ciklov ali statisti čna metoda): ....................................................  
3.2.12.2.7.5  Seznam vseh izhodnih kod in obrazcev, ki jih uporablja sistem za diagnostiko na vozilu (z ustreznimi 
pojasnili): ................................................................................................................... ...................................................  
3.2.12.2.7.6  Proizvajalec vozila zagotovi naslednje dodatne podatke, da se omogo či proizvodnja nadomestnih 
delov, združljivih s sistemom za diagnostiko na vozilu, ter orodij za diagnostiko in preskusne 
opreme.  
3.2.12.2.7.6.1  Opis tipa in števila ciklov predkondicioniranja, ki so bili uporabljeni za izvirno homologacijo vozila.  
3.2.12.2.7.6.2  Opis tipa demonstracijskega cikla diagnostike na vozilu, ki je bil izveden za izvirno homologacijo 
vozila za sestavni del, ki ga nadzira sistem za diagnostiko na vozilu.  
3.2.12.2.7.6.3  Iz črpen dokument, ki opisuje vse zaznane komponente s strategijo za odkrivanje napak in aktivacijo 
MI (stalno število voznih ciklov ali statisti čna metoda), vklju čno s seznamom ustreznih sekundarnih 
zaznanih parametrov za vsak sestavni del, ki ga nadzira sistem za diagnostiko na vozilu. Seznam vseh 
izhodnih kod in obrazcev sistema za diagnostiko na vozilu (z ustreznimi pojasnili) za posamezne 
sestavne dele pogonskega sistema, ki vplivajo na emisije, in posameznih sestavnih delov, ki niso 
povezani z emisijami, če se nadzor sestavnega dela uporabi za dolo čanje aktiviranja MI, vklju čno 
zlasti s podrobno razlago podatkov, navedenih v modulu $05 Test ID $21 do FF in v modulu $06. 
V primeru tipov vozil, ki uporabljajo komunikacijsko povezavo v skladu s standardom ISO 15765-4 
„Cestna vozila – Diagnostika na omrežju CAN – del 4: zahteve za sisteme, povezane z emisijami“ 
morajo biti podrobno obrazloženi podatki, navedeni v modulu $ 06 Test ID $ 00 do FF za vsak 
nadzorovani ID diagnostike na vozilu.  
3.2.12.2.7.6.4  Zgornje zahtevane informacije so lahko opredeljene z izpolnjevanjem tabele, kot je opisano v 
nadaljevanju.  
3.2.12.2.7.6.4.1  Lahka vozila  
Sestavni 
del Koda 
napake  Strategija 
nadziranja  Merila za 
odkrivanje 
napak  Merila za 
vklju čitev 
MI Sekundarni para ­
metri  Predkondi ­
cioniranje  Demon ­
stracijski 
preskus  
Kataliza ­
tor P0420  Signali 
lambda 
sonde 1 in 
2 Razlika med 
signali 
lambda 
sonde 1 in 2 
– Tretji 
ciklus  Vrtilna 
frekvenca/ 
obremenitev 
motorja, na čin 
A/F, tempera ­
tura kataliza ­
torja  Dva cikla 
tipa I  Tip I  
3.2.12.2.8  Drug sistem: ................................................................................................................. ...............................................  
3.2.12.2.8.2  Sistem za prisilo voznika  
3.2.12.2.8.2.3  Tip sistema za prisilo: brez zagona motorja po odštevanju/brez zagona po dolivanju goriva/omejitev 
zmogljivosti  
3.2.12.2.8.2.4  Opis sistema za prisilo  
3.2.12.2.8.2.5  Enakovredno povpre čnemu dosegu vozila s polno posodo goriva: ..................................................... km  
3.2.12.2.10  Sistem z redno regeneracijo: (zagotovite spodnje podatke za vsako posamezno enoto)  
3.2.12.2.10.1  Na čin ali sistem regeneracije, opis in/ali risba: ................................................................................ .................SL L 175/44 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2.12.2.10.2  Število operativnih ciklov tipa 1 ali enakovrednih ciklov preskusne naprave med dvema cikloma, 
kadar pride do faz regeneracije pod pogoji, enakovrednimi preskusu tipa 1 (razdalja „D“ na sliki 
A6.App1/1 v Dodatku 1 k Podprilogi 6 Priloge XXI k Uredbi (EU) št. 2017/1151 ali sliki A13/1 v 
Prilogi 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE) ( če je primerno)): .............................................................................  
3.2.12.2.10.2.1  Ustrezen ciklus tipa 1 (navedite ustrezen postopek: Podpriloga 4 Priloge XXI ali Pravilnik št. 83 
UN/ECE): ...................................................................................................................... ................................................  
3.2.12.2.10.3  Opis metode, uporabljene za dolo čitev števila ciklov med dvema cikloma, kadar pride do faz rege ­
neracije: ..................................................................................................................... ...................................................  
3.2.12.2.10.4  Parametri za dolo čitev ravni obremenitve, ki se zahteva pred regeneracijo (tj. temperatura, tlak itd.): ...  
3.2.12.2.10.5  Opis metode, uporabljene za obremenitev sistema v postopku preskušanja, opisanem v odstavku 3.1 
Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE: ........................................................................................ .......................  
3.2.12.2.11  Sistemi katalizatorjev, ki uporabljajo gorljive reagente (zagotovite spodnje podatke za vsako posa ­
mezno enoto) da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1  Vrsta in koncentracija potrebnega reagenta: .................................................................................. ....................  
3.2.12.2.11.2  Obi čajno obmo čje delovne temperature reagenta: ...........................................................................................  
3.2.12.2.11.3  Mednarodni standard: ......................................................................................................... ....... ...............................  
3.2.12.2.11.4  Pogostost ponovnega polnjenja reagenta: neprekinjeno/vzdrževanje ( če je primerno):  
3.2.12.2.11.5  Prikazovalnik koli čine reagenta: (opis in lega)  
3.2.12.2.11.6  Posoda z reagentom  
3.2.12.2.11.6.1  Zmogljivost: ................................................................................................................. ...............................................  
3.2.12.2.11.6.2  Ogrevalni sistem: da/ne  
3.2.12.2.11.6.2.1  Opis ali risba  
3.2.12.2.11.7  Krmilna enota reagenta: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1  Znamka: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.12.2.11.7.2  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
3.2.12.2.11.8  Vbrizgalnik reagenta (znamka, tip in lega): .................................................................................. ......................  
3.2.13  Motnost dima  
3.2.13.1  Mesto simbola absorpcijskega koeficienta (samo pri motorjih s kompresijskim vžigom): ....................  
3.2.14  Podrobnosti o vseh napravah, ki vplivajo na porabo goriva ( če niso opisane drugje):.  
3.2.15  Sistem za dovajanje uteko činjenega naftnega plina (UNP): da/ne (  1 ) 
3.2.15.1  Številka homologacije v skladu z Uredbo (ES) št. 661/2009 (UL L 200, 31.7.2009, str. 1): ..........SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/45
 
3.2.15.2  Elektronska krmilna enota motorja s pogonom na UNP  
3.2.15.2.1  Znamke: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.15.2.2  Tipi: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.15.2.3  Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami: ................................................................................... .....................  
3.2.15.3  Dodatna dokumentacija  
3.2.15.3.1  Opis varovanja katalizatorja pri preklopu z bencina na ZP ali obratno: ...................................................  
3.2.15.3.2  Na črt sistema (elektri čni priklju čki, vakuumski priklju čki, kompenzacijske cevi itd.): .............................  
3.2.15.3.3  Risba simbola: ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.16.  Sistem za dovajanje zemeljskega plina (ZP): da/ne (  1 ) 
3.2.16.1  Številka homologacije v skladu z Uredbo (ES) št. 661/2009 : .................................................................. ... 
3.2.16.2  Elektronska krmilna enota motorja s pogonom na zemeljski plin:  
3.2.16.2.1  Znamke: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.16.2.2  Tipi: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.16.2.3  Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami: ................................................................................... .....................  
3.2.16.3  Dodatna dokumentacija  
3.2.16.3.1  Opis varovanja katalizatorja pri preklopu z bencina na UNP ali obratno: ...............................................  
3.2.16.3.2  Na črt sistema (elektri čni priklju čki, vakuumski priklju čki, kompenzacijske cevi itd.): .............................  
3.2.16.3.3  Risba simbola: ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.18  Sistem za dovod vodika: da/ne (  1 ) 
3.2.18.1  Številka ES-homologacije v skladu z Uredbo (ES) št. 79/2009: ................................................................. ... 
3.2.18.2  Elektronska krmilna enota motorja s pogonom na vodik  
3.2.18.2.1  Znamke: ...................................................................................................................... .................................................  
3.2.18.2.2  Tipi: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.18.2.3  Možnosti nastavljanja v zvezi z emisijami: ................................................................................... .....................  
3.2.18.3  Dodatna dokumentacija  
3.2.18.3.1  Opis zaš čite katalizatorja pri preklopu z bencina na vodik ali obratno: ...................................................  
3.2.18.3.2  Na črt sistema (elektri čni priklju čki, vakuumski priklju čki, kompenzacijske cevi itd.): .............................  
3.2.18.3.3  Risba simbola: ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.19.4  Dodatna dokumentacija  
3.2.19.4.1  Opis zaš čite katalizatorja pri preklopu z bencina na H  2 ZP ali obratno: ...................................................SL L 175/46 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2.19.4.2  Na črt sistema (elektri čni priklju čki, vakuumski priklju čki, kompenzacijske cevi itd.): .............................  
3.2.19.4.3  Risba simbola: ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.20.  Informacije o shranjevanju toplote  
3.2.20.1  Naprava za aktivno shranjevanje toplote: da/ne (  1 ) 
3.2.20.1.1  Entalpija: ................................................................................................................... ............................................... (J)  
3.2.20.2  Materiali za izolacijo  
3.2.20.2.1  Material za izolacijo: ....................................................................................................... ..........................................  
3.2.20.2.2  Prostornina izolacije: ....................................................................................................... ..........................................  
3.2.20.2.3  Teža izolacije: .............................................................................................................. ...............................................  
3.2.20.2.4  Lokacija izolacije: .......................................................................................................... .............................................  
3.3 Elektri čna naprava  
3.3.1  Tip (na čin navitja, vzbujanje): ....................................................................................................... ......... .................  
3.3.1.2  Delovna napetost: ............................................................................................................ ...................................... V  
3.4 Kombinacije pretvornikov energije za pogon  
3.4.1  Hibridno elektri čno vozilo: da/ne (  1 ) 
3.4.2  Kategorija hibridnega elektri čnega vozila: zunanje polnjenje/brez zunanjega polnjenja:: (  1 ) 
3.4.3  Stikalo za izbiro na čina delovanja: da/ne (  1 ) 
3.4.3.1  Izbirni na čini 
3.4.3.1.1  Povsem elektri čni: da/ne (  1 ) 
3.4.3.1.2  Izklju čno na gorivo: da/ne (  1 ) 
3.4.3.1.3  Hibridni na čini: da/ne (  1 ) 
(če da, kratek opis): ........................................................................................................... ........................................  
3.4.4  Opis naprave za shranjevanje energije: (REESS, kondenzator, vztrajnik/generator)  
3.4.4.1  Znamke: ...................................................................................................................... .................................................  
3.4.4.2  Tipi: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.4.4.3  Identifikacijska številka: ................................................................................................... .........................................  
3.4.4.4  Vrsta elektrokemi čnega člena: ................................................................................................................ ......... ........  
3.4.4.5  Energija: .................. (za REESS: napetost in zmogljivost Ah v 2 urah, za kondenzator: J, ..................)  
3.4.4.6  Polnilnik: v vozilu/zunanji/brez (  1 ) 
3.4.5  Elektri čna naprava (lo čen opis vseh tipov elektri čnih naprav)SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/47
 
3.4.5.1  Znamka: ...................................................................................................................... .................................................  
3.4.5.2  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
3.4.5.3  Osnovna uporaba: vle čni motor/generator (  1 ) 
3.4.5.3.1  Če se uporablja kot vle čni motor: z enim motorjem/z ve č motorji (število) (  1 ): ....................................  
3.4.5.4  Najve čja mo č: ............................................................................................................................. ......................... kW  
3.4.5.5  Na čin delovanja:  
3.4.5.5.5.1  enosmerni tok/izmeni čni tok/število faz: ........................................................................................................... . 
3.4.5.5.2  lo čeno vzbujanje/serijsko/kombinirano (  1 ) 
3.4.5.5.3  sinhrono/nesinhrono (  1 ) 
3.4.6  Krmilna enota  
3.4.6.1  Znamke: ...................................................................................................................... .................................................  
3.4.6.2  Tipi: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.4.6.3  Identifikacijska številka: ................................................................................................... .........................................  
3.4.7  Regulator mo či 
3.4.7.1  Znamka: ...................................................................................................................... .................................................  
3.4.7.2  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
3.4.7.3  Identifikacijska številka: ................................................................................................... .........................................  
3.4.9  Priporo čilo proizvajalca za predkondicioniranje: ...................................................................................... ........  
3.5 Navedene vrednosti proizvajalca za dolo čanje emisij CO  2 /porabe elektri čne energije/elektri čnega 
dosega in podrobnosti o ekoloških inovacijah ( če je primerno) (  o ) 
3.5.7  Navedene vrednosti proizvajalca  
3.5.7.1  Parametri preskusnega vozila  
3.5.7.1.1  Visoka vrednost za vozila  
3.5.7.1.1.1  Potreba po energiji za ciklus (J): ............................................................ ............................... .................................  
3.5.7.1.1.2  Koeficienti cestne obremenitve  
3.5.7.1.1.2.1  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.1.2.2  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................  
3.5.7.1.1.2.3  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.1.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
3.5.7.1.2.1  Potreba po energiji za ciklus (J)  
3.5.7.1.2.2  Koeficienti cestne obremenitve  
3.5.7.1.2.2.1  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.2.2.2  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................SL L 175/48 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.5.7.1.2.2.3  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.1.3  Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno)  
3.5.7.1.3.1  Potreba po energiji za ciklus (J)  
3.5.7.1.3.2  Koeficienti cestne obremenitve  
3.5.7.1.3.2.1  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.3.2.2  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................  
3.5.7.1.3.2.3  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.2  Skupne masne emisije CO  2 
3.5.7.2.1  Masne emisije CO  2 za ICE  
3.5.7.2.1.1  Visoka vrednost za vozilo: ................................................................................................... ......................... g/km  
3.5.7.2.1.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ............................................................................................. g/km  
3.5.7.2.2  Masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja za OVC-HEV in NOVC-HEV  
3.5.7.2.2.1  Visoka vrednost za vozilo: ................................................................................................... ......................... g/km  
3.5.7.2.2.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ............................................................................................. g/km  
3.5.7.2.2.3  Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): ........................................................................................... g/km  
3.5.7.2.3  Masne emisije CO  2 pri praznjenju naboja za OVC-HEV  
3.5.7.2.3.1  Visoka vrednost za vozilo: ................................................................................................... ......................... g/km  
3.5.7.2.3.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ............................................................................................. g/km  
3.5.7.2.3.3  Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): ........................................................................................... g/km  
3.5.7.3  Elektri čni doseg za elektri čna vozila  
3.5.7.3.1  Doseg samo z elektri čnim pogonom (PER) za PEV  
3.5.7.3.1.1  Visoka vrednost za vozilo: ................................................................................................... ............................ km  
3.5.7.3.1.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ................................................................................................ km  
3.5.7.3.2  Doseg z elektri čnim pogonom AER za OVC-HEV  
3.5.7.3.2.1  Visoka vrednost za vozilo: ................................................................................................... ............................ km  
3.5.7.3.2.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ................................................................................................ km  
3.5.7.3.2.3  Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): .............................................................................................. km  
3.5.7.4  Poraba goriva pri ohranjanju naboja (FC  CS ) za FCHV  
3.5.7.4.1  Visoka vrednost za vozilo: ................................................................................................... .............. kg/100 kmSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/49
 
3.5.7.4.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ................................................................................... kg/100 km  
3.5.7.4.3  Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): ................................................................................ kg/100 km  
3.5.7.5  Poraba elektri čne energije pri elektrificiranih vozilih  
3.5.7.5.1  Skupna poraba elektri čne energije (EC  WLTC  ) za povsem elektri čna vozila  
3.5.7.5.1.1  Visoka vrednost za vozilo: ................................................................................................... .................... Wh/km  
3.5.7.5.1.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ......................................................................................... Wh/km  
3.5.7.5.2  Poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja, tehtano z UF EC  AC,CD  (kombinirano)  
3.5.7.5.2.1  Visoka vrednost za vozilo: ................................................................................................... .................... Wh/km  
3.5.7.5.2.2  Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ......................................................................................... Wh/km  
3.5.7.5.2.3  Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): ...................................................................................... Wh/km  
3.5.8  Vozilo, v katero je vgrajena ekološka inovacija v smislu člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009 za vozila 
kategorije M1 oziroma člena 12 Uredbe (EU) št. 510/2011 za vozila kategorije N1: da/ne (  1 ) 
3.5.8.1  Tip/varianta/izvedenka osnovnega vozila, kot je navedeno v členu 5 Uredbe (EU) št. 725/2011 za 
vozila kategorije M1 oziroma v členu 5 Uredbe (EU) št. 427/2014 za vozila kategorije N1( če je 
primerno): .................................................................................................................... ................................................  
3.5.8.2  Medsebojni vplivi posameznih ekoloških inovacij: da/ne (  1 ) 
3.5.8.3  Podatki o emisijah, povezanih z uporabo ekoloških inovacij (ponovi se tabela za vsako preskušeno 
referen čno gorivo) (  w1 ) 
Sklep o 
odobritvi 
ekološke 
inovacije (  w2 ) Koda 
ekološke 
inovaci ­
je (  w3 ) 1. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu 
(g/km)  2. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološko 
inovacijo 
(g/km)  3. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu v 
preskusnem 
ciklu 
tipa 1 (  w4 ) 4. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološko 
inovacijo v 
preskusnem 
ciklu tipa 1  5. Faktor 
uporabe (UF), 
tj. časovni 
delež uporabe 
tehnologije v 
normalnih 
pogojih delo ­
vanja  Prihranek 
emisij CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxxx/201x  
Skupni prihranek emisij CO  2 (g/km) (  w5 ) 
(w) Ekološke inovacije. 
(w1) Tabela se po potrebi razširi tako, da se za vsako ekološko inovacijo doda vrstica. 
(w2) Številka sklepa Komisije o odobritvi ekološke inovacije. 
(w3) Dodeljena v sklepu Komisije o odobritvi ekološke inovacije. 
(w4) Če se po dogovoru s homologacijskim organom namesto preskusnega cikla tipa 1 uporabi metodologija 
vzor čenja, se uporabi vrednost, pridobljena z metodologijo vzor čenja. 
(w5) Skupni prihranek emisij CO  2 za posamezno ekološko inovacijo.  
3.6 Temperature, ki jih dovoljuje proizvajalec  
3.6.1  Hladilni sistemSL L 175/50 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.6.1.1  Teko činsko hlajenje 
Najvišja temperatura na izhodu: ............................................................ ................................... ......................... K  
3.6.1.2  Zra čno hlajenje  
3.6.1.2.1  Referen čna to čka: ........................................................................................................................... ............................  
3.6.1.2.2  Najvišja temperatura v referen čni to čki: .......................................................................................................... K  
3.6.2  Najvišja izstopna temperatura na izhodu iz hladilnika polnilnega zraka: ................... ............................ K  
3.6.3  Najvišja temperatura izpušnih plinov v to čki izpušnega sistema, ki je najbližja zunanji prirobnici 
izpušnega kolektorja ali turbinskega polnilnika: .............................................................................. ............. K  
3.6.4  Temperatura goriva 
Najnižja: .................................................................... K – najvišja: .................................. ................................... K 
Za dizelske motorje na vstopu v tla čilko za vbrizgavanje goriva, za motorje na plinasto gorivo na 
kon čni stopnji krmilnika tlaka  
3.6.5  Temperatura maziva 
Najnižja: .................................................................... K – najvišja: .................................. ................................... K  
3.8 Mazalni sistem  
3.8.1  Opis sistema  
3.8.1.1  Lega posode za mazivo: ....................................................................................................... ...................................  
3.8.1.2  Sistem dovoda maziva (s črpalko/z vbrizgavanjem v sesalni del/mešanje z gorivom itd.) (  1 ) 
3.8.2  Črpalka za mazivo  
3.8.2.1  Znamke: ...................................................................................................................... .................................................  
3.8.2.2  Tipi: ........................................................................................................................ .......................................................  
3.8.3  Mešanica z gorivom  
3.8.3.1  Mešalno razmerje: ............................................................................................................ ..........................................  
3.8.4  Oljni hladilnik: da/ne (  1 ) 
3.8.4.1  Risbe: ....................................................................................................................... ................................................ ali  
3.8.4.1.1  Znamke: ...................................................................................................................... .................................................  
3.8.4.1.2  Tipi: ........................................................................................................................ .......................................................  
4. PRENOS MO ČI( p ) 
4.3 Vztrajnostni moment vztrajnika motorja: ...................................................................................... .....................  
4.3.1  Dodatni vztrajnostni moment brez vklju čenih prestav: ..................................................................................  
4.4 Sklopke  
4.4.1  Tip: ................................................................................................................ ......... .......................................................  
4.4.2  Najve čja pretvorba navora: .......................................................................................................... ............................  
4.5 Menjalnik  
4.5.1  Tip (ro čni/avtomatsko/brezstopenjski (stalno spremenljivi prenos)) (  1 )SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/51
 
4.5.1.1  Prevladujo či na čin: da/ne (  1 ) 
4.5.1.2  Najboljši na čin ( če ni prevladujo čega na čina): ...................................................................................................  
4.5.1.3  Najslabši na čin ( če ni prevladujo čega na čina): ...................................................................................................  
4.5.1.4  Razred navora: ............................................................................................................... ............................................  
4.5.1.5  Število sklopk: ............................................................ .................................................. ...............................................  
4.6 Prestavna razmerja  
Prestava  Prestavno razmerje 
menjalnika (prestavno 
razmerje med motorjem 
in izstopno gredjo 
menjalnika)  Kon čno prestavno 
razmerje (prestavno 
razmerje med izstopno 
gredjo menjalnika in 
pogonskim kolesom)  Skupno prestavno 
razmerje  
Najve čja vrednost za 
brezstopenjski menjalnik  
1 
2 
3 
… 
Najmanjša vrednost za 
brezstopenjski menjalnik  
Vzvratna prestava  
4.7 Najve čja konstrukcijsko dolo čena hitrost vozila (v km/h) (  q ): .......................................................................  
6. OBESITEV KOLES  
6.6 Pnevmatike in platiš ča 
6.6.1  Kombinacije pnevmatika/platiš če: 
6.6.1.1  Osi  
6.6.1.1.1  Os št. 1: .................................................................................................................... ....................................................  
6.6.1.1.1.1  Oznaka velikosti pnevmatike  
6.6.1.1.2  Os št. 2: .................................................................................................................... ....................................................  
6.6.1.1.2.1  Oznaka velikosti pnevmatike  
itd. 
6.6.2  Zgornja in spodnja meja dinami čnega polmera kolesa:  
6.6.2.1  Os št. 1: .................................................................................................................... ....................................................  
6.6.2.2  Os št. 2: .................................................................................................................... ....................................................  
6.6.3  Tlaki v pnevmatikah, ki jih priporo ča proizvajalec: ................................................................................. kPa  
9. KAROSERIJA  
9.1 Vrsta karoserije z uporabo kod, opredeljenih v delu C Priloge II k Direktivi 2007/46/ES: .................  
9.10.3  Sedeži  
9.10.3.1  Število sedežnih mest (s): ................................................................................................... .....................................SL L 175/52 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
16. DOSTOP DO INFORMACIJ O POPRAVILU IN VZDRŽEVANJU VOZIL  
16.1  Naslov glavnega spletnega mesta za dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil: ...........  
16.1.1  Datum, od katerega so na voljo informacije o popravilu in vzdrževanju vozil (najpozneje 6 mesecev 
od datuma homologacije): ...................................................................................................... .................................  
16.2  Pogoji dostopa do spletnega mesta: ........................................................................................... ...........................  
16.3  Oblika informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, dostopna prek spletnega mesta: ...........................SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/53
 
Dodatek k opisnemu listu  
INFORMACIJE O PRESKUSNIH POGOJIH  
1. Uporabljena maziva  
1.1 Mazivo za motor  
1.1.1 Znamka: …  
1.1.2 Tip: …  
1.2 Mazivo za menjalnik  
1.2.1 Znamka: …  
1.2.2 Tip: …  
(navedite odstotek olja v mešanici, če sta zmešana mazivo in gorivo)  
2. Informacije o cestni obremenitvi  
2.1 Tip menjalnika (ro čni/avtomatski/brezstopenjski)  
Nizka vrednost za vozilo ( če obstaja)  Visoka vrednost za vozilo  
2.2 Tip karoserije vozila (varianta/razli čica) 2.2 Tip karoserije vozila (varianta/razli čica) 
2.3 Uporabljena metoda cestne obremenitve 
(izmerjena vrednost ali izra čun po družini 
cestne obremenitve)  2.3 Uporabljena metoda cestne obremenitve 
(izmerjena vrednost ali izra čun po družini 
cestne obremenitve)  
2.4 Informacije o cestni obremenitvi s preskusa  2.4 Informacije o cestni obremenitvi s preskusa  
2.4.1 Znamka in tip pnevmatik:  2.4.1 Znamka in tip pnevmatik:  
2.4.2 Mere pnevmatik (sprednja/zadnja):  2.4.2 Mere pnevmatik (sprednja/zadnja):  
2.4.4 Tlak v pnevmatikah (sprednja/zadnja) (kPa):  2.4.4 Tlak v pnevmatikah (sprednja/zadnja) (kPa):  
2.4.5 Kotalni upor pnevmatik (sprednja/zadnja) (kg/ 
t): 2.4.5 Kotalni upor pnevmatik (sprednja/zadnja) 
(kg/t):  
2.4.6 Preskusna masa vozila (kg):  2.4.6 Preskusna masa vozila (kg):  
2.4.7 Delta Cd.A v primerjavi z visoko vrednostjo 
za vozilo (m  2 ) 
2.4.8 Koeficienti cestne obremenitve f  0 , f 1 , f 2 2.4.8 Koeficienti cestne obremenitve f  0 , f 1 , f 2SL L 175/54 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dodatek 4  
VZORCI CERTIFIKATA O ES-HOMOLOGACIJI  
(Najve čji format: A4 (210 × 297 mm)  
CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI  
Žig homologacijskega organa  
Sporo čilo, ki zadeva:  
— ES-homologacijo (  1 ), 
— razširitev ES-homologacije (  1 ), 
— zavrnitev ES-homologacije (  1 ), 
— preklic ES-homologacije (  1 ), 
— tip sistema/tipa vozila glede na sistem (  1 ) v zvezi z Uredbo (ES) št. 715/2007 (  2 ) in Uredbo (EU) 2017/1151 (  3 ) 
Številka ES-homologacije: …  
Razlog za razširitev: …  
ODDELEK I  
0.1 Znamka (blagovno ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: …  
0.2.1 Trgovska imena ( če obstajajo): …  
0.3 Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu (  4 ) 
0.3.1 Mesto navedene oznake: …  
0.4 Kategorija vozila (  5 ) 
0.5 Ime in naslov proizvajalca: …  
0.8 Nazivi in naslovi proizvodnih obratov: …  
0.9 Predstavnik proizvajalca: ….  
ODDELEK II –  je treba ponoviti za vsako družino interpolacije, kot dolo ča odstavek 5.6 Priloge XXI  
0. Identifikator družine interpolacije, kot dolo ča odstavek 5.0 Priloge XXI  
1. Dodatni podatki ( če je primerno): (glej dopolnilo)  
2. Tehni čna služba, pristojna za izvajanje preskusov: …  
3. Datum poro čila o preskusu tipa 1: …  
4. Številka poro čila o preskusu tipa 1: …  
5. Morebitne pripombe: (glej dopolnilo)SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/55
 
6. Kraj: …  
7. Datum: …  
8. Podpis: …  
Priloge:  Opisna dokumentacija (  6 ).SL L 175/56 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dopolnilo k certifikatu o ES-homologaciji št. …  
v zvezi s homologacijo vozila glede emisij in dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju 
vozil v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007  
Pri izpolnjevanju certifikata o homologaciji se je treba izogibati navzkrižnemu sklicevanju na informacije iz preskusnega 
poro čila ali opisnega lista.  
0. IDENTIFIKATOR DRUŽINE INTERPOLACIJE, KOT DOLO ČA ODSTAVEK 5.0 PRILOGE XXI ...  
1. DODATNE INFORMACIJE  
1.1 Masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: …  
1.2 Najve čja dovoljena masa: …  
1.3 Referen čna masa: …  
1.4 Število sedežev: …  
1.6 Tip karoserije:  
1.6.1 za kategoriji M  1 , M  2 : limuzina, vozilo z dvižnimi vrati zadaj, karavan, kupe, kabriolet, ve čnamensko vozilo (  1 ) 
1.6.2 za kategoriji N  1 , N  2 : tovorno vozilo s kesonom, furgon (  1 ) 
1.7 Pogonska kolesa: spredaj, zadaj, 4 × 4 (  1 ) 
1.8 Povsem elektri čno vozilo: da/ne (  1 ) 
1.9 Hibridno elektri čno vozilo: da/ne (  1 ) 
1.9.1 Kategorija hibridnega elektri čnega vozila: vozila z zunanjim polnjenjem/vozila brez zunanjega polnjenja/go ­
rivna celica (  1 ) 
1.9.2 Stikalo za izbiro na čina delovanja: da/ne (  1 ) 
1.10 Oznaka motorja:  
1.10.1 Prostornina motorja:  
1.10.2 Sistem za dovod goriva: neposredni vbrizg/posredni vbrizg (  1 ) 
1.10.3 Gorivo, ki ga priporo ča proizvajalec:  
1.10.4.1 Najve čja mo č: kW pri min  –1 
1.10.4.2 Najve čji navor: Nm pri min  –1 
1.10.5 Naprava za nadtla čno polnjenje: da/ne (  1 ) 
1.10.6 Vžigalni sistem: kompresijski vžig/prisilni vžig (  1 ) 
1.11 Pogonski sistem (za povsem elektri čno vozilo ali hibridno elektri čno vozilo) (  1 ) 
1.11.1 Najve čja neto mo č: … kW, pri: … do … min  –1 
1.11.2 Najve čja mo č v tridesetih minutah: … kW  
1.11.3 Najve čji neto navor: … Nm, pri … min  –1SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/57
 
1.12 Pogonski akumulator (za povsem elektri čno vozilo ali hibridno elektri čno vozilo)  
1.12.1 Nazivna napetost: V  
1.12.2 Kapaciteta (v času 2 ur): Ah  
1.13 Prenos mo či: …, …  
1.13.1 Vrsta menjalnika: ro čni/avtomatski/brezstopenjski menjalnik (  1 ) 
1.13.2 Število prestavnih razmerij:  
1.13.3 Skupno prestavno razmerje (vklju čno s kotalnim obsegom pnevmatik pod obremenitvijo): (hitrost vozila 
(km/h))/(vrtilna frekvenca motorja (1 000 (min  –1 )) 
Prva prestava: …  Šesta prestava: …  
Druga prestava: …  Sedma prestava: …  
Tretja prestava: …  Osma prestava: …  
Četrta prestava: …  Hitra (direktna) prestava: …  
Peta prestava: …  
1.13.4 Kon čno prestavno razmerje:  
1.14 Pnevmatike: …, …, …  
Tip: radialni/biasni/... (  7 ) 
Mere: …  
Kotalni obseg pod obremenitvijo:  
Kotalni obseg pnevmatik, uporabljenih v preskusu tipa 1  
2. REZULTATI PRESKUSOV  
2.1 Rezultati preskusov emisij iz izpušne cevi  
Razvrstitev glede na emisije: Euro 6  
Rezultati preskusa tipa 1, kadar je primerno  
Številka homologacije, če ne gre za mati čno vozilo (  1 ): …  
Preskus št. 1  
Rezultat tipa 1  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
Izmerjeno (  8 ) ( 9 ) 
Ki * (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Povpre čna vrednost, izra ­ 
čunana s Ki (M.Ki ali 
M + Ki) (  9 ) ( 12 )SL L 175/58 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Rezultat tipa 1  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
DF (+) (  8 ) ( 10 ) 
DF (*) (  8 ) ( 10 ) 
Kon čna povpre čna vre- 
dnost, izra čunana s Ki in 
DF (  13 ) 
Mejna vrednost  
Preskus št. 2  (če je primerno)  
Tabelo preskusa št. 1 je treba ponoviti z rezultati drugega preskusa.  
Preskus št. 3  (če je primerno)  
Tabelo preskusa št. 1 je treba ponoviti z rezultati tretjega preskusa.  
Preskus št. 1 je treba ponoviti, preskus št. 2 ( če je primerno) in preskus št. 3 ( če je primerno) za nizko 
vrednost za vozilo ( če je primerno) in VM ( če je primerno).  
Informacije o strategiji regeneracije  
D — število ciklov delovanja med dvema cikloma, pri čemer pride do regenerativnih faz: …  
d — število ciklov delovanja, potrebnih za regeneracijo: …  
Ustrezen ciklus tipa 1: (Podpriloga 4 Priloge XXI ali Pravilnik št. 83 UN/ECE) (  14 ): …  
Preskus ATCT  
Emisije CO  2 (g/km)  Kombinirane  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Tip 1 (23 °C) M  CO2,23 °  
Korekcijski faktor družine (FCF)  
Razlika med kon čno temperaturo hladilne teko čine motorja in povpre čno temperaturo obmo čja odstavitve v 
zadnjih treh urah ΔT_ATCT (°C): …  
Najmanjši čas odstavitve t  soak _ATCT (s): …  
Mesto tipala za temperaturo: …  
Tip 2: (vklju čno s podatki, zahtevanimi za tehni čne preglede):  
Preskus  Vrednost CO 
(% vol)  Lambda (  7 ) Vrtilna frekvenca 
motorja 
(min  –1 ) Temperatura motornega 
olja 
(°C) 
Preskus pri nizki vrtilni 
frekvenci prostega teka  Ni relevantno  
Preskus pri visoki vrtilni 
frekvenci prostega tekaSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/59
 
Tip 3: …  
Tip 4: …g/preskus  
Tip 5: — Preskus trajnosti: preskus celotnega vozila/preskus staranja na preskusni napravi/brez preskusa (  1 ) 
— Faktor poslabšanja (DF): Izra čunan/dodeljen (  1 ) 
— Dolo čite vrednost: …  
— Veljaven ciklus tipa 1 (Podpriloga 4 Priloge XXI ali Pravilnik št. 83 UN/ECE) (  14 ): …  
Tip 6:  CO (g/km)  THC (g/km)  
Izmerjena vrednost  
2.1.1 Tabelo tipa 1 za vozila z dvogorivnim motorjem je treba ponoviti za obe gorivi. Pri vozilih s prilagodljivim 
tipom goriva ( če je preskus izveden za obe gorivi v skladu s sliko I.2.4 v Prilogi I) in pri vozilih s pogonom 
na UNP ali ZP/biometan z enogorivnim motorjem ali dvogorivnim motorjem je tabelo treba ponoviti za 
razli čne referen čne pline, uporabljene pri preskusu tipa 1, in v dodatni tabeli navesti najslabše rezultate. Po 
potrebi je treba v skladu s to čkama 3.1.4 Priloge 12 k Pravilniku št. 83 UN/ECE prikazati, ali so rezultati 
izmerjeni ali izra čunani.  
2.1.2 Pisni opis in/ali risba kazalnika slabega delovanja (MI): …  
2.1.3 Seznam in funkcija vseh sestavnih delov, ki jih nadzira sistem za diagnostiko na vozilu: …  
2.1.4 Pisni opis (splošna na čela delovanja) za: …  
2.1.4.1 Zaznavanje neuspelih vžigov (  15 ): …  
2.1.4.2 Nadzor katalizatorja (  15 ): …  
2.1.4.3 Nadzor lambde sonde (  15 ): …  
2.1.4.4 Drugi sestavni deli, ki jih nadzira sistem za diagnostiko na vozilu (  15 ): …  
2.1.4.5 Nadzor katalizatorja (  16 ): …  
2.1.4.6 Nadzor filtra za delce (  16 ): …  
2.1.4.7 Nadzor aktivatorja elektronskega sistema za dovod goriva (  16 ): …  
2.1.4.8 Drugi sestavni deli, ki jih nadzira sistem za diagnostiko na vozilu: …  
2.1.5 Merila za aktiviranje MI (stalno število voznih ciklov ali statisti čna metoda): …  
2.1.6 Seznam vseh izhodnih kod in obrazcev, ki jih uporablja sistem za diagnostiko na vozilu (z ustreznimi 
pojasnili): …  
2.2 Rezervirano  
2.3 Katalizatorji: da/ne (  1 ) 
2.3.1 Originalni katalizator je bil preskušen po vseh ustreznih zahtevah iz te uredbe: da/ne (  1 ) 
2.4 Rezultati preskusa motnosti dima (  1 ) 
2.4.1 Pri enakomerni hitrosti: Glej poro čilo tehni čne službe o preskusu številka: …SL L 175/60 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2.4.2 Preskusi pri prostem pospeševanju  
2.4.2.1 Izmerjena vrednost absorpcijskega koeficienta: … m  –1 
2.4.2.2 Popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … m  –1 
2.4.2.3 Položaj simbola absorpcijskega koeficienta na vozilu: …  
2.5 Rezultati preskusov emisij CO  2 in porabe goriva  
2.5.1 Vozilo z motorjem z notranjim zgorevanjem in hibridno elektri čno vozilo brez zunanjega napajanja  
2.5.1.1 Visoka vrednost za vozilo  
2.5.1.1.1 Potreba po energiji za ciklus: … J  
2.5.1.1.2 Koeficienti cestne obremenitve  
2.5.1.1.2.1 f  0, N: …  
2.5.1.1.2.2 f  1, N / (km/h): …  
2.5.1.1.2.3 f  2 , N / (km/h)  2 : …  
2.5.1.1.3 Masne emisije CO  2 (predložite vrednosti za vsako preskušeno referen čno gorivo za faze: za izmerjene 
vrednosti za kombinirano gorivo glejte odstavka 1.1.2.3.8 in 1.1.2.3.9 Podpriloge 6 k Prilogi XXI)  
Emisije CO  2 (g/km)  Preskus  Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombinirane  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.5.1.1.4 Poraba goriva (predložite vrednosti za vsako preskušeno referen čno gorivo za faze: za izmerjene vrednosti za 
kombinirano gorivo glejte odstavka 1.1.2.3.8 in 1.1.2.3.9 Podpriloge 6 k Prilogi XXI)  
Poraba goriva (l/100 km) ali m  3 /100 km 
ali kg/100 km (  1 ) Nizka  Srednja  Visoka  Zelo visoka  Kombinirana  
Kon čne vrednosti FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
2.5.1.2.1 Potreba po energiji za ciklus: … J  
2.5.1.2.2 Koeficienti cestne obremenitve  
2.5.1.2.2.1 f  0, N: …  
2.5.1.2.2.2 f  1, N / (km/h): …  
2.5.1.2.2.3 f  2 , N / (km/h)  2 : …SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/61
 
2.5.1.2.2 Masne emisije CO  2 (predložite vrednosti za vsako preskušeno referen čno gorivo za faze: za izmerjene 
vrednosti za kombinirano gorivo glejte odstavka 1.1.2.3.8 in 1.1.2.3.9 Podpriloge 6 k Prilogi XXI)  
Emisije CO  2 (g/km)  Preskus  Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombinirane  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
2.5.1.2.3 Poraba goriva (predložite vrednosti za vsako preskušeno referen čno gorivo za faze: za izmerjene vrednosti za 
kombinirano gorivo glejte odstavka 1.1.2.3.8 in 1.1.2.3.9 Podpriloge 6 k Prilogi XXI)  
Poraba goriva (l/100 km) ali m  3 /100 km 
ali kg/100 km (  1 ) Nizka  Srednja  Visoka  Zelo visoka  Kombinirane  
Kon čne vrednosti FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.3 Za vozila, ki jih poganja samo motor z notranjim zgorevanjem in so opremljena s sistemi z redno regene ­
racijo, kot so opredeljena v odstavku 6 člena 2 te uredbe, je treba rezultate preskusov pomnožiti s faktorjem 
Ki, kot je dolo čeno v Dodatku 1 Podpriloge 6 Priloge XXI.  
2.5.1.3.1 Informacije o strategiji regeneracije za emisije CO  2 in porabo goriva  
D — število ciklov delovanja med dvema cikloma, pri čemer pride do regenerativnih faz: …  
d — število ciklov delovanja, potrebnih za regeneracijo: …  
Veljaven ciklus tipa 1 (Podpriloga 4 Priloge XXI ali Pravilnik št. 83 UN/ECE) (  14 ): …  
Nizka  Srednja  Visoka  Zelo visoka  Kombinirana  
Ki (aditiv/multiplikativ) (  1 ) 
Vrednosti za CO  2 in poraba gori ­
va (  10 ) 
2.5.2 Povsem elektri čna vozila (  1 ) 
2.5.2.1 Poraba elektri čne energije (navedena vrednost)  
2.5.2.1.1 Poraba elektri čne energije  
Elektri čna energija (Wh/km)  Preskus  Mestna vožnja  Kombinirana vožnja  
Izra čunana poraba elektri čne energije  1 
2 
3 
Navedena vrednost  —SL L 175/62 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2.5.2.1.2 Skupni iztek odstopanja za izvedbo cikla: … sekund  
2.5.2.2 Doseg samo z elektri čnim pogonom  
Doseg samo z elektri čnim pogonom (km)  Preskus  Mestna vožnja  Kombinirana vožnja  
Izmerjeni doseg samo z elektri čnim pogonom  1 
2 
3 
Navedena vrednost  —  
2.5.3 Hibridno elektri čno vozilo z zunanjim polnjenjem:  
2.5.3.1 Masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja  
Visoka vrednost za vozilo  
Emisije CO  2 (g/km)  Preskus  Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombinirane  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Emisije CO  2 (g/km)  Preskus  Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombinirane  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Emisije CO  2 (g/km)  Preskus  Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombinirane  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,M /  M CO2,c,M  
2.5.3.2 Masna emisija CO  2 praznjenje naboja  
Visoka vrednost za vozilo  
Emisije CO  2 (g/km)  Preskus  Kombinirane  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,HSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/63
 
Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Emisije CO  2 (g/km)  Preskus  Kombinirane  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,L  
Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Emisije CO  2 (g/km)  Preskus  Kombinirane  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,M  
2.5.3.3 Masne emisije CO  2 (tehtane, kombinirane) (  17 ): 
Visoka vrednost za vozilo: M  CO2,weighted  … g/km  
Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): M  CO2,weighted  … g/km  
Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): M  CO2,weighted  … g/km  
2.5.3.4 Poraba goriva pri ohranjanju naboja  
Visoka vrednost za vozilo  
Poraba goriva (l/100 km)  Nizka  Srednja  Visoka  Zelo visoka  Kombinirana  
Kon čne vrednosti FC  p,H /  FC c,H 
Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Poraba goriva (l/100 km)  Nizka  Srednja  Visoka  Zelo visoka  Kombinirane  
Kon čne vrednosti FC  p,L / FC c,L 
Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Poraba goriva (l/100 km)  Nizka  Srednja  Visoka  Zelo visoka  Kombinirane  
Kon čne vrednosti FC  p,M /  FC c,M 
2.5.3.5 Poraba goriva pri praznjenju naboja  
Visoka vrednost za vozilo  
Poraba goriva (l/100km)  Preskus  Kombinirane  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,HSL L 175/64 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Poraba goriva (l/100km)  Preskus  Kombinirane  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,L 
Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno)  
Poraba goriva (l/100km)  Preskus  Kombinirane  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,M  
2.5.3.6 Poraba goriva (tehtana, kombinirana) (  17 ): 
Visoka vrednost za vozilo: FC  weighted  … l/100 km  
Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): FC  weighted  … l/100 km  
Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): FC  weighted  … l/100 km  
2.5.3.7 Dosegi:  
2.5.3.7.1 Doseg samo z elektri čnim pogonom (AER)  
AER (km)  Preskus  Mestna vožnja  Kombinirana vožnja  
Vrednosti AER  1  
2 
3 
Kon čne vrednosti AER  
2.5.3.7.2 Ekvivalentno dosegu samo z elektri čnim pogonom (EAER)  
EAER (km)  Mestna vožnja  Kombinirana vožnja  
Vrednosti EAER  
2.5.3.7.3 Dejanski doseg pri praznjenju naboja R  CDA  
R CDA (km)  Kombinirana vožnja  
Vrednosti R  CDA 
2.5.3.7.4 Doseg cikla pri praznjenju naboja R  CDC  
R CDC (km)  Preskus  Kombinirana vožnja  
Vrednosti R  CDC 1 
2 
3 
Kon čne vrednosti R  CDCSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/65
 
2.5.3.8 Poraba elektri čne energije  
2.5.3.8.1 Poraba elektri čne energije EC  
Elektri čna energija (Wh/km)  Nizka  Srednja  Visoka  Zelo visoka  Mestna vožnja  Kombinirana 
vožnja  
Vrednosti porabe elektri čne ener ­
gije 
2.5.3.8.2 Poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja, tehtano z UF EC  AC,CD  (kombinirano)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Preskus  Kombinirane  
Vrednosti EC  AC,CD  1 
2 
3 
Kon čne vrednosti EC  AC,CD  
2.5.3.8.3 Poraba elektri čne energije, tehtana z UF EC  AC (kombinirano)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Preskus  Kombinirane  
Vrednosti EC  AC,weighted  1 
2 
3 
Kon čne vrednosti EC  AC,weighted  
2.6 Rezultati preskusa ekoloških inovacij (  18 ) ( 19 ) 
Sklep o 
odobritvi 
ekološke inova ­
cije (  20 ) Koda 
ekološke 
inovaci ­
je (  21 ) Ciklus 
tipa 
1/I (  22 ) 1. 
Emisije 
CO  2 pri 
osnovne ­
m vozilu 
(g/km)  2. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološko 
inovacijo 
(g/km)  3. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu v 
preskusnem 
ciklu 
tipa 1 (  23 ) 4. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološko 
inovacijo v 
preskusnem 
ciklu tipa 1  5. Faktor 
uporabe (UF), 
tj. časovni 
delež uporabe 
tehnologije v 
normalnih 
pogojih delo ­
vanja  Prihranki 
pri emisijah 
CO  2 
((1 – 2) – (3 
– 4)) * 5  
xxx/201x  
Skupni prihranek pri emisijah CO  2 pri NEDC (g/km) (  24 ) 
Skupni prihranek pri emisijah CO  2 pri WLTP (g/km) (  25 ) 
2.6.1  Splošna koda ekoloških inovacij:  ( 26 ): …  
3. INFORMACIJE O POPRAVILU VOZILA  
3.1 Naslov spletnega mesta za dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil: …  
3.1.1 Datum, od katerega so na voljo (do 6 mesecev od datuma homologacije): …SL L 175/66 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2 Pogoji dostopa do spletnega mesta (npr. trajanje dostopa, cena dostopa na urni, dnevni, mese čni in letni 
ravni ter na transakcijo) iz to čke 3.1: …  
3.3 Oblika informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, dostopna prek spletnega mesta iz to čke 3.1: …  
3.4 Proizvajal čevo potrdilo o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil: …  
4. MERJENJE MO ČI 
Najve čja neto mo č motorja z notranjim zgorevanjem, neto mo č in 30-minutna mo č elektri čnega sistema za 
prenos mo či 
4.1 Neto mo č motorja z notranjim zgorevanjem  
4.1.1 Vrtilna frekvenca motorja (min  –1 ) …  
4.1.2 Izmerjeni pretok goriva (g/h) …  
4.1.3 Izmerjeni navor (Nm) ...  
4.1.4 Izmerjena mo č (kW) ...  
4.1.5 Barometri čni tlak (kPa) ...  
4.1.6 Tlak vodne pare (kPa) ...  
4.1.7 Temperatura vsesanega zraka (K) ...  
4.1.8 Korekcijski faktor za mo č, kadar se uporablja ...  
4.1.9 Korigirana mo č (kW) ...  
4.1.10 Pomožna mo č (kW) ...  
4.1.11 Neto mo č (kW) ...  
4.1.12 Neto navor (Nm) ...  
4.1.13 Korigirana specifi čna poraba goriva (g/kWh) …  
4.2 Elektri čni sistemi za prenos mo či: 
4.2.1 Navedene vrednosti  
4.2.2 Najve čja neto mo č: … kW, pri … min  –1 
4.2.3 Najve čji neto navor: … Nm, pri … min  –1 
4.2.4 Najve čji neto navor pri hitrosti ni č; … Nm  
4.2.5 Najve čja 30-minutna mo č: … kW  
4.2.6 Bistvene zna čilnosti elektri čnega sistema za prenos mo či 
4.2.7 Preskusna enosmerna napetost … V  
4.2.8 Na čin delovanja: …SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/67
 
4.2.9 Hladilni sistem:  
4.2.10 Motor: teko čina/zrak (  1 ) 
4.2.11 Variator: teko čina/zrak (  1 ) 
5. OPOMBE: …  
Opombe  
( 1 ) Neustrezno pre črtajte (v nekaterih primerih, ko je možen ve č kot en vnos, ni treba črtati ni česar).  
( 2 ) UL L 171, 29.6.2007, str. 1.  
( 3 ) UL L 175, 7.7.2017, str. 1.  
( 4 ) Če podatki za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, sestavnih delov ali samostojnih tehni čnih enot, 
vsebovanih v tem opisnem listu, je treba te znake v dokumentaciji nadomestiti s simbolom „?“ (npr. ABC??123??).  
( 5 ) Kot je opredeljeno v delu A Priloge II  
( 6 ) Kot je dolo čeno v členu 3, odstavku 39 Direktive 2007/46/ES.  
( 7 ) Tip pnevmatike glede na Pravilnik št. 117 UN/ECE.  
( 8 ) Če je primerno.  
( 9 ) Zaokrožite na 2 decimalni mesti.  
( 10 ) Zaokrožite na 4 decimalna mesta.  
( 11 ) Ni relevantno.  
( 12 ) Povpre čna vrednost, izra čunana s seštevanjem povpre čnih vrednosti (M.Ki), izra čunanih za THC in NOx.  
( 13 ) Zaokrožite na 1 decimalno mesto ve č, kot ga ima mejna vrednost.  
( 14 ) Navedite ustrezni postopek.  
( 15 ) Za vozila z motorji s prisilnim vžigom.  
( 16 ) Za vozila z motorjem s kompresijskim vžigom.  
( 17 ) Izmerjene v kombiniranem ciklu.  
( 18 ) Tabelo je treba ponoviti za vsako preskušeno referen čno gorivo.  
( 19 ) Tabelo je treba po potrebi razširiti tako, da se za vsako ekološko inovacijo doda vrstica.  
( 20 ) Številka sklepa Komisije o odobritvi ekološke inovacije.  
( 21 ) Dodeljena v sklepu Komisije o odobritvi ekološke inovacije.  
( 22 ) Ustrezen ciklus tipa 1: Podpriloga 4 Priloge XXI ali Pravilnik št. 83 UN/ECE.  
( 23 ) Če je namesto preskusnega cikla tipa 1 uporabljeno vzor čenje, se uporabi vrednost, pridobljena z metodologijo vzor čenja.  
( 24 ) Vsota prihrankov emisij za posamezno ekološko inovacijo pri tipu I v skladu s Pravilnikom št. 83 UN/ECE.  
( 25 ) Vsota prihrankov emisij za posamezno ekološko inovacijo pri tipu 1 v skladu s Podprilogo 4 Priloge XXI te uredbe.  
( 26 ) Splošna koda ekološke inovacije je sestavljena iz naslednjih elementov, ki so lo čeni s presledkom: 
— Kode homologacijskega organa iz Priloge VII Direktive 2007/46/EC; 
— Posamezne kode vseh ekoloških inovacij, vgrajenih v vozilo, ki se navedejo kronološko na podlagi sklepov Komisije o odobritvi . 
(Npr. splošna koda treh ekoloških inovacij, ki so bile kronološ ko odobrene pod številkami 10, 15 in 16 ter so vgrajene v vozilo , ki 
ga je potrdil nemški homologacijski organ, bi na primer bila: „e1 10 15 16“.)SL L 175/68 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dodatek k dopolnilu k certifikatu o homologaciji  
Prehodno obdobje (u činek korelacije)  
(Prehodna dolo čba): 
1. Rezultati emisij CO  2 iz Co2mpas  
1.1 Razli čica Co2mpas  
1.2 Visoka vrednost za vozilo  
1.2.1 Masne emisije CO  2 (za vsako preskušano referen čno gorivo)  
Emisije CO  2 (g/km)  Mestna vožnja  Izvenmestna vožnja  Kombinirana vožnja  
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
1.3.1 Masne emisije CO  2 (za vsako preskušano referen čno gorivo)  
Emisije CO  2 (g/km)  Mestna vožnja  Izvenmestna vožnja  Kombinirana vožnja  
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. Rezultati preskusa emisij CO  2 (če je primerno)  
2.1 Visoka vrednost za vozilo  
2.1.1 Masne emisije CO  2 (za vsako preskušano referen čno gorivo)  
Emisije CO  2 (g/km)  Mestna vožnja  Izvenmestna vožnja  Kombinirana vožnja  
M CO2,NEDC_H,test  
2.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
2.2.1 Masne emisije CO  2 (za vsako preskušano referen čno gorivo)  
Emisije CO  2 (g/km)  Mestna vožnja  Izvenmestna vožnja  Kombinirana vožnja  
M CO2,NEDC_L,test  
3. Faktorji odstopanja (dolo čeni v skladu s to čko 3.2.8 Uredbe (EU) 2017/1152 in (EU) 2017/1153)  
Faktorji odstopanja  Visoka vrednost za vozilo  Nizka vrednost za vozilo 
(če je primerno)  
DeSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/69
 
Dodatek 5  
Informacije o diagnostiki na vozilu  
1. Informacije, ki jih zahteva ta dodatek, zagotovi proizvajalec vozila, da se omogo či proizvodnja nadomestnih ali 
servisnih delov, združljivih s sistemom za diagnostiko na vozilu (OBD), ter diagnosti čnim orodjem in preskusno 
opremo.  
2. Na zahtevo bodo vsem zainteresiranim proizvajalcem sestavnih delov, diagnosti čnih orodij ali preskusne opreme na 
voljo naslednje informacije na nediskriminatorni osnovi:  
2.1 Opis tipa in števila ciklov predkondicioniranja, ki so bili uporabljeni za izvirno homologacijo vozila;  
2.2 Opis tipa demonstracijskega cikla OBD, uporabljenega za izvirno homologacijo vozila za sestavni del, ki ga 
nadzoruje sistem OBD;  
2.3 Celovit dokument z opisom vseh sestavnih delov, ki jih spremljajo tipala s strategijo zaznavanja napak in aktiviranja 
MI (stalno število voznih ciklov ali statisti čna metoda), vklju čno s seznamom zaznanih pomembnih sekundarnih 
parametrov za vsako komponento, ki jo nadzira OBD, ter seznamom vseh izhodnih kod in oblik zapisov, ki jih 
uporablja OBD (s pojasnilom vsake) in so povezani s posameznimi elementi pogonskega sistema, ki so povezani z 
emisijami, in posameznimi sestavnimi deli, ki niso povezani z emisijami, pri čemer se nadziranje sestavnega dela 
uporabi za dolo čanje aktivacije MI. Zlasti se navede celovita razlaga podatkov v modulu $ 05 I Test ID $ 21 do FF in 
modulu $ 06. V primeru tipov vozil, ki uporabljajo komunikacijsko povezavo v skladu s standardom ISO 15765-4 
„Cestna vozila – Diagnostika na omrežju CAN – del 4: Zahteve za sisteme, povezane z emisijami“, se navede celovita 
razlaga podatkov v modulu $ 06 ID Test $ 00 do FF za vsak podprt ID OBD.  
Te informacije so lahko predložene v obliki tabele:  
Sestavni del  Koda 
napake  Strategija 
nadziranja  Merila za 
odkrivanje 
napak  Merila za 
vklju čitev MI  Sekundarni 
parametri  Predkondicionira ­
nje Demonstracijski 
preskus  
Katalizator  P0420  Signali 
lambda 
sonde 1 in 
2 Razlika med 
signali tipal 
1 in 2  Tretji ciklus  Vrtilna 
frekvenca, 
obremenitev 
motorja, 
na čin A/F, 
temperatura 
katalizatorja  Npr. dva tipa 
ciklov 1 (kot je 
opisano v 
Prilogi III 
Uredbe (ES) 
št. 692/2008 
ali Prilogi XXI 
k Uredbi (EU) 
št. 2017/1151)  Npr. preskus 
tipa 1 (kot je 
opisano v Prilogi 
III Uredbe (ES) 
št. 692/2008 ali 
Prilogi XXI k 
Uredbi (EU) št. 
2017/1151)  
3. INFORMACIJE, POTREBNE ZA PROIZVODNJO DIAGNOSTI ČNIH ORODIJ  
Da se olajša zagotovitev generi čnih diagnosti čnih orodij za serviserje ve č znamk, proizvajalci vozil omogo čijo dostop 
do informacij iz to čk 3.1 do 3.3 na spletnih mestih z informacijami o popravilu. Te informacije vklju čujejo vse 
funkcije diagnosti čnih orodij in vse povezave do informacij o popravilu ter navodila za odpravljanje težav. Proiz ­
vajalec lahko za dostop do teh informacij zara čuna primerno pristojbino.  
3.1 Informacije o komunikacijskih protokolih  
Naslednje informacije so razdeljene po znamki, modelu in varianti vozila ali po drugi uporabni opredelitvi, na primer 
identifikacijski številki vozila (VIN) ali identifikaciji vozila in sistema:  
(a) kateri koli dodatni informacijski sistem za spremljanje protokolov, ki je potreben za izvedbo popolne diagno ­
stike, poleg standardov iz oddelka 4 Priloge XI, vklju čno z morebitnimi dodatnimi informacijami o protokolih 
strojne ali programske opreme, prepoznavanjem parametrov, funkcijami prenosa, zahtevah za ohranjevanje 
povezave („keep alive“) ali s pogoji za napake;SL L 175/70 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
(b) podrobnosti o pridobivanju in razlagi vseh kod napak, ki niso skladne s standardi iz oddelka 4 Priloge XI;  
(c) seznam vseh razpoložljivih parametrov podatkov v živo, vklju čno z informacijami o primerjanju in dostopu;  
(d) seznam vseh razpoložljivih preskusov delovanja, vklju čno z aktivacijo ali upravljanjem naprave in na činom za 
njihovo izvajanje;  
(e) podrobnosti o pridobivanju vseh informacij o sestavnih delih in stanju, časovnih oznak, kod diagnosti čnih napak 
(DTC) in zamrznjenih nizov;  
(f) ponastavitev prilagodljivih parametrov u čenja, nastavitev kodiranja razli čic in nadomestnih sestavnih delov ter 
izbirnih nastavitev strank;  
(g) identifikacija krmilne enote motorja in kodiranje variante;  
(h) podrobnosti o ponastavitvi servisnih lu čk; 
(i) položaj diagnosti čnega priklju čka in podrobnosti o priklju čku; 
(j) identifikacija kode motorja.  
3.2 Preskus in diagnosticiranje sestavnih delov, ki jih nadzira sistem za diagnostiko na vozilu  
Zahtevajo se naslednji podatki:  
(a) opis preskusov, s katerimi se potrdi delovanje na sestavnem delu ali na kabelskem snopu;  
(b) preskusni postopek, vklju čno s preskusnimi parametri in informacijami o sestavnem delu;  
(c) podrobnosti o povezavi, vklju čno z najmanjšimi in najve čjimi vhodnimi in izhodnimi vrednostmi ter vrednostmi 
pri vožnji in pri obremenitvi;  
(d) vrednosti, ki so pri čakovane v dolo čenih voznih razmerah, vklju čno s prostim tekom;  
(e) elektri čne vrednosti za sestavni del v mirujo čem in delujo čem stanju;  
(f) vrednosti pri okvari za vsakega od primerov;  
(g) diagnosti čna zaporedja pri napakah, vklju čno z drevesno strukturo napak in vodeno diagnosti čno izklju čevanje.  
3.3 Podatki, ki so potrebni za izvedbo popravila  
Zahtevajo se naslednji podatki:  
(a) inicializacija krmilne enote motorja in sestavnih delov ( če se namesti nadomestni del);  
(b) inicializacija novih ali nadomestnih enot za nadzor motorja, kadar je to primerno, s tehnikami prepustnega 
(pre)programiranja.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/71
 
Dodatek 6  
Sistem števil čenja certifikatov o ES-homologaciji  
1. Del 3 številke ES-homologacije, ki je bila izdana v skladu s členom 6(1), je sestavljen iz številke izvedbenega 
regulativnega akta ali zadnje spremembe regulativnega akta, ki se uporablja za ES-homologacijo. Tej številki sledi 
en ali ve č znakov, ki ozna čujejo razli čne kategorije v skladu s tabelo 1.  
Znak  Emisijski stan ­
dard  Standard 
OBD  Kategorija in 
razred vozila  Motor  Datum uvelja ­
vitve: novi tipi  Datum uvelja ­
vitve: nova 
vozila  Zadnji datum 
registracije  
AA Euro 6c  Euro 6-1  M, N1 razred I  PV, KV  31.8.2018  
AB Euro 6c  Euro 6-1  N1 razred II  PV, KV  31.8.2019  
AC Euro 6c  Euro 6-1  N1 razred III, 
N2 PV, KV  31.8.2019  
AD Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 razred I  PV, KV  1.9.2018  31.8.2019  
AE Euro 6c  Euro 6-2  N1 razred II  PV, KV  1.9.2019  31.8.2020  
AF Euro 6c  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PV, KV  1.9.2019  31.8.2020  
AG Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  M, N1 razred I  PV, KV  1.9.2017  1.9.2019  31.12.2020  
AH Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 razred II  PV, KV  1.9.2018  1.9.2020  31.12.2021  
AI Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PV, KV  1.9.2018  1.9.2020  31.12.2021  
AJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 razred I  PV, KV  1.1.2020  1.1.2021SL L 175/72 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Znak  Emisijski stan ­
dard  Standard 
OBD  Kategorija in 
razred vozila  Motor  Datum uvelja ­
vitve: novi tipi  Datum uvelja ­
vitve: nova 
vozila  Zadnji datum 
registracije  
AK Euro 6d  Euro 6-2  N1 razred II  PV, KV  1.1.2021  1.1.2022  
AL Euro 6d  Euro 6-2  N1 razred III, 
N2 PV, KV  1.1.2021  1.1.2022  
AX ni rele ­
vantno  ni rele ­
vantno  Vsa vozila  Povsem elek ­
tri čna z akumu ­
latorji  1.9.2009  1.1.2011  
AY ni rele ­
vantno  ni rele ­
vantno  Vsa vozila  Povsem elek ­
tri čna z akumu ­
latorji  1.9.2009  1.1.2011  
AZ ni rele ­
vantno  ni rele ­
vantno  Vsa vozila s 
certifikati v 
skladu s to čko 
2.1.1 Priloge I  PV, KV  1.9.2009  1.1.2011  
Legenda:  
„Euro 6-1“ standard za naprave za diagnostiko na vozilu = celotne zahteve Euro 6 za naprave za diagnostiko na vozilu, vendar s 
predhodnimi mejnimi vrednostmi za naprave za diagnostiko na vozilu, kakor so opredeljene v to čki 2.3.4 Priloge XI, in delno 
ublaženim razmerjem u činkovitosti med uporabo (IUPR);  
„Euro 6-2“ standard za naprave za diagnostiko na vozilu = celotne zahteve Euro 6 za naprave za diagnostiko, vendar s kon čnimi 
mejnimi vrednostmi za naprave za diagnostiko na vozilu, kakor so opredeljene v to čki 2.3.3 Priloge XI; 
Emisijski standard „Euro 6c“ = preskus dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, samo za namene nadzora (brez mejnih vrednosti  
emisij NTE), sicer zahteve za celotne emisije Euro 6; 
Emisijski standard „Euro 6d-TEMP“ = preskus dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, glede na za časne faktorje skladnosti; sicer 
zahteve za celotne emisije Euro 6“ 
Emisijski standard „Euro 6d“ = preskus dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, glede na kon čne faktorje skladnosti; sicer zahteve za 
celotne emisije Euro 6  
2. PRIMERI ŠTEVILK CERTIFIKATOV O HOMOLOGACIJI  
2.1 Naveden je primer homologacije lahkega potniškega avtomobila Euro 6 na standard emisij „Euro 6d“ in standard za 
naprave za diagnostiko na vozilu „Euro 6-2“, identificiranega z znakoma AJ v skladu s tabelo 1, izdane v Luksem ­
burgu s kodo e13. Homologacija je bila podeljena na podlagi osnovne Uredbe (ES) 715/2007 in njene izvedbene 
Uredbe (ES) xxx/2016 brez sprememb. To je 17. tovrstna homologacija brez razširitve, zato sta četrti in peti sestavni 
del številke certifikata 0017 in 00.  
e13 Ü 715=2007 Ü xxx=2016AJ Ü 0017 Ü 00 
2.2 Drugi primer prikazuje homologacijo lahkega gospodarskega vozila Euro 6 razreda N1 II na standard emisij „Euro 
6d-TEMP“ in standard za naprave za diagnostiko na vozilu „Euro 6-2“, identificiranega z znakoma AH v skladu s 
tabelo 1, izdano v Romuniji s kodo e19. Homologacija je bila podeljena na podlagi osnovne Uredbe (ES) 715/2007 
in njene izvedbene Uredbe (ES) xyz/2018. Ker je to prva tovrstna homologacija brez razširitve, sta četrti in peti 
sestavni del številke certifikata 0001 in 00.  
e19 Ü 715=2007 Ü xyz=2018AH Ü 0001 Ü 00SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/73
 
Dodatek 7
SL L 175/74 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dodatek 8a  
Poro čilo o preskusu  
Poro čilo o preskusu izda tehni čna služba, odgovorna za izvedbo preskusov v skladu s to uredbo.  
Lo čeno poro čilo o preskusu se pripravi za vsako družino interpolacije, kot dolo ča odstavek 5.6 Priloge XXI.  
Naslednje informacije, če je to primerno, so najmanjši zahtevani podatki za preskus tipa 1 in preskus za korekcijo 
temperature okolice (ATCT).  
Številka PORO ČILA 
VLOŽNIK  
Proizvajalec  
ZADEVA  Dolo čitev cestne obremenitve vozila  
Predmet preskusa  
Znamka  :  
Tip :  
SKLEP  Predmet preskusov ustreza zahtevam iz zadeve.  
KRAJ,  DD/MM/LLLL  
Opombe:  
— Sklici na relevantne oddelke 692/2008 so  ozna čeni sivo  
— Oznaka (ATCT) pomeni samo za poro čilo o preskusu korekcije temperature okolice (ATCT)  
— (ne ATCT) pomeni, da ni pomembno za poro čilo o preskusu ATCT  
— Če ni sklicevanja na ATCT pomeni, da sta potrebni obe poro čili, tako poro čilo o preskusu tipa 1 kot poro čilo o 
preskusu ATCT  
Splošne opombe:  
Če obstaja ve č možnosti (sklicev), je v poro čilu o preskusu opisana preskušena možnost.  
V nasprotnem primeru je lahko dovolj eno sklicevanje na opisni list na za četku preskusa.  
Vsaka tehni čna služba lahko vklju či dodatne informacije  
(a) Specifi čno za motor s prisilnim vžigom  
(b) Specifi čno za motor s kompresijskim vžigom  
1. OPIS PRESKUŠANIH VOZIL: VISOKO, NIZKO IN SREDNJE ( ČE JE PRIMERNO)  
1.1 SPLOŠNO  
Številke vozila  :  številka prototipa in VINSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/75
 
Kategorija  
Priloga I Dodatek 3 in 4 §0.4  : 
Število sedežnih mest vklju čno z vozni ­
kovim  
Priloga I Dodatek 3 §9.10.3 in Dodatek  
4 dopolnilo §1.4  : 
Karoserija  
Priloga I Dodatek 3 §9.1 in Dodatek 4  
dopolnilo §1.6  : 
Pogonska kolesa:  
Priloga I Dodatek 3 §1.3.3 in Dodatek 4  
dopolnilo §1.7  : 
1.1.1  ZGRADBA POGONSKEGA SISTEMA  
Zgradba pogonskega sistema  :  notranje zgorevanje, hibridni, elektri čni ali gorivne celice  
1.1.2  MOTOR Z NOTRANJIM ZGOREVANJEM ( če je primerno)  
Za ve č kot eno ICE ponovite odstavek 
Znamka  :  
Tip 
Priloga I Dodatek 3 §3.1.1 in Dodatek 4  
dopolnilo §1.10  : 
Na čin delovanja:  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.1.1  : dvotaktni/štiritaktni  
Število in razporeditev cilindrov  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.1.2  : 
Delovna prostornina motorja (cm  3 ) 
Priloga I Dodatek 3 §3.2.1.3 in Dodatek  
4 dopolnilo §1.10.1  : 
Vrtilna frekvenca prostega teka (min  –1 ) 
Priloga I Dodatek 3 §3.2.1.6  : + 
– 
Visoka vrtilna frekvenca prostega teka 
(min  –1 ) (a)  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.1.6.1  : + 
– 
n min drive  (rpm)  :  
Nazivna mo č motorja  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.1.8 in Dodatek  
4 dopolnilo §1.10.4  : kW  pri  vrt/min  
Najve čji neto navor  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.1.10 in  
Dodatek 4 dopolnilo §1.11.3  : Nm  pri  vrt/minSL L 175/76 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Mazivo za motor  :  specifikacije proizvajalca ( če je ve č sklicev v opisnem listu)  
Hladilni sistem  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.7  : tip: zrak/voda/olje  
Izolacija  :  material, koli čina, mesto, prostornina in teža  
1.1.3  PRESKUSNO GORIVO za preskus tipa  1 ( če je primerno)  
Za ve č kot eno preskusno gorivo ponovite odstavek 
Znamka  :  
Tip 
Priloga I Dodatek 3 §3.2.2.1 in Dodatek  
4 dopolnilo §1.10.3  : bencin E10 – dizelsko gorivo B7 – UNP – ZP – …  
Gostota pri 15 °C  
Priloga IX  : 
Vsebnost žvepla  
Podpriloga 3 Priloge XXI  : samo za dizelsko gorivo B7 in bencin E10  
Priloga IX  :  
Številka serije  :  
Faktorji Willans (za ICE) za emisije CO  2 
(gCO  2 /km)  : 
1.1.4  SISTEM ZA DOVOD GORIVA  (če je primerno)  
Za ve č kot en sistem za dovod goriva ponovite odstavek 
Neposredno vbrizgavanje  :  da/ne ali opis  
Vozilo glede na tip goriva  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.2.4  : enogorivno/dvogorivno/prilagodljivo  
Krmilna enota  
Referenca dela  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.4.2.9.3.1  : isto kot opisni list  
Preskušana programska oprema  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.4.2.9.3.1.1  : na primer prebrano z orodjem za preslikavanje  
Merilnik pretoka zraka  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.4.2.9.3.3  : 
Ohišje lopute za zrak  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.4.2.9.3.5  : 
Tipalo tlaka  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.4.3.4.11  :SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/77
 
Tla čilka za vbrizgavanje goriva  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.4.2.3  : 
Vbrizgalne šobe  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.4.2.6  : 
1.1.5  SESALNI SISTEM ( če je primerno)  
Za ve č kot en sesalni sistem ponovite odstavek 
Nadtla čni polnilnik  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.8.1  : da/ne 
znamka in tip (  1 ) 
Hladilnik polnilnega zraka  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.8.2  : da/ne 
tip (zrak/zrak – zrak/voda) (  1 ) 
Zra čni filter (element) (  1 ) 
Priloga I Dodatek 3 §3.2.8.4.2  : znamka in tip  
Dušilnik zvoka (  1 ) 
Priloga I Dodatek 3 §3.2.8.4.3  : znamka in tip  
1.1.6  IZPUŠNI SISTEM IN SISTEM PROTI IZHLAPEVANJU ( če je primerno)  
Za ve č kot enega ponovite odstavek 
Prvi katalizator  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.12.2.1.12 in  
3.2.12.2.1.13  : znamka in referenca (  1 ) 
na čin: tristezni/oksidacijski/lovilnik NOx/selektivna kataliti čna 
redukcija  
Drugi katalizator  :  znamka in referenca (  1 ) 
na čin: tristezni/oksidacijski/lovilnik NOx/selektivna kataliti čna 
redukcija  
Filter za delce  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.12.2.6  : z/brez/ni primerno 
znamka in referenca (  1 ) 
Referenca in položaj lambda sond  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.12.2.2  : pred katalizatorjem/za katalizatorjem  
Vbrizgavanje zraka  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.12.2.3  : z/brez/ni primerno  
EGR  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.12.2.4  : z/brez/ni primerno 
hlajen/ni hlajen  
Sistem za uravnavanje emisij zaradi 
izhlapevanja  
Priloga I Dodatek 3 §3.2.12.2.5  : z/brez/ni primerno  
Referenca in položaj tipal za NOx  :  prej/pozneje  
Splošni opis (  1 ) 
Priloga I Dodatek 3 §3.2.9.2  :SL L 175/78 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
1.1.7  NAPRAVA ZA SHRANJEVANJE  TOPLOTE ( če je primerno)  
Za ve č kot eno napravo za shranjevanje toplote ponovite odstavek 
Naprava za shranjevanje toplote  :  da/ne  
Kapaciteta toplote (shranjena entalpija J)  : 
Čas za sproš čanje toplote (s)  :  
1.1.8  PRENOS MO ČI ( če je primerno)  
Za ve č kot en prenos ponovite odstavek 
Menjalnik  
Priloga I Dodatek 3 § 4.5.1 in Dodatek 4  
dopolnilo §1.13.1  : ro čni/avtomatski/brezstopenjski  
Postopek menjanja prestav  
Prevladujo či na čin :  da/ne 
normalno/vožnja/ekološko/ ...  
Najboljši na čin za emisije CO  2 in 
porabo goriva ( če je primerno)  : 
Najslabši na čin za emisije CO  2 in 
porabo goriva ( če je primerno)  : 
Krmilna enota  :  
Mazivo za menjalnik  :  specifikacije proizvajalca ( če je ve č sklicev v opisnem listu)  
Pnevmatike  
Priloga I Dodatek 3 §6.6 in Dodatek 4 dopolnilo §1.14  
Znamka  :  
Tip :  
Mere sprednja/zadnja:  
Priloga I Dodatek 3 §6.6.1  : 
Obseg (m)  :  
Tlak v pnevmatikah (kPa)  
Priloga I Dodatek 3 §6.6.3  : 
Prestavna razmerja (R.T.), primarna razmerja (R.P.) in (hitrost vozila (km/h))/(vrtilna frekvenca motorja 
(1 000 (min  –1 )) (V  1 000  ) za vsako prestavo menjalnika (R.B.).  
Priloga I Dodatek 3 §4.6 in Dodatek 4 dopolnilo §1.13.3  
R.B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
1. 1/1  
2 . 1/1SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/79
 
R.B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
3. . 1/1 
4. 1/1  
5. 1/1  
… 
1.1.9  ELEKTRI ČNA NAPRAVA  (če je primerno)  
Za ve č kot eno elektri čno napravo ponovite odstavek 
Znamka  :  
Tip :  
Kon čna mo č :  
1.1.10  REESS ZA OPRIJEM ( če je primerno)  
Za ve č kot en REESS za oprijem ponovite odstavek 
Znamka  :  
Tip :  
Zmogljivost  :  
Nazivna napetost  :  
1.1.12  GORIVNA CELICA  (če je primerno)  
Za ve č kot eno gorivno celico ponovite odstavek 
Znamka  :  
Tip :  
Najve čja mo č :  
Nazivna napetost  :  
1.1.13  MO ČNOSTNA ELEKTRONIKA  (če je primerno)  
Lahko je ve č kot ena mo čnostna elektronika (pretvornik pogona, nizkonapetostni sistem ali polnilnik) 
Znamka  :  
Tip :  
Mo č :SL L 175/80 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
1.2 VISOKA VREDNOST ZA VOZILO Opis (tip 1) ali opis vozila (ATCT)  
1.2.1  MASA  
Preskusna masa visoke vrednosti vozila 
(kg) : 
1.2.2  PARAMETRI CESTNE OBREMENITVE  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  (ATCT)  
Potreba po energiji za ciklus (Ws)  
Priloga XXI §3.5.6  : 
Referenca poro čila o preskusu cestne 
obremenitve  : 
1.2.3  PARAMETRI ZA IZBIRO CIKLA  
Ciklus (brez zmanjšanja)  :  razred 1/2/3a/3b  
Razmerje med nazivno mo čjo in 
maso pri pripravljenostjo za vožnjo 
(PMR)(W/kg)  : ( če je primerno)  
Postopek z omejeno hitrostjo, upora ­
bljen med merjenjem  
Priloga XXI, Podpriloga 1 §9  : da/ne  
Najve čja hitrost vozila  
Priloga I Dodatek 3 §4.7  : 
Zmanjšanje ( če je primerno)  :  da/ne  
Faktor zmanjšanja f  dsc : 
Razdalja cikla m  :  
Stalna hitrost (v primeru skrajšanega 
preskusnega postopka)  : ( če je primerno)  
1.2.4  TO ČKA MENJANJA PRESTAVE ( ČE JE PRIMERNO)  
Menjanje prestav  :  povpre čna prestava za v ≥ 1 km/h, zaokrožena na štiri deci ­
malna mesta  
1.3 NIZKA VREDNOST ZA VOZILO OPIS ( ČE JE PRIMERNO)  
1.3.1  MASA  
Preskusna masa nizke vrednosti vozila 
(kg) :SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/81
 
1.3.2  PARAMETRI CESTNE OBREMENITVE  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Potreba po energiji za ciklus (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH : 
Referenca poro čila o preskusu cestne 
obremenitve  : 
1.3.3  PARAMETRI ZA IZBIRO CIKLA  
Ciklus (brez zmanjšanja)  :  razred 1/2/3a/3b  
Razmerje med nazivno mo čjo in 
maso pri pripravljenostjo za vožnjo 
(PMR)(W/kg)  : ( če je primerno)  
Postopek z omejeno hitrostjo, upora ­
bljen med merjenjem  
Priloga XXI, Podpriloga 1 §9  : da/ne  
Najve čja hitrost vozila  
Priloga I Dodatek 3 §4.7  : 
Zmanjšanje ( če je primerno)  :  da/ne  
Faktor zmanjšanja f  dsc : 
Razdalja cikla m  :  
Stalna hitrost (v primeru skrajšanega 
preskusnega postopka)  : ( če je primerno)  
1.3.4  TO ČKA MENJANJA PRESTAVE ( ČE JE PRIMERNO)  
Menjanje prestav  :  povpre čna prestava za v ≥ 1 km/h, zaokrožena na štiri deci ­
malna mesta  
1.4 SREDNJA VREDNOST VOZILA OPIS ( ČE JE PRIMERNO)  
1.4.1  MASA  
Preskusna masa nizke vrednosti vozila 
(kg) : 
1.4.2  PARAMETRI CESTNE OBREMENITVE  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Potreba po energiji za ciklus (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH :SL L 175/82 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
1.4.3  PARAMETRI ZA IZBIRO CIKLA  
Ciklus (brez zmanjšanja)  :  razred 1/2/3a/3b  
Razmerje med nazivno mo čjo in 
maso pri pripravljenostjo za vožnjo 
(PMR)(W/kg)  : ( če je primerno)  
Postopek z omejeno hitrostjo, upora ­
bljen med merjenjem  
Priloga XXI, Podpriloga 1 §9  : da/ne  
Najve čja hitrost vozila  
Priloga I Dodatek 3 §4.7  : 
Zmanjšanje ( če je primerno)  :  da/ne  
Faktor zmanjšanja f  dsc : 
Razdalja cikla m  :  
Stalna hitrost (v primeru skrajšanega 
preskusnega postopka)  : ( če je primerno)  
1.4.4  TO ČKA MENJANJA PRESTAVE ( ČE JE PRIMERNO)  
Menjanje prestav  :  povpre čna prestava za v ≥ 1 km/h, zaokrožena na štiri deci ­
malna mesta  
2. REZULTATI PRESKUSOV  
2.1 PRESKUS TIPA 1  ali PRESKUS ATCT 
Postopek nastavitve dinamometra  :  fiksni tek/ponavljalni/alternativa z lastnim ciklom ogrevanja  
Na čin delovanja z dinamometrom  
Priloga XXI Podpriloga 6 §1.2.4.2.2  da/ne  
Na čin iztekanja  
Priloga XXI Podpriloga 4 §4.2.1.8.5  : da/ne  
Dodatni predpogoji  :  da/ne 
opis  
Faktorji poslabšanja  :  pripisani/preskušani  
2.1.1  Višina vozila (uporabljeno tudi za ATCT)  
Datum preskusov  :  (dan/mesec/leto)  
Kraj preskusa  :  
Višina nižjega roba ventilatorja za 
hlajenje nad tlemi (cm)  : 
Stranski položaj sredine ventilatorja ( če 
je spremenjen na zahtevo proizvajalca)  : osrednja linija v vozilu/ ...  
Razdalja od sprednje strani vozila (cm)  :SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/83
 
2.1.1.1  Emisije onesnaževal ( če je primerno)  
2.1.1.1.1  Emisije onesnaževal vozil z motorjem z notranjim zgorevanjem, NOVC-HEV in OVC-HEV v primeru 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja  
Za vse preskušane na čine delovanja so ponovljeni spodnji odstavki (prevladujo či na čin ali najboljši na čin in 
najslabši na čin, če je primerno)  
Preskus št. 1  
Onesnaževala  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Snov delcev 
(mg/km)  Število delcev 
(#.10  11 /km)  
Izmerjene vrednosti  
Faktorji regeneracije (Ki)(2) 
Aditiv  
Faktorji regeneracije (Ki)(2) 
Multiplikativ  
Faktorji poslabšanja (DF) 
aditiv  
Faktorji poslabšanja (DF) 
multiplikativ  
Kon čne vrednosti  
Mejne vrednosti  
(2) Glej poro čila družine Ki  :  
Izveden tip 1/I za dolo čitev Ki  :  Podpriloga 4 Priloge XXI ali Pravilnik št. 83 UN/ECE (  1 ) 
( 1 ) Navedite, če je primerno.  
Preskus št. 2, če je primerno: zaradi CO  2 (d CO2 1 )/zaradi onesnaževal (90 % omejitev)/zaradi obojega  
Isti odstavek  
Preskus št. 3, če je primerno: zaradi CO  2 (d CO2 2 ) 
Isti odstavek  
2.1.1.1.2  Emisije onesnaževal OVC-HEV v primeru preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja  
Preskus št. 1  
Emisije onesnaževal so izpolnjene in za vsak prevoženi preskusni ciklus se ponovi naslednje odstavke.  
Onesnaževala  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Snov delcev 
(mg/km)  Število delcev 
(#.10  11 /km)  
Izmerjene vrednosti enega 
cikla  
Omejene vrednosti enega 
ciklaSL L 175/84 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Preskus št. 2 ( če je primerno): zaradi CO  2 (d CO2 1 )/zaradi onesnaževal (90 % omejitev)/zaradi obojega  
Isti odstavek  
Preskus št. 3 ( če je primerno): zaradi CO  2 (d CO2 2 ) 
Isti odstavek  
2.1.1.1.3  UF-TEHTANE EMISIJE ONESNAŽEVAL OVC-HEV  
Onesnaževala  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Snov delcev 
(mg/km)  Število delcev 
(#.10  11 /km)  
Izra čunane vrednosti  
2.1.1.2  EMISIJE CO  2 (če je primerno)  
2.1.1.2.1  EMISIJE CO  2 vozil z vsaj enim motorjem z notranjim zgorevanjem, NOVC-HEV in OVC-HEV v primeru 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja (ne ATCT)  
Za vsak preskušani na čin delovanja so ponovljeni spodnji odstavki (prevladujo či na čin ali najboljši na čin in 
najslabši na čin, če je primerno)  
Preskus št. 1  
Emisije CO  2 Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombinirane  
Izmerjena vrednost M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
Korekcijski koeficient RCB: (  2 ) 
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Faktorji regeneracije (Ki) 
Aditiv  
Faktorji regeneracije (Ki) 
Multiplikativ  
M CO2,c,4  — 
AF Ki= M CO2,c,3 /  M CO2,c,4  — 
M CO2,p,4 /  M CO2,c,4  — 
Korekcija ATCT (FCF) (  1 ) 
Za časne vrednosti M  CO2,p,5 /  M CO2,c,5  
Navedena vrednost  —  —  —  —  
d CO2 1 * navedena vrednost  —  —  —  —  
( 1 ) FCF: korekcijski faktor družine za korekcijo za reprezentativne regijske temperaturne pogoje (ATCT) 
Glej poro čila družine FCF: 
( 2 ) korekcija iz Podpriloge 6 Dodatka 2 Priloge XXI te Uredbe za vozila ICE, K  CO2 za HEV  
Preskus št. 2 ( če je primerno)  
Isti odstavek z d  CO2 2 
Preskus št. 3 ( če je primerno)  
Isti odstavekSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/85
 
Sklep  
Emisije CO  2 (g/km)  Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombinirane  
Povpre čenje M  CO2,p,6/  M CO2,c,6  
Prilagajanje M  CO2,p,7 /  M CO2,c,7  
Kon čne vrednosti M  CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.1.1.2.2  ATCT EMISIJE CO  2 vozil z vsaj enim motorjem z notranjim zgorevanjem, NOVC-HEV in OVC-HEV v 
primeru preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja (ATCT)  
Preskus pri 14 °C (ATCT)  
Emisije CO  2 (g/km)  Nizke  Srednje  Visoke  Zelo visoke  Kombinirane  
Izmerjena vrednost M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
Korekcijski koeficient RCB (5)  
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Zaklju ček (ATCT)  
Emisije CO  2 (g/km)  Kombinirana vožnja  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Tip 1 (23 °C) M  CO2,23  ° 
Korekcijski faktor družine (FCF)  
2.1.1.2.3  MASNE EMISIJE CO  2 OVC-HEV v primeru preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja  
Preskus št. 1:  
Masne emisije CO  2 (g/km)  Kombinirana vožnja  
Izra čunana vrednost M  CO2,CD  
Navedena vrednost  
d CO2 1 
Preskus št. 2 ( če je primerno)  
Isti odstavek z d  CO2 2 
Preskus št. 3 ( če je primerno)  
Isti odstavek  
Sklep  
Masne emisije CO  2 (g/km)  Kombinirana vožnja  
Povpre čenje M  CO2,CD  
Kon čna vrednost M  CO2,CDSL L 175/86 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2.1.1.2.4  UF-TEHTANE MASNE EMISIJE CO  2 OVC-HEV  
Masne emisije CO  2 (g/km)  Kombinirana vožnja  
Izra čunana vrednost M  CO2,weighted  
2.1.1.3  PORABA GORIVA ( ČE JE PRIMERNO, NE ATCT)  
2.1.1.3.1  Poraba goriva vozil samo z motorjem z notranjim zgorevanjem, NOVC-HEV in OVC-HEV v primeru 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja  
Za vse preskušane na čine delovanja so ponovljeni spodnji odstavki (prevladujo či na čin ali najboljši na čin in 
najslabši na čin, če je primerno)  
Poraba goriva (l/100 km)  Nizka  Srednja  Visoka  Zelo visoka  Kombinirana  
Kon čne vrednosti FC  p,H /  FC c,H ( 1 ) 
( 1 ) Izra čunane iz usklajenih vrednosti CO  2 
2.1.1.3.2  Poraba goriva OVC-HEV v primeru preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja  
Preskus št. 1:  
Poraba goriva (l/100 km)  Kombinirana  
Izra čunana vrednost FC  CD 
Preskus št. 2 ( če je primerno)  
Isti odstavek  
Preskus št. 3 ( če je primerno)  
Isti odstavek  
Sklep  
Poraba goriva (l/100km)  Kombinirana  
Povpre čenje FC  CD 
Kon čna vrednost FC  CD 
2.1.1.3.3  UF-tehtana Poraba goriva OVC-HEV  
Poraba goriva (l/100 km)  Kombinirana  
Izra čunana vrednost FC  weighted  
2.1.1.3.4  Poraba goriva vozil NOVC-HEV v primeru preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja  
Za vse preskušane na čine delovanja so ponovljeni spodnji odstavki (prevladujo či na čin ali najboljši na čin in 
najslabši na čin, če je primerno)  
Poraba goriva (kg/100 km)  Nizka  Srednja  Visoka  Zelo visoka  Kombinirana  
Izmerjene vrednostiSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/87
 
Poraba goriva (kg/100 km)  Nizka  Srednja  Visoka  Zelo visoka  Kombinirana  
Korekcijski koeficient RCB  
Kon čne vrednosti FC  p/ FC c 
2.1.1.4  DOSEGI ( ČE JE PRIMERNO)  
2.1.1.4.1  Dosegi za OVC-HEV ( če je primerno)  
2.1.1.4.1.1  Doseg z elektri čnim pogonom  
Preskus št. 1  
AER (km)  Mestna vožnja  Kombinirana vožnja  
Izmerjene/izra čunane vrednosti AER  
Navedena vrednost  —  
Preskus št. 2 ( če je primerno)  
Isti odstavek  
Preskus št. 3 ( če je primerno)  
Isti odstavek  
Sklep  
AER (km)  Mestna vožnja  Kombinirana vožnja  
Povpre čenje AER ( če je primerno)  
Kon čne vrednosti AER  
2.1.1.4.1.2  Ekvivalent dosega z elektri čnim pogonom  
EAER (km)  Mestna vožnja  Kombinirana vožnja  
Kon čne vrednosti EAER  
2.1.1.4.1.3  Dejanski doseg pri praznjenju naboja  
R CDA (km)  Kombinirana vožnja  
Kon čne vrednosti R  CDA 
2.1.1.4.1.4  Doseg cikla pri praznjenju naboja  
Preskus št. 1  
R CDC (km)  Kombinirana vožnja  
Kon čna vrednost R  CDC 
Število indeksa prehodnega cikla  
REEC potrditvenega cikla (%)SL L 175/88 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Preskus št. 2 ( če je primerno)  
Isti odstavek  
Preskus št. 3 ( če je primerno)  
Isti odstavek  
2.1.1.4.2  Dosegi za PEV - Doseg samo z elektri čnim pogonom ( če je primerno)  
Preskus št. 1  
Doseg samo z elektri čnim pogonom (km)  Mestna vožnja  Kombinirana vožnja  
Izra čunane vrednosti PER  
Navedena vrednost  —  
Preskus št. 2 ( če je primerno)  
Isti odstavek  
Preskus št. 3 ( če je primerno)  
Isti odstavek  
Sklep  
Doseg samo z elektri čnim pogonom (km)  Mestna vožnja  Kombinirana vožnja  
Povpre čenje PER  
Kon čne vrednosti PER  
2.1.1.5  PORABA ELEKTRI ČNE ENERGIJE ( ČE JE PRIMERNO)  
2.1.1.5.1  Poraba elektri čne energije OVC-HEV ( če je primerno)  
2.1.1.5.1.1  Poraba elektri čne energije EC  
Elektri čna energija (Wh/km)  Nizka  Srednja  Visoka  Zelo visoka  Mestna 
vožnja  Kombinirana 
vožnja  
Kon čne vrednosti EC  
2.1.1.5.1.2  Poraba elektri čne energije pri praznjenju naboja, tehtano z UF  
Preskus št. 1  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombinirana  
Izra čunana vrednost EC  AC,CD  
Preskus št. 2 ( če je primerno)  
Isti odstavek  
Preskus št. 3 ( če je primerno)  
Isti odstavekSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/89
 
Zaklju ček ( če je primerno)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombinirana vožnja  
Povpre čenje EC  AC,CD  
Kon čna vrednost  
2.1.1.5.1.3  Poraba elektri čne energije, tehtano z UF  
Preskus št. 1  
EC AC,weighted  (Wh)  Kombinirana  
Izra čunana vrednost EC  AC,weighted  
Preskus št. 2 ( če je primerno)  
Isti odstavek  
Preskus št. 3 ( če je primerno)  
Isti odstavek  
Zaklju ček ( če je primerno)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Kombinirana vožnja  
Povpre čenje EC  AC,weighted  
Kon čna vrednost  
2.1.1.5.2  Poraba elektri čne energije PEV ( če je primerno)  
Preskus št. 1  
Elektri čna energija (Wh/km)  Mestna vožnja  Kombinirana vožnja  
Izra čunane vrednosti EC  
Navedena vrednost  —  
Preskus št. 2 ( če je primerno)  
Isti odstavek  
Preskus št. 3 ( če je primerno)  
Isti odstavek  
Elektri čna energija (Wh/km)  Nizka  Srednja  Visoka  Zelo visoka  Mestna vožnja  Kombinirana 
vožnja  
Povpre čenje EC  
Kon čne vrednosti EC  
2.1.2  NIZKA VREDNOST ZA VOZILO ( ČE JE PRIMERNO)  
Ponovite § 2.1.1SL L 175/90 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2.1.3  SREDNJA VREDNOST ZA VOZILO ( ČE JE PRIMERNO)  
Ponovite § 2.1.1  
2.1.4  KON ČNA MERILA ZA VREDNOSTI EMISIJ ( ČE JE PRIMERNO)  
Onesnaževala  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 /km)  
Najvišje vrednosti (  1 ) 
( 1 ) za vsako onesnaževalo v vseh rezultatih preskusov VH, VL ( če je primerno) in VIM ( če je primerno)  
2.2 PRESKUS  TIPA 2 (a) (ne ATCT)  
Vklju čno s podatki o emisijah, zahtevanimi za tehni čne preglede  
Preskus  CO (% vol)  Lambda  Vrtilna frekvenca motorja 
(min  –1 ) Temperatura olja (°C)  
Prosti tek  —  
Visoka vrtilna frekvenca 
prostega teka  
2.3 PRESKUS  TIPA 3 (a) (ne ATCT)  
Emisije iz okrova ro čične gredi v ozra čje: brez  
2.4 PRESKUS  TIPA 4 (a) (ne ATCT) 
Glej poro čila :  
2.5 PRESKUS  TIPA 5 (a) (ne ATCT) 
Glej poro čila družine o trajnosti  :  
Ciklus tipa 1/l za preskušanje meril 
emisij  : Podpriloga 4 Priloge XXI ali Pravilnik št. 83 UN/ECE (  1 ) 
( 1 ) Navedite, če je primerno.  
2.6 PRESKUS RDE  (ne ATCT) 
Številka družine RDE  :  MSxxxx  
Glej poro čila družine  :  
2.7 PRESKUS  TIPA 6 (a) (ne ATCT) 
Datum preskusov  :  (dan/mesec/leto)  
Kraj preskusov  :  
Postopek nastavitve dinamometra  :  iztekanje (referenca cestne obremenitve)  
Vztrajnostna masa (kg)  :SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/91
 
Če obstaja odstopanje od vozila tipa 1  : 
Pnevmatike  :  
Znamka  :  
Tip :  
Mere sprednja/zadnja:  :  
Obseg (m)  :  
Tlak v pnevmatikah (kPa)  :  
Onesnaževala  CO 
(g/km)  HC 
(g/km)  
Preskus  1 
2 
3 
Povpre čje 
Omejitev  
2.8 SISTEM ZA DIAGNOSTIKO NA VOZILU  (ne ATCT) 
Glej poro čila družine  :  
2.9 PRESKUS MOTNOSTI  DIMA (b) (ne ATCT)  
2.9.1  PRESKUS ENAKOMERNIH HITROSTI  
Glej poro čila družine  :  
2.9.2  PRESKUS PRI PROSTEM POSPEŠEVANJU  
Izmerjena absorpcijska vrednost (m  –1 ) :  
Korigirana absorpcijska vrednost (m  –1 ) :  
2.10  MO Č MOTORJA (ne  ATCT) 
Glej poro čila družine  :  
2.11  INFORMACIJE O TEMPERATURI, POVEZANE Z VISOKO VREDNOSTJO ZA VOZILO (VH)  
Temperatura hladilne teko čine ob koncu odstavitve (°C)  
Podpriloga 6a §3.9.2  : 
Povpre čna temperatura obmo čja odstavitve v zadnjih 3 urah (°C)  
Podpriloga 6a §3.9.2  :SL L 175/92 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Razlika med kon čno temperaturo hladilne teko čine motorja in 
povpre čno temperaturo obmo čja odstavitve v zadnjih treh urah 
Δ T_ATCT  (°C) 
Podpriloga 6a §3.9.3  : 
Najmanjši čas odstavitve t  soak_ATCT  (s) 
Podpriloga 6a §3.9.1  : 
Mesto tipala za temperaturo  
Podpriloga 6a §3.9.5  : 
Priloga poro čila o preskusu (ne uporablja se za preskus ATCT in PEV),  
1 - v elektronski obliki, vsi vhodni podatki za korelacijsko orodje iz to čke 2.4 Priloge 1 v izvedbenih uredbah (EU) 
2017/1152 in (EU) 2017/1153.  
Referenca vhodnega dokumenta: …  
2 – izhod Co2mpas:  
3 – Rezultati preskusa NEDC ( če je primerno):SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/93
 
Dodatek 8b  
Poro čila o preskusu cestne obremenitve  
Naslednje informacije, če so primerne, so najmanjši obseg podatkov, zahtevanih za preskus dolo čitve cestne obremenitve.  
Številka PORO ČILA 
VLOŽNIK  
Proizvajalec  
ZADEVA  Dolo čitev cestne obremenitve vozila  
Predmet preskusa  
Znamka  :  
Tip :  
SKLEP  Predmet preskusov ustreza zahtevam iz zadeve.  
KRAJ,  DD/MM/LLLL  
1. ZADEVNA VOZILA  
Zadevne znamke  :  
Zadevni tipi  :  
Komercialni opis  :  
Najve čja hitrost (km/h)  :  
Pogonske osi  :  
2. OPIS PRESKUŠANIH VOZIL  
2.1 SPLOŠNO  
Brez interpolacije: opisano je najslabše vozilo (glede zahtev po energiji)  
2.1.1  Visoka vrednost za vozilo  
Znamka  :  
Tip :  
Razli čica :  
Potreba po energiji cikla v celotnem 
ciklu WLTC razreda 3, neodvisno od 
razreda vozila  : 
Odstopanja od serije proizvodnje  :  
Število prevoženih kilometrov  :SL L 175/94 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2.1.2  Nizka vrednost za vozilo  
Znamka  :  
Tip :  
Razli čica :  
Potreba po energiji cikla v celotnem 
ciklu WLTC razreda 3, neodvisno od 
razreda vozila  : (4 do 35 % glede na H  R ) 
Odstopanja od serije proizvodnje  :  
Število prevoženih kilometrov  :  
2.1.3  Reprezentativno vozilo iz družine matrice cestne obremenitve ( če je primerno)  
Znamka  :  
Tip :  
Razli čica :  
Zahteve po energiji v celotnem ciklu 
WLTC  : 
Odstopanja od serije proizvodnje  :  
Število prevoženih kilometrov  :  
2.2 MASE  
2.2.1  Visoka vrednost za vozilo  
Preskusna masa (kg)  :  
Povpre čna masa m  av (kg) :  (povpre čje pred in po preskusu)  
Rotacijska masa m  r (kg) :  3 % (MRO + 25 kg) ali izmerjena  
Porazdelitev teže  
Spredaj  :  
Zadaj  :  
2.2.2  Nizka vrednost za vozilo  
Ponovi §2.2.1 s podatki VL  
2.2.3  Reprezentativno vozilo iz družine matrice cestne obremenitve ( če je primerno)  
Preskusna masa (kg)  :  
Povpre čna masa m  av (kg) :  (povpre čje pred in po preskusu)  
Najve čja tehni čno dovoljena masa obre ­
menjenega vozila ( ≥ 3 000 kg)  :SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/95
 
Ocenjeno aritmeti čno povpre čje mase 
dodatne opreme  : 
Porazdelitev teže  
Spredaj  :  
Zadaj  :  
2.3 PNEVMATIKE  
2.3.1  Visoka vrednost za vozilo  
Velikost  :  sprednja/zadnja, če se razlikuje  
Znamka  :  sprednja/zadnja, če se razlikuje  
Tip :  sprednja/zadnja, če se razlikuje  
Kotalni upor (kgf/1 000 kg  
Spredaj  :  
Zadaj  :  
Tlak v sprednjih pnevmatikah (kPa)  :  
Tlak v zadnjih pnevmatikah (kPa)  :  
2.3.2  Nizka vrednost za vozilo  
Ponovi §2.3.1 s podatki VL  
2.3.3  Reprezentativno vozilo iz družine matrice cestne obremenitve ( če je primerno)  
Ponovi §2.3.1 s podatki za reprezentativno vozilo  
2.4 KAROSERIJA  
2.4.1  Visoka vrednost za vozilo  
Tip :  AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/BB/BC/BD  
Razli čica :  
Aerodinami čne naprave  
Premi čni aerodinami čni deli karose ­
rije : d/n in navedite, če je primerno  
Seznam nameš čenih aerodinami čnih 
možnosti  : 
2.4.2  Nizka vrednost za vozilo  
Ponovite §2.4.1 s podatki VL 
Delta (C  d *A f ) LH v primerjavi z VH  :SL L 175/96 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2.4.3  Reprezentativno vozilo iz družine matrice cestne obremenitve ( če je primerno)  
Opis oblike karoserije  :  kvadratna škatla ( če ni mogo če dolo čiti oblike karoserije za celotno 
vozilo)  
Ponovite §2.4.1 s podatki za reprezentativno vozilo, če je primerno 
Sprednje podro čje A  fr : 
2.5 POGONSKI SISTEM  
2.5.1  Visoka vrednost za vozilo  
Koda motorja  :  
Vrsta menjalnika  :  ro čni, avtomatski, brezstopenjski  
Model menjalnika 
(kode proizvajalca)  : (razred navora in število prestav → vklju čeno v informacijski list)  
Vklju čeni modeli menjalnika 
(kode proizvajalca)  : 
Vrtilna hitrost motorja deljena s hitrostjo 
vozila  : 
Prestava  Prestavno 
razmerje  Razmerje N/V  
1. 1/..  
2 . 1/.. 
3. . 1/.. 
4. 1/..  
5. 1/..  
6. 1/..  
.. 
.. 
Elektri čne naprave, povezane v položaju 
N : ni relevantno (brez elektri čne naprave ali brez na čina iztekanja)  
Tip in število elektri čnih naprav  :  tip konstrukcije: asinhronski/sinhronski …  
Tip hladilne teko čine :  zrak, teko čina …  
2.5.2  Nizka vrednost za vozilo  
Ponovite §2.5.1 s podatki VL  
2.6 REZULTATI PRESKUSOV  
2.6.1  Visoka vrednost za vozilo  
Datumi preskusov  :  dd/mm/llllSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/97
 
NA CESTI  (Priloga XXI, Podpriloga 4, §4)  
Preskusna metoda  :  iztekanje  (Priloga XXI, Podpriloga 4, §4.3) 
ali postopek merjenja navora  (Priloga XXI, Podpriloga 4, §4.4)  
Ustanova (naziv/lokacija/referenca pre- 
skusne steze)  : 
Na čin iztekanja  :  d/n  
Nastavitev koles  :  vrednosti stekanja in previsnega kota  
Najve čja referen čna hitrost [km/h]  
Priloga XXI, Podpriloga 4, §4.2.4.1.2  : 
Anemometrija  :  stacionarna 
ali v vozilu: vpliv anemometrije (c  d *A) in ali je bil popravljen.  
Število enot  :  
Veter  :  povpre čje, vrhovi in smeri v povezavi s smerjo preskusne steze  
Zra čni tlak  :  
Temperatura (povpre čna vrednost)  :  
Korekcija vetra  :  d/n  
Prilagoditev tlaka v pnevmatikah (kPa)  :  d/n  
Neobdelani rezultati  :  Postopek z navorom: 
c0 = 
c1 = 
c2 = 
Postopek z iztekanjem: 
f0 
f1 
f2 
Kon čni rezultati  Postopek z navorom: 
c0 = 
c1 = 
c2 = 
in 
f0 = 
f1 = 
f2 = 
Postopek z iztekanjem: 
f0 = 
f1 = 
f2 =SL L 175/98 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
ali 
POSTOPEK Z VETROVNIKOM  (Priloga XXI, Podpriloga 4, §6)  
Ustanova (ime/lokacija/referenca dinamo ­
metra)  : 
Kvalifikacija ustanov  :  referenca poro čila in datum  
Dinamometer  
Tip dinamometra  :  jermen ali dinamometer z valji  
Postopek  :  stabilizirane hitrosti ali postopek s pojemkom  
Ogrevanje  :  ogrevanje z dinamometrom ali z vožnjo vozila  
Korekcija krivulje valja  
(Priloga XXI, Podpriloga 4, §6.6.3)  : (za dinamometer z valji, če je primerno)  
Postopek nastavitve dinamometra z 
valji  : fiksni tek/ponavljalni/alternativa z lastnim ciklom ogrevanja  
Izmerjeni aerodinami čni koeficient 
upora, pomnožen s sprednjim podro č­
jem : Hitrost (km/h)  C  d *A (m  2 ) 
… …  
… …  
Rezultat  :  f0 = 
f1 = 
f2 =  
ali 
MATRICA CESTNE OBREMENITVE  (Priloga XXI, Podpriloga 4, §5)  
Preskusna metoda  :  iztekanje  (Priloga XXI, Podpriloga 4, §4.3) 
ali postopek merjenja navora  (Priloga XXI, Podpriloga 4, §4.4)  
Ustanova (ime/lokacija/referenca steze)  :  
Na čin iztekanja  :  d/n  
Nastavitev koles  :  vrednosti stekanja in previsnega kota  
Najve čja referen čna hitrost [km/h]  
Priloga XXI, Podpriloga 4, §4.2.4.1.2  : 
Anemometrija  :  stacionarna 
ali v vozilu: vpliv anemometrije (cd*A) in ali je bil popravljen.  
Število enot  :  
Veter  :  povpre čje, vrhovi in smeri v povezavi s smerjo preskusne steze  
Zra čni tlak  :  
Temperatura (povpre čna vrednost)  :  
Korekcija vetra  :  d/n  
Prilagoditev tlaka v pnevmatikah (kPa)  :  d/nSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/99
 
Neobdelani rezultati  :  Postopek z navorom: 
c0r = 
c1r = 
c2r = 
Postopek z iztekanjem: 
f0r 
f1r 
f2r 
Kon čni rezultati  Postopek z navorom: 
c0r = 
c1r = 
c2r = 
in 
f0r = 
f1r = 
f2r = 
Postopek z iztekanjem: 
f0r = 
f1r = 
f2r =  
2.6.2  Nizka vrednost za vozilo  
Ponovite §2.6.1 s podatki VLSL L 175/100 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dodatek 8c  
Predloga preskusnega obrazca  
„Preskusni obrazec“ vsebuje preskusne podatke, ki so zabeleženi, vendar niso del preskusnih poro čil. 
Preskusne obrazce tehni čna služba ali proizvajalec hrani vsaj deset let.  
Naslednje informacije, če so primerne, so najmanjši obseg podatkov, zahtevanih za preskusne obrazce. 
Nastavljivi parametri uskladitve koles  
Priloga XXI, Podpriloga 4, §4.2.1.8.3  : 
Koeficienti, c0, c1 in c2,  :  c0 =  
c1 =  
c2 =  
Časi iztekanja, izmerjeni na dinamometru z valji  
Priloga XXI, Podpriloga 4, §4.4.4  : Hitrost vozila (km/h)  Čas iztekanja (s)  
125–115  
115–105  
105–95  
95–85  
85–75  
75–65  
65–55  
55–45  
45–35  
35–25  
25–15  
15–05  
Na ali v vozilo je lahko nameš čena dodatna teža, da se odpravi 
drsenje pnevmatik  
Priloga XXI, Podpriloga 4, §7.1.1.1.1  : teža (kg) 
na/v vozilu  
Časi iztekanja po opravljenem postopku iztekanja v vozilu v 
skladu z odstavkom 4.3.1.3 Priloge XXI, Podpriloge 4  
Priloga XXI, Podpriloga 4, §8.2.4.2  : 
Hitrost vozila (km/h)  Čas iztekanja (s)  
125–115  
115–105  
105–95  
95–85  
85–75  
75–65  
65–55  
55–45  
45–35  
35–25  
25–15  
15–05SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/101
 
Učinkovitost pretvornika NO  x 
Navedene koncentracije (a); (b), (c), (d) in koncentracije, pri 
katerih je analizator NOx v na činu NO, ko kalibrirni plin ne 
teče skozi pretvornik  
Priloga XXI, Podpriloga 5, §5.5  : (a) = 
(b) = 
(c) = 
(d) = 
Koncentracija v na činu NO =  
Dejanska razdalja, ki jo je prevozilo vozilo  
Priloga XXI, Podpriloga 6, §1.2.6.4.6 in 1.2.12.6  : 
Za vozila z ro čnim menjalnikom, vozila MT, ki ne morejo 
slediti sledi cikla:  
Odstopanja od voznega cikla  :  
Priloga XXI, Podpriloga 6, §1.2.6.5.1  
Indeksi sledi vožnje:  
V skladu s SAE J2951(revidirano januarja 2014) so izra čunani 
naslednji indeksi:  
(a) ER : Energijski razred  :  
(b) DR : Razred razdalje  :  
(c) EER : Razred ekonomi čnosti energije  :  
(d) ASCR : Razred absolutne spremembe hitrosti  :  
(e) IWR : Razred inercialnega dela  :  
(f) RMSSE : Koren povpre čne kvadratne napake napovedi  : 
Priloga XXI, Podpriloga 6, §1.2.8.5 in 7  
Tehtanje vzorca filtra za delce  
Filter pred preskusom  :  
Filter po preskusu  :  
Referen čni filter  :  
Priloga XXI, Podpriloga 6, §1.2.10.1.2 in 1.2.14.3.1  
Vsebina vsakega od sestavnih delov, merjenih po stabilizaciji 
merilne naprave  
Priloga XXI, Podpriloga 6, §1.2.14.2.8  : 
Dolo čitev faktorja regeneracije  
Število ciklov D med dvema WLTC, ko pride do dogodkov 
regeneracije  : 
Število ciklov, v katerih so opravljene meritve emisij n  :  
Merjenje masnih emisij za vsak sestavni del i v vsakem ciklu j  : 
Priloga XXI, Podpriloga 6, Dodatek 1, §2.1.3  
Dolo čitev faktorja regeneracije  
Število zadevnih preskusnih ciklov, izmerjenih za popolno 
regeneracijo  : 
Priloga XXI, Podpriloga 6, Dodatek 1, §2.2.6SL L 175/102 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dolo čitev faktorja regeneracije  
Msi :  
Mpi  :  
Ki :  
Priloga XXI, Podpriloga 6, Dodatek 1, §3.1.1  
ATCT  
Temperatura zraka in vlažnost preskusne celice, izmerjeni pri 
izhodu ventilatorja za hlajenje vozila pri najmanjši frekvenci 
1 Hz.  : Nastavljena vrednost temperature = T  reg 
Priloga XXI, Podpriloga 6a, §3.2.1.1  Dejanska vrednost temperature 
± 3 °C na za četku preskusa 
± 5 °C med preskusom  
Temperatura obmo čja odstavitve, merjena neprestano pri 
najmanjši frekvenci 1 Hz.  : Nastavljena vrednost temperature = T  reg 
Priloga XXI, Podpriloga 6a, §3.2.2.1  Dejanska vrednost temperature 
± 3 °C na za četku preskusa 
± 5 °C med preskusom  
Čas prehoda s prekondicioniranja na obmo čje odstavitve  
Priloga XXI, Podpriloga 6a, §3.6.2  : ≤ 10 minut  
Čas med koncem preskusa tipa 1 in postopkom ohlajanja  :  ≤ 10 minut  
Izmerjeni čas odstavitve, ki je zabeležen v vseh ustreznih 
preskusnih obrazcih.  
Priloga XXI, Podpriloga 6a, §3.9.2  : čas med merjenjem kon čne temperature in koncem 
preskusa tipa 1 pri 23 °CSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/103
 
PRILOGA II  
SKLADNOST VOZIL V PROMETU  
1. UVOD  
1.1 Ta priloga dolo ča emisije iz izpušne cevi in zahteve OBD (vklju čno z IUPR  M ) za skladnost vozil v prometu za tipe 
vozil, homologirane v skladu s to uredbo.  
2. ZAHTEVE  
Zahteve za skladnost vozil v prometu so tiste, ki so dolo čene v odstavku 9 in Dodatkih 3, 4 in 5 Pravilnika št. 83 
UN/ECE, z izjemami, opisanimi v naslednjih oddelkih.  
2.1 Odstavek 9.2.1 Pravilnika št. 83 UN/ECE se razume na naslednji na čin: 
Homologacijski organ izvede presojo skladnosti v prometu na osnovi vseh pomembnih informacij, ki jih ima 
proizvajalec, po enakih postopkih kot za ugotavljanje skladnosti proizvodnje, dolo čenih v členu 12(1) in (2) 
Direktive 2007/46/ES ter v to čkah 1 in 2 Priloge X k navedeni direktivi. Če so informacije iz nadzornih preskusov 
homologacijskega organa ali države članice predložene homologacijskemu organu, te dopolnjujejo poro čilo o 
spremljanju v prometu, ki ga predloži proizvajalec.  
2.2 Odstavek 9.3.5.2 Pravilnika št. 83 UN/ECE se spremeni z dodatkom naslednjih novih pododstavkov:  
„… 
Vozila majhnih proizvodnih serij, ki obsegajo manj kot 1 000 vozil na družino OBD, so izvzeta iz najmanjših 
zahtev IUPR in iz zahteve, da te dokažejo homologacijskemu organu.“  
2.3 Sklicevanje na „pogodbene strani“ se razume kot sklicevanje na „države članice“.  
2.4 Odstavek 2.6 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se nadomesti z naslednjim:  
Vozilo pripada tipu vozila, ki je homologiran po tej uredbi in ima potrdilo o skladnosti v skladu z Direktivo 
2007/46/ES. Registrira in uporablja se v Uniji.  
2.5 Sklicevanje na „Sporazum 1958“ v odstavku 2.2 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje 
na Direktivo 2007/46/ES.  
2.6 Odstavek 2.6 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se nadomesti z naslednjim:  
Vsebnost svinca in žvepla v vzorcu goriva iz posode za gorivo vozila ustreza veljavnim standardom iz Direktive 
št. 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta (  1 ) in na vozilu ne sme biti sledov uporabe napa čnih goriv. Pregledi 
se lahko opravijo v izpušni cevi.  
2.7 Sklicevanje v odstavku 4.1 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE na „preskuse emisij v skladu s Prilogo 4a“ se 
razume kot „preskusi emisij, opravljeni v skladu s Prilogo XXI k tej uredbi“.  
2.8 Sklicevanje v odstavku 4.1 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE na „odstavek 6.3 Priloge 4a“ se razume kot 
„odstavek 1.2.6 Podpriloge 6 k Prilogi XXI k tej uredbi“.SL L 175/104 Uradni list Evropske unije 7.7.2017  
( 1 ) UL L 140, 5.6.2009, str. 88.
 2.9 Sklicevanje v odstavku 4.4 Dodatka 3 k Pravilniku št. 83 UN/ECE na „Sporazumu 1958“ se razume kot sklicevanje 
na „ člen 13(1) ali (2) Direktive 2007/46/ES.“  
2.10 V odstavku 3.2.1, odstavku 4.2 in opombah 1 in 2 Dodatka 4 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se sklicevanje na mejne 
vrednosti, navedene v tabeli 1 odstavka 5.3.1.4 razume kot sklicevanje na tabelo 1 Priloge I k Uredbi (ES) 
št. 715/2007.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/105
 
PRILOGA III  
PridržanoSL L 175/106 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
PRILOGA IIIA  
PREVERJANJE DEJANSKIH EMISIJ, KI NASTAJAJO MED VOŽNJO  
1. UVOD, OPREDELITEV POJMOV IN OKRAJŠAVE  
1.1 Uvod  
V tej prilogi je opisan postopek preverjanja dejanskih emisij iz lahkih osebnih in gospodarskih vozil, ki 
nastajajo med vožnjo (RDE).  
1.2 Opredelitve pojmov  
1.2.1  „To čnost“  pomeni odstopanje med izmerjeno ali izra čunano vrednostjo in sledljivo referen čno vrednostjo.  
1.2.2  „Analizator“  pomeni vsako merilno napravo, ki ni del vozila, ampak je nameš čena za dolo čitev koncentracije ali 
koli čine plinastih oziroma trdnih onesnaževal.  
1.2.3  „Osni odsek“  linearne regresije ( a 0 ) pomeni:  
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
pri čemer je:  
a 1 naklon regresijske premice,  
x povpre čna vrednost referen čnega parametra,  
y povpre čna vrednost parametra, ki ga je treba preveriti.  
1.2.4  „Umerjanje“  pomeni nastavitev odziva analizatorja, merilnika pretoka, tipala ali signala tako, da se njegova 
izhodna vrednost ujema z enim ali ve č referen čnimi signali.  
1.2.5  „Koeficient dolo čanja“  (r 2 ) pomeni:  
r 2 ¼ 1 Ä P  n 
i¼1 ½y i Ä a 0 Ä ða 1 Ü x i Þâ 2 
P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
pri čemer je:  
a 0 osni odsek linearne regresijske premice,  
a 1 naklon linearne regresijske premice,  
x i izmerjena referen čna vrednost,  
y i izmerjena vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
y povpre čna vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
n število vrednosti.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/107
 
1.2.6  „Korelacijski koeficient“  (r) pomeni:  
r ¼ P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜð y i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P  nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
pri čemer je:  
x i izmerjena referen čna vrednost,  
y i izmerjena vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
x povpre čna referen čna vrednost,  
y povpre čna vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
n število vrednosti.  
1.2.7  „Zakasnilni čas“ pomeni čas od preklopa pretoka plina ( t 0 ) do to čke, v kateri odziv doseže 10 odstotkov ( t 10 ) 
kon čnega od čitka.  
1.2.8  „Signali ali podatki krmilne enote motorja“  pomenijo vse podatke in signale vozila, ki so zabeleženi iz omrežja 
vozila s protokoli, navedenimi v to čki 3.4.5 Dodatka 1.  
1.2.9  „Krmilna enota motorja“  pomeni elektronsko enoto, ki krmili razli čna sprožila in zagotavlja optimalno delovanje 
pogonskega sistema.  
1.2.10  „Emisije“ , imenovane tudi  „sestavine“ , „sestavine onesnaževal“  ali  „emisije onesnaževal“ , pomenijo nadzorovane 
plinaste ali trdne komponente izpuha.  
1.2.11  „Izpuh“ , imenovan tudi izpušni plin, pomeni skupek vseh plinastih in trdnih delcev, ki kot rezultat zgorevanja 
goriva v motorju z notranjim zgorevanjem vozila izhajajo iz izpušne odprtine ali izpušne cevi.  
1.2.12  „Emisije izpušnih plinov“  pomenijo emisije delcev, ki so prikazane kot delci in število delcev, ter plinastih 
sestavin iz izpušne cevi vozila.  
1.2.13  „Obseg skale“  pomeni celotno merilno obmo čje analizatorja, merilnika pretoka ali tipala, kot ga navede 
proizvajalec opreme. Če je za meritve uporabljeno podobmo čje analizatorja, merilnika pretoka ali tipala, 
obseg skale pomeni najve čji od čitek.  
1.2.14  „Faktor odzivnosti za ogljikovodike“  posamezne vrste ogljikovodika pomeni razmerje med od čitkom FID in 
koncentracijo obravnavane vrste ogljikovodika v referen čni plinski jeklenki, izraženo v ppmC  1 . 
1.2.15  „Ve čje vzdrževanje“  pomeni nastavitev, popravilo ali zamenjavo analizatorja, merilnika pretoka ali tipala, ki bi 
lahko vplivala na to čnost meritev.  
1.2.16  „Šum“  pomeni dvakratnik kvadratne sredine desetih standardnih odklonov, od katerih je vsak izra čunan iz 
ni čelnih odzivov, izmerjenih pri stalni frekvenci zapisovanja najmanj 1,0 Hz v času 30 sekund.  
1.2.17  „Nemetanski ogljikovodiki“  (NMHC) pomenijo skupne ogljikovodike (THC) brez metana (CH  4 ).SL L 175/108 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
1.2.18  „Število delcev“  pomeni skupno število trdnih delcev, ki izhajajo iz izpuha vozila, kot je opredeljeno z merilnim 
postopkom iz te uredbe za oceno skladnosti z zadevno mejno vrednostjo emisij Euro 6, opredeljene v tabeli 2 
Priloge I k Uredbi 715/2007.  
1.2.19  „Natan čnost“  pomeni 2,5-kratnik standardnega odklona 10 ponavljajo čih se odzivov na dano sledljivo stan ­
dardno vrednost.  
1.2.20  „Od čitek“  pomeni številsko vrednost, ki jo prikaže analizator, merilnik pretoka, tipalo ali katera koli druga 
merilna naprava, uporabljena pri meritvah emisij iz vozil.  
1.2.21  „Odzivni čas“ (t 90 ) pomeni vsoto zakasnilnega časa in časa vzpona.  
1.2.22  „ Čas vzpona“  pomeni čas med 10-odstotnim in 90-odstotnim odzivom ( t 90 – t 10 ) kon čnega od čitka.  
1.2.23  „Kvadratna sredina“  (x rms ) pomeni kvadratni koren aritmeti čne sredine kvadratov vrednosti in je opredeljena kot:  
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x 2 
2 þ … þ x 2 
n Þ r 
pri čemer je:  
x izmerjena ali izra čunana vrednost,  
n število vrednosti.  
1.2.24  „Tipalo“  pomeni vsako merilno napravo, ki ni del samega vozila, ampak je nameš čena za dolo čitev parametrov, 
razen koncentracije plinastih in trdnih onesnaževal ter masnega pretoka izpušnih plinov.  
1.2.25  „Dolo čitev razpona“  pomeni umeritev analizatorja, merilnika pretoka ali tipala tako, da se to čno odziva na 
standard, ki se kar najbolj ujema z najve čjo vrednostjo, pri čakovano med preskusom dejanskih emisij.  
1.2.26  „Razponski odziv“  pomeni srednji odziv na razponski signal v časovnem intervalu najmanj 30 sekund.  
1.2.27  „Premik razponskega odziva“  pomeni razliko med srednjim odzivom na razponski signal in dejanskim razpon ­
skim signalom v dolo čenem časovnem obdobju po to čni dolo čitvi razpona analizatorja, merilnika pretoka ali 
tipala.  
1.2.28  „Naklon“  linearne regresije ( a 1 ) pomeni:  
a 1 ¼ P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ðx i Ä xÞ P  n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
pri čemer je:  
x povpre čna vrednost referen čnega parametra,  
y povpre čna vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
x i dejanska vrednost referen čnega parametra,  
y i dejanska vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
n število vrednosti.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/109
 
1.2.29  „Standardna napaka ocene“  (SEE) pomeni:  
SEE ¼ 1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃ P  n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
pri čemer je:  
ý ocenjena vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
y i dejanska vrednost parametra, ki ga je treba preveriti,  
x max najve čja dejanska vrednost referen čnega parametra,  
n število vrednosti.  
1.2.30  „Skupni ogljikovodiki“  (THC) pomenijo vsoto vseh hlapnih snovi, ki jih je mogo če izmeriti s plamensko-ioni ­
zacijskim detektorjem (FID).  
1.2.31  „Sledljiv“  pomeni zmožen povezave meritve ali od čitka z znanim in skupno sprejetim standardom na podlagi 
neprekinjene verige primerjav.  
1.2.32  „ Čas pretvorbe“  pomeni časovno razliko med spremembo koncentracije ali pretoka ( t 0 ) na referen čni to čki in 
50-odstotnim odzivom sistema na kon čni od čitek ( t 50 ). 
1.2.33  „Tip analizatorja“  pomeni skupino analizatorjev, ki jih proizvaja isti proizvajalec in ki koncentracijo posamezne 
plinaste sestavine ali število delcev dolo čijo na podlagi enakega na čela. 
1.2.34  „Tip merilnika masnega pretoka izpušnih plinov“  pomeni skupino merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov, ki 
jih proizvaja isti proizvajalec, imajo podoben notranji premer cevi, masni pretok izpušnih plinov pa dolo čijo 
na podlagi enakega na čela. 
1.2.35  „Validacija“  pomeni postopek ocenjevanja pravilne namestitve in delovanja prenosnega sistema za merjenje 
emisij in pravilnosti meritev masnega pretoka izpušnih plinov, pridobljenih iz enega ali ve č nesledljivih 
merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov ali izra čunanih iz tipal oziroma signalov iz krmilne enote 
motorja.  
1.2.36  „Preverjanje“  pomeni postopek ocenjevanja, ali se izmerjena oziroma izra čunana izhodna vrednost analizatorja, 
merilnika pretoka, tipala ali signala ujema z referen čnim signalom v eni ali ve č vnaprej dolo čenih mejnih 
vrednostih sprejemljivosti.  
1.2.37  „Ni čliš če“ pomeni takšno umerjenost analizatorja, merilnika pretoka ali tipala, ki zagotavlja to čen odziv na 
ni čelni signal.  
1.2.38  „Ni čelni odziv“  pomeni srednji odziv na ni čelni signal v časovnem intervalu najmanj 30 sekund.  
1.2.39  „Premik ni čelnega odziva“  pomeni razliko med srednjim odzivom na ni čelni signal in dejanskim ni čelnim 
signalom, ki se izmeri v dolo čenem časovnem obdobju po to čnem ni čliranju analizatorja, merilnika pretoka 
ali tipala.  
1.3. Okrajšave  
Okrajšave se na splošno uporabljajo tako za edninske kot množinske oblike okrajšanih izrazov.  
CH  4 — metan  
CLD — kemoluminiscen čni detektorSL L 175/110 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
CO — ogljikov monoksid  
CO  2 — ogljikov dioksid  
CVS — vzor čevalnik s konstantno prostornino  
DCT — menjalnik z dvojno sklopko  
ECU — krmilna enota motorja  
EFM — merilnik masnega pretoka izpušnih plinov  
FID — plamensko-ionizacijski detektor  
FS — obseg skale  
GPS — globalni pozicionirni sistem  
H 2 O — voda  
HC — ogljikovodiki  
HCLD — ogrevani kemoluminiscen čni detektor  
HEV — hibridno elektri čno vozilo  
ICE — motor z notranjim zgorevanjem  
ID — identifikacijska številka ali koda  
UNP — uteko činjeni naftni plin  
MAW — okno drse čega povpre čenja  
max — najve čja vrednost  
N 2 — dušik  
NDIR — nerazpršilni infrarde či analizator  
NDUV — nerazpršilni ultravijoli čni analizator  
NEDC — novi evropski vozni ciklus  
ZP — zemeljski plin  
NMC — izlo čevalnik nemetanov  
NMC-FID — izlo čevalnik nemetanov v kombinaciji s plamensko-ionizacijskim detektorjem  
NMHC — nemetanski ogljikovodikiSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/111
 
NO — dušikov monoksid  
No. — število  
NO  2 — dušikov dioksid  
NO  X — dušikovi oksidi  
NTE — ki se ne sme(-jo) prese či 
O 2 — kisik  
OBD — diagnostika na vozilu  
PEMS — prenosni sistem za merjenje emisij  
PHEV — priklju čno hibridno elektri čno vozilo  
PN — število delcev  
RDE — dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo  
RPA — relativni pozitivni pospešek  
SCR — selektivna kataliti čna redukcija  
SEE — standardna napaka ocene  
THC — skupni ogljikovodiki  
UN/ECE — Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo  
VIN — identifikacijska številka vozila  
WLTC — globalno usklajeni preskusni ciklus za lahka vozila  
WWH-OBD — globalno usklajena diagnostika na vozilu  
2. SPLOŠNE ZAHTEVE  
2.1 Mejne vrednosti emisij, ki se jih ne sme prese či 
Med obi čajno življenjsko dobo tipa vozila, homologiranega v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007, njegove 
emisije, dolo čene v skladu z zahtevami iz te priloge in oddane med katerim koli možnim preskusom RDE, ki 
je bil opravljen v skladu z zahtevami iz te priloge, ne smejo biti višje od naslednjih vrednosti za posamezna 
onesnaževala, ki se jih ne sme prese či (NTE):  
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü TFðp 1;…; p n Þ Ü EURO-6  
pri čemer je EURO-6 veljavna mejna vrednost emisij Euro 6 iz tabele 2 v Prilogi I Uredbe (ES) št. 715/2007.SL L 175/112 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2.1.1 Dokon čni faktorji skladnosti  
Faktor skladnosti  CF  pollutant  za zadevno onesnaževalo je dolo čen, kot sledi:  
Onesnaževalo  Masa dušikovih 
oksidov (NO  x ) Število delcev 
(PN)  Masa ogljikovega 
monoksida 
(CO) (  1 ) Masa skupnih ogljiko ­
vodikov (THC)  Vsota mase skupnih 
ogljikovodikov in duši ­
kovih oksidov (THC + 
NO  x ) 
CF pollutant  1 + pribitek  
pri čemer je  
pribitek  = 0,5  je še treba 
dolo čiti — —  —  
( 1 ) Emisije CO se izmerijo in zapišejo pri preskusih dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo.  
Pribitek  je parameter, v katerem se upoštevajo dodatne negotovosti merjenja zaradi opreme PEMS, ki se letno pregleduje 
in se spremeni kot posledica izboljšav v postopku PEMS ali tehnološkega napredka.  
2.1.2 Za časni faktorji skladnosti  
Ne glede na dolo čbe to čke 2.1.1 se lahko v obdobju 5 let in 4 mesecev po datumih iz člena 10(4) in (5) 
Uredbe (ES) št. 715/2007 in na predlog proizvajalca izjemoma uporabljajo naslednji za časni faktorji skladnosti:  
Onesnaževalo  Masa dušikovih 
oksidov (NO  x ) Število delcev 
(PN)  Masa ogljikovega 
monoksida 
(CO) (  1 ) Masa skupnih ogljiko ­
vodikov (THC)  Vsota mase skupnih 
ogljikovodikov in duši ­
kovih oksidov (THC + 
NO  x ) 
CF pollutant  2,1 je še treba 
dolo čiti — —  —  
( 1 ) Emisije CO se izmerijo in zapišejo pri preskusih dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo.  
Uporaba za časnih faktorjev skladnosti se zabeleži v izjavi o skladnosti vozila.  
2.1.3 Prenosne funkcije  
Prenosna funkcija  TF(p1,…, pn)  iz to čke 2.1 se nastavi na 1 za celotno obmo čje parametrov  pi (i = 1,…,n) . 
Če je prenosna funkcija  TF(p  1 ,…, p  n ) spremenjena, jo je treba spremeniti tako, da ne sme škodljivo vplivati na 
okolje in u činkovitost preskusov dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo. Veljati mora predvsem naslednji 
pogoj: 
Z 
TFðp1; …; pnÞ Ü Qðp1; …; pnÞ dp ¼ Z 
Qðp1; …; pnÞ dp 
pri čemer:  
— dp predstavlja integral čez celoten obseg parametrov  p i (i = 1,…,n).  
— je  Q(p  1 ,…, p  n ) verjetnostna gostota dogodka, ki ustreza parametrom  p i (i = 1,…, n)  pri dejanski vožnji. 
Proizvajalec potrdi skladnost s to čko 2.1 tako, da izpolni potrdilo iz Dodatka 9.  
2.2. Preskusi dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, ki jih zahteva ta priloga pri homologaciji in med življenjsko 
dobo vozila, dolo čajo domnevo o skladnosti z zahtevo iz to čke 2.1. Domnevna skladnost je lahko znova 
ocenjena z dodatnimi preskusi dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo.  
2.3. Države članice zagotovijo, da je vozila mogo če preskušati s prenosnim sistemom za merjenje emisij na javnih 
cestah v skladu s postopki po njihovi nacionalni zakonodaji, pri čemer se upoštevajo lokalni cestnoprometni 
predpisi in varnostne zahteve.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/113
 
2.4. Proizvajalci zagotovijo, da so lahko vozila preskušana s prenosnim sistemom za merjenje emisij na javnih 
cestah, in sicer tako, da zagotovijo ustrezne adapterje za izpušne cevi, omogo čijo dostop do signalov krmilne 
enote motorja in izvedejo potrebne upravne postopke. Če ta uredba ne zahteva zadevnega preskusa s 
prenosnim sistemom za merjenje emisij, lahko proizvajalec zara čuna razumno pristojbino, kot je dolo čeno 
v členu 7(1) Uredbe (ES) št. 715/2007.  
3. ZAHTEVE ZA PRESKUS DEJANSKIH EMISIJ, KI NASTAJAJO MED VOŽNJO  
3.1. Naslednje zahteve veljajo za preskuse s prenosnim sistemom za merjenje emisij iz drugega pododstavka člena 
3(10).  
3.1.0. Zahteve iz to čke 2.1 morajo biti izpolnjene za mestno vožnjo in za celotno vožnjo s PEMS. Po izbiri 
proizvajalca morajo biti izpolnjeni pogoji iz vsaj ene od naslednjih dveh to čk: 
3.1.0.1.  M  gas,d,t  ≤ NTE  pollutant  in M  gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  , pri čemer veljajo opredelitve iz to čke 2.1 te priloge, to čk 6.1 in 
6.3 priloge 5 ter nastavitev  gas  = pollutant . 
3.1.0.2.  M  w,gas,d  ≤ NTE  pollutant  in M  w,gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  , pri čemer veljajo opredelitve iz to čke 2.1 te priloge in to čke 
3.9 Dodatka 6 ter nastavitev  gas  = pollutant . 
3.1.1. Za homologacijo je masni pretok izpušnih plinov dolo čen z merilno opremo, ki deluje neodvisno od vozila, in 
v zvezi s tem ni dovoljeno uporabiti nobenih podatkov iz krmilne enote motorja vozila. Zunaj okvira 
homologacije je v skladu z razdelkom 7.2 Dodatka 2 za dolo čitev masnega pretoka izpušnih plinov dovoljeno 
uporabiti druge metode.  
3.1.2. Če homologacijski organ ni zadovoljen s preverjanjem kakovosti podatkov in rezultati validacije preskusa s 
prenosnim sistemom za merjenje emisij, izvedenega v skladu z Dodatkoma 1 in 4, lahko oceni, da je preskus 
neveljaven. V tem primeru homologacijski organ zabeleži podatke o preskusu in navede razloge za razve ­
ljavitev preskusa.  
3.1.3. Posredovanje in razširjanje informacij o preskusu dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo  
3.1.3.1. Homologacijskemu organu je treba zagotoviti dostop do tehni čnega poro čila, ki ga v skladu z Dodatkom 8 
pripravi proizvajalec.  
3.1.3.2. Proizvajalec zagotovi, da so na javno dostopnem spletnem mestu brezpla čno na voljo naslednje informacije:  
3.1.3.2.1 Z vnosom homologacijske številke vozila in podatkov o tipu, varianti in izvedenki, kot so navedeni v razdelkih 
0.10 in 0.2 ES-izjave o skladnosti vozila iz Priloge IX k Direktivi (ES) 2007/46: enotna identifikacijska številka 
družine preskusov s prenosnim sistemom za merjenje emisij, v katero spada navedeni tip vozila glede na 
emisije, kot je dolo čeno v to čki 5.2 Dodatka 7;  
3.1.3.2.2 Z vnosom enotne identifikacijske številke družine preskusov s prenosnim sistemom za merjenje emisij:  
— popolne informacije, zahtevane v to čki 5.1 Dodatka 7,  
— seznami, opisani v to čkah 5.3 in 5.4 Dodatka 7,  
— rezultati preskusov s prenosnim sistemom za merjenje emisij, kot je dolo čeno v to čki 6.3 Dodatka 5 in 
to čki 3.9 Dodatka 6, za vse tipe vozila glede na emisije na seznamu, opisanem v to čki 5.4 Dodatka 7.  
3.1.3.3. Proizvajalec na zahtevo katerega koli zainteresiranega subjekta v 30 dneh zagotovi brezpla čen dostop do 
tehni čnega poro čila iz to čke 3.1.3.1.  
3.1.3.4. Homologacijski organ na zahtevo zagotovi dostop do informacij iz to čk 3.1.3.1 in 3.1.3.2 v 30 dneh po 
prejemu zahteve. Homologacijski organ lahko zara čuna razumno in sorazmerno pristojbino, ki poizvedovalca 
z upravi čenim interesom ne odvrne, da zahteva zadevne informacije oziroma ne preseže notranjih stroškov, ki 
jih organ ima z zagotovitvijo dostopa do informacij.SL L 175/114 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4. SPLOŠNE ZAHTEVE  
4.1. Dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo, je treba preveriti s preskusom vozil na cesti z uporabo obi čajnih 
voznih vzorcev, pogojev in obremenitev. Preskus dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, je reprezentativen 
za vozila na njihovih dejanskih voznih poteh in z njihovo obi čajno obremenitvijo.  
4.2. Proizvajalec homologacijskemu organu dokaže, da so izbrano vozilo, vozni vzorci, pogoji in obremenitve 
reprezentativni za družino vozil. Zahteve za obremenitev in nadmorsko višino iz to čk 5.1 in 5.2 je treba 
uporabiti predhodno, da se dolo či sprejemljivost pogojev za preskušanje dejanskih emisij, ki nastajajo med 
vožnjo.  
4.3. Homologacijski organ predlaga preskusno vožnjo v mestnem, izvenmestnem in avtocestnem okolju, ki izpol ­
njuje zahteve iz to čke 6. Opredelitev delovanja v mestnem, izvenmestnem in avtocestnem okolju, ki je 
uporabljena za izbiro vožnje, temelji na topografskem na črtu. 
4.4. Če zbiranje podatkov iz krmilne enote motorja vozila vpliva na emisije iz vozila ali zmogljivost vozila, se 
celotna družina preskusov s prenosnim sistemom za merjenje emisij, v katero spada vozilo, kot je opredeljeno 
v Dodatku 7, šteje za neskladno. Tovrstna funkcionalnost se v skladu s členom 3(10) Uredbe (ES) 
št. 715/2007 šteje kot „odklopna naprava“.  
5. OMEJITVENI POGOJI  
5.1. Obremenitev vozila in preskusna masa  
5.1.1. Osnovna obremenitev vozila vklju čuje voznika, pri čo preskusa ( če je ustrezno) in preskusno opremo, vklju čno 
z napravami za namestitev in napajanje.  
5.1.2. Pri preskušanju je mogo če dodati umetno obremenitev, pri čemer skupna masa osnovne in umetne obreme ­
nitve ne presega 90 % vsote „mase potnikov“ in „koristne nosilnosti“ iz to čk 19 in 21 člena 2 Uredbe Komisije 
(EU) št. 1230/2012 (*).  
___________  
(*) Uredba Komisije (EU) št. 1230/2012 z dne 12. decembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 
Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za homologacijo za mase in mere motornih vozil in njihovih 
priklopnikov ter o spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 353, 
21.12.2012, str. 31).  
5.2. Pogoji okolice  
5.2.1. Preskus se izvede v pogojih okolice, ki so dolo čeni v tem razdelku. Ko se najmanj en pogoj temperature in 
nadmorske višine „razširi“, se razširijo tudi pogoji okolice.  
5.2.2. Zmerni pogoji nadmorske višine: nadmorska višina najve č 700 metrov.  
5.2.3. Razširjeni pogoji nadmorske višine: nadmorska višina nad 700 metrov do najve č 1300 metrov.  
5.2.4. Zmerni pogoji temperature: najmanj 273 K (0 °C) in najve č 303 K (30 °C).  
5.2.5. Razširjeni pogoji temperature: najmanj 266 K (–7 °C) in manj od 273 K (0 °C) ali ve č od 303 K (30 °C) ter 
najve č 308 K (35 °C).  
5.2.6. Ne glede na dolo čbe iz to čk 5.2.4 in 5.2.5 znaša spodnja temperatura za zmerne pogoje najmanj 276 K (3 °C) 
in spodnja temperatura za razširjene pogoje najmanj 271 K (–2 °C) od za četka uvedbe zavezujo čih mejnih 
vrednosti emisij iz razdelka 2.1, ki ne smejo biti presežene, do pet let po datumih iz odstavkov 4 in 5 člena 
10 Uredbe (ES) št. 715/2007.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/115
 
5.3. Ni relevantno.  
5.4. Dinami čni pogoji  
Dinami čni pogoji zajemajo u činek naklona ceste, čelnega vetra, dinamike vožnje (pospeševanja, upo časnjeva ­
nja) in dodatnih sistemov glede na porabo energije in emisije iz preskusnega vozila. Preverjanje normalnosti 
dinami čnih pogojev je treba z uporabo zapisanih podatkov prenosnega sistema za merjenje emisij izvesti po 
kon čanem preskusu. Preverjanje je treba izvesti v dveh korakih:  
5.4.1. z uporabo metod, opisanih v Dodatku 7a k tej prilogi, je treba preveriti, ali je bila dinamika vožnje med 
vožnjo v celoti presežena ali pa ni bila zadostna;  
5.4.2. če se vožnja po preverjanju v skladu s to čko 5.4.1 izkaže za veljavno, je treba uporabiti metode preverjanja 
normalnosti dinami čnih pogojev iz Dodatkov 5 in 6 k tej prilogi. Vsaka metoda vklju čuje referenco za pogoje 
preskusa, obmo čja okoli reference in zahteve za najmanjšo pokritost, ki morajo biti izpolnjene za veljavni 
preskus.  
5.5. Stanje in delovanje vozila  
5.5.1. Dodatni sistemi  
Klimatsko napravo ali druge dodatne sisteme je treba upravljati na na čin, ki ustreza njihovi možni uporabi s 
strani uporabnika med dejansko vožnjo na cesti.  
5.5.2. Vozila, opremljena s sistemi za periodi čno regeneracijo  
5.5.2.1. „Sistemi za periodi čno regeneracijo“ so opredeljeni v členu 2(6).  
5.5.2.2. Če se med preskusom izvede periodi čna regeneracija, je na zahtevo proizvajalca preskus mogo če razveljaviti in 
enkrat ponoviti.  
5.5.2.3. Proizvajalec lahko pred drugim preskusom poskrbi za dokon čanje regeneracije in vozilo ustrezno predkondi ­
cionira.  
5.5.2.4. Če se tudi med ponovitvijo preskusa dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, izvede regeneracija, je treba 
onesnaževala, oddana med ponovljenim preskusom, vklju čiti v ocenjevanje emisij.  
6. ZAHTEVE ZA VOŽNJO  
6.1. Deleže mestne, izvenmestne in avtocestne vožnje, opredeljene glede na trenutno hitrost, kot je opisano v 
to čkah od 6.3 do 6.5, je treba izraziti v odstotkih celotne prevožene razdalje.  
6.2. Vožnja se za čne z mestno vožnjo, ki ji sledita najprej izvenmestna in nato še avtocestna vožnja v skladu z 
deleži iz to čke 6.6. Mestno, izvenmestno in avtocestno vožnjo je treba opraviti brez prekinitev. Izvenmestno 
vožnjo je med vožnjo po mestnih obmo čjih mogo če prekiniti s kratkimi obdobji mestne vožnje. Avtocestno 
vožnjo je mogo če prekiniti s kratkimi obdobji mestne ali izvenmestne vožnje, npr. na cestninskih postajah ali 
odsekih z delom na cesti. V primeru druga čnega vrstnega reda preskušanja zaradi prakti čnih razlogov in po 
odobritvi homologacijskega organa je mogo če uporabiti druga čen vrstni red mestne, izvenmestne in avtocestne 
vožnje.  
6.3. Za mestno vožnjo so zna čilne hitrosti vozil do 60 km/h.  
6.4. Za izvenmestno vožnjo so zna čilne hitrosti vozil med 60 in 90 km/h.  
6.5. Za avtocestno vožnjo so zna čilne hitrosti vozil nad 90 km/h.  
6.6. Vožnja je sestavljena iz približno 34 % mestne, 33 % izvenmestne in 33 % avtocestne vožnje, opredeljene 
glede na hitrost iz to čk od 6.3 do 6.5. „Približno“ pomeni obmo čje ±10 odstotnih to čk okoli navedenih 
odstotkov. Mestna vožnja ne sme v nobenem primeru obsegati manj kot 29 % celotne prevožene razdalje.SL L 175/116 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
6.7. Hitrost vozila obi čajno ne sme presegati 145 km/h. Najve čja hitrost je lahko presežena za 15 km/h za najdlje 
3 % trajanja avtocestne vožnje. Med preskusom s prenosnim sistemom za merjenje emisij veljajo lokalne 
omejitve hitrosti, ne glede na druge pravne posledice. Kršitve lokalnih omejitev hitrosti same po sebi ne 
razveljavijo rezultatov preskusa s prenosnim sistemom za merjenje emisij.  
6.8. Povpre čna hitrost (vklju čno s postanki) mestnega dela vožnje mora biti med 15 in 40 km/h. Obdobja 
postankov, opredeljena kot hitrost vozila pod 1 km/h, obsegajo od 6 do 30 % trajanja mestne vožnje. Mestna 
vožnja obsega ve č postankov, ki trajajo 10 sekund ali dlje. Če je postanek daljši od 180 sekund, izpusti, 
oddani v 180 sekundah po takem predolgem postanku, niso všteti v oceno.  
6.9. Obmo čje hitrosti avtocestne vožnje ustrezno pokriva razpon med 90 in najmanj 110 km/h. Hitrost vozila 
presega 100 km/h najmanj 5 minut.  
6.10. Vožnja traja med 90 in 120 minut.  
6.11. Razlika v nadmorski višini za četne in kon čne to čke ni ve čja od 100 m. Poleg tega je sorazmerno skupno 
pozitivno pove čanje nadmorske višine manjše od 1 200 m/100 km in dolo čeno v skladu z Dodatkom 7b.  
6.12. Najmanjša razdalja vsakega dela, tj. mestne, izvenmestne in avtocestne vožnje, je 16 km.  
7. OPERATIVNE ZAHTEVE  
7.1. Vožnjo je treba izbrati tako, da je preskušanje nemoteno in da beleženje podatkov poteka neprekinjeno, kar 
zagotavlja najkrajše trajanje preskusa, kot je dolo čeno v to čki 6.10.  
7.2. Elektri čno napajanje prenosnega sistema za merjenje emisij izvira iz zunanje napajalne enote in ne iz vira, ki 
energijo pridobiva neposredno ali posredno iz motorja preskusnega vozila.  
7.3. Namestitev opreme prenosnega sistema za merjenje emisij je treba opraviti tako, da v najmanjši možni meri 
vpliva na emisije in/ali zmogljivost vozila. Masa nameš čene opreme in morebitne spremembe aerodinami čnih 
lastnosti preskusnega vozila naj bi bila čim manjša. Obremenitev vozila mora izpolnjevati zahteve iz to čke 5.1.  
7.4. Preskusi dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, se izvajajo ob delovnih dneh, kot so za Unijo opredeljeni v 
Uredbi Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 (*)  
___________  
(*) Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 z dne 3. junija 1971 o dolo čitvi pravil glede rokov, datumov in 
iztekov rokov (UL L 124, 8.6.1971, str. 1).  
7.5. Preskusi dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, se izvajajo na tlakovanih cestah in ulicah (terenska vožnja 
ni dovoljena).  
7.6. Daljšemu delovanju v prostem teku po prvem vžigu zgorevalnega motorja na za četku preskusa emisij se je 
treba izogibati. Če se motor med preskusom zaustavi, ga je dovoljeno znova zagnati, vzor čenje pa se ne 
prekine.  
8. MAZIVNO OLJE, GORIVO IN REAGENT  
8.1. Gorivo, mazivo in reagent ( če je ustrezno), ki se uporabijo za preskušanje dejanskih emisij, ki nastajajo med 
vožnjo, ustrezajo specifikacijam, ki jih izda proizvajalec za vozila, ki jih upravljajo uporabniki.  
8.2. Vzamejo se vzorci goriva, maziva in reagenta ( če je ustrezno), ki se hranijo najmanj 1 leto.  
9. OCENJEVANJE EMISIJ IN VOŽNJE  
9.1. Preskus je treba izvesti v skladu z Dodatkom 1 k tej prilogi.  
9.2. Vožnja mora izpolnjevati zahteve iz to čk 4 do 8.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/117
 
9.3. Prepovedano je združevati podatke iz razli čnih voženj, spreminjati podatke ali odstranjevati podatke v zvezi z 
vožnjo; izjema so dolo čbe za dolge postanke, kot je opisano v to čki 6.8.  
9.4. Po ugotovitvi veljavnosti vožnje v skladu s to čko 9.2 je treba z metodami, dolo čenimi v Dodatkih 5 in 6 k tej 
prilogi, izra čunati rezultate emisij.  
9.5. Če se v dolo čenem časovnem intervalu pogoji okolice razširijo v skladu s to čko 5.2, je treba emisije ones ­
naževal, oddane v tem časovnem intervalu in izra čunane v skladu z Dodatkom 4 pred preverjanjem skladnosti 
z zahtevami iz te priloge, deliti z vrednostjo 1,6. Ta dolo čba se ne uporablja za emisije ogljikovega dioksida.  
9.6. Hladen zagon je opredeljen v skladu s to čko 4 Dodatka 4 k tej prilogi. Dokler niso uporabljene posebne 
zahteve za emisije pri hladnem zagonu, je treba emisije pri hladnem zagonu zabeležiti, vendar pri ocenjevanju 
emisij niso upoštevane.SL L 175/118 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dodatek 1  
Preskusni postopek za preskušanje emisij iz vozil s prenosnim sistemom za merjenje emisij (PEMS)  
1. UVOD  
V tem dodatku je opisan preskusni postopek za ugotavljanje emisij izpušnih plinov iz lahkih potniških in 
gospodarskih vozil s prenosnim sistemom za merjenje emisij.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
≤ — manjše ali enako  
# — število  
#/m  3 — število na kubi čni meter  
% — odstotek  
°C — stopinja Celzija  
g — gram  
g/s — gram na sekundo  
h — ura  
Hz — herc  
K — kelvin  
kg — kilogram  
kg/s — kilogram na sekundo  
km — kilometer  
km/h — kilometer na uro  
kPa — kilopaskal  
kPa/min — kilopaskal na minuto  
l — liter  
l/min — liter na minuto  
m — meter  
m 3 — kubi čni meter  
mg — miligram  
min — minuta  
p e — podtlak [kPa]  
q vs — prostorninski pretok sistema [l/min]  
ppm — delci na milijonSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/119
 
ppmC  1 — delci na milijon ekvivalenta ogljika  
vrt./min — vrtljaji na minuto  
s — sekunda  
V s — prostornina sistema [l]  
3. SPLOŠNE ZAHTEVE  
3.1.  PEMS  
Preskus je treba izvesti s prenosnim sistemom za merjenje emisij, ki ga sestavljajo sestavni deli iz to čk 3.1.1 do 
3.1.5. Po potrebi je mogo če vzpostaviti povezavo s krmilno enoto motorja vozila, da se dolo čijo potrebni 
parametri za motor in vozilo iz to čke 3.2.  
3.1.1. Analizatorji za dolo čanje koncentracije onesnaževal v izpušnih plinih.  
3.1.2. En ali ve č instrumentov oziroma tipal za merjenje ali dolo čanje masnega pretoka izpušnih plinov.  
3.1.3. Globalni pozicionirni sistem za dolo čanje položaja, nadmorske višine in hitrosti vozila.  
3.1.4. Po potrebi tipala in druge naprave, ki niso del vozila, npr. za merjenje temperature okolice, relativne vlažnosti, 
zra čnega tlaka in hitrosti vozila.  
3.1.5. Vir energije za napajanje prenosnega sistema za merjenje emisij, ki je neodvisen od vozila.  
3.2. Preskusni parametri  
Preskusne parametre, navedene v tabeli 1 tega dodatka, je treba meriti, beležiti pri stalni frekvenci najmanj 1,0 Hz 
in sporo čati v skladu z zahtevami iz Dodatka 8. Če so pridobljeni parametri iz krmilne enote motorja, morajo biti 
na voljo pri znatno višji frekvenci kot parametri, ki jih zabeleži prenosni sistem za merjenje emisij. Analizatorji 
prenosnih sistemov za merjenje emisij, merilniki pretoka in tipala morajo izpolnjevati zahteve iz Dodatkov 2 in 3 
k tej prilogi.  
Tabela 1  
Preskusni parametri  
Parameter  Priporo čena enota  Vir (  8 ) 
koncentracija THC (  1 ), (  4 ) ppm  analizator  
koncentracija CH  4 ( 1 ), (  4 ) ppm  analizator  
koncentracija NMHC (  1 ), (  4 ) ppm  analizator (  6 ) 
koncentracija CO (  1 ), (  4 ) ppm  analizator  
koncentracija CO  2 ( 1 ) ppm  analizator  
koncentracija NO  X ( 1 ), (  4 ) ppm  analizator (  7 ) 
koncentracija PN (  4 ) #/m  3 analizator  
hitrost masnega pretoka izpušnih plinov  kg/s  EFM, vse metode iz to čke 7 Dodatka 2  
vlažnost okolice  %  tipalo  
temperatura okolice  K  tipalo  
tlak okolice  kPa  tipalo  
hitrost vozila  km/h  tipalo, GPS ali krmilna enota motorja (  3 )SL L 175/120 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Parameter  Priporo čena enota  Vir (  8 ) 
zemljepisna širina vozila  stopinja  GPS  
zemljepisna dolžina vozila  stopinja  GPS  
nadmorska višina vozila (  5 ), (  9 ) M  GPS ali tipalo  
temperatura izpušnih plinov (  5 ) K  tipalo  
temperatura hladilne teko čine motorja (  5 ) K  tipalo ali krmilna enota motorja  
vrtilna frekvenca motorja (  5 ) vrt./min  tipalo ali krmilna enota motorja  
navor motorja (  5 ) Nm  tipalo ali krmilna enota motorja  
navor na gnani osi (  5 ) Nm  merilnik navora na platiš ču 
položaj stopalke (  5 ) %  tipalo ali krmilna enota motorja  
pretok goriva motorja (  2 ) g/s  tipalo ali krmilna enota motorja  
pretok polnilnega zraka motorja (  2 ) g/s  tipalo ali krmilna enota motorja  
stanje napake (  5 ) —  krmilna enota motorja  
temperatura pretoka polnilnega zraka  K  tipalo ali krmilna enota motorja  
stanje regeneracije (  5 ) —  krmilna enota motorja  
temperatura motornega olja (  5 ) K  tipalo ali krmilna enota motorja  
dejanska prestava (  5 ) #  krmilna enota motorja  
želena prestava (npr. kazalnik menjanja 
prestav) (  5 ) # krmilna enota motorja  
drugi podatki o vozilu (  5 ) ni dolo čeno krmilna enota motorja  
( 1 ) Izmeriti je treba na vlažni osnovi ali popraviti v skladu z opisom iz to čke 8.1 Dodatka 4. 
( 2 ) Dolo čiti je treba samo, če so za izra čun masnega pretoka izpušnih plinov uporabljene posredne metode, kot je opisano v 
odstavkih 10.2 in 10.3 Dodatka 4. 
( 3 ) Metoda, ki jo je treba izbrati v skladu s to čko 4.7. 
( 4 ) Parameter je obvezen samo, če je meritev zahtevana v razdelku 2.1 Priloge IIIA. 
( 5 ) Dolo čiti je treba samo po potrebi zaradi preverjanja stanja vozila in pogojev delovanja. 
( 6 ) Mogo če izra čunati iz koncentracij THC in CH  4 v skladu s to čko 9.2 Dodatka 4. 
( 7 ) Mogo če izra čunati iz izmerjenih koncentracij NO in NO  2 . 
( 8 ) Uporabiti je mogo če ve č virov parametrov. 
( 9 ) Priporo čeni vir je tipalo tlaka v okolici.  
3.3. Priprava vozila  
Priprava vozila vklju čuje splošno preverjanje pravilnega tehni čnega delovanja preskusnega vozila.  
3.4. Namestitev prenosnega sistema za merjenje emisij  
3.4.1.  Splošno  
Pri namestitvi prenosnega sistema za merjenje emisij je treba upoštevati navodila proizvajalca prenosnega sistema 
za merjenje emisij ter lokalne zdravstvene in varnostne predpise. Prenosni sistem za merjenje emisij bi moral biti 
nameš čen tako, da so elektromagnetne motnje, izpostavljenost udarcem, tresljajem in prahu ter spreminjanje 
temperature med preskusom čim manjši. Prenosni sistem za merjenje emisij je nameš čen in deluje tako, da je 
neprepusten in da je toplotna izguba čim manjša. Namestitev in delovanje prenosnega sistema za merjenje emisij 
ne smeta spremeniti lastnosti izpušnega plina in izpušna cev se ne sme preve č podaljšati. Da se prepre či nastajanje 
delcev, morajo biti priklju čki toplotno stabilni pri temperaturah izpušnih plinov, ki so pri čakovane med presku ­
som. Priporo čljivo se je izogibati uporabi materiala, ki lahko oddaja hlapne snovi, za povezavo izpušne odprtine 
vozila in povezovalne cevi. Če so uporabljeni priklju čki iz elastomera, morajo biti čim manj izpostavljeni izpušnim 
plinom, kar prepre čuje izkrivljene rezultate pri veliki obremenitvi motorja.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/121
 
3.4.2.  Dovoljeni protitlak  
Zaradi namestitve in delovanja prenosnega sistema za merjenje emisij se stati čni tlak v izpušni odprtini ne sme 
preve č pove čati. Če je tehni čno izvedljivo, ima morebitni podaljšek, potreben za vzor čenje ali povezavo z 
merilnikom masnega pretoka izpušnih plinov, enako ali ve čjo površino prereza kot izpušna cev.  
3.4.3.  Merilnik masnega pretoka izpušnih plinov  
Merilnik masnega pretoka izpušnih plinov, če je uporabljen, je treba priklju čiti na izpušne cevi vozila v skladu s 
priporo čili proizvajalca merilnika masnega pretoka izpušnih plinov. Merilno obmo čje merilnika masnega pretoka 
izpušnih plinov se mora ujemati z obmo čjem masnega pretoka izpušnih plinov, ki je pri čakovano med presku ­
som. Namestitev merilnika masnega pretoka izpušnih plinov in morebitnih adapterjev izpušnih cevi ali spojev ne 
sme negativno vplivati na delovanje motorja ali sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov. Na vsako stran 
elementa za zaznavanje pretoka je treba namestiti ravno cev, dolgo najmanj štiri premere cevi ali 150 mm, kar 
koli od tega je ve čje. Pri preskušanju ve čvaljnega motorja z razvejanim izpušnim kolektorjem je priporo čeno 
kolektorje združiti pred merilnikom masnega pretoka izpušnih plinov, zaradi zmanjšanja protitlaka v izpuhu pa 
ustrezno pove čati prerez cevi. Če to ni izvedljivo, je meritve pretoka izpušnih plinov mogo če opraviti z ve č 
merilniki masnega pretoka izpušnih plinov. Zaradi širokega nabora razli čnih konfiguracij izpušnih cevi, mer in 
masnih pretokov izpušnih plinov je morda treba pri izbiri in namestitvi merilnikov masnega pretoka izpušnih 
plinov na podlagi dobre inženirske presoje sprejeti dolo čene kompromise. Zaradi to čnosti merjenja je dovoljeno 
namestiti merilnik masnega pretoka izpušnih plinov, ki ima manjši premer od izpušne odprtine ali skupne 
površine prereza ve č odprtin, in sicer pod pogojem, da to ne vpliva negativno na delovanje ali naknadno obdelavo 
izpušnih plinov iz to čke 3.4.2.  
3.4.4.  Globalni pozicionirni sistem (GPS)  
Anteno GPS je treba namestiti tako, npr. na najvišje možno mesto, da zagotavlja dober sprejem satelitskega 
signala. Nameš čena antena GPS mora čim manj motiti delovanje vozila.  
3.4.5.  Povezava s krmilno enoto motorja (ECU)  
Po potrebi so lahko zahtevani parametri vozila in motorja iz tabele 1 zabeleženi z zapisovalnikom podatkov, ki je 
s krmilno enoto motorja ali omrežjem vozila povezan ob upoštevanju standardov, kot so ISO 15031-5 ali SAE 
J1979, OBD-II, EOBD ali WWH-OBD. Če je ustrezno, proizvajalci razkrijejo oznake, ki omogo čajo prepoznavanje 
zahtevanih parametrov.  
3.4.6.  Tipala in dodatna oprema  
Tipala hitrosti vozila, tipala temperature, termo členi za hladilno teko čino ali katere koli druge merilne naprave, ki 
niso del vozila, je za merjenje zadevnega parametra treba namestiti na reprezentativen, zanesljiv in to čen na čin, 
brez nepotrebnega poseganja v delovanje vozila in drugih analizatorjev, merilnikov pretoka, tipal in signalov. 
Tipala in dodatna oprema se morajo napajati neodvisno od vozila. Osvetlitev mest pritrditve in vgradnje sistema 
PEMS, ki je povezana z varnostjo in ki se nahaja zunaj kabine vozila, je dovoljeno napajati iz akumulatorja vozila.  
3.5. Vzor čenje emisij  
Vzor čenje emisij je reprezentativno in se izvaja na mestih z dobro premešanim izpuhom, na katerih je vpliv 
zunanjega zraka za to čko vzor čenja minimalen. Po potrebi se emisije vzor čijo za merilnikom masnega pretoka 
izpušnih plinov, pri čemer se upošteva razdalja vsaj 150 mm do elementa za zaznavanje pretoka. Sonde za 
vzor čenje je treba namestiti najmanj 200 mm ali za trikratni notranji premer izpušne cevi, kar koli od tega je 
ve čje, pred to čko, kjer izpušni plini zapustijo napravo za vzor čenje v prenosnem sistemu za merjenje emisij in se 
sprostijo v okolje. Če prenosni sistem za merjenje emisij dovaja pretok nazaj v izpušno cev, mora to potekati za 
sondo za vzor čenje in tako, da med delovanjem motorja ne vpliva na lastnosti izpušnega plina v to čkah vzor čenja. 
Če se dolžina cevi za vzor čenje spremeni, je treba preveriti čase prenosa v sistemu in jih po potrebi popraviti.  
Če je motor opremljen s sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, je treba vzorec izpušnih plinov odvzeti 
za sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov. Pri preskušanju vozila z ve čvaljnim motorjem in razvejanim 
izpušnim kolektorjem mora biti vstop v sondo za vzor čenje dovolj dale č naprej, da je vzorec reprezentativen za 
povpre čne emisije izpušnih plinov iz vseh valjev. Pri ve čvaljnih motorjih, ki imajo lo čene skupine kolektorjev, npr. 
pri „V-motorju“, je treba kolektorje združiti pred sondo za vzor čenje. Če to ni tehni čno izvedljivo, je mogo če 
opraviti ve čto čkovno vzor čenje na mestih z dobro premešanim izpuhom, ki ne vsebuje zunanjega zraka.SL L 175/122 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
V tem primeru se število in mesto sond za vzor čenje čim bolj ujemata z merilniki masnega pretoka izpušnih 
plinov. V primeru neenakomernih pretokov izpušnih plinov je mogo če opraviti sorazmerno vzor čenje ali vzor ­ 
čenje z ve č analizatorji.  
Če se merijo delci, je izpuh treba vzor čiti iz sredine toka izpušnih plinov. Če se za vzor čenje emisij uporablja ve č 
sond, je treba sondo za vzor čenje delcev namestiti pred druge sonde za vzor čenje.  
Če se merijo ogljikovodiki, je cev za vzor čenje treba ogreti na 463 ± 10 K (190 ± 10 °C). Za merjenje drugih 
plinastih sestavin s hladilnikom ali brez njega mora temperatura cevi za vzor čenje znašati najmanj 333 K (60 °C), 
kar prepre čuje kondenziranje in zagotavlja u činkovito penetracijo razli čnih plinov. Pri nizkotla čnih sistemih za 
vzor čenje je temperaturo mogo če znižati skladno z znižanjem tlaka pod pogojem, da sistem za vzor čenje 
zagotavlja 95-odstotno u činkovitost penetracije za vsa nadzorovana plinasta onesnaževala. Če se vzor čijo delci, 
je cev za vzor čenje iz to čke vzor čenja nerazred čenih izpušnih plinov treba ogreti na najmanj 373 K (100 °C). Čas 
zadrževanja vzorca v cevi za vzor čenje delcev mora biti krajši od 3 sekund, dokler ni doseženo prvo red čenje ali 
števec delcev.  
4. POSTOPKI PRED PRESKUSOM  
4.1. Preverjanje puš čanja prenosnih sistemov za merjenje emisij  
Po kon čani namestitvi prenosnega sistema za merjenje emisij je treba najmanj enkrat opraviti preverjanje puš čanja 
za vsako konfiguracijo „PEMS-vozilo“, kot to dolo ča proizvajalec PEMS oziroma na na čin, ki je opisan v nada ­
ljevanju. Sondo je treba odklopiti z izpušnega sistema in njen konec zamašiti. Vklopiti je treba črpalko analiza ­
torja. Po za četnem obdobju stabilizacije vsi merilniki pretoka kažejo približno ni č, če ni puš čanja. V nasprotnem 
primeru je treba preveriti cevi za vzor čenje in odpraviti napako.  
Stopnja puš čanja na vakuumski strani za tisti del sistema, ki se preverja, ne sme presegati 0,5 odstotka pretoka 
med uporabo. Za ocene pretoka med uporabo je mogo če uporabiti pretok skozi analizator in obvodni pretok.  
Druga možnost je, da se v sistemu vzpostavi podtlak najmanj 20 kPa (80 kPa absolutno). Po za četnem obdobju 
stabilizacije dvig tlaka  Δp (kPa/min) v sistemu ne sme prese či: 
Δp ¼ p e 
V s Ü q vs Ü 0:005  
Druga možnost je uvedba spremembe v stopnji koncentracije na za četku cevi za vzor čenje s preklopom z 
ni čelnega na razponski plin, pri čemer je treba ohraniti enake pogoje tlaka kot pri obi čajnem delovanju sistema. 
Če je od čitek na pravilno umerjenem analizatorju po zadostnem časovnem obdobju ≤ 99 % uvedene koncen ­
tracije, je treba odpraviti puš čanje.  
4.2. Zagon in stabiliziranje PEMS  
Prenosni sistem za merjenje emisij je treba vklopiti, ogreti in stabilizirati v skladu s specifikacijami proizvajalca 
prenosnega sistema za merjenje emisij, dokler npr. tlaki, temperature in pretoki ne dosežejo nastavljenih vrednosti 
delovanja.  
4.3. Priprava sistema za vzor čenje  
Sistem za vzor čenje, ki ga sestavljajo sonda za vzor čenje, cevi za vzor čenje in analizatorji, je treba pripraviti za 
preskušanje in pri tem upoštevati navodila proizvajalca prenosnega sistema za merjenje emisij. Zagotoviti je treba, 
da je sistem za vzor čenje čist in brez kondenzacijske vlage.  
4.4. Priprava merilnika masnega pretoka izpušnih plinov (EFM)  
Če se merilnik masnega pretoka izpušnih plinov uporablja za merjenje masnega pretoka izpušnih plinov, ga je v 
skladu s specifikacijami proizvajalca merilnika masnega pretoka izpušnih plinov treba o čistiti in pripraviti za 
delovanje. S tem postopkom, če je ustrezno, se odstranijo kondenzat in obloge iz cevi ter povezanih priklju čkov 
za merjenje.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/123
 
4.5. Preverjanje in umerjanje analizatorjev za merjenje plinastih emisij  
Prilagoditve umerjanja ni čliš ča in razpona analizatorjev je treba izvesti s kalibracijskimi plini, ki izpolnjujejo 
zahteve iz to čke 5 Dodatka 2. Kalibracijske pline je treba izbrati tako, da se ujemajo z obmo čjem koncentracij 
onesnaževal, pri čakovanih med preskusom RDE. Da bi bil premik analizatorja čim manjši, je treba umeriti ni čelno 
to čko in razpon analizatorjev pri temperaturi okolice, ki se čim manj razlikuje od temperature preskusne opreme 
med vožnjo.  
4.6. Preverjanje analizatorja za merjenje emisij delcev  
Ni čelno stopnjo analizatorja je treba zabeležiti z vzor čenjem zunanjega zraka, filtriranega skozi filter HEPA. Signal 
je treba zabeležiti pri stalni frekvenci najmanj 1,0 Hz v času 2 minut in povpre čiti; dovoljena vrednost koncen ­
tracije je dolo čena, ko je na voljo ustrezna merilna oprema.  
4.7. Dolo čanje hitrosti vozila  
Hitrost vozila je treba dolo čiti z najmanj eno od naslednjih metod:  
(a) GPS; če je hitrost vozila dolo čena s sistemom GPS, je treba celotno prevoženo razdaljo primerjati z meritvami 
druge metode v skladu s to čko 7 Dodatka 4;  
(b) tipalo (npr. opti čno ali mikrovalovno tipalo); če je hitrost vozila dolo čena s tipalom, morajo meritve hitrosti 
izpolnjevati zahteve iz to čke 8 Dodatka 2, druga možnost pa je, da se celotna prevožena razdalja, dolo čena s 
tipalom, primerja z referen čno razdaljo, pridobljeno iz digitalnega cestnega omrežja ali s topografske karte. 
Celotna prevožena razdalja, dolo čena s tipalom, lahko od referen čne razdalje odstopa za najve č 4 %;  
(c) krmilna enota motorja; če je hitrost vozila dolo čena s krmilno enoto motorja, je treba celotno prevoženo 
razdaljo potrditi v skladu s to čko 3 Dodatka 3, signal hitrosti krmilne enote motorja pa po potrebi prilagoditi, 
da so izpolnjene zahteve iz to čke 3.3 Dodatka 3. Druga možnost je, da se celotna prevožena razdalja, 
dolo čena s krmilno enoto motorja, primerja z referen čno razdaljo, pridobljeno iz digitalnega cestnega omrežja 
ali s topografske karte. Celotna prevožena razdalja, dolo čena s krmilno enoto motorja, lahko od reference 
odstopa za najve č 4 %.  
4.8. Preverjanje namestitve PEMS  
Preveriti je treba pravilnost povezav z vsemi tipali in, če je ustrezno, s krmilno enoto motorja. Če so parametri 
motorja pridobljeni, je treba zagotoviti, da krmilna enota motorja pravilno sporo ča vrednosti (npr. vrtilna 
frekvenca motorja [vrt./min], ko je zgorevalni motor v položaju zagon/motor izklopljen, enaka ni č). PEMS 
mora delovati brez opozorilnih signalov in prikazanih napak.  
5. PRESKUS EMISIJ  
5.1. Za četek preskusa  
Vzor čenje, merjenje in beleženje parametrov je treba za četi pred zagonom motorja. Priporo čeno je, da so 
parametri, ki jih je treba časovno uskladiti, zaradi lažje časovne uskladitve zabeleženi v eni napravi za zapisovanje 
podatkov ali s sinhroniziranim časovnim žigom. Pred zagonom motorja in neposredno po njem je treba potrditi, 
da je zapisovalnik podatkov zabeležil vse potrebne parametre.  
5.2. Preskus  
Vzor čenje, merjenje in zapisovanje parametrov je treba nadaljevati med preskusom vozila na cesti. Motor je 
dovoljeno ustaviti in zagnati, vzor čenje emisij in zapisovanje parametrov pa se morata nadaljevati. Zabeležiti in 
preveriti je treba morebitne opozorilne signale, ki opozarjajo na nepravilno delovanje prenosnega sistema za 
merjenje emisij. Beleženje parametrov mora dosegati popolnost podatkov, ki je višja od 99 %. Merjenje in 
zapisovanje podatkov je dovoljeno prekiniti za manj kot 1 % celotnega trajanja vožnje, vendar za najve č 30- 
sekundno zaporedno obdobje izklju čno v primeru nenamerne izgube signala ali vzdrževanja prenosnega sistema 
za merjenje emisij. Prekinitve je mogo če zabeležiti neposredno s prenosnim sistemom za merjenje emisij. Preki ­
nitev zabeleženega parametra ni dovoljeno povzro čati s predhodno obdelavo, izmenjavo ali naknadno obdelavo 
podatkov. Morebitno samodejno ni čliranje je treba izvesti na podlagi sledljivega standarda za ni čliranje, podobnega 
tistemu, ki se uporablja za ni čliranje analizatorja. Če je treba, je zelo priporo čljivo, da je vzdrževanje prenosnega 
sistema za merjenje emisij opravljeno med obdobji ni čelne hitrosti vozila.SL L 175/124 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
5.3. Zaklju ček preskusa  
Preskus je zaklju čen, ko vozilo zaklju či vožnjo in se zgorevalni motor izklopi. Pretiranemu delovanju motorja v 
prostem teku se je treba izogibati. Beleženje podatkov se nadaljuje, dokler ne pote če odzivni čas sistemov za 
vzor čenje.  
6. POSTOPEK PO PRESKUSU  
6.1. Preverjanje analizatorjev za merjenje plinastih emisij  
S kalibracijskimi plini, ki so enaki tistim, uporabljenim v to čki 4.5, je treba preveriti ni čliš če in razpon analizatorja 
plinastih sestavin, da je mogo če oceniti premik odziva ni čliš ča in razpona analizatorja v primerjavi z umerjenostjo 
pred preskusom. Če je bilo dolo čeno, da je premik ni čliš ča znotraj dovoljenega obmo čja, je pred preverjanjem 
premika razpona dovoljeno ni člirati analizator. Preverjanje premika po preskusu je treba opraviti čim prej po 
preskusu in preden se prenosni sistem za merjenje emisij ali posamezni analizatorji oziroma tipala izklopijo ali 
preidejo v na čin nedelovanja. Razlika med rezultati pred preskusom in rezultati po preskusu mora izpolnjevati 
zahteve iz tabele 2.  
Tabela 2  
Dovoljeni premik analizatorja med preskusom s prenosnim sistemom za merjenje emisij  
Onesnaževalo  Premik ni čelnega odziva  Premik razponskega odziva (  1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm na preskus  ≤ 2 % od čitka ali ≤ 2 000 ppm na preskus, kar koli 
od tega je ve čje 
CO ≤ 75 ppm na preskus  ≤ 2 % od čitka ali ≤ 75 ppm na preskus, kar koli od 
tega je ve čje 
NO  2 ≤ 5 ppm na preskus  ≤ 2 % od čitka ali ≤ 5 ppm na preskus, kar koli od 
tega je ve čje 
NO/NO  X ≤ 5 ppm na preskus  ≤ 2 % od čitka ali ≤ 5 ppm na preskus, kar koli od 
tega je ve čje 
CH  4 ≤ 10 ppmC  1 na preskus  ≤ 2 % od čitka ali ≤ 10 ppmC  1 na preskus, kar koli od 
tega je ve čje 
THC  ≤ 10 ppmC  1 na preskus  ≤ 2 % od čitka ali ≤ 10 ppmC  1 na preskus, kar koli od 
tega je ve čje 
( 1 ) Če je premik ni čliš ča znotraj dovoljenega obmo čja, je analizator dovoljeno ni člirati pred preverjanjem premika razpona.  
Če je razlika med rezultati pred preskusom in rezultati po preskusu za premik ni čliš ča ter premik razpona ve čja 
od dovoljene, je treba vse rezultate preskusa razveljaviti in preskus ponoviti.  
6.2. Preverjanje analizatorja za merjenje emisij delcev  
Ni čelno stopnjo analizatorja je treba zabeležiti z vzor čenjem zunanjega zraka, filtriranega skozi filter HEPA. Signal 
je treba zabeležiti v času 2 minut in povpre čiti; dovoljeno kon čno koncentracijo je treba dolo čiti, ko je na voljo 
ustrezna merilna oprema. Če je razlika med preverjanjem pred preskusom in po preskusu ve čja od dovoljene, je 
treba vse rezultate preskusa razveljaviti in preskus ponoviti.  
6.3. Preverjanje meritev emisij na cesti  
Umerjeno obmo čje analizatorjev mora obsegati najmanj 90 % vrednosti koncentracije, pridobljenih iz 99 % 
meritev veljavnih delov preskusa emisij. Dovoljeno je, da 1 % skupnega števila meritev, uporabljenih za ocenjeva ­
nje, umerjeno obmo čje analizatorjev presega za najve č faktor dva. Če te zahteve niso izpolnjene, je treba preskus 
razveljaviti.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/125
 
Dodatek 2  
Specifikacije in umerjanje sestavnih delov prenosnega sistema za merjenje emisij in signalov  
1. UVOD  
V tem dodatku so dolo čene specifikacije in umerjanje sestavnih delov prenosnega sistema za merjenje emisij in 
signalov.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
> — ve čje od  
≥ — ve čje ali enako  
% — odstotek  
≤ — manjše ali enako  
A — koncentracija nerazred čenega CO  2 [%] 
a 0 — odsek linearne regresijske premice na osi y  
a 1 — naklon linearne regresijske premice  
B — koncentracija razred čenega CO  2 [%] 
C — koncentracija razred čenega NO [ppm]  
c — odziv analizatorja pri preskusu stranske ob čutljivosti na kisik  
c FS,b — koncentracija HC obsega skale v koraku (b) [ppmC  1 ] 
c FS,d — koncentracija HC obsega skale v koraku (d) [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  — koncentracija HC, če CH  4 ali C  2 H 6 , te če skozi NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  — koncentracija HC, če CH  4 ali C  2 H 6 teče mimo NMC [ppmC  1 ] 
c m,b — izmerjena koncentracija HC v koraku (b) [ppmC  1 ] 
c m,d — izmerjena koncentracija HC v koraku (d) [ppmC  1 ] 
c ref,b — referen čna koncentracija HC v koraku (b) [ppmC  1 ] 
c ref,d — referen čna koncentracija HC v koraku (d) [ppmC  1 ] 
°C — stopinja Celzija  
D — koncentracija nerazred čenega NO [ppm]  
D e — pri čakovana koncentracija razred čenega NO [ppm]  
E — absolutni delovni tlak [kPa]  
E CO2 — odstotek dušenja s CO  2 
E E — u činkovitost etana  
E H2O — odstotek dušenja z vodo  
E M — u činkovitost metanaSL L 175/126 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
E O2 — stranska ob čutljivost na kisik  
F — temperatura vode [K]  
G — tlak nasi čene pare [kPa]  
g — gram  
gH  2 O/kg — gram vode na kilogram  
h — ura  
H — koncentracija vodne pare [%]  
H m — najve čja koncentracija vodne pare [%]  
Hz — herc  
K — kelvin  
kg — kilogram  
km/h — kilometer na uro  
kPa — kilopaskal  
max — najve čja vrednost  
NO  X,dry  — srednja koncentracija stabiliziranih zapisov NO  X s popravkom za vlažnost  
NO  X,m — srednja koncentracija stabiliziranih zapisov NO  X 
NO  X,ref — referen čna srednja koncentracija stabiliziranih zapisov NO  X 
ppm — delci na milijon  
ppmC  1 — delci na milijon ekvivalenta ogljika  
r 2 — determinacijski koeficient  
s — sekunda  
t 0 — časovna to čka vklopa pretoka plina [s]  
t 10 — časovna to čka 10-odstotnega odziva kon čnega od čitka 
t 50 — časovna to čka 50-odstotnega odziva kon čnega od čitka 
t 90 — časovna to čka 90-odstotnega odziva kon čnega od čitka 
je še treba dolo čiti — je še treba dolo čiti 
x — neodvisna spremenljivka ali referen čna vrednost  
χ min — najmanjša vrednost  
y — odvisna spremenljivka ali izmerjena vrednostSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/127
 
3. PREVERJANJE LINEARNOSTI  
3.1. Splošno  
Linearnost analizatorjev, merilnikov pretoka, tipal in signalov je sledljiva po mednarodnih ali nacionalnih stan ­
dardih. Tipala ali signale, ki niso neposredno sledljivi, npr. enostavni merilniki pretoka, je namesto tega treba 
umeriti na podlagi laboratorijske opreme dinamometra z valji, ki je umerjena na podlagi mednarodnih ali 
nacionalnih standardov.  
3.2. Zahteve za linearnost  
Vsi analizatorji, merilniki pretoka, tipala in signali morajo izpolnjevati zahteve za linearnost iz tabele 1. Če je 
pretok zraka, pretok goriva, razmerje zrak-gorivo ali masni pretok izpušnih plinov pridobljen iz krmilne enote 
motorja, izra čunani masni pretok izpušnih plinov mora izpolnjevati zahteve za linearnost iz tabele 1.  
Tabela 1  
Zahteve za linearnost merilnih parametrov in sistemov  
Merilni parameter/instrument  j χ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a 0 j Naklon 
a 1 Standardna napaka 
SEE Determinacijski 
koeficient r  2 
hitrost pretoka goriva (  1 ) najv. ≤ 1 %  0,98 do 1,02  najv. ≤ 2 %  ≥ 0,990  
hitrost pretoka zraka (  1 ) najv. ≤ 1 %  0,98 do 1,02  najv. ≤ 2 %  ≥ 0,990  
hitrost masnega pretoka izpušnih 
plinov  najv. ≤ 2 %  0,97 do 1,03  najv. ≤ 2 %  ≥ 0,990  
analizatorji plina  najv. ≤ 0,5 %  0,99 do 1,01  najv. ≤ 1 %  ≥ 0,998  
Navor (  2 ) najv. ≤ 1 %  0,98 do 1,02  najv. ≤ 2 %  ≥ 0,990  
analizatorji PN (  3 ) je še treba dolo čiti je še treba 
dolo čiti je še treba 
dolo čiti je še treba dolo ­ 
čiti 
( 1 ) neobvezno za dolo čitev masnega pretoka izpušnih plinov 
( 2 ) neobvezni parameter 
( 3 ) je treba dolo čiti, ko je na voljo oprema  
3.3. Pogostost preverjanja linearnosti  
Zahteve za linearnost v skladu s to čko 3.2 je treba preverjati:  
(a) za posamezni analizator: najmanj vsake tri mesece ali pri vsakem popravilu ali spremembi sistema, ki bi lahko 
vplivala na umerjenost;  
(b) če so opaženi znaki poškodb, v skladu z zahtevami postopkov notranje presoje, zahtevami proizvajalca 
instrumenta ali zahtevami standarda ISO 9000, vendar najve č eno leto pred dejanskim preskusom, za 
druge relevantne instrumente, npr. merilnike masnega pretoka izpušnih plinov in sledljivo umerjena tipala.  
Zahteve za linearnost v skladu s to čko 3.2 za tipala ali signale krmilne enote motorja, ki niso neposredno sledljivi, 
je treba izvesti enkrat za vsako namestitev prenosnega sistema za merjenje emisij s sledljivo umerjeno merilno 
napravo na dinamometru z valji.  
3.4. Postopek preverjanja linearnosti  
3.4.1.  Splošne zahteve  
Ustrezne analizatorje, instrumente in tipala je treba privesti v obi čajno stanje delovanja v skladu s priporo čili 
njihovega proizvajalca. Analizatorji, instrumenti in tipala morajo delovati pri svojih nazivnih temperaturah, tlakih 
in pretokih.  
3.4.2.  Splošni postopek  
Linearnost je treba preveriti za vsako obi čajno obmo čje delovanja z izvedbo naslednjih korakov:SL L 175/128 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
(a) Analizator, merilnik pretoka ali tipalo je treba z vnosom ni čelnega signala nastaviti na ni člo. Pri analizatorjih 
plina je treba v vrata analizatorja prek čim bolj neposredne in kratke poti plina dovajati pre čiščeni sinteti čni 
zrak ali dušik.  
(b) Z vnosom razponskega signala je treba dolo čiti razpon analizatorja, merilnika pretoka ali tipala. Pri analiza ­
torjih plina je treba v vrata analizatorja prek čim bolj neposredne in kratke poti plina dovajati ustrezni 
razponski plin.  
(c) Ponoviti je treba postopek ni čliranja iz to čke (a).  
(d) Linearnost se preverja z vnosom najmanj 10 referen čnih vrednosti (vklju čno z ni člo), ki so približno enako ­
merno razmaknjene in veljavne. Referen čne vrednosti v zvezi s koncentracijo sestavin, masnim pretokom 
izpušnih plinov ali katerim koli drugim ustreznim parametrom je treba izbrati tako, da se ujemajo z vred ­
nostmi, pri čakovanimi med preskusom emisij. Pri meritvah masnega pretoka izpušnih plinov so lahko refe ­
ren čne to čke pod 5 % najve čje vrednosti za umerjanje izklju čene iz preverjanja linearnosti.  
(e) Pri analizatorjih plina je treba v vrata analizatorja dovajati znane koncentracije plinov v skladu s to čko 5. 
Zagotoviti je treba dovolj časa za stabilizacijo signala.  
(f) Vrednosti, ki se ocenjujejo, in po potrebi tudi referen čne vrednosti je treba zabeležiti pri stalni frekvenci 
najmanj 1,0 Hz v času 30 sekund.  
(g) Vrednosti aritmeti čne sredine v času 30 sekund je treba uporabiti za izra čun parametrov linearne regresije 
najmanjših kvadratov, pri čemer ima regresijska ena čba naslednjo obliko:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
pri čemer je:  
y dejanska vrednost merilnega sistema,  
a 1 naklon regresijske premice,  
x referen čna vrednost,  
a 0 odsek regresijske premice na osi  y. 
Za vsak merilni parameter in sistem je treba izra čunati standardno napako ocene  y na x in determinacijski 
koeficient (r  2 ). 
(h) Parametri linearne regresije morajo izpolnjevati zahteve iz tabele 1.  
3.4.3.  Zahteve za preverjanje linearnosti na dinamometru z valji  
Nesledljive merilnike pretoka, tipala ali signale krmilne enote motorja, ki jih ni mogo če neposredno umeriti po 
sledljivih standardih, je treba umeriti na dinamometru z valji. Postopek mora v najve čji izvedljivi meri izpolnjevati 
zahteve iz Priloge 4a k Pravilniku št. 83 UN/ECE. Instrument ali tipalo, ki ga je treba umeriti, je treba po potrebi 
namestiti na preskusno vozilo in upravljati v skladu z zahtevami iz Dodatka 1. Postopek umerjanja mora 
izpolnjevati zahteve iz to čke 3.4.2, kadar koli je to mogo če; izbrati je treba najmanj 10 ustreznih referen čnih 
vrednosti, da se zagotovi, da je pokritih najmanj 90 % najve čje vrednosti, ki se pri čakuje med preskusom RDE.  
Če je treba umeriti merilnik pretoka, tipalo ali signal krmilne enote motorja za dolo čitev pretoka izpušnih plinov, 
ki ni neposredno sledljiv, je treba na izpušno cev vozila priklju čiti sledljivo umerjeni referen čni merilnik masnega 
pretoka izpušnih plinov ali vzor čevalnik s konstantno prostornino (CVS). Zagotoviti je treba to čno merjenje 
izpuha vozila, in sicer z merilnikom masnega pretoka izpušnih plinov v skladu s to čko 3.4.3 Dodatka 1. Vozilo 
je treba upravljati s konstantnim pritiskanjem stopalke za plin, ob konstantnem izbiranju prestave in pri obre ­
menitvi dinamometra z valji.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/129
 
4. ANALIZATORJI ZA MERJENJE PLINASTIH SESTAVIN  
4.1. Dovoljeni tipi analizatorjev  
4.1.1.  Standardni analizatorji  
Plinaste sestavine je treba meriti z analizatorji iz to čk 1.3.1 do 1.3.5 Dodatka 3 k Prilogi 4A k spremembam 07 
Pravilnika št. 83 UN/ECE. Če nerazpršilni ultravijoli čni analizator meri NO in NO  2 , pretvornik NO  2 /NO ni 
potreben.  
4.1.2.  Alternativni analizatorji  
Dovoljen je kateri koli analizator, ki ne izpolnjuje specifikacij zasnove iz to čke 4.1.1, pod pogojem, da izpolnjuje 
zahteve iz to čke 4.2. Proizvajalec mora zagotoviti, da alternativni analizator dosega enakovredno ali ve čjo merilno 
zmogljivost v primerjavi s standardnim analizatorjem v obmo čju koncentracij onesnaževal in soobstoje čih plinov, 
ki jih je mogo če pri čakovati iz vozil, v katerih se uporabljajo dovoljena goriva v zmernih in razširjenih pogojih 
veljavnega preskušanja RDE iz to čk 5, 6 in 7 te priloge. Proizvajalec analizatorja mora na zahtevo predložiti 
dodatne pisne informacije, ki dokazujejo, da je merilna zmogljivost alternativnega analizatorja dosledno in zane ­
sljivo usklajena z merilno zmogljivostjo standardnih analizatorjev. Dodatne informacije morajo obsegati:  
(a) opis teoreti čne podlage in tehni čnih sestavnih delov alternativnega analizatorja;  
(b) dokazilo enakovrednosti zadevnemu standardnemu analizatorju iz to čke 4.1.1 v pri čakovanem obmo čju 
koncentracij onesnaževal in okoljskih pogojev homologacijskega preskusa iz Priloge 4a k spremembam 07 
Pravilnika št. 83 UN/ECE in validacijski preskus iz to čke 3 Dodatka 3 za vozilo z motorjem s prisilnim in 
kompresijskim vžigom; proizvajalec analizatorja mora enakovrednost dokazati znotraj dovoljenih odstopanj iz 
to čke 3.3 Dodatka 3;  
(c) dokaz enakovrednosti zadevnemu standardnemu analizatorju iz to čke 4.1.1 v zvezi z vplivom atmosferskega 
tlaka na merilno zmogljivost analizatorja; demonstracijski preskus mora dolo čiti odziv na razponski plin s 
koncentracijo znotraj obmo čja analizatorja za preverjanje vpliva atmosferskega tlaka v zmernih in razširjenih 
pogojih nadmorske višine iz to čke 5.2 te priloge. Tovrsten preskus je mogo če opraviti v komori za višinske 
preskuse;  
(d) dokaz enakovrednosti zadevnemu standardnemu analizatorju iz to čke 4.1.1 v najmanj treh preskusih na cesti, 
ki izpolnjujejo zahteve iz te priloge;  
(e) dokazilo, da vpliv tresljajev, pospeševanja in temperature okolice na od čitek analizatorja ne presega zahtev za 
šum za analizatorje iz to čke 4.2.4.  
Homologacijski organi lahko zahtevajo dodatne informacije za potrditev enakovrednosti ali zavrnejo homologa ­
cijo, če meritve pokažejo, da alternativni analizator ni enakovreden standardnemu analizatorju.  
4.2. Specifikacije za analizator  
4.2.1.  Splošno  
Proizvajalec analizatorja mora poleg zahtev za linearnost za posamezni analizator iz to čke 3 dokazati tudi 
skladnost tipov analizatorjev s specifikacijami iz to čk 4.2.2 do 4.2.8. Analizatorji morajo imeti merilno obmo čje 
in odzivni čas, ki omogo čata merjenje koncentracij sestavin izpušnih plinov z zadostno to čnostjo po veljavnem 
emisijskem standardu v prehodnih pogojih in pogojih ustaljenega stanja. Ob čutljivost analizatorjev na udarce, 
tresljaje, staranje, spreminjanje temperature in zra čnega tlaka ter elektromagnetne motnje in druge vplive v zvezi z 
vozilom in delovanjem analizatorja mora biti omejena, kolikor je mogo če. 
4.2.2.  To čnost 
To čnost, ki je opredeljena kot odklon od čitka analizatorja od referen čne vrednosti, ne sme presegati 2 % od čitka 
ali 0,3 % obsega skale, kar koli od tega je ve čje.SL L 175/130 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.2.3.  Natan čnost 
Natan čnost, ki je opredeljena kot 2,5-kratni standardni odklon 10 ponavljajo čih se odzivov na dani kalibracijski ali 
razponski plin, ne sme biti ve čja od 1 % koncentracije obsega skale za merilno obmo čje, ki je enako ali nad 
155 ppm (ali ppmC  1 ), in 2 % koncentracije obsega skale za merilno obmo čje pod 155 ppm (ali ppmC  1 ). 
4.2.4.  Šum  
Šum, ki je opredeljen kot dvakratnik kvadratne sredine desetih standardnih odklonov, od katerih je vsak izra čunan 
iz ni čelnih odzivov, izmerjenih pri stalni frekvenci zapisovanja najmanj 1,0 Hz v 30-sekundnem obdobju, ne sme 
presegati 2 % obsega skale. Vsako od 10 obdobij merjenja mora biti prekinjeno s 30-sekundnim intervalom, v 
katerem je analizator izpostavljen ustreznemu razponskemu plinu. Pred vsakim obdobjem vzor čenja in pred 
vsakim obdobjem dolo čanja razpona je treba zagotoviti dovolj časa za čiščenje analizatorja in cevi za vzor čenje.  
4.2.5.  Premik ni čelnega odziva  
Premik ni čelnega odziva, ki je opredeljen kot srednji odziv na ni čelni plin v časovnem intervalu najmanj 30 
sekund, mora ustrezati specifikacijam iz tabele 2.  
4.2.6.  Premik razponskega odziva  
Premik razponskega odziva, ki je opredeljen kot srednji odziv na razponski plin v časovnem intervalu najmanj 30 
sekund, mora ustrezati specifikacijam iz tabele 2.  
Tabela 2  
Dovoljeni premik ni čelnega in razponskega odziva analizatorjev za merjenje plinastih sestavin v 
laboratorijskih pogojih  
Onesnaževalo  Premik ni čelnega odziva  Premik razponskega odziva  
CO  2 ≤ 1,000 ppm v 4 urah  ≤ 2 % od čitka ali ≤ 1,000 ppm v 4 urah, kar koli od 
tega je ve čje 
CO ≤ 50 ppm v 4 urah  ≤ 2 % od čitka ali ≤ 50 ppm v 4 urah, kar koli od tega 
je ve čje 
NO  2 ≤ 5 ppm v 4 urah  ≤ 2 % od čitka ali ≤ 5 ppm v 4 urah, kar koli od tega 
je ve čje 
NO/NO  X ≤ 5 ppm v 4 urah  ≤ 2 % od čitka ali 5 ppm v 4 urah, kar koli od tega je 
ve čje 
CH  4 ≤ 10 ppmC  1 ≤ 2 % od čitka ali ≤ 10 ppmC  1 v 4 urah, kar koli od 
tega je ve čje 
THC  ≤ 10 ppmC  1 ≤ 2 % od čitka ali ≤ 10 ppmC  1 v 4 urah, kar koli od 
tega je ve čje 
4.2.7.  Čas vzpona  
Čas vzpona, ki je opredeljen kot čas med 10-odstotnim in 90-odstotnim odzivom kon čnega od čitka ( t 90 – t 10 ; 
glejte to čko 4.4), ne sme prese či 3 sekund.  
4.2.8.  Sušenje plinov  
Izpušni plini so lahko izmerjeni vlažni ali suhi. Če se uporablja naprava za sušenje plinov, mora ta čim manj 
vplivati na sestavo merjenih plinov. Kemi čni sušilniki niso dovoljeni.  
4.3. Dodatne zahteve  
4.3.1.  Splošno  
Dolo čbe iz to čk od 4.3.2 do 4.3.5 opredeljujejo dodatne zahteve za zmogljivost za posebne vrste analizatorjev in 
veljajo samo v primerih, v katerih se zadevni analizator uporablja za merjenje emisij RDE.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/131
 
4.3.2.  Preskus u činkovitosti za pretvornike NO  X 
Če se uporablja pretvornik NO  X , na primer za pretvarjanje NO  2 v NO za analizo s kemoluminiscen čnim 
analizatorjem, je treba njegovo u činkovitost preskusiti z upoštevanjem zahtev iz to čke 2.4 Dodatka 3 k Prilogi 
4a k spremembam 07 Pravilnika št. 83 UN/ECE. U činkovitost pretvornika NO  X je treba preveriti najve č en mesec 
pred preskusom emisij.  
4.3.3.  Nastavitev plamensko-ionizacijskega detektorja (FID)  
(a) Optimizacija odziva detektorja  
Če se merijo ogljikovodiki, je treba plamensko-ionizacijski detektor nastaviti v intervalih, ki jih dolo či proiz ­
vajalec analizatorja, pri čemer je treba upoštevati to čko 2.3.1 Dodatka 3 k Prilogi 4a k spremembam 07 
Pravilnika št. 83 UN/ECE. Za optimizacijo odziva v najobi čajnejšem obmo čju delovanja je treba za razponski 
plin uporabiti propan v zraku ali propan v dušiku.  
(b) Faktorji odzivnosti za ogljikovodike  
Če se merijo ogljikovodiki, je treba faktor odzivnosti za ogljikovodike plamensko-ionizacijskega detektorja 
preveriti z upoštevanjem dolo čb iz to čke 2.3.3 Dodatka 3 k Prilogi 4a k spremembam 07 Pravilnika št. 83 
UN/ECE in s propanom v zraku ali propanom v dušiku kot razponskim plinom oziroma pre čiščenim 
sinteti čnim zrakom ali dušikom kot ni čelnim plinom.  
(c) Preskus stranske ob čutljivosti na kisik  
Preskus stranske ob čutljivosti na kisik je treba opraviti ob prvi uporabi plamensko-ionizacijskega detektorja in 
po ve čjih vzdrževanjih. Izbrati je treba merilno obmo čje, v katerem plini za preskus stranske ob čutljivosti na 
kisik spadajo v zgornjih 50 odstotkov. Za izvedbo preskusa mora biti temperatura pe či nastavljena v skladu s 
predpisi. Specifikacije plinov za preskus stranske ob čutljivosti na kisik so opisane v to čki 5.3.  
Uporabiti je treba naslednji postopek:  
(i) analizator je treba nastaviti na ni člo; 
(ii) analizatorju je treba dolo čiti razpon z 0-odstotno kisikovo mešanico za motorje s prisilnim vžigom in 
21-odstotno kisikovo mešanico za motorje s kompresijskim vžigom;  
(iii) znova je treba preveriti ni čelni odziv. Če se je spremenil za ve č kot 0,5 odstotka obsega skale, je treba 
ponoviti koraka (i) in (ii);  
(iv) uporabiti je treba 5-odstotni in 10-odstotni plin za preskus stranske ob čutljivosti na kisik;  
(v) znova je treba preveriti ni čelni odziv. Če se je spremenil za ve č kot ± 1 odstotek obsega skale, je treba 
preskus ponoviti;  
(vi) za vsak plin za preskus stranske ob čutljivosti na kisik v koraku (iv) je treba na naslednji na čin izra čunati 
stransko ob čutljivost na kisik  E O2 : 
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100  
pri čemer je odziv analizatorja:  
c ¼ ðc ref;d Ü c FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
pri čemer je:  
c ref,b referen čna koncentracija HC v koraku (ii) [ppmC  1 ],SL L 175/132 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
c ref,d referen čna koncentracija HC v koraku (iv) [ppmC  1 ], 
c FS,b koncentracija HC obsega skale v koraku (ii) [ppmC  1 ], 
c FS,d koncentracija HC obsega skale v koraku (iv) [ppmC  1 ], 
c m,b izmerjena koncentracija HC v koraku (ii) [ppmC  1 ], 
c m,d izmerjena koncentracija HC v koraku (iv) [ppmC  1 ]; 
(vii) stranska ob čutljivost na kisik  E O2 je manjša od ± 1,5 odstotka za vse potrebne pline za preskus stranske 
ob čutljivosti na kisik;  
(viii) če je stranska ob čutljivost na kisik  E O2 ve čja od ± 1,5 odstotka, se lahko izvedejo popravljalni ukrepi 
tako, da se postopno naravnajo pretok zraka (nad in pod specifikacijami proizvajalca), pretok goriva in 
pretok vzorca.  
(ix) preskus stranske ob čutljivosti na kisik je treba ponoviti za vsako novo nastavitev.  
4.3.4.  Pretvorbena u činkovitost izlo čevalnika nemetanov (NMC)  
Če se analizirajo ogljikovodiki, je mogo če uporabiti NMC, ki z oksidacijo vseh ogljikovodikov razen metana 
odstranjuje nemetanske ogljikovodike iz vzorca plina. V idealnih razmerah je pretvorba za metan 0 odstotkov, 
za druge ogljikovodike, ki jih zastopa etan, pa 100 odstotkov. Da bo merjenje nemetanskih ogljikovodikov to čno, 
je treba dolo čiti obe u činkovitosti in ju uporabiti za izra čun emisij nemetanskih ogljikovodikov (glejte to čko 9.2 
Dodatka 4). Če je izlo čevalnik nemetanov v kombinaciji s plamensko-ionizacijskim detektorjem umerjen v skladu 
z metodo (b) iz to čke 9.2 Dodatka 4 s pretokom kalibracijskega plina metana/zraka skozi NMC, ni treba dolo čiti 
učinkovitosti pretvorbe metana.  
(a) U činkovitost pretvorbe metana  
Kalibracijski plin metan je treba spustiti skozi plamensko-ionizacijski detektor z obvodom izlo čevalnika 
nemetanov in brez njega; zabeležiti je treba obe koncentraciji. U činkovitost metana je treba dolo čiti na 
naslednji na čin: 
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
pri čemer je:  
c HC(w/NMC)  koncentracija HC, če CH  4 teče skozi NMC [ppmC  1 ], 
c HC(w/o NMC)  koncentracija HC, če CH  4 teče mimo NMC [ppmC  1 ]. 
(b) U činkovitost pretvorbe etana  
Kalibracijski plin etan je treba spustiti skozi plamensko-ionizacijski detektor z obvodom izlo čevalnika neme ­
tanov in brez njega; zabeležiti je treba obe koncentraciji. U činkovitost etana je treba dolo čiti na naslednji 
na čin: 
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
pri čemer je:  
c HC(w/NMC)  koncentracija HC, če C  2 H 6 teče skozi NMC [ppmC  1 ], 
c HC(w/o NMC)  koncentracija HC, če C  2 H 6 teče mimo NMC [ppmC  1 ].SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/133
 
4.3.5.  U činki stranske ob čutljivosti  
(a) Splošno  
Drugi plini, ki se ne analizirajo, lahko vplivajo na od čitek analizatorja. Proizvajalec analizatorja mora pred 
uvedbo na trg najmanj enkrat za vsak tip analizatorja ali naprave iz to čk od (b) do (f) preveriti u činke stranske 
ob čutljivosti in pravilno delovanje analizatorjev.  
(b) Preverjanje stranskih vplivov na analizator CO  
Voda in CO  2 lahko motita meritve analizatorja CO. Zato je treba skozi vodo pri sobni temperaturi poslati 
mehur čke razponskega plina CO  2 s koncentracijo od 80 do 100 odstotkov obsega skale najve čjega obmo čja 
delovanja analizatorja CO, ki se uporablja med preskusom, in pri tem zabeležiti odziv analizatorja. Odziv 
analizatorja ne sme presegati 2 odstotkov povpre čne koncentracije CO, pri čakovane med obi čajnim preskuša ­
njem na cesti, ali ± 50 ppm, kar koli od tega je ve čje. Preskus stranske ob čutljivosti za H  2 O in CO  2 je mogo če 
izvesti v obliki lo čenih postopkov. Če so ravni H  2 O in CO  2 , uporabljene za preskus stranske ob čutljivosti, višje 
od najvišjih ravni, pri čakovanih med preskusom, je treba vsako izmerjeno vrednost stranske ob čutljivosti 
zmanjšati tako, da se izmerjena stranska ob čutljivost pomnoži z razmerjem med najve čjo vrednostjo koncen ­
tracije, pri čakovano med preskusom, in dejansko vrednostjo koncentracije, uporabljeno med tem preskusom. 
Lahko se izvedejo lo čeni preskusi stranske ob čutljivosti s koncentracijami H  2 O, ki so nižje od najve čje 
koncentracije, pri čakovane med preskusom, izmerjeno stransko ob čutljivost na H  2 O pa je treba pove čati 
tako, da se izmerjena stranska ob čutljivost pomnoži z razmerjem med najve čjo vrednostjo koncentracije 
H 2 O, pri čakovano med preskusom, in dejansko vrednostjo koncentracije, uporabljeno med tem preskusom. 
Vsota dveh prilagojenih vrednosti stranske ob čutljivosti mora biti znotraj dovoljenega odstopanja iz te to čke. 
(c) Preskus dušenja pri analizatorju NO  X 
Plina, ki sta pomembna za analizatorje CLD in HCLD, sta CO  2 in vodna para. Odziv na dušenje s tema 
plinoma je sorazmeren s koncentracijo plinov. S preskusom je treba dolo čiti dušenje pri najvišjih koncen ­
tracijah, pri čakovanih med preskusom. Če analizatorja CLD in HCLD uporabljata algoritme izravnave dušenja, 
ki uporabljajo analizatorje za merjenje H  2 O ali CO  2 , je ocenjevanje dušenja treba opraviti z aktivnimi anali ­
zatorji in uporabljenimi algoritmi izravnave.  
(i) Preskus dušenja pri CO  2 
Razponski plin CO  2 s koncentracijo od 80 do 100 odstotkov najve čjega obmo čja delovanja je treba 
poslati skozi analizator NDIR; vrednost CO  2 je treba zabeležiti kot A. Nato je treba razponski plin CO  2 
razred čiti na približno 50 odstotkov z razponskim plinom NO ter ga poslati skozi NDIR in CLD ali 
HCLD; vrednosti CO  2 in NO je treba zabeležiti kot B oziroma C. Nato je treba pretok plina CO  2 zapreti, 
skozi CLD ali HCLD pa mora te či samo razponski plin NO; vrednost NO je treba zabeležiti kot D. 
Odstotek dušenja se izra čuna na naslednji na čin: 
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ðD Ü BÞ Î B 
Ü 100  
pri čemer je:  
A koncentracija nerazred čenega CO  2 , izmerjena z NDIR [%],  
B koncentracija razred čenega CO  2 , izmerjena z NDIR [%],  
C koncentracija razred čenega NO, izmerjena s CLD ali HCLD [ppm],  
D koncentracija nerazred čenega NO, izmerjena s CLD ali HCLD [ppm].  
Dovoljene so tudi alternativne metode red čenja in kvantifikacije vrednosti razponskih plinov CO  2 in NO, 
na primer dinami čno mešanje, če to odobri homologacijski organ.  
(ii) Preskus dušenja z vodo  
Ta preskus se uporablja samo za meritve koncentracij vlažnih plinov. Pri izra čunu dušenja z vodo je treba 
upoštevati red čenje razponskega plina NO z vodno paro in prilagajanje koncentracije vodne pare v 
mešanici plinov ravnem koncentracije, ki se pri čakujejo med preskusom emisij. Skozi CLD ali HCLD jeSL L 175/134 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
treba poslati razponski plin NO s koncentracijo od 80 do 100 odstotkov obsega skale obi čajnega 
obmo čja delovanja; vrednost NO je treba zabeležiti kot  D. Nato je skozi vodo pri sobni temperaturi in 
skozi CLD ali HCLD treba poslati mehur čke razponskega plina NO; vrednost NO je treba zabeležiti kot  C. 
Dolo čiti je treba absolutni delovni tlak analizatorja in temperaturo vode, ki ju je treba zabeležiti kot E 
oziroma F. Dolo čiti je treba tlak nasi čene pare mešanice, ki ustreza temperaturi vode v bu čki F in ga 
zabeležiti kot  G. Koncentracija vodne pare  H [%] v plinski mešanici se izra čuna na naslednji na čin: 
H ¼ G 
E ¼ 100  
Pri čakovano koncentracijo razred čenega razponskega plina NO v vodni pari je treba izra čunati na 
naslednji na čin in jo zabeležiti kot  D e : 
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
. Pri izpušnih plinih iz dizelskih motorjev je treba najve čjo koncentracijo vodne pare v izpušnih plinih (v 
odstotkih), pri čakovano med preskusom, zabeležiti kot  H  m , pri predpostavljenem razmerju H/C goriva 
1,8: 1, iz najve čje koncentracije CO  2 v izpušnih plinih A pa oceniti na naslednji na čin: 
H m ¼ 0,9 Ü A 
. Odstotek dušenja z vodo se izra čuna na naslednji na čin: 
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100  
pri čemer je:  
D e pri čakovana koncentracija razred čenega NO [ppm],  
C izmerjena koncentracija razred čenega NO [ppm],  
H m najve čja koncentracija vodne pare [%],  
H dejanska koncentracija vodne pare [%].  
(iii) Najve čje dovoljeno dušenje  
Dušenje s CO  2 in vodo ne sme presegati 2 odstotkov obsega skale.  
(d) Preskus dušenja za analizatorje NDUV  
Ogljikovodiki in voda lahko povzro čijo pozitivne motnje pri analizatorjih NDUV tako, da povzro čijo podoben 
odziv kot NO  x . Proizvajalec analizatorja NDUV mora z naslednjim postopkom preveriti, ali so u činki dušenja 
omejeni:  
(i) Analizator in ohlajevalnik je treba namestiti z upoštevanjem proizvajal čevih navodil za uporabo; opraviti 
je treba prilagoditve, ki so potrebne za optimiziranje delovanja analizatorja in ohlajevalnika.  
(ii) Za analizator je treba opraviti umerjanje ni čliš ča in razpona pri vrednostih koncentracij, ki so pri čako ­
vane med preskušanjem emisij.  
(iii) Izbrati je treba kalibracijski plin NO  2 , ki se čim bolj ujema z najve čjo koncentracijo NO  2 , ki je pri ča­
kovana med preskušanjem emisij.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/135
 
(iv) Kalibracijski plin NO  2 mora preplavljati sondo sistema za vzor čenje plina, dokler se odziv analizatorja na 
NO  X ne stabilizira.  
(v) Izra čunati je treba srednjo koncentracijo stabiliziranih zapisov NO  X v času 30 sekund; zabeležiti ga je 
treba kot NO  X,ref . 
(vi) Pretok kalibracijskega plina NO  2 je treba ustaviti in sistem za vzor čenje nasititi z izlitjem iztoka iz 
naprave za ustvarjanje rosiš ča, nastavljene na rosiš če pri 50 °C. Iztok iz naprave za ustvarjanje rosiš ča je 
treba vzor čiti skozi sistem za vzor čenje in ohlajevalnik najmanj 10 minut, dokler ohlajevalnik pred ­
vidoma ne odvaja stalne koli čine vode.  
(vii) Ko je korak (iv) opravljen, je treba sistem za vzor čenje znova preplaviti s kalibracijskim plinom NO  2 , 
uporabljenim za dolo čitev NO  X,ref , dokler ni odziv skupnega NO  X stabiliziran.  
(viii) Izra čunati je treba srednjo koncentracijo stabiliziranih zapisov NO  X v času 30 sekund; zabeležiti ga je 
treba kot NO  X,m . 
(ix) NO  X,m je treba popraviti v NO  X,dry  na podlagi preostale vodne pare, ki je tekla skozi ohlajevalnik pri 
izhodni temperaturi in izhodnem tlaku ohlajevalnika.  
Izra čunana vrednost NO  X,dry  mora znašati najmanj 95 % od NO  X,ref . 
(e) Sušilnik vzorca  
Sušilnik vzorca odstrani vodo, ki lahko povzro ča motnje pri merjenju NO  X . Za suhe analizatorje CLD je treba 
dokazati, da pri najvišji pri čakovani koncentraciji vodne pare  H  m sušilnik vzorca ohranja vlažnost CLD pri 
≤ 5 g vode/kg suhega zraka (ali približno 0,8 odstotka H  2 O), kar je 100-odstotna relativna vlažnost pri 3,9 °C 
in 101,3 kPa ali približno 25-odstotna relativna vlažnost pri 25 °C in 101,3 kPa. Skladnost je mogo če 
dokazati tako, da se izmeri temperatura na izhodu iz toplotnega sušilnika vzorca ali vlažnost v to čki tik 
pred CLD. Izmeriti je mogo če tudi vlažnost izpuha iz CLD, če je edini dotok v CLD pretok iz sušilnika vzorca.  
(f) Penetracija NO  2 pri sušilniku vzorca  
Teko ča voda, ki ostane v nepravilno zasnovanem sušilniku vzorca, lahko iz vzorca odstrani NO  2 . Če se 
sušilnik vzorca uporabi skupaj z analizatorjem NDUV in brez pretvornika NO  2 /NO v smeri proti toku, 
lahko voda pred merjenjem NO  X iz vzorca odstrani NO  2 . Sušilnik vzorca omogo ča merjenje vsaj 95 % 
NO  2 v plinu, ki je nasi čen z vodno paro in sestavljen iz najve čje koncentracije NO  2 , pri čakovane med 
preskusom emisij.  
4.4. Preverjanje odzivnega časa analiznega sistema  
Nastavitve analiznega sistema za preverjanje odzivnega časa morajo biti povsem enake kot med preskusom emisij 
(tj. tlak, pretoki, nastavitve filtrov na analizatorjih in vsi drugi parametri, ki vplivajo na odzivni čas). Dolo čitev 
odzivnega časa je treba opraviti s preklopom plinov neposredno pri vstopu v sondo za vzor čenje. Preklop plinov 
mora biti opravljen v manj kot 0,1 sekunde. Plini, ki se uporabijo pri preskusu, morajo povzro čiti spremembo 
koncentracije, ki znaša vsaj 60 odstotkov obsega skale analizatorja.  
Zabeležiti je treba sled koncentracije vsake posamezne plinaste sestavine. Zakasnilni čas je opredeljen kot čas od 
preklopa plina ( t 0 ) do to čke, v kateri odziv doseže 10 odstotkov kon čnega od čitka ( t 10 ). Čas vzpona je opredeljen 
kot čas med 10-odstotnim in 90-odstotnim odzivom kon čnega od čitka ( t 90 – t 10 ). Odzivni čas sistema ( t 90 ) je 
sestavljen iz zakasnilnega časa do merilnega detektorja in časa vzpona detektorja.  
Za časovno uskladitev analizatorja in signalov pretoka izpušnih plinov je čas pretvorbe opredeljen kot čas od 
spremembe ( t 0 ) do to čke, v kateri odziv doseže 50 odstotkov kon čnega od čitka ( t 50 ). 
Odzivni čas sistema je ≤ 12 s pri času vzpona ≤ 3 s za vse uporabljene sestavine in vsa obmo čja. Če se za 
merjenje NMHC uporablja NMC, lahko odzivni čas sistema preseže 12 s.SL L 175/136 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
5. PLINI  
5.1. Splošno  
Upoštevati je treba rok trajanja vseh kalibracijskih in razponskih plinov. Čisti in mešani kalibracijski ter razponski 
plini morajo ustrezati specifikacijam iz to čk 3.1 in 3.2 Dodatka 3 k Prilogi 4A k spremembam 07 Pravilnika 
št. 83 UN/ECE. Dovoljen je tudi kalibracijski plin NO  2 . Koncentracija kalibracijskega plina NO  2 mora biti znotraj 
dveh odstotkov navedene vrednosti koncentracije. Koli čina NO v kalibracijskem plinu NO  2 ne sme presegati 5 
odstotkov vsebnosti NO  2 . 
5.2. Delilniki plinov  
Delilniki plinov, tj. naprave za natan čno mešanje, ki skrbijo za red čenje s pre čiščenim N  2 ali sinteti čnim zrakom, 
se lahko uporabljajo za pridobitev kalibracijskih in razponskih plinov. To čnost delilnika plinov mora biti takšna, 
da je koncentracija zmešanih kalibracijskih plinov to čna na ± 2 odstotka. Preverjanje je treba opravljati med 15 in 
50 odstotki obsega skale za vsako umerjanje, ki vklju čuje uporabo delilnika plinov. Če prvo preverjanje ni 
uspešno, se lahko izvede dodatno preverjanje z drugim kalibracijskim plinom.  
Delilnik plinov je mogo če pregledati z instrumentom, ki je zna čilno linearen, npr. z uporabo plina NO v 
kombinaciji s CLD. Vrednost razpona instrumenta je treba nastaviti z razponskim plinom, ki je neposredno 
priklju čen na instrument. Delilnik plinov je treba pregledati pri nastavitvah, ki se obi čajno uporabljajo, nazivno 
vrednost pa je treba primerjati s koncentracijo, ki jo izmeri instrument. Razlika mora biti v vsaki to čki v obmo čju 
± 1 odstotek nazivne vrednosti koncentracije.  
5.3. Plini za preskus stranske ob čutljivosti na kisik  
Plini za preskus stranske ob čutljivosti na kisik so mešanica propana, kisika in dušika ter vsebujejo propan pri 
koncentraciji 350 ± 75 ppmC  1 . Koncentracijo je treba dolo čiti z gravimetri čnimi metodami, dinami čnim meša ­
njem ali kromatografsko analizo skupnih ogljikovodikov in ne čisto č. Koncentracije kisika v plinih za preskus 
stranske ob čutljivosti na kisik morajo izpolnjevati zahteve iz tabele 3; ostanek plina za preskus stranske ob čut ­
ljivosti na kisik mora biti pre čiščeni dušik.  
Tabela 3  
Plini za preskus stranske ob čutljivosti na kisik  
Tip motorja  
Motor s kompresijskim vžigom  Motor s prisilnim vžigom  
Koncentracija O  2 21 ± 1 %  10 ± 1 %  
10 ± 1 %  5 ± 1 %  
5 ± 1 %  0,5 ± 0,5 %  
6. ANALIZATORJI ZA MERJENJE ŠTEVILA DELCEV V EMISIJAH  
V tem razdelku bodo opredeljene prihodnje zahteve za analizatorje za merjenje števila delcev v emisijah, ko bo to 
merjenje postalo obvezno.  
7. INSTRUMENTI ZA MERJENJE MASNEGA PRETOKA IZPUŠNIH PLINOV  
7.1. Splošno  
Instrumenti, tipala ali signali za merjenje masnega pretoka izpušnih plinov morajo imeti merilno obmo čje in 
odzivni čas, ki omogo čata to čnost, potrebno za merjenje masnega pretoka izpušnih plinov v prehodnih pogojih in 
pogojih ustaljenega stanja. Ob čutljivost instrumentov, tipal in signalov na udarce, tresljaji, staranje, spreminjanje 
temperature, tlak zunanjega zraka, elektromagnetne motnje in drugi vplivi, povezani z delovanjem vozila in 
instrumentov, morajo biti takšni, da se pojavlja čim manj dodatnih napak.  
7.2. Specifikacije instrumentov  
Masni pretok izpušnih plinov je treba dolo čiti z metodo neposrednega merjenja, uporabljeno v katerem koli od 
naslednjih instrumentov:  
(a) naprave za merjenje pretoka po Pitotovem na čelu;SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/137
 
(b) naprave za merjenje razlike tlakov, kot je preto čna šoba (za podrobnosti glejte ISO 5167);  
(c) ultrazvo čni merilnik pretoka;  
(d) vrtin čni merilnik pretoka.  
Vsak posamezni merilnik masnega pretoka izpušnih plinov mora izpolnjevati zahteve za linearnost iz to čke 3. 
Poleg tega mora proizvajalec instrumenta dokazati skladnost vsakega tipa merilnika masnega pretoka izpušnih 
plinov s specifikacijami iz to čk od 7.2.3 do 7.2.9.  
Masni pretok izpušnih plinov je dovoljeno izra čunati na podlagi meritev pretoka zraka in pretoka goriva, pridob ­
ljenih iz sledljivo umerjenih tipal, če tipala izpolnjujejo zahteve za linearnost iz to čke 3 in zahteve za to čnost iz 
to čke 8 ter če je dobljeni masni pretok izpušnih plinov potrjen v skladu s to čko 4 Dodatka 3.  
Dovoljene so tudi druge metode, ki dolo čajo masni pretok izpušnih plinov na podlagi instrumentov in signalov, ki 
niso neposredno sledljivi, kot so enostavni merilniki masnega pretoka izpušnih plinov ali signali krmilne enote 
motorja, če dobljeni masni pretok izpušnih plinov izpolnjuje zahteve za linearnost iz to čke 3 in če je potrjen v 
skladu s to čko 4 Dodatka 3.  
7.2.1.  Standardi za umerjanje in preverjanje  
Merilno zmogljivost merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov je treba preveriti z zrakom ali izpušnimi plini na 
podlagi sledljivega standarda, kot je npr. umerjeni merilnik masnega pretoka izpušnih plinov ali tunel za red čenje 
celotnega toka.  
7.2.2.  Pogostost preverjanja  
Skladnost merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov s to čkama 7.2.3 in 7.2.9 je treba preveriti najve č eno leto 
pred dejanskim preskusom.  
7.2.3.  To čnost 
To čnost, ki je opredeljena kot odklon od čitka merilnika masnega pretoka izpušnih plinov od referen čne vrednosti 
pretoka, ne sme presegati ± 2 % od čitka, 0,5 % obsega skale ali ± 1,0 % najve čjega pretoka, pri katerem je merilnik 
masnega pretoka izpušnih plinov umerjen, kar koli od tega je ve čje. 
7.2.4.  Natan čnost 
Natan čnost, ki je opredeljena kot 2,5-kratni standardni odklon 10 ponavljajo čih se odzivov na dani nazivni 
pretok, približno na sredini obmo čja umerjanja, ne sme prese či 1 % najve čjega pretoka, pri katerem je merilnik 
masnega pretoka izpušnih plinov umerjen.  
7.2.5.  Šum  
Šum, ki je opredeljen kot dvakratnik kvadratne sredine desetih standardnih odklonov, od katerih je vsak izra čunan 
iz ni čelnih odzivov, izmerjenih pri stalni frekvenci zapisovanja najmanj 1,0 Hz v 30-sekundnem obdobju, ne sme 
presegati 2 % vrednosti najve čjega umerjenega pretoka. Vsako od 10 obdobij merjenja je treba prekiniti s 30- 
sekundnim intervalom, v katerem je merilnik masnega pretoka izpušnih plinov izpostavljen najve čjemu umerje ­
nemu pretoku.  
7.2.6.  Premik ni čelnega odziva  
Premik ni čelnega odziva je opredeljen kot srednji odziv na ni čelni pretok v časovnem intervalu najmanj 30 
sekund. Premik ni čelnega odziva je mogo če preveriti na podlagi posredovanih primarnih signalov, npr. tlaka. 
Premik primarnih signalov v 4-urnem obdobju mora biti manjši od ± 2 % najve čje vrednosti primarnega signala, 
zapisane pri pretoku, pri katerem je bil umerjen merilnik masnega pretoka izpušnih plinov.  
7.2.7.  Premik razponskega odziva  
Premik razponskega odziva je opredeljen kot srednji odziv na razponski pretok v časovnem intervalu najmanj 30 
sekund. Premik razponskega odziva je mogo če preveriti na podlagi posredovanih primarnih signalov, npr. tlaka. 
Premik primarnih signalov v 4-urnem obdobju mora biti manjši od ± 2 % najve čje vrednosti primarnega signala, 
zapisane pri pretoku, pri katerem je bil umerjen merilnik masnega pretoka izpušnih plinov.SL L 175/138 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
7.2.8.  Čas vzpona  
Čas vzpona instrumentov in metode za pretok izpušnih plinov se morajo čim bolj ujemati s časom vzpona 
analizatorjev plina, kot je navedeno v to čki 4.2.7, vendar ne smejo presegati 1 s.  
7.2.9.  Preverjanje odzivnega časa 
Odzivni čas merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov je treba dolo čiti z uporabo parametrov, ki so podobni 
tistim, ki so bili uporabljeni za preskus emisij (tj. tlak, pretoki, nastavitve filtrov in vsi drugi vplivi na odzivni čas). 
Dolo čitev odzivnega časa je treba opraviti s preklopom plinov neposredno pri vstopu v merilnik masnega pretoka 
izpušnih plinov. Preklop pretoka plina je treba opraviti čim hitreje; zelo priporo čljivo je, da v manj kot 0,1 s. 
Pretok plina, ki se uporabi pri preskusu, mora povzro čiti spremembo pretoka, ki znaša vsaj 60 odstotkov obsega 
skale (FS) merilnika masnega pretoka izpušnih plinov. Zabeležiti je treba pretok plina. Zakasnilni čas je opredeljen 
kot čas od preklopa pretoka plina ( t 0 ) do to čke, v kateri odziv doseže 10 odstotkov ( t 10 ) kon čnega od čitka. Čas 
vzpona je opredeljen kot čas med 10-odstotnim in 90-odstotnim odzivom ( t 90 – t 10 ) kon čnega od čitka. Odzivni 
čas (t 90 ) je opredeljen kot vsota zakasnilnega časa in časa vzpona. Odzivni čas merilnika masnega pretoka izpušnih 
plinov ( t 90 ) mora znašati ≤ 3 s, čas vzpona ( t 90 – t 10 ) ≤ pa 1 s, kot je to v skladu s to čko 7.2.8.  
8. TIPALA IN DODATNA OPREMA  
Nobeno tipalo ali dodatna oprema, ki se uporablja za dolo čitev npr. temperature, atmosferskega tlaka, vlažnosti 
okolice, hitrosti vozila, pretoka goriva ali pretoka polnilnega zraka, ne sme spremeniti ali po nepotrebnem vplivati 
na zmogljivost motorja vozila in sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov. To čnost tipal in dodatne opreme 
mora izpolnjevati zahteve iz tabele 4. Skladnost z zahtevami iz tabele 4 je treba dokazovati v intervalih, ki jih 
navede proizvajalec instrumenta, in sicer v skladu z zahtevami postopkov notranje presoje ali zahtevami standarda 
ISO 9000.  
Tabela 4  
Zahteve za to čnost merilnih parametrov  
Merilni parameter  To čnost  
pretok goriva (  1 ) ± 1 % od čitka (  3 ) 
pretok zraka (  1 ) ± 2 % od čitka 
hitrost vozila (  2 ) ± 1,0 km/h absolutno  
temperature ≤ 600 K  ± 2 K absolutno  
temperature > 600 K  ± 0,4 % od čitka v kelvinih  
tlak okolice  ± 0,2 kPa absolutno  
relativna vlažnost  ± 5 % absolutno  
absolutna vlažnost  ± 10 % od čitka ali 1 g H  2 O/kg suhega zraka, kar koli od tega je ve čje 
( 1 ) neobvezno za dolo čitev masnega pretoka izpušnih plinov 
( 2 ) Zahteva velja samo za tipalo za hitrost. če se hitrost vozila uporablja za dolo čitev parametrov, kot so pospešek, zmnožek 
hitrosti in pozitivnega pospeška ali RPA, mora pri hitrosti nad 3 km/h to čnost signala hitrosti znašati 0,1 %, frekvenca 
vzor čenja pa 1 Hz. Zahtevo za to čnost je mogo če izpolniti z uporabo signala, ki ga pošilja tipalo hitrosti vrtenja kolesa. 
( 3 ) To čnost znaša 0,02 % od čitka, če je uporabljena za izra čun masnega pretoka zraka in izpušnih plinov iz pretoka goriva v 
skladu s to čko 10 Dodatka 4.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/139
 
Dodatek 3  
Validacija prenosnega sistema za merjenje emisij in nesledljivega masnega pretoka izpušnih plinov  
1. UVOD  
V tem dodatku so opisane zahteve za validacijo delovanja nameš čenega prenosnega sistema za merjenje emisij v 
prehodnih pogojih in validacijo pravilnosti masnega pretoka izpušnih plinov, pridobljenega iz nesledljivih meril ­
nikov masnega pretoka izpušnih plinov ali izra čunanega iz signalov krmilne enote motorja.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
% — odstotek  
#/km — število na kilometer  
a 0 — odsek regresijske premice na osi  y 
a 1 — naklon regresijske premice  
g/km — gram na kilometer  
Hz — herc  
km — kilometer  
m — meter  
mg/km — miligram na kilometer  
r 2 — determinacijski koeficient  
x — dejanska vrednost referen čnega signala  
y — dejanska vrednost signala, ki se validira  
3. POSTOPEK VALIDACIJE ZA PRENOSNI SISTEM ZA MERJENJE EMISIJ  
3.1. Pogostost validacije prenosnega sistema za merjenje emisij  
Nameš čeni prenosni sistem za merjenje emisij je priporo čeno validirati enkrat za vsako kombinacijo PEMS–vozilo, 
in sicer pred preizkusom ali po zaklju čenem preskusu.  
3.2. Postopek validacije prenosnega sistema za merjenje emisij  
3.2.1.  Namestitev prenosnega sistema za merjenje emisij  
Prenosni sistem za merjenje emisij je treba namestiti in pripraviti v skladu z zahtevami iz Dodatka 1. Namestitev 
prenosnega sistema za merjenje emisij mora v času med validacijo in preskusom RDE ostati nespremenjena.  
3.2.2.  Preskusni pogoji  
Validacijski preskus je treba opraviti na dinamometru z valji in, kolikor je le mogo če, v homologacijskih pogojih z 
upoštevanjem zahtev iz Priloge 4a k spremembam 07 Pravilnika št. 83 UN/ECE ali katere koli druge ustrezne 
merilne metode. Validacijski preskus je priporo čeno opraviti z globalno usklajenim preskusnim ciklom za lahka 
vozila (WLTC), kot je navedeno v Prilogi 1 h globalnemu tehni čnemu pravilniku št. 15 UN/ECE. Temperatura 
okolice mora biti znotraj obmo čja iz to čke 5.2 te priloge.  
Pretok izpušnih plinov, ki ga med validacijskim preskusom izvle če prenosni sistem za merjenje emisij, je pripo ­
ro čeno dovesti nazaj v vzor čevalnik s konstantno prostornino. Če to ni izvedljivo, je treba rezultate vzor čevalnika s 
konstantno prostornino popraviti za maso izvle čenih izpušnih plinov. Če se masni pretok izpušnih plinov validira 
z merilnikom masnega pretoka izpušnih plinov, je priporo čeno navzkrižno preveriti meritev masnega pretoka 
izpušnih plinov s podatki, pridobljenimi iz tipala ali krmilne enote motorja.SL L 175/140 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2.3.  Analiza podatkov  
Skupne emisije za posamezno razdaljo [g/km], izmerjene z laboratorijsko opremo, je treba izra čunati z upošteva ­
njem Priloge 4a k spremembam 07 Pravilnika št. 83 UN/ECE. Emisije, kot so izmerjene s prenosnim sistemom za 
merjenje emisij, je treba izra čunati v skladu s to čko 9 Dodatka 4, sešteti za izra čun skupne mase emisij onesna ­ 
ževal [g] in nato deliti s preskusno razdaljo [km], pridobljeno iz dinamometra z valji. Skupno maso onesnaževal za 
posamezno razdaljo [g/km], dolo čeno s prenosnim sistemom za merjenje emisij in referen čnim laboratorijskim 
sistemom, je treba oceniti glede na zahteve iz to čke 3.3. Pri validaciji meritev emisij NO  X je treba uporabiti 
popravek vlažnosti v skladu s to čko 6.6.5 Priloge 4a k spremembam 07 Pravilnika št. 83 UN/ECE.  
3.3. Dovoljena odstopanja za validacijo prenosnega sistema za merjenje emisij  
Rezultati validacije prenosnega sistema za merjenje emisij morajo izpolnjevati zahteve iz tabele 1. Če rezultati niso 
skladni z dovoljenimi odstopanji, je treba izvesti popravljalni ukrep, validacijo prenosnega sistema za merjenje 
emisij pa ponoviti.  
Tabela 1  
Dovoljena odstopanja  
Parameter [enota]  Dovoljeno odstopanje  
razdalja [km] (  1 ) ±250 m laboratorijske referen čne vrednosti  
THC (  2 ) [mg/km]  ±15 mg/km ali 15 % laboratorijske referen čne vrednosti, kar koli od tega je ve čje 
CH  4 ( 2 ) [mg/km]  ±15 mg/km ali 15 % laboratorijske referen čne vrednosti, kar koli od tega je ve čje 
NMHC (  2 ) [mg/km]  ±20 mg/km ali 20 % laboratorijske referen čne vrednosti, kar koli od tega je ve čje 
PN (  2 ) [#/km]  (  3 ) 
CO (  2 ) [mg/km]  ±150 mg/km ali 15 % laboratorijske referen čne vrednosti, kar koli od tega je ve čje 
CO  2 [mg/km]  ±10 g/km ali 10 % laboratorijske reference, kar od tega je ve čje 
NO  x ( 2 ) [mg/km]  ±15 mg/km ali 15 % laboratorijske referen čne vrednosti, kar koli od tega je ve čje 
( 1 ) Upošteva se samo, če hitrost vozila dolo či krmilna enota motorja; za skladnost z dovoljenim odstopanjem je na podlagi 
rezultata validacijskega preskusa dovoljeno prilagoditi meritve hitrosti vozila krmilne enote motorja. 
( 2 ) Parameter je obvezen samo, če je meritev zahtevana v razdelku 2.1 te priloge. 
( 3 ) Še ni dolo čeno. 
4. POSTOPEK VALIDACIJE ZA MASNI PRETOK IZPUŠNIH PLINOV, DOLO ČEN Z NESLEDLJIVIMI INSTRUMENTI IN TIPALI  
4.1. Pogostost validacije  
Poleg izpolnjevanja zahtev za linearnost iz to čke 3 Dodatka 2 v pogojih ustaljenega stanja je treba v prehodnih 
pogojih za vsako preskusno vozilo na podlagi umerjenega merilnika masnega pretoka izpušnih plinov ali vzor ­ 
čevalnika s konstantno prostornino validirati linearnost nesledljivih merilnikov masnega pretoka izpušnih plinov 
ali masni pretok izpušnih plinov, izra čunan iz nesledljivih tipal ali signalov krmilne enote motorja. Validacija se 
lahko izvede brez namestitve prenosnega sistema za merjenje emisij, v splošnem pa je treba upoštevati zahteve iz 
Priloge 4a k spremembam 07 Pravilnika št. 83 UN/ECE in zahteve za merilnike masnega pretoka izpušnih plinov 
iz Dodatka 1.  
4.2. Postopek validacije  
Validacijo je treba izvesti na dinamometru z valji in, kolikor je le mogo če, v homologacijskih pogojih z upošteva ­
njem zahtev iz Priloge 4a k spremembam 07 Pravilnika št. 83 UN/ECE. Preskusni ciklus, ki ga je treba uporabiti, je 
globalno usklajeni preskusni ciklus za lahka vozila (WLTC), kot je navedeno v Prilogi 1 h globalnemu tehni čnemu 
pravilniku št. 15 UN/ECE. Kot referenco je treba uporabiti sledljivo umerjeni merilnik pretoka. Temperatura okolice 
je lahko katera koli vrednost znotraj obmo čja iz to čke 5.2 te priloge. Namestitev merilnika masnega pretoka 
izpušnih plinov in izvedba preskusa morata izpolnjevati zahtevo iz to čke 3.4.3 Dodatka 1 k tej prilogi.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/141
 
Validacijo linearnosti je treba izvesti z naslednjimi ra čunskimi koraki:  
(a) Signal, ki se validira, in referen čni signal je treba časovno popraviti, kolikor je le mogo če, z upoštevanjem 
zahtev iz to čke 3 Dodatka 4.  
(b) To čke pod 10 % vrednosti najve čjega pretoka je treba izklju čiti iz nadaljnje analize.  
(c) Pri stalni frekvenci najmanj 1,0 Hz je signal, ki se validira, in referen čni signal treba korelirati z uporabo 
regresijske ena čbe, ki ima naslednjo obliko:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
pri čemer je:  
y dejanska vrednost signala, ki se validira,  
a 1 naklon regresijske premice,  
x dejanska vrednost referen čnega signala,  
a 0 odsek regresijske premice na osi  y. 
Za vsak merilni parameter in sistem je treba izra čunati standardno napako ocene  y na x in determinacijski 
koeficient (r  2 ). 
(d) Parametri linearne regresije morajo izpolnjevati zahteve iz tabele 2.  
4.3. Zahteve  
Izpolnjevati je treba zahteve za linearnost iz tabele 2. Če rezultati niso skladni z dovoljenimi odstopanji, je treba 
izvesti popravljalni ukrep, validacijo pa ponoviti.  
Tabela 2  
Zahteve za linearnost izra čunanega in izmerjenega masnega pretoka izpušnih plinov  
Merilni parameter/sistem  a  0 naklon a  1 Standardna napaka 
SEE Determinacijski koefi ­
cient 
r 2 
masni pretok izpušnih 
plinov  0,0 ± 3,0 kg/h  1,00 ± 0,075  najv. ≤ 10 %  ≥ 0,90SL L 175/142 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dodatek 4  
Dolo čanje emisij  
1. UVOD  
V tem dodatku je opisan postopek dolo čanja trenutne mase in števila delcev v emisijah [g/s; #/s], ki ga je treba 
uporabiti za naknadno ocenjevanje preskusne vožnje in izra čun kon čnega rezultata emisij, kot je opisano v 
Dodatkih 5 in 6.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
% — odstotek  
< — manjše od  
#/s — število na sekundo  
α — molarno razmerje vodika (H/C)  
β — molarno razmerje ogljika (C/C)  
γ — molarno razmerje žvepla (S/C)  
δ — molarno razmerje dušika (N/C)  
Δt t,i — čas pretvorbe t za analizator [s]  
Δt t,m — čas pretvorbe t za merilnik masnega pretoka izpušnih plinov [s]  
ε — molarno razmerje kisika (O/C)  
ρ e — gostota izpušnih plinov  
ρ gas — gostota ‚plina‘ kot sestavine izpušnih plinov  
λ — razmerje presežnega zraka  
λ i — trenutno razmerje presežnega zraka  
A/F  st — stehiometri čno razmerje zrak/gorivo [kg/kg]  
°C — stopinje Celzija  
c CH4 — koncentracija metana  
c CO — suha koncentracija CO [%]  
c CO2 — suha koncentracija CO  2 [%] 
c dry — suha koncentracija onesnaževala v ppm ali volumskih odstotkih  
c gas,i — trenutna koncentracija ‚plina‘ kot sestavine izpušnih plinov [ppm],  
c HCw — vlažna koncentracija HC [ppm]  
c HC(w/NMC)  — koncentracija HC, če CH  4 ali C  2 H 6 teče skozi NMC [ppmC  1 ] 
c HC(w/oNMC)  — – koncentracija HC, če CH  4 ali C  2 H 6 teče mimo NMC [ppmC  1 ] 
c i,c — časovno popravljena koncentracija sestavine  i [ppm]  
c i,r — koncentracija sestavine  i [ppm] v izpušnih plinih  
c NMHC  — koncentracija nemetanskih ogljikovodikov  
c wet — vlažna koncentracija onesnaževala v ppm ali volumskih odstotkihSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/143
 
E E — u činkovitost etana  
E M — u činkovitost metana  
g — gram  
g/s — gram na sekundo  
H a — vlažnost polnilnega zraka [g vode na kg suhega zraka]  
i — številka meritve  
kg — kilogram  
kg/h — kilogram na uro  
kg/s — kilogram na sekundo  
k w — korekcijski faktor suho-vlažno  
m — meter  
m gas,i — masa ‚plina‘ kot sestavine izpušnih plinov [g/s]  
q maw,i — trenutni masni pretok polnilnega zraka [kg/s]  
q m,c — časovno popravljeni masni pretok izpušnih plinov [kg/s]  
q mew,i — trenutni masni pretok izpušnih plinov [kg/s]  
q mf,i — trenutni masni pretok goriva [kg/s]  
q m,r — masni pretok nerazred čenih izpušnih plinov [kg/s]  
r — korelacijski koeficient  
r 2 — determinacijski koeficient  
r h — faktor odzivnosti za ogljikovodike  
vrt./min — vrtljaji na minuto  
s — sekunda  
u gas — vrednost  u za ‚plin‘ kot sestavino izpušnih plinov  
3. ČASOVNO POPRAVLJANJE PARAMETROV  
Za pravilen izra čun emisij za posamezno razdaljo je treba časovno popraviti zapisane sledi koncentracij sestavin, 
masni pretok izpušnih plinov, hitrost vozila in druge podatke o vozilu. Podatke, ki jih je treba časovno uskladiti, je 
zaradi lažjega časovnega popravljanja priporo čeno zabeležiti v eni napravi za beleženje podatkov ali s sinhroni ­
ziranim časovnim žigom v skladu s to čko 5.1 Dodatka 1. Časovno popravljanje in uskladitev parametrov je treba 
izvesti po korakih iz to čk od 3.1 do 3.3.  
3.1. Časovno popravljanje koncentracij sestavin  
Zapisane sledi vseh koncentracij sestavin je treba časovno popraviti z obratnim prestavljanjem v skladu s časi 
pretvorbe za zadevne analizatorje. Čas pretvorbe za analizatorje je treba dolo čiti v skladu s to čko 4.4 Dodatka 2:  
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c i;r ðtÞ 
pri čemer je:  
c i,c časovno popravljena koncentracija sestavine i kot funkcija časa t, 
c i,r nerazred čena koncentracija sestavine i kot funkcija časa t, 
Δt t,i čas pretvorbe t za analizator za merjenje sestavine i.SL L 175/144 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2. Časovno popravljanje masnega pretoka izpušnih plinov  
Masni pretok izpušnih plinov, izmerjen z merilnikom masnega pretoka izpušnih plinov, je treba časovno popraviti 
z obratnim prestavljanjem v skladu s časom pretvorbe za merilnik masnega pretoka izpušnih plinov. Čas pretvorbe 
za merilnik masnega pretoka je treba dolo čiti v skladu s to čko 4.4.9 Dodatka 2:  
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q m;r ðtÞ 
pri čemer je:  
q m,c časovno popravljen masni pretok izpušnih plinov kot funkcija časa t,  
q m,r masni pretok nerazred čenih izpušnih plinov kot funkcija časa t,  
Δt t,m čas pretvorbe t za merilnik masnega pretoka izpušnih plinov.  
Če je masni pretok izpušnih plinov dolo čen s podatki krmilne enote motorja ali tipalom, je treba upoštevati 
dodatni čas pretvorbe, ki ga je treba pridobiti z navzkrižno korelacijo med izra čunanim masnim pretokom 
izpušnih plinov in masnim pretokom izpušnih plinov, izmerjenim v skladu s to čko 4 Dodatka 3.  
3.3. Časovna uskladitev podatkov o vozilu  
Druge podatke, pridobljene iz tipala ali krmilne enote motorja, je treba časovno uskladiti z navzkrižno korelacijo z 
ustreznimi podatki o emisijah (npr. koncentracijami sestavin).  
3.3.1.  Hitrost vozila iz razli čnih virov  
Za časovno uskladitev hitrosti vozila z masnim pretokom izpušnih plinov je najprej treba dolo čiti eno veljavno 
sled hitrosti. Če se hitrost vozila pridobiva iz ve č virov (npr. iz sistema GPS, tipala ali krmilne enote motorja), je 
treba vrednosti hitrosti časovno uskladiti z navzkrižno korelacijo.  
3.3.2.  Hitrost vozila z masnim pretokom izpušnih plinov  
Hitrost vozila je treba časovno uskladiti z masnim pretokom izpušnih plinov z uporabo navzkrižne korelacije med 
masnim pretokom izpušnih plinov ter produktom hitrosti vozila in pozitivnega pospeška.  
3.3.3.  Drugi signali  
Časovne uskladitve signalov, katerih vrednosti se spreminjajo po časi in v majhnem obmo čju vrednosti, npr. 
temperatura okolice, ni treba izvesti.  
4. HLADNI ZAGON  
Čas hladnega zagona traja prvih 5 minut po prvem zagonu zgorevalnega motorja. Če je mogo če zanesljivo dolo čiti 
temperaturo hladilne teko čine, se čas hladnega zagona kon ča, ko hladilna teko čina prvi č doseže 343 K (70 °C), 
vendar ne pozneje kot 5 minut po prvem zagonu motorja. Zabeležiti je treba emisije med hladnim zagonom.  
5. MERITVE EMISIJ MED USTAVITVIJO MOTORJA  
Zabeležiti je treba vse trenutne emisije ali meritve pretoka izpušnih plinov, pridobljene pri deaktiviranem zgore ­
valnem motorju. V lo čenem koraku je zabeležene vrednosti treba nato z naknadno obdelavo podatkov nastaviti na 
ni č. Šteje se, da zgorevalni motor ne obratuje, če sta izpolnjena dva od naslednjih pogojev: zabeležena vrtilna 
frekvenca motorja je < 50 vrt./min; izmerjeni masni pretok izpušnih plinov je < 3 kg/h; izmerjeni masni pretok 
izpušnih plinov pade na < 15 % masnega pretoka izpušnih plinov v ustaljenem stanju v prostem teku.  
6. PREVERJANJE DOSLEDNOSTI ZA NADMORSKO VIŠINO VOZILA  
Če obstaja dobro utemeljen dvom, da je bila vožnja opravljena nad dovoljeno nadmorsko višino iz to čke 5.2 te 
priloge in če je bila nadmorska višina izmerjena samo s sistemom GPS, je treba preveriti in po potrebi popraviti 
doslednost podatkov o višini, ki jih posreduje sistem GPS. Doslednost podatkov je treba preveriti s primerjavo 
podatkov zemljepisne širine, zemljepisne dolžine in nadmorske višine, pridobljenih iz sistema GPS, in nadmorske 
višine, prikazane na digitalnem modelu terena ali topografski karti z ustreznim merilom. Meritve, ki od nadmorske 
višine, prikazane na topografski karti, odstopajo za ve č kot 40 m, je treba ro čno popraviti in ozna čiti.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/145
 
7. PREVERJANJE DOSLEDNOSTI ZA HITROST VOZILA, KI JO POSREDUJE SISTEM GPS  
Preveri je treba doslednost za hitrost vozila, ki jo dolo či sistem GPS, in sicer tako, da se izra čuna celotna prevožena 
razdalja, ki jo je treba primerjati z referen čnimi meritvami, pridobljenimi iz tipala, validirane krmilne enote motorja 
ali iz digitalnega cestnega omrežja oziroma s topografske karte. Pred preverjanjem doslednosti je treba obvezno 
popraviti o čitne napake v podatkih sistema GPS, npr. z uporabo tipala za seštevno navigacijo. Prvotno in 
nepopravljeno podatkovno datoteko je treba ohraniti, popravljene podatke pa ozna čiti. Popravljeni podatki ne 
smejo presegati neprekinjenega časovnega obdobja 120 s ali skupaj 300 s. Celotna prevožena razdalja, izra čunana 
iz popravljenih podatkov sistema GPS, lahko od referen čne vrednosti odstopa za najve č 4 %. Če podatki sistema 
GPS ne izpolnjujejo teh zahtev in ni na voljo noben drug zanesljiv vir hitrosti, je treba rezultate preskusa 
razveljaviti.  
8. POPRAVKI EMISIJ  
8.1. Popravek za suho-vlažno  
Če se emisije merijo na suhi osnovi, je treba izmerjene koncentracije pretvoriti na vlažno osnovo:  
pri čemer je:  
c wet ¼ k w Ü c dry 
c wet vlažna koncentracija onesnaževala v ppm ali volumskih odstotkih,  
c dry suha koncentracija onesnaževala v ppm ali volumskih odstotkih,  
k w korekcijski faktor za suho-vlažno.  
Za izra čun k w je treba uporabiti naslednjo ena čbo: 
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ðc co 2 þ c co Þ Ä k w1 Î 
Ü 1,008  
pri čemer je:  
k w1 ¼ 1,608 Ü H a 
1 000 þ ð1,608 Ü H a Þ 
pri čemer je:  
H a vlažnost polnilnega zraka [g vode na kg suhega zraka],  
c CO2 suha koncentracija CO  2 [%],  
c CO suha koncentracija CO [%],  
α molarno razmerje vodika.  
8.2. Popravek NOx za vlažnost in temperaturo okolice  
Emisij NO  x se ne popravlja za temperaturo in vlažnost okolice.  
9. DOLO ČANJE TRENUTNIH PLINASTIH SESTAVIN IZPUŠNIH PLINOV  
9.1. Uvod  
Sestavine v nerazred čenih izpuhih je treba izmeriti z analizatorji za merjenje in vzor čenje, ki so opisani v Dodatku 
2. Nerazred čene koncentracije ustreznih sestavin je treba izmeriti v skladu z Dodatkom 1. Podatke je treba časovno 
popraviti in uskladiti v skladu s to čko 3.  
9.2. Izra čun koncentracij NMHC in CH  4 
Pri merjenju metana z uporabo NMC-FID je izra čun NMHC odvisen od kalibracijskega plina/metode, ki se upora ­
blja za prilagoditev umerjanja ni čliš ča/razpona. Če se FID uporablja za merjenje THC brez NMC, ga je po 
obi čajnem postopku treba umeriti s propanom/zrakom ali propanom/N  2 . Za zaporedno umerjanje FID z NMC 
sta dovoljeni naslednji metodi:SL L 175/146 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
(a) kalibracijski plin, ki vsebuje propan/zrak, te če mimo NMC;  
(b) kalibracijski plin, ki vsebuje metan/zrak, te če skozi NMC.  
FID za metan je zelo priporo čljivo umeriti z metanom/zrakom skozi NMC.  
Pri metodi (a) je treba koncentraciji CH  4 in NMHC izra čunati na naslednji na čin: 
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
Pri metodi (b) je treba koncentraciji CH  4 in NMHC izra čunati na naslednji na čin: 
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h ÜðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
ðE E Ä E M Þ 
pri čemer je:  
c HC(w/oNMC)  koncentracija HC, če CH  4 ali C  2 H 6 teče mimo NMC [ppmC  1 ], 
c HC(w/NMC)  koncentracija HC, če CH  4 ali C  2 H 6 teče skozi NMC [ppmC  1 ], 
r h faktor odzivnosti za ogljikovodike iz to čke 4.3.3(b) Dodatka 2,  
E M učinkovitost metana iz to čke 4.3.4(a) Dodatka 2,  
E E učinkovitost etana iz to čke 4.3.4(b) Dodatka 2.  
Če je FID za metan umerjen skozi izlo čevalnik (metoda b), je u činkovitost pretvorbe metana iz to čke 4.3.4(a) 
Dodatka 2 ni čna. Gostota, uporabljena za izra čune mase NMHC, mora biti enaka gostoti skupnih ogljikovodikov 
pri 273,15 K in 101,325 kPa ter je odvisna od goriva.  
10. DOLO ČANJE STOPNJE MASNEGA PRETOKA IZPUŠNIH PLINOV  
10.1.  Uvod  
Za izra čun trenutnih masnih emisij v skladu s to čkama 11 in 12 je treba dolo čiti masni pretok izpušnih plinov. 
Masni pretok izpušnih plinov je treba dolo čiti z eno od metod neposrednega merjenja iz to čke 7.2 Dodatka 2. 
Dovoljeno je tudi, da se masni pretok izpušnih plinov izra čuna v skladu s to čkami 10.2 do 10.4.  
10.2.  Metoda izra čuna z uporabo masnega pretoka zraka in masnega pretoka goriva  
Trenutni masni pretok izpušnih plinov je mogo če izra čunati iz masnega pretoka zraka in masnega pretoka goriva 
na naslednji na čin: 
q mew;i ¼ q maw ;i þ q mf;i 
pri čemer je:  
q mew,i trenutni masni pretok izpušnih plinov [kg/s],  
q maw,i trenutni masni pretok polnilnega zraka [kg/s],  
q mf,i trenutni masni pretok goriva [kg/s].SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/147
 
Če sta masni pretok zraka in masni pretok goriva ali masni pretok izpušnih plinov dolo čena iz zapisa krmilne 
enote motorja, mora izra čunani trenutni masni pretok izpušnih plinov izpolnjevati zahteve za linearnost, navedene 
za masni pretok izpušnih plinov v to čki 3 Dodatka 2, in zahteve za validacijo iz to čke 4.3 Dodatka 3.  
10.3.  Metoda izra čuna z uporabo masnega pretoka zraka in razmerja zrak/gorivo  
Trenutni masni pretok izpušnih plinov je mogo če izra čunati iz masnega pretoka zraka in razmerja zrak/gorivo na 
naslednji na čin: 
q mew;i ¼ q maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
pri čemer je:  
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä 2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 þ c HCw Ü 10 Ä4 Þ 
pri čemer je:  
q maw,i trenutni masni pretok polnilnega zraka [kg/s],  
A/F  st stehiometri čno razmerje zrak/gorivo [kg/kg],  
λ i trenutno razmerje presežnega zraka,  
c CO2 suha koncentracija CO  2 [%],  
c CO suha koncentracija CO [ppm],  
c HCw vlažna koncentracija HC [ppm],  
α molarno razmerje vodika (H/C),  
β molarno razmerje ogljika (C/C),  
γ molarno razmerje žvepla (S/C),  
δ molarno razmerje dušika (N/C),  
ε molarno razmerje kisika (O/C).  
Koeficienti se nanašajo na gorivo C  β H α O ε N δ S γ z β = 1 za goriva na osnovi ogljika. Koncentracija emisij HC je 
zna čilno nizka in je ni treba upoštevati pri izra čunu  λ i . 
Če sta masni pretok zraka in razmerje zrak/gorivo dolo čena iz zapisa krmilne enote motorja, mora izra čunani 
trenutni masni pretok izpušnih plinov izpolnjevati zahteve za linearnost, navedene za masni pretok izpušnih 
plinov v to čki 3 Dodatka 2, in zahteve za validacijo iz to čke 4.3 Dodatka 3.  
10.4.  Metoda izra čuna z uporabo masnega pretoka goriva in razmerja zrak/gorivo  
Trenutni masni pretok izpušnih plinov se lahko izra čuna iz pretoka goriva in razmerja zrak/gorivo (izra čunano z 
A/F  st in λ i v skladu s to čko 10.3) na naslednji na čin: 
q mew;i ¼ q mf;i Ü ð1 þ A=F st Ü λ i Þ 
Izra čunani trenutni masni pretok izpušnih plinov mora izpolnjevati zahteve za linearnost, navedene za masni 
pretok izpušnih plinov v to čki 3 Dodatka 2, in zahteve za validacijo iz to čke 4.3 Dodatka 3.SL L 175/148 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
11. IZRA ČUN TRENUTNIH MASNIH EMISIJ PLINASTIH SESTAVIN  
Trenutne masne emisije [g/s] je treba dolo čiti tako, da se trenutna koncentracija zadevnega onesnaževala [ppm] 
pomnoži s trenutnim masnim pretokom izpušnih plinov [kg/s], pri čemer sta obe vrednosti popravljeni in 
usklajeni za čas pretvorbe, in z ustrezno vrednostjo  u iz tabele 1. Če se merjenje izvaja na suhi osnovi, je 
treba pred izvedbo kakršnih koli nadaljnjih izra čunov za trenutne koncentracije sestavin uporabiti korekcijo iz 
suhega v mokro stanje v skladu s to čko 8.1. Po potrebi je treba negativne trenutne vrednosti emisij vnesti v vsa 
naslednja ocenjevanja podatkov. Vrednosti parametrov je treba vnesti v izra čun trenutnih emisij [g/s] v takšni 
obliki, kot jih je posredoval analizator, merilnik pretoka, tipalo ali krmilna enota motorja. Uporabi je treba 
naslednjo ena čbo: 
pri čemer je:  
m gas;i ¼ u gas · c gas;i · q mew;i 
m gas,i masa sestavine izpušnih plinov ‚plin‘ [g/s],  
u gas razmerje gostote ‚plina‘ kot sestavine izpušnih plinov in skupne gostote izpušnih plinov iz tabele 1,  
c gas,i izmerjena koncentracija ‚plina‘ kot sestavine izpušnih plinov v izpušnih plinih [ppm],  
q mew,i izmerjeni masni pretok izpušnih plinov [kg/s],  
gas zadevna sestavina,  
i številka meritve.  
Tabela 1  
Vrednosti  u za nerazred čene izpušne pline, ki prikazujejo razmerje med gostotami sestavine izpušnih 
plinov ali onesnaževala  i [kg/m  3 ] in gostoto izpušnih plinov [kg/m  3 ] ( 6 ) 
Gorivo  ρ e [kg/m  3 ] Sestavina ali onesnaževalo i  
NO  x CO HC  CO  2 O 2 CH  4 
ρ gas [kg/m  3 ] 
2,053  1,250  (  1 ) 1,9636  1,4277  0,716  
u gas ( 2 ), (  6 ) 
Dizelsko gorivo (B7)  1,2943  0,001586  0,000966  0,000482  0,001517  0,001103  0,000553  
Etanol (ED95)  1,2768  0,001609  0,000980  0,000780  0,001539  0,001119  0,000561  
SZP (  3 ) 1,2661  0,001621  0,000987  0,000528 (  4 ) 0,001551  0,001128  0,000565  
Propan  1,2805  0,001603  0,000976  0,000512  0,001533  0,001115  0,000559  
Butan  1,2832  0,001600  0,000974  0,000505  0,001530  0,001113  0,000558  
UNP (  5 ) 1,2811  0,001602  0,000976  0,000510  0,001533  0,001115  0,000559  
Bencin (E10)  1,2931  0,001587  0,000966  0,000499  0,001518  0,001104  0,000553  
Etanol (E85)  1,2797  0,001604  0,000977  0,000730  0,001534  0,001116  0,000559  
( 1 ) odvisno od goriva 
( 2 ) pri  λ = 2, suh zrak, 273 K, 101,3 kPa 
( 3 ) vrednosti  u so to čne do 0,2 % za masno sestavo: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 % 
( 4 ) NMHC na osnovi CH  2.93 (za THC se uporablja koeficient  u gas CH  4 ) 
( 5 ) vrednosti  u to čne do 0,2 % za masno sestavo: C  3 =70–90 %; C  4 =10–30 % 
( 6 ) u gas je parameter brez enote; vrednosti  u gas vklju čujejo pretvorbe enot, da se zagotovi, da so trenutne emisije pridobljene v 
navedeni fizi čni enoti, tj. g/sSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/149
 
12. IZRA ČUN TRENUTNEGA ŠTEVILA DELCEV V EMISIJAH  
V teh razdelkih bodo opredeljene zahteve za izra čun trenutnega števila delcev v emisijah, ko bo to merjenje 
postalo obvezno.  
13. PORO ČANJE IN IZMENJAVA PODATKOV  
Podatke je treba izmenjevati med merilnimi sistemi in programsko opremo za ocenjevanje podatkov v standar ­
dizirani datoteki za poro čanje, kot je navedeno v to čki 2 Dodatka 8. Morebitna predhodna obdelava podatkov 
(npr. časovno popravljanje v skladu s to čko 3 ali popravljanje signala hitrosti vozila sistema GPS v skladu s to čko 
7) mora biti izvedeno z nadzorno programsko opremo merilnih sistemov in mora biti zaklju čeno, preden se 
ustvari datoteka za poro čanje podatkov. Če so podatki popravljeni ali obdelani pred vnosom datoteke za poro čanje 
podatkov, je za zagotavljanje kakovosti in nadzor treba obdržati prvotne neobdelane podatke. Zaokroževanje 
vmesnih vrednosti ni dovoljeno.SL L 175/150 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dodatek 5  
Preverjanje dinami čnih pogojev vožnje in izra čun kon čnih rezultatov emisij RDE z metodo 1 (okno drse čega 
povpre čenja)  
1. UVOD  
Metoda okna drse čega povpre čenja omogo ča vpogled v dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo (RDE) in ki so 
bile ugotovljene med preskusom pri danem obsegu. Preskus je razdeljen na poddele (okna), z naknadno statisti čno 
obdelavo pa se poskuša dolo čiti, katera okna so primerna za ocenjevanje dejanskih emisij, ki jih odda vozilo med 
vožnjo.  
„Normalnost“ oken se zagotovi tako, da se z referen čno krivuljo primerjajo njihove emisije CO  2 ( 1 ) za dolo čeno 
razdaljo. Preskus je dokon čan, ko vklju čuje zadostno število normalnih oken, ki pokrivajo razli čna hitrostna 
obmo čja (mestna, izvenmestna in avtocestna vožnja).  
Korak 1. Segmentacija podatkov in izklju čitev emisij med hladnim zagonom (oddelek 4 Dodatka 4);  
Korak 2. Izra čun emisij s podmnožicami ali „okni“ (oddelek 3.1);  
Korak 3. Identifikacija normalnih oken (oddelek 4);  
Korak 4. Preverjanje popolnosti in normalnosti vožnje (oddelek 5);  
Korak 5. Izra čun emisij z normalnimi okni (oddelek 6).  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
Indeks (i) se nanaša na časovni korak  
Indeks (j) se nanaša na okno  
Indeks (k) se nanaša na kategorijo (t = celotna vožnja, u = mestna vožnja, r = izvenmestna vožnja, m = avtocestna 
vožnja) ali na zna čilno krivuljo (cc) CO  2 
Indeks „gas“ (plin) se nanaša na pravno urejene sestavine izpušnih plinov (npr. NO  x , CO, PN)  
Δ – razlika  
≥ – ve čje ali enako  
# – številka  
% – odstotek  
≤ – manjše ali enako  
a 1 , b 1 – koeficienti zna čilne krivulje CO  2 
a 2 , b 2 – koeficienti zna čilne krivulje CO  2 
d j – razdalja, ki jo pokriva okno  j [km]  
f k – faktorji tehtanja za mestni, izvenmestni in avtocestni delež  
h – oddaljenost oken do zna čilne krivulje CO  2 [%]SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/151  
( 1 ) Pri hibridih se skupna poraba energije pretvori v CO  2 . Pravila za to pretvorbo bodo predstavljena v drugem koraku.
 h j – oddaljenost okna j do zna čilne krivulje CO  2 [%] 
h k – indeks resnosti za mestni, izvenmestni in avtocestni delež ter celotno vožnjo  
k 11 , k 12 – koeficienta funkcije tehtanja  
k 21 , k 21 – koeficienta funkcije tehtanja  
M CO2,ref  – referen čna masa CO  2 [g] 
M gas – masa ali število delcev sestavine izpušnih plinov „gas“ (plin), [g] ali [#]  
M gas,j – masa ali število delcev sestavine izpušnih plinov „gas“ (plin) v oknu j, [g] ali [#]  
M gas,d – emisije za dolo čeno razdaljo za sestavino izpušnih plinov „gas“ (plin), [g/km] ali [#/km]  
M gas,d,j  – emisije za dolo čeno razdaljo za sestavino izpušnih plinov „gas“ (plin) v oknu j, [g/km] ali 
[#/km]  
N k – število oken za mestni, izvenmestni in avtocestni delež  
P 1 , P 2 , P 3 – referen čne to čke 
t – čas [s]  
t 1,j – prva sekunda j-tega okna povpre čenja [s]  
t 2,j – zadnja sekunda j-tega okna povpre čenja [s]  
t i – skupni čas v koraku i [s]  
t i,j – skupni čas v koraku  i z upoštevanjem okna  j [s] 
tol 1 – primarno dovoljeno odstopanje za zna čilno krivuljo CO  2 vozila [%]  
tol 2 – sekundarno dovoljeno odstopanje za zna čilno krivuljo CO  2 vozila [%]  
t t – trajanje preskusa [s]  
v – hitrost vozila [km/h]  
v – povpre čna hitrost oken [km/h]  
v i – dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i [km/h]  
v j – povpre čna hitrost vozila v oknu j [km/h]  
v P1 ¼ 19 km=h – povpre čna hitrost faze Nizka hitrost cikla WLTPSL L 175/152 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
v P2 ¼ 56,6  km=h – povpre čna hitrost faze Visoka hitrost cikla WLTP  
v P3 ¼ 92,3  km=h – povpre čna hitrost faze Zelo visoka hitrost cikla WLTP  
w – faktor tehtanja za okna  
w j – faktor tehtanja okna j  
3. OKNA DRSE ČEGA POVPRE ČENJA  
3.1. Opredelitev oken povpre čenja  
Trenutne emisije, izra čunane v skladu z Dodatkom 4, se integrirajo z metodo okna drse čega povpre čenja na 
podlagi referen čne mase CO  2 . Princip izra čuna je naslednji: masne emisije se ne izra čunajo za celoten nabor 
podatkov, ampak za podmnožice celotnega nabora podatkov. Dolžina teh podmnožic se dolo či tako, da se ujema 
z maso CO  2 , ki ga odda vozilo v referen čnem laboratorijskem ciklu. Izra čuni drse čega povpre čja se izvedejo s 
časovnim korakom Δt, ki ustreza frekvenci vzor čenja podatkov. Podmnožice, ki se uporabljajo za povpre čenje 
podatkov o emisijah, se imenujejo „okna povpre čenja“. Izra čun, opisan v tej to čki, se lahko izvede od zadnje to čke 
(nazaj) ali od prve to čke (naprej).  
Naslednji podatki se ne upoštevajo pri izra čunu mase CO  2 , emisij in razdalje oken povpre čenja:  
— redno preverjanje instrumentov in/ali preverjanja po premiku ni čliš ča; 
— emisije med hladnim zagonom, opredeljene v skladu s to čko 4.4 Dodatka 4;  
— hitrost vozila po tleh < 1 km/h;  
— kateri koli del preskusa, v katerem je motor z notranjim zgorevanjem izklopljen.  
Masne emisije (ali emisije delcev)  M  gas,j se dolo čijo z integriranjem trenutnih emisij v g/s (ali #/s za PN), izra ču­
nanih v skladu z Dodatkom 4.  
Slika 1  
Hitrost vozila glede na čas – Povpre čene emisije vozila glede na čas, za četek pri prvem oknu povpre čenja
SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/153
 
Slika 2  
Opredelitev oken povpre čenja na osnovi mase CO  2
 
Trajanje ðt 2;j Ä t 1;j Þ j-tega okna povpre čenja se dolo či na naslednji na čin: 
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã M  CO  2;ref 
pri čemer je:  
M CO  2 ðt i;j Þ masa CO  2 , izmerjena med za četkom preskusa in časom  (t 2,j ) [g];  
M CO  2;ref polovica mase CO  2 [g], ki jo odda vozilo v globalno usklajenem preskusnem ciklu za lahka vozila 
(WLTC), opisanim v svetovnem tehni čnem predpisu UN/ECE št. 15 – globalno usklajeni preskusni 
ciklus za lahka vozila (ECE/TRANS/180/Dod.15); preskus tipa I, vklju čno s hladnim zagonom;  
t 2,j se izbere tako, da velja:  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref Ï M  CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ 
pri čemer je Δt obdobje vzor čenja podatkov.  
Mase CO  2 se izra čunajo v oknih z integriranjem trenutnih emisij, izra čunanih v skladu z Dodatkom 4 k tej prilogi.  
3.2. Izra čun emisij oken in povpre čij 
Za vsako okno, dolo čeno v skladu s to čko 3.1, se izra čunajo naslednje vrednosti:  
— emisije za dolo čeno razdaljo  M  gas,d,j  za vsa onesnaževala, navedena v tej prilogi;  
— emisije CO  2 za dolo čeno razdaljo  M  CO2,d,j  ; 
— povpre čna hitrost vozila.  v jSL L 175/154 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4. OVREDNOTENJE OKEN  
4.1. Uvod  
Referen čni dinami čni pogoji preskusnega vozila se dolo čijo na podlagi emisij CO  2 vozila glede na povpre čno 
hitrost, ki so bile izmerjene pri homologaciji in se imenujejo „zna čilna krivulja CO  2 vozila“.  
Za pridobitev emisij CO  2 za dolo čeno razdaljo se vozilo preskusi na dinamometru z valji z uporabo nastavitev 
cestne obremenitve po postopku, opisanem v Prilogi 4 svetovnega tehni čnega predpisa UN/ECE št. 15 – globalno 
usklajeni preskusni ciklus za lahka vozila (ECE/TRANS/180/Dod. 15). Cestna obremenitev ne vsebuje mase, dodane 
vozilu med preskusom RDE, npr. sovoznika in opreme za prenosne sisteme za merjenje emisij.  
4.2. Referen čne to čke zna čilne krivulje CO  2 
Referen čne to čke P 1, P 2 in P 3 , zahtevane za opredelitev krivulje, se dolo čijo na naslednji na čin: 
4.2.1.  To čka P  1 
v P1 ¼ 19 km=h (povpre čna hitrost faze Nizka hitrost cikla WLTP)  
M CO  2;d;P 1 = emisije CO  2 vozila v fazi Nizka hitrost cikla WLTP × 1,2 [g/km]  
4.2.2.  To čka P  2 
4.2.3.  v P2 ¼ 56,6 km =h(povpre čna hitrost faze Visoka hitrost cikla WLTP)  
M CO  2;d;P 2 = emisije CO  2 vozila v fazi Visoka hitrost cikla WLTP × 1,1 [g/km]  
4.2.4.  To čka P  3 
4.2.5.  v P3 ¼ 92,3 km =h (povpre čna hitrost faze Zelo visoka hitrost cikla WLTP)  
M CO  2;d;P 3 = emisije CO  2 vozila v fazi Zelo visoka hitrost cikla WLTP × 1,05 [g/km]  
4.3. Opredelitev zna čilne krivulje CO  2 
Emisije CO  2 zna čilne krivulje se z uporabo referen čnih to čk iz to čke 4.2 izra čunajo kot funkcija povpre čne 
hitrosti, pri čemer se uporabita dva linearna dela ( P 1 , P 2 ) in ( P 2 , P 3 ). Del ( P 2 , P 3 ) je omejen na 145 km/h na 
osi hitrosti vozila. Zna čilna krivulja je opredeljena z ena čbami na naslednji na čin: 
Za del ( P 1 ,P 2 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
pri čemerje:  a  1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M  CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
in: b  1 ¼ M  CO  2;d;P 1 Ä a 1 v P1 
Za del ( P 2 ,P 3 ): 
M CO  2;d;C C ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
pri čemer je:  a  2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M  CO  2;d;P 2 Þ=ðv P 3 Ä v P 2 Þ 
in: b  2 ¼ M  CO  2;d;P 2 Ä a 2 v P2SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/155
 
Slika 3  
Zna čilna krivulja CO  2 vozila
  
4.4. Mestna, izvenmestna in avtocestna okna  
4.4.1. Za mestna okna je zna čilna povpre čna hitrost vozila po tleh  v j manjša od 45 km/h. smaller than 45 km/h,  
4.4.2. Za izvenmestna okna je zna čilna povpre čna hitrost vozila po tleh  v j ve čja ali enaka 45 km/h in manjša od 
80 km/h.  
4.4.3. Za avtocestna okna je zna čilna povpre čna hitrost vozila po tleh  v j ve čja ali enaka 80 km/h in manjša od 145 km/h. 
greater than or equal to 80 km/h and smaller than 145 km/h  
Slika 4  
Zna čilna krivulja CO  2 vozila: opredelitve mestne, izvenmestne in avtocestne vožnje
  
5. PREVERJANJE POPOLNOSTI IN NORMALNOSTI VOŽNJE  
5.1. Dovoljena odstopanja od zna čilne krivulje CO  2 vozila  
Primarno dovoljeno odstopanje in sekundarno dovoljeno odstopanje zna čilne krivulje CO  2 vozila je  tol  1 = 25 % in  
tol 2 = 50 %.SL L 175/156 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
5.2. Preverjanje popolnosti preskusa  
Preskus je dokon čan, ko od skupnega števila oken vsebuje najmanj 15 % mestnih, izvenmestnih in avtocestnih 
oken.  
5.3. Preverjanje normalnosti preskusa  
Preskus je normalen, ko je najmanj 50 % mestnih, izvenmestnih in avtocestnih oken znotraj primarnega dovo ­
ljenega odstopanja, opredeljenega za zna čilno krivuljo.  
Če navedena zahteva za najmanj 50 % oken ni izpolnjena, se lahko zgornje pozitivno dovoljeno odstopanje  tol  1 
pove čuje v korakih po 1 odstotno to čko, dokler ni dosežen cilj 50 % normalnih oken. Pri uporabi tega mehanizma  
tol 1 nikoli ne preseže 30 %.  
6. IZRA ČUN EMISIJ  
6.1. Izra čun tehtanih emisij za dolo čeno razdaljo  
Emisije se izra čunajo kot tehtano povpre čje emisij za dolo čeno razdaljo v oknih, lo čeno za mestno, izvenmestno in 
avtocestno kategorijo ter za celotno vožnjo.  
M gas;d;k ¼ P ðw j M gas;d;j Þ P w j k ¼ u; r; m 
Faktor tehtanja  w j za vsako okno se dolo či na naslednji na čin: 
Če je M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;C C ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
potem je  w j ¼ 1 
Če jeM CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ< M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
potem je  w j ¼ k 11 h j þ k 12 
pri čemer je  k 11 ¼ 1=ðtol 1 Ä tol  2 Þ 
in k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Če je 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
potem je  w j ¼ k 21 h j þ k 22 
pri čemer je  k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
in k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Če je 
M CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ 
ali 
M CO2;d;j> M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
potem je  w j ¼ 0SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/157
 
pri čemer je:  
h j ¼ 100 · M CO2;d;j Ä M  CO2;d;CC ðv j Þ 
M CO2;d;cc ðv j Þ 
Slika 5  
Funkcija tehtanja okna povpre čenja
  
6.2. Izra čun indeksov resnosti  
Indeksi resnosti se izra čunajo lo čeno za mestno, izvenmestno in avtocestno kategorijo:  
h k ¼ 1 
N k X 
h j k ¼ u; r; m 
ter za celotno vožnjo:  
h t ¼ ƒ u h u þ ƒ r h r þ ƒ m h m 
ƒ u þ ƒ r þ ƒ m 
pri čemer  ƒ u , ƒ  r ƒ m znašajo 0,34, 0,33 in 0,33.  
6.3. Izra čun emisij za celotno vožnjo  
Z uporabo tehtanih emisij za dolo čeno razdaljo, izra čunanih v to čki 6.1, se emisije za dolo čeno razdaljo v 
[mg/km] za vsako plinasto onesnaževalo celotne vožnje izra čunajo na naslednji na čin: 
M gas;d;t ¼ 1 000 · ƒ u · M  gas;d;u þ ƒ r · M  gas;d;r þ ƒ m · M  gas;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
In za število delcev:  
M PN;d;t ¼ ƒ u · M  PN;d;u þ ƒ r · M  PN;d;r þ ƒ m · M  PN;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
pri čemer  ƒ u , ƒ  r ƒ m znašajo 0,34, 0,33 in 0,33.SL L 175/158 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
7. ŠTEVILSKI PRIMERI  
7.1. Izra čuni okna povpre čenja  
Tabela 1  
Glavne nastavitve izra čuna  
M CO2,ref  [g] 610  
Smer za izra čun okna povpre čenja  Naprej  
Frekvenca pridobivanja [Hz]  1  
Na sliki 6 je prikazano, kako so okna povpre čenja opredeljena na podlagi podatkov, zapisanih med cestnim 
preskusom, opravljenim s prenosnim sistemom za merjenje emisij. Zaradi jasnosti je v nadaljevanju prikazanih 
samo prvih 1 200 sekund vožnje.  
Sekunde od 0 do 43 in od 81 do 86 so izklju čene zaradi delovanja pri ni čelni hitrosti vozila.  
Prvo okno povpre čenja se za čne pri  t 1,1 = 0 s in se kon ča pri drugem  t 2,1 = 524 s (tabela 3).  
Slika 6  
Trenutne emisije CO  2 , zapisane med cestnim preskusom s prenosnim sistemom za merjenje emisij, kot 
funkcija časa. Pravokotni okvirji prikazujejo trajanje j-tega okna. Podatkovni nizi, imenovani „veljavno = 
100/neveljavno = 0“, prikazujejo podatke po sekundah, ki se izklju čijo iz analize.
  
7.2. Ovrednotenje oken  
Tabela 2  
Nastavitve izra čuna za zna čilno krivuljo CO  2 
CO  2 nizka hitrost WLTC × 1,2 (P  1 ) [g/km]  154  
CO  2 visoka hitrost WLTC × 1,1 (P  2 ) [g/km]  96  
CO  2 zelo visoka hitrost WLTC × 1,05 (P  3 ) [g/km]  120  
Referen čna to čka 
P 1 v P1 ¼ 19,0  km=h M  CO  2;d;P 1 ¼ 154 g =km 
P 2 v P2 ¼ 56,6  km=h M  CO  2;d;P 2 ¼ 96 g=km 
P 3 v P3 ¼ 92:3 km =h M  CO  2;d;P 3 ¼ 120  g=kmSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/159
 
Zna čilna krivulja CO  2 se opredeli na naslednji na čin: 
Za del ( P 1 , P 2 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
pri čemer je 
a 1 ¼ ð96 Ä 154Þ=ð56,6 Ä 19,0Þ ¼ Ä 58 
37,6 ¼ Ä1,543  
b 1 ¼ 154 Ä ðÄ1,543Þ Ü 19,0 ¼ 154 þ 29,317 ¼ 183,317  
Za del ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
pri čemer je 
a 2 ¼ ð120 Ä 96Þ=ð92,3 Ä 56,6Þ ¼ 24 
35,7 ¼ 0,672  
pri čemer je  b 2 ¼ 96 Ä 0,672 Ü 56,6 ¼ 96 Ä 38,035 ¼ 57,965  
Primeri izra čuna faktorjev tehtanja in kategorizacije okna kot mestnega, izvenmestnega ali avtocestnega:  
Za okno št. 45:  
M CO2;d;45 ¼ 122,62  g=km 
v 45 ¼ 38,12 km =h 
Povpre čna hitrost okna je manjša od 45 km/h, zato je to mestno okno.  
Za zna čilno krivuljo:  
M CO  2;d;CC ðv 45 Þ ¼ a 1 v 45 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 38,12 þ 183,317 ¼ 124,498 g =km 
Preverjanje:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;45 Ï M  CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
124,498 Ü ð1 Ä 25=100Þ Ï 122,62 Ï 124,498 Ü ð1 þ 25=100Þ 
93,373 Ï 122,62 Ï 155,622  
Rezultat: w 45 ¼ 1 
Za okno št. 556:  
M CO2;d;556 ¼ 72,15  g=km 
v 556 ¼ 50,12  km=h 
Povpre čna hitrost okna je ve čja od 45 km/h, vendar manjša od 80 km/h, zato je to izvenmestno okno.SL L 175/160 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Za zna čilno krivuljo:  
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ a 1 v 556 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 50,12 þ 183,317 ¼ 105,982  g=km 
Preverjanje:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;556< M  CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
105,982 Ü ð1 Ä 50=100Þ Ï 72,15 < 105,982 Ü ð1 Ä 25=100Þ 
52,991 Ï 72,15 < 79,487  
Rezultat:  
h 556 ¼ 100 · M CO2;d;556 Ä M  CO2;d;CC ðv 556 Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ 100 · 72,15 Ä 105,982 
105,982 ¼ Ä31,922  
w 556 ¼ k 21 h 556 þ k 22 ¼ 0,04 Ü ðÄ31:922Þ þ 2 ¼ 0,723  
with 
k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 1=ð50 Ä 25Þ ¼ 0,04  
and k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 50=ð50 Ä 25Þ ¼ 2 
Tabela 3  
Številski podatki o emisijah  
Okno 
[št.] t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
1 0  523  524  609,06  610,22  
2 1  523  524  609,06  610,22  
… …  …  …  …  
43 42  523  524  609,06  610,22  
44 43  523  524  609,06  610,22  
45 44  523  524  609,06  610,22  
46 45  524  525  609,68  610,86  
47 46  524  525  609,17  610,34  
… …  …  …  …  
100  99  563  564  609,69  612,74  
… …  …  …  …  
200  199  686  687  608,44  610,01  
… …  …  …  …  
474  473  1 024  1 025  609,84  610,60SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/161
 
Okno 
[št.] t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
475  474  1 029  1 030  609,80  610,49  
… …  …  …  
556  555  1 173  1 174  609,96  610,59  
557  556  1 174  1 175  609,09  610,08  
558  557  1 176  1 177  609,09  610,59  
559  558  1 180  1 181  609,79  611,23  
7.3. Mestna, izvenmestna in avtocestna okna – popolnost vožnje  
V tem številskem primeru je vožnja sestavljena iz 7 036 oken povpre čenja. V tabeli 5 je navedeno število oken, ki 
so opredeljena kot mestna, izvenmestna in avtocestna glede na povpre čno hitrost vozila in razdeljena v obmo čja 
glede na oddaljenost od zna čilne krivulje CO  2 . Vožnja je dokon čana, ker od skupnega števila oken vsebuje najmanj 
15 % mestnih, izvenmestnih in avtocestnih oken. Poleg tega je vožnja ozna čena kot normalna, ker je najmanj 50 % 
mestnih, izvenmestnih in avtocestnih oken znotraj primarnega dovoljenega odstopanja, opredeljenega za zna čilno 
krivuljo.  
Tabela 4  
Preverjanje popolnosti in normalnosti vožnje  
Vozni pogoji  Števila  Odstotek oken  
Vsa okna  
Mestna vožnja  1 909  1 909/ 7 036* 100 = 27,1 > 15  
Izvenmestna vožnja  2 011  2 011/ 7 036* 100 = 28,6 > 15  
Avtocestna vožnja  3 116  3 116/ 7 036* 100 = 44,3 > 15  
Skupaj  1 909 + 2 011 + 3 116= 7 036  
Normalna okna  
Mestna vožnja  1 514  1 514/ 1 909* 100 = 79,3 > 50  
Izvenmestna vožnja  1 395  1 395/ 2 011* 100 = 69,4 > 50  
Avtocestna vožnja  2 708  2 708/ 3 116* 100 = 86,9 > 50  
Skupaj  1 514 + 1 395 + 2 708= 5 617SL L 175/162 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dodatek 6  
Preverjanje dinami čnih pogojev vožnje in izra čun kon čnih emisij RDE z metodo 2 (diskretizacija glede na mo č) 
1. UVOD  
V tem dodatku je opisano ocenjevanje podatkov z metodo diskretizacije glede na mo č, ki se v tem dodatku 
imenuje „ocenjevanje z normalizacijo na porazdelitev standardizirane frekvence mo či (SPF)“.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
a ref .......................referen čni pospešek za P  drive , [0,45 m/s  2 ] 
D WLTC  ................odsek Veline iz WLTC  
f 0 , f 1 , f 2 .............koeficienti voznega upora [N], [N/(km/h)], [N/(km/h)  2 ] 
i ........................... časovni korak za trenutne meritve, najmanjša lo čljivost 1 Hz  
j ...........................razred mo či na kolesu, j = 1–9  
k .......................... časovni korak za vrednosti 3-sekundnih drse čih povpre čij 
k WLTC  .................naklon Veline iz WLTC  
m gas, i  .................trenutna masa sestavine izpušnih plinov „plin“ v časovnem koraku i, [g/s]; za PN v [#/s]  
m gas, 3s, k  ........... 3-sekundno drse če povpre čje masnega pretoka za sestavino izpušnih plinov „plin“ v časovnem 
koraku k, podanem v lo čljivosti 1 Hz [g/s]; za PN v [#/s]  
m gas;j ..................povpre čna vrednost emisij sestavine izpušnih plinov v razredu mo či na kolesu j, [g/s]; za PN v [#/s]  
m gas;U .................tehtana vrednost emisij za sestavino izpušnih plinov „plin“ za podvzorec vseh sekund i z 
v i < 60 km/h, [g/s]; za PN v [#/s]  
M w gas,d  ..............tehtane emisije za dolo čeno razdaljo za sestavino izpušnih plinov „plin“ za celotno vožnjo, [g/km]; 
za PN v [#/km]  
M w PN,d  ..............tehtane emisije za dolo čeno razdaljo za sestavino izpušnih plinov „PN“ za celotno vožnjo, [#/km]  
M w,gas,d,U  ........... tehtane emisije za dolo čeno razdaljo za sestavino izpušnih plinov „plin“ za podvzorec vseh sekund 
i z v  i < 60 km/h, [g/km]  
M w,PN,d,U  ............ tehtane emisije za dolo čeno razdaljo za sestavino izpušnih plinov „PN“ za podvzorec vseh sekund i 
z v  i < 60 km/h, [#/km]  
p ..........................faza WLTC (nizka, srednja, visoka in zelo visoka), p = 1 – 4  
P drag ....................mo č upora motorja pri pristopu Veline, pri čemer je vbrizgavanje goriva enako ni č, [kW]  
P rated ...................najve čja nazivna mo č motorja, kot jo navede proizvajalec, [kW]  
P required,i  .............mo č, ki je potrebna, da se premagata cestna obremenitev in vztrajnost vozila v časovnem koraku i, 
[kW]SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/163
 
P r,i .......................enako kot P  required,i  , uporablja se v daljših ena čbah 
P wotð n normÞ ....... krivulja mo či pri polni obremenitvi, [kW]  
P c,j .......................meje razreda mo či na kolesu za številko razreda j, [kW] (P  c,j, lower bound  je spodnja meja in P  c,j, upper 
bound  je zgornja meja)  
P c,norm, j  .............meje razreda mo či na kolesu za razred j kot normalizirana vrednost mo či, [–]  
P r, i ......................mo č, ki je zahtevana na pestih koles vozila, da se premagajo vozni upori v časovnem koraku i 
[kW]  
P w , 3s,k .................3-sekundno drse če povpre čje mo či, ki je zahtevana na pestih koles vozila, da se premagajo vozni 
upori v časovnem koraku k v lo čljivosti 1 Hz [kW]  
P drive ...................zahtevana mo č na pestih koles za vozilo pri referen čni hitrosti in pospešku [kW]  
P norm  ..................normalizirana zahtevana mo č na pestih koles [–]  
t i ..........................skupni čas v koraku i, [s]  
t c,j ........................ časovni delež razreda mo či na kolesu j, [%]  
ts ......................... čas za četka faze WLTC p, [s]  
te ......................... čas konca faze WLTC p, [s]  
TM ......................preskusna masa vozila, [kg]; navede se na oddelek: dejanska preskusna teža pri preskusu PEMS, 
teža vztrajnostnega razreda NEDC ali mase WLTP (TM  L , TM  H ali TM  ind ) 
SPF ......................porazdelitev standardizirane frekvence mo či 
v i .........................dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i, [km/h]  
v j .........................povpre čna hitrost vozila v razredu mo či na kolesu j, km/h  
v ref .......................referen čna hitrost za P  drive , [70 km/h]  
v 3s,k .....................3-sekundno drse če povpre čje hitrosti vozila v časovnem koraku k, [km/h]  
v U .......................tehtana povpre čna hitrost vozila v razredu mo či na kolesu j, [km/h]  
3. OCENJEVANJE IZMERJENIH EMISIJ S PORAZDELITVIJO STANDARDIZIRANE FREKVENCE MO ČI NA KOLESU  
Metoda diskretizacije glede na mo č uporablja trenutne emisije onesnaževal, m  gas, i  (g/s), izra čunane v skladu z 
Dodatkom 4.  
Vrednosti m  gas, i se razvrstijo v skladu z ustrezno mo čjo na kolesih in razvrš čene povpre čne emisije na razred mo či 
se utežijo, da se pridobijo vrednosti emisij za preskus z normalno porazdelitvijo mo či v skladu z naslednjimi 
to čkami.SL L 175/164 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.1. Viri za dejansko mo č na kolesu  
Dejanska mo č na kolesu P  r,i je skupna mo č, ki je potrebna, da se premagajo zra čni upor, kotalni upor, vzdolžna 
vztrajnost vozila in vrtilna vztrajnost koles.  
Za merjenje in beleženje signala mo či na kolesu se uporabi signal navora, ki izpolnjuje zahteve za linearnost iz 
to čke 3.2 Dodatka 2. Referen čna to čka za merjenje so pesta pogonskih koles.  
Druga možnost je, da se dejanska mo č na kolesu dolo či iz trenutnih emisij CO  2 po postopku iz to čke 4 tega 
dodatka.  
3.2. Izra čun drse čih povpre čij trenutnih preskusnih podatkov  
Trisekundna drse ča povpre čja se izra čunajo iz vseh relevantnih trenutnih preskusnih podatkov, da se zmanjša vpliv 
morebitne nepopolne časovne uskladitve med masnim pretokom emisij in mo čjo na kolesu. Vrednosti drse čih 
povpre čij se ra čunajo s frekvenco 1 Hz:  
m gas;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k m gas;i 
3 
P w;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k P w;i 
3 
v 3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k v i 
3 
pri čemer je:  
k ............ časovni korak za vrednosti drse čih povpre čij, 
i ............. časovni korak za trenutne preskusne podatke.  
3.3. Razvrstitev drse čih povpre čij na mestna, izvenmestna in avtocestna  
Standardne frekvence mo či so opredeljene za mestno vožnjo in za celotno vožnjo (glej odstavek 3.4). Opravi se 
lo čeno ocenjevanje emisij za celotno vožnjo in mestni del. Za poznejše ocenjevanje mestnega dela vožnje je treba 
trisekundno drse če povpre čje, izra čunano v skladu z odstavkom 3.2, dodeliti mestnim voznim pogojem v skladu s 
trisekundnim drse čim povpre čjem signala hitrosti (v  3s,k ) glede na obmo čje hitrosti iz tabele 1-1. Vzorec za oceno 
celotne vožnje pokriva vsa obmo čja hitrosti, vklju čno z mestnim delom.  
Tabela 1-1  
Obmo čja hitrosti za dodelitev preskusnih podatkov mestnim, izvenmestnim in avtocestnim pogojem v 
metodi diskretizacije glede na mo č 
Mestna vožnja  izvenmestna vožnja (  1 ) Avtocestna vožnja (  1 ) 
v i [km/h]  0 do ≤ 60 > 60 do ≦ 90 > 90  
( 1 ) se ne uporablja pri dejanskem regulativnem ocenjevanju  
3.4. Dolo čitev razredov mo či na kolesu za razvrstitev emisij  
3.4.1. Razredi mo či in ustrezni časovni deleži razredov mo či pri obi čajni vožnji so dolo čeni za normalizirane vrednosti 
mo či, ki so reprezentativne za katero koli lahko vozilo (tabela 1).SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/165
 
Tabela 1  
Normalizirane standardne frekvence mo či za mestno vožnjo in za tehtano povpre čje za celotno vožnjo, 
sestavljeno iz 1/3 mestne, 1/3 izvenmestne in 1/3 avtocestne vožnje  
Št. 
razreda mo či P c,norm,j  [–] Mestna vožnja  Celotna vožnja  
od >  do ≤ časovni delež, t  C,j 
1 – 0,1  21,9700 %  18,5611 %  
2 – 0,1  0,1  28,7900 %  21,8580 %  
3 0,1  1  44,0000 %  43,4582 %  
4 1  1,9  4,7400 %  13,2690 %  
5 1,9  2,8  0,4500 %  2,3767 %  
6 2,8  3,7  0,0450 %  0,4232 %  
7 3,7  4,6  0,0040 %  0,0511 %  
8 4,6  5,5  0,0004 %  0,0024 %  
9 5,5  0,0003 %  0,0003 %  
Stolpca P  c,norm  v tabeli 1 se denormalizirata tako, da se pomnožita s P  drive , pri čemer je P  drive dejanska mo č na 
kolesu preskušenega avtomobila pri homologacijskih nastavitvah na dinamometru z valji pri v  ref in a  ref . 
P c,j [kW] = P  c,norm, j  * P  drive 
P drive ¼ v ref 
3:6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v ref þ f 2 Ü v 2 
ref þ TM  NEDC Ü a ref Þ Ü 0,001  
pri čemer je:  
— j indeks razreda mo či v skladu s tabelo 1,  
— koeficiente voznega upora  f 0 , f 1 , f 2 treba izra čunati z analizo regresije najmanjših kvadratov na podlagi 
naslednje formule:  
P Corrected =v ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
pri čemer je ( P Corrected  /v) sila cestne obremenitve pri hitrosti vozila  v za ciklus preskusa NEDC, opredeljena v 
to čki 5.1.1.2.8 Dodatka 7 k Prilogi 4a Pravilnika UN/ECE št. 83, spremembe 07,  
— TM  NEDC  vztrajnostni razred vozila v homologacijskem preskusu, [kg].  
3.4.2.  Popravek razredov mo či na kolesu  
Najvišji razred mo či na kolesu, ki se upošteva, je najvišji razred v tabeli 1, ki vklju čuje (P  rated × 0,9). Časovni deleži 
vseh izklju čenih razredov se dodajo najvišjemu preostalemu razredu.  
Iz vsake vrednosti P  c,norm,j  se izra čuna ustrezna vrednost P  c,j , da se dolo čita zgornja in spodnja meja v kW na 
razred mo či na kolesu za preskušeno vozilo, kot je prikazano na sliki 1.SL L 175/166 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Slika 1  
Shematska slika za pretvarjanje normalizirane standardizirane frekvence mo či v frekvenco mo či za dolo ­ 
čeno vozilo
  
Primer te denormalizacije je naveden v nadaljevanju.  
Primer vhodnih podatkov:  
Parameter  Vrednost  
f 0 [N] 79,19  
f 1 [N/(km/h)]  0,73  
f 2 [N/(km/h)  2 ] 0,03  
TM [kg]  1,470  
P rated [kW]  120 (primer 1)  
P rated [kW]  75 (primer 2)  
Ustrezni rezultati (glej tabelo 2, tabelo 3):  
P drive ¼ 70½km=hâ=3,6 Ü ð79,19 þ 0,73½N=ðkm=hÞâ Ü 70½km=hâ þ 0,03½N=ðkm=hÞ 2 âÜ 
ð70½km=hâÞ 2 þ 1470½kgâ Ü 0,45½m=s 2 âÞ Ü 0,001  
P drive ¼ 18,25kW  
Tabela 2  
Denormalizirane vrednosti standardne frekvence mo či iz tabele 1 (za primer 1)  
Št. 
razreda mo či P c,j [kW]  Mestna vožnja  Celotna vožnja  
od >  do ≤ časovni delež, t  C,j [%] 
1 vse < – 1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/167
 
Št. 
razreda mo či P c,j [kW]  Mestna vožnja  Celotna vožnja  
od >  do ≤ časovni delež, t  C,j [%] 
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 51,1  67,525  0,045 %  0,4232 %  
7 67,525  83,95  0,004 %  0,0511 %  
8 83,95  100,375  0,0004 %  0,0024 %  
9 (  1 ) 100,375  vse > 100,375  0,00025 %  0,0003 %  
( 1 ) Najvišji razred mo či na kolesu, ki se upošteva, je tisti, ki vsebuje 0,9 × P  rated . V tem primeru je to 0,9 × 120 = 108.  
Tabela 3  
Denormalizirane vrednosti standardne frekvence mo či iz tabele 1 (za primer 2)  
Št. 
razreda mo či P c,j [kW]  Mestna vožnja  Celotna vožnja  
od >  do ≤ časovni delež, t  C,j [%] 
1 vse < –1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %  
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 (  1 ) 51,1  vse > 51,1  0,04965 %  0,4770 %  
7 67,525  83,95  —  —  
8 83,95  100,375  —  —  
9 100,375  vse > 100,375  —  —  
( 1 ) Najvišji razred mo či na kolesu, ki se upošteva, je tisti, ki vsebuje 0,9 × P  rated . V tem primeru je to 0,9 × 75 = 67,5.  
3.5. Razvrstitev vrednosti drse čih povpre čij 
Emisije med hladnim zagonom, opredeljene v skladu s to čko 4.4 Dodatka 4, se pri naslednji oceni ne upoštevajo.  
Vsaka vrednost drse čega povpre čja, izra čunana v skladu s to čko 3.2, se razvrsti v denormaliziran razred mo či na 
kolesu, v katerega se prilega dejansko 3-sekundno drse če povpre čje mo či na kolesu P  w , 3s,k. Meje denormaliziranega 
razreda mo či na kolesu se izra čunajo v skladu s to čko 3.3.  
Razvrstitev se opravi za vsa trisekundna drse ča povpre čja vseh veljavnih podatkov vožnje, vklju čno z vsemi 
mestnimi deli vožnje. Dodatno se vsa drse ča povpre čja, razvrš čena v mestno vožnjo v skladu z omejitvami hitrosti 
iz tabele 1-1, razvrstijo v en nabor razredov mo či mestnega dela neodvisno od časa, ob katerem se je drse če 
povpre čje pojavilo v vožnji.SL L 175/168 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Nato se za vsak razred mo či na kolesu na parameter izra čuna povpre čje vseh vrednosti trisekundnih drse čih 
povpre čij v razredu mo či na kolesu. Opisane ena čbe se uporabijo enkrat za nabor podatkov mestne vožnje in 
enkrat za nabor podatkov celotne vožnje.  
Razvrstitev vrednosti 3-sekundnih drse čih povpre čij v razred mo či j (j = 1–9):  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
potem: indeks razreda za emisije in hitrost = j  
Število vrednosti 3-sekundnih drse čih povpre čij se šteje za vsak razred mo či: 
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
potem: štetja  j = n + 1 (štetja  j pomeni štetje števila vrednosti emisij 3-sekundnega drse čega povpre čja v razredu 
mo či za poznejše preverjanje zahtev za najmanjšo pokritost)  
3.6. Preverjanje pokritosti razreda mo či in normalnosti porazdelitve mo či 
Preskus je veljaven, če so časovni deleži posameznih razredov mo či na kolesu v obmo čjih iz tabele 4.  
Tabela 4  
Najmanjši in najve čji deleži na razred mo či za veljavni preskus  
Št. 
razreda mo či P c,norm,j  [–] Celotna vožnja  Mestni deli vožnje  
od >  do ≤ spodnja meja  zgornja meja  spodnja meja  zgornja meja  
vsota 1 + 2 (  1 ) 0,1  15 %  60 %  5 % (  1 ) 60 %  
3 0,1  1  35 %  50 %  28 %  50 %  
4 1  1,9  7 %  25 %  0,7 %  25 %  
5 1,9  2,8  1,0 %  10 %  > 5 štetij  5 %  
6 2,8  3,7  > 5 štetij  2,5 %  0 %  2 %  
7 3,7  4,6  0 %  1,0 %  0 %  1 %  
8 4,6  5,5  0 %  0,5 %  0 %  0,5 %  
9 5,5  0 %  0,25 %  0 %  0,25 %  
( 1 ) Skupna vrednost delovanja motorja in pogojev majhne mo či 
Poleg zahtev iz tabele 4 se zahteva najmanjša pokritost 5 štetij za celotno vožnjo v vsakem razredu mo či na 
kolesu do razreda, ki vsebuje 90 % nazivne mo či, da se zagotovi zadostna velikost vzorca.  
Za mestni del vožnje se v vsakem razredu mo či na kolesu do razreda št. 5 zahteva najmanjša pokritost 5 štetij. Če 
je število štetij v mestnem delu vožnje v razredu mo či na kolesu nad št. 5 manjše od 5, se povpre čna vrednost 
emisij razreda nastavi na ni č. 
3.7. Povpre čenje izmerjenih vrednosti na razred mo či na kolesu  
Drse ča povpre čja, razvrš čena v vsak razred mo či na kolesu, se povpre čijo na naslednji na čin: 
m gas;j ¼ P  
all k in class  j m gas;3s;k 
counts  jSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/169
 
v j ¼ P  
all k in class  j v 3s;k 
counts  j 
pri čemer je:  
j ..............razred mo či na kolesu od 1 do 9 v skladu s tabelo 1,  
m gas;j ..... povpre čna vrednost emisij sestavine izpušnih plinov v razredu mo či na kolesu (lo čena vrednost za 
podatke celotne vožnje in za mestne dele vožnje), [g/s],  
v j ............povpre čna hitrost v razredu mo či na kolesu (lo čena vrednost za podatke celotne vožnje in za mestne dele 
vožnje), [km/h],  
k ............. časovni korak za vrednosti drse čih povpre čij. 
3.8. Tehtanje povpre čnih vrednosti na razred mo či na kolesu  
Povpre čne vrednosti vsakega razreda mo či na kolesu se pomnožijo s časovnim deležem t  C,j na razred v skladu s 
tabelo 1 in seštejejo, da se izra čuna tehtana povpre čna vrednost za vsak parameter. Ta vrednost je tehtan rezultat 
za vožnjo s standardiziranimi frekvencami mo či. Tehtana povpre čja se izra čunajo za mestni del preskusnih 
podatkov z uporabo časovnih deležev za porazdelitev mo či mestnega dela in za celotno vožnjo z uporabo 
časovnih deležev za celoto.  
Opisane ena čbe se uporabijo enkrat za nabor podatkov mestne vožnje in enkrat za nabor podatkov celotne vožnje.  
m gas ¼ X  9 
j¼1 m gas;j Ü t c;j 
v ¼ X  9 
j¼1 v j Ü t c;j 
3.9 Izra čun tehtane vrednosti emisij za dolo čeno razdaljo  
Tehtana povpre čja emisij na osnovi časa v preskusu se pretvorijo v emisije na osnovi razdalje enkrat za nabor 
podatkov mestne vožnje in enkrat za nabor podatkov celotne vožnje na naslednji na čin: 
Za celotno vožnjo:  
M w;gas;d ¼ m gas Ü 3 600  
v 
Za mestni del vožnje:  
M w;gas;d;U ¼ m gas;U Ü 3 600  
v U 
Za število delcev se uporabi ista metoda kot za plinasta onesnaževala, vendar se enota [#/s] uporabi za  m  PN in 
[#/km] za M  w,PN  : 
Za celotno vožnjo:  
M w;PN;d ¼ m PN Ü 3 600  
vSL L 175/170 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Za mestni del vožnje:  
M w;PN;d;U ¼ m PN Ü 3 600  
v U 
4. OCENA MO ČI NA KOLESU IZ TRENUTNEGA MASNEGA PRETOKA CO  2 
Mo č na kolesih (P  w,i ) se lahko izra čuna iz izmerjenega masnega pretoka CO  2 na 1-Hz osnovi. Za ta izra čun se 
uporabijo premice CO  2 za dolo čeno vozilo („Veline“).  
Veline se izra čuna iz homologacijskega preskusa vozila v WLTC v skladu s preskusnim postopkom, opisanim v 
svetovnem tehni čnem predpisu UN/ECE št. 15 – globalno usklajeni preskusni ciklus za lahka vozila (ECE/TRANS/ 
180/Dod. 15).  
Povpre čna mo č na kolesu na fazo WLTC se izra čuna na 1-Hz osnovi iz vozne hitrosti in iz nastavitev dinamo ­
metra z valji. Vse vrednosti mo či na kolesu, nižje od mo či upora, se nastavijo na vrednost mo či upora.  
P w;i ¼ v i 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v i þ f 2 Ü v 2 
i þ TM Ü a i Þ Ü 0,001  
pri čemer je f  0 , f 1 , f 2 .....koeficient cestne obremenitve, uporabljen v preskusu WLTP, opravljenem z vozilom,  
TM ............................ preskusna masa vozila v preskusu WLTP, opravljenem z vozilom, v [kg].  
P drag ¼ Ä0,04 Ü P rated 
if P  w;i< P drag then P  w;i ¼ P drag 
Povpre čna mo č na fazo WLTC se izra čuna iz 1-Hz mo či na kolesu z naslednjo ena čbo: 
P w;p ¼ P  te 
j¼ts P w;i 
te Ä ts 
pri čemer je p faza WLTC (nizka, srednja, visoka in zelo visoka),  
ts čas za četka faze WLTC p, [s],  
te čas konca faze WLTC p, [s].  
Nato se izvede linearna regresija z masnim pretokom CO  2 iz vrednosti vre če WLTC na osi y in iz povpre čne mo či 
na kolesu  P w,p na fazo na osi x, kot je prikazano na sliki 2.  
Dobljena ena čba Veline opredeljuje masni pretok CO  2 kot funkcijo mo či na kolesu:  
CO  2 i ¼ k WLTC  X P  w;i þ D WLTC  CO  2 v ½g=hâ 
pri čemer je:  
k WLTC  .............................. naklon Veline iz WLTC, [g/kWh],  
D WLTC  .............................. odsek Veline iz WLTC, [g/h].SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/171
 
Slika 2  
Shematska slika dolo čitve Veline za dolo čeno vozilo iz rezultatov preskusa CO  2 v 4 fazah WLTC
  
Dejanska mo č na kolesu se izra čuna iz izmerjenega masnega pretoka CO  2 z naslednjo ena čbo: 
P w;i ¼ CO2  i Ä D WLTC  
k WLTC  
pri čemer je CO  2 v [g/h]  
P W,j v [kW]  
Ena čbo je mogo če uporabiti za izra čun vrednosti P  Wi za razvrstitev izmerjenih emisij, kot je opisano v to čki 3, pri 
čemer izra čun vklju čuje naslednje dodatne pogoje:  
(I) če je v  i < 0,5 in če je a  i < 0, potem je P  w,i = 0 v v [m/s],  
(II) če je CO2  i < 0,5 X D  WLTC  , potem je P  w,i = P  drag 
Ko v časovnem koraku veljata (I) in (II), se uporabi pogoj (II).SL L 175/172 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dodatek 7  
Izbira vozil za preskušanje PEMS pri prvotni homologaciji  
1. UVOD  
Preskusov PEMS zaradi njihovih posebnih zna čilnosti ni treba izvesti za vsak  „tip vozila glede na emisije ter 
informacije o popravilu in vzdrževanju vozila“ , kot je opredeljeno v členu 2(1) te uredbe, ki se v nadaljevanju imenuje  
„tip vozila glede na emisije“ . Proizvajalec vozila lahko združi ve č tipov vozila glede na emisije in ustvari  „družino 
preskusov PEMS“  v skladu z zahtevami iz to čke 3, ki se validirajo v skladu z zahtevami iz to čke 4.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
N — število tipov vozila glede na emisije  
NT — najmanjše število tipov vozila glede na emisije  
PMR  H — najve čje razmerje mo či in mase med vsemi vozili v družini preskusov PEMS  
PMR  L — najmanjše razmerje mo či in mase med vsemi vozili v družini preskusov PEMS  
V_eng_max — najve čja prostornina motorja med vsemi vozili v družini preskusov PEMS  
3. SESTAVLJANJE DRUŽINE PRESKUSOV PEMS  
Družina preskusov PEMS vklju čuje vozila s podobnimi emisijskimi zna čilnostmi. Tipi vozila glede na emisije so 
lahko po izbiri proizvajalca vklju čeni v družino preskusov PEMS samo, če so enaki glede zna čilnosti iz to čk 3.1 
in 3.2.  
3.1. Upravna merila  
3.1.1. Homologacijski organ, ki izda homologacijo glede emisij v skladu z Uredbo (ES) 715/2007 (v nadaljevanju: 
organ)  
3.1.2. Posamezni proizvajalec vozila  
3.2. Tehni čna merila  
3.2.1. Tip pogona (npr. ICE, HEV, PHEV)  
3.2.2. Tipi goriv (npr. bencin, dizelsko gorivo, UNP, ZP …). Vozila z dvogorivnim motorjem ali vozila s prilagodljivim 
tipom goriva so lahko združena z drugimi vozili, s katerimi imajo skupno eno gorivo.  
3.2.3. Proces izgorevanja (npr. dvotaktni, štiritaktni)  
3.2.4. Število valjev  
3.2.5. Konfiguracija valjev v bloku (npr. vrstni motor, V-motor, radialni motor, motor z nasprotno leže čimi valji)  
3.2.6. Prostornina motorja  
Proizvajalec vozila dolo či vrednost V_eng_max (= najve čja prostornina motorja med vsemi vozili v družini 
preskusov PEMS). Prostornine motorjev vozil v družini preskusov PEMS ne odstopajo za ve č kot – 22 % od 
vrednosti V_eng_max, če je V_eng_max ≥ 1 500 ccm, in – 32 % od vrednosti V_eng_max, če je V_eng_max 
< 1 500 ccm.  
3.2.7. Na čin dovoda goriva v motor (npr. posredno ali neposredno ali kombinirano vbrizgavanje)  
3.2.8. Vrsta hladilnega sistema (npr. zrak, voda, olje)  
3.2.9. Na čin dovoda zraka, npr. sesalni motor, tla čno polnjeni, tip tla čnega pomnilnika (npr. z zunanjim pogonom, 
enojni ali ve čkratni turbo, spremenljive geometrije …)SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/173
 
3.2.10. Tipi in zaporedje sestavnih delov za naknadno obdelavo izpušnih plinov (npr. tristezni katalizator, oksidacijski 
katalizator, redukcijski lovilnik NOx, SCR, redukcijski katalizator NOx, filter za delce)  
3.2.11. Vra čanje izpušnih plinov v valj (z ali brez, notranje/zunanje, hlajeno/nehlajeno, nizki/visoki tlak)  
3.3. Razširitev družine preskusov PEMS  
Obstoje čo družino preskusov PEMS je mogo če razširiti z dodajanjem novih tipov vozila glede na emisije. Tudi 
razširjena družina preskusov PEMS in njena validacija izpolnjujeta zahteve iz to čk 3 in 4. To lahko zlasti zahteva 
preskušanje PEMS dodatnih vozil za validiranje razširjene družine preskusov PEMS v skladu s to čko 4.  
3.4. Alternativna družina preskusov PEMS  
Kot alternativo dolo čbam iz to čk 3.1 in 3.2 lahko proizvajalec vozila dolo či družino preskusov PEMS, ki je enaka 
enemu tipu vozila glede na emisije. Pri tem zahteva iz to čke 4.1.2 za validiranje družine preskusov PEMS ne velja.  
4. VALIDACIJA DRUŽINE PRESKUSOV PEMS  
4.1. Splošne zahteve za validiranje družine preskusov PEMS  
4.1.1. Proizvajalec vozila predloži homologacijskemu organu reprezentativno vozilo družine preskusov PEMS. Na vozilu 
se opravi preskus PEMS, ki ga izvede tehni čna služba, da se dokaže skladnost reprezentativnega vozila z 
zahtevami iz te priloge.  
4.1.2. Organ izbere dodatna vozila v skladu z zahtevami iz to čke 4.2 tega dodatka za preskušanje PEMS, ki ga izvede 
tehni čna služba, da se dokaže skladnost izbranih vozil z zahtevami iz te priloge. Tehni čna merila za izbiro 
dodatnega vozila v skladu s to čko 4.2 tega dodatka se zabeležijo z rezultati preskusa.  
4.1.3. Če to odobri organ, je mogo če preskus PEMS izvesti tudi z drugim izvajalcem v prisotnosti tehni čne službe pod 
pogojem, da tehni čna služba izvede vsaj preskuse vozil, zahtevane v to čkah 4.2.2 in 4.2.6 tega dodatka, in skupaj 
najmanj 50 % preskusov PEMS, ki jih zahteva ta dodatek za validiranje družine preskusov PEMS. V tem primeru 
ostane tehni čna služba odgovorna za pravilno izvedbo preskusa PEMS v skladu z zahtevami iz te priloge.  
4.1.4. Rezultati preskusa PEMS za dolo čeno vozilo se lahko uporabijo za validiranje razli čnih družin preskusov PEMS v 
skladu z zahtevami iz tega dodatka pod naslednjimi pogoji:  
— vozila, vklju čena v vse družine preskusov PEMS, ki jih je treba validirati, homologira en organ v skladu z 
zahtevami iz Uredbe (ES) št. 715/2007 in ta organ soglaša z uporabo rezultatov preskusa PEMS za dolo čeno 
vozilo za validiranje razli čnih družin preskusov PEMS;  
— vsaka družina preskusov PEMS, ki jo je treba validirati, vklju čuje tip vozila glede na emisije, ki vklju čuje 
dolo čeno vozilo.  
Pri vsaki validaciji se šteje, da proizvajalec vozil v zadevni družini nosi veljavne odgovornosti ne glede na to, ali je 
ta proizvajalec sodeloval pri preskusu PEMS dolo čenega tipa vozila glede na emisije.  
4.2. Izbira vozil za preskušanje PEMS pri validiranju družine preskusov PEMS  
Z izbiro vozil iz družine preskusov PEMS naj bi se zagotovilo, da so s preskusom PEMS pokrite naslednje 
tehni čne zna čilnosti, pomembne za emisije onesnaževal. Eno vozilo, izbrano za preskušanje, je lahko reprezen ­
tativno za razli čne tehni čne zna čilnosti. Za validacijo družine preskusov PEMS se vozila izberejo za preskušanje 
PEMS na naslednji na čin: 
4.2.1. Za vsako kombinacijo goriv (npr. bencin-UNP, bencin-ZP, samo bencin), na katero lahko delujejo nekatera vozila 
iz družine preskusov PEMS, se za preskušanje PEMS izbere najmanj eno vozilo, ki lahko deluje na to kombinacijo 
goriv.SL L 175/174 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.2.2. Proizvajalec dolo či vrednost PMR  H (= najve čje razmerje mo či in mase med vsemi vozili v družini preskusov PEMS) 
in vrednost PMR  L (= najmanjše razmerje mo či in mase med vsemi vozili v družini preskusov PEMS). Tukaj 
„razmerje mo či in mase“ ustreza razmerju najve čje neto mo či motorja z notranjim zgorevanjem iz to čke 3.2.1.8 
Dodatka 3 k Prilogi I k tej uredbi in referen čne mase iz člena 3(3) Uredbe (ES) št. 715/2007. Za preskušanje se iz 
družine preskusov PEMS izbereta najmanj ena konfiguracija vozila, reprezentativna za navedeno vrednost PMR  H , in 
ena konfiguracija vozila, reprezentativna za navedeno vrednost PMR  L . Če razmerje mo či in mase vozila odstopa za 
najve č 5 % od navedene vrednosti PMR  H ali PMR  L , se vozilo šteje za reprezentativno za to vrednost.  
4.2.3. Za preskušanje se izbere najmanj eno vozilo za vsak tip menjalnika (npr. ro čni, avtomatski, DCT), vgrajen v vozila 
družine preskusov PEMS.  
4.2.4. Za preskušanje se izbere najmanj eno vozilo s štirikolesnim pogonom (vozilo 4x4), če so takšna vozila del družine 
preskusov PEMS.  
4.2.5. Za vsako prostornino motorja vozila v družini PEMS se preskusi najmanj eno reprezentativno vozilo.  
4.2.6. Za preskušanje se izbere najmanj eno vozilo za vsako število vgrajenih sestavnih delov za naknadno obdelavo 
izpušnih plinov.  
4.2.7. Ne glede na dolo čbe iz to čk od 4.2.1 do 4.2.6 se za preskušanje izbere najmanj naslednje število tipov vozila glede 
na emisije navedene družine preskusov PEMS:  
Število N tipov vozila glede na emisije v družini preskusov 
PEMS  Najmanjše število NT tipov vozila glede na emisije, izbranih za 
preskušanje PEMS  
1 1  
od 2 do 4  2  
od 5 do 7  3  
od 8 do 10  4  
od 11 do 49  NT = 3 + 0,1 × N (*)  
ve č kot 49  NT = 0,15 × N (*)  
(*) NT se zaokroži na naslednje višje celo število  
5. PORO ČANJE  
5.1. Proizvajalec vozila zagotovi popolni opis družine preskusov PEMS, ki vklju čuje zlasti tehni čna merila iz to čke 3.2, 
in ga predloži organu.  
5.2. Proizvajalec družini preskusov PEMS dodeli enotno identifikacijsko številko v obliki  MS-OEM-X-Y , ki jo sporo či 
organu. Tukaj je  MS  števil čna oznaka države članice, ki je izdala ES-homologacijo (  1 ), OEM je 3-mestna oznaka 
proizvajalca,  X je zaporedna identifikacijska številka prvotne družine preskusov PEMS in  Y je števil čna oznaka za 
njene razširitve (za čne se z 0 za družino preskusov PEMS, ki še ni razširjena).  
5.3. Organ in proizvajalec vozila vzdržujeta seznam tipov vozila glede na emisije, ki so del navedene družine preskusov 
PEMS na osnovi homologacijskih številk tipov emisij. Za vsak tip emisij se zagotovijo tudi vse ustrezne kombi ­
nacije homologacijskih številk tipov vozil, tipov, variant in izvedenk iz oddelkov 0.10 in 0.2 izjave o skladnosti ES 
za vozilo.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/175  
( 1 ) 1 za Nem čijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 11 
za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za 
Portugalsko, 23 za Gr čijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 29 za Estonijo, 32 za Latvijo, 34 za 
Bolgarijo, 36 za Litvo, 49 za Ciper, 50 za Malto.
 5.4. Organ in proizvajalec vozila vzdržujeta seznam tipov vozila glede na emisije, izbranih za preskušanje PEMS, da se 
izvede validacija družine preskusov PEMS v skladu s to čko 4, ki vsebuje tudi zahtevane informacije o pokritosti 
meril za izbiro iz to čke 4.2. Na tem seznamu je navedeno tudi, ali so bile za posamezni preskus PEMS uporabljene 
dolo čbe iz to čke 4.1.3.SL L 175/176 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dodatek 7a  
Preverjanje splošne dinamike vožnje  
1. UVOD  
Ta dodatek opisuje postopek izra čuna preverjanja splošne dinamike vožnje za dolo čanje presežka ali pomanjkanja 
dinamike med mestno, izvenmestno in avtocestno vožnjo.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
RPA relativni pozitivni pospešek  
Δ — razlika  
> — ve čje 
≥ — ve čje ali enako  
% — odstotek  
< — manjše  
≤ — manjše ali enako  
a — pospešek [m/s  2 ] 
a i — pospešek v časovnem koraku i [m/s  2 ] 
a pos — pozitivni pospešek, ve čji kot 0,1 m/s  2 [m/s  2 ] 
a pos,i,k  — pozitivni pospešek, ve čji kot 0,1 m/s  2 v časovnem koraku i glede na mestne, izvenmestne in 
avtocestne deleže [m/s  2 ] 
a res — lo čljivost pospeška [m/s  2 ] 
d i — razdalja, prevožena v časovnem koraku i [m]  
d i,k — razdalja, prevožena v časovnem koraku i glede na mestne, izvenmestne in avtocestne deleže 
[m] 
Indeks (i) — se nanaša na diskretni časovni korak  
Indeks (j) — se nanaša na diskretni časovni korak podatkovnih nizov pozitivnega pospeška  
Indeks (k) — se nanaša na dolo čeno kategorijo (t = celotna, u = mestna, r = izvenmestna, m = avtocestna)  
M k — število vzorcev za mestne, izvenmestne in avtocestne deleže s pozitivnim pospeškom, ve čjim 
od 0,1 m/s  2 
N k — skupno število vzorcev za mestne, izvenmestne, avtocestne deleže in celotno vožnjo  
RPA  k — relativni pozitivni pospešek za mestne, izvenmestne in avtocestne deleže [m/s  2 ali kWs/(kg * 
km)]  
t k — trajanje mestnih, izvenmestnih in avtocestnih deležev in celotne vožnje [s]  
T4253H — izravnalnik sestavljenih podatkov  
ν — hitrost vozila [km/h]SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/177
 
ν i — dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i [km/h]  
ν i,k — dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i glede na mestne, izvenmestne in avtocestne 
deleže [km/h] 
ðν · aÞ i — dejanska hitrost vozila na pospešek v časovnem koraku i [m  2 /s 3 ali W/kg] 
ðν · a pos Þ j;k — dejanska hitrost vozila na pozitivni pospešek, ve čji kot 0,1 m/s  2 v časovnem koraku j glede 
na mestne, izvenmestne in avtocestne deleže [m  2 /s 3 ali W/kg] 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — 95. percentil zmnožka hitrosti vozila pri vsakem pozitivnem pospešku, ve čjem od 0,1 m/s  2 , 
za mestne, izvenmestne in avtocestne deleže [m  2 /s 3 ali W/kg]  
ν k — povpre čna hitrost vozila za mestne, izvenmestne in avtocestne deleže [km/h]  
3. KAZALNIKI VOŽNJE  
3.1. Izra čuni 
3.1.1.  Predobdelava podatkov  
Dinami čni parametri, kot so pospešek,  ν · a pos ali RPA, se dolo čijo s to čnostjo signala hitrosti 0,1 % pri hitrosti nad 
3 km/h ter frekvenco vzor čenja 1 Hz. Zahteva glede to čnosti se obi čajno izpolni s signalom, ki ga pošilja tipalo 
hitrosti (vrtenja) kolesa.  
Preveri se sled hitrosti, da se ugotovi napa čne ali neverjetne odseke. Za take odseke so zna čilne stopni časte, 
skokovite ali terasaste sledi hitrosti vozila ali manjkajo če vrednosti. Kratki napa čni odseki se popravijo, na primer 
z interpolacijo podatkov ali primerjavo s sekundarnim signalom hitrosti. Druga možnost je, da se kratke vožnje z 
napa čnimi odseki izlo čijo iz nadaljnje analize podatkov. V drugem koraku se vrednosti pospeškov razvrstijo v 
padajo čem vrstnem redu, da se dolo či lo čljivost pospeška  a res ¼ ðnajmanjša vrednost pospeška > 0Þ 
Če je a res Ï 0,01 m =s 2 , je merjenje hitrosti vozila dovolj natan čno. 
Če je 0,01 m =s 2< a res , se opravi izravnava z uporabo filtra Hanning T4253H.  
S filtrom Hanning T4235 se izvedejo naslednji izra čuni: Izravnalnik se za čne z drse čo mediano vrednosti 4, 
centrirano z drse čo mediano vrednosti 2. Filter nato ponovno izravna te vrednosti z uporabo drse če mediane 
vrednosti 5, drse če mediane vrednosti 3 in filtra Hanning (drse čih tehtanih povpre čij). Preostale vrednosti se 
izra čunajo z odštevanjem izravnane serije od prvotne serije. Celoten postopek se ponovi na izra čunanih preostalih 
vrednostih. Nazadnje se izravnane preostale vrednosti hitrosti izra čunajo s seštevanjem izravnanih vrednosti, 
prvotno pridobljenih po postopku z izra čunom preostalih vrednosti.  
Pravilna sled hitrosti je osnova za nadaljnje izra čune in razvrš čanje, kot je opisano v odstavku 8.1.2.  
3.1.2.  Izra čun razdalje, pospeška in  ν · a 
Naslednji izra čuni se izvedejo za celotno časovno obdobje, na katerem temelji sled hitrosti (z lo čljivostjo 1 Hz), od 
sekunde 1 do sekunde t t (zadnje sekunde).  
Pove čanje razdalje za vsak vzorec podatkov se izra čuna:  
d i ¼ v i 
3; 6; i ¼ 1 to N  t 
pri čemer je:  
d i razdalja, prevožena v časovnem koraku i [m],SL L 175/178 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
ν i dejanska hitrost vozila v časovnem koraku i [km/h],  
N t skupno število vzorcev.  
Pospešek se izra čuna:  
a i ¼ ðv iþ1 Ä v iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 to N  t 
pri čemer je:  
a i pospešek v časovnem koraku i [m/s  2 ] za  i = 1:  v iÄ1 ¼ 0, za i ¼ N t : v iþ1 ¼ 0. 
Zmnožek hitrosti vozila izdelka za vsak pospešek se izra čuna: 
ðv · aÞ i ¼ v i · a i=3,6; i ¼ 1 to N  t 
pri čemer je: 
ðν · aÞ i zmnožek dejanska hitrost vozila na pospešek v časovnem koraku i [m  2 /s 3 ali W/kg].  
3.1.3.  Razvrš čanje rezultatov  
Po izra čunu  a i in ðν · aÞ i se vrednosti v i , d i , a i in ðν · aÞ i razvrstijo v padajo čem vrstnem redu glede na hitrost vozila.  
Vsi podatkovni nizi z  v  i Ï 60 km =h spadajo v razred hitrosti „mestna vožnja“, vsi podatkovni nizi s  
60 km =h< v i Ï 90 km =h v razred hitrosti „izvenmestna vožnja“, vsi podatkovni nizi z  v i> 90 km =h pa v razred 
hitrosti „avtocestna vožnja“.  
Število podatkovnih nizov z vrednostjo pospeška  a i> 0,1 m =s 2 je ve čje ali enako 150 za vsak razred hitrosti.  
Za vsak razred hitrosti se povpre čna hitrost vozila  v k izra čuna tako:  
v k ¼ Ê X  
i v i;k Ì
=N k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
pri čemer je:  
N k skupno število vzorcev za mestne, izvenmestne in avtocestne deleže.  
3.1.4.  Izra čun v · a posÄ ½95â za posamezen razred hitrosti  
95. percentil vrednosti  v · a pos se izra čuna:  
Vrednosti ðv · aÞ i;k v vsakem razredu hitrosti se razvrstijo po naraš čajo čem vrstnem redu za vse podatkovne nize z  
a i;k> 0,1 m =s 2 a i;k ã 0,1 m =s 2 in dolo či se skupno število teh vzorcev  M  k . 
Percentilne vrednosti se nato dodelijo vrednostim  ðv · a pos Þ i;k z a i;k ã 0,1 m =s 2 : 
Najnižji vrednosti  v · a pos pripada percentil 1/ M k , drugi najnižji 2/ M k , tretji najnižji 3/ M k , najvišji pa  
M k=M k ¼ 100% :SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/179
 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â je vrednost ðv · a pos Þ j;k z j=M k ¼ 95% . Če j=M k ¼ 95% : ni mogo če dose či, se ðv · a pos Þ k Ä ½95â 
izra čuna z linearno interpolacijo med zaporednima vzorcema j in j + 1, pri čemer velja  j=M k< 95%  in 
ðj þ 1Þ=M k> 95% . 
Relativni pozitivni pospešek za posamezen razred hitrosti se izra čuna:  
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
pri čemer je:  
RPA  k relativni pozitivni pospešek za mestne, izvenmestne in avtocestne deleže [m/s  2 ali kWs/(kg * km)],  
Δ t časovna razlika, enaka 1 sekundi,  
M k število vzorcev za mestne, izvenmestne in avtocestne deleže s pozitivnim pospeškom,  
N k skupno število vzorcev za mestne, izvenmestne in avtocestne deleže.  
4. PREVERJANJE VELJAVNOSTI VOŽNJE  
4.1.1.  Preverjanje  v Ü a posÄ ½95â za posamezen razred hitrosti (z v v [km/h])  
Če je v k Ï 74,6 km =h 
in 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136  · v k þ 14,44Þ 
je vožnja neveljavna.  
Če sta izpolnjena pogoja  v k> 74,6 km =h in ðv · a pos Þ k Ä ½95â> ð0,0742  · v k þ 18,966Þ, je vožnja neveljavna.  
4.1.2.  Preverjanje RPA na razred hitrosti  
Če sta izpolnjena pogoja  v k Ï 94,05 km =h in RPA  k< ðÄ 0,0016  · v k þ 0,1755Þ, je vožnja neveljavna.  
Če sta izpolnjena pogoja  v k> 94,05 km =h in RPA  k< ðÄ 0,025Þ, je vožnja neveljavna.SL L 175/180 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dodatek 7b  
Postopek za dolo čanje skupnega pozitivnega pove čanja nadmorske višine vožnje PEMS  
1. UVOD  
V tem dodatku je opisan postopek za dolo čanje skupnega pozitivnega pove čanja nadmorske višine vožnje PEMS.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
d(0)  — razdalja na za četku vožnje [m]  
d — skupna prevožena razdalja na obravnavani diskretni to čki na poti [m]  
d 0 — skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno pred zadevno to čko na poti  d [m]  
d 1 — skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno za zadevno to čko na poti  d [m]  
d a — referen čna to čka na poti pri  d(0)  [m]  
d e — skupna prevožena razdalja do zadnje diskretne to čke na poti [m]  
d i — trenutna razdalja [m]  
d tot — skupna preskusna razdalja [m]  
h(0)  — nadmorska višina vozila po pregledu in na čelnem preverjanju kakovosti podatkov na za četku 
vožnje [m nadmorske višine]  
h(t) — nadmorska višina vozila po pregledu in na čelnem preverjanju kakovosti podatkov v to čki t [m 
nadmorske višine]  
h(d) — nadmorska višina vozila v to čki na poti  d [m nadmorske višine]  
h(t-1)  — nadmorska višina vozila po pregledu in na čelnem preverjanju kakovosti podatkov v to čki t – 1 
[m nadmorske višine]  
h corr (0) — popravljena nadmorska višina neposredno pred ustrezno to čko na poti  d [m nadmorske višine]  
h corr (1) — popravljena nadmorska višina neposredno za ustrezno to čko na poti  d [m nadmorske višine]  
h corr (t) — popravljena trenutna nadmorska višina vozila na podatkovni to čki t [m nadmorske višine]  
h corr (t-1)  — popravljena trenutna nadmorska višina vozila na podatkovni to čki t – 1 [m nadmorske višine]  
h GPS, i — trenutna nadmorska višina vozila, izmerjena z GPS [m nadmorske višine]  
h GPS (t) — nadmorska višina vozila, izmerjena z GPS na podatkovni to čki t [m nadmorske višine]  
h int (d) — interpolirana nadmorska višina na obravnavani diskretni to čki na poti  d [m nadmorske višine]  
h int,sm,1  (d) — izravnana in interpolirana nadmorska višina po prvi izravnavi na obravnavani diskretni to čki 
na poti  d [m nadmorske višine]  
h map (t) — nadmorska višina vozila na podlagi topografske karte na podatkovni to čki t [m nadmorske 
višine]SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/181
 
Hz — herc  
km/h — kilometer na uro  
m — meter  
road  grade,1  (d) — izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni to čki na poti  d po prvi izravnavi [m/m]  
road  grade,2  (d) — izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni to čki na poti  d po drugi izravnavi [m/m]  
sin — trigonometri čna sinusna funkcija  
t — prete čen čas od za četka preskusa [s]  
t 0 — prete čen čas pri merjenju neposredno pred ustrezno to čko na poti  d [s] 
v i — trenutna hitrost vozila [km/h]  
v(t) — hitrost vozila na podatkovni to čki t [km/h]  
3. SPLOŠNE ZAHTEVE  
Skupno pozitivno pove čanje nadmorske višine med vožnjo za preskus RDE se dolo či na podlagi treh parametrov: 
trenutne nadmorske višine vozila h  GPS,i  [m nadmorske višine], izmerjene s sistemom GPS, trenutne hitrosti vozila  
v i [km/h], izmerjene pri frekvenci 1 Hz, in ustreznega časa t [s], prete čenega od za četka preskusa.  
4. IZRA ČUN SKUPNEGA POZITIVNEGA POVE ČANJA NADMORSKE VIŠINE  
4.1. Splošno  
Skupno pozitivno pove čanje nadmorske višine med vožnjo za preskus RDE se izra čuna po trifaznem postopku, ki 
vklju čuje (i) pregled in na čelno preverjanje kakovosti podatkov, (ii) popravek podatkov o trenutni nadmorski višini 
in (iii) izra čun skupnega pozitivnega pove čanja nadmorske višine.  
4.2. Pregled in na čelno preverjanje kakovosti podatkov  
Preveri se popolnost podatkov o trenutni hitrosti vozila. Popravljanje manjkajo čih podatkov je dovoljeno, če so 
vrzeli še v skladu z zahtevami iz to čke 7 Dodatka 4; v nasprotnem primeru se rezultate preskusa razveljavi. Preveri 
se popolnost podatkov o trenutni nadmorski višini. Vrzeli v podatkih se zapolnijo z interpolacijo podatkov. 
To čnost interpoliranih podatkov se preveri s topografsko karto. Priporo čljivo je, da se interpolirani podatki 
popravijo, če velja naslednje: 
jh GPS ðtÞ Ä h map ðtÞj> 40m 
Nadmorsko višino se popravi tako, da velja:  
hðtÞ ¼ h map ðtÞ 
pri čemer je:  
h(t) —  nadmorska višina vozila po pregledu in na čelnem preverjanju kakovosti podatkov na podatkovni 
to čki t [m nadmorske višine],  
h GPS (t) —  nadmorska višina vozila, izmerjena z GPS na podatkovni to čki t [m nadmorske višine],  
h map (t) —  nadmorska višina vozila na podlagi topografske karte na podatkovni to čki t [m nadmorske višine].SL L 175/182 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.3. Popravek podatkov o trenutni nadmorski višini vozila  
Višina  h(0)  na za četku vožnje v to čki d(0)  se dolo či s sistemom GPS, pravilnost pa se preveri z informacijami s 
topografske karte. Odstopanje ne sme biti ve čje kot 40 m. Vsi podatki o trenutni nadmorski višini  h(t)  se 
popravijo, če velja naslednje: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Nadmorsko višino se popravi tako, da velja:  
h corr ðtÞ ¼ h corr ðt Ä 1Þ 
pri čemer je:  
h(t) —  nadmorska višina vozila po pregledu in na čelnem preverjanju kakovosti podatkov na podatkovni 
to čki t [m nadmorske višine],  
h(t-1) —  nadmorska višina vozila po pregledu in na čelnem preverjanju kakovosti podatkov na podatkovni 
to čki t-1 [m nadmorske višine],  
v(t) —  hitrost vozila na podatkovni to čki t [km/h],  
h corr (t) —  popravljena trenutna nadmorska višina vozila na podatkovni to čki t [m nadmorske višine],  
h corr (t-1) —  popravljena trenutna nadmorska višina vozila na podatkovni to čki t – 1 [m nadmorske višine].  
Po kon čanju postopka popravljanja se dolo či veljavni podatkovni niz za nadmorsko višino. Ti podatki se uporabijo 
za izra čun skupnega pozitivnega pove čanja nadmorske višine, kot je opisano v to čki 13.4.  
4.4. Kon čni izra čun skupnega pozitivnega pove čanja nadmorske višine  
4.4.1.  Dolo čitev enotne prostorske lo čljivosti  
Skupna prevožena razdalja  d tot [m] se dolo či kot vsota trenutnih razdalj  d i . Trenutna razdalja  d i se dolo či kot:  
d i ¼ v i 
3,6 
pri čemer je:  
d i — trenutna razdalja [m],  
v i — trenutna hitrost vozila [km/h].  
Skupno pove čanje nadmorske višine se izra čuna na podlagi podatkov s konstantno prostorsko lo čljivostjo 1 m, s 
prvim merjenjem na za četku vožnje  d(0) . Diskretne podatkovne to čke pri lo čljivosti 1 m se imenujejo to čke na 
poti, zanje pa je zna čilna dolo čena vrednost d za razdaljo (npr. 0, 1, 2, 3 m …) in ustrezna nadmorska višina  h(d)  
[m nadmorske višine].  
Nadmorska višina vsake diskretne to čke na poti  d se izra čuna z interpolacijo trenutne nadmorske višine  h corr (t) kot:  
h int ðdÞ ¼ h corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h corr ð0Þ 
d 1 Ä d 0 Ü ðd Ä d 0 ÞSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/183
 
pri čemer je:  
h int (d) —  interpolirana nadmorska višina na obravnavani diskretni to čki na poti  d [m nadmorske višine],  
h corr (0) —  popravljena nadmorska višina neposredno pred ustrezno to čko na poti  d [m nadmorske višine],  
hcorr(1) —  popravljena nadmorska višina neposredno za ustrezno to čko na poti  d [m nadmorske višine],  
d —  skupna prevožena razdalja na obravnavani diskretni to čki na poti  d [m],  
d 0 — skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno pred zadevno to čko na poti  d [m],  
d 1 — skupna prevožena razdalja do merjenja neposredno za zadevno to čko na poti  d [m].  
4.4.2.  Izravnavanje dodatnih podatkov  
Podatki o nadmorski višini, pridobljeni za vsako diskretno to čko na poti, se izravnajo z dvofaznim postopkom;  d a 
in d e ozna čujeta prvo in zadnjo podatkovno to čko (slika 1). Prva izravnava se izvede:  
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd a Þ 
ðd þ 200 mÞ for d Ï 200 m 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
ðd þ 200 mÞ Ä ðd Ä 200 mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200 mÞ 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
d e Ä ðd Ä 200 mÞ for d ã ðd e Ä 200 mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade;1 ðdÞ; d ¼ d a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h int ðd a Þ þ road  grade;1 ðd a Þ 
pri čemer je:  
road  grade,1  (d) —  izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni to čki na poti po prvi izravnavi [m/m],  
h int (d) —  interpolirana nadmorska višina na obravnavani diskretni to čki na poti  d [m nadmorske višine],  
h int,sm,1  (d) —  izravnana interpolirana nadmorska višina po prvi izravnavi na obravnavani diskretni zadevni 
to čki na poti  d [m nadmorske višine],  
d —  skupna prevožena razdalja na obravnavani diskretni to čki na poti [m],  
d a — referen čna to čka na poti pri razdalji ni č metrov [m],  
d e — skupna prevožena razdalja do zadnje diskretne to čke na poti [m].  
Druga izravnava se izvede:  
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200mSL L 175/184 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
pri čemer je:  
road  grade,2  (d) —  izravnan naklon ceste na obravnavani diskretni zadevni to čki na poti po drugi izravnavi 
[m/m],  
h int,sm,1  (d) —  izravnana interpolirana nadmorska višina po prvi izravnavi na obravnavani diskretni zadevni 
to čki na poti  d [m nadmorske višine],  
d —  skupna prevožena razdalja na obravnavani diskretni to čki na poti [m],  
d a — referen čna to čka na poti pri razdalji ni č metrov [m],  
d e — skupna prevožena razdalja do zadnje diskretne to čke na poti [m].  
Slika 1  
Ponazoritev postopka izravnave interpoliranih signalov nadmorske višine
  
4.4.3.  Izra čun kon čnega rezultata  
Pozitivno skupno pove čanje nadmorske višine med vožnje se izra čuna z vklju čitvijo vseh pozitivnih interpoliranih 
in izravnanih naklonov ceste, tj.  road  grade,2  (d). Rezultat je treba normalizirati s skupno preskusno razdaljo  d tot , 
izraženo v metrih skupnega pove čanja nadmorske višine na sto kilometrov razdalje.  
5. ŠTEVILSKI PRIMER  
Tabeli 1 in 2 prikazujeta korake, potrebne za izra čun pozitivnega pove čanja nadmorske višine na podlagi podat ­
kov, zabeleženih med preskusom vožnje s PEMS. Zaradi jedrnatosti je tu predstavljen izvle ček za 800 m in 160 s.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/185
 
5.1. Pregled in na čelno preverjanje kakovosti podatkov  
Pregled in na čelno preverjanje kakovosti podatkov potekata v dveh korakih. Najprej se preveri popolnost podatkov 
o hitrosti vozila. V zadevnem podatkovnem vzorcu niso bile odkrite podatkovne vrzeli (glej tabelo 1). Nato se 
preveri popolnost podatkov o nadmorski višini. V zadevnem podatkovnem vzorcu manjkajo podatki o nadmorski 
višini za sekundi 2 in 3. Te vrzeli se zapolnijo z interpolacijo signala GPS. Poleg tega se nadmorska višina, 
dolo čena s sistemom GPS, preveri s topografsko karto; to preverjanje zajema nadmorsko višino  h(0)  na za četku 
vožnje. Podatki o nadmorski višini za sekunde 112–114 se popravijo na podlagi topografske karte, da se izpolni 
naslednji pogoj:  
h GPS ðtÞ Ä h map ðtÞ< Ä 40m  
S preverjanjem podatkov se pridobijo podatki iz petega stolpca  h(t) . 
5.2. Popravek podatkov o trenutni nadmorski višini vozila  
V naslednjem koraku se popravijo podatki o nadmorski višini  h(t)  za sekunde 1 do 4, 111 do 112 in 159 do 160, 
pri čemer se prevzamejo vrednosti nadmorske višine za sekunde 0, 110 in 158, saj velja naslednje:  
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
S popravkom podatkov se pridobijo podatki iz šestega stolpca  h corr (t). U činek preverjanja in popravka na podatke o 
nadmorski višini je prikazan na sliki 2.  
5.3. Izra čun skupnega pozitivnega pove čanja nadmorske višine  
5.3.1.  Dolo čitev enotne prostorske lo čljivosti  
Trenutna razdalja  d i se izra čuna tako, da se trenutna hitrost vozila, izmerjena v km/h, deli s 3,6 (stolpec 7 v tabeli 
1). S ponovnim izra čunom podatkov o nadmorski višini za dolo čitev enotne prostorske lo čljivosti 1 metra se 
dolo čijo diskretne to čke na poti  d (stolpec 1 v tabeli 2) in njihove ustrezne vrednosti nadmorske višine  h int (d) 
(stolpec 7 v tabeli 2). Nadmorska višina vsake lo čene to čke na poti  d se izra čuna z interpolacijo izmerjene trenutne 
nadmorske višine  h corr kot:  
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ 120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000  
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ 132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  
5.3.2.  Izravnavanje dodatnih podatkov  
V tabeli 2 sta prva in zadnja diskretna to čka na poti:  d a = 0 m in  d e = 799 m. Podatki o nadmorski višini za vsako 
diskretno to čko na poti se izravnajo z dvofaznim postopkom. Prvo izravnavo sestavlja naslednje:  
road  grade;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h int ð0Þ 
ð0 þ 200 mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000 
200 ¼ 0,0033  
chosen to demonstrate the smoothing for d ≤ 200m 
road  grade;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288SL L 175/186 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
chosen to demonstrate the smoothing for 200m < d < (599m) 
road  grade;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h int ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
chosen to demonstrate the smoothing for d ≥ (599m)  
Izravnana in interpolirana nadmorska višina se izra čuna:  
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h int ð0Þ þ road  grade;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h int;sm;1 ð798Þ þ road  grade;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Druga izravnava:  
road  grade;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
chosen to demonstrate the smoothing for d ≤ 200m 
road  grade;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
chosen to demonstrate the smoothing for 200m < d < (599) 
road  grade;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
chosen to demonstrate the smoothing for d ≥ (599m)  
5.3.3.  Izra čun kon čnega rezultata  
Pozitivno skupno pove čanje nadmorske višine med vožnjo se izra čuna z vklju čitvijo vseh pozitivnih interpoliranih 
in izravnanih naklonov ceste, tj.  road  grade,2  (d) v tabeli 2. Skupna prevožena razdalja za celoten nabor podatkov je 
bila d tot ¼ 139,7 km , vsi pozitivni interpolirani in izravnani razredi cesta pa so merili 516 m. Pozitivno skupno 
pove čanje nadmorske višine je torej znašalo 516 * 100 / 139,7 = 370 m / 100 km.  
Tabela 1  
Popravek podatkov o trenutni nadmorski višini vozila  
čas 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] SKK. d 
[m] 
0 0,00  122,7  129,0  122,7  122,7  0,0  0,0  
1 0,00  122,8  129,0  122,8  122,7  0,0  0,0  
2 0,00  –  129,1  123,6  122,7  0,0  0,0  
3 0,00  –  129,2  124,3  122,7  0,0  0,0  
4 0,00  125,1  129,0  125,1  122,7  0,0  0,0  
… …  …  …  …  …  …  …SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/187
 
čas 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] SKK. d 
[m] 
18 0,00  120,2  129,4  120,2  120,2  0,0  0,0  
19 0,32  120,2  129,4  120,2  120,2  0,1  0,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31  120,9  132,7  120,9  120,9  6,8  117,9  
38 28,18  121,2  133,0  121,2  121,2  7,8  125,7  
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52  121,4  131,9  121,4  121,4  3,8  193,4  
47 38,48  120,7  131,5  120,7  120,7  10,7  204,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67  119,8  125,2  119,8  119,8  11,9  308,4  
57 41,70  119,7  124,8  119,7  119,7  11,6  320,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
110  10,95  125,2  132,2  125,2  125,2  3,0  509,0  
111  11,75  100,8  132,3  100,8  125,2  3,3  512,2  
112  13,52  0,0  132,4  132,4  125,2  3,8  516,0  
113  14,01  0,0  132,5  132,5  132,5  3,9  519,9  
114  13,36  24,30  132,6  132,6  132,6  3,7  523,6  
… …  …  …  …  …  …  
149  39,93  123,6  129,6  123,6  123,6  11,1  719,2  
150  39,61  123,4  129,5  123,4  123,4  11,0  730,2  
… …  …  …  …  …  …  
157  14,81  121,3  126,1  121,3  121,3  4,1  792,1  
158  14,19  121,2  126,2  121,2  121,2  3,9  796,1  
159  10,00  128,5  126,1  128,5  121,2  2,8  798,8  
160  4,10  130,6  126,0  130,6  121,2  1,2  800,0  
— ozna čuje podatkovne vrzeli  
Tabela 2  
Izra čun naklona ceste  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …SL L 175/188 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  
Slika 2  
Učinek preverjanja in popravljanja podatkov – profil nadmorske višine, izmerjen s sistemom GPS,  h GPS (t), 
profil nadmorske višine, dolo čen s topografsko karto,  h map (t), profil nadmorske višine, dolo čen po 
pregledu in na čelnem preverjanju kakovosti podatkov,  h(t) , in popravek  h corr (t)podatkov iz tabele 1.
SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/189
 
Slika 3  
Primerjava med popravljenim profilom nadmorske višine  h  corr (t) ter izravnano in interpolirano 
nadmorsko višino  h int,sm,1
  
Tabela 2  
Izra čun pozitivnega pove čanja nadmorske višine  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152SL L 175/190 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dodatek 8  
Zahteve za izmenjavo podatkov in poro čanje  
1. UVOD  
V tem dodatku so opisane zahteve za izmenjavo podatkov med merilnimi sistemi in programsko opremo za 
ocenjevanje podatkov ter za poro čanje in izmenjavo vmesnih in kon čnih rezultatov po izvedbi ocenjevanja 
podatkov.  
Pri izmenjavi in poro čanju obveznih in neobveznih parametrov se upoštevajo zahteve iz to čke 3.2 Dodatka 1. 
Podatki, navedeni v datotekah za izmenjavo in poro čanje, iz to čke 3, se poro čajo, da se zagotovi popolna 
sledljivost kon čnih rezultatov.  
2. SIMBOLI, PARAMETRI IN ENOTE  
a 1 — koeficient zna čilne krivulje CO  2 
b 1 — koeficient zna čilne krivulje CO  2 
a 2 — koeficient zna čilne krivulje CO  2 
b 2 — koeficient zna čilne krivulje CO  2 
k 11 — koeficient funkcije tehtanja  
k 12 — koeficient funkcije tehtanja  
k 21 — koeficient funkcije tehtanja  
k 22 — koeficient funkcije tehtanja  
tol 1 — primarno dovoljeno odstopanje  
tol 2 — sekundarno dovoljeno odstopanje  
ðv · a pos Þ kÄ ½95â — 95. percentil zmnožka hitrosti vozila pri vsakem pozitivnem pospešku, ve čjem od 0,1 m/s  2 , 
med mestno, izvenmestno in avtocestno vožnjo [m  2 /s 3 ali W/kg]  
RPA  K — relativni pozitivni pospešek za mestno, izvenmestno in avtocestno vožnjo [m/s  2 ali kWs/ 
(kg * km)]  
3. OBLIKA ZAPISA ZA IZMENJAVO PODATKOV IN PORO ČANJE  
3.1. Splošno  
Vrednosti emisij in drugi pomembni parametri se poro čajo in izmenjujejo v podatkovni datoteki csv. Vrednosti 
parametrov so lo čene z vejico, koda ASCII #h2C. Decimalno lo čilo številskih vrednosti je pika, koda ASCII #h2E. 
Vrstice so zaklju čene s prehodom v novo vrstico, koda ASCII #h0D. Lo čila tiso čic se ne uporabljajo.  
3.2. Izmenjava podatkov  
Podatki se med merilnimi sistemi in programsko opremo za ocenjevanje podatkov izmenjujejo s standardizirano 
datoteko za poro čanje, ki vsebuje minimalni nabor obveznih in neobveznih parametrov. Datoteka za izmenjavo 
podatkov je zgrajena na naslednji na čin: prvih 195 vrstic je rezerviranih za glavo, v kateri so posebne informacije o 
npr. preskusnih pogojih, identiteti in umerjanju opreme PEMS (tabela 1). Vrstice 198–200 vsebujejo oznake in 
enote parametrov. Vrstica 201 in vse naslednje podatkovne vrstice sestavljajo telo datoteke za izmenjavo podatkov 
in vrednosti parametrov za poro čanje (tabela 2). Telo datoteke za izmenjavo podatkov vsebuje najmanj toliko 
podatkovnih vrstic, kot znaša trajanje preskusa v sekundah, pomnoženo s frekvenco zapisovanja v hercih.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/191
 
3.3. Vmesni in kon čni rezultati  
Zbirne parametre vmesnih rezultatov je treba zabeležiti in strukturirati, kot je navedeno v tabeli 3. Informacije v 
tabeli 3 se pridobijo pred uporabo metod za ocenjevanje podatkov iz dodatkov 5 in 6.  
Proizvajalec vozila zapiše rezultate obeh metod za ocenjevanje podatkov v lo čene datoteke. Rezultati ocenjevanja 
podatkov z metodo iz Dodatka 5 se poro čajo v skladu s tabelami 4, 5 in 6. Rezultati ocenjevanja podatkov z 
metodo iz Dodatka 6 se poro čajo v skladu s tabelami 7, 8 in 9. Glava datoteke za poro čanje podatkov je 
sestavljena iz treh delov. Prvih 95 vrstic je rezerviranih za posebne informacije o nastavitvah metode za ocenje ­
vanje podatkov. V vrsticah 101–195 se poro čajo rezultati metode za ocenjevanje podatkov. Vrstice 201–490 so 
rezervirane za poro čanje kon čnih rezultatov emisij. Vrstica 501 in vse naslednje podatkovne vrstice sestavljajo telo 
datoteke za poro čanje podatkov in vsebujejo podrobne rezultate ocenjevanja podatkov.  
4. TABELE ZA TEHNI ČNO PORO ČANJE  
4.1. Izmenjava podatkov  
Tabela 1  
Glava datoteke za izmenjavo podatkov  
Vrstica  Parameter  Opis/enota  
1 ID PRESKUSA  [koda]  
2 datum preskusa  [dan.mesec.leto]  
3 organizacija, ki nadzoruje preskus  [naziv organizacije]  
4 lokacija preskusa  [mesto, država]  
5 oseba, ki nadzoruje preskus  [ime glavnega nadzornika]  
6 voznik vozila  [ime voznika]  
7 tip vozila  [naziv vozila]  
8 proizvajalec vozila  [naziv]  
9 modelno leto vozila  [leto]  
10 ID vozila  [koda VIN]  
11 vrednost na števcu prevožene poti na za četku 
preskusa  [km]  
12 vrednost na števcu prevožene poti na koncu 
preskusa  [km]  
13 kategorija vozila  [kategorija]  
14 mejna vrednost emisij za homologacijo  [Euro X]  
15 Tip motorja  [npr. s prisilnim vžigom, s kompresijskim 
vžigom]  
16 nazivna mo č motorja  [kW]  
17 najve čji navor  [Nm]  
18 delovna prostornina motorja  [ccm]  
19 menjalnik  [npr. ro čni, avtomatski]  
20 število prestav za vožnjo naprej  [#]SL L 175/192 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Vrstica  Parameter  Opis/enota  
21 gorivo  [npr. bencin, dizelsko gorivo]  
22 mazivo  [oznaka izdelka]  
23 velikost pnevmatik  [širina/višina/premer platiš ča] 
24 tlak v pnevmatikah na sprednji in zadnji osi  [bar; bar]  
25 W  parametri cestne obremenitve WLTP  [F  0 , F 1 , F 2 ] 
25 N  parametri cestne obremenitve NEDC  [F  0 , F 1 , F 2 ], 
26 ciklus homologacijskega preskusa  [NEDC, WLTC]  
27 emisije CO  2 za homologacijo  [g/km]  
28 emisije CO  2 v nizkem na činu WLTC  [g/km]  
29 emisije CO  2 v srednjem na činu WLTC  [g/km]  
30 emisije CO  2 v visokem na činu WLTC  [g/km]  
31 emisije CO  2 v zelo visokem na činu WLTC  [g/km]  
32 preskusna masa vozila (  1 ) [kg;% (  2 )] 
33 proizvajalec prenosnega sistema za merjenje 
emisij (PEMS)  [naziv]  
34 tip prenosnega sistema za merjenje emisij  [naziv prenosnega sistema za merjenje emisij]  
35 serijska številka prenosnega sistema za 
merjenje emisij  [številka]  
36 napajanje prenosnega sistema za merjenje 
emisij  [npr. tip baterije]  
37 proizvajalec analizatorja plinov  [naziv]  
38 tip analizatorja plinov  [tip]  
39 serijska številka analizatorja plinov  [številka]  
40–50 (  3 ) …  …  
51 proizvajalec merilnika masnega pretoka 
izpušnih plinov (EFM) (  4 ) [naziv]  
52 tip tipala merilnika masnega pretoka izpušnih 
plinov (  4 ) [princip delovanja]  
53 serijska številka merilnika masnega pretoka 
izpušnih plinov (  4 ) [številka]  
54 vir masnega pretoka izpušnih plinov  [merilnik masnega pretoka izpušnih plinov/ 
krmilna enota motorja (ECU)/tipalo]  
55 tipalo zra čnega tlaka  [tip, proizvajalec]  
56 datum preskusa  [dan.mesec.leto]  
57 čas za četka postopka pred preskusom  [u:min]  
58 čas za četka vožnje  [u:min]  
59 čas za četka postopka po preskusu  [u:min]  
60 čas konca postopka pred preskusom  [u:min]  
61 čas konca vožnje  [u:min]SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/193
 
Vrstica  Parameter  Opis/enota  
62 čas konca postopka po preskusu  [u:min]  
63–70 (  5 ) …  …  
71 časovno popravljanje: premik THC  [s]  
72 časovno popravljanje: premik CH  4 [s] 
73 časovno popravljanje: premik NMHC  [s]  
74 časovno popravljanje: premik O  2 [s] 
75 časovno popravljanje: premik PN  [s]  
76 časovno popravljanje: premik CO  [s]  
77 časovno popravljanje: premik CO  2 [s] 
78 časovno popravljanje: premik NO  [s]  
79 časovno popravljanje: premik NO  2 [s] 
80 časovno popravljanje: premik masnega pretoka 
izpušnih plinov  [s] 
81 razponska referen čna vrednost THC  [ppm]  
82 razponska referen čna vrednost CH  4 [ppm]  
83 razponska referen čna vrednost NMHC  [ppm]  
84 razponska referen čna vrednost O  2 [%] 
85 razponska referen čna vrednost PN  [#]  
86 razponska referen čna vrednost CO  [ppm]  
87 razponska referen čna vrednost CO  2 [%] 
88 razponska referen čna vrednost NO  [ppm]  
89 razponska referen čna vrednost NO  2 [ppm]  
90-95 (  5 ) …  …  
96 ni čelni odziv pred preskusom, THC  [ppm]  
97 ni čelni odziv pred preskusom, CH  4 [ppm]  
98 ni čelni odziv pred preskusom, NMHC  [ppm]  
99 ni čelni odziv pred preskusom, O  2 [%] 
100  ni čelni odziv pred preskusom, PN  [#]  
101  ni čelni odziv pred preskusom, CO  [ppm]  
102  ni čelni odziv pred preskusom, CO  2 [%] 
103  ni čelni odziv pred preskusom, NO  [ppm]  
104  ni čelni odziv pred preskusom, NO  2 [ppm]  
105  razponski odziv pred preskusom, THC  [ppm]  
106  razponski odziv pred preskusom, CH  4 [ppm]SL L 175/194 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Vrstica  Parameter  Opis/enota  
107  razponski odziv pred preskusom, NMHC  [ppm]  
108  razponski odziv pred preskusom, O  2 [%] 
109  razponski odziv pred preskusom, PN  [#]  
110  razponski odziv pred preskusom, CO  [ppm]  
111  razponski odziv pred preskusom, CO  2 [%] 
112  razponski odziv pred preskusom, NO  [ppm]  
113  razponski odziv pred preskusom, NO  2 [ppm]  
114  ni čelni odziv po preskusu, THC  [ppm]  
115  ni čelni odziv po preskusu, CH  4 [ppm]  
116  ni čelni odziv po preskusu, NMHC  [ppm]  
117  ni čelni odziv po preskusu, O  2 [%] 
118  ni čelni odziv po preskusu, PN  [#]  
119  ni čelni odziv po preskusu, CO  [ppm]  
120  ni čelni odziv po preskusu, CO  2 [%] 
121  ni čelni odziv po preskusu, NO  [ppm]  
122  ni čelni odziv po preskusu, NO  2 [ppm]  
123  razponski odziv po preskusu, THC  [ppm]  
124  razponski odziv po preskusu, CH  4 [ppm]  
125  razponski odziv po preskusu, NMHC  [ppm]  
126  razponski odziv po preskusu, O  2 [%] 
127  razponski odziv po preskusu, PN  [#]  
128  razponski odziv po preskusu, CO  [ppm]  
129  razponski odziv po preskusu, CO  2 [%] 
130  razponski odziv po preskusu, NO  [ppm]  
131  razponski odziv po preskusu, NO  2 [ppm]  
132  validacija PEMS – rezultati THC  [mg/km;%] (  6 ) 
133  validacija PEMS – rezultati CH  4 [mg/km;%] (  6 ) 
134  validacija PEMS – rezultati NMHC  [mg/km;%] (  6 ) 
135  validacija PEMS – rezultati PN  [#/km;%] (  6 ) 
136  validacija PEMS – rezultati CO  [mg/km;%] (  6 )SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/195
 
Vrstica  Parameter  Opis/enota  
137  validacija PEMS – rezultati CO  2 [g/km;%] (  6 ) 
138  validacija PEMS – rezultati NO  X [mg/km;%] (  6 ) 
… (  7 ) … (  7 ) … (  7 ) 
( 1 ) Masa vozila pri preskusu na cesti, vklju čno z maso voznika in vseh sestavnih delov prenosnega sistema za merjenje emisij 
(PEMS). 
( 2 ) Odstotek prikazuje odstopanje od najve čje dovoljene mase vozila. 
( 3 ) Ozna čba mesta za dodatne informacije o proizvajalcu in serijski številki analizatorja, če se uporablja ve č analizatorjev. Število 
rezerviranih vrstic je samo okvirno; v zaklju čeni datoteki za poro čanje podatkov ne sme biti praznih vrstic. 
( 4 ) Obvezno, če je masni pretok izpušnih plinov dolo čen z merilnikom masnega pretoka izpušnih plinov. 
( 5 ) Po potrebi je tukaj mogo če dodati dodatne informacije. 
( 6 ) Validacija PEMS je neobvezna; s PEMS se merijo emisije za dolo čeno razdaljo; odstotek prikazuje odstopanje od laboratorijske 
reference. 
( 7 ) Za opredelitev in ozna čitev preskusa je mogo če dodati dodatne parametre do vrstice 195.  
Tabela 2  
Telo datoteke za izmenjavo podatkov; vrstice in stolpci te tabele se prenesejo v telo datoteke za 
izmenjavo podatkov  
Vrstica  198  199 (  1 ) 200  201  
čas vožnja  [s]  (  2 ) 
hitrost vozila (  3 ) tipalo  [km/h]  (  2 ) 
hitrost vozila (  3 ) GPS  [km/h]  (  2 ) 
hitrost vozila (  3 ) ECU  [km/h]  (  2 ) 
zemljepisna širina  GPS  [st:min:s]  (  2 ) 
zemljepisna dolžina  GPS  [st:min:s]  (  2 ) 
nadmorska višina (  3 ) GPS  [m]  (  2 ) 
nadmorska višina (  3 ) tipalo  [m]  (  2 ) 
tlak okolice  tipalo  [kPa]  (  2 ) 
temperatura okolice  tipalo  [K]  (  2 ) 
vlažnost okolice  tipalo  [g/kg; %]  (  2 ) 
koncentracija THC  analizator  [ppm]  (  2 ) 
koncentracija CH  4 analizator  [ppm]  (  2 ) 
koncentracija NMHC  analizator  [ppm]  (  2 ) 
koncentracija CO  analizator  [ppm]  (  2 ) 
koncentracija CO  2 analizator  [ppm]  (  2 ) 
koncentracija NO  X analizator  [ppm]  (  2 ) 
koncentracija NO  analizator  [ppm]  (  2 ) 
koncentracija NO  2 analizator  [ppm]  (  2 ) 
koncentracija O  2 analizator  [ppm]  (  2 ) 
koncentracija PN  analizator  [#/m  3 ] (  2 ) 
masni pretok izpušnih plinov  EFM  [kg/s]  (  2 )SL L 175/196 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Vrstica  198  199 (  1 ) 200  201  
merilnik masnega pretoka 
izpušnih plinov (EFM)  EFM  [K]  (  2 ) 
masni pretok izpušnih plinov  tipalo  [kg/s]  (  2 ) 
masni pretok izpušnih plinov  ECU  [kg/s]  (  2 ) 
masa THC  analizator  [g/s]  (  2 ) 
masa CH  4 analizator  [g/s]  (  2 ) 
masa NMHC  analizator  [g/s]  (  2 ) 
masa CO  analizator  [g/s]  (  2 ) 
masa CO  2 analizator  [g/s]  (  2 ) 
masa NO  X analizator  [g/s]  (  2 ) 
masa NO  analizator  [g/s]  (  2 ) 
masa NO  2 analizator  [g/s]  (  2 ) 
masa O  2 analizator  [g/s]  (  2 ) 
PN analizator  [#/s]  (  2 ) 
merjenje plinov aktivno  prenosni sistem za 
merjenje emisij  [aktivno (1); neaktivno (0); 
napaka (> 1)]  ( 2 ) 
vrtilna frekvenca motorja  ECU  [vrt/min]  (  2 ) 
navor motorja  ECU  [Nm]  (  2 ) 
navor na gnani osi  tipalo  [Nm]  (  2 ) 
vrtilna hitrost kolesa  tipalo  [rad/s]  (  2 ) 
pretok goriva  ECU  [g/s]  (  2 ) 
pretok goriva motorja  ECU  [g/s]  (  2 ) 
pretok polnilnega zraka 
motorja  ECU  [g/s]  (  2 ) 
temperatura hladilne teko čine ECU  [K]  (  2 ) 
temperatura olja  ECU  [K]  (  2 ) 
stanje regeneracije  ECU  –  (  2 ) 
položaj pedala  ECU  [%]  (  2 ) 
stanje vozila  ECU  [napaka (1); normalno (0)]  (  2 ) 
odstotek navora  ECU  [%]  (  2 ) 
odstotek tornega navora  ECU  [%]  (  2 ) 
stanje napolnjenosti  ECU  [%]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Ta stolpec se lahko izpusti, če je vir parametra del oznake v stolpcu 198. 
( 2 ) Dejanske vrednosti za vklju čitev od vrstice 201 naprej do konca podatkov. 
( 3 ) Dolo či se z najmanj eno metodo. 
( 4 ) Za opredelitev vozila in preskusnih pogojev je mogo če dodati dodatne parametre.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/197
 
4.2. Vmesni in kon čni rezultati  
4.2.1.  Vmesni rezultati  
Tabela 3  
Datoteka za poro čanje št. 1 – Zbirni parametri vmesnih rezultatov  
Vrstica  Parameter  Opis/enota  
1 celotna prevožena razdalja  [km]  
2 celotno trajanje vožnje  [u:min:s]  
3 skupni čas postankov  [min:s]  
4 povpre čna hitrost vožnje  [km/h]  
5 najve čja hitrost vožnje  [km/h]  
6 nadmorska višina na za četku vožnje  [m nadmorske višine]  
7 nadmorska višina na koncu vožnje  [m nadmorske višine]  
8 skupno pove čanje nadmorske višine med 
vožnjo  [m/100 km]  
6 povpre čna koncentracija THC  [ppm]  
7 povpre čna koncentracija CH  4 [ppm]  
8 povpre čna koncentracija NMHC  [ppm]  
9 povpre čna koncentracija CO  [ppm]  
10 povpre čna koncentracija CO  2 [ppm]  
11 povpre čna koncentracija NO  X [ppm]  
12 povpre čna koncentracija PN  [#/m  3 ] 
13 povpre čni masni pretok izpušnih plinov  [kg/s]  
14 povpre čna temperatura izpušnih plinov  [K]  
15 najvišja temperatura izpušnih plinov  [K]  
16 skupna masa THC  [g]  
17 skupna masa CH  4 [g] 
18 skupna masa NMHC  [g]  
19 skupna masa CO  [g]  
20 skupna masa CO  2 [g] 
21 skupna masa NO  X [g] 
22 skupno število PN  [#]  
23 emisije THC celotne vožnje  [mg/km]  
24 emisije CH  4 celotne vožnje  [mg/km]  
25 emisije NMHC celotne vožnje  [mg/km]  
26 emisije CO celotne vožnje  [mg/km]SL L 175/198 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Vrstica  Parameter  Opis/enota  
27 emisije CO  2 celotne vožnje  [g/km]  
28 emisije NO  X celotne vožnje  [mg/km]  
29 emisije PN celotne vožnje  [#/km]  
30 razdalja mestnega dela  [km]  
31 trajanje mestnega dela  [u:min:s]  
32 čas postankov v mestnem delu  [min:s]  
33 povpre čna hitrost mestnega dela  [km/h]  
34 najve čja hitrost mestnega dela  [km/h]  
38 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = mestni del  [m  2 /s 3 ] 
39 RPA  k , k = mestni del  [m/s  2 ] 
40 Skupno pove čanje nadmorske višine  [m/100 km]  
41 povpre čna koncentracija THC mestnega dela  [ppm]  
42 povpre čna koncentracija CH  4 mestnega dela  [ppm]  
43 povpre čna koncentracija NMHC mestnega dela  [ppm]  
44 povpre čna koncentracija CO mestnega dela  [ppm]  
45 povpre čna koncentracija CO  2 mestnega dela  [ppm]  
46 povpre čna koncentracija NO  X mestnega dela  [ppm]  
47 povpre čna koncentracija PN mestnega dela  [#/m  3 ] 
48 povpre čni masni pretok izpušnih plinov mest ­
nega dela  [kg/s]  
49 povpre čna temperatura izpušnih plinov mest ­
nega dela  [K] 
50 najvišja temperatura izpušnih plinov mestnega 
dela  [K] 
51 skupna masa THC mestnega dela  [g]  
52 skupna masa CH  4 mestnega dela  [g]  
53 skupna masa NMHC mestnega dela  [g]  
54 skupna masa CO mestnega dela  [g]  
55 skupna masa CO  2 mestnega dela  [g]  
56 skupna masa NO  X mestnega dela  [g]  
57 skupno število PN mestnega dela  [#]  
58 emisije THC mestnega dela  [mg/km]  
59 emisije CH  4 mestnega dela  [mg/km]  
60 emisije NMHC mestnega dela  [mg/km]  
61 emisije CO mestnega dela  [mg/km]  
62 emisije CO  2 mestnega dela  [g/km]SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/199
 
Vrstica  Parameter  Opis/enota  
63 emisije NO  X mestnega dela  [mg/km]  
64 emisije PN mestnega dela  [#/km]  
65 razdalja izvenmestnega dela  [km]  
66 trajanje izvenmestnega dela  [u:min:s]  
67 čas postankov v izvenmestnem delu  [min:s]  
68 povpre čna hitrost izvenmestnega dela  [km/h]  
69 najve čja hitrost izvenmestnega dela  [km/h]  
70 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = izvenmestni del  [m  2 /s 3 ] 
71 RPA  k , k = izvenmestni del  [m/s  2 ] 
72 povpre čna koncentracija THC izvenmestnega 
dela  [ppm]  
73 povpre čna koncentracija CH  4 izvenmestnega 
dela  [ppm]  
74 povpre čna koncentracija NMHC izvenmest ­
nega dela  [ppm]  
75 povpre čna koncentracija CO izvenmestnega 
dela  [ppm]  
76 povpre čna koncentracija CO  2 izvenmestnega 
dela  [ppm]  
77 povpre čna koncentracija NO  X izvenmestnega 
dela  [ppm]  
78 povpre čna koncentracija PN izvenmestnega 
dela  [#/m  3 ] 
79 povpre čni masni pretok izpušnih plinov izven ­
mestnega dela  [kg/s]  
80 povpre čna temperatura izpušnih plinov izven ­
mestnega dela  [K] 
81 najvišja temperatura izpušnih plinov izven ­
mestnega dela  [K] 
82 skupna masa THC izvenmestnega dela  [g]  
83 skupna masa CH  4 izvenmestnega dela  [g]  
84 skupna masa NMHC izvenmestnega dela  [g]  
85 skupna masa CO izvenmestnega dela  [g]  
86 skupna masa CO  2 izvenmestnega dela  [g]  
87 skupna masa NO  X izvenmestnega dela  [g]  
88 skupno število PN izvenmestnega dela  [#]  
89 emisije THC izvenmestnega dela  [mg/km]  
90 emisije CH  4 izvenmestnega dela  [mg/km]  
91 emisije NMHC izvenmestnega dela  [mg/km]  
92 emisije CO izvenmestnega dela  [mg/km]  
93 emisije CO  2 izvenmestnega dela  [g/km]  
94 emisije NO  X izvenmestnega dela  [mg/km]  
95 emisije PN izvenmestnega dela  [#/km]SL L 175/200 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Vrstica  Parameter  Opis/enota  
96 razdalja avtocestnega dela  [km]  
97 trajanje avtocestnega dela  [u:min:s]  
98 čas postankov v avtocestnem delu  [min:s]  
99 povpre čna hitrost avtocestnega dela  [km/h]  
100  najve čja hitrost avtocestnega dela  [km/h]  
101 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = avtocestni del  [m  2 /s 3 ] 
102  RPA  k , k = avtocestni del  [m/s  2 ] 
103  povpre čna koncentracija THC avtocestnega 
dela  [ppm]  
104  povpre čna koncentracija CH  4 avtocestnega 
dela  [ppm]  
105  povpre čna koncentracija NMHC avtocestnega 
dela  [ppm]  
106  povpre čna koncentracija CO avtocestnega dela  [ppm]  
107  povpre čna koncentracija CO  2 avtocestnega 
dela  [ppm]  
108  povpre čna koncentracija NO  X avtocestnega 
dela  [ppm]  
109  povpre čna koncentracija PN avtocestnega dela  [#/m  3 ] 
110  povpre čni masni pretok izpušnih plinov avto ­
cestnega dela  [kg/s]  
111  povpre čna temperatura izpušnih plinov avto ­
cestnega dela  [K] 
112  najvišja temperatura izpušnih plinov avtocest ­
nega dela  [K] 
113  skupna masa THC avtocestnega dela  [g]  
114  skupna masa CH  4 avtocestnega dela  [g]  
115  skupna masa NMHC avtocestnega dela  [g]  
116  skupna masa CO avtocestnega dela  [g]  
117  skupna masa CO  2 avtocestnega dela  [g]  
118  skupna masa NO  X avtocestnega dela  [g]  
119  skupno število PN avtocestnega dela  [#]  
120  emisije THC avtocestnega dela  [mg/km]  
121  emisije CH  4 avtocestnega dela  [mg/km]  
122  emisije NMHC avtocestnega dela  [mg/km]  
123  emisije CO avtocestnega dela  [mg/km]  
124  emisije CO  2 avtocestnega dela  [g/km]  
125  emisije NO  X avtocestnega dela  [mg/km]  
126  emisije PN avtocestnega dela  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Za opredelitev dodatnih elementov je mogo če dodati parametre.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/201
 
4.2.2.  Rezultati ocenjevanja podatkov  
Tabela 4  
Glava datoteke za poro čanje št. 2 – Nastavitve izra čuna metode za ocenjevanje podatkov v skladu z 
Dodatkom 5  
Vrstica  Parameter  Enota  
1 referen čna masa CO  2 [g] 
2 koeficient  a 1 zna čilne krivulje CO  2 
3 koeficient  b 1 zna čilne krivulje CO  2 
4 koeficient  a 2 zna čilne krivulje CO  2 
5 koeficient  b 2 zna čilne krivulje CO  2 
6 koeficient  k 11 funkcije tehtanja  
7 koeficient  k 21 funkcije tehtanja  
8 koeficient  k 22 = k 12 funkcije tehtanja  
9 primarno dovoljeno odstopanje  tol  1 [%] 
10 sekundarno dovoljeno odstopanje  tol  2 [%] 
11 programska oprema za izra čun in razli čica (npr. EMROAD 5.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Za opredelitev nastavitev izra čuna je mogo če dodati parametre do vrstice 95.  
Tabela 5a  
Glava datoteke za poro čanje št. 2 – Rezultati metode za ocenjevanje podatkov v skladu z Dodatkom 5  
Vrstica  Parameter  Enota  
101  število oken  
102  število oken mestnega dela  
103  število oken izvenmestnega dela  
104  število oken avtocestnega dela  
105  delež oken mestnega dela  [%]  
106  delež oken izvenmestnega dela  [%]  
107  delež oken avtocestnega dela  [%]  
108  delež oken mestnega dela v skupnem število oken, ve čji 
od 15 %  (1 = da, 0 = ne)  
109  delež oken izvenmestnega dela v skupnem število oken, 
ve čji od 15 %  (1 = da, 0 = ne)  
110  delež oken avtocestnega dela v skupnem število oken, 
ve čji od 15 %  (1 = da, 0 = ne)SL L 175/202 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Vrstica  Parameter  Enota  
111  število oken v obmo čju ±  tol  1 
112  število oken mestnega dela v obmo čju ±  tol  1 
113  število oken izvenmestnega dela v obmo čju ±  tol  1 
114  število oken avtocestnega dela v obmo čju ±  tol  1 
115  število oken v obmo čju ±  tol  2 
116  število oken mestnega dela v obmo čju ±  tol  2 
117  število oken izvenmestnega dela v obmo čju ±  tol  2 
118  število oken avtocestnega dela v obmo čju ±  tol  2 
119  delež oken mestnega dela v obmo čju ±  tol  1 [%] 
120  delež oken izvenmestnega dela v obmo čju ±  tol  1 [%] 
121  delež oken avtocestnega dela v obmo čju ±  tol  1 [%] 
122  delež oken mestnega dela v obmo čju ±  tol  1 , ve čji od 50 %  (1 = da, 0 = ne)  
123  delež oken izvenmestnega dela v obmo čju ±  tol  1 , ve čji od 
50 %  (1 = da, 0 = ne)  
124  delež oken avtocestnega dela v obmo čju ±  tol  1 , ve čji od 
50 %  (1 = da, 0 = ne)  
125  povpre čen indeks resnosti vseh oken  [%]  
126  povpre čen indeks resnosti oken mestnega dela  [%]  
127  povpre čen indeks resnosti oken izvenmestnega dela  [%]  
128  povpre čen indeks resnosti oken avtocestnega dela  [%]  
129  tehtane emisije THC oken mestnega dela  [mg/km]  
130  tehtane emisije THC oken izvenmestnega dela  [mg/km]  
131  tehtane emisije THC oken avtocestnega dela  [mg/km]  
132  tehtane emisije CH  4 oken izvenmestnega dela  [mg/km]  
133  tehtane emisije CH  4 oken mestnega dela  [mg/km]  
134  tehtane emisije CH  4 oken avtocestnega dela  [mg/km]  
135  tehtane emisije NMHC oken mestnega dela  [mg/km]  
136  tehtane emisije NMHC oken izvenmestnega dela  [mg/km]  
137  tehtane emisije NMHC oken avtocestnega dela  [mg/km]  
138  tehtane emisije CO oken mestnega dela  [mg/km]  
139  tehtane emisije CO oken izvenmestnega dela  [mg/km]  
140  tehtane emisije CO oken avtocestnega dela  [mg/km]  
141  tehtane emisije NO  x oken mestnega dela  [mg/km]SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/203
 
Vrstica  Parameter  Enota  
142  tehtane emisije NO  x oken izvenmestnega dela  [mg/km]  
143  tehtane emisije NO  x oken avtocestnega dela  [mg/km]  
144  tehtane emisije NO oken mestnega dela  [mg/km]  
145  tehtane emisije NO oken izvenmestnega dela  [mg/km]  
146  tehtane emisije NO oken avtocestnega dela  [mg/km]  
147  tehtane emisije NO  2 oken mestnega dela  [mg/km]  
148  tehtane emisije NO  2 oken izvenmestnega dela  [mg/km]  
149  tehtane emisije NO  2 oken avtocestnega dela  [mg/km]  
150  tehtane emisije PN oken mestnega dela  [#/km]  
151  tehtane emisije PN oken izvenmestnega dela  [#/km]  
152  tehtane emisije PN oken avtocestnega dela  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Do vrstice 195 je mogo če dodati parametre.  
Tabela 5b  
Glava datoteke za poro čanje št. 2 – Kon čni rezultati emisij v skladu z Dodatkom 5  
Vrstica  Parameter  Enota  
201  celotna vožnja – emisije THC  [mg/km]  
202  celotna vožnja – emisije CH  4 [mg/km]  
203  celotna vožnja – emisije NMHC  [mg/km]  
204  celotna vožnja – emisije CO  [mg/km]  
205  celotna vožnja – emisije NO  x [mg/km]  
206  celotna vožnja – emisije PN  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Dodati je mogo če dodatne parametre.  
Tabela 6  
Telo datoteke za poro čanje št. 2 – Podrobni rezultati metode za ocenjevanje podatkov v skladu z 
Dodatkom 5; vrstice in stolpci te tabele se prenesejo v telo datoteke za poro čanje podatkov  
Vrstica  498  499  500  501  
čas za četka okna  [s]  (  1 ) 
čas konca okna  [s]  (  1 ) 
trajanje okna  [s]  (  1 )SL L 175/204 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Vrstica  498  499  500  501  
razdalja okna  vir (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = tipalo)  [km]  (  1 ) 
emisije THC okna  [g]  (  1 ) 
emisije CH  4 okna  [g]  (  1 ) 
emisije NMHC okna  [g]  (  1 ) 
emisije CO okna  [g]  (  1 ) 
emisije CO  2 okna  [g]  (  1 ) 
emisije NO  X okna  [g]  (  1 ) 
emisije NO okna  [g]  (  1 ) 
emisije NO  2 okna  [g]  (  1 ) 
emisije O  2 okna  [g]  (  1 ) 
emisije PN okna  [#]  (  1 ) 
emisije THC okna  [mg/km]  (  1 ) 
emisije CH  4 okna  [mg/km]  (  1 ) 
emisije NMHC okna  [mg/km]  (  1 ) 
emisije CO okna  [mg/km]  (  1 ) 
emisije CO  2 okna  [g/km]  (  1 ) 
emisije NO  X okna  [mg/km]  (  1 ) 
emisije NO okna  [mg/km]  (  1 ) 
emisije NO  2 okna  [mg/km]  (  1 ) 
emisije O  2 okna  [mg/km]  (  1 ) 
emisije PN okna  [#/km]  (  1 ) 
oddaljenost okna do zna čilne 
krivulje CO2  h j [%] (  1 ) 
faktor tehtanja okna  w j [–] (  1 ) 
povpre čna hitrost vozila okna  vir (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = tipalo)  [km/h]  (  1 ) 
… (  2 ) … (  2 ) … (  2 ) (  1 ), (  2 ) 
( 1 ) Dejanske vrednosti za vklju čitev od vrstice 501 do vrstice naprej do konca podatkov. 
( 2 ) Za opredelitev zna čilnosti okna je mogo če dodati dodatne parametre.  
Tabela 7  
Glava datoteke za poro čanje št. 3 – Nastavitve izra čuna metode za ocenjevanje podatkov v skladu z 
Dodatkom 6  
Vrstica  Parameter  Enota  
1 vir navora za mo č na kolesih  tipalo/ECU/‚Veline‘  
2 naklon Veline  [g/kWh]  
3 odsek Veline  [g/h]SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/205
 
Vrstica  Parameter  Enota  
4 trajanje drse čega povpre čja [s]  
5 referen čna hitrost za denormalizacijo ciljnega vzorca  [km/h]  
6 referen čni pospešek  [m/s  2 ] 
7 zahtevana mo č na pestu kolesa za vozilo pri referen čni 
hitrosti in pospešku  [kW]  
8 število razredov mo či, vklju čno z 90 % P  rated – 
9 razporeditev ciljnega vzorca  (raztegnjeno/skr čeno)  
10 programska oprema za izra čun in razli čica (npr. CLEAR 1.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Za opredelitev nastavitev izra čuna je mogo če dodati dodatne parametre do vrstice 95.  
Tabela 8a  
Glava datoteke za poro čanje št. 3 – Rezultati metode za ocenjevanje podatkov v skladu z Dodatkom 6  
Vrstica  Parameter  Enota  
101  pokritost razreda mo či (štetja > 5)  (1 = da, 0 = ne)  
102  normalnost razreda mo či (1 = da, 0 = ne)  
103  celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije THC  [g/s]  
104  celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije CH  4 [g/s]  
105  celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije NMHC  [g/s]  
106  celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije CO  [g/s]  
107  celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije CO  2 [g/s]  
108  celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije NO  X [g/s]  
109  celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije NO  [g/s]  
110  celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije NO  2 [g/s]  
111  celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije O  2 [g/s]  
112  celotna vožnja – tehtane povpre čne emisije PN  [#/s]  
113  celotna vožnja – tehtane povpre čna hitrost vozila  [km/h]  
114  mestni del – tehtane povpre čne emisije THC  [g/s]  
115  mestni del – tehtane povpre čne emisije CH  4 [g/s]  
116  mestni del – tehtane povpre čne emisije NMHC  [g/s]  
117  mestni del – tehtane povpre čne emisije CO  [g/s]  
118  mestni del – tehtane povpre čne emisije CO  2 [g/s]  
119  mestni del – tehtane povpre čne emisije NO  X [g/s]  
120  mestni del – tehtane povpre čne emisije NO  [g/s]SL L 175/206 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Vrstica  Parameter  Enota  
121  mestni del – tehtane povpre čne emisije NO  2 [g/s]  
122  mestni del – tehtane povpre čne emisije O  2 [g/s]  
123  mestni del – tehtane povpre čne emisije PN  [#/s]  
124  mestni del – tehtane povpre čna hitrost vozila  [km/h]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Do vrstice 195 je mogo če dodati dodatne parametre.  
Tabela 8b  
Glava datoteke za poro čanje št. 3 – Kon čni rezultati emisij v skladu z Dodatkom 6  
Vrstica  Parameter  Enota  
201  celotna vožnja – emisije THC  [mg/km]  
202  celotna vožnja – emisije CH  4 [mg/km]  
203  celotna vožnja – emisije NMHC  [mg/km]  
204  celotna vožnja – emisije CO  [mg/km]  
205  celotna vožnja – emisije NO  x [mg/km]  
206  celotna vožnja – emisije PN  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Dodati je mogo če dodatne parametre.  
Tabela 9  
Telo datoteke za poro čanje št. 3 – Podrobni rezultati metode za ocenjevanje podatkov v skladu z 
Dodatkom 6; vrstice in stolpci te tabele se prenesejo v telo datoteke za poro čanje podatkov  
Vrstica  498  499  500  501  
celotna vožnja – število razredov mo či ( 1 ) –  
celotna vožnja – spodnja meja razreda 
mo či ( 1 ) [kW]  
celotna vožnja – zgornja meja razreda 
mo či ( 1 ) [kW]  
celotna vožnja – uporabljen ciljni vzorec 
(porazdelitev) (  1 ) [%] (  2 ) 
celotna vožnja – pojavitev razreda 
mo či ( 1 ) – (  2 ) 
celotna vožnja – pokritost razreda mo či 
> 5 štetij (  1 ) – (1 = da, 0 = 
ne) (  2 ) 
celotna vožnja – normalnost razreda 
mo či ( 1 ) – (1 = da, 0 = 
ne) (  2 ) 
celotna vožnja – povpre čne emisije THC 
razreda mo či ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
celotna vožnja – povpre čne emisije CH  4 
razreda mo či ( 1 ) [g/s]  (  2 )SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/207
 
Vrstica  498  499  500  501  
celotna vožnja – povpre čne emisije 
NMHC razreda mo či ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
celotna vožnja – povpre čne emisije CO 
razreda mo či ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
celotna vožnja – povpre čne emisije CO  2 
razreda mo či ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
celotna vožnja – povpre čne emisije NO  X 
razreda mo či ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
celotna vožnja – povpre čne emisije NO 
razreda mo či ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
celotna vožnja – povpre čne emisije NO  2 
razreda mo či ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
celotna vožnja – povpre čne emisije O  2 
razreda mo či ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
celotna vožnja – povpre čne emisije PN 
razreda mo či ( 1 ) [#/s]  (  2 ) 
celotna vožnja – povpre čna hitrost vozila 
razreda mo či ( 1 ) vir (1 = GPS, 2 = 
ECU, 3 = tipalo)  [km/h]  (  2 ) 
mestna vožnja – število razredov mo či ( 1 ) –  
mestna vožnja – spodnja meja razreda 
mo či ( 1 ) [kW]  
mestna vožnja – zgornja meja razreda 
mo či ( 1 ) [kW]  
mestna vožnja – uporabljen ciljni vzorec 
(porazdelitev) (  1 ) [%] (  2 ) 
mestna vožnja – pojavitev razreda 
mo či ( 1 ) – (  2 ) 
mestna vožnja – pokritost razreda mo či 
> 5 štetij (  3 ) – (1 = da, 0 = 
ne) (  2 ) 
mestna vožnja – normalnost razreda 
mo či ( 1 ) – (1 = da, 0 = 
ne) (  2 ) 
mestna vožnja – povpre čne emisije THC 
razreda mo či ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
mestna vožnja – povpre čne emisije CH  4 
razreda mo či ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
mestna vožnja – povpre čne emisije 
NMHC razreda mo či ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
mestna vožnja – povpre čne emisije CO 
razreda mo či ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
mestna vožnja – povpre čne emisije CO  2 
razreda mo či ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
mestna vožnja – povpre čne emisije NO  X 
razreda mo či ( 1 ) [g/s]  (  2 )SL L 175/208 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Vrstica  498  499  500  501  
mestna vožnja – povpre čne emisije NO 
razreda mo či ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
mestna vožnja – povpre čne emisije NO  2 
razreda mo či ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
mestna vožnja – povpre čne emisije O  2 
razreda mo či ( 1 ) [g/s]  (  2 ) 
mestna vožnja – povpre čne emisije PN 
razreda mo či ( 1 ) [#/s]  (  2 ) 
mestna vožnja – povpre čna hitrost vozila 
razreda mo či ( 1 ) vir (1 = GPS, 2 = 
ECU, 3 = tipalo)  [km/h]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Rezultati, poro čani za vsak razred mo či, od razreda mo či št. 1 do razreda mo či, ki vklju čuje 90 % P  rated.  
( 2 ) Dejanske vrednosti za vklju čitev od vrstice 501 do vrstice naprej do konca podatkov. 
( 3 ) Rezultati, poro čani za vsak razred mo či, od razreda mo či št. 1 do razreda mo či št. 5. 
( 4 ) Dodati je mogo če dodatne parametre.  
4.3. Opis vozila in motorja  
Proizvajalec zagotovi opis vozila in motorja v skladu z Dodatkom 4 k Prilogi I.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/209
 
Dodatek 9  
Proizvajal čeva izjava o skladnosti
SL L 175/210 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
PRILOGA IV  
PODATKI O EMISIJAH, ZAHTEVANI PRI HOMOLOGACIJI ZA NAMENE TEHNI ČNEGA PREGLEDASL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/211
 
Dodatek 1  
MERJENJE EMISIJ OGLJIKOVEGA MONOKSIDA V PROSTEM TEKU MOTORJA  
(PRESKUS TIPA 2)  
1. UVOD  
1.1 Ta dodatek opisuje postopek za preskus tipa 2, pri katerem se izmerijo emisije ogljikovega monoksida pri prostem 
teku motorja (normalna in visoka vrtilna frekvenca).  
2. SPLOŠNE ZAHTEVE  
2.1 Splošne zahteve so navedene v oddelku 5.3.2 in odstavkih od 5.3.7.1 do 5.3.7.6 Pravilnika št. 83 UN/ECE z izjemo v 
oddelku 2.2.  
2.2 Tabela iz odstavka 5.3.7.5 Pravilnika št. 83 UN/ECE se razume kot tabela za preskus tipa 2 v oddelku 2.1 Dopolnila 
k Dodatku 4 k Prilogi I k tej uredbi.  
3. TEHNI ČNE ZAHTEVE  
3.1 Uporabljajo se tehni čne zahteve iz Priloge 5 k Pravilniku št. UN/ECE 83 z izjemami v oddelkih 3.2 in 3.3.  
3.2 Specifikacije referen čnih goriv iz odstavka 2.1 Priloge 5 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razumejo kot sklicevanje na 
ustrezne specifikacije referen čnih goriv iz Priloge IX k tej uredbi.  
3.3 Sklicevanje na preskus tipa I v odstavku 2.2.1 Priloge 5 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na 
preskus tipa 1 v Prilogi XXI k tej uredbi.SL L 175/212 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dodatek 2  
MERJENJE MOTNOSTI DIMA  
1. UVOD  
1.1 Ta dodatek opisuje zahteve za merjenje motnosti emisij izpušnih plinov.  
2. SIMBOL POPRAVLJENEGA ABSORPCIJSKEGA KOEFICIENTA  
2.1 Simbol popravljenega absorpcijskega koeficienta se namesti na vsako vozilo, ki ustreza tipu vozila, za katerega se 
uporablja ta preskus. Simbol ima obliko pravokotnika, ki obkroža številko, ki v m  –1 ozna čuje korigirani absorp ­
cijski koeficient, ugotovljen v času homologacije s preskusom pri prostem pospeševanju. Preskusna metoda je v 
oddelku 4.  
2.2 Simbol je jasno berljiv in neizbrisen. Pritrjen je na vidnem in lahko dostopnem mestu, čigar lokacija se dolo či v 
Dopolnilu k certifikatu o homologaciji, ki je prikazano v Dodatku 4 k Prilogi I.  
2.3 Slika IV.2.1 kaže primer simbola.  
Slika IV.2.1
  
Zgornji simbol kaže, da je popravljeni absorpcijski koeficient enak 1,30 m  –1 . 
3. SPECIFIKACIJE IN PRESKUSI  
3.1 Specifikacije in preskusi so navedeni v Delu III, oddelek 24 Pravilnika št. 24 (  1 ) UN/ECE, z izjemo postopkov iz 
oddelka 3.2.  
3.2 Sklicevanje na Prilogo 2 v odstavku 24.1 Pravilnika št. 24 UN/ECE se razume kot sklicevanje na Dodatek 4 k 
Prilogi I k tej uredbi.  
4. TEHNI ČNE ZAHTEVE  
4.1 Tehni čne zahteve so navedene v Prilogah 4, 5, 7, 8, 9 in 10 k Pravilniku št. 24 UN/ECE, z izjemami iz oddelkov 
4.2, 4.3 in 4.4.  
4.2 Preskus pri stalni vrtilni frekvenci motorja na krivulji pri polni obremenitvi  
4.2.1 Sklicevanje na Priloge 1 v odstavku 3.1 Priloge 4 k Pravilniku št. 24 UN/ECE se razume kot sklicevanje na Dodatek 
3 k Prilogi I k tej uredbi.  
4.2.2 Referen čno gorivo, iz odstavka 3.2 Priloge 4 k Pravilniku št. 24 UN/ECE, se razume kot sklicevanje na referen čno 
gorivo v Prilogi IX k tej uredbi, ki ustreza mejnim vrednostim emisij, glede na katere se vozilo homologira.  
4.3 Preskus pri prostem pospeševanju  
4.3.1 Sklicevanje na Tabelo 2 Priloge 2 v odstavku 2.2 Priloge 5 k Pravilniku št. 24 UN/ECE se razume kot sklicevanje 
na tabelo pod to čko 2.4.2.1 Dodatka 4 k Prilogi I k tej uredbi.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/213  
( 1 ) UL L 326, 24.11.2006
 4.3.2 Sklicevanje na odstavek 7.3 Priloge 1 v odstavku 2.3 Priloge 5 k Pravilniku št. 24 UN/ECE se šteje kot sklicevanje 
na Dodatek 3 k Prilogi I k tej uredbi.  
4.4 Metoda merjenja neto mo či motorjev s kompresijskim vžigom v skladu s pravilnikom ECE  
4.4.1 Sklicevanje na odstavek 7 Priloge 10 k Pravilniku 24 UN/ECE k „Dodatku k tej Prilogi“ in v odstavkih 7 in 8 
Priloge 10 k Pravilniku št. 24 UN/ECE k „Prilogi 1“ se razume kot sklicevanje na Dodatek 3 k Prilogi I k tej uredbi.SL L 175/214 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
PRILOGA V  
PREVERJANJE EMISIJ PLINOV IZ OKROVA RO ČIČNE GREDI  
(PRESKUS TIPA 3)  
1. UVOD  
1.1 Priloga opisuje postopek za preskus tipa 3, ki preverja izpuste plinov iz okrova ro čične gredi, iz oddelka 5.3.3 
Pravilnika št. 83 UN/ECE.  
2. SPLOŠNE ZAHTEVE  
2.1 Za izvedbo preskusa tipa 3 se uporabljajo splošne zahteve iz oddelkov 1 in 2 Priloge 6 k Pravilniku št. 83 UN/ECE z 
izjemami, opisanimi v to čkah 2.2 in 2.3.  
2.2 Sklicevanje na preskus tipa I v odstavku 2.1 Priloge 6 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na 
preskus tipa 1 v Prilogi XXI k tej uredbi.  
2.3 Uporabljajo se koeficienti cestne obremenitve za VL (razsuto, teko čina). Če nizki VL (razsuto, teko čina) ne obstaja, se 
upošteva cestno obremenitev za VH (razsuto, trdna snov).  
3. TEHNI ČNE ZAHTEVE  
3.1 Uporabljajo se tehni čne zahteve iz oddelkov 3 do 6 Priloge 6 k Pravilniku št. 83 UN/ECE z izjemami, opisanimi v 
to čki 3.2.  
3.2 Sklicevanje na preskus tipa I v odstavku 3.2 Priloge 6 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na 
preskus tipa 1 v Prilogi XXI k tej uredbi.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/215
 
PRILOGA VI  
DOLO ČITEV EMISIJ ZARADI IZHLAPEVANJA  
(PRESKUS TIPA 4)  
1. UVOD  
1.1 Ta priloga opisuje postopek za preskus tipa 4, s katerim se dolo čijo emisije ogljikovodikov zaradi izhlape ­
vanja iz gorivnih sistemov na vozilih z motorji s prisilnim vžigom.  
2. TEHNI ČNE ZAHTEVE  
2.1 Uvod  
Ta postopek obsega preskusni postopek za emisije izhlapevanja in dva dodatna preskusa, enega za staranje 
posode z aktivnim ogljem, kot je opisan v to čki 5.1, in enega za prepustnost sistema za shranjevanje goriva, 
kot je opisan v to čki 5.2.  
Preskus emisij zaradi izhlapevanja (slika VI.1) je namenjen dolo čanju emisij zaradi izhlapevanja ogljikovodi ­
kov, ki so posledica dnevnega nihanja temperatur, odstavitve segretega vozila med parkiranjem in mestne 
vožnje.  
2.2 Preskus emisij zaradi izhlapevanja je sestavljen iz:  
a) preskusne vožnje z mestnim voznim ciklom (del 1) in voznim ciklom izven naselja (del 2) voznim ciklom, 
ki ji sledita dva mestna (del 1) vozna cikla,  
b) dolo čitve izgube zaradi odstavitve segretega vozila,  
c) dolo čitve dnevnih izgub.  
Masne emisije ogljikovodikov iz izgub zaradi odstavitve segretega vozila in dnevnih izgub se prištejejo k 
faktorju prepustnosti, da bi dobili celoten rezultat preskusa.  
3. VOZILO IN GORIVO  
3.1 Vozilo  
3.1.1 Vozilo je v dobrem tehni čnem stanju in ima pred preskusom najmanj 3 000 prevoženih kilometrov. Zaradi 
dolo čitve emisij zaradi izhlapevanja se zapišejo prevoženi kilometri in starost vozila, ki se uporabi za 
certificiranje. Sistem za uravnavanje emisij zaradi izhlapevanja je priklju čen in v času preskusa pravilno deluje; 
posode z aktivnim ogljem so bile normalno uporabljane, torej niso bile izpostavljene premo čnemu izplako ­
vanju ali neobi čajni obremenitvi. Posode z aktivnim ogljem, starane v skladu s postopkom iz odstavka 5.1, se 
priklju čijo, kot je opisano v sliki VI.1.  
3.2 Gorivo  
3.2.1 Uporablja se referen čno gorivo tipa 1 E10 iz Priloge IX k tej uredbi. Za namene te uredbe referenca E10 
pomeni referen čno gorivo tipa 1, razen za namene staranja posod iz to čke 5.1.  
4. PRESKUSNA OPREMA ZA PRESKUS EMISIJ ZARADI IZHLAPEVANJA  
4.1 Dinamometer z valji  
Dinamometer z valji izpolnjuje zahteve iz Dodatka 1 k Prilogi 4a k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
4.2 Prostor za merjenje emisij zaradi izhlapevanja  
Prostor za merjenje emisij zaradi izhlapevanja izpolnjuje zahteve iz odstavka 4.2 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE.SL L 175/216 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Slika VI.1  
Dolo čitev emisij zaradi izhlapevanja  
Čas utekanja 3 000 km (brez odve čnega splakovanja/obremenitve)  
Uporaba staranih posod  
Čiščenje vozila s paro ( če je potrebno)  
Zmanjšanje ali odstranitev virov emisij iz ozadja, ki niso povezani z gorivi ( če je dogovorjeno)
  
Opombe : 
1. Uravnavanje emisij zaradi izhlapevanja – kot v odstavku 3.2 Priloge I.  
2. Emisije zaradi izpušnih plinov se lahko izmerijo med preskusno vožnjo tipa 1, vendar se ne uporabljajo za 
zakonodajne namene. Zakonodajni preskus emisij izpušnih plinov ostane lo čen. 
4.3 Analizni sistemi  
Analizni sistemi izpolnjujejo zahteve iz odstavka 4.3 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
4.4 Zapisovanje temperature  
Zapisovanje temperature izpolnjuje zahteve iz odstavka 4.5 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
4.5 Zapisovanje tlaka  
Zapisovanje tlaka izpolnjuje zahteve iz odstavka 4.6 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
4.6 Ventilatorji  
Ventilatorji izpolnjujejo zahteve iz odstavka 4.7 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
4.7 Plini  
Plini izpolnjujejo zahteve iz odstavka 4.8 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/217
 
4.8 Dodatna oprema  
Dodatna oprema izpolnjuje zahteve iz odstavka 4.9 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
5. PRESKUSNI POSTOPEK  
5.1 Staranje posod na preskusni mizi  
Pred preskusom pri odstavitvi segretega vozila in preskusom dnevnih izgub je potrebno staranje posod po 
postopku na sliki VI.2.  
Slika VI.2  
Postopek staranja posod na preskusni mizi
SL L 175/218 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
5.1.1 Temperaturni preskus  
V posebni temperaturni komori so posode izpostavljene cikli čnim spremembam temperature od – 15 °C do 
60 °C z najmanj tridesetminutno stabilizacijo pri – 15 °C in 60 °C. Vsak ciklus traja 210 minut, kot je 
prikazano na sliki 3. Temperaturni gradient je čim bližje 1 °C/min. Skozi posode ni prisilnega zra čnega toka.  
Ciklus se zaporedoma ponovi 50-krat. Skupaj ta preskus traja 175 ur.  
Slika VI.3  
Temperaturni ciklus
  
5.1.2 Preskus tresenja posode  
Po postopku temperaturnega staranja so posode izpostavljene tresenju vzdolž vertikalne osi, pri čemer so 
posode usmerjene tako kot v vozilu, kvadratni koren od G (Grms) (  1 ) > 1,5 m/s  2 pri frekvenci 30 ± 10 Hz. 
Preskus traja 12 ur.  
5.1.3 Preskus staranja posode z gorivom  
5.1.3.1 Staranje goriva s 300 cikli  
5.1.3.1.1 Po temperaturnem preskusu in preskusu tresenja se posode starajo z mešanico tržnega goriva tipa 1 E10 iz 
to čke 5.1.3.1.1.1, in dušika ali zraka s prostornino hlapov goriva 50 ± 15 %. Stopnja polnjenja hlapov goriva 
je 60 ± 20 g/h.  
Posode so obremenjene do ustreznega preboja. Preboj je trenutek, ko skupna koli čina oddanih ogljikovodikov 
doseže 2 grama. Alternativno se obremenitev lahko obravnava kot kon čana, ko ekvivalentna stopnja koncen ­
tracije na odprtini za zrak doseže 3 000 delcev na milijon.  
5.1.3.1.1.1 Tržno gorivo E10, ki se uporablja za ta preskus, v naslednjih to čkah izpolnjuje iste zahteve kot referen čno 
gorivo E10:  
gostota pri 15 °C,  
— parni tlak (DVPE),  
— destilacija (samo izhlapevanje),SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/219  
( 1 ) Grms: vrednost kvadratne sredine vibracijskega signala se izra čuna s kvadriranjem jakosti signala v vsaki to čki, izra čunom srednje 
vrednosti teh kvadratov jakosti in izra čunom kvadratnega korena srednje vrednosti. Dobljeno število je vrednost Grms.
 — analiza ogljikovodikov (samo benzen, nenasi čeni ogljikovodiki, aromati),  
— vsebnost kisika,  
— vsebnost etanola.  
5.1.3.1.2 Posode se izplakujejo v skladu s postopkom iz odstavka 5.1.3.8 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
Posoda se izplakuje od 5 minut do najve č 1 ure po obremenitvi.  
5.1.3.1.3 Koraki v postopku iz to čk 5.1.3.1.1 in 5.1.3.1.2 se ponovijo 50-krat, temu pa sledi meritev delovne 
zmogljivosti absorpcije butana (BWC), ki pomeni zmogljivost posode z aktivnim ogljem, da absorbira in 
desorbira butan iz suhega zraka pod dolo čenimi pogoji, in sicer v petih ciklih z butanom, kot je opisano v 
to čki 5.1.3.1.4. Staranje s hlapi goriva se nadaljuje, dokler ni doseženih 300 ciklov. Po 300 ciklih se opravi 
meritev BWC v petih ciklih z butanom iz to čke 5.1.3.1.4.  
5.1.3.1.4 Po 50 in 300 ciklih staranja z gorivom se opravi meritev BWC. Ta meritev obsega obremenitev posode v 
skladu z odstavkom 5.1.6.3 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE do preboja. Vrednost BWC se zapiše.  
Potem se posode izplakujejo v skladu s postopkom iz odstavka 5.1.3.8 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
Posoda se izplakuje od 5 minut do najve č 1 ure po obremenitvi.  
Korak obremenitve z butanom se ponovi petkrat. Vrednost BWC se zapiše po vsakem koraku obremenitve z 
butanom. Vrednost BWC  50 se izra čuna kot povpre čje petih vrednosti BWC in se zapiše.  
Skupaj se posode starajo s 300 cikli staranja z gorivom in 10 cikli z butanom ter se obravnavajo kot 
stabilizirane.  
5.1.3.2 Če posode zagotovijo dobavitelji, proizvajalci vnaprej obvestijo homologacijske organe, če želijo biti prisotni 
med katerim koli delom postopka staranja na lokaciji dobavitelja.  
5.1.3.3 Proizvajalec organu za homologacijo predloži poro čilo o preskusu z vsaj naslednjimi elementi:  
— vrsta aktivnega oglja,  
— stopnja obremenitve,  
— specifikacije goriva,  
— meritve BWC.  
5.2 Dolo čitev faktorja prepustnosti gorivnega sistema (slika VI.4)SL L 175/220 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Slika VI.4  
Dolo čitev faktorja prepustnosti
  
Izbere se reprezentativni sistem za shranjevanje goriva, ki se pritrdi na stojalo in za 20 tednov napolni z 
referen čnim gorivom E10 pri 40 °C +/– 2 °C. Sistem za shranjevanje goriva je na stojalu usmerjen podobno 
kot na vozilu.  
5.2.1 Posoda za gorivo se napolni s svežim referen čnim gorivom E10 pri temperaturi 18 °C ± 8 °C. Napolni se do 
40 +/–2 % nazivne zmogljivosti posode. Nato se stojalo, na katero je nameš čen sistem za gorivo, za tri tedne 
postavi v poseben in varovan prostor z nadzorovano temperaturo 40 °C +/–2 °C.  
5.2.2 Na koncu tretjega tedna se posoda za gorivo izprazni in ponovno napolni z referen čnim gorivom E10 pri 
temperaturi 18 °C ± 8 °C do 40 +/–2 % nazivne zmogljivosti posode.  
V roku 6 do 36 ur se pri temperaturi 20 °C ± 2 °C stojalo s sistemom za gorivo za zadnjih 6 ur postavi v 
komoro VT-SHED in za čne se 24-urni postopek za dolo čanje dnevnih izgub v skladu s postopkom iz 
odstavka 5.7. Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE. Sistem za gorivo se odzra čuje izven komore VT- 
SHED, da se izklju či možnost, da bi se emisije zaradi odzra čevanja posode za gorivo upoštevale kot prepuš ­ 
čanje. Izmerijo se emisije HC, vrednost pa se zabeleži kot HC  3W . 
5.2.3 Nato se stojalo, na katero je nameš čen sistem za gorivo, za preostalih 17 tednov ponovno postavi v poseben 
in varovan prostor z nadzorovano temperaturo 40 °C +/–2 °C.  
5.2.4 Na koncu sedemnajstega tedna se posoda za gorivo izprazni in ponovno napolni z referen čnim gorivom pri 
temperaturi 18 °C ± 8 °C do 40 ± 2 % nazivne zmogljivosti posode.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/221
 
V roku 6 do 36 ur se pri temperaturi 20 °C ± 2 °C stojalo s sistemom za gorivo za zadnjih 6 ur postavi v 
komoro VT-SHED in za čne se 24-urni postopek za dolo čanje dnevnih izgub v skladu s postopkom iz 
odstavka 5.7. Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE. Sistem za gorivo se odzra čuje izven komore VT- 
SHED, da se izklju či možnost, da bi se emisije zaradi odzra čevanja posode za gorivo upoštevale kot prepuš ­ 
čanje. Izmerijo se emisije HC, vrednost pa se zabeleži kot HC  20W . 
5.2.5 Faktor prepustnosti je razlika med HC  20W in HC  3W v g/24h, izražena s trimestnim številom.  
5.2.6 Če faktor prepustnosti dolo čijo dobavitelji, proizvajalci vnaprej obvestijo homologacijske organe, da želijo biti 
prisotni med preverjanjem na lokaciji dobavitelja.  
5.2.7 Proizvajalec homologacijskemu organu predloži poro čilo o preskusu z vsaj naslednjimi elementi:  
a) popoln opis preskušenega sistema za shranjevanje goriva, vklju čno z informacijami o tipu preskušenega 
posode za gorivo, ali je posoda za gorivo enoslojna ali ve čslojna, ter katere vrste materialov se uporabljajo 
za posodo za gorivo in druge dele sistema za shranjevanje goriva;  
b) srednje tedenske vrednosti temperature, pri katerih je potekalo staranje;  
c) vrednost HC, izmerjena v 3. tednu (HC  3W ); 
d) vrednost HC, izmerjena v 20. tednu (HC  20W ); 
e) ugotovljeni faktor prepustnosti (FP).  
5.2.8 Kot izjema pri to čkah od 5.2.1 do 5.2.7 se lahko proizvajalci, ki uporabljajo ve čslojne posode za gorivo, 
odlo čijo, da bodo namesto celotnega zgornjega merilnega postopka uporabili naslednji dodeljeni faktor 
prepustnosti (DFP):  
DFP ve čslojna posoda za gorivo = 120 mg/24h  
5.2.8.1 Kadar se proizvajalec odlo či, da bo uporabil dodeljeni faktor prepustnosti, homologacijskemu organu predloži 
izjavo, v kateri je jasno opredeljen tip posode za gorivo, in izjavo o vrstah uporabljenih materialov.  
5.3 Vrstni red meritev pri odstavitvi segretega vozila in meritev dnevnih izgub  
Vozilo se pripravi v skladu z odstavkoma 5.1.1 in 5.1.2 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE. Na zahtevo 
proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega organa se lahko viri emisij iz ozadja, ki niso povezani z gorivi, 
odstranijo ali zmanjšajo pred preskusom (npr. segrevanje pnevmatike ali vozila, odstranitev teko čine za 
čiščenje vetrobranskega stekla).  
5.3.1 Odstavitev vozila  
Vozilo se parkira za najmanj 12 ur in najve č 36 ur na obmo čje, ki je namenjeno odstavitvi. Temperatura 
motornega olja in hladilne teko čine na koncu obdobja doseže temperaturo obmo čja oziroma se nahaja 
znotraj pasu ± 3 °C.  
5.3.2 Izpuš čanje goriva in ponovno polnjenje  
Izpuš čanje goriva in ponovno polnjenje z njim poteka v skladu z odstavkom 5.1.7 Priloge 7 k Pravilniku 
št. 83 UN/ECE.  
5.3.3 Vožnja za predkondicioniranje  
V roku ene ure po izpustitvi goriva in ponovnem polnjenju z njim se vozilo postavi na dinamometer z valji, 
nato pa se z njim opravi vožnja skozi en vozni ciklus del 1 in dva vozna cikla del 2 tipa I v skladu s Prilogo 
4a k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
Emisije izpušnih plinov se pri tem ne vzor čijo.SL L 175/222 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
5.3.4 Odstavitev vozila  
V petih minutah od predkondicioniranja se vozilo parkira za najmanj 12 ur in najve č 36 ur na obmo čje, ki je 
namenjeno odstavitvi. Temperatura motornega olja in hladilne teko čine na koncu obdobja doseže tempera ­
turo obmo čja oziroma se nahaja znotraj pasu ± 3 °C.  
5.3.5 To čka preboja za posodo  
Posode, starane v skladu s postopkom iz odstavka 5.1, se obremenijo do to čke preboja v skladu s postopkom 
iz odstavka 5.1.4 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
5.3.6 Preskus na dinamometru  
5.3.6.1 V roku ene ure po obremenitvi posode se vozilo postavi na dinamometer z valji, nato pa se z njim opravi 
vožnja skozi en vozni ciklus del 1 in en vozni ciklus del 2 tipa I, in sicer v skladu s Prilogo 4a k Pravilniku 
št. 83 UN/ECE. Nato se motor ugasne. Pri tem je mogo če vzor čiti emisije izpušnih plinov, vendar se rezultati 
ne uporabijo za namen homologacije emisij zaradi izpušnih plinov.  
5.3.6.2 V dveh minutah od zaklju čka preskusne vožnje tipa I iz to čke 5.3.6.1 se z vozilom opravi dodatna vožnja za 
kondicioniranje, ki je sestavljena iz dveh preskusnih ciklov del 1 (vro č zagon) tipa I. Nato se motor ponovno 
ugasne. Pri tem ciklu ni treba vzor čiti emisij zaradi izpušnih plinov.  
5.3.7 Odstavitev segretega vozila  
Po preskusu na dinamometru se opravi preskus emisij zaradi izhlapevanja na odstavljenem segretem vozilu, in 
sicer v skladu z odstavkom 5.5 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE. Izgube pri odstavitvi segretega vozila se 
izra čunajo v skladu z odstavkom 6 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE in zapišejo kot M  HS . 
5.3.8 Odstavitev vozila  
Po preskusu emisij zaradi izhlapevanja na odstavljenem segretem vozilu se vozilo odstavi v skladu z 
odstavkom 5.6 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
5.3.9 Preskus dnevnih emisij  
5.3.9.1 Po odstavitvi se opravi prva štiriindvajseturna meritev dnevnih izgub v skladu z odstavkom 5.7 Priloge 7 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE. Emisije se izra čunajo v skladu z odstavkom 6 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE. 
Pridobljena vrednost se zapiše kot M  D1 . 
5.3.9.2 Po prvi štiriindvajseturni meritvi dnevnih izgub se opravi druga štiriindvajseturna meritev dnevnih izgub v 
skladu z odstavkom 5.7 Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE. Emisije se izra čunajo v skladu z odstavkom 6 
Priloge 7 k Pravilniku št. 83 UN/ECE. Pridobljena vrednost se zapiše kot M  D2 . 
5.3.10 Izra čun 
Rezultat M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF je pod mejno vrednostjo, opredeljeno v tabeli 3 Priloge I k Uredbi (ES) 
št. 715/2007.  
5.3.11 Proizvajalec homologacijskemu organu predloži poro čilo o preskusu z vsaj naslednjimi elementi:  
a) opis obdobij odstavitve vozila, skupaj s časom in srednjimi vrednostmi temperatur;  
b) opis uporabljene starane posode in sklic na pripadajo če poro čilo o staranju;  
c) srednja vrednost temperature med preskusom pri odstavljenem segretem vozilu;  
d) meritev med preskusom pri odstavljenem segretem vozilu, HSL;  
e) prva meritev dnevnih izgub, DL  prvi dan  ; 
f) druga meritev dnevnih izgub, DL  drugi dan  ; 
g) kon čni rezultat preskusa, izra čunan kot „M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF“.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/223
 
PRILOGA VII  
PREVERJANJE VZDRŽLJIVOSTI NAPRAV ZA URAVNAVANJE ONESNAŽEVANJA  
(PRESKUS TIPA 5)  
1. UVOD  
1.1 Ta Priloga opisuje preskuse za preverjanje vzdržljivosti naprav za uravnavanje onesnaževanja.  
2. SPLOŠNE ZAHTEVE  
2.1 Za izvedbo preskusa tipa 5 se uporabljajo tehni čne zahteve iz oddelka 5.3.6 Pravilnika št. 83 UN/ECE z izjemami v 
oddelkih 2.2 in 2.3.  
2.2 Tabela v odstavku 5.3.6.2 in besedilo v odstavku 5.3.6.4 Pravilnika št. 83 UN/ECE se razumeta kot sledi:  
Kategorija motorja  Dolo čeni faktorji poslabšanja  
CO THC  Neme ­
tanski 
ogljikovo ­
diki NO  x HC + NO  x Trdni delci  P  
Prisilni vžig  1,5  1,3  1,3  1,6  —  1,0  1,0  
Kompresijski vžig  Če dolo čeni faktorji poslabšanja za vozila z motorjem s kompresijskim vžigom 
niso na voljo, proizvajalci dolo čijo faktorje poslabšanja s postopki za preskus 
vzdržljivosti celotnega vozila ali preskus vzdržljivosti s staranjem na preskusni 
napravi.  
2.3 Sklicevanje na zahteve v odstavkih 5.3.1 in 8.2 v odstavku 5.3.6.5 Pravilnika št. 83 UN/ECE se razume kot 
sklicevanje na zahteve v Prilogi XXI in oddelku 4.2 Priloge I k tej uredbi med celotno življenjsko dobo vozila.  
2.4 Pred uporabo mejnih vrednosti emisij v Tabeli 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007 za oceno ustreznosti glede na 
zahteve v odstavku 5.3.6.5 Pravilnika št. 83 UN/ECE je treba izra čunati in aplicirati faktorje poslabšanja, kot je 
opisano v Tabeli A7/1 Podpriloge 7 in Tabeli A8/5 Podpriloge 8 k Prilogi XXI.  
3. TEHNI ČNE ZAHTEVE  
3.1 Uporabljajo se tehni čne zahteve in specifikacije iz oddelkov 1 do 7 in Dodatkov 1, 2 in 3 k Prilogi 9 k Pravilniku 
št. 83 UN/ECE z izjemami iz odstavkov od 3.2 do 3.10.  
3.2 Sklicevanje na Prilogo 2 v odstavku 1.5 Priloge 9 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na Dodatek 
4 k Prilogi I k tej uredbi.  
3.3 Sklicevanje na mejne vrednosti emisij v tabeli 1 v odstavku 1.6 Priloge 9 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot 
sklicevanje na mejne vrednosti emisij v tabeli 2 v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 715/2007.  
3.4 Sklicevanje na preskus tipa I v odstavku 2.3.1.7 Priloge 9 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na 
preskus tipa 1 v Prilogi XXI k tej uredbi.  
3.5 Sklicevanje na preskus tipa I v odstavku 2.3.2.6 Priloge 9 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na 
preskus tipa 1 v Prilogi XXI k tej uredbi.  
3.6 Sklicevanje na preskus tipa I v odstavku 3.1 Priloge 9 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na 
preskus tipa 1 v Prilogi XXI k tej uredbi.SL L 175/224 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.7 Sklicevanje na odstavek 5.3.1.4 v prvem oddelku odstavka 7 Priloge 9 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot 
sklicevanje na Tabelo 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007.  
3.8 Sklicevanje v odstavku 6.3.1.2 Priloge 9 k Pravilniku št. 83 UN/ECE na metode iz Dodatka 7 k Prilogi 4a se razume 
kot sklicevanje na Podprilogo 4 k Prilogi XXI k tej uredbi.  
3.9 Sklicevanje na odstavek 6.3.1.4 Priloge 9 k Pravilniku št. 83 UN/ECE na Prilogo 4a se šteje kot sklicevanje na 
Podprilogo 4 k Prilogi XXI k tej uredbi.  
3.10 Uporabljajo se koeficienti cestne obremenitve za VL (razsuto, teko čina). Če nizki VL (razsuto, teko čina) ne obstaja, 
se upošteva cestno obremenitev za VH (razsuto, trdna snov).SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/225
 
PRILOGA VIII  
PREVERJANJE POVPRE ČNIH EMISIJ PRI NIZKI TEMPERATURI OKOLICE  
(PRESKUS TIPA 6)  
1. UVOD  
1.1 Ta priloga opisuje zahtevano opremo in postopek za preskus tipa 6, da bi preverili emisije pri hladnih temperaturah.  
2. SPLOŠNE ZAHTEVE  
2.1 Za izvedbo preskusa tipa 6 se uporabljajo splošne zahteve iz oddelka 5.3.5 Pravilnika št. 83 UN/ECE z izjemami iz 
oddelka 2.2.  
2.2 Mejne vrednosti, navedene v odstavku 5.3.5.2 Pravilnika št. 83 UN/ECE, se nanašajo na mejne vrednosti iz tabele 4 v 
Prilogi 1 k Uredbi (ES) št. 715/2007.  
3. TEHNI ČNE ZAHTEVE  
3.1 Uporabljajo se tehni čne zahteve in specifikacije iz oddelkov 2 do 6 Priloge 8 k Pravilniku št. 83 UN/ECE z izjemami 
iz oddelka 3.2.  
3.2 Sklicevanje na odstavek 2 Priloge 10 v odstavku 3.4.1 Priloge 8 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot 
sklicevanje na oddelek B Priloge IX k tej uredbi.  
3.3 Uporabljajo se koeficienti cestne obremenitve za VL (razsuto, teko čina). Če nizki VL (razsuto, teko čina) ne obstaja, se 
upošteva cestno obremenitev za VH (razsuto, trdna snov).SL L 175/226 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
PRILOGA IX  
SPECIFIKACIJE REFEREN ČNIH GORIV  
A. REFEREN ČNA GORIVA  
1. Tehni čni podatki o gorivih za preskušanje vozil z motorjem s prisilnim vžigom  
Tip: Bencin (E10):  
Parameter  Enota  Mejne vrednosti (  1 ) 
Preskusna metoda  
Najmanj  Najve č 
Raziskovalno oktansko število (RON) (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Motorsko oktansko število (MON) (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Gostota pri 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Parni tlak (DVPE)  kPa  56,0  60,0  EN 13016-1  
Vsebnost vode  vol. %  0,05  EN 12937  
Izgled pri –7 °C  Prozoren in svetel  
Destilacija:  
— uparjeno pri 70 °C  vol. %  34,0  46,0  EN ISO 3405  
— uparjeno pri 100 °C  vol. %  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— uparjeno pri 150 °C  vol. %  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— kon čno vreliš če °C  170  195  EN ISO 3405  
Ostanek  vol. %  —  2,0  EN ISO 3405  
Analiza ogljikovodikov:  
— nenasi čeni ogljikovodiki  vol. %  6,0  13,0  EN 22854  
— aromati  vol. %  25,0  32,0  EN 22854  
— benzen  vol. %  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— nasi čene maš čobne kisline  vol. %  poro čilo EN 22854  
Razmerje ogljik/vodik  poro čilo 
Razmerje ogljik/kisik  poro čilo 
Indukcijsko obdobje (  4 ) minut  480  —  EN ISO 7536  
Vsebnost kisika (  5 ) % m/m  3,3  3,7  EN 22854  
Lepilo, izprano s topilom 
(vsebnost obstoje čega lepila)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Vsebnost žvepla (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/227
 
Parameter  Enota  Mejne vrednosti (  1 ) 
Preskusna metoda  
Najmanj  Najve č 
Korozija bakra, 3 ure, 50 °C  —  razred 1  EN ISO 2160  
Vsebnost svinca  mg/l  —  5  EN 237  
Vsebnost fosforja (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) vol. %  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri dolo čanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene dolo čbe 
standarda ISO 4259, „Naftni proizvodi – Dolo čanje in uporaba podatkov o natan čnosti v zvezi s preskusnimi metodami“, pri 
dolo čanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ni čelno vrednostjo; pri dolo čanju najve čje in 
najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehni čnih razlogov, proizvajalec 
goriv poskuša dose či ni čelno vrednost, kadar je dolo čena najve čja vrednost 2R, in povpre čno vrednost, kadar sta navedeni najve čja 
in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo dolo čbe standarda ISO 
4259. 
( 2 ) Pri izra čunu kon čnega rezultata v skladu s standardom EN 228:2008 se odšteje korekcijski faktor 0,2 za MON in RON. 
( 3 ) Pri izra čunu kon čnega rezultata v skladu s standardom EN 228:2008 se odšteje korekcijski faktor 0,2 za MON in RON. 
( 4 ) Gorivo lahko vsebuje antioksidante in deaktivatorje kovin, ki se obi čajno uporabljajo za stabiliziranje rafinerijskih bencinskih 
tokov, ne smejo pa se dodajati detergenti/disperzijska sredstva in topilna olja. 
( 5 ) Etanol je edina kisikova spojina, ki se namerno doda referen čnemu gorivu. Uporabljeni etanol je v skladu s standardom EN 15376. 
( 6 ) Zapiše se dejanska vsebnost žvepla v gorivu za preskus tipa 1. 
( 7 ) Temu referen čnemu gorivu se ne sme namerno dodajati spojin, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec. 
( 8 ) Etanol je edina kisikova spojina, ki se namerno doda referen čnemu gorivu. Uporabljeni etanol je v skladu s standardom EN 15376.  
( 2 ) Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj navedene lastnosti.  
Tip: Etanol (E85)  
Parameter  Enota  Mejne vrednosti (  1 ) 
Preskusna metoda (  2 ) 
Najmanj  Najve č 
Raziskovalno oktansko število (RON)  95  —  EN ISO 5164  
Motorsko oktansko število (MON)  85  —  EN ISO 5163  
Gostota pri 15 °C  kg/m  3 Poro čilo ISO 3675  
Parni tlak  kPa  40  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Vsebnost žvepla (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 EN 
ISO 20884  
Stabilnost oksidacije  minut  360  EN ISO 7536  
Vsebnost obstoje čega lepila (izprano s 
topilom)  mg/100 ml  —  5  EN-ISO 6246  
Videz se ugotavlja pri temperaturi 
okolice ali pri temperaturi 15 °C, kar je 
višje.  Prozoren in svetel, brez vidnih 
suspenzij ali usedlin onesnaževal.  Vizualni pregled  
Etanol in višji alkoholi (  5 ) vol. %  83  85  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Višji alkoholi (C  3 –C 8 ) vol. %  —  2  
Metanol  vol. %  0,5  
Bencin (  6 ) vol. %  Razlika  EN 228SL L 175/228 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Parameter  Enota  Mejne vrednosti (  1 ) 
Preskusna metoda (  2 ) 
Najmanj  Najve č 
Fosfor  mg/l  0,3 (  7 ) ASTM D 3231  
Vsebnost vode  vol. %  0,3  ASTM E 1064  
Vsebnost anorganskih kloridov  mg/l  1  ISO 6227  
pHe  6,5  9  ASTM D 6423  
Korozija bakrenega traku (3 h pri 
50 °C)  Ocena  Razred 1  EN ISO 2160  
Kislost (izražena kot ocetna kislina 
CH  3 COOH)  % (m/m)  —  0,005  ASTM D 1613  
(mg/l)  —  40  
Razmerje ogljik/vodik  poro čilo 
Delež ogljik/kisik  poro čilo 
( 1 ) Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri dolo čanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene dolo čbe 
standarda ISO 4259, „Naftni proizvodi – Dolo čanje in uporaba podatkov o natan čnosti v zvezi s preskusnimi metodami“, pri 
dolo čanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ni čelno vrednostjo; pri dolo čanju najve čje in 
najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehni čnih razlogov, proizvajalec 
goriv poskuša dose či ni čelno vrednost, kadar je dolo čena najve čja vrednost 2R, in povpre čno vrednost, kadar sta navedeni najve čja 
in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo dolo čbe standarda ISO 
4259. 
( 2 ) V primeru spora se za rešitev spora in razlago rezultatov na podlagi natan čnosti preskusne metode uporabijo postopki iz 
standarda EN ISO 4259. 
( 3 ) V primeru nacionalnega spora glede vsebnosti žvepla se sklicuje na standard EN ISO 20846 ali EN ISO 20884, podobno sklicu v 
nacionalni prilogi k standardu EN 228. 
( 4 ) Zapiše se dejanska vsebnost žvepla v gorivu za preskus tipa 1. 
( 5 ) Etanol, ki izpolnjuje specifikacije standarda EN 15376, je edina kisikova spojina, ki se namerno doda temu referen čnemu gorivu. 
( 6 ) Vsebnost neosvin čenega bencina se lahko dolo či kot 100 minus vsota vsebnosti vode in alkoholov v odstotkih. 
( 7 ) Temu referen čnemu gorivu se ne sme namerno dodajati spojin, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec.  
Tip: UNP  
Parameter  Enota  Gorivo A  Gorivo B  Preskusna metoda  
Sestava:  ISO 7941  
C 3 -vsebina  vol. %  30 ± 2  85 ± 2  
C 4 -vsebina  vol. %  Razlika  Razlika  
< C  3 , > C  4 vol. %  Najve č 2 Najve č 2 
Nenasi čeni ogljikovodiki  vol. %  Najve č 12 Najve č 15 
Ostanki uparjanja  mg/kg  Najve č 50 Najve č 50 prEN 15470  
Voda pri 0 °C  Prosto  Prosto  prEN 15469  
Skupna vsebnost žvepla  mg/kg  Najve č 10 Najve č 10 ASTM 6667  
Vodikov sulfid  Brez  Brez  ISO 8819  
Korozija bakrenega traku  Ocena  Razred 1  Razred 1  ISO 6251 (  1 ) 
Vonj  Zna čilen Zna čilen 
Motorsko oktansko število  Najmanj 89  Najmanj 89  EN 589 Priloga B  
( 1 ) S to metodo ni mogo če natan čno dolo čiti prisotnosti korozivnih snovi, če so v vzorcu antikorozijska sredstva ali druge kemikalije, 
ki zmanjšujejo korozivnost vzorca na bakrenem traku. Zato je dodajanje takih spojin z edinim namenom vplivanja na preskusno 
metodo prepovedano.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/229
 
Tip: ZP/biometan  
Zna čilnosti  Enote  Osnova  Mejne vrednosti  
Preskusna metoda  
najmanj  najve č 
Referen čno gorivo G20  
Sestava:  
Metan  % mol  100  99  100  ISO 6974  
Razlika (  1 ) % mol  —  —  1  ISO 6974  
N 2 % mol  ISO 6974  
Vsebnost žvepla  mg/m  3 ( 2 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbejev indeks (neto)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2  47,2  49,2  
Referen čno gorivo G25  
Sestava:  
Metan  % mol  86  84  88  ISO 6974  
Razlika (  4 ) % mol  —  —  1  ISO 6974  
N 2 % mol  14  12  16  ISO 6974  
Vsebnost žvepla  mg/m  3 ( 5 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbejev indeks (neto)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4  38,2  40,6  
( 1 ) Inertni plini (ki se razlikujejo od N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Vrednost se dolo či pri 293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa. 
( 3 ) Vrednost se dolo či pri 273,2 K (0 °C) in 101,3 kPa. 
( 4 ) Inertni plini (ki se razlikujejo od N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Vrednost se dolo či pri 293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa. 
( 6 ) Vrednost se dolo či pri 273,2 K (0 °C) in 101,3 kPa.  
Tip: Vodik za motorje z notranjim izgorevanjem  
Zna čilnosti  Enote  Mejne vrednosti  
Preskusna metoda  
najmanj  najve č 
Čistost vodika  % mol  98  100  ISO 14687-1  
Ogljikovodiki skupaj  μmol/mol  0  100  ISO 14687-1  
Voda (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1  
Kisik  μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1  
Kemijska formula Ar  μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1  
Dušik  μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1  
CO μmol/mol  0  1  ISO 14687-1  
Žveplo  μmol/mol  0  2  ISO 14687-1  
Stalni delci (  6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Ne sme kondenzirati. 
( 2 ) Voda, kisik, dušik in argon skupaj: 1900 μmol/mol. 
( 3 ) Voda, kisik, dušik in argon skupaj: 1900 μmol/mol. 
( 4 ) Voda, kisik, dušik in argon skupaj: 1900 μmol/mol. 
( 5 ) Voda, kisik, dušik in argon skupaj: 1900 μmol/mol. 
( 6 ) Vodik ne sme vsebovati prahu, peska, umazanije, lepila, olj ali drugih snovi v koli čini, ki bi lahko poškodovala opremo za dovod 
goriva v vozilu (motorju).SL L 175/230 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2. Tehni čni podatki o gorivih za preskušanje vozil z motorjem s kompresijskim vžigom  
Tip: Dizelsko gorivo (B7):  
Parameter  Enota  Mejne vrednosti (  1 ) 
Preskusna metoda  
Najmanj  Najve č 
Cetanski indeks  46,0  /EN ISO 4264  
Cetansko število (  2 ) 52,0  56,0  EN ISO 5165  
Gostota pri 15 °C  kg/m  3 833,0  837,0  EN ISO 12185  
Destilacija:  
— to čka 50 %  °C  245,0  —  EN ISO 3405  
— to čka 95 %  °C  345,0  360,0  EN ISO 3405  
— kon čno vreliš če °C  —  370,0  EN ISO 3405  
Plameniš če °C  55  —  EN ISO 2719  
Motniš če °C  —  – 10  EN 23015  
Viskoznost pri 40 °C  mm  2 /s 2,30  3,30  EN ISO 3104  
Policikli čni aromatski ogljikovodiki  % m/m  2,0  4,0  EN 12916  
Vsebnost žvepla  mg/kg  —  10,0  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Korozija bakra, 3 ure, 50 °C  —  Razred 1  EN ISO 2160  
Ostanek ogljika po Conradsonu (10 % 
DR)  % m/m  —  0,20  EN ISO 10370  
Delež pepela  % m/m  —  0,010  EN ISO 6245  
Skupaj ne čisto če mg/kg  —  24  EN 12662  
Vsebnost vode  mg/kg  —  200  EN ISO 12937  
Kislinsko število  mg KOH/g  —  0,10  EN ISO 6618  
Mazavost (premer pregledovalnika 
obrabe HFRR pri 60 °C)  μm —  400  EN ISO 12156  
Stabilnost oksidacije pri 110 °C (  3 ) h  20,0  EN 15751  
Metil ester maš čobnih kislin (FAME) (  4 ) vol. %  6,0  7,0  EN 14078  
( 1 ) Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri dolo čanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene dolo čbe 
standarda ISO 4259, „Naftni proizvodi – Dolo čanje in uporaba podatkov o natan čnosti v zvezi s preskusnimi metodami“, pri 
dolo čanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ni čelno vrednostjo; pri dolo čanju najve čje in 
najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehni čnih razlogov, proizvajalec 
goriv poskuša dose či ni čelno vrednost, kadar je dolo čena najve čja vrednost 2R, in povpre čno vrednost, kadar sta navedeni najve čja 
in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo dolo čbe standarda ISO 
4259. 
( 2 ) Obmo čje cetanskega števila ni v skladu z zahtevami, da je najmanjše obmo čje 4R. Vendar se lahko v primeru spora med 
dobaviteljem goriva in uporabnikom goriva za reševanje takih sporov uporabljajo dolo čbe standarda ISO 4259, če je zaradi 
zagotovitve potrebne to čnosti namesto ene narejeno zadostno število ponovljenih meritev. 
( 3 ) Čeprav je stabilnost oksidacije nadzorovana, je verjetno, da bo rok uporabnosti omejen. V zvezi s pogoji skladiš čenja in življenjsko 
dobo se je treba posvetovati z dobaviteljem. 
( 4 ) Vsebnost FAME ustreza specifikacijam iz standarda EN 14214.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/231
 
3. Tehni čni podatki o gorivih za preskušanje vozil na gorivne celice  
Tip: Vodik za vozila na gorivne celice  
Zna čilnosti  Enote  Mejne vrednosti  
Preskusna metoda  
najmanj  najve č 
Vodik (  1 ) % mol  99,99  100  ISO 14687-2  
Plini skupaj (  2 ) μmol/mol  0  100  
Ogljikovodiki skupaj  μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
Voda  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Kisik  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Helij (He), dušik (N  2 ), argon (Ar)  μmol/mol  0  100  ISO 14687-2  
CO  2 μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
CO μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Žveplove spojine skupaj  μmol/mol  0  0,004  ISO 14687-2  
Formaldehid (HCHO)  μmol/mol  0  0,01  ISO 14687-2  
Mravlji čna kislina (HCOOH)  μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Amoniak (NH  3 ) μmol/mol  0  0,1  ISO 14687-2  
Halogenirane spojine skupaj  μmol/mol  0  0,05  ISO 14687-2  
Velikost delcev  μm 0  10  ISO 14687-2  
Koncentracija delcev  μg/l 0  1  ISO 14687-2  
( 1 ) Indeks za vodikovo gorivo se dolo či tako, da se odšteje vsebnost vseh nevodikovih plinastih sestavin iz tabele (plini skupaj), 
izražena v % mol, od 100 % mol. Je manjši od vsote najve čjih mejnih vrednosti vseh nevodikovih sestavin iz tabele. 
( 2 ) Vrednost plinov skupaj je vsota vrednosti nevodikovih sestavin iz tabele razen delcev.  
B. REFEREN ČNA GORIVA ZA PRESKUŠANJE EMISIJ PRI NIZKIH TEMPERATURAH OKOLICE – PRESKUS TIPA 6  
Tip: Bencin (E10):  
Parameter  Enota  Mejne vrednosti (  1 ) 
Preskusna metoda  
Najmanj  Najve č 
Raziskovalno oktansko število (RON) (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Motorsko oktansko število (MON) (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Gostota pri 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Parni tlak (DVPE)  kPa  56,0  95,0  EN 13016-1  
Vsebnost vode  najve č 0,05 vol. % 
Izgled pri – 7 °C: prozoren in 
svetel  EN 12937  
Destilacija:  
— uparjeno pri 70 °C  vol. %  34,0  46,0  EN ISO 3405SL L 175/232 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Parameter  Enota  Mejne vrednosti (  1 ) 
Preskusna metoda  
Najmanj  Najve č 
— uparjeno pri 100 °C  vol. %  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— uparjeno pri 150 °C  vol. %  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— kon čno vreliš če °C  170  195  EN ISO 3405  
Ostanek  vol. %  —  2,0  EN ISO 3405  
Analiza ogljikovodikov:  
— nenasi čeni ogljikovodiki  vol. %  6,0  13,0  EN 22854  
— aromati  vol. %  25,0  32,0  EN 22854  
— benzen  vol. %  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— nasi čene maš čobne kisline  vol. %  poro čilo EN 22854  
Razmerje ogljik/vodik  poro čilo 
Razmerje ogljik/kisik  poro čilo 
Indukcijsko obdobje (  4 ) minut  480  —  EN ISO 7536  
Vsebnost kisika (  5 ) % m/m  3,3  3,7  EN 22854  
Lepilo, izprano s topilom 
(vsebnost obstoje čega lepila)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Vsebnost žvepla (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Korozija bakra, 3 ure, 50 °C  —  razred 1  EN ISO 2160  
Vsebnost svinca  mg/l  —  5  EN 237  
Vsebnost fosforja (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) vol. %  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri dolo čanju njihovih mejnih vrednosti so bile uporabljene dolo čbe 
standarda ISO 4259, „Naftni proizvodi – Dolo čanje in uporaba podatkov o natan čnosti v zvezi s preskusnimi metodami“, pri 
dolo čanju najmanjše vrednosti pa je bila upoštevana najmanjša razlika 2R nad ni čelno vrednostjo; pri dolo čanju najve čje in 
najmanjše vrednosti je najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost). Ne glede na ta ukrep, potreben iz tehni čnih razlogov, proizvajalec 
goriv poskuša dose či ni čelno vrednost, kadar je dolo čena najve čja vrednost 2R, in povpre čno vrednost, kadar sta navedeni najve čja 
in najmanjša mejna vrednost. Če je treba razjasniti, ali gorivo ustreza zahtevam specifikacij, se uporabijo dolo čbe standarda ISO 
4259. 
( 2 ) Pri izra čunu kon čnega rezultata v skladu s standardom EN 228:2008 se odšteje korekcijski faktor 0,2 za MON in RON. 
( 3 ) Pri izra čunu kon čnega rezultata v skladu s standardom EN 228:2008 se odšteje korekcijski faktor 0,2 za MON in RON. 
( 4 ) Gorivo lahko vsebuje antioksidante in deaktivatorje kovin, ki se obi čajno uporabljajo za stabiliziranje rafinerijskih bencinskih 
tokov, ne smejo pa se dodajati detergenti/disperzijska sredstva in topilna olja. 
( 5 ) Etanol je edina kisikova spojina, ki se namerno doda referen čnemu gorivu. Uporabljeni etanol je v skladu s standardom EN 15376. 
( 6 ) Zapiše se dejanska vsebnost žvepla v gorivu za preskus tipa 6. 
( 7 ) Temu referen čnemu gorivu se ne sme namerno dodajati spojin, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec. 
( 8 ) Etanol je edina kisikova spojina, ki se namerno doda referen čnemu gorivu. Uporabljeni etanol je v skladu s standardom EN 15376.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/233
 
( 2 ) Enakovredne metode EN/ISO bodo sprejete, ko bodo izdane za vse zgoraj navedene lastnosti.  
Tip: Etanol (E75)  
Parameter  Enota  Mejne vrednosti (  1 ) 
Preskusna metoda (  2 ) 
Najmanj  Najve č 
Raziskovalno oktansko število (RON)  95  —  EN ISO 5164  
Motorsko oktansko število (MON)  85  —  EN ISO 5163  
Gostota pri 15 °C  kg/m  3 poro čilo EN ISO 12185  
Parni tlak  kPa  50  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Vsebnost žvepla (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Stabilnost oksidacije  minut  360  —  EN ISO 7536  
Vsebnost obstoje čega lepila (izprano s 
topilom)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Videz se ugotavlja pri temperaturi okolice 
ali pri temperaturi 15 °C, kar je višje.  Prozoren in svetel, brez vidnih 
suspenzij ali usedlin onesnaževal.  Vizualni pregled  
Etanol in višji alkoholi (  5 ) vol. %  70  80  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Višji alkoholi (C  3 – C  8 ) vol. %  —  2  
Metanol  —  0,5  
Bencin (  6 ) vol. %  Razlika  EN 228  
Fosfor  mg/l  0,30 (  7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Vsebnost vode  vol. %  —  0,3  ASTM E 1064 
EN 15489  
Vsebnost anorganskih kloridov  mg/l  —  1  ISO 6227 – EN 
15492  
pHe  6,50  9  ASTM D 6423 
EN 15490  
Korozija bakrenega traku (3 h pri 
50 °C)  Ocena  Razred 1  EN ISO 2160  
Kislost (izražena kot ocetna kislina 
CH  3 COOH)  % (m/m)  0,005  ASTM D1613 
EN 15491  
mg/l  40SL L 175/234 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Parameter  Enota  Mejne vrednosti (  1 ) 
Preskusna metoda (  2 ) 
Najmanj  Najve č 
Delež ogljik/vodik  poro čilo 
Delež ogljik/kisik  poro čilo 
( 1 ) Vrednosti, navedene v specifikacijah, so „prave vrednosti“. Pri dolo čanju mejnih vrednosti se uporablja standard ISO 4259: „Naftni 
proizvodi – Dolo čanje in uporaba stopenj natan čnosti pri preskusnih metodah“. Pri dolo čanju najmanjše vrednosti se upošteva 
najmanjša razlika 2R nad ni člo. Pri dolo čanju najve čje in najmanjše vrednosti je najmanjša uporabljena razlika 4R (R = obno ­
vljivost). Ne glede na ta postopek, potreben iz tehni čnih razlogov, proizvajalci goriv poskušajo dose či ni čelno vrednost, kadar je 
dolo čena najve čja vrednost 2R, in povpre čno vrednost, kadar sta navedeni najve čja in najmanjša mejna vrednost. Če obstaja dvom, 
ali gorivo izpolnjuje zahteve, se uporabijo dolo čbe standarda ISO 4259. 
( 2 ) V primeru spora se za rešitev spora in razlago rezultatov na podlagi natan čnosti preskusne metode uporabijo postopki iz 
standarda EN ISO 4259. 
( 3 ) V primeru nacionalnega spora glede vsebnosti žvepla se sklicuje na standard EN ISO 20846 ali EN ISO 20884, podobno sklicu v 
nacionalni prilogi k standardu EN 228. 
( 4 ) Zapiše se dejanska vsebnost žvepla v gorivu za preskus tipa 6. 
( 5 ) Etanol, ki izpolnjuje specifikacije standarda EN 15376, je edina kisikova spojina, ki se namerno doda temu referen čnemu gorivu. 
( 6 ) Vsebnost neosvin čenega bencina se lahko dolo či kot 100 minus vsota vsebnosti vode in alkoholov v odstotkih. 
( 7 ) Temu referen čnemu gorivu se ne sme namerno dodajati spojin, ki vsebujejo fosfor, železo, mangan ali svinec.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/235
 
PRILOGA X  
PridržanoSL L 175/236 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
PRILOGA XI  
DIAGNOSTIKA NA VOZILU (OBD) ZA MOTORNA VOZILA  
1. UVOD  
1.1 Ta priloga predstavlja funkcionalne vidike sistemov za diagnostiko na vozilu (OBD) za nadzor emisij iz 
motornih vozil.  
2. OPREDELITVE, ZAHTEVE IN PRESKUSI  
2.1 Opredelitve, zahteve in preskusi za sisteme OBD so dolo čeni v oddelkih 2 in 3 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE. Izjeme k tem zahtevam so opisane v naslednjih oddelkih.  
2.1.1 Uvodno besedilo k odstavku 2 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se zamenja z naslednjim besedilom:  
„Samo za namene te priloge:“  
2.1.2 Odstavek 2.10 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se nadomesti z naslednjim besedilom:  
„ ‚Vozni ciklus ‘ je sestavljen iz zagona motorja, vožnje, pri kateri se odkrije morebitno nepravilno delovanje, in 
zaustavitve motorja;“  
2.1.3 Doda se nov odstavek 3.2.3 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE:  
„3.2.3 Identifikacija poslabšanja ali pomanjkljivosti je možna tudi izven voznega cikla (npr. ko je motor 
ustavljen).“  
2.1.4 Sklicevanje na „THC in NOx“ v odstavku 3.3.3.1 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot 
sklicevanje na „NMHC in NOx“.  
2.1.5 Sklicevanje na „mejne vrednosti“ v odstavkih 3.3.3.1 in 3.3.4.4 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se 
razume kot sklicevanje na „mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu (OBD)“.  
2.1.6 Sklicevanje na „mejne vrednosti“ v odstavku 3.3.5 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot 
sklicevanje na „mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu (OBD)“.  
2.1.7 Odstavka 3.3.4.9 in 3.3.4.10 Priloge 11 k Pravilniku UN/ECE št. 83 se črtata.  
2.1.8 Dodata se odstavka 3.3.5.1 in 3.3.5.2 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE:  
„3.3.5.1 Naslednje naprave se spremlja glede popolne odpovedi ali odstranitve ( če bi bile zaradi odstranitve 
presežene veljavne mejne vrednosti emisij v odstavku 5.3.1.4 te uredbe):  
(a) filter za delce, ki je na motor s kompresijskim vžigom nameš čen kot samostojna enota ali vgrajen 
v kombinirano napravo za uravnavanje emisij;  
(b) sistem za naknadno obdelavo dušikovih oksidov (NOx), ki je na motor s kompresijskim vžigom 
nameš čen kot samostojna enota ali vgrajen v kombinirano napravo za uravnavanje emisij;  
(c) oksidacijski katalizator za dizelske motorje (DOC), ki je na motor s kompresijskim vžigom 
nameš čen kot samostojna enota ali vgrajen v kombinirano napravo za uravnavanje emisij;  
3.3.5.2 Naprave iz odstavka 3.3.5.1 se spremljajo tudi glede morebitne odpovedi, ki bi povzro čila prekora ­ 
čitev veljavnih mejnih vrednosti za OBD.“SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/237
 
2.1.9 Odstavek 3.8.1 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se nadomesti z naslednjim besedilom:  
„Sistem za diagnostiko na vozilu (OBD) lahko izbriše kodo napake in prepotovano razdaljo ter informacijo 
zamrznjenega niza, če ista napaka ni ponovno registrirana pri najmanj 40 ciklih ogrevanja motorja ali 40 ciklih 
vožnje delujo čega vozila, ki ustrezajo merilom, iz oddelka 7.5.1 (a) do (c) Dodatka 1 k Prilogi 11.“  
2.1.10 Sklicevanje na ISO DIS 15031 5 v odstavku 3.9.3.1 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se nadomesti z 
naslednjim besedilom:  
„… standard, iz odstavka 6.5.3.2 (a) Dodatka 1 k Prilogi 11 k tej uredbi.“  
2.1.11 Doda se nov odstavek 3.10 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE:  
„3.10 Dodatne dolo čbe za vozila, ki uporabljajo strategije izklopa.  
3.10.1 Vozni ciklus  
3.10.1.1 Avtonomni motor, ki se ponovno zažene zaradi kontrolnega sistema motorja, ki sledi nehoteni 
zaustavitvi motorja, se razume kot nov vozni ciklus ali nadaljevanje obstoje čega voznega cikla.“  
2.2 Razdalja za vzdržljivost tipa V in preskus vzdržljivosti tipa V, ki sta omenjena v to čki 3.1 in 3.3.1 Priloge 11 k 
Pravilniku št. 83 UN/ECE, se razumeta kot sklicevanje na zahteve k Prilogi VII k tej uredbi.  
2.3 Mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu (OBD), iz oddelka 3.3.2 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE, se 
razumejo kot sklicevanje na zahteve iz to čk 2.3.1 in 2.3.2.  
2.3.1 Mejne vrednosti za diagnostiko na vozilih, ki so homologirana v skladu z mejnimi vrednostmi emisij Euro 6 iz 
tabele 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007 za obdobje po preteku treh let po datumih iz člena 10(4) in 10(5) 
te uredbe, so navedene v naslednji tabeli:  
Kon čne mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu Euro 6  
Refe ­
ren čna 
masa 
(RM) (kg)  Masa ogljikovega 
monoksida  Masa nemetanskih 
ogljikovodikov  Masa dušikovih 
oksidov  Masa trdnih 
delcev (  1 ) Število delcev (  1 ) ( 2 ) 
Katego ­
rija Razred  (CO) 
(mg/km)  (Nemetanski 
ogljikovodiki) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  (PN) 
(#/km)  
PI (pri ­
silni 
vžig)  CI (kom ­
presijski 
vžig)  PI (pri ­
silni 
vžig)  CI (kom ­
presijski 
vžig)  PI (pri ­
silni 
vžig)  CI (kom ­
presijski 
vžig)  CI 
(kom ­
presijski 
vžig)  PI (pri ­
silni 
vžig)  CI 
(kom ­
presijski 
vžig)  PI (pri ­
silni 
vžig)  
M –  Vsi  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
N 1 I RM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  110  180  12  12  
III 1 760 < 
RM 4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
N 2 – Vsi  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
Legenda : PI = prisilni vžig, CI = kompresijski vžig. 
( 1 ) Mejne vrednosti za maso in število delcev pri prisilnem vžigu se uporabljajo samo za vozila z motorji z neposrednim vbrizgava njem 
goriva. 
( 2 ) Mejne vrednosti trdnih delcev se lahko uvedejo poznejeSL L 175/238 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2.3.2 Do tri leta po datumih iz člena 10(4) in (5) Uredbe (ES) št. 715/2007 za nove homologacije oziroma nova 
vozila se, po izbiri proizvajalca, za vozila, homologirana v skladu z mejnimi vrednostmi emisij Euro 6 iz tabele 
2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007, uporabljajo naslednje mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu:  
Predhodne mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu Euro 6  
Referen čna 
masa 
(RM) (kg)  Masa ogljikovega 
monoksida  Masa nemetanskih 
ogljikovodikov  Masa dušikovih oksi ­
dov Masa trdnih delcev (  1 ) 
Kategorija  Razred  (CO) 
(mg/km)  (Nemetanski 
ogljikovodiki) 
(mg/km)  (NOx) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  
PI (prisilni 
vžig)  CI (kom ­
presijski 
vžig)  PI (prisilni 
vžig)  CI (kom ­
presijski 
vžig)  PI (prisilni 
vžig)  CI (kom ­
presijski 
vžig)  CI (kom ­
presijski 
vžig)  PI (prisilni 
vžig)  
M –  Vsi  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
N 1 I RM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  190  220  25  25  
III 1 760 < 
RM 4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
N 2 – Vsi  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
Legenda : PI = prisilni vžig, CI = kompresijski vžig 
( 1 ) Mejne vrednosti za maso delcev pri prisilnem vžigu veljajo samo za vozila z motorji z neposrednim vbrizgavanjem goriva.  
2.4 Sklicevanje na mejne vrednosti iz oddelka 3.3.3.1 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot 
sklicevanje na mejne vrednosti iz oddelka 2.3 te priloge.  
2.5 Ciklus preskusa tipa I iz odstavka 3.3.3.2 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot enak ciklu tipa 
1, ki je bil uporabljen za najmanj dva zaporedna cikla po uvedbi odpovedi v skladu z odstavkom 6.3.1.2 
Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
2.6 Sklicevanje na dolo čene mejne vrednosti iz odstavka 3.3.2 v oddelku 3.3.3.7 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razume kot sklicevanje na dolo čene mejne vrednosti v oddelku 2.3 te priloge.  
2.7 Sklicevanje na preskusni ciklus tipa I v oddelku 2.1.3 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se 
razume kot sklicevanje na preskus tipa 1 v skladu z Uredbo (ES) 692/2008 ali Priloge XXI k tej uredbi, po 
izbiri proizvajalca za vsako posamezno okvaro, ki bo dokazana.  
3. UPRAVNE DOLO ČBE ZA POMANJKLJIVOSTI SISTEMOV OBD  
3.1 Upravne dolo čbe za pomanjkljivosti sistemov za diagnostiko na vozilu, kot so predstavljene v členu 6(2), so 
tiste iz oddelka 4 Priloge 11 Pravilnika št. 83 UN/ECE z naslednjimi izjemami.  
3.2 Sklicevanje na mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu (OBD) v odstavku 4.2.2 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE se razume kot sklicevanje na mejne vrednosti za diagnostiko na vozilu v oddelku 2.3 te priloge.  
3.3 Odstavek 4.6 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume na naslednji na čin: 
„Homologacijski organ obvesti o svoji odlo čitvi o podelitvi homologacije za sistem s pomanjkljivostmi v skladu 
s členom 6(2).“SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/239
 
4. DOSTOP DO INFORMACIJ OBD  
4.1 Zahteve za dostop do informacij o diagnostiki na vozilu so navedene v oddelku 5 Priloge 11 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE. Izjeme k tem zahtevam so opisane v naslednjih oddelkih.  
4.2 Sklicevanje na Dodatek 1 k Prilogi 2 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se šteje kot sklicevanje na Dodatek 5 k Prilogi 
I k tej uredbi.  
4.3 Sklicevanje na oddelek 3.2.12.2.7.6 k Prilogi 1 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se šteje kot sklicevanje na odstavek 
3.2.12.2.7.6 Dodatka 3 k Prilogi I k tej uredbi.  
4.4 Sklicevanje na „pogodbene stranke“ se razume kot sklicevanje na „države članice“.  
4.5 Sklicevanje na podelitev homologacije po Pravilniku št. 83 se razume kot sklicevanje na podelitev homologacije 
po tej uredbi in Uredbi (ES) št. 715/2007.  
4.6 Homologacija UN/ECE se razume kot ES-homologacija.SL L 175/240 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dodatek 1  
FUNKCIONALNI VIDIKI SISTEMOV ZA DIAGNOSTIKO NA VOZILU (OBD)  
1. UVOD  
1.1 Ta dodatek opisuje postopek preskusa, skladno z oddelkom 2 te priloge.  
2. TEHNI ČNE ZAHTEVE  
2.1 Uporabljajo se tehni čne zahteve in specifikacije iz Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE z izjemami 
in dodatnimi zahtevami, kot so opisane v naslednjih oddelkih.  
2.2 Sklicevanje v Dodatku 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE na mejne vrednosti OBD iz odstavka 3.3.2 
Priloge 11 Pravilnika št. 83 UN/ECE se razume kot sklicevanje na mejne vrednosti OBD, navedene v oddelku 2.3 
te priloge.  
2.3 Referen čna goriva iz odstavka 3.2 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razumejo kot 
sklicevanje na ustrezne specifikacije referen čnih goriv iz Priloge IX k tej uredbi.  
2.4 Sklicevanje na Prilogo 11 v odstavku 6.5.1.4 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razume kot 
sklicevanje na Prilogo XI k tej uredbi.  
2.5 Naslednje besedilo se doda kot nov zaklju čni stavek drugega odstavka oddelka 1 Dodatka 1 k Prilogi 11 
Pravilnika št. 83 UN/ECE.  
„Za elektri čne okvare (kratek stik/prekinjen tokokrog) lahko emisije presežejo mejne vrednosti v odstavku 3.3.2 
za ve č kot 20 %.“  
2.6 Odstavek 6.5.3 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku UN/ECE št. 83 se nadomesti z naslednjim:  
„6.5.3 Diagnosti čni sistem za nadzor emisij omogo ča standardiziran in neomejen dostop in je skladen z 
naslednjimi ISO standardi in/ali SAE specifikacijami. Kasnejše verzije se lahko uporabljajo po presoji 
proizvajalca.  
6.5.3.1 Naslednji standard se uporablja kot komunikacijska povezava med vgrajeno in zunanjo diagnostiko.  
(a) ISO 15765-4:2011 ‚Cestna vozila – Diagnoza na omrežju CAN (Controller Area Network) – Del 4: 
Zahteve za sisteme, povezane z emisijami‘ z dne 1. februarja 2011.  
6.5.3.2 Standardi, ki se uporabljajo za prenos pomembnih informacij za OBD:  
(a) ISO 15031-5 ‚Cestna vozila – Komunikacija med vozili in zunanjo preskusno opremo za diagno ­
stiko, povezano z emisijami – Del 5: Storitve, povezane z diagnostiko emisij‘, z dne, 1. aprila 
2011, ali SAE J1979 z dne, 23. februarja 2012;  
(b) ISO 15031-4 ‚Cestna vozila – Komunikacija med vozili in zunanjo preskusno opremo za diagno ­
stiko, povezano z emisijami – Del 4: Zunanja preskusna oprema‘, z dne, 1. junija 2005 ali SAE 
J1978 z dne 30. aprila 2002;  
(c) ISO 15031-3 ‚Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo opremo za diagnostiko, 
povezano z emisijami Del 3: Diagnosti čni povezovalnik in z njim povezani tokokrogi: specifikacije 
in uporaba‘, z dne 1. julija 2004 ali SAE J 1962 z dne 26. julija 2012;  
(d) ISO 15031-6 ‚Cestna vozila – Komunikacija med vozilom in zunanjo preskusno opremo za 
diagnostiko, povezano z emisijami – Del 6: Definicije diagnosti čnih kod težav‘, z dne 13. avgusta 
2010 ali SAE J2012 z dne 7. marca 2013;SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/241
 
(e) ISO 27145 ‚Cestna vozila – Implementacija globalno usklajenega vgrajenega sistema za diagno ­
stiko (WWH-OBD)‘ z dne 15. avgusta 2012 z omejitvijo, da se kot podatkovna povezava lahko 
uporabi samo 6.5.3.1 (a);  
(f) ISO 14229:2013 ‚Cestna vozila – Enotne diagnosti čne storitve (UDS) z omejitvijo, da se kot 
podatkovna povezava lahko uporabi samo 6.5.3.1 (a)‘.  
Standarda (e) in (f) se lahko uporabljata opcijsko namesto (a) od 1. januarja 2019.  
6.5.3.3 Oprema za preskuse in diagnosti čna orodja, ki so potrebna za komunikacijo s sistemom OBD, 
ustrezajo ali presegajo funkcionalne specifikacije iz odstavka 6.5.3.2 (b) tega dodatka.  
6.5.3.4 Osnovni diagnosti čni podatki (kot so dolo čeni v odstavku 6.5.1) in dvosmerne kontrolne informacije 
so zagotovljeni v obliki in enotah, ki so opisane v standardu iz odstavka 6.5.3.2 (a) tega dodatka, in so 
na voljo ob uporabi diagnosti čnega orodja, ki ustreza zahtevam standarda iz odstavka 6.5.3.2 (b) tega 
dodatka.  
Proizvajalec vozila nacionalnemu standardizacijskemu organu zagotovi podrobnosti o vseh diagno ­
sti čnih podatkih, ki zadevajo emisije, npr. identifikatorje parametra (PID), identifikacije nadzornih 
naprav za diagnostiko na vozilu (OBD), identifikacije preskusa, če niso dolo čene v standardu iz 
odstavka 6.5.3.2 (a) te uredbe, vendar so povezane s to uredbo.  
6.5.3.5 Ko se registrira napako, proizvajalec identificira napako z uporabo primerne ISO/SAE kontrolirane 
kode napake, ki je navedena v enem od standardov v odstavku 6.5.3.2 (d) tega dodatka, v zvezi s 
‚kodami za diagnozo težav sistema v povezavi z emisijami‘. Če taka identifikacija ni mogo ča, lahko 
proizvajalec uporablja kode za diagnozo težav, ki jih nadzira proizvajalec, v skladu z istim standar ­
dom. Kode napak so v celoti dostopne s standardno diagnosti čno opremo, ki ustreza dolo čbam 
odstavka 6.5.3.2 tega dodatka.  
Proizvajalec vozila nacionalnemu standardizacijskemu organu zagotovi podrobnosti o vseh diagno ­
sti čnih podatkih, ki zadevajo emisije, npr. identifikatorjih parametra (PID), identifikacijah nadzornih 
naprav za diagnostiko na vozilu (OBD), identifikacijah preskusa, če niso dolo čene v standardih iz 
odstavka 6.5.3.2 (a) tega dodatka, vendar so povezane s to uredbo.  
6.5.3.6 Vmesnik za povezavo med vozilom in diagnosti čno preskusno napravo je standardiziran in ustreza 
vsem zahtevam standarda iz odstavka 6.5.3.2 (c) tega dodatka. Položaj namestitve je po dogovoru z 
upravnim organom takšen, da je hitro dostopen servisnemu osebju, vendar zaš čiten pred nepooblaš ­ 
čenimi posegi osebja, ki ni usposobljeno za ta namen.  
6.5.3.7 Proizvajalec poskrbi tudi za dostop do tehni čnih specifikacij za popravilo ali vzdrževanje motornih 
vozil, če je primerno, tudi proti pla čilu, razen če so takšne informacije varovane s pravico do 
intelektualne lastnine ali so pomembno in tajno strokovno znanje, opredeljeno v ustrezni obliki; v 
tem primeru se potrebna tehni čna informacija ne sme nedopustno zadržati.  
Pravico dostopa do takih informacij imajo osebe, ki se poklicno ukvarjajo s servisiranjem ali popra ­
vilom, pomo čjo na cesti, nadzorom ali preskušanjem vozil ali s prodajo nadomestnih delov ali delov 
za naknadno vgradnjo, diagnosti čnih naprav in preskusne opreme.“  
2.6 V Dodatku 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se vstavi nov odstavek 6.1.1:  
„6.1.1 Preskusa tipa I ni treba izvajati za prikaz elektri čnih okvar (kratek stik/prekinjen tokokrog). Proizvajalec 
prikaže te okvare z uporabo pogojev vožnje, v katerih se uporablja sestavni del in pride do pogojev 
spremljanja. Ti pogoji so zabeleženi v homologacijski dokumentaciji.“  
2.7 Odstavek 6.2.2 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se spremeni:  
„Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabijo alternativne in/ali dodatne metode predkondicioniranja.“  
2.8 V Dodatku 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se vstavi nov odstavek 6.2.3:  
„6.2.3 Uporaba dodatnih ciklov predkondicioniranja ali alternativnih metod predkondicioniranja je dokumen ­
tirana v homologacijski dokumentaciji.“SL L 175/242 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2.9 Odstavek 6.3.1.5 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku UN/ECE št. 83 se nadomesti z naslednjim:  
„Prekinitev elektri čne povezave z elektronsko napravo za nadzor emisij izhlapevanja ( če je motor opremljen s to 
napravo in če deluje ob uporabi izbrane vrste goriva).“  
2.10 Odstavek 6.4.1.1 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku UN/ECE št. 83 se nadomesti z naslednjim:  
„Indikator nepravilnega delovanja (MI) se aktivira najkasneje pred iztekom tega preskusa pod pogoji iz odstavkov 
6.4.1.2 do 6.4.1.5. Indikator nepravilnega delovanja (MI) se lahko aktivira med predkondicioniranjem. Tehni čna 
služba lahko te pogoje nadomesti z drugimi v skladu z odstavkom 6.4.1.6.“  
2.11 Odstavek 6.4.2.1 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku UN/ECE št. 83 se nadomesti z naslednjim:  
„Indikator nepravilnega delovanja (MI) se aktivira najkasneje pred iztekom tega preskusa pod pogoji iz odstavkov 
6.4.2.2 do 6.4.2.5. Indikator nepravilnega delovanja (MI) se lahko aktivira med predkondicioniranjem. Tehni čna 
služba lahko te pogoje nadomesti z drugimi v skladu z odstavkom 6.4.2.5.“  
3. U ČINKOVITOST MED UPORABO  
3.1 Splošne zahteve  
Uporabljajo se tehni čne zahteve in specifikacije iz Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE z izjemami 
in dodatnimi zahtevami, kot so opisane v naslednjih oddelkih.  
3.1.1 Zahteve odstavka 7.1.5 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razumejo na naslednji na čin: 
Za nove homologacije in nova vozila ima nadzorna naprava iz to čke 2.9 te priloge razmerje u činkovitosti med 
uporabo (IUPR) ve čje ali enako 0,1 do treh let po datumih iz člena 10(4) in (5) Uredbe (ES) št. 715/2007.  
3.1.2 Zahteve odstavka 7.1.7 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se razumejo na naslednji na čin: 
Proizvajalec najkasneje 18 mesecev po vstopu na trg prvega tipa vozila z IUPR v družini diagnostike na vozilu 
in nato vsakih 18 mesecev dokaže homologacijskemu organu in, na zahtevo, Komisiji, da so ti statisti čni pogoji 
izpolnjeni za vse nadzorne naprave, katerih podatke sporo či sistem za diagnostiko na vozilu v skladu s to čko 
7.6 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83. V ta namen se za družine sistemov za diagnostiko na vozilu z 
ve č kot 1000 registracijami v Uniji, ki so predmet vzor čenja v času vzor čenja, postopek iz Priloge II uporablja 
brez poseganja v dolo čbe to čke 7.1.9 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83.  
Poleg zahtev iz Priloge II in ne glede na rezultate presoje iz oddelka 2 Priloge II organ, ki je podelil homolo ­
gacijo, izvede preverjanja skladnosti v prometu za IUPR iz Dodatka 1 k Prilogi II na primernem številu 
naklju čno dolo čenih primerov. „Primerno število naklju čno dolo čenih primerov“ pomeni, da ima ta ukrep 
odvra čilni u činek na neupoštevanje zahtev oddelka 3 te priloge ali predložitev prilagojenih, napa čnih ali 
nereprezentativnih podatkov za presojo. Če ni posebnih okoliš čin in lahko homologacijski organi to dokažejo, 
se naklju čno preverjanje skladnosti v prometu pri 5 % homologiranih družin sistemov za diagnostiko na vozilu 
šteje za zadostno za potrditev skladnosti s to zahtevo. V ta namen se lahko homologacijski organi s proizva ­
jalcem dogovorijo o zmanjšanju dvojnega preskušanja dolo čene družine sistemov za diagnostiko na vozilu, če 
takšni dogovori ne ovirajo odvra čilnega u činka preverjanja skladnosti v prometu, ki ga izvede homologacijski 
organ, na neskladnost z zahtevami oddelka 3 te priloge. Podatki, ki jih države članice zberejo v okviru 
programov nadzornega preskušanja, se lahko uporabijo za preverjanja skladnosti v prometu. Homologacijski 
organi Komisiji in drugim homologacijskim organom na zahtevo sporo čijo podatke o opravljenih presojah in 
naklju čnih preverjanjih skladnosti v prometu, vklju čno z metodologijo, uporabljeno za identifikacijo tistih 
primerov, pri katerih se izvede naklju čno preverjanje skladnosti v prometu.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/243
 
3.1.3 Neizpolnjevanje zahtev iz odstavka 7.1.6 Dodatka 1 k Prilogi 11 Pravilnika št. 83, ki so uporabljene pri 
preizkusih opisanih v to čki 3.1.2 tega dodatka ali odstavka 7.1.9 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 
se šteje kot kršitev, za katero so predpisane kazni, navedene v členu 13 Uredbe (ES) št. 715/2007. To sklicevanje 
ne omejuje uporabe takih kazni za kršitve drugih dolo čb Uredbe (ES) št. 715/2007 ali te uredbe, ki se ne 
nanašajo izrecno na člen 13 Uredbe (ES) št. 715/2007.  
3.1.4 Odstavek 7.6.1 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku UN/ECE št. 83 se nadomesti z naslednjim:  
„7.6.1 Sistem za diagnostiko na vozilu poro ča, v skladu s standardom iz odstavka 6.5.3.2 (a) tega dodatka, o 
stanju števca ciklov vžiga in glavnem imenovalcu kot tudi lo čene števce in imenovalce za naslednje 
nadzorne naprave, če njihovo prisotnost na vozilu zahteva ta priloga:  
(a) katalizatorji (poro čilo za vsako vrsto posebej);  
(b) lambda sonde/tipala izpušnega plina, vklju čno s sekundarnimi lambda sondami  
(poro čilo za vsako tipalo posebej);  
(c) sistem izhlapevanja;  
(d) sistem EGR (vra čanje izpušnih plinov);  
(e) sistem VVT (spremenljivo krmiljenje ventilov);  
(f) sistem za sekundarni zrak;  
(g) filter za delce;  
(h) sistem za naknadno obdelavo NOx (npr. redukcijski lovilnik NOx, sistem z reagentom ali kataliza ­
torjem za NOx);  
(i) sistem za krmiljenje tlaka polnilnega zraka.“  
Odstavek 7.6.2 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku UN/ECE št. 83 se nadomesti z naslednjim:  
„7.6.2 Za dolo čene sestavne dele ali sisteme, ki imajo ve č nadzornih naprav, katerih podatke je treba poro čati v 
skladu s to to čko (npr. vrsta lambda sond 1 ima lahko ve č nadzornih naprav za odziv sond ali druge 
lastnosti sond), sistem OBD lo čeno spremlja števce in imenovalce za vsako dolo čeno nadzorno napravo 
in sporo či samo ustrezni števec in imenovalec za dolo čeno nadzorno napravo, ki ima najnižje števil čno 
razmerje. Če imata dve ali ve č dolo čenih nadzornih naprav enaka razmerja, se za dolo čen sestavni del 
sporo čita ustrezni števec in imenovalec za dolo čeno nadzorno napravo, ki ima najvišji imenovalec.“  
Vstavi se nov odstavek 7.6.2.1 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE:  
„7.6.2.1. Števci in imenovalci za dolo čene nadzorne naprave sestavnih delov in sistemov, ki neprekinjeno 
nadzorujejo okvare kratkega stika ali prekinjenega tokokroga, niso vklju čeni v poro čanje.  
‚Neprekinjeno,‘ če se uporablja v zvezi s tem, pomeni, da je nadzor vedno omogo čen in da se vzor čenje 
znakov, uporabljenih za nadzorovanje, pojavi pri stopnji jemanja najmanj dveh vzorcev na sekundo ter 
da se prisotnost ali odsotnost napake, ki se nanaša na to nadzorno napravo, dolo či v 15 sekundah.  
Če se za namene nadzora sestavni del za vnos podatkov v ra čunalnik vzor či redkeje, se lahko signal 
tega sestavnega dela ovrednoti vsakokrat, ko se vzor čenje izvede.  
Ni treba aktivirati izhodnega sestavnega dela/sistema le zaradi nadzora tega sestavnega dela/sistema.“SL L 175/244 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Dodatek 2  
OSNOVNE ZNA ČILNOSTI DRUŽINE VOZIL  
Bistvene zna čilnosti družine vozil so dolo čene v Dodatku 2 k Prilogi 11 Pravilnika št. 83 UN/ECE.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/245
 
PRILOGA XII  
DOLO ČANJE EMISIJ CO  2 , PORABE GORIVA IN ELEKTRI ČNE ENERGIJE TER DOSEGA ELEKTRI ČNEGA POGONA  
1. HOMOLOGACIJA VOZIL Z VGRAJENIMI EKOLOŠKIMI INOVACIJAMI  
1.1 V skladu s členom 11(1) Uredbe (EU) št. 725/2011 za vozila kategorije M1 in členom 11(1) Uredbe (EU) 
št. 427/2014 za vozila kategorije N1 proizvajalec, ki želi izkoristiti ugodnosti, ker je s prihranki zaradi ekoloških 
inovacij, vgrajenih v vozilo, zmanjšal povpre čne specifi čne emisije CO  2 , pri homologacijskem organu zaprosi za 
certifikat o ES-homologaciji za vozilo z vgrajeno ekološko inovacijo.  
1.2 Prihranek emisij CO  2 za vozilo z vgrajeno ekološko inovacijo se za namene homologacije opredeli po postopku in 
metodologiji preskušanja iz sklepa Komisije o odobritvi ekološke inovacije v skladu s členom 10 Uredbe (EU) 
št. 725/2011 za vozila kategorije M1 oziroma členom 10 Uredbe (EU) št. 427/2014 za vozila kategorije N1.  
1.3 Preskusi za dolo čitev prihranka emisij CO  2 zaradi ekoloških inovacij se po potrebi izvajajo ne glede na dokazovanje 
skladnosti ekoloških inovacij s tehni čnimi predpisi iz Uredbe 2007/46/ES.  
1.4 Če inovativna tehnologija ne ustreza pragu 1 g CO  2 /km, kot je dolo čeno v členu 9 Uredbe (EU) št. 725/2011, se 
certifikat o homologaciji izda brez sklica na kodo ekološke inovacije ali zmanjšanje emisij CO  2 , ki so rezultat 
inovativne tehnologije.  
2. DOLO ČANJE EMISIJ CO  2 IN PORABE GORIVA VOZIL KATEGORIJE N1 V POSTOPKU VE ČSTOPENJSKE HOMOLOGACIJE  
2.1 Za dolo čanje CO  2 emisij in porabe goriva vozila, preskušanega v postopku ve čstopenjske homologacije iz člena 3(7) 
Uredbe 2007/46/ES, se uporabljajo postopki opisani v Prilogi XXI. Posebne dolo čbe za ve čstopenjsko homologacijo 
so dolo čene v to čkah 2.2 do 2.7 te priloge.  
2.2 Cestna obremenitev se dolo či z matri čno družino z uporabo parametrov reprezentativnega ve čstopenjskega vozila iz 
odstavka 4.2.1.4 Podpriloge 4 k Prilogi XXI.  
2.3 Izra čuna cestne obremenitve in voznega upora temeljita na reprezentativnem vozilu za matri čno družino cestnih 
obremenitev iz odstavka 5.1 Podpriloge 4 k Prilogi XXI.  
2.4 Proizvajalec osnovnega vozila preskusi emisije CO  2 in porabo goriva reprezentativnega ve čstopenjskega vozila in da 
na razpolago orodje za izra čun, da bi na osnovi parametrov dokon čanih vozil dolo čili njihovo porabo goriva in 
vrednosti CO  2 , kot je navedeno v Podprilogi 7 k Prilogi XXI.  
2.5 Kon čna poraba goriva in vrednosti CO  2 sta izra čunani pri proizvajalcu na kon čni stopnji na osnovi parametrov 
dodelanega vozila iz odstavka 3.2.4 Podpriloge 7 Priloge XXI.  
2.6 Proizvajalec dodelanega vozila v potrdilu o skladnosti vklju či informacijo o dodelanih vozilih in doda informacijo o 
osnovnih vozilih v skladu s Prilogo IX Uredbe 2007/46/ES.  
2.7 Pri vozilih v postopku posami čne odobritve vozila certifikat o posami čni odobritvi vozila vklju čuje naslednje 
podatke:  
(a) emisije CO  2 , izmerjene v skladu z metodologijo iz to čk 2.1 do 2.6;  
(b) maso dodelanega vozila, pripravljenega za vožnjo;  
(c) identifikacijsko kodo, ki ustreza tipu, varianti in izvedenki osnovnega vozila;  
(d) številko homologacije osnovnega vozila, vklju čno s številko razširitve;SL L 175/246 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
(e) naziv in naslov proizvajalca osnovnega vozila;  
(f) maso osnovnega vozila, pripravljenega za vožnjo.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/247
 
PRILOGA XIII  
ES-HOMOLOGACIJA ZA TIPE NADOMESTNIH NAPRAV ZA URAVNAVANJE ONESNAŽEVANJA KOT SAMOSTOJNIH 
TEHNI ČNIH ENOT  
1. UVOD  
1.1 Ta priloga vsebuje dodatne zahteve za homologacijo za samostojne tehni čne enote naprav za uravnavanje 
onesnaževanja.  
2. SPLOŠNE ZAHTEVE  
2.1 Ozna čevanje  
Vsaka nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja ima vsaj naslednje oznake:  
(a) naziv proizvajalca vozila ali njegova blagovna znamka;  
(b) oznaka in identifikacijska številka dela originalne nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja v 
skladu z informacijami iz odstavka 2.3.  
2.2 Dokumentacija  
Vsaki nadomestni napravi za uravnavanje onesnaževanja ima priložene naslednje informacije:  
(a) naziv proizvajalca vozila ali njegova blagovna znamka;  
(b) oznaka in identifikacijska številka dela originalne nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja v 
skladu z informacijami iz odstavka 2.3;  
(c) navedba vozil, za katera je originalni nadomestni katalizator takega tipa, kakor je naveden v to čki 2.3 
Dopolnila k Dodatku 4 k Prilogi I, vklju čno, kjer to pride v poštev, z navedbo, ali je ta originalni 
nadomestni katalizator ustrezen za vgradnjo v vozilo z vgrajenim sistemom za diagnostiko na vozilu 
(OBD);  
(d) navodila za vgradnjo, če so potrebna.  
V vsakem primeru so ti podatki navedeni v katalogu proizvodov, ki ga proizvajalec vozila posreduje proda ­
jalcem.  
2.3 Proizvajalec vozila tehni čni službi in/ali homologacijskemu organu v elektronski obliki predloži potrebne 
podatke, ki omogo čajo povezavo zadevnih identifikacijskih številk s homologacijsko dokumentacijo.  
Ti podatki vsebujejo naslednje:  
(a) znamko(-e) in tip(-e) vozila;  
(b) oznake in tipe originalne nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja;  
(c) številke delov originalne nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja;  
(d) homologacijsko številko ustreznega tipa(-ov) vozila.  
3. OZNAKA ES-HOMOLOGACIJE SAMOSTOJNE TEHNI ČNE ENOTE  
3.1 Vsaka nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja, ki je homologirana v skladu s to uredbo kot 
samostojna tehni čna enota, nosi oznako ES-homologacije.SL L 175/248 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2 Ta oznaka sestoji iz pravokotnika, ki obkroža malo tiskano črko „e“, ki ji sledi števil čna oznaka države članice, 
ki je podelila ES-homologacijo v skladu s sistemom števil čenja iz Priloge VII k Uredbi 2007/46/ES.  
Oznaka ES-homologacije v bližini pravokotnika vklju čuje tudi „osnovno številko homologacije“, ki je oprede ­
ljena v delu 4 številke homologacije iz Priloge VII k Izvedbeni uredbi 2007/46/ES, pred katero sta dve števki, ki 
ozna čujeta zaporedno številko, ki je dolo čena zadnji ve čji tehni čni spremembi Izvedbene uredbe (ES) 
št. 715/2007 ali te uredbe na dan, ko je bila podeljena ES-homologacija za lo čeno tehni čno enoto. Zaporedna 
številka za to uredbo je 00.  
3.3 Oznaka ES-homologacije se pritrdi na nadomestno napravo za uravnavanje onesnaževanja tako, da je jasno 
berljiva in neizbrisna. Kadar koli je to mogo če, je oznaka vidna pri namestitvi nadomestne naprave za 
uravnavanje onesnaževanja na vozilo.  
3.4 Dodatek 3 k tej Prilogi je primer oznake ES-homologacije.  
4. TEHNI ČNE ZAHTEVE  
4.1 Zahteve za homologacijo nadomestnih naprav za uravnavanje onesnaževanja so navedene v oddelku 5 Pravil ­
nika UN/ECE št. 103 z izjemami v oddelkih 4.1.1 do 4.1.5.  
4.1.1 Sklicevanje na „preskusni ciklus“ v oddelku 5 Pravilnika UN/ECE št. 103 se razume kot isti preskus tipa I/tipa 1 
in preskusni ciklus tipa I/tipa 1 kot sta uporabljena pri prvotni homologaciji vozila.  
4.1.2 Izraz „katalizator“ iz oddelka 5 Pravilnika UN/ECE št. 103 se razume kot „naprava za uravnavanje onesnaževa ­
nja“.  
4.1.3 Onesnaževala v oddelku 5.2.3 Pravilnika UN/ECE št. 103 se nadomesti z vsemi onesnaževali iz tabele 2 Priloge 
1 k Uredbi (ES) št. 715/2007 za nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, ki so namenjene za 
namestitev na vozila, homologirana po Uredbi (ES) št. 715/2007.  
4.1.4 Za standarde za naprave za uravnavanje onesnaževanja, ki so namenjene za namestitev na homologirana vozila 
po Uredbi (ES) št. 715/2007, se zahteve glede vzdržljivosti in povezani faktorji poslabšanja iz v oddelka 5 
Pravilnika UN/ECE št. 103 nanašajo na tiste, ki so opredeljene v Prilogi VII k tej uredbi.  
4.1.5 Sklicevanje na Dodatek 1 k sporo čilu o homologaciji v oddelku 5.5.3 Pravilnika UN/ECE št. 103 se razume kot 
sklicevanje na dopolnilo k certifikatu o ES-homologaciji o podatkih o diagnostiki na vozilu (Dodatek 5 k 
Prilogi I).  
4.2 Če so emisije NMHC (nemetanskih ogljikovodikov) vozil z motorjem s prisilnim vžigom, izmerjene med 
demonstracijskih preskusom novega originalnega katalizatorja po odstavku 5.2.1 Pravilnika UN/ECE št. 103, 
višje od vrednosti, izmerjenih med homologacijo vozila, se razlika doda k mejnim vrednostim OBD. Mejne 
vrednosti za sisteme za diagnostiko na vozilu so dolo čene v to čki 2.3 Priloge XI k tej uredbi.  
4.3 Spremenjene mejne vrednosti za sisteme za diagnostiko na vozilu se uporabijo med preskusi združljivosti 
sistema za diagnostiko na vozilu iz odstavkov 5.5 do 5.5.5 Pravilnika UN/ECE št. 103. Še posebej, ko se 
uporablja presežek, dovoljen v odstavku 1 Dodatka 1 k Prilogi 11 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
4.4 Zahteve za zamenjavo sistema z redno regeneracijo  
4.4.1  Zahteve glede emisij  
4.4.1.1 Vozila, opisana v členu 11(3), opremljena s sistemom z redno regeneracijo tipa, za katerega se zahteva 
homologacija, so preskušena s preskusi iz odstavka 3 Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE, da bi lahko 
primerjali njihovo zmogljivost z istim vozilom, opremljenim z originalnim sistemom z redno regeneracijo.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/249
 
4.4.1.2 Sklicevanje na „preskus tipa I“ in „preskusni ciklus tipa I“ v oddelku 3 Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE in 
„preskusni ciklus“ v oddelku 5 Pravilnika UN/ECE št. 103 se razume kot isti preskus tipa I/tipa 1 in preskusni 
ciklus tipa I/tipa 1, kot sta uporabljena pri prvotni homologaciji vozila.  
4.4.2  Dolo čanje osnove za primerjavo  
4.4.2.1 Vozilo je opremljeno z originalnim sistemom z redno regeneracijo. U činkovitost tega sistema glede emisij je 
dolo čena po preskusnem postopku iz odstavka 3 Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
4.4.2.1.1 Sklicevanje na „preskus tipa I“ in „preskusni ciklus tipa I“ v oddelku 3 Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE ter 
„preskusni ciklus“ v oddelku 5 Pravilnika UN/ECE št. 103 se razume kot isti preskus tipa I/tipa 1 in preskusni 
ciklus tipa I/tipa 1, kot sta uporabljena pri prvotni homologaciji vozila.  
4.4.2.2 Na zahtevo vložnika vloge za homologacijo nadomestnega sestavnega dela da homologacijski organ vsako 
preskušano vozilo na nediskriminatorni podlagi na razpolago iz to čk 3.2.12.2.1.11.1 in 3.2.12.2.6.4.1 opis ­
nega lista iz Dodatka 3 k Prilogi I k tej uredbi.  
4.4.3  Preskus izpušnih plinov z nadomestnim sistemom z redno regeneracijo  
4.4.3.1 Originalna oprema sistema z redno regeneracijo preskusnega vozila se nadomesti z nadomestnim sistemom z 
redno regeneracijo. U činkovitost tega sistema glede emisij je dolo čena po preskusnem postopku iz odstavka 3 
Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
4.4.3.1.1 Sklicevanje na „preskus tipa I“ in „cikla preskusa tipa I“ v oddelku 3 Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE ter 
„preskusni ciklus“ v oddelku 5 Pravilnika UN/ECE št. 103 se razume kot isti preskus tipa I/tipa 1 in preskusni 
ciklus tipa I/tipa 1, kot sta uporabljena pri prvotni homologaciji vozila.  
4.4.3.2 Za dolo čitev D-faktorja nadomestnega sistema z redno regeneracijo se lahko uporabljajo metode za preskus 
motorja iz odstavka 3 Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE.  
4.4.4  Druge zahteve  
Zahteve odstavkov 5.2.3, 5.3, 5.4 in 5.5 Pravilnika UN/ECE št. 103 se nanašajo na zamenjavo sistemov z 
redno regeneracijo. V teh odstavkih se izraz „katalizator“ razume kot „sistem z redno regeneracijo“. Izjeme k 
tem odstavkom v oddelku 4.1 te priloge se ravno tako nanašajo na sisteme z redno regeneracijo.  
5. DOKUMENTACIJA  
5.1 Vsaka nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja je jasno in neizbrisljivo ozna čena z nazivom in 
blagovno znamko proizvajalca ter opremljena z naslednjimi informacijami:  
(a) vozila (vklju čno z letom izdelave), za katera je nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja homo ­
logirana, vklju čno z oznako, ki ozna čuje, ali je nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja 
primerna za namestitev na vozilo, opremljeno s sistemom za diagnostiko na vozilu (OBD), kadar je to 
primerno;  
(b) navodila za vgradnjo, če so potrebna.  
V vsakem primeru so ti podatki navedeni v katalogu proizvodov, ki se delijo na prodajnih mestih proizvajalca 
nadomestnih katalizatorjev.  
6. SKLADNOST PROIZVODNJE  
6.1 Ukrepi za zagotavljanje skladnosti proizvodnje se izvajajo skladno z dolo čbami iz člena 12 Direktive 
2007/46/EGS.SL L 175/250 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
6.2 Posebne dolo čbe 
6.2.1 Preverjanje iz to čke 2.2 Priloge X k Uredbi 2007/46/ES vklju čujejo ustrezanje zna čilnostim iz to čke 8 člena 2 
te uredbe.  
6.2.2 Za uporabo člena 12(2) Direktive 2007/46/ES se lahko izvaja preskuse iz oddelka 4.4.1 te priloge in oddelka 
5.2 Pravilnika UN/ECE št. 103 (zahteve glede emisij). V tem primeru lahko imetnik homologacije zaprosi, da se 
kot osnova za primerjavo ne uporabi naprava za uravnavanje onesnaževanja, ki je del originalne opreme, 
temve č nadomestna naprava za uravnavanje onesnaževanja, uporabljena med homologacijskimi preskusi (ali 
drug vzorec, ki dokazano ustreza homologiranemu tipu). Vrednosti emisij, izmerjene na preverjanem vzorcu, 
potem povpre čno ne smejo presegati srednjih vrednosti, izmerjenih na referen čnem vzorcu, za ve č kot 15 %.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/251
 
Dodatek 1  
VZOREC  
Opisni list št. …  
ki se nanaša na ES-homologacijo nadomestnih naprav za uravnavanje onesnaženosti  
Naslednji podatki, če so potrebni, se predložijo v treh izvodih in vsebujejo seznam vsebine. Vse risbe so dostavljene v 
ustreznem merilu z dovolj podrobnostmi; v formatu A4 ali v mapi formata A4. Morebitne fotografije morajo biti dovolj 
podrobne.  
Če so sistemi, sestavni deli ali lo čene tehni čne enote upravljani elektronsko, je treba predložiti informacije o njihovem 
delovanju.  
0. SPLOŠNO  
0.1 Znamka (trgovsko ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: …  
0.2.1 Trgovska imena, če obstajajo: …  
0.5 Naziv in naslov proizvajalca: …  
Naziv in naslov pooblaš čenega zastopnika, če ta obstaja: …  
0.7 Za sestavne dele in samostojne tehni čne enote mesto in na čin namestitve homologacijske oznake ES: …  
0.8 Naslovi proizvodnih obratov: …  
1. OPIS NAPRAVE  
1.1 Oznaka in tip originalne nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja: …  
1.2 Risbe nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja, ki ozna čujejo vse zna čilnosti, ki so navedene v to čki 8 
člena 2 te uredbe: …  
1.3 Opis tipa ali tipov vozila, katerim je namenjena naprava za uravnavanje onesnaženosti: …  
1.3.1 Številka(-e) in/ali simbol(-i), ki ozna čuje(-jo) tip(-e) motorja in vozila: …  
1.3.2 Ali naj bi bila naprava za uravnavanje onesnaženosti združljiva z zahtevami za diagnostiko na vozilu (Da/Ne) (  1 ) 
1.4 Opis in risbe, ki prikazujejo položaj nadomestnega katalizatorja glede na izpušni(-e) kolektor(-je): …SL L 175/252 Uradni list Evropske unije 7.7.2017  
( 1 ) Neustrezno pre črtajte
 Dodatek 2  
VZOREC CERTIFIKATA O ES-HOMOLOGACIJI  
(Najve čji format: A4 (210 mm × 297 mm))  
CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI  
Žig upravnega organa  
Sporo čilo o:  
— ES-homologaciji (  1 ), …,  
— razširitvi ES-homologacije (  2 ), …,  
— zavrnitvi ES-homologacije (  3 ), …,  
— preklicu ES-homologacije (  4 ), …,  
sestavnega dela/samostojne tehni čne enote (  5 ) 
glede na Uredbo (ES) št. 715/2007, kakor je bila nazadnje sprejeta z Uredbo (EU) 2017/1151.  
Uredba (ES) št. 715/2007 ali Uredba (EU) 2017/1151, kakor je bila nazadnje spremenjena z …  
Številka ES-homologacije: …  
Razlog za razširitev: …  
ODDELEK I  
0.1 Znamka (trgovsko ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: …  
0.3 Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na sestavnem delu/samostojni tehni čni enoti (  6 ): …  
0.3.1 Mesto navedene oznake: …  
0.5 Naziv in naslov proizvajalca: …  
0.7 Za sestavne dele in samostojne tehni čne enote mesto in na čin namestitve homologacijske oznake ES: …  
0.8 Nazivi in naslovi proizvodnih obratov: …  
0.9 Ime in naslov zastopnika proizvajalca ( če obstaja): …SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/253  
( 1 ) Neustrezno pre črtajte  
( 2 ) Neustrezno pre črtajte  
( 3 ) Neustrezno pre črtajte  
( 4 ) Neustrezno pre črtajte  
( 5 ) Neustrezno pre črtajte  
( 6 ) Če podatki za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, sestavnih delov ali samostojnih tehni čnih enot, 
vsebovanih v tem certifikatu o homologaciji, je treba te znake v dokumentaciji nadomestiti s simbolom: „?“ (npr. ABC??123??).
 ODDELEK II  
1. Dodatne informacije  
1.1 Oznaka in tip originalne nadomestne naprave za uravnavanje onesnaževanja: …  
1.2 Tip(i) vozila, za katere je lahko naprava za uravnavanje onesnaževanja nadomestni del: …  
1.3 Tip(i) vozil(a), na katerih je bila naprava za uravnavanje onesnaževanja preskušena: …  
1.3.1 Ali je naprava za uravnavanje onesnaženosti združljiva z zahtevami za diagnostiko na vozilu (Da/Ne) (  1 ): …  
2. Tehni čna služba, pristojna za izvajanje preskusov: …  
3. Datum poro čila o preskusu: …  
4. Številka poro čila o preskusu: …  
5. Pripombe: …  
6. Kraj: …  
7. Datum: …  
8. Podpis: …  
Priloge:  Opisna dokumentacija.SL L 175/254 Uradni list Evropske unije 7.7.2017  
( 1 ) Neustrezno pre črtajte
 Dodatek 3  
Primer oznake ES-homologacije  
(glej to čko 3.2 te priloge)
  
Iz zgornje homologacijske oznake, nameš čene na nadomestni katalizator kot sestavni del, je razvidno, da je bil ta tip 
odobren v Franciji (e 2), skladno s to uredbo. Prvi dve števki številke homologacije (00) kažeta, da je bil ta del odobren v 
skladu s to uredbo. Naslednje štiri števke (1234) homologacijski organ dodeli nadomestnemu katalizatorju kot osnovno 
homologacijsko številko.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/255
 
PRILOGA XIV  
Dostop do informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozil  
1. UVOD  
1.1 Ta priloga dolo ča tehni čne zahteve za dostop do informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozil.  
2. ZAHTEVE  
2.1 Informacije o diagnostiki na vozilu ter o popravilih in vzdrževanju vozila, ki so dosegljive na spletnih straneh, sledijo 
tehni čnim specifikacijam dokumenta OASIS SC2-D5, Oblika informacij za popravilo vozil, razli čica 1.0, 
28.5.2003 (  1 ) in iz oddelkov 3.2, 3.5, (brez 3.5.2), 3.6, 3.7 in 3.8 dokumenta OASIS SC1-D2, Specifikacije v 
zvezi z zahtevami za popravilo vozil, razli čica 6.1, z dne 10. 1. 2003 (  2 ), z uporabo samo odprtega besedila in 
grafi čnih formatov oziroma formatov, ki si jih je mogo če ogledati in natisniti z uporabo standardne programske 
opreme, ki je prosto dostopna in se jo zlahka naloži ter ki deluje v ra čunalniških operacijskih sistemih, ki so v 
splošni uporabi. Kadar je mogo če, so metapodatki skladni s standardom ISO 15031-2. Take informacije so vedno na 
voljo, razen v času vzdrževanja spletne strani. Osebe, ki potrebujejo pravico do kopiranja ali ponovne objave 
informacij, se pogajajo neposredno z zadevnim proizvajalcem. Na voljo so tudi informacije za gradivo za usposa ­
bljanje, vendar so lahko predstavljene tudi z drugimi mediji razen spletnih strani.  
Informacije o vseh delih vozila, s katerimi je proizvajalec vozila opremil vozilo, kot je opredeljeno z identifikacijsko 
številko vozila (VIN) in drugimi merili, kot so medosna razdalja, mo č motorja, paket opreme ali možnosti, in ki jih 
je mogo če zamenjati z nadomestnimi deli, ki jih proizvajalec vozila nudi pooblaš čenim serviserjem ali trgovcem ali 
tretjim osebam s sklicem na številko dela originalne opreme (OE), se zagotovijo v zbirki podatkov, ki je prosto 
dostopna neodvisnim izvajalcem.  
Ta zbirka podatkov vsebuje VIN, številke delov originalne opreme (OE), poimenovanje delov OE, podatke o 
veljavnosti (veljavno od/do), navodila za vgradnjo in po potrebi strukturne zna čilnosti.  
Informacije v zbirki podatkov se redno posodabljajo. Posodobitve vklju čujejo zlasti vse spremembe posameznih vozil 
po njihovi izdelavi, če so te informacije na voljo pooblaš čenim trgovcem.  
2.2 Dostop do informacij o varnostnih zna čilnostih vozila, ki jih uporabljajo pooblaš čeni trgovci in serviserji, se zagotovi 
neodvisnim izvajalcem zaš čiten z varnostno tehnologijo v skladu z naslednjimi zahtevami:  
(i) podatki se izmenjujejo ob zagotavljanju zaupnosti, celovitosti in zaš čite pred ponovitvami;  
(ii) uporablja se standard https//ssl-tls (RFC4346);  
(iii) uporabljajo se varnostna potrdila v skladu z ISO 20828 za vzajemno potrjevanje neodvisnih izvajalcev in 
proizvajalcev;  
(iv) zasebni klju č neodvisnega izvajalca je zaš čiten z varno strojno opremo.  
Forum o dostopu do informacij o vozilih iz odstavka 9 člena 13 dolo či parametre za izpolnjevanje teh zahtev v 
skladu z najnovejšo tehnologijo.  
Neodvisni izvajalec je akreditiran in pooblaš čen za dostop na podlagi dokumentov, ki dokazujejo, da opravlja 
zakonito poslovno dejavnost in ni bil obsojen za s tem povezane kriminalne dejavnosti.  
2.3 Reprogramiranje kontrolnih enot je izvedeno v skladu ali z ISO 22900 ali SAE J2534, ne glede na datum 
homologacije. Za potrjevanje združljivosti aplikacij, specifi čnih za proizvajalca, in komunikacijskih vmesnikov vozila 
(VCI), skladnih z ISO 22900 ali SAE J2534, proizvajalec ponudi bodisi vrednotenje neodvisno razvitih VCI bodisi 
informacije ter da posodi morebitno posebno strojno opremo, ki jo proizvajalec VCI potrebuje za samostojno 
izvedbo takega vrednotenja. Pogoji iz člena 7(1) Uredbe (ES) št. 715/2007 se uporabljajo za pristojbine za tako 
vrednotenje ali informacije in strojno opremo.SL L 175/256 Uradni list Evropske unije 7.7.2017  
( 1 ) Dostopno na: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/Draft%20Committee%20Specification.pdf  
( 2 ) Dostopno na: http://lists.oasis-open.org/archives/autor epair/200302/pdf00005.pdf
 2.4 Vse kode napak, povezane z emisijami, so v skladu z Dodatkom 1 k Prilogi XI.  
2.5 Za dostop do vseh informacij o OBD vozila ter popravilu in vzdrževanju vozila, ki se ne nanašajo na varna obmo čja 
vozila, smejo biti za registracijo neodvisnega izvajalca za uporabo proizvajal čeve spletne strani potrebne samo 
informacije, ki so potrebne za potrditev na čina pla čila informacij. Za informacije glede dostopa do varnih obmo čij 
vozila neodvisni izvajalec predloži potrdilo v skladu s standardom ISO 20828, s katerim identificira sebe in 
organizacijo, ki ji pripada, proizvajalec pa odgovori s svojim lastnim potrdilom v skladu s standardom ISO 20828, 
s katerim neodvisnemu izvajalcu potrdi, da dostopa do prave strani želenega proizvajalca. Obe stranki vodita 
evidenco vseh takih transakcij, ki vsebujejo podatke o vozilih in spremembah na njih v skladu s to dolo čbo. 
2.6 Če informacije o OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila, ki so na voljo na spletni strani proizvajalca, ne vsebujejo 
nekaterih zadevnih informacij, ki omogo čajo ustrezno zasnovo in proizvodnjo naknadno vgradljivih sistemov za 
alternativna goriva, lahko vsi zainteresirani proizvajalci naknadno vgradljivih sistemov za alternativna goriva dosto ­
pajo do informacij iz odstavkov 0, 2 in 3 Dodatka 3 k Prilogi I, tako da se s to zahtevo obrnejo neposredno na 
proizvajalca. Kontaktni podatki za ta namen so jasno navedeni na spletni strani proizvajalca, informacije pa se 
zagotovijo v 30 dneh. Take informacije je treba zagotoviti samo za naknadno vgradljive sisteme za alternativna 
goriva, za katere velja Pravilnik UN/ECE št. 115 (  1 ), ali za sestavne dele naknadno vgradljivih sistemov za alternativna 
goriva, ki so del sistema, za katerega velja Pravilnik UN/ECE št. 115, ter jih je treba zagotoviti samo na zahtevo, ki 
jasno dolo ča natan čno specifikacijo modela vozila, za katerega se zahtevajo informacije, in ki natan čno potrjuje, da 
so informacije potrebne za razvoj naknadno vgradljivih sistemov za alternativna goriva ali njihovih sestavnih delov v 
skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 115.  
2.7 Proizvajalci na svojih spletnih straneh z informacijami o popravilu navedejo homologacijske številke po modelih.  
2.8 Proizvajalci dolo čijo primerne in sorazmerne pristojbine za dostop do njihovih spletnih mest z informacijami o 
popravilu in vzdrževanju na urni, dnevni, mese čni in letni osnovi ter za dostop za posamezno transakcijo.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/257  
( 1 ) UL L 323, 7.11.2014, str. 91.
 Dodatek 1
SL L 175/258 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/259
 
PRILOGA XV  
PridržanoSL L 175/260 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
PRILOGA XVI  
ZAHTEVE ZA VOZILA, KI UPORABLJAJO REAGENT V SISTEMIH ZA NAKNADNO OBDELAVO IZPUŠNIH PLINOV  
1. UVOD  
Ta priloga dolo ča zahteve za vozila, ki se za zmanjšanje emisij opirajo na uporabo reagenta v sistemu za naknadno 
obdelavo izpušnih plinov.  
Zahteve so dolo čene v Dodatku 6 k Pravilniku št. 83 UN/ECE z naslednjo izjemo.  
Sklicevanje na Prilogo 1 v odstavku 4.1 Dodatka 6 k Pravilniku št. 83 UN/ECE se šteje kot sklicevanje na Dodatek 3 k 
Prilogi I k tej uredbi.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/261
 
PRILOGA XVII  
SPREMEMBA UREDBE (ES) št. 692/2008  
1. Dodatek 3 k Prilogi I Uredbe (ES) št. 692/2008 se spremeni:  
a) To čke 3 do 3.1.1 se spremenijo:  
„3. PRETVORNIK POGONSKE ENERGIJE  (k) 
3.1 Proizvajalec pretvornikov pogonske energije: .............................................................................. .................................  
3.1.1 Proizvajal čeva oznaka (kot je ozna čena na pretvorniku pogonske energije) ali drugi na čini 
identifikacije: …“  
b) To čka 3.2.1.8 se spremeni:  
„3.2.1.8 Nazivna mo č motorja (n): ............................... kW pri ............................... min  –1 (po navedbi proizvajalca)“  
c) To čka 3.2.2.2 se preštevil či v to čko 3.2.2.1.1 in se glasi:  
„3.2.2.1.1 RON (raziskovalno oktansko število), neosvin čeni: ........................................................................................... “  
d) To čka 3.2.4.2.1 se spremeni:  
„3.2.4.2.1 Opis sistema (skupni vod/sistem tla čilka–šoba/razdelilna tla čilka za gorivo itd.): ..................................... “  
e) To čka 3.2.4.2.3 se spremeni:  
„3.2.4.2.3 Vbrizgalna/razdelilna tla čilka“  
f) To čka 3.2.4.2.4 se spremeni:  
„3.2.4.2.4 Krmiljenje omejitve vrtilne frekvence motorja“  
g) To čka 3.2.4.2.9.3 se spremeni:  
„3.2.4.2.9.3 Opis sistema“  
h) To čke od 3.2.4.2.9.3.6 do 3.2.4.2.9.3.8 se spremenijo:  
„3.2.4.2.9.3.6 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature vode: .....................................................................  
3.2.4.2.9.3.7 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature zraka: .....................................................................  
3.2.4.2.9.3.8 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala zra čnega tlaka: ......................................................................... “  
i) To čka 3.2.4.3.4.3 se spremeni:  
„3.2.4.3.4.3 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala pretoka zraka: .............................................................................. “  
j) To čke od 3.2.4.3.4.9 do 3.2.4.3.4.11 se spremenijo:  
„3.2.4.3.4.9 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature vode: ......................................................................SL L 175/262 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2.4.3.4.10 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala temperature zraka: .....................................................................  
3.2.4.3.4.11 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala zra čnega tlaka: .......................................................................... “  
k) To čka 3.2.4.3.5 se spremeni:  
„3.2.4.3.5 Vbrizgalne šobe“  
l) To čke od 3.2.12.2 do 3.2.12.2.1 se spremenijo:  
„3.2.12.2 Naprave za uravnavanje onesnaževanja ( če niso zajete pod drugim naslovom)  
3.2.12.2.1 Katalizator“  
m) To čke od 3.2.12.2.1.11 do 3.2.12.2.1.11.10 se črtajo  
n) To čke od 3.2.12.2.2 do 3.2.12.2.2.5 se črtajo in nadomestijo z naslednjim:  
„3.2.12.2.2 Tipala  
3.2.12.2.2.1 Lambda sonda: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1 Znamka: ........................................................................................................ ..........................................................  
3.2.12.2.2.1.2 Lega: .......................................................................................................... ..............................................................  
3.2.12.2.2.1.3 Obmo čje krmiljenja: ................................................................................................................ ............................  
3.2.12.2.2.1.4 Tip ali na čin delovanja: ................................................................................................................. ....................  
3.2.12.2.2.1.5 Identifikacijska številka dela: ................................................................................ ........................................... “  
o) To čki 3.2.12.2.4.1 in 3.2.12.2.4.2 se spremenita:  
„3.2.12.2.4.1 Zna čilnosti (znamka, tip, pretok, visok tlak/nizek tlak/kombiniran tlak itd.): …  
3.2.12.2.4.2 Sistem hlajenja z vodo (se navede za vsak sistem EGR, npr. nizek tlak/visok tlak/kombiniran tlak: 
da/ne (  1 )“ 
p) To čke od 3.2.12.2.5 do 3.2.12.2.5.6 se spremenijo:  
„3.2.12.2.5 Sistem za uravnavanje emisij zaradi izhlapevanja (samo za bencinske in etanolske motorje): da/ne 
( 1 ) 
3.2.12.2.5.1 Podroben opis naprav: ............................................................................................ .................... ............................  
3.2.12.2.5.2 Risba sistema za uravnavanje emisij zaradi izhlapevanja: ......................................................... ...................  
3.2.12.2.5.3 Risba posode z aktivnim ogljem: ............................................................ ...................... ......................................  
3.2.12.2.5.4 Masa suhega aktivnega oglja: ..................................................................................... ...................................... gSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/263
 
3.2.12.2.5.5 Shemati čna risba posode za gorivo s podatki o prostornini in materialu (samo za bencinske in 
etanolske motorje): ........................................................................................................... .......................................  
3.2.12.2.5.6 Opis in shemati čna risba toplotnega š čita med posodo za gorivo in izpušnim sistemom: ............. “  
q) To čke od 3.2.12.2.6.4 do 3.2.12.2.6.4.4 se črtajo  
r) To čki 3.2.12.2.6.5 in 3.2.12.2.6.6 se preštevil čita in se glasita:  
„3.2.12.2.6.4 Znamka filtra za delce: ......................................................................................... .................................................  
3.2.12.2.6.5 Identifikacijska številka dela: .................................................................................. ............................................ “  
s) To čka 3.2.12.2.8 se spremeni:  
„3.2.12.2.8 Drug sistem: ...................................................................................................... ........................................................ “  
t) Dodajo se nove to čke 3.2.12.2.10 do 3.2.12.2.11.8:  
„3.2.12.2.10 Sistem z redno regeneracijo: (navedite spodnje podatke za vsako posamezno enoto)  
3.2.12.2.10.1 Na čin ali sistem regeneracije, opis in/ali risba: ................................................................................ ...... 
3.2.12.2.10.2 Število operativnih ciklov tipa 1 ali enakovrednih ciklov preskusne naprave med dvema 
cikloma, kjer prihaja do faz regeneracije pod pogoji, ki so enakovredni pogojem preskusa 
tipa 1 (razdalja ‚D‘ na sliki A6.App1/1 v Dodatku 1 k Podprilogi 6 Priloge XXI k Uredbi (EU) 
2017/1151 ali slika A13/1 v Prilogi 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE (kot je ustrezno)): .........  
3.2.12.2.10.2.1 Ustrezen ciklus tipa 1: (prikaz ustreznega postopka: Podpriloga 4 Priloge XXI ali Pravilnik 
št. 83 UN/ECE): …  
3.2.12.2.10.3 Opis metode, uporabljene za dolo čitev števila ciklov med dvema cikloma, kadar pride do faz 
regeneracije: ................................................................................................................. ....................................  
3.2.12.2.10.4 Parametri za dolo čitev ravni obremenitve, ki se zahteva pred regeneracijo (tj. temperatura, tlak 
itd.): ........................................................................................................................ ...........................................  
3.2.12.2.10.5 Opis metode, uporabljene za obremenitev sistema v postopku preskušanja, opisanem v 
odstavku 3.1 Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE: .........................................................................  
3.2.12.2.11 Sistemi katalizatorjev, ki uporabljajo gorljive reagente (spodaj navedite podatke za vsako enoto 
posebej) da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1 Vrsta in koncentracija potrebnega reagenta: …  
3.2.12.2.11.2 Obi čajno obmo čje delovne temperature reagenta: …  
3.2.12.2.11.3 Mednarodni standard: …  
3.2.12.2.11.4 Pogostost ponovnega polnjenja reagenta: neprekinjeno/vzdrževanje ( če je primerno):  
3.2.12.2.11.5 Prikazovalnik koli čine reagenta: (opis in lega)  
3.2.12.2.11.6 Posoda z reagentomSL L 175/264 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2.12.2.11.6.1 Prostornina: …  
3.2.12.2.11.6.2 Ogrevalni sistem: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1 Opis ali risba  
3.2.12.2.11.7 Krmilna enota reagenta: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1 Znamka: …  
3.2.12.2.11.7.2 Tip: …  
3.2.12.2.11.8 Vbrizgalnik reagenta (znamka, tip in lega): …“  
u) To čka 3.2.15.1 se spremeni:  
„3.2.15.1 Homologacijska številka v skladu z Uredbo (ES) št. 661/2009 (UL L 200, 31. 7. 2009, str. 1).“  
v) To čka 3.2.16.1 se spremeni:  
„3.2.16.1 Homologacijska številka v skladu z Uredbo (ES) št. 661/2009 (UL L 200, 31. 7. 2009, str. 1).“  
w) To čka 3.3 se spremeni,:  
„3.3 Elektri čna naprava“  
x) To čka 3.3.2 se spremeni:  
„3.3.2 REESS“  
y) To čka 3.4. se spremeni:  
„3.4 Kombinacije pretvornikov pogonske energije“  
z) To čka 3.4.4 se spremeni:  
„3.4.4 Opis naprave za shranjevanje energije: (REESS, kondenzator, vztrajnik/generator)“  
aa) To čka 3.4.4.5 se spremeni:  
„3.4.4.5 Energija: ..................... (za REESS: napetost in zmogljivost Ah v 2 urah, za kondenzator: J, ................... .)“ 
bb) To čka 3.4.5 se spremeni:  
„3.4.5 Elektri čna naprava (navedite lo čen opis vseh tipov elektri čnih naprav)“  
cc) To čka 3.5 se spremeni:  
„3.5 Navedene vrednosti proizvajalca za dolo čitev emisij CO  2 , porabe goriva, elektri čne energije, dosega z elek ­
tri čno energijo in podrobnosti o ekoloških inovacijah ( če je ustrezno)(  o )“SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/265
 
dd) To čka 4.4 se spremeni:  
„4.4 Sklopke“  
ee) To čka 4.6 se spremeni:  
„4.6 Prestavna razmerja  
Prestava  Prestavno razmerje 
menjalnika (prestavno 
razmerje med motorjem in 
izstopno gredjo 
menjalnika)  Kon čno prestavno 
razmerje (prestavno 
razmerje med izstopno 
gredjo menjalnika in 
pogonskim kolesom)  Skupno prestavno 
razmerje  
Najve čja vrednost za brezsto ­
penjski menjalnik  
1 
2 
3 
… 
Najmanjša vrednost za brezsto ­
penjski menjalnik“  
ff) To čke 6.6 do 6.6.3 se nadomestijo z naslednjim:  
„6.6 Pnevmatike in platiš ča 
6.6.1 Kombinacije pnevmatika/platiš če: 
6.6.1.1 Osi  
6.6.1.1.1 Os št. 1: ........................................................................................................... .............................................................  
6.6.1.1.1.1 Oznaka velikosti pnevmatike  
6.6.1.1.2 Os št. 2: ........................................................................................................... .............................................................  
6.6.1.1.2.1 Oznaka velikosti pnevmatike  
itd. 
6.6.2 Zgornja in spodnja meja dinami čnega polmera kolesa:  
6.6.2.1 Os št. 1: ............................................................................................................. ...........................................................  
6.6.2.2 Os št. 2: ............................................................................................................. ...........................................................  
itd. 
6.6.3 Tlaki v pnevmatikah, ki jih priporo ča proizvajalec: ............................................................................... kPa“  
gg) To čka 9.1 se spremeni:  
„9.1 Vrsta karoserije z navedbo kod, opredeljenih v delu C Priloge II k Direktivi 2007/46/ES: .............................“SL L 175/266 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2. V tabeli 1 Dodatka 6 k Prilogi I Uredbe (ES) št. 692/2008 se vrstice ZD do ZL in ZX ter ZY spremenijo: 
„ZD  Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 razred I  PV, KV  31. 8. 2018  
ZE Euro 6c  Euro 6-2  N1 razred II  PV, KV  31. 8. 2019  
ZF Euro 6c  Euro 6-2  N1 razred III, N2  PV, KV  31. 8. 2019  
ZG Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  M, N1 razred I  PV, KV  31. 8. 2018  
ZH Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 razred II  PV, KV  31. 8. 2019  
ZI Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 razred III, N2  PV, KV  31. 8. 2019  
ZJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 razred I  PV, KV  31. 8. 2018  
ZK Euro 6d  Euro 6-2  N1 razred II  PV, KV  31. 8. 2019  
ZL Euro 6d  Euro 6-2  N1 razred III, N2  PV, KV  31. 8. 2019  
ZX ni relevantno  ni rele ­
vantno  Vsa vozila  povsem 
elektri čna 
z akumu ­
latorji  1. 9. 2009  1. 1. 2011  31. 8. 2019  
ZY ni relevantno  ni rele ­
vantno  Vsa vozila  povsem 
elektri čna 
z akumu ­
latorji  1. 9. 2009  1. 1. 2011  31. 8. 2019  
ZZ ni relevantno  ni rele ­
vantno  vsa vozila s certi ­
fikati v skladu s 
to čko 2.1.1 
Priloge I  PV, KV  1. 9. 2009  1. 1. 2011  31. 8. 2019“SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/267
 
PRILOGA XVIII  
POSEBNE DOLO ČBE V ZVEZI S PRILOGAMI I, II, III, VIII in IX K DIREKTIVI 2007/46/ES  
Spremembe Priloge I k Direktivi 2007/46/ES  
(1) Priloga I k Direktivi 2007/46/ES se spremeni:  
a) To čka 2.6.1 se spremeni:  
„2.6.1 Porazdelitev te mase na osi in za polpriklopnik, priklopnik s togim ojesom ali priklopnik s centralno 
osjo mase na vle čno sklopko:  
(a) najve čja in najmanjša za vsako varianto: ............................................................................................ ............  
(b) masa vsake izvedenke (priskrbeti je treba matriko): ....................................................................... ............ “  
b) To čke od 3. do 3.1.1 se spremenijo:  
„3. PRETVORNIK POGONSKE ENERGIJE  (k) 
3.1 Proizvajalec pretvornikov pogonske energije: .............................................................................. ..........................  
3.1.1 Proizvajal čeva oznaka (kot je ozna čena na pretvorniku pogonske energije ali drugi podatki za identi ­
fikacijo): .................................................................................................................... ..................................................... “  
c) To čka 3.2.1.8 se spremeni:  
„3.2.1.8 Nazivna mo č motorja (n): ............................ kW pri ............................ min  –1 (po navedbi proizvajalca)“  
d) Doda se nova to čka 3.2.2.1.1:  
„3.2.2.1.1 Oktansko število (raziskovalna metoda), neosvin čeni: ................................................................................ “  
e) To čka 3.2.4.2.1 se spremeni:  
„3.2.4.2.1 Opis sistema (skupni vod/sistem enotne tla čilke in vbrizgalne šobe/razdelilna tla čilka za gorivo 
itd.): ................................................................................................................ ........ ...................................................“  
f) To čka 3.2.4.2.3 se spremeni:  
„3.2.4.2.3 Vbrizgalna/dovodna tla čilka“  
g) To čka 3.2.4.2.4 se spremeni:  
„3.2.4.2.4 Nadzor vrtilne frekvence motorja“  
h) To čka 3.2.4.2.9.3 se spremeni:  
„3.2.4.2.9.3 Opis sistema“  
i) Doda se nova to čka 3.2.4.2.9.3.1.1:  
„3.2.4.2.9.3.1.1 Programska razli čica elektronske krmilne enote: ............................................................................... “SL L 175/268 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
j) To čke od 3.2.4.2.9.3.6 do 3.2.4.2.9.3.8 se spremenijo:  
„3.2.4.2.9.3.6 Znamka in tip ali na čin delovanja temperaturnega tipala za vodo: ..................................................  
3.2.4.2.9.3.7 Znamka in tip ali na čin delovanja temperaturnega tipala za zrak: ...................................................  
3.2.4.2.9.3.8 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala zra čnega tlaka: ...................................................................“  
k) Doda se nova to čka 3.2.4.3.4.1.1:  
„3.2.4.3.4.1.1 Programska razli čica elektronske krmilne enote: .................................................................................. “  
l) To čka 3.2.4.3.4.3 se spremeni:  
„3.2.4.3.4.3 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala pretoka zraka: ....................................................................... “  
m) To čke od 3.2.4.3.4.9 do 3.2.4.3.4.11 se spremenijo:  
„3.2.4.3.4.9 Znamka in tip ali na čin delovanja temperaturnega tipala za vodo: ...................................................  
3.2.4.3.4.10 Znamka in tip ali na čin delovanja temperaturnega tipala za zrak: ....................................................  
3.2.4.3.4.11 Znamka in tip ali na čin delovanja tipala zra čnega tlaka: ................................................................... “  
n) To čka 3.2.4.3.5 se spremeni:  
„3.2.4.3.5 Vbrizgalne šobe“  
o) Dodata se novi to čki 3.2.4.4.2 in 3.2.4.4.3:  
„3.2.4.4.2 Znamke: ............................................................................................................ ........................................................  
3.2.4.4.3 Tipi: ............................................................................................................... . ...........................................................“  
p) To čke od 3.2.12.2 do 3.2.12.2.1 se spremenijo:  
„3.2.12.2 Naprave za uravnavanje onesnaževanja ( če niso zajete pod drugim naslovom)  
3.2.12.2.1 Katalizator“  
q) To čke od 3.2.12.2.1.11 do 3.2.12.2.1.11.10 se črtajo in nadomestijo z naslednjo novo to čko: 
„3.2.12.2.1.11 Obi čajno obmo čje delovne temperature: .......................................................................................... °C“  
r) To čke od 3.2.12.2.2 do 3.2.12.2.2.5 se črtajo in nadomestijo:  
„3.2.12.2.2 Tipala  
3.2.12.2.2.1 Lambda sonda: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1 Znamka: ........................................................................................................ ..................................................  
3.2.12.2.2.1.2 Lega: .......................................................................................................... ........................................................SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/269
 
3.2.12.2.2.1.3 Obmo čje delovanja: ................................................................................................................. .....................  
3.2.12.2.2.1.4 Tip ali na čin delovanja: ................................................................................................................. .............  
3.2.12.2.2.1.5 Identifikacijska številka dela: ................................................................................ .......................................  
3.2.12.2.2.2 Tipalo za NOx: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1 Znamka: ........................................................................................................ ..................................................  
3.2.12.2.2.2.2 Tip: ........................................................................................................... ........................................................  
3.2.12.2.2.2.3 Lega: .......................................................................................................... ........................................................  
3.2.12.2.2.3 Tipalo za delce: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1 Znamka: ........................................................................................................ ..................................................  
3.2.12.2.2.3.2 Tip: ........................................................................................................... ........................................................  
3.2.12.2.2.3.3 Lega: .......................................................................................................... ......................................................“  
s) To čki 3.2.12.2.4.1 in 3.2.12.2.4.2 se spremenita, da se glasita:  
„3.2.12.2.4.1 Zna čilnosti (znamka, tip, pretok, visok tlak/nizek tlak/kombiniran tlak itd.): .................................  
3.2.12.2.4.2 Sistem hlajenja z vodo (se navede za vsak sistem EGR, npr. nizek tlak/visok tlak/kombiniran 
tlak: da/ne (  1 )“ 
t) To čke od 3.2.12.2.5 do 3.2.12.2.5.6 se spremenijo:  
„3.2.12.2.5 Naprava za zmanjšanje emisij zaradi izhlapevanja goriva (samo za bencinske in etanolske 
motorje): da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1 Podroben opis naprav: ............................................................................................ ........................................  
3.2.12.2.5.2 Risba naprave za zmanjšanje emisij zaradi izhlapevanja goriva: ................................................... ...... 
3.2.12.2.5.3 Risba posode za aktivno oglje: ................................................................................... ..................................  
3.2.12.2.5.4 Masa suhega aktivnega oglja: ..................................................................................... ................................ g  
3.2.12.2.5.5 Shemati čna risba posode za gorivo s podatki o prostornini za gorivo in materialu (samo za 
bencinske in etanolske motorje): .............................................................................................. ....................  
3.2.12.2.5.6 Opis in shemati čna risba š čitnika proti toploti med posodo za gorivo in izpušnim sistemom: ... “  
u) To čke od 3.2.12.2.6.4 do 3.2.12.2.6.4.4 se črtajo  
v) To čki 3.2.12.2.6.5 in 3.2.12.2.6.6 se preštevil čita: 
„3.2.12.2.6.4 Znamka filtra za delce: ......................................................................................... ..........................................SL L 175/270 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2.12.2.6.5 Identifikacijska številka dela: .................................................................................. ......................................“  
w) To čke od 3.2.12.2.7 do 3.2.12.2.7.0.6 se spremenijo:  
„3.2.12.2.7 Sistem za diagnostiko na vozilu (OBD): da/ne (  1 ): ..............................................................................  
3.2.12.2.7.0.1 (Samo Euro VI) Število skupin motorjev OBD v skupini motorjev  
3.2.12.2.7.0.2 (Samo Euro VI) Seznam skupin motorjev OBD ( če je to ustrezno)  
3.2.12.2.7.0.3 (Samo Euro VI) Številka skupine motorjev OBD, v katero spada osnovni motor/ član skupine 
motorjev: ............................................................ ......................................................... ....................................  
3.2.12.2.7.0.4 (Samo Euro VI) Sklicevanje proizvajalca na dokumentacijo OBD, ki se zahteva v členih 5(4)(c) 
in 9(4) Uredbe (EU) št. 582/2011 ter je dolo čena v Prilogi X k tej uredbi za namen homo ­
logacije sistema OBD  
3.2.12.2.7.0.5 (Samo Euro VI) Kadar je primerno, sklicevanje proizvajalca na dokumentacijo za vgradnjo 
sistema motorja, opremljenega z OBD, v vozilo  
3.2.12.2.7.0.6 (Samo Euro VI) Kadar je primerno, sklicevanje proizvajalca na dokumentacijski paket v zvezi z 
vgradnjo sistema OBD za homologirani motor v vozilo“  
x) V to čki 3.2.12.2.7.6.4.1 se naslov „lahka vozila“ nadomesti z „lahka vozila“  
y) To čka 3.2.12.2.8 se spremeni:  
„3.2.12.2.8 Drugi sistemi: .................................................................................................... ..................................................“  
z) Dodajo se nove to čke od 3.2.12.2.8.2.3 do 3.2.12.2.8.2.5, kot sledi:  
„3.2.12.2.8.2.3 Tip sistema za prisilo: Ni zagona motorja po odštevanju/ni zagona po dolivanju goriva/za ­
klepanje posode 
za gorivo/omejitev zmogljivosti  
3.2.12.2.8.2.4 Opis sistema za prisilo  
3.2.12.2.8.2.5 Enakovredno povpre čnemu dosegu vozila s polno posodo goriva: ...................................... km“  
aa) Doda se nova to čka 3.2.12.2.8.4:  
„3.2.12.2.8.4 (Samo Euro VI) Seznam skupin motorjev OBD ( če je to ustrezno): …“  
bb) Dodajo se nove to čke od 3.2.12.2.10 do 3.2.12.2.11.8:  
„3.2.12.2.10 Sistem z redno regeneracijo: (spodaj navedite podatke za vsako enoto posebej)  
3.2.12.2.10.1 Na čin ali sistem regeneracije, opis in/ali risba: …  
3.2.12.2.10.2 Število operativnih ciklov tipa 1 ali enakovrednih ciklov za preskusno napravo motorja 
med dvema cikloma, kjer prihaja do faz regeneracije pod pogoji, ki so enakovredni 
pogojem preskusa tipa 1 (razdalja ‚D‘ na sliki A6.Dod1/1 v Dodatku 1 k Podprilogi 6 k 
Prilogi XXI k Uredbi (EU) 2017/1151 ali slika A13/1 v Prilogi 13 k Pravilniku št. 83 
UN/ECE (kot je ustrezno)): …SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/271
 
3.2.12.2.10.2.1 Ustrezen ciklus tipa 1 (navedba veljavnega postopka: Priloga XXI, Podpriloga 4 ali Pravilnik 
št. 83 UN/ECE): ............................................................................................................... ........................  
3.2.12.2.10.3 Opis metode, uporabljene za dolo čitev števila ciklov med dvema cikloma, kadar pride do 
faz regeneracije: ............................................................................................................. ..........................  
3.2.12.2.10.4 Parametri za dolo čitev stopnje obremenitve, ki se zahteva pred regeneracijo (tj. tempera ­
tura, tlak itd.): ............................................................................................................. .............................  
3.2.12.2.10.5 Opis metode, uporabljene za obremenitev sistema v preskusnem postopku, opisanem v 
odstavku 3.1 Priloge 13 k Pravilniku št. 83 UN/ECE: .................................................................  
3.2.12.2.11 Sistemi katalizatorjev, ki uporabljajo gorljive reagente (spodaj navedite podatke za vsako 
enoto posebej) da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1 Tip in koncentracija potrebnega reagenta: …  
3.2.12.2.11.2 Obi čajno obmo čje delovne temperature reagenta: …  
3.2.12.2.11.3 Mednarodni standard: …  
3.2.12.2.11.4 Pogostost ponovnega polnjenja reagenta: neprekinjeno/vzdrževanje (kjer je primerno):  
3.2.12.2.11.5 Indikator za reagent (opis in lega): …  
3.2.12.2.11.6 Posoda z reagentom  
3.2.12.2.11.6.1 Prostornina: …  
3.2.12.2.11.6.2 Sistem gretja: da/ne  
3.2.12.2.11.6.2.1 Opis ali risba: …  
3.2.12.2.11.7 Enota za uravnavanje reagenta: da/ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1 Znamka: …  
3.2.12.2.11.7.2 Tip: …  
3.2.12.2.11.8 Vbrizgalnik reagenta (tip, znamka in lega): …“  
cc) To čka 3.2.15.1 se spremeni:  
„3.2.15.1 Homologacijska številka v skladu z Uredbo (ES) št. 661/2009 (UL L 200, 31.7.2009, str. 1): ...... “  
dd) To čka 3.2.16.1 se spremeni:  
„3.2.16.1 Homologacijska številka v skladu z Uredbo (ES) št. 661/2009 (UL L 200, 31.7.2009, str. 1): ...... “  
ee) Dodajo se nove to čke od 3.2.20 do 3.2.20.2.4:  
„3.2.20 Podatki o shranjevanju toploteSL L 175/272 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2.20.1 Naprava za aktivno shranjevanje toplote: da/ne  
3.2.20.1.1 Entalpija: … (J)  
3.2.20.2 Izolacijski materiali  
3.2.20.2.1 Izolacijski materiali: …  
3.2.20.2.2 Prostornina izolacije: …  
3.2.20.2.3 Teža izolacije: …  
3.2.20.2.4 Lega izolacije: …“  
ff) To čka 3.3 se spremeni:  
„3.3 Elektri čna naprava“  
gg) To čka 3.3.2 se spremeni:  
„3.3.2 REESS“  
hh) To čka 3.4 se spremeni:  
„3.4 Kombinacije pretvornikov pogonske energije“  
ii) To čka 3.4.4 se spremeni:  
„3.4.4 Opis naprave za shranjevanje energije: (REESS, kondenzator, vztrajnik/generator)“  
jj) To čka 3.4.4.5 se spremeni:  
„3.4.4.5 Energija: ................. (za REESS: napetost in zmogljivost Ah v 2 urah, za kondenzator: J, .................)“  
kk) To čka 3.4.5 se spremeni:  
„3.4.5 Elektri čna naprava (navedite lo čen opis vseh elektri čnih naprav)“  
ll) To čka 3.5 se spremeni:  
„3.5 Navedene vrednosti proizvajalca za dolo čitev emisij CO  2 , porabe goriva, porabe elektri čne energije, 
elektri čnega dosega in podrobnosti o ekoloških inovacijah (kjer se uporablja)(°)“  
mm) Dodajo se nove to čke od 3.5.7 in 3.5.8.3, kot sledi:  
„3.5.7 Proizvajal čeve navedene vrednosti  
3.5.7.1 Parametri preskusnega vozila  
3.5.7.1.1 Visoka vrednost za vozilo  
3.5.7.1.1.1 Potreba po energiji cikla: … JSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/273
 
3.5.7.1.1.2 Koeficienti cestne obremenitve  
3.5.7.1.1.2.1 f0: ......... N  
3.5.7.1.1.2.2 f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3 f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno)  
3.5.7.1.2.1 Potreba po energiji cikla: … J  
3.5.7.1.2.2 Koeficienti cestne obremenitve  
3.5.7.1.2.2.1 f0: ......... N  
3.5.7.1.2.2.2 f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3 f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno)  
3.5.7.1.3.1 Potreba po energiji cikla: … J  
3.5.7.1.3.2 Koeficienti cestne obremenitve  
3.5.7.1.3.2.1 f0: ......... N  
3.5.7.1.3.2.2 f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3 f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.2 Kombinirane masne emisije CO  2 
3.5.7.2.1 Masne emisije CO  2 za ICE  
3.5.7.2.1.1 Visoka vrednost za vozilo: ................................ g/km  
3.5.7.2.1.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ................................ g/km  
3.5.7.2.2 Masna emisija CO  2 med ohranjanjem naboja za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV  
3.5.7.2.2.1 Visoka vrednost za vozilo: ................................ g/km  
3.5.7.2.2.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ................................ g/km  
3.5.7.2.2.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): ................................ g/km  
3.5.7.2.3 Masna emisija CO  2 med praznjenjem naboja za vozila OVC-HEV  
3.5.7.2.3.1 Visoka vrednost za vozilo: ................................ g/km  
3.5.7.2.3.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ................................ g/kmSL L 175/274 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.5.7.2.3.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): ................................ g/km  
3.5.7.3 Elektri čni doseg za elektri čna vozila  
3.5.7.3.1 Povsem elektri čni doseg (PER) za vozila PEV  
3.5.7.3.1.1 Visoka vrednost za vozilo: ................................ km  
3.5.7.3.1.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ................................ km  
3.5.7.3.2 Povsem elektri čni doseg (AER) za vozila OVC-HEV  
3.5.7.3.2.1 Visoka vrednost za vozilo: ................................ km  
3.5.7.3.2.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ................................ km  
3.5.7.3.2.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): ................................ km  
3.5.7.4 Poraba goriva med ohranjanjem naboja (FCCS) za vozila FCHV  
3.5.7.4.1 Visoka vrednost za vozilo: ................................ kg/100 km  
3.5.7.4.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ................................ kg/100 km  
3.5.7.4.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): ................................ kg/100 km  
3.5.7.5 Poraba elektri čne energije za elektri čna vozila  
3.5.7.5.1 Kombinirana poraba elektri čne energije (ECWLTC) za povsem elektri čna vozila  
3.5.7.5.1.1 Visoka vrednost za vozilo: ................................ Wh/km  
3.5.7.5.1.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2 Poraba elektri čne energije, tehtana s faktorjem uporabe, pri praznjenju naboja ECAC,CD (kom ­
binirana)  
3.5.7.5.2.1 Visoka vrednost za vozilo: ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2.2 Nizka vrednost za vozilo ( če je primerno): ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2.3 Srednja vrednost za vozilo ( če je primerno): ................................ Wh/km  
3.5.8 Vozilo, v katero je vgrajena ekološka inovacija v smislu člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009 za 
vozila kategorije M1 oziroma člena 12 Uredbe (EU) št. 510/2011 za vozila kategorije N1: 
da/ne (  1 ) 
3.5.8.1 Tip/varianta/izvedenka osnovnega vozila, kot je navedeno v členu 5 Izvedbene uredbe (EU) št. 
725/2011 za vozila kategorije M1 oziroma členu 5 Izvedbene uredbe (EU) št. 427/2014 za 
vozila kategorije N1 ( če je primerno): ......................................................................................................  
3.5.8.2 Medsebojni vplivi med posameznimi ekološkimi inovacijami: da/ne (  1 )SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/275
 
3.5.8.3 Podatki o emisijah, povezani z uporabo ekoloških inovacij (tabela se ponovi za vsako presku ­ 
šeno referen čno gorivo) (w1)  
Sklep o 
odobritvi 
ekološke 
inovacije 
( w2 ) Koda 
ekološke 
inovacije 
( w3 ) 1. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu 
(g/km)  2. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološkimi 
inovacijami 
(g/km)  3. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu v 
preskusnem 
ciklu tipa 1 
( w4 ) 4. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološkimi 
inovacijami 
v 
preskusne ­
m ciklu 
tipa 1  5. Faktor 
uporabe (UF), 
tj. časovni 
delež uporabe 
tehnologije v 
normalnih 
pogojih delo ­
vanja  Prihranek 
emisij CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Skupni prihranek emisij CO  2 (g/km) (  w5 )“ 
nn) To čka 4.4 se spremeni:  
„4.4 Sklopke: ................................................................................................................. ............................................................ “  
oo) Dodajo se nove to čke od 4.5.1.1 do 4.5.1.5:  
„4.5.1.1 Najpogosteje uporabljeni na čin: da/ne (  1 ) 
4.5.1.2 Najboljši na čin ( če ni najpogosteje uporabljenega na čina): …  
4.5.1.3 Najslabši na čin ( če ni najpogosteje uporabljenega na čina): …  
4.5.1.4 Nazivni navor: .........  
4.5.1.5 Število sklopk: ......... “  
pp) To čka 4.6 se spremeni:  
„4.6 Prestavna razmerja  
Prestava  Prestavna razmerja 
menjalnika (prestavna 
razmerja med motorjem in 
odgonsko gredjo menjalni ­
ka) Prestavna razmerja 
pogonske osi (prestavno 
razmerje med odgonsko 
gredjo menjalnika in 
pogonskim kolesom)  Skupno prestavno razmerje  
Najve čja vrednost za 
brezstopenjski menjalnik  
1 
2 
3 
… 
Najmanjša vrednost za 
brezstopenjski menjalnik 
Vzvratna prestava“SL L 175/276 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
qq) To čke od 6.6 do 6.6.5 se nadomestijo:  
„6.6 Pnevmatike in platiš ča 
6.6.1 Kombinacije pnevmatik/platiš č 
6.6.1.1 Osi  
6.6.1.1.1 Os 1: ............................  
6.6.1.1.1.1 Oznaka velikosti pnevmatike: ............  
6.6.1.1.1.2 Indeks nosilnosti: ...........  
6.6.1.1.1.3 Simbol kategorije hitrosti (  r ): ...........  
6.6.1.1.1.4 Velikosti platiš ča: ............  
6.6.1.1.1.5 Globine naleganja platiš ča: ............  
6.6.1.1.2 Os 2: ............  
6.6.1.1.2.1 Oznaka velikosti pnevmatike: ............  
6.6.1.1.2.2 Indeks nosilnosti: ...........  
6.6.1.1.2.3 Simbol kategorije hitrosti: ............  
6.6.1.1.2.4 Velikosti platiš ča: ............  
6.6.1.1.2.5 Globine naleganja platiš ča: ............  
itd. 
6.6.1.2 Rezervno kolo, če obstaja: ............  
6.6.2 Zgornja in spodnja meja dinami čnega polmera kolesa  
6.6.2.1 Os 1: ........................................... mm  
6.6.2.2 Os 2: ........................................... mm  
6.6.2.3 Os 3: ...........................................mm  
6.6.2.4 Os 4: ...........................................mm  
itd. 
6.6.3 Tlaki v pnevmatikah, ki jih priporo ča proizvajalec: ......................................................................... kPa  
6.6.4 Kombinacija veriga/pnevmatika/platiš če za prednjo in/ali zadnjo os, primerna za dolo čen tip 
vozila po priporo čilih proizvajalca: ................... ......................................................................................... ....SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/277
 
6.6.5 Kratek opis zasilnega rezervnega kolesa, če obstaja: ............................................................................... “  
rr) To čka 9.1 se spremeni:  
„9.1 Vrsta karoserije z uporabo kod iz dela C Priloge II k Direktivi 2007/46/ES: ..............................................  “ 
ss) To čka 9.9.2.1 se spremeni:  
„9.9.2.1 Tip in opis naprave: ................................................................................................. ............................................... “  
Spremembe Priloge II k Direktivi 2007/46/ES  
(2) Priloga II se s tem spremeni:  
(a) Na koncu to čk 1.3.1 in 3.3.1 dela B Priloge II, ki opredeljuje merila za „izvedenke vozila“ za vozila kategorij M1 
in N1, se doda naslednje besedilo:  
„Kot alternativo merilom (h), (i) in (j) morajo vozila, zbrana v razli čici, imeti skupne vse preskuse, opravljene za izra čun 
emisij CO  2 , porabe elektri čne energije in porabe goriva v skladu z dolo čbami Podpriloge 6 k Prilogi XXI k Uredbi (EU) 
2017/1151. “ 
(b) Naslednje besedilo se doda na koncu to čke 3.3.1 dela B Priloge II  
„(k) obstoj inovativnih tehnologij, kakor so opredeljene v členu 12 Uredbe (ES) št. 510/2011 (*).  
___________  
(*) OJ L 145, 31.5.2011, str. 1.“  
Spremembe Priloge III k Direktivi 2007/46/ES  
(3) Priloga III k Direktivi 2007/46/ES se spremeni:  
a) To čke od 3 do 3.1.1 se spremenijo:  
„3. PRETVORNIK POGONSKE ENERGIJE  (k) 
3.1 Proizvajalec pretvornikov pogonske energije: .............................................................................. ..............................  
3.1.1 Proizvajal čeva oznaka (kot je ozna čena na pretvorniku pogonske energije ali drugi podatki za identifi ­
kacijo): ...................................................................................................................... .......................................................... “  
b) To čka 3.2.1.8 se spremeni:  
„3.2.1.8 Nazivna mo č motorja (n): ............................. kW pri .............................. min  –1 (po navedbi proizvajalca)“  
c) To čke od 3.2.12.2 do 3.2.12.2.1 se spremenijo:  
„3.2.12.2 Naprave za uravnavanje onesnaževanja ( če niso zajete pod drugim naslovom)  
3.2.12.2.1 Katalizator“  
d) To čka 3.2.12.2.1.11 se črta 
e) To čke od 3.2.12.2.1.11.6 do 3.2.12.2.1.11.7 se črtajoSL L 175/278 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
f) To čka 3.2.12.2.2 se črta in nadomesti z naslednjo novo to čko: 
„3.2.12.2.2.1 Lambda sonda: da/ne (  1 )“ 
g) To čka 3.2.12.2.5 se spremeni:  
„3.2.12.2.5 Naprava za zmanjšanje emisij zaradi izhlapevanja goriva (samo za bencinske in etanolske motorje): 
da/ne (  1 )“ 
h) To čka 3.2.12.2.8 se spremeni:  
„3.2.12.2.8 Drugi sistemi“  
i) Dodajo se nove to čke od 3.2.12.2.10 do 3.2.12.2.10.1:  
„3.2.12.2.10 Sistem z redno regeneracijo: (spodaj navedite podatke za vsako enoto posebej)  
3.2.12.2.10.1 Na čin ali sistem regeneracije, opis in/ali risba: ................................................................................ ........“  
j) Doda se nova to čka 3.2.12.2.11.1:  
„3.2.12.2.11.1. Tip in koncentracija potrebnega reagenta: ..................................................................... ...........................“  
k) To čka 3.3 se spremeni:  
„3.3 Elektri čna naprava“  
l) To čka 3.3.2 se spremeni:  
„3.3.2 REESS“  
m) To čka 3.4 se spremeni:  
„3.4 Kombinacije pretvornikov pogonske energije“  
n) To čke od 3.5.4 do 3.5.5.6 se črtajo.  
o) To čka 4.6 se spremeni:  
„4.6 Prestavna razmerja  
Prestava  Prestavna razmerja menjal ­
nika (prestavna razmerja 
med motorjem in odgonsko 
gredjo menjalnika)  Prestavna razmerja 
pogonske osi (prestavno 
razmerje med odgonsko 
gredjo menjalnika in 
pogonskim kolesom)  Skupno prestavno razmerje  
Najve čja vrednost za 
brezstopenjski menjalnik  
1 
2 
3 
… 
Najmanjša vrednost za 
brezstopenjski menjalnik 
Vzvratna prestava“SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/279
 
p) To čka 6.6.1 se spremeni:  
„6.6.1 Kombinacije pnevmatika/platiš če“ 
q) To čka 9.1 se spremeni:  
„9.1 Vrsta karoserije z uporabo kod iz dela C Priloge II k Direktivi 2007/46/ES: .............................................. .... “ 
Spremembe Priloge VIII k Direktivi 2007/46/ES  
(4) Priloga VIII k Direktivi 2007/46/ES se spremeni:  
„PRILOGA VIII  
REZULTATI PRESKUSOV  
(Izpolni homologacijski organ in priloži k certifikatu o ES-homologaciji)  
Iz podatkov mora biti jasno razvidno, kateri varianti in izvedenki pripadajo. Ena izvedenka ima lahko samo en 
rezultat. Dovoljena pa je kombinacija ve č rezultatov za izvedenko, če je navedeno, kateri rezultat je najslabši. V 
takšnem primeru je treba navesti, da so za to čke, ozna čene z (*), podani samo najslabši rezultati.  
1. Rezultati preskusov ravni hrupa  
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega regulativnega akta o spremembi osnovnega akta, ki se 
uporablja za homologacijo. Pri regulativnem aktu z najmanj dvema izvedbenima stopnjama se navede tudi 
stopnja izvedbe: .............................................................................................................. ........................................................... 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Hrup med vožnjo (dB(A)/E):  …  …  …  
Hrup v mirovanju (dB(A)/E):  …  …  …  
pri (min  –1 ): …  …  …  
2. Rezultati preskusov emisije izpušnih plinov  
2.1. Emisije motornih vozil, preskušenih po preskusnem postopku za lahka vozila  
Navede se zadnji regulativni akt o spremembi osnovnega akta, ki se uporablja za homologacijo. Pri regula ­
tivnem aktu z najmanj dvema izvedbenima stopnjama se navede tudi stopnja izvedbe: .....................................  
Goriva (  1 ) … (dizelsko gorivo, bencin, UNP, ZP, kombinirano gorivo: bencin/ZP, UNP, ZP/biometan, prilag ­
odljiv tip goriva: bencin, etanol …)  
2.1.1 Preskus tipa 1 (  2 ), (  3 ) (emisije vozila v preskusnem ciklu po hladnem zagonu motorja)  
Povpre čne vrednosti NEDC, najvišje vrednosti WLTP  
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (mg/km)  …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …SL L 175/280 Uradni list Evropske unije 7.7.2017  
( 1 ) Če se uporabljajo omejitve za goriva, se te omejitve navedejo (npr. za zemeljski plin obmo čje L ali obmo čje H).  
( 2 ) Pri vozilih na kombinirano gorivo je treba tabelo ponoviti za obe gorivi.  
( 3 ) Pri vozilih s prilagodljivim tipom goriva ( če bo preskus izveden za obe gorivi v skladu s sliko I.2.4 v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 
2017/1151) in pri vozilih s pogonom na uteko činjen naftni plin ali zemeljski plin/biometan na kombinirano ali enojno gorivo je 
treba tabelo ponoviti za posamezna referen čna goriva, ki so bila uporabljena pri preskusu, v dodatni tabeli pa navesti najslabše 
rezultate. Če pride v poštev, je treba v skladu z odstavkom 3.1.4 Priloge 12 k Pravilniku št. 83 UN/ECE prikazati, ali so rezultati 
izmerjeni ali izra čunani.
 NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Masa delcev (PM) (mg/km)  …  …  …  
Število delcev (PN) (#/km) (  1 ) …  …  …  
Korekcijski preskus za temperaturo okolice (ATCT)  
Skupina ATCT  Skupina interpolacij  Skupina matrik za cestne obremenitve  
… …  …  
… …  …  
Skupina korekcijskih faktorjev  
Skupina ATCT  FCF  
… …  
… …  
2.1.2 Preskus tipa 2 (  1 ), (  2 ) (podatki o emisijah, ki so potrebni pri homologaciji zaradi tehni čnega pregleda)  
Tip 2, preskus pri nizki vrtilni frekvenci prostega teka: 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (vol. %)  …  …  …  
Vrtilna frekvenca motorja (min  –1 ) …  …  …  
Temperatura motornega olja (°C)  …  …  …  
Tip 2, preskus pri visoki vrtilni frekvenci prostega teka: 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (vol. %)  …  …  …  
Vrednost lambda  …  …  …  
Vrtilna frekvenca motorja (min  –1 ) …  …  …  
Temperatura motornega olja (°C)  …  …  …SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/281  
( 1 ) Pri vozilih na kombinirano gorivo je treba tabelo ponoviti za obe gorivi.  
( 2 ) Pri vozilih s prilagodljivim tipom goriva ( če bo preskus izveden za obe gorivi v skladu s sliko I.2.4 v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 
2017/1151) in pri vozilih s pogonom na uteko činjen naftni plin ali zemeljski plin/biometan na kombinirano ali enojno gorivo je 
treba tabelo ponoviti za posamezna referen čna goriva, ki so bila uporabljena pri preskusu, v dodatni tabeli pa navesti najslabše 
rezultate. Če pride v poštev, je treba v skladu z odstavkom 3.1.4 Priloge 12 k Pravilniku št. 83 UN/ECE prikazati, ali so rezultati 
izmerjeni ali izra čunani.
 2.1.3 Preskus tipa 3 (emisije plinov iz ohišja motorja): …  
2.1.4 Preskus tipa 4 (emisije zaradi izhlapevanja): … g/preskus  
2.1.5 Preskus tipa 5 (vzdržljivost naprav proti onesnaževanju):  
— Prevožena razdalja staranja (km) (npr. 160 000 km): …  
— Faktor poslabšanja (DF): izra čunan/dolo čen (  1 ) 
— Vrednosti: 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO …  …  …  
THC  …  …  …  
NMHC  …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Masa delcev (PM)  …  …  …  
Število delcev (PN) (  1 ) …  …  …  
2.1.6 Preskus tipa 6 (povpre čne emisije pri nizki temperaturi okolice): 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (g/km)  …  …  …  
THC (g/km)  …  …  …  
2.1.7 OBD: da/ne (  2 ) 
2.2 Emisije iz motorjev, preskušenih po preskusnem postopku za težka vozila.  
Navede se zadnji regulativni akt o spremembi osnovnega akta, ki se uporablja za homologacijo. Pri regula ­
tivnem aktu z najmanj dvema izvedbenima stopnjama se navede tudi stopnja izvedbe: …  
Goriva (  3 ) … (dizelsko gorivo, bencin, UNP, ZP, etanol …)  
2.2.1 Rezultati preskusa ESC (  4 ), (  5 ), (  6 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …SL L 175/282 Uradni list Evropske unije 7.7.2017  
( 1 ) Neustrezno črtajte.  
( 2 ) Neustrezno črtajte.  
( 3 ) Če se uporabljajo omejitve za goriva, se te omejitve navedejo (npr. za zemeljski plin obmo čje L ali obmo čje H).  
( 4 ) Če je primerno.  
( 5 ) Za Euro VI je ESC treba razumeti kot WHSC, ETC pa kot WHTC.  
( 6 ) Če so za Euro VI motorji na SZP ali UNP preskušeni z razli čnimi referen čnimi gorivi, je treba tabelo ponoviti za vsako preskušeno 
referen čno gorivo.
 NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Masa delcev (mg/kWh)  …  …  …  
Število delcev (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.2 Rezultati preskusa ELR (  1 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Vrednost dimljenja: … m  – 1 … …  …  
2.2.3 Rezultati preskusa ELR (  2 ), (  3 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NMHC (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Masa delcev (mg/kWh)  …  …  …  
Število delcev (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.4 Preskus pri prostem teku (  4 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
CO (vol. %)  …  …  …  
Vrednost lambda (  1 ) …  …  …  
Vrtilna frekvenca motorja (min  –1 ) …  …  …  
Temperatura motornega olja (K)  …  …  …  
2.3. Dimljenje dizelskih motorjev  
Navede se zadnji regulativni akt o spremembi osnovnega akta, ki se uporablja za homologacijo. Pri 
regulativnem aktu z najmanj dvema izvedbenima stopnjama se navede tudi stopnja izvedbe: ..........................  
2.3.1 Rezultati preskusa pri prostem pospeševanju 
Varianta/izvedenka:  …  …  …SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/283  
( 1 ) Če je primerno.  
( 2 ) Za Euro VI je ESC treba razumeti kot WHSC, ETC pa kot WHTC.  
( 3 ) Če so za Euro VI motorji na SZP ali UNP preskušeni z razli čnimi referen čnimi gorivi, je treba tabelo ponoviti za vsako preskušeno 
referen čno gorivo.  
( 4 ) Če je primerno.
 Popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta (m  – 1 ) …  …  …  
Obi čajna vrtilna frekvenca prostega teka motorja  …  …  …  
Najvišja vrtilna frekvenca motorja  …  …  …  
Temperatura olja (najv./najm.)  …  …  …  
3. Rezultati preskusov emisije CO  2 , porabe goriva/elektri čne energije in elektri čnega dosega  
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega regulativnega akta o spremembi osnovnega akta, ki se 
uporablja za homologacijo: .................................................................................................... .................................................  
3.1. Motorji z notranjim zgorevanjem, vklju čno s hibridnimi elektri čnimi vozili brez zunanjega polnjenja (NOVC)  ( 1 ) ( 2 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Masa emisij CO  2 (mestna vožnja) (g/km)  …  …  …  
Masa emisij CO  2 (vožnja zunaj naselja) (g/km)  …  …  …  
Masa emisij CO  2 (kombinirana) (g/km)  …  …  …  
Poraba goriva (mestna vožnja) (l/100 km) (  1 ) …  …  …  
Poraba goriva (vožnja zunaj naselja) (l/100 km) (  2 ) …  …  …  
Poraba goriva (kombinirana) (l/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) Pri vozilih na ZP in H2ZP se enota ‚l/100 km‘ nadomesti z ‚m  3 /100 km‘, pri vozilih na vodik pa s ‚,kg/100 km‘. 
( 2 ) Pri vozilih na ZP in H2ZP se enota ‚l/100 km‘ nadomesti z ‚m  3 /100 km‘, pri vozilih na vodik pa s ‚,kg/100 km‘. 
( 3 ) Pri vozilih na ZP in H2ZP se enota ‚l/100 km‘ nadomesti z ‚m  3 /100 km‘, pri vozilih na vodik pa s ‚,kg/100 km‘.  
Identifikator skupine interpolacij (  1 ) Varianta/izvedenke  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Oblika zapisa za identifikator skupine interpolacij je navedena v odstavku 5.0 Priloge XXI k Uredbi Komisije (EU) 
2017/1151 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji 
motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij 
o popravilu in vzdrževanju vozil, o spremembah Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije 
(ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 
(UL L 175, 7.7.2017, str. 1).  
Identifikator skupine matrik za cestne obremenitve (  1 ) Varianta/izvedenke  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Oblika zapisa za identifikator skupine matrik za cestne obremenitve je naveden v odstavku 5.0 Priloge XXI k Uredbi (EU) 
2017/1151.SL L 175/284 Uradni list Evropske unije 7.7.2017  
( 1 ) Če je primerno.  
( 2 ) Tabela se ponovi za vsako preskušeno referen čno gorivo.
 Rezultati:  Identifikator skupine interpolacij  Identifikator 
skupine 
matrik za 
cestne 
obremenitve  
Visoka 
vrednost za 
vozilo  Srednja 
vrednost za 
vozilo ( če je 
primerno)  Nizka 
vrednost za 
vozilo ( če je 
primerno)  Vzor čno 
vozilo  
NIZKA (LOW) faza mase emisij CO  2 (g/km)  …  …  …  
SREDNJA (MID) faza mase emisij CO  2 (g/km)  …  …  …  
VISOKA (HIGH) faza mase emisij CO  2 (g/km)  …  …  …  
ZELO VISOKA (EXTRA-HIGH) faza mase emisij CO  2 
(g/km)  … …  …  
Masa emisij CO  2 (kombinirana) (g/km)  …  …  …  
NIZKA (LOW) faza porabe goriva (l/100 km m  3 /100 km 
kg/100 km)  … …  …  
SREDNJA (MID) faza porabe goriva (l/100 km m  3 /100 
km kg/100 km)  … …  …  
VISOKA (HIGH) faza porabe goriva (l/100 km m  3 /100 
km kg/100 km)  … …  …  
ZELO VISOKA (EXTRA-HIGH) faza porabe goriva (l/100 
km m  3 /100 km kg/100 km)  … …  …  
Poraba goriva (kombinirana) (l/100 km m  3 /100 km 
kg/100 km)  … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
RR …  …  …  
Delta Cd*A (za nizko vrednost za vozilo, če je ustrezno v 
primerjavi z visoko vrednostjo za vozilo)  … …  …  
Preskusna masa  …  …  …  
Ponoviti za vsako skupino interpolacij ali skupino matrik za cestne obremenitve.  
3.2. Hibridna elektri čna vozila z zunanjim polnjenjem (OVC)  ( 1 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Masa emisij CO  2 (pogoj A, kombinirana) (g/km)  …  …  …  
Masa emisij CO  2 (pogoj B, kombinirana) (g/km)  …  …  …  
Masa emisij CO  2 (tehtana, kombinirana) (g/km)  …  …  …  
Poraba goriva (pogoj A, kombinirana) (l/100 km)(  g ) …  …  …  
Poraba goriva (pogoj B, kombinirana) (l/100 km)(  g ) …  …  …SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/285  
( 1 ) Če je primerno.
 Poraba goriva (tehtana, kombinirana) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Poraba elektri čne energije (pogoj A, kombinirana) (Wh/km)  …  …  …  
Poraba elektri čne energije (pogoj B, kombinirana) (Wh/km)  …  …  …  
Poraba elektri čne energije (tehtana in kombinirana) (Wh/km)  …  …  …  
Povsem elektri čni doseg (km)  …  …  …  
Številka skupine interpolacij  Varianta/izvedenke  
… …  
… …  
… …  
Identifikator skupine matrik za cestne obremenitve  Varianta/izvedenke  
… …  
… …  
… …  
Rezultati:  Identifikator skupine interpolacij  Identifikator 
skupine 
matrik za 
cestne 
obremenitve  
Visoka 
vrednost za 
vozilo  Srednja 
vrednost za 
vozilo ( če je 
primerno)  Nizka 
vrednost za 
vozilo ( če je 
primerno)  Vzor čno 
vozilo  
NIZKA faza, masa emisij CO  2 med ohranjanjem energije 
(g/km)  … …  
SREDNJA faza, masa emisij CO  2 med ohranjanjem ener ­
gije (g/km)  … …  
VISOKA faza, masa emisij CO  2 med ohranjanjem energije 
(g/km)  … …  
ZELO VISOKA faza, masa emisij CO  2 med ohranjanjem 
energije (g/km)  … …  
Masa emisij CO  2 med ohranjanjem energije (kombinirana) 
(g/km)  … …  
Masa emisij CO  2 med črpanjem energije (kombinirana) 
(g/km)  
Masa emisij CO  2 (tehtana, kombinirana) (g/km)  
NIZKA faza, poraba goriva med ohranjanjem energije 
(l/100 km)  … …  
SREDNJA faza, poraba goriva med ohranjanjem energije 
(l/100 km)  … …  
VISOKA faza, poraba goriva med ohranjanjem energije 
(l/100 km)  … …  
ZELO VISOKA faza, poraba goriva med ohranjanjem 
energije (l/100 km)  … …  
Poraba goriva med ohranjanjem energije (kombinirana) 
(l/100 km)  … …SL L 175/286 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Rezultati:  Identifikator skupine interpolacij  Identifikator 
skupine 
matrik za 
cestne 
obremenitve  
Visoka 
vrednost za 
vozilo  Srednja 
vrednost za 
vozilo ( če je 
primerno)  Nizka 
vrednost za 
vozilo ( če je 
primerno)  Vzor čno 
vozilo  
Poraba goriva med črpanjem energije (kombinirana) 
(l/100 km)  … …  
Poraba goriva (tehtana, kombinirana) (l/100 km)  …  …  
EC AC, tehtana  … …  
EAER (kombinirana)  …  …  
EAER  city … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (za nizka vrednost za vozilo ali srednja vred ­
nost za vozilo v primerjavi z visoko vrednostjo za vozilo)  … …  
Preskusna masa  …  …  
Sprednji del vzor čnega vozila (m  2 ) 
Ponoviti za vsako skupino interpolacij.  
3.3. Povsem elektri čna vozila  ( 1 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Poraba elektri čne energije (Wh/km)  …  …  …  
Doseg (km)  …  …  …  
Številka skupine interpolacij  Varianta/izvedenke  
… …  
… …  
… …  
Identifikator skupine matrik za cestne obremenitve  Varianta/izvedenke  
… …  
… …  
… …SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/287  
( 1 ) Če je primerno.
 Rezultati:  Identifikator skupine 
interpolacij  Identifikator skupine 
matrike  
Visoka vred ­
nost za vozilo  Nizka vred ­
nost za vozilo  Vzor čno vozilo  
Poraba elektri čne energije (kombinirana) (Wh/km)  …  …  
Povsem elektri čni doseg (kombinirana) (km)  …  …  
Povsem elektri čni doseg (mestna vožnja) (km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (za nizka vrednost za vozilo v primerjavi z 
visoko vrednostjo za vozilo)  … …  
Preskusna masa  …  …  
Sprednji del vzor čnega vozila (m  2 ) 
3.4.  Vozila na gorivne celice z vodikom  ( 1 ) 
Varianta/izvedenka:  …  …  …  
Poraba goriva (kg/100 km)  …  …  …  
Varianta/izvedenka:  Varianta/izvedenka:  
Poraba goriva (kombinirana) (kg/100 km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Preskusna masa  …  
3.5 Poro čila o u činku korelacijskega orodja v skladu z Izvedbeno uredbo (ES) 2017/1152  
Ponoviti za vsako skupino interpolacij ali skupino matrik za cestne obremenitve:  
Identifikator skupine interpolacij ali skupine matrik za cestne obremenitve [Opomba: ‚številka homologacije + 
zaporedna številka skupine interpolacij‘]: …  
Poro čilo o visoki vrednosti za vozilo: …  
Poro čilo o nizki vrednosti za vozilo ( če je primerno): …  
Vzor čno vozilo: …SL L 175/288 Uradni list Evropske unije 7.7.2017  
( 1 ) Če je primerno.
 4. Rezultati preskusov za vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacijami  ( 1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
V skladu s Pravilnikom št. 83 ( če je primerno)  
Varianta/izvedenka …  
Sklep o 
odobritvi 
ekološke 
inovacije (  1 ) Koda 
ekološke 
inovacije (  2 ) Tip 1/ciklus 
I (NEDC/ 
WLTP)  1. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu 
(g/km)  2. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološkimi 
inovacijami 
(g/km)  3. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu v 
preskusnem 
ciklu tipa 
1 (  3 ) 4. Emisije 
CO  2 pri vozilu 
z ekološkimi 
inovacijami v 
preskusnem 
ciklu tipa 1 
(= 3.5.1.3 
Priloge I)  5. Faktor 
uporabe 
(UF), tj. 
časovni 
delež 
uporabe 
tehnologije 
v normalnih 
pogojih 
delovanja  Prihranki 
emisij CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Skupni prihranek emisij CO  2 pri NEDC (g/km) (  4 ) …  
( 1 ) ( h4 ) Številka sklepa Komisije o odobritvi ekološke inovacije. 
( 2 ) ( h5 ) Dodeljena v sklepu Komisije o odobritvi ekološke inovacije. 
( 3 ) ( h6 ) Če se namesto preskusnega cikla tipa 1 uporabi metodologija vzor čenja, je treba uporabiti vrednost, dobljeno z 
metodologijo vzor čenja. 
( 4 ) ( h7 ) Vsota prihrankov emisij CO  2 za posamezno ekološko inovacijo na tipu I v skladu s Pravilnikom št. 83 UN/ECE.  
V skladu s Prilogo XXI k Uredbi 2017/1151 ( če je ustrezno)  
Varianta/izvedenka …  
Sklep o 
odobritvi 
ekološke 
inovacije (  1 ) Koda 
ekološke 
inovacije (  2 ) Tip 1/ciklus 
I (NEDC/ 
WLTP)  1. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu 
(g/km)  2. Emisije 
CO  2 pri 
vozilu z 
ekološkimi 
inovacijami 
(g/km)  3. Emisije 
CO  2 pri 
osnovnem 
vozilu v 
preskusnem 
ciklu tipa 
1 (  3 ) 4. Emisije 
CO  2 pri vozilu 
z ekološkimi 
inovacijami v 
preskusnem 
ciklu tipa 1  5. Faktor 
uporabe 
(UF), tj. 
časovni 
delež 
uporabe 
tehnologije 
v normalnih 
pogojih 
delovanja  Prihranki 
emisij CO  2 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Skupni prihranki emisij CO  2 pri NEDC (g/km) (  4 ) 
( 1 ) ( h4 ) Številka sklepa Komisije o odobritvi ekološke inovacije. 
( 2 ) ( h5 ) Dodeljena v sklepu Komisije o odobritvi ekološke inovacije. 
( 3 ) ( h6 ) Če se namesto preskusnega cikla tipa 1 uporabi metodologija vzor čenja, je treba uporabiti vrednost, dobljeno z 
metodologijo vzor čenja. 
( 4 ) ( h7 ) Vsota prihrankov emisij CO  2 za posamezno ekološko inovacijo na tipu 1 v skladu s Podprilogo 4 k Prilogi XXI k 
Uredbi 2017/1151.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/289  
( 1 ) ( h1 ) Tabela se ponovi za vsako varianto/izvedenko.  
( 2 ) ( h2 ) Tabela se ponovi za vsako preskušeno referen čno gorivo  
( 3 ) ( h3 ) Tabela se po potrebi razširi tako, da se za vsako ekološko inovacijo doda vrstica.
 4.1. Splošna koda ekološke inovacije  ( 1 ): ................................................................................................................ ............ ................  
Pojasnila  
( h ) Ekološke inovacije.  
___________  
( 1 ) ( h8 ) Splošna koda ekološke inovacije je sestavljena iz naslednjih elementov, ki so lo čeni s presledkom:  
— oznake homologacijskega organa iz Priloge VII; 
— kod vseh ekoloških inovacij, vgrajenih v vozilo, ki se navedejo časovnem zaporedju na podlagi sklepov 
Komisije o odobritvi. 
(Npr. splošna koda treh ekoloških inovacij, ki so bile v časovnem zaporedju odobrene pod številkami 10, 
15 in 16 ter so vgrajene v vozilo, ki ga je odobril nemški homologacijski organ, bi na primer bila: ‚e1 10 
15 16‘.)“  
Spremembe Priloge IX k Direktivi 2007/46/ES  
(5) Priloga IX k Direktivi 2007/46/ES se nadomesti z naslednjim besedilom:  
„PRILOGA IX  
ES-IZJAVA O SKLADNOSTI  
0. CILJI  
Izjava o skladnosti je izjava, ki jo proizvajalec vozila izda kupcu in mu z njo zagotovi, da je vozilo, ki ga je 
kupil, skladno z zakonodajo, veljavno v Evropski uniji v casu izdelave vozila.  
Namen izjave o skladnosti je tudi omogociti pristojnim organom držav clanic, da registrirajo vozila, ne da bi 
morali za to od vlagatelja zahtevati predložitev dodatne tehnicne dokumentacije.  
Za te namene mora izjava o skladnosti vkljucevati:  
(a) identifikacijsko številko vozila;  
(b) natancne tehnicne znacilnosti vozila (tj. vnos razponov vrednosti ni dovoljen).  
1. SPLOŠNI OPIS  
1.1 Izjava o skladnosti je sestavljen iz dveh delov.  
(a) STRAN 1, ki vsebuje proizvajalcevo izjavo o skladnosti. Ista predloga je skupna za vse kategorije vozil.  
(b) STRAN 2, ki je tehnicni opis glavnih znacilnosti vozila. Predloga strani 2 je prilagojena vsaki posamezni 
kategoriji vozila.  
1.2 Izjavo o skladnosti je treba sestaviti v najvecjem formatu A4 (210 × 297 mm) ali v mapi z najvecjim formatom 
A4. 
1.3 Ne glede na dolocbe iz oddelka O(b) so vrednosti in enote, navedene v drugem delu, tiste, ki so podane v 
homologacijski dokumentaciji ustreznih regulativnih aktov. Pri preverjanju skladnosti proizvodnje je vrednosti 
treba preveriti po postopkih, dolocenih v ustreznih regulativnih aktih. Upoštevati je treba odstopanja, ki jih 
dovoljujejo navedeni regulativni akti.SL L 175/290 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2. POSEBNE DOLOCBE  
2.1 Vzorec A izjave o skladnosti (dokoncano vozilo) je treba uporabljati za vozila, ki se lahko uporabljajo na cesti, 
ne da bi bila za njihovo odobritev potrebna nadaljnja stopnja dodelave.  
2.2 Vzorec B izjave o skladnosti (dodelana vozila) je treba uporabljati za vozila, pri katerih je bila za njihovo 
odobritev opravljena nadaljnja stopnja dodelave.  
To je obicajni rezultat postopka vecstopenjske homologacije (npr. avtobus, ki ga je proizvajalec na drugi stopnji 
dodelave izdelal na šasiji, ki jo je izdelal proizvajalec vozila).  
Na kratko je treba opisati dodatne elemente, dodane med vecstopenjskim postopkom.  
2.3 Vzorec C izjave o skladnosti (nedodelana vozila) je treba uporabljati za vozila, ki za svojo odobritev potrebujejo 
nadaljnjo stopnjo dodelave (npr. šasija tovornjaka).  
Razen pri vlecnih vozilih za vleko polpriklopnikov je treba za vozila, ki jih sestavlja le šasija s kabino in spadajo 
v kategorijo N, uporabljati vzorec C izjave o skladnosti.  
DEL I  
DOKONCANA IN DODELANA VOZILA  
VZOREC A1 – STRAN 1  
DOKONCANA VOZILA  
ES-IZJAVA O SKLADNOSTI  
Stran 1  
Spodaj podpisani [… ( ime in priimek ter položaj v podjetju )] potrjujem, da vozilo:  
0.1 Znamka (tovarniško ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: …  
— Varianta (  a ): …  
— Izvedenka (  a ): …  
0.2.1 Trgovska oznaka: …  
0.4 Kategorija vozila: …  
0.5 Naziv podjetja in naslov proizvajalca: …  
0.6 Mesto in nacin pritrditve predpisanih tablic: …  
Mesto identifikacijske številke vozila: …  
0.9 Ime in naslov predstavnika proizvajalca (ce obstaja): …  
0.10 Identifikacijska številka vozila: …  
v vseh pogledih ustreza tipu, opisanemu v homologaciji št. (…  številka homologacije, vkljucno s številko razširitve ) z dne 
(… datum izdaje ) in 
se lahko stalno registrira v državah clanicah z vožnjo na desni/levi (  b ) strani, ki uporabljajo metrske/anglosaške (  c ) 
merske enote za merilnike hitrosti (  c ) in enote za števec prevožene poti (ce je primerno) (  d ).SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/291
 
(Kraj) (Datum): …  (Podpis): …  
VZOREC A2 – STRAN 1  
DOKONCANA VOZILA, HOMOLOGIRANA V MAJHNIH SERIJAH  
[Leto]  [zaporedna številka]  
ES-IZJAVA O SKLADNOSTI  
Stran 1  
Spodaj podpisani [… ( ime in priimek ter položaj v podjetju )] potrjujem, da vozilo:  
0.1 Znamka (tovarniško ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: …  
— Varianta (  a ): …  
— Izvedenka (  a ): …  
0.2.1 Trgovska oznaka: …  
0.4 Kategorija vozila: …  
0.5 Naziv podjetja in naslov proizvajalca: …  
0.6 Mesto in nacin pritrditve predpisanih tablic: …  
Mesto identifikacijske številke vozila: …  
0.9 Ime in naslov predstavnika proizvajalca (ce obstaja): …  
0.10 Identifikacijska številka vozila: …  
v vseh pogledih ustreza tipu, opisanemu v homologaciji št. (…  številka homologacije, vkljucno s številko razširitve ) z dne 
(… datum izdaje ) in 
se lahko stalno registrira v državah clanicah z vožnjo na desni/levi (  b ) strani, ki uporabljajo metrske/anglosaške (  c ) 
merske enote za merilnike hitrosti (  c ) in enote za števec prevožene poti (ce je primerno) (  d ). 
(Kraj) (Datum): …  (Podpis): …  
VZOREC B – STRAN 1  
DODELANA VOZILA  
ES-IZJAVA O SKLADNOSTI  
Stran 1  
Spodaj podpisani [… ( ime in priimek ter položaj v podjetju )] potrjujem, da vozilo:  
0.1 Znamka (tovarniško ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: …  
— Varianta (  a ): …SL L 175/292 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
— Izvedenka (  a ): …  
0.2.1 Trgovska oznaka: …  
0.2.2 Za vecstopenjsko homologirana vozila homologacijske informacije o osnovnem vozilu/vozilu na predhodnih 
stopnjah (navedite informacije za vsako stopnjo):  
— Tip: …  
— Varianta (  a ): …  
— Izvedenka (  a ): …  
Homologacijska številka, številka razširitve …  
0.4 Kategorija vozila: …  
0.5 Naziv podjetja in naslov proizvajalca: …  
0.5.1 Za vecstopenjsko homologirana vozila ime podjetja in naslov proizvajalca osnovnega vozila/vozila na pred ­
hodnih stopnjah…  
0.6 Mesto in nacin pritrditve predpisanih tablic: …  
Mesto identifikacijske številke vozila: …  
0.9 Ime in naslov predstavnika proizvajalca (ce obstaja): …  
0.10 Identifikacijska številka vozila: …  
(a) je dodelano in spremenjeno (  1 ), kot sledi: … in  
(b) v vseh pogledih ustreza tipu, opisanemu v homologaciji št. (…  številka homologacije, vkljucno s številko razširitve ) 
z dne (…  datum izdaje ) in 
(c) se lahko stalno registrira v državah clanicah z vožnjo na desni/levi (  b ) strani, ki uporabljajo metrske/anglosa ­ 
ške (  c ) merske enote za merilnike hitrosti (  c ) in enote za števec prevožene poti (ce je primerno) (  d ). 
(Kraj) (Datum): …  (Podpis): …  
Priloge: Izjava o skladnosti, izdana na vsaki predhodni stopnji.  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA M1  
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mmSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/293
 
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Dolžina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Višina: … mm  
Mase  
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena vertikalna staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Razred hibridnega [elektricnega] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3SL L 175/294 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodizel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gorivo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgorevanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30. Kolotek osi:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Kombinacija pnevmatika/platišce/razred kotalnega upora (ce je primerno) (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/hidravlicni (  1 ) 
Karoserija  
38. Koda karoserije (  i ): …  
40. Barva vozila (  j ): …  
41. Število in razporeditev vrat: …  
42. Število sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): …  
42.1 Sedežna mesta, namenjena uporabi samo pri mirujocem vozilu: …  
42.3 Število mest za uporabnike invalidskih vozickov: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
— Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … min  –1 
— Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisijSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/295
 
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip I ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NOx: … HC + NOx: … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Delci (masa): …  
Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 /poraba goriva/poraba elektricne energije (  m ) ( r ): 
1. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil (ce je primerno)  
Vrednosti NEDC  Emisije CO  2 Poraba goriva v primeru preskušanja emisij v skladu 
z Uredbo (ES) št. 692/2008  
Mestna vožnja (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Vožnja zunaj naselja (  1 ): … g/km  l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 k (  1 ) 
Kombinirana (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana (  1 ), kombinirana  … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km  
Faktor odklona (ce je primerno)  
Faktor preverjanja (ce je primerno)  ‚1‘ do ‚0‘SL L 175/296 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije (tehtana, 
kombinirana (  1 )) … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  
3. Vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacijami: da/ne (  1 ) 
3.1 Splošna koda ekoloških inovacij (  p1 ): …  
3.2 Skupni prihranki emisij CO  2 zaradi ekoloških inovacij (  p2 ) (ponoviti za vsako preskušeno referencno 
gorivo):  
3.2.1 Prihranki NEDC: …g/km (ce je primerno)  
3.2.2 Prihranki WLTP: …g/km (ce je primerno)  
4. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151 (ce je 
primerno)  
Vrednosti WLTP  Emisije CO  2 Poraba goriva  
Nizko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Srednje (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Visoko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Zelo visoko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Kombinirana:  … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana, kombinirana (  1 ) … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
5. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem v skladu z Uredbo (EU) 
2017/1151 (ce je primerno)  
5.1 Povsem elektricna vozila 
Poraba elektricne energije  … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  
Elektricni doseg za mestno vožnjo  … km  
5.2 Hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem 
Poraba elektricne energije (EC  AC, 
tehtana  ) … Wh/km  
Elektricni doseg (EAER)  … km  
Elektricni doseg za mestno vožnjo 
(EAER city)  … km  
Razno  
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 Priloge II: …SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/297
 
52. Opombe (  n ): …  
Dodatne kombinacije pnevmatika/platišce: tehnicni parametri (brez sklicevanja na RR)  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA M2  
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Dolžina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Višina: … mm  
9. Razdalja med sprednjim delom vozila in središcem naprave za spenjanje: … mm  
12. Zadnji previs: … mm  
Mase  
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kgSL L 175/298 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/299
 
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Razred hibridnega [elektricnega] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodizel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gorivo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgorevanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30. Kolotek osi:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm itd.  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce/razred kotalnega upora (ce je primerno) (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Karoserija  
38. Koda karoserije (  i ): …  
39. Razred vozila: Razred I/razred II/razred III/razred A/razred B (  1 ) 
41. Število in razporeditev vrat: …  
42. Število sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): …SL L 175/300 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
42.1 Sedežna mesta, namenjena uporabi samo pri mirujocem vozilu: …  
42.3 Število mest za uporabnike invalidskih vozickov: …  
43. Število stojišc: …  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje (ce je vgrajena): …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip I ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: …. NOx: … HC + NOx: … Delci: ….  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Delci (masa): …  
Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/301
 
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 /poraba goriva/poraba elektricne energije (  m ) ( r ): 
1. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil (ce je primerno)  
Vrednosti NEDC  Emisije CO  2 Poraba goriva v primeru preskušanja emisij skladno 
z NEDC v skladu z Uredbo (ES) št. 692/2008  
Mestna vožnja (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Vožnja zunaj naselja (  1 ): … g/km  l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 k (  1 ) 
Kombinirana (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana (  1 ), kombinirana  … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km  
Faktor odklona (ce je primerno)  
Faktor preverjanja (ce je primer ­
no) ‚1‘ do ‚0‘  
2. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije (teh ­
tana, kombinirana (  1 )) … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  
3. Vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacijami: da/ne (  1 ) 
3.1 Splošna koda ekoloških inovacij (  p1 ): …  
3.2 Skupni prihranki emisij CO  2 zaradi ekoloških inovacij (  p2 ) (ponoviti za vsako preskušeno refe ­
rencno gorivo):  
3.2.1 Prihranki NEDC: …g/km (ce je primerno)  
3.2.2 Prihranki WLTP: …g/km (ce je primerno)  
4. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151 (ce je 
primerno)  
Vrednosti WLTP  Emisije CO  2 Poraba goriva  
Nizko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Srednje (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Visoko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Zelo visoko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Kombinirana:  … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana, kombinirana (  1 ) … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 )SL L 175/302 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
5. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem v skladu z Uredbo 
(EU) 2017/1151 (ce je primerno)  
5.1 Povsem elektricna vozila 
Poraba elektricne energije  … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  
Elektricni doseg za mestno vožnjo  … km  
5.2 Hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem 
Poraba elektricne energije (EC  AC, 
tehtana  ) … Wh/km  
Elektricni doseg (EAER)  … km  
Elektricni doseg za mestno vožnjo 
(EAER city)  … km  
Razno  
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 Priloge II: …  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA M3  
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Dolžina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Višina: … mm  
9. Razdalja med sprednjim delom vozila in središcem naprave za spenjanje: … mmSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/303
 
12. Zadnji previs: … mm  
Mase  
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa skupine vozil: … kgSL L 175/304 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodizel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gorivo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgorevanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30.1 Kolotek vsake krmiljene osi: … mm  
30.2 Kolotek vseh drugih osi: … mm  
32. Lega obremenljivih osi: …  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: da/ne (  1 )SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/305
 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Karoserija  
38. Koda karoserije (  i ): …  
39. Razred vozila: Razred I/razred II/razred III/razred A/razred B (  1 ) 
41. Število in razporeditev vrat: …  
42. Število sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): …  
42.1 Sedežna mesta, namenjena uporabi samo pri mirujocem vozilu: …  
42.2 Število potniških sedežnih mest: … (spodnji nivo) … (zgornji nivo) (vkljucno z vozniškim)  
42.3 Število mest za uporabnike invalidskih vozickov: …  
43. Število stojišc: …  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje (ce je vgrajena): …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ):SL L 175/306 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: WHSC (Euro VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … (m  –1 ) 
Razno  
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 Priloge II: …  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA N1  
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Dolžina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Višina: … mmSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/307
 
8. Oddaljenost centra sedla pri vlecnem vozilu polpriklopnika (najvecja in najmanjša): … mm  
9. Razdalja med sprednjim delom vozila in središcem naprave za spenjanje: … mm  
11. Dolžina nakladalne površine: … mm  
Mase  
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
14. Masa osnovnega vozila, pripravljenega za vožnjo: … kg (  1 ) ( q ) 
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.2 Polpriklopnik: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Razred hibridnega [elektricnega] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 )SL L 175/308 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodizel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gorivo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgorevanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30. Kolotek osi:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Kombinacija pnevmatika/platišce/razred kotalnega upora (ce je primerno) (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Karoserija  
38. Koda karoserije (  i ): …  
40. Barva vozila (  j ): …  
41. Število in razporeditev vrat: …  
42. Število sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): …  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje (ce je vgrajena): …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/309
 
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip 1 ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 /poraba goriva/poraba elektricne energije (  m ) ( r ): 
1. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil (ce je primerno)  
Vrednosti NEDC  Emisije CO  2 Poraba goriva v primeru preskušanja emisij v skladu 
z Uredbo (ES) št. 692/2008  
Mestna vožnja (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 )SL L 175/310 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Vrednosti NEDC  Emisije CO  2 Poraba goriva v primeru preskušanja emisij v skladu 
z Uredbo (ES) št. 692/2008  
Vožnja zunaj naselja (  1 ): … g/km  l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 k (  1 ) 
Kombinirana (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana (  1 ), kombinirana  … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km  
Faktor odklona (ce je primerno)  
2. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije 
(tehtana, kombinirana (  1 )) … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  
3. Vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacijami: da/ne (  1 ) 
3.1 Splošna koda ekoloških inovacij (  p1 ): …  
3.2 Skupni prihranek emisij CO  2 zaradi ekoloških inovacij (  p2 ) (ponoviti za vsako preskušeno refe ­
rencno gorivo):  
3.2.1 Prihranki NEDC: …g/km (ce je primerno)  
3.2.2 Prihranki WLTP: …g/km (ce je primerno)  
4. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151  
Vrednosti WLTP  Emisije CO  2 Poraba goriva  
Nizko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Srednje (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Visoko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Zelo visoko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Kombinirana:  … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana, kombinirana (  1 ) … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
5. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem v skladu z Uredbo 
(EU) 2017/1151 (ce je primerno)  
5.1 Povsem elektricna vozila (  1 ) ali (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije  … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo  … kmSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/311
 
5.2 Hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem (  1 ) ali (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije (EC  AC, 
tehtana  ) … Wh/km  
Elektricni doseg (EAER)  … km  
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo (EAER city)  … km  
Razno  
50. Homologacija je bila podeljena v skladu s konstrukcijskimi zahtevami za prevoz nevarnega blaga: 
da/razredi: …/ne (  l ): 
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 Priloge II: …  
52. Opombe (  n ): …  
Seznam pnevmatik: tehnicni parametri (brez sklicevanja na RR)  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA N2  
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Dolžina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Višina: … mm  
8. Oddaljenost centra sedla pri vlecnem vozilu polpriklopnika (najvecja in najmanjša): … mm  
9. Razdalja med sprednjim delom vozila in središcem naprave za spenjanje: … mm  
11. Dolžina nakladalne površine: … mm  
12. Zadnji previs: … mmSL L 175/312 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Mase  
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/313
 
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.2 Polpriklopnik: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Razred hibridnega [elektricnega] vozila: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodizel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gorivo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgorevanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce/razred kotalnega upora (ce je primerno) (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/hidravlicni (  1 )SL L 175/314 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Karoserija  
38. Koda karoserije (  i ): …  
41. Število in razporeditev vrat: …  
42. Število sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): …  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje (ce je vgrajena): …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip 1 ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/315
 
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 /poraba goriva/poraba elektricne energije (  m ) ( r ): 
1. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil (ce je primerno)  
Vrednosti NEDC  Emisije CO  2 Poraba goriva v primeru preskušanja emisij v skladu 
z Uredbo (ES) št. 692/2008  
Mestna vožnja (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Vožnja zunaj naselja (  1 ): … g/km  l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 k (  1 ) 
Kombinirana (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana (  1 ), kombinirana  … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km  
Faktor odklona (ce je primerno)  
2. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije (teh ­
tana, kombinirana (  1 )) … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  
3. Vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacijami: da/ne (  1 ) 
3.1 Splošna koda ekoloških inovacij (  p1 ): …  
3.2 Skupni prihranek emisij CO  2 zaradi ekoloških inovacij (  p2 ) (ponoviti za vsako preskušeno refe ­
rencno gorivo):  
3.2.1 Prihranki NEDC: …g/km (ce je primerno)  
3.2.2 Prihranki WLTP: …g/km (ce je primerno)  
4. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151  
Vrednosti WLTP  Emisije CO  2 Poraba goriva  
Nizko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Srednje (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Visoko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Zelo visoko (  1 ): … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Kombinirana:  … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 ) 
Tehtana, kombinirana (  1 ) … g/km  … l/100 km ali m  3 /100 km ali kg/100 km (  1 )SL L 175/316 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
5. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem v skladu z Uredbo 
(EU) 2017/1151 (ce je primerno)  
5.1 Povsem elektricna vozila (  1 ) ali (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije  … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo  … km  
5.2 Hibridna elektricna vozila z zunanjim polnjenjem (  1 ) ali (ce je primerno) 
Poraba elektricne energije (EC  AC, 
tehtana  ) … Wh/km  
Elektricni doseg (EAER)  … km  
Elektricni doseg za mestno 
vožnjo (EAER city)  … km  
Razno  
50. Homologacija je bila podeljena v skladu s konstrukcijskimi zahtevami za prevoz nevarnega blaga: 
da/razredi: …/ne (  l ): 
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 Priloge II: …  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA N3  
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Dolžina: … mm  
6. Širina: … mmSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/317
 
7. Višina: … mm  
8. Oddaljenost centra sedla pri vlecnem vozilu polpriklopnika (najvecja in najmanjša): … mm  
9. Razdalja med sprednjim delom vozila in središcem naprave za spenjanje: … mm  
11. Dolžina nakladalne površine: … mm  
12. Zadnji previs: … mm  
Mase  
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kgSL L 175/318 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.2 Polpriklopnik: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodizel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gorivo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgorevanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
31. Lega dvižnih osi: …SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/319
 
32. Lega obremenljivih osi: …  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Karoserija  
38. Koda karoserije (  i ): …  
41. Število in razporeditev vrat: …  
42. Število sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): …  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje (ce je vgrajena): …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 )SL L 175/320 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
1.2 Preskusni postopek: WHSC (Euro VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … (m  –1 ) 
Razno  
50. Homologacija je bila podeljena v skladu s konstrukcijskimi zahtevami za prevoz nevarnega blaga: 
da/razredi: …/ne (  l ): 
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 Priloge II: …  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJI VOZIL O1 IN O2  
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Dolžina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Višina: … mm  
10. Razdalja med središcem naprave za spenjanje in zadnjim delom vozila: … mm  
11. Dolžina nakladalne površine: … mm  
12. Zadnji previs: … mm  
Mase  
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kgSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/321
 
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Dejanska masa vozila: … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja polpriklopnika ali priklopnika s centralno osjo: … 
kg 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30.1 Kolotek vsake krmiljene osi: … mm  
30.2 Kolotek vseh drugih osi: … mm  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
34. Osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/hidravlicni (  1 ) 
Karoserija  
38. Koda karoserije (  i ): …  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje (ce je vgrajena): …SL L 175/322 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Razno  
50. Homologacija je bila podeljena v skladu s konstrukcijskimi zahtevami za prevoz nevarnega blaga: 
da/razredi: …/ne (  l ): 
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 Priloge II: …  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJI VOZIL O3 IN O4  
(dokoncana in dodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Dolžina: … mm  
6. Širina: … mm  
7. Višina: … mm  
10. Razdalja med središcem naprave za spenjanje in zadnjim delom vozila: … mm  
11. Dolžina nakladalne površine: … mm  
12. Zadnji previs: … mm  
Mase  
13. Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
13.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Dejanska masa vozila: ................... ................................................................................. ...................................................... kgSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/323
 
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja polpriklopnika ali priklopnika s centralno osjo: … 
kg 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
34. Osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/hidravlicni (  1 )SL L 175/324 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Karoserija  
38. Koda karoserije (  i ): …  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje (ce je vgrajena): …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …å  
Razno  
50. Homologacija je bila podeljena v skladu s konstrukcijskimi zahtevami za prevoz nevarnega blaga: 
da/razredi: …/ne (  l ): 
51. Pri vozilih za posebne namene: oznaka v skladu z oddelkom 5 Priloge II: …  
52. Opombe (  n ): …  
DEL II  
NEDODELANA VOZILA  
VZOREC C1 – STRAN 1  
NEDODELANA VOZILA  
ES-IZJAVA O SKLADNOSTI  
Stran 1  
Spodaj podpisani [… ( ime in priimek ter položaj v podjetju )] potrjujem, da vozilo:  
0.1 Znamka (tovarniško ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: …  
Varianta (  a ): …  
Izvedenka (  a ): …  
0.2.1 Trgovska oznaka: …  
0.2.2 Za vecstopenjsko homologirana vozila homologacijske informacije o osnovnem vozilu/vozilu na predhodnih 
stopnjah  
(navedite informacije za vsako stopnjo):  
Tip: .......................................................................................................................... .....................................................................  
Varianta (  a ): ............................................................................................................................ ......................................................  
Izvedenka (  a ): ............................................................................................................................ ...................................................  
Homologacijska številka, številka razširitve ............................................................ ...................... ......................................  
0.4 Kategorija vozila: …  
0.5 Naziv podjetja in naslov proizvajalca: …  
0.5.1 Za vecstopenjsko homologirana vozila ime podjetja in naslov proizvajalca osnovnega vozila/vozila na pred ­
hodnih stopnjah ............................................................................................................... .........................................................SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/325
 
0.6 Mesto in nacin pritrditve predpisanih tablic: …  
Mesto identifikacijske številke vozila: …  
0.9 Ime in naslov predstavnika proizvajalca (ce obstaja): …  
0.10 Identifikacijska številka vozila: …  
ustreza v vseh pogledih tipu, opisanemu v homologaciji št. (…  številka homologacije, vkljucno s številko razširitve ) z dne 
(… datum izdaje ) in 
ne more biti stalno registrirano brez nadaljnjih homologacij. 
(Kraj) (Datum): …  (Podpis): …  
VZOREC C2 – STRAN 1  
NEDODELANA VOZILA, HOMOLOGIRANA V MAJHNIH SERIJAH  
[Leto]  [zaporedna številka]  
ES-IZJAVA O SKLADNOSTI  
Stran 1  
Spodaj podpisani [… ( ime in priimek ter položaj v podjetju )] potrjujem, da vozilo:  
0.1 Znamka (tovarniško ime proizvajalca): …  
0.2 Tip: …  
Varianta (  a ): …  
Izvedenka (  a ): …  
0.2.1 Trgovska oznaka: …  
0.4 Kategorija vozila: …  
0.5 Naziv podjetja in naslov proizvajalca: …  
0.6 Mesto in nacin pritrditve predpisanih tablic: …  
Mesto identifikacijske številke vozila: …  
0.9 Ime in naslov predstavnika proizvajalca (ce obstaja): …  
0.10 Identifikacijska številka vozila: …  
ustreza v vseh pogledih tipu, opisanemu v homologaciji št. (…  številka homologacije, vkljucno s številko razširitve ) z dne 
(… datum izdaje ) in 
ne more biti stalno registrirano brez nadaljnjih homologacij. 
(Kraj) (Datum): …  (Podpis): …SL L 175/326 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA M1  
(nedodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  
7.1 Najvecja dovoljena višina: … mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase  
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Najmanjša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kgSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/327
 
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena vertikalna staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodizel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gorivo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgorevanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30. Kolotek osi:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mmSL L 175/328 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/hidravlicni (  1 ) 
Karoserija  
41. Število in razporeditev vrat: …  
42. Število sedežnih mest (vkljucno z vozniškim) (  k ): …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip 1 ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 /poraba goriva/poraba elektricne energije (  m ):SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/329
 
1. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151  
Emisije CO  2 Poraba goriva  
Mestna vožnja:  … g/km  …l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Vožnja zunaj naselja:  … g/km  …l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombinirana:  … g/km  …l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Tehtana, kombinirana  … g/km  … l/100 km  
2. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila OVC 
Poraba elektricne energije (tehtana, 
kombinirana (  1 )) … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  
Razno  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA M2  
(nedodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  
7.1 Najvecja dovoljena višina: … mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mmSL L 175/330 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Mase  
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanjša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kgSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/331
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodizel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gorivo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgorevanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30. Kolotek osi:  
1. … mmSL L 175/332 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2. … mm  
3. … mm  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje (ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip 1 ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/333
 
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … (m  –1 ) 
Razno  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA M3  
(nedodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  
7.1 Najvecja dovoljena višina: … mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase  
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kgSL L 175/334 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3. … kg itd.  
15. Najmanjša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kgSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/335
 
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodizel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gorivo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgorevanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30.1 Kolotek vsake krmiljene osi: … mm  
30.2 Kolotek vseh drugih osi: … mm  
32. Lega obremenljivih osi: …  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … barSL L 175/336 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje (ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: WHSC (Euro VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci: …  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … (m  –1 ) 
Razno  
52. Opombe (  n ): …SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/337
 
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA N1  
(nedodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  
7.1 Najvecja dovoljena višina: … mm  
8. Oddaljenost centra sedla pri vlecnem vozilu polpriklopnika (najvecja in najmanjša): … mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase  
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanjša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene maseSL L 175/338 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.2 Polpriklopnik: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodizel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gorivo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgorevanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/hSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/339
 
Osi in obesitev  
30. Kolotek osi:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje (ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip 1 ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 )SL L 175/340 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci:  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število):  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … (m  –1 ) 
49. Emisije CO  2 /poraba goriva/poraba elektricne energije (  m ): 
1. Vsi pogonski sistemi razen povsem elektricnih vozil v skladu z Uredbo (EU) 2017/1151  
Emisije CO  2 Poraba goriva  
Mestna vožnja:  … g/km  …l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Vožnja zunaj naselja:  … g/km  …l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombinirana:  … g/km  …l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Tehtana, kombinirana  … g/km  … l/100 km  
2. Povsem elektricna vozila in hibridna elektricna vozila OVC 
Poraba elektricne energije (tehtana, 
kombinirana (  1 )) … Wh/km  
Elektricni doseg  … km  
3. Vozila z vgrajenimi ekološkimi inovacijami: da/ne (  1 ) 
3.1 Splošna koda ekoloških inovacij (  p1 ): …  
3.2 Skupni prihranek emisij CO  2 zaradi ekoloških inovacij (  p2 ) (ponoviti za vsako preskušeno referencno 
gorivo): …  
Razno  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA N2  
(nedodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/341
 
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  
8. Oddaljenost centra sedla pri vlecnem vozilu polpriklopnika (najvecja in najmanjša): … mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase  
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanjša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kgSL L 175/342 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.2 Polpriklopnik: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodizel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gorivo (  1 )SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/343
 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgorevanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje (ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:SL L 175/344 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: Tip 1 ali ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …  
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: Tip 1 (povprecne vrednosti NEDC, najvišje vrednosti WLTP) ali WHSC (Euro 
VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci:  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … (m  –1 ) 
Razno  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJA VOZILA N3  
(nedodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
3. Pogonske osi (število, lega, povezava): … …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mmSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/345
 
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  
8. Oddaljenost centra sedla pri vlecnem vozilu polpriklopnika (najvecja in najmanjša): … mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase  
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanjša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.4 Najvecja tehnicno dovoljena masa skupine vozil: … kg  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako os:  
1. … kgSL L 175/346 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa skupine vozil: … kg  
18. Najvecja tehnicno dovoljena masa vlecenega vozila za:  
18.1 Priklopnik z vrtljivim ojesom: … kg  
18.2 Polpriklopnik: … kg  
18.3 Priklopnik s centralno osjo: … kg  
18.4 Nezaviran priklopnik: … kg  
19. Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja: … kg  
Pogonski motor  
20. Proizvajalec motorja: …  
21. Oznaka motorja, kot je oznacena na motorju: …  
22. Nacin delovanja: …  
23. Povsem elektricni: da/ne (  1 ) 
23.1 Hibridno [elektricno] vozilo: da/ne (  1 ) 
24. Število in namestitev valjev: …  
25. Delovna prostornina motorja: … cm  3 
26. Gorivo: dizelsko gorivo/bencin/UNP/SZP-biometan/UZP/etanol/biodizel/vodik (  1 ) 
26.1 Enojno gorivo/kombinirano gorivo/prilagodljivi tip goriva/dvojno gorivo (  1 ) 
26.2 (Samo na dvojno gorivo) tip 1A/tip 1B/tip 2A/tip 2B/tip 3B (  1 ) 
27. Najvecja moc  
27.1 Najvecja neto moc (  g ): … kW pri … min  –1 (motor z notranjim zgorevanjem) (  1 ) 
27.2 Najvecja urna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Najvecja neto moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Najvecja 30-minutna moc: … kW (elektromotor) (  1 ) ( s )SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/347
 
28. Menjalnik (tip): …  
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
33. Pogonske osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Zavore  
36. Prikljucki zavorne naprave priklopnika: mehanski/elektricni/pnevmatski/hidravlicni (  1 ) 
37. Tlak v napajalnem vodu zavornega sistema priklopnega vozila: … bar  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje (ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Okoljske znacilnosti  
46. Raven hrupa  
Vozilo v mirovanju: … dB(A) pri vrtilni frekvenci motorja: … min  –1 
Med vožnjo: … dB(A)  
47. Raven emisij izpušnih plinov (  l ): Euro …  
47.1 Parametri za preskušanje emisij  
47.1.1 Preskusna masa, kg: …  
47.1.2 Celni del, m  2 : …  
47.1.3 Koeficienti cestne obremenitve  
47.1.3.0 f0, N:  
47.1.3.1 f1, N/(km/h):  
47.1.3.2 f2, N/(km/h)  2 
48. Emisije izpušnih plinov (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Številka osnovnega regulativnega akta in zadnjega veljavnega regulativnega akta, ki spreminja osnovnega: …  
1.1 Preskusni postopek: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Delci: …SL L 175/348 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Motnost dima (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Preskusni postopek: WHSC (Euro VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …  
2.1 Preskusni postopek: ETC (ce je primerno)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Delci:  
2.2 Preskusni postopek: WHTC (Euro VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Delci (masa): … Delci (število): …  
48.1 Dimljenje – popravljena vrednost absorpcijskega koeficienta: … (m  –1 ) 
Razno  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJI VOZIL O1 IN O2  
(nedodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: … mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: … mm  
7.1 Najvecja dovoljena višina: … mm  
10. Razdalja med središcem naprave za spenjanje in zadnjim delom vozila: … mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: … mm  
Mase  
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kgSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/349
 
2. … kg  
3. … kg  
15. Najmanjša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
19.1 Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja polpriklopnika ali priklopnika s centralno osjo: … 
kg 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
30.1 Kolotek vsake krmiljene osi: … mm  
30.2 Kolotek vseh drugih osi: … mm  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
34. Osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …  
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje (ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …SL L 175/350 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Razno  
52. Opombe (  n ): …  
STRAN 2  
KATEGORIJI VOZIL O3 IN O4  
(nedodelana vozila)  
Stran 2  
Splošni konstrukcijski podatki  
1. Število osi: … in koles: …  
1.1 Število in lega osi z dvojnimi kolesi: …  
2. Krmiljene osi (število, lega): …  
Glavne mere  
4. Medosna razdalja (  e ): … mm  
4.1 Osna razdalja:  
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1 Najvecja dovoljena dolžina: …mm  
6.1 Najvecja dovoljena širina: …mm  
7.1 Najvecja dovoljena višina: …mm  
10. Razdalja med središcem naprave za spenjanje in zadnjim delom vozila: …mm  
12.1 Najvecji dovoljeni zadnji previs: …mm  
Mase  
14. Masa nedodelanega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo: … kg  
14.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
15. Najmanjša masa vozila po dodelavi: … kg  
15.1 Porazdelitev te mase na osi:  
1. … kgSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/351
 
2. … kg  
3. … kg  
16. Najvecje tehnicno dovoljene mase  
16.1 Najvecja tehnicno dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
16.2 Tehnicno dovoljena masa na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
16.3 Tehnicno dovoljena masa na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg itd.  
17. Pri registraciji/med uporabo predvidene najvecje dovoljene mase v notranjem/mednarodnem prometu (  1 ) ( o ) 
17.1 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila: … kg  
17.2 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako os:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Pri registraciji/med uporabo predvidena najvecja dovoljena masa obremenjenega vozila na vsako skupino osi:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19.1 Najvecja tehnicno dovoljena staticna masa v tocki spenjanja polpriklopnika ali priklopnika s centralno osjo: … 
kg 
Najvecja hitrost  
29. Najvecja hitrost: … km/h  
Osi in obesitev  
31. Lega dvižnih osi: …  
32. Lega obremenljivih osi: …  
34. Osi, opremljene z zracnim ali temu enakovrednim vzmetenjem: da/ne (  1 ) 
35. Kombinacija pnevmatika/platišce (  h ): …SL L 175/352 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Naprava za spenjanje  
44. Številka homologacije ali oznaka homologacije naprave za spenjanje (ce je vgrajena): …  
45. Tipi ali razredi naprav za spenjanje, ki se lahko vgradijo: …  
45.1 Znacilne vrednosti (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Razno  
52. Opombe (  n ): …  
Pojasnila v zvezi s Prilogo IX  
( 1 ) Neustrezno pre črtajte  
( a ) Navesti identifikacijsko kodo —  
( b ) Navesti, ali vozilo ustreza za vožnjo samo po desni oziroma samo po levi strani ali po obeh straneh.  
( c ) Navesti, ali imata vgrajeni merilnik hitrosti in/ali števec prevožene poti samo metrske ali metrske in anglosaške merske enot e. 
( d ) Ta izjava ne omejuje pravice držav članic, da za registracijo vozila v državi članici, ki ni država, kateri je bilo vozilo namenjeno, 
zahtevajo tehni čne prilagoditve, kadar vožnja v zadevni državi članici poteka po nasprotni strani cestiš ča. 
( e ) Vnosa 4. in 4.1 je treba izpolniti v skladu z opredelitvama 25 (medosna razdalja) in 26 (osna razdalja) iz Uredbe (EU) 
št. 1230/2012  
— —  
( g ) Pri hibridnih elektri čnih vozilih navedite obe izhodni mo či. 
( h ) Neobvezna oprema iz te to čke se lahko vpiše pod to čko ‚Opombe‘.  
( i ) Uporabiti je treba kode, opisane v oddelku C Priloge II.  
( j ) Navesti samo osnovne barve, in sicer: belo, rumeno, oranžno, rde čo, vijoli často, modro, zeleno, sivo, rjavo ali črno.  
( k ) Brez sedežnih mest, namenjenih uporabi samo pri mirujo čem vozilu, in števila mest za invalidske vozi čke. 
Pri avtobusih iz kategorije vozil M  3 je število sedežnih mest za člane posadke treba vklju čiti v število potniških sedežnih mest.  
( l ) Dodajte številko stopnje Euro in znak, ki ustreza dolo čbam, ki se uporabljajo za homologacijo.  
( m ) Ponoviti je treba za razli čna goriva, ki se lahko uporabljajo. Vozila, ki lahko uporabljajo bencin in tudi plinasto gorivo, vendar je 
bencinski sistem vgrajen le za uporabo v sili ali samo za zagon motorja, in pri katerih posoda za bencin lahko vsebuje najve č 15 
litrov bencina, se štejejo kot vozila, ki jih lahko poganja le plinasto gorivo.  
( m1 ) Pri motorjih in vozilih Euro VI na dvojno gorivo po potrebi ponovite.  
( m2 ) Navesti je treba le emisije, ki so ocenjene v skladu z veljavnimi regulativnimi akti.  
( n ) Če je vozilo opremljeno z radarsko opremo kratkega dosega 24 GHz v skladu z Odlo čbo Komisije 2005/50/ES (UL L 21, 
25.1.2005, str. 15), mora proizvajalec tu navesti: ‚Vozilo, opremljeno z radarsko opremo kratkega dosega 24 GHz‘.  
( o ) Proizvajalec lahko te podatke navede bodisi za mednarodni promet bodisi notranji promet ali za oba. 
Pri notranjem prometu je treba navesti kodo države, kjer je predvidena registracija vozila. Koda mora biti v skladu s standardo m 
ISO 3166-1:2006. 
Pri mednarodnem prometu je treba navesti številko direktive (npr. ‚96/53/ES‘ za Direktivo Sveta 96/53/ES).  
( p ) Ekološke inovacije.  
( p1 ) Splošna koda ekološke inovacije je sestavljena iz naslednjih elementov, ki so lo čeni s presledkom: 
— oznake homologacijskega organa iz Priloge VII; 
— kod vseh ekoloških inovacij, vgrajenih v vozilo, ki se navedejo časovnem zaporedju na podlagi sklepov Komisije o odobritvi. 
(Npr. splošna koda treh ekoloških inovacij, ki so bile v časovnem zaporedju odobrene pod številkami 10, 15 in 16 ter so 
vgrajene v vozilo, ki ga je odobril nemški homologacijski organ, bi na primer bila: ‚e1 10 15 16‘.)  
( p2 ) Skupni prihranek emisij CO  2 za posamezno ekološko inovacijo.  
( q ) Pri dodelanih vozilih kategorije N  1 v okviru Uredbe (ES) št. 715/2007.  
( r ) Uporablja se samo, če je vozilo odobreno v skladu z Uredbo (ES) 715/2007  
( s ) Če ve č kot en elektromotor kaže na konsolidiran u činek vseh motorjev.“SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/353
 
PRILOGA XIX  
SPREMEMBE UREDBE (EU) št. 1230/2012  
Uredba (EU) št.1230/2012 se spremeni:  
1. Člen 2(5) se nadomesti z naslednjim:  
„ ‚Masa dodatne opreme‘ pomeni najve čjo maso kombinacije dodatne opreme, ki se lahko vgradi v vozilo poleg 
standardne opreme v skladu s specifikacijami proizvajalca;“SL L 175/354 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
PRILOGA XX  
MERJENJE NETO MO ČI IN NAJVE ČJE 30-MINUTNE MO ČI ELEKTRI ČNIH SISTEMOV ZA PRENOS MO ČI 
1. UVOD  
Ta priloga dolo ča zahteve za merjenje neto mo či motorja, neto mo či in najve čje 30-minutne mo či elektri čnega 
pogonskega sklopa.  
2. SPLOŠNE SPECIFIKACIJE  
2.1 Splošne specifikacije za izvajanje preskusov in razlago rezultatov so dolo čeni v odstavku 5 Pravilnika UN/ECE 
št. 85 (  1 ) z izjemami, ki so navedene v tej prilogi.  
2.2 Preskusno gorivo  
Odstavke 5.2.3.1, 5.2.3.2.1, 5.2.3.3.1 in 5.2.3.4 Pravilnika UN/ECE št. 85 je treba razumeti na naslednji na čin: 
uporabiti je treba obi čajno komercialno gorivo. V primeru spora je treba uporabiti ustrezno referen čno gorivo, 
navedeno v Prilogi IX k tej uredbi.  
2.3 Korekcijski faktorji za mo č 
Z odstopanjem od odstavka 5.1 Priloge 5 k Pravilniku UN/ECE št. 85 je pri tla čno polnjenih motorjih, opremljenih s 
sistemom, ki omogo ča kompenzacijo temperature okolice in nadmorske višine, za korekcijske faktorje α a ali α d na 
zahtevo proizvajalca uporabiti vrednost 1.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/355  
( 1 ) UL L 326, 24.11.2006, str. 55.
 PRILOGA XXI  
POSTOPKI PRESKUSA EMISIJ TIPA 1  
1. UVOD  
Ta priloga opisuje postopek za dolo čanje stopenj emisij plinastih spojin, trdih delcev, števila delcev, emisij CO  2 , 
porabe goriva, porabe elektri čne energije in dosega lahkih elektri čnih vozil.  
2. REZERVIRANO  
3. OPREDELITVE POJMOV  
3.1 Preskusna oprema  
3.1.1 „ To čnost“ pomeni razliko med izmerjeno vrednostjo in referen čno vrednostjo, ki je sledljiva do nacionalnega 
standarda in opisuje pravilnost rezultata. Glej sliko 1.  
3.1.2 „ Umerjanje “ pomeni postopek nastavitve odzivanja merilnega sistema, tako da se njegove izhodne vrednosti 
ujemajo z obmo čjem referen čnih signalov.  
3.1.3 „ Kalibracijski plin “ pomeni mešanico plinov, ki se uporablja za umerjanje analizatorjev plina.  
3.1.4 „ Metoda z dvojnim red čenjem “ pomeni postopek, v katerem je del pretoka razred čenih izpušnih plinov lo čen in 
pred filtrom za vzor čenje delcev zmešan z ustrezno koli čino zraka za red čenje.  
3.1.5 „ Sistem red čenja izpušnih plinov s celotnim tokom “ pomeni neprekinjeno red čenje celotnih izpušnih plinov vozila z 
zunanjim zrakom na nadzorovan na čin z uporabo vzor čevalnika s konstantno prostornino (CVS).  
3.1.6 „ Linearizacija “ pomeni uporabo razpona koncentracij ali materialov za vzpostavitev matemati čnega razmerja 
med koncentracijo in odzivom sistema.  
3.1.7 „ Ve čja vzdrževalna dela “ pomeni prilagoditev, popravilo ali zamenjavo sestavnih delov ali modula, ki bi lahko 
vplival na to čnost meritve.  
3.1.8 „ Nemetanski ogljikovodiki “ (NMHC) so razlika med skupnimi ogljikovodiki (THC) in deležem metana (CH  4 ). 
3.1.9 „ Natan čnost“ pomeni stopnjo, pri kateri ponovljene meritve pri nespremenjenih pogojih pokažejo enake rezul ­
tate (slika 1) in se v tej prilogi vedno nanaša na en standardni odklon.  
3.1.10 „ Referen čna vrednost “ pomeni vrednost, ki je sledljiva do nacionalnega standarda. Glej sliko 1.  
3.1.11 „ Nastavljena vrednost “ pomeni ciljno vrednost, ki jo krmilni sistem želi dose či. 
3.1.12 „ Nastaviti razpon “ pomeni nastaviti instrument tako, da se pravilno odziva na standard umerjanja, ki predstavlja 
od 75 in 100 odstotkov najve čje vrednosti obmo čja instrumenta ali predvidenega obmo čja uporabe.  
3.1.13 „ Skupni ogljikovodiki “ (THC) pomeni vse hlapne spojine, merljive s plamensko ionizacijskim detektorjem (FID).  
3.1.14 „ Preverjanje “ pomeni oceniti, ali se izhodne vrednosti merilnega sistema ujemajo z uporabljenimi referen čnimi 
signali v eni ali ve č vnaprej dolo čenih mejnih vrednostih sprejemljivosti.  
3.1.15 „ Ni čelni plin “ pomeni plin, ki ne vsebuje analita, ki se uporablja za nastavitev ni čelnega odziva na analizatorju.SL L 175/356 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Slika 1  
Opredelitev to čnosti, natan čnosti in referen čne vrednosti
  
3.2 Cestna obremenitev in nastavitev dinamometra  
3.2.1 „ Aerodinami čni upor “ pomeni silo, ki deluje v nasprotno smer gibanja vozila naprej skozi zrak.  
3.2.2 „ To čka aerodinami čnega mirovanja “ pomeni to čko na površini vozila, kjer je hitrost vetra enaka ni čli. 
3.2.3 „ Blokada anemometra “ pomeni u činek na meritev anemometra zaradi prisotnosti vozila, kjer se navidezna hitrost 
zraka razlikuje od hitrosti vozila v kombinaciji s hitrostjo vetra glede na tla.  
3.2.4 „ Omejena analiza “ pomeni, da sta bila čelni del vozila in koeficient aerodinami čnega upora dolo čena neodvisno 
in se tiste vrednosti uporabijo v ena čbi gibanja.  
3.2.5 „ Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo “ pomeni maso vozila s posodami za gorivo, ki so napolnjene do najmanj 
90 odstotkov svoje prostornine, vklju čno z maso voznika, goriva in teko čin, ki je opremljeno s standardno 
opremo v skladu s specifikacijami proizvajalca in v primeru, da je vozilo tako opremljeno, vklju čno z maso 
karoserije, kabine, naprave za spenjanje in rezervnega kolesa oziroma koles ter orodja.  
3.2.6 „ Masa voznika “ pomeni maso, ocenjeno na 75 kg, na referen čni to čki vozniškega sedeža.  
3.2.7 „ Najve čja dovoljena nosilnost vozila “ pomeni razliko med najve čjo tehni čno dovoljeno maso obremenjenega vozila 
in maso vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, 25 kg in maso dodatne opreme, kot je opredeljeno v 
odstavku 3.2.8  
3.2.8 „ Masa dodatne opreme “ pomeni najve čjo maso kombinacij dodatne opreme, ki jo je poleg standardne opreme 
dovoljeno vgraditi v vozilo v skladu s specifikacijami proizvajalca.  
3.2.9 „ Dodatna oprema “ pomeni vse elemente, ki niso vklju čeni v standardno opremo in jih lahko stranka naro či, v 
vozilo pa se vgradijo na odgovornost proizvajalca.  
3.2.10 „ Referen čni atmosferski pogoji (v zvezi z merjenjem cestne obremenitve) “ pomeni atmosferske pogoje, na podlagi 
katerih so bili popravljeni rezultati meritev:  
(a) Zra čni tlak: p  0 = 100 kPa;  
(b) Temperatura ozra čja: T  0 = 20 °C;SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/357
 
(c) Gostota suhega zraka: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 ; 
(d) Hitrost vetra: 0 m/s.  
3.2.11 „ Referen čna hitrost “ pomeni hitrost vozila, pri kateri je dolo čena cestna obremenitev ali pri kateri je preverjena 
obremenitev dinamometra.  
3.2.12 „ Cestna obremenitev “ pomeni silo, ki se upira gibanju vozila naprej, kot je izmerjeno z metodo iztekanja ali 
metodami, ki so enakovredne z vidika vklju čitve tornih izgub sistema za prenos mo či. 
3.2.13 „ Kotalni upor “ pomeni sile pnevmatik v nasprotni smeri gibanja vozila.  
3.2.14 „ Vozni upor “ pomeni navor, ki zavira gibanje vozila naprej, izmerjen z merilniki navora, ki so nameš čeni na 
pogonska kolesa vozila.  
3.2.15 „ Simulirana cestna obremenitev “ pomeni cestno obremenitev vozila na dinamometru z valji, katerega namen je 
poustvariti cestno obremenitev, izmerjeno na cesti, in sestoji iz sile, ki jo uporablja dinamometer z valji, in sile, 
ki se upira vozilu med vožnjo na dinamometru z valji, in je približno dolo čena s tremi koeficienti polinoma 
druge stopnje.  
3.2.16 „ Simulirani vozni upor “ pomeni vozni upor vozila na dinamometru z valji, katerega namen je poustvariti vozni 
upor, izmerjen na cesti, in sestoji iz navora, ki ga uporablja dinamometer z valji, in navora, ki se upira vozilu 
med vožnjo na dinamometru z valji in je približno dolo čen s tremi koeficienti polinoma drug stopnje.  
3.2.17 „ Nepremi čna anemometrija “ pomeni merjenje hitrosti in smeri vetra z anemometrom na lokaciji in višini nad 
cestnim nivojem vzdolž preskusne ceste, kjer bodo vetrovni pogoji najbolj reprezentativni.  
3.2.18 „ Standardna oprema “ pomeni osnovno konfiguracijo vozila, ki je opremljeno z vsemi elementi, zahtevanimi na 
podlagi regulativnih aktov iz Priloge IV in Priloge XI k Direktivi 2007/46/ES, vklju čno z vsemi elementi, ki so v 
vozilo vgrajeni brez nadaljnjih specifikacij o konfiguraciji ali ravni opreme.  
3.2.19 „ Ciljna cestna obremenitev “ pomeni cestno obremenitev, ki se poustvari.  
3.2.20 „ Ciljni vozni upor “ pomeni vozni upor, ki se poustvari na dinamometru z valji.  
3.2.21 Rezervirano  
3.2.22 „ Popravek za veter “ pomeni popravek za vpliv vetra na cestno obremenitev, ki temelji na vnosu nepremi čne ali 
premi čne anemometrije.  
3.2.23 „ Najve čja tehni čno dovoljena masa obremenjenega vozila “ pomeni najve čjo maso vozila na podlagi njegovih 
konstrukcijskih lastnosti in zmogljivosti.  
3.2.24 „ Dejanska masa vozila “ pomeni maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, ki se ji prišteje masa dodatne opreme, 
vgrajene v posamezno vozilo.  
3.2.25 „ Preskusna masa vozila “ pomeni vsoto dejanske mase vozila, 25 kg in mase vzor čnega obremenjenega vozila.  
3.2.26 „ Masa vzor čnega obremenjenega vozila “ pomeni x odstotkov najve čje dovoljene nosilnosti vozila, kjer x predstavlja 
15 odstotkov vozil kategorije M in 28 odstotkov vozil kategorije N.SL L 175/358 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2.27 „ Najve čja tehni čno dovoljena masa skupine vozil “ (MC) pomeni najve čjo maso, dolo čeno za motorno vozilo in 
enega ali ve č priklopnikov skupaj na podlagi njegovih konstrukcijskih lastnosti in konstrukcijske u činkovitosti, 
oziroma najve čjo maso, dolo čeno za vle čno enoto in polpriklopnik skupaj.  
3.3 Povsem elektri čna vozila, hibridna elektri čna vozila in elektri čna vozila na gorivne celice  
3.3.1 „ Izklju čno elektri čni doseg “ (AER) pomeni celotno razdaljo, prepotovano s hibridnim vozilom z zunanjim polnje ­
njem (OVC-HEV) od za četka preskusa praznjenja naboja do to čke med preskusom, ko motor z notranjim 
zgorevanjem za čne porabljati gorivo.  
3.3.2 „ Povsem elektri čni doseg “ (PER) pomeni celotno razdaljo, prepotovano z elektri čnim vozilom z možnostjo 
polnjenja prek vti čnice (PEV) od za četka preskusa praznjenja naboja.  
3.3.3 „ Dejanski doseg pri praznjenju naboja “ (R  CDA ) pomeni prepotovano razdaljo v seriji preskusov WLTC pri praz ­
njenju naboja, dokler ni sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja (REESS) prazen.  
3.3.4 „ Doseg cikla pri praznjenju naboja “ (R  CDC ) pomeni razdaljo od za četka preskusa praznjenja naboja do konca 
zadnjega cikla pred ciklom ali cikli, ki izpolnjujejo kriterij prekinitve, vklju čno s prehodnim ciklom, kjer vozilo 
deluje v obeh pogojih, tj. praznjenja in ohranjanja.  
3.3.5 „ Stanje pri praznjenju naboja “ pomeni stanje delovanja, pri katerem shranjena energija v sistemu REESS lahko 
niha, vendar v povpre čju upada, medtem ko se vozilo vozi do prehoda na delovanje ohranjanja energije.  
3.3.6 „ Stanje delovanja ohranjanja energije “ pomeni stanje delovanja, pri katerem shranjena energija v sistemu REESS 
lahko niha, vendar v povpre čju ostaja na nivoju nevtralnega polnilnega ravnovesja, medtem ko se vozilo vozi.  
3.3.7 „ Faktorji uporabe “ so razmerja, ki temeljijo na voznih statistikah in so odvisne od dosega, ki je dosežen pri 
praznjenju naboja, in so uporabljena za tehtanje spojin emisij izpušnih plinov med praznjenjem in ohranja ­
njem naboja, emisij CO  2 in porabe goriva za hibridna elektri čna vozila z zunanjim polnjenjem.  
3.3.8 „ Elektri čna naprava “ (EM) pomeni pretvornik energije, ki prehaja med elektri čno in mehansko energijo.  
3.3.9 „ Pretvornik energije “ pomeni sistem, pri katerem je oblika izhodne energije druga čna od oblike vstopne energije.  
3.3.9.1 „ Pretvornik pogonske energije “ pomeni pretvornik energije pogonskega sistema, ki ni zunanja naprava, katerega 
izhodna energija je uporabljena neposredno in posredno za namen poganjanja vozila.  
3.3.9.2 „ Kategorija pretvornika pogonske energije “ pomeni (i) motor z notranjim zgorevanjem ali (ii) elektri čno napravo ali 
(iii) gorivne celice.  
3.3.10 „ Sistem za shranjevanje energije “ pomeni sistem, ki shranjuje energijo in jo sprosti v enaki obliki, kot je bila 
shranjena.  
3.3.10.1 „ Sistem za shranjevanje pogonske energije “ pomeni sistem za shranjevanja energije pogonskega sistema, ki ni 
zunanja naprava, katerega izhodna energija je uporabljena neposredno in posredno za namen poganjanja 
vozila.  
3.3.10.2 „ Kategorija sistema za shranjevanje pogonske energije “ pomeni (i) sistem za shranjevanje goriva, (ii) sistem za 
shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja ali (iii) sistem za shranjevanje mehanske energije z 
možnostjo ponovnega polnjenja.  
3.3.10.3 „ Oblika energije “ pomeni (i) elektri čno energijo, (ii) mehansko energijo ali (iii) kemi čno energijo (vklju čno z 
gorivi).  
3.3.10.4 „ Sistem za shranjevanje goriva “ pomeni sistem za shranjevanje pogonske energije, ki shranjuje kemi čno energijo, 
kot uteko činjeno ali plinsko gorivo.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/359
 
3.3.11 „ Enakovreden izklju čno elektri čni doseg “ (EAER) pomeni tisti del celotnega dejanskega dosega pri praznjenju naboja 
(R CDA ), ki se nanaša na uporabo elektrike iz sistema REESS v preskusu praznjenja naboja.  
3.3.12 „ Hibridno elektri čno vozilo “ (HEV) pomeni hibridno vozilo, kjer je elektri čna naprava kot pretvornik energije eden 
od pogonskih sistemov.  
3.3.13 „ Hibridno vozilo “ (HV) pomeni vozilo, opremljeno z vsaj dvema razli čnima kategorijama pretvornikov pogonske 
energije in vsaj dvema razli čnima kategorijama sistemov za shranjevanje pogonske energije.  
3.3.14 „ Neto sprememba energije “ pomeni razmerje med spremembo energije sistema REESS deljeno s potrebo po 
energiji cikla, ki ga ima preskusno vozilo.  
3.3.15 „ Hibridno elektri čno vozilo brez zunanjega polnjenja “ (NOVC-HEV) pomeni hibridno elektri čno vozilo, ki se ne 
polni iz zunanjega vira.  
3.3.16 „ Hibridno elektri čno vozilo z zunanjim polnjenjem “ (OVC-HEV) pomeni hibridno elektri čno vozilo, ki se lahko polni 
iz zunanjega vira.  
3.3.17 „ Povsem elektri čno vozilo “ (PEV) pomeni vozilo, opremljeno s pogonskim sistemom, ki kot pretvornik pogonske 
energije uporablja izklju čno elektri čno napravo, kot sistem za shranjevanje elektri čne energije pa izklju čno 
sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja.  
3.3.18 „ Gorivna celica “ pomeni pretvornik energije za pretvarjanje kemi čne (vhodne) energije v elektri čno (izhodno) 
energijo ali obratno.  
3.3.19 „ Vozilo na gorivne celice “ (FCV) pomeni vozilo, opremljeno s pogonskim sistemom, ki vsebuje izklju čno gorivne 
celice in elektri čno napravo oziroma naprave, ki jih uporablja kot pretvornike energije.  
3.3.20 „ Hibridno vozilo na gorivne celice “ (FCHV) pomeni vozilo, opremljeno s pogonskim sistemom, ki ima vsaj en 
sistem za shranjevanje goriva in vsaj en sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja, ki 
služi kot sistem za shranjevanje elektri čne energije.  
3.4 Pogonski sistem  
3.4.1 „ Pogonski sistem “ pomeni celotno kombinacijo v vozilu, tj. sistemov za shranjevanje pogonske energije, pret ­
vornikov pogonske energije in sistemov za prenos mo či, ki kolesom zagotavljajo mehansko energijo za pogon 
vozila, in perifernih naprav.  
3.4.2 „ Pomožne naprave “ so neperiferne naprave ali sistemi, ki porabljajo, pretvarjajo, shranjujejo ali dovajajo energijo 
in ki so v vozilo vgrajeni tudi za druge namene, ne samo za poganjanje vozila, zato se zanje ne šteje, da so del 
pogonskega sistema.  
3.4.3 „ Periferne naprave “ so naprave, ki porabljajo, pretvarjajo, shranjujejo ali dovajajo energijo, pri katerih energija ni 
primarno uporabljena za poganjanje vozila, ali drugi deli, sistemi ali krmilne enote, ki so klju čne za delovanje 
pogonskega sistema.  
3.4.4 „ Sistem za prenos mo či“ pomeni povezane elemente pogonskega sistema za prenos mehanske energije med 
pretvorniki pogonske energije in kolesi.  
3.4.5 „ Ro čni menjalnik “ pomeni menjalnik, pri katerem prestave lahko prestavlja samo voznik.  
3.5 Splošno  
3.5.1 „ Merila za emisije “ pomeni tiste spojine emisij, za katere so v tej uredbi dolo čene omejitve.SL L 175/360 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.5.2 Rezervirano  
3.5.3 Rezervirano  
3.5.4 Rezervirano  
3.5.5 Rezervirano  
3.5.6 „ Potreba po energiji cikla “ pomeni izra čunano pozitivno energijo, ki jo vozilo potrebuje, da odpelje predpisani 
cikel.  
3.5.7 Rezervirano  
3.5.8 „ Na čin, ki ga izbere voznik “ pomeni poseben pogoj, ki ga izbere voznik, ki lahko vpliva na emisije ali porabo 
goriva in/ali energije.  
3.5.9 „ Prevladujo či na čin“ za namene te priloge pomeni en sam na čin, ki je vedno izbran, ko je vozilo vklopljeno, ne 
glede na to, kateri na čin delovanja je bil izbran, ko je bilo vozilo izklopljeno.  
3.5.10 „ Referen čni pogoji (v zvezi z izra čunom masnih emisij) “ pomeni pogoje, na katerih temeljijo gostote plina, in sicer 
101,325 kPa in 273,15 K (0 °C).  
3.5.11 „ Emisije izpušnih plinov “ pomeni emisije plinastih, trdih in teko čih spojin.  
3.6 PM/PN  
Izraz „delec“ se obi čajno uporablja za snov, ki je opredeljena (izmerjena) v zraku (suspendirana snov), izraz 
„trdni delec“ pa se uporablja za usedline.  
3.6.1 „ Število delcev v emisijah “ (PN) je celotno število trdnih delcev, ki so izpuš čeni skozi izpuh vozila, koli činsko 
opredeljeno z metodami red čenja, vzor čenja in merjenja, kot je opredeljeno v tej prilogi.  
3.6.2 „ Emisije trdnih delcev “ (PM) pomeni maso katerega koli materiala v obliki trdnih delcev v izpuhu vozila, 
koli činsko opredeljeno z metodami red čenja, vzor čenja in merjenja, kot je opredeljeno v tej prilogi.  
3.7 WLTC  
3.7.1 „ Nazivna mo č motorja “ pomeni najve čjo mo č motorja v kW, kot je to v skladu z zahtevami Priloge XX k tej 
uredbi.  
3.7.2 „ Najve čja hitrost “ pomeni najve čjo hitrost vozila, kot jo navaja proizvajalec.  
3.8 Postopek  
3.8.1 „ Sistem z redno regeneracijo “ pomeni napravo za uravnavanje emisij izpušnih plinov (npr. katalizator, filter za 
delce), ki zahteva periodi čno regeneracijo na manj kot 4 000 km normalnega delovanja  
3.9 Korekcijski preskus temperature okolice (Podpriloga 6a)  
3.9.1 „ Naprava za aktivno shranjevanje toplote “ pomeni tehnologijo, ki shranjuje toploto znotraj katere koli naprave v 
vozilu, to toploto pa nato v dolo čenem času ob zagonu motorja sprosti v katerega od delov pogonskega 
sistema. Zanjo sta zna čilna entalpija, shranjena v sistemu, in čas za sprostitev toplote v katerega od delov 
pogonskega sistema.  
3.9.2 „ Izolacijski materiali “ pomeni kateri koli material v prostoru za motor, ki je pritrjen na motor in/ali šasijo in ima 
toplotni izolacijski u činek, zanj pa je zna čilna najve čja toplotna prevodnost, ki znaša 0,1 W/(mK).SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/361
 
4. KRATICE  
4.1 Splošne kratice  
AC Izmeni čni tok  
CFV Venturijeva cev s kriti čnim pretokom  
CFO Zaslonka s kriti čnim pretokom  
CLD Kemiluminescen čni detektor  
CLA Kemiluminescen čni analizator  
CVS Vzor čevalnik s konstantno prostornino  
DC Enosmerni tok  
ET Cev za izhlapevanje  
Zelo visoko  2 Faza zelo visoke hitrosti WLTC za vozila razreda 2  
Zelo visoko  3 Faza zelo visoke hitrosti WLTC za vozila razreda 3  
FCHV Vozilo na gorivne celice  
FID Plamensko-ionizacijski detektor  
FSD Polni odklon  
GC Plinski kromatograf  
HEPA (Filter) za zelo u činkovito zadrževanje zra čnih delcev  
HFID Ogrevani plamensko-ionizacijski detektor  
Visoko  2 Faza visoke hitrosti WLTC za vozila razreda 2  
Visoko  3-1 Faza visoke hitrosti WLTC za vozila razreda 3 s v  max < 120 km/h  
Visoko  3-2 Faza visoke hitrosti WLTC za vozila razreda 3 s v  max ≥ 120 km/h  
ICE Motor z notranjim zgorevanjem  
LoD Meja zaznavnosti  
LoQ Meja dolo čljivosti  
Nizko  1 Faza nizke hitrosti WLTC za vozila razreda 1  
Nizko  2 Faza nizke hitrosti WLTC za vozila razreda 2  
Nizko  3 Faza nizke hitrosti WLTC za vozila razreda 3SL L 175/362 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Srednje  1 Faza srednje hitrosti WLTC za vozila razreda 1  
Srednje  2 Faza srednje hitrosti WLTC za vozila razreda 2  
Srednje  3-1 Faza srednje hitrosti WLTC za vozila razreda 3 s v  max < 120 km/h  
Srednje  3-2 Faza srednje hitrosti WLTC za vozila razreda 3 s v  max ≥ 120 km/h  
LC Teko činska kromatografija  
UNP Uteko činjeni naftni plin  
NDIR Nerazpršilni infrarde či absorpcijski (analizator)  
NDUV Nerazpršilni ultravijoli čni 
ZP/biometan Zemeljski plin/biometan  
NMC Izlo čevalnik nemetanov  
NOVC-FCHV Vozilo na gorivne celice brez zunanjega polnjenja  
NOVC Brez zunanjega polnjenja  
NOVC-HEV Hibridno elektri čno vozilo brez zunanjega polnjenja  
OVC-HEV Hibridno elektri čno vozilo z zunanjim polnjenjem  
P a Masa trdnih delcev, zbranih v ozadju filtra  
P e Masa delcev, zbranih na filtru z vzorcem  
PAO Poli-alfa-olefin  
PCF Predklasifikator delcev  
PCRF Faktor zmanjšanja koncentracije delcev  
PDP Volumetri čna črpalka  
PER Povsem elektri čni doseg  
Odstotek FS Odstotek polnega odklona  
PM Emisije suspendirane snovi  
PN Število delcev v emisijah  
PNC Števec števila delcev  
PND  1 Prva naprava za red čenje števila delcev  
PND  2 Druga naprava za red čenje števila delcevSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/363
 
PTS Sistem za prenos delcev  
PTT Cev za prenos delcev  
QCL-IR Infrarde či kvantni kaskadni laser  
R CDA Dejanski doseg pri praznjenju naboja  
RCB Nivo napolnjenosti sistema REESS  
REESS Sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja  
SSV Venturijeva cev s podzvo čnim pretokom  
USFM Ultrazvo čni merilnik pretoka  
VPR Izlo čevalnik hlapnih delcev  
WLTC Mednarodni postopek preskušanja lahkih vozil  
4.2 Kemijski simboli in okrajšave  
C 1 Ogljikovodik, ekvivalenten ogljiku 1  
CH  4 Metan  
C 2 H 6 Etan  
C 2 H 5 OH Etanol  
C 3 H 8 Propan  
CO Ogljikov monoksid  
CO  2 Ogljikov dioksid  
DOP Dioktilftalat  
H 2 O Voda  
NH  3 Amonijak  
NMHC Nemetanski ogljikovodiki  
NO  x Dušikovi oksidi  
NO Dušikov oksid  
NO  2 Dušikov dioksid  
N 2 O Dušikov oksid  
THC Skupni ogljikovodikiSL L 175/364 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
5. SPLOŠNE ZAHTEVE  
5.0 Vsaki skupini vozil, opredeljeni v odstavkih 5.6 do 5.9, je treba dodeliti posebno identifikacijsko oznako v 
naslednji obliki:  
FT-TA-WMI-yyyy-nnnn  
pri čemer je:  
— FT identifikator tipa skupine:  
— IP = skupina interpolacij, kot je opredeljeno v odstavku 5.6.  
— RL = skupina cestnih obremenitev, kot je opredeljeno v odstavku 5.7.  
— RM = skupina matrik za cestne obremenitve, kot je opredeljeno v odstavku 5.8.  
— PR = skupina sistemov z redno regeneracijo (K  i ), kot je opredeljeno v odstavku 5.9.  
— TA je registracijska številka organa, odgovornega za odobritev skupin, kot je opredeljeno v oddelku 1 to čke 
1 Priloge VII k Direktivi (ES) 2007/46.  
— WMI (globalni identifikator proizvajalca) je koda, ki enoli čno identificira proizvajalca in je opredeljena v 
standardu ISO 3780:2009. Za enega proizvajalca je lahko uporabljenih ve č kod WMI.  
— yyyy je leto, ko je bil preskus skupine zaklju čen. 
— nnnn je štirimestna zaporedna številka.  
5.1 Vozilo in njegovi sestavni deli, ki lahko vplivajo na emisije plinastih spojin, trdnih delcev in na število delcev, 
morajo biti zasnovani, izdelani in vgrajeni tako, da vozilo pri obi čajni uporabi in v obi čajni pogojih uporabe, 
kot so vlaga, dež, sneg, vro čina, mraz, pesek, umazanija, tresenje, obraba itd., v času svoje življenjske dobe 
izpolnjuje dolo čbe te priloge.  
5.1.1 To vklju čuje zagotavljanje varnosti vseh cevi, spojev in priklju čkov, ki se uporabljajo v sistemih za uravnavanje 
emisij.  
5.2 Preskusno vozilo mora biti vzor čno v smislu sestavnih delov, povezanih z emisijami, in funkcionalnosti 
predvidene serije proizvodnje, ki bo zajeta v odobritev. Proizvajalec in homologacijski organ soglasno dolo čita, 
kateri preskusni model vozila je vzor čni model.  
5.3 Pogoj preskušanja vozila  
5.3.1 Vrste in koli čine maziv ter hladilne teko čine za preskušanje emisij mora za normalno delovanje vozil dolo čiti 
proizvajalec.  
5.3.2 Vrsta goriva za preskušanje emisij mora biti opredeljena v Prilogi IX.  
5.3.3 Vsi sistemi za uravnavanje emisij morajo biti v delujo čem stanju.  
5.3.4 Uporaba kakršne koli odklopne naprave je v skladu z dolo čbami iz člena 5(2) Uredbe št. 715/2007 prepo ­
vedana.  
5.3.5 Motor mora biti zasnovan tako, da ni emisij iz okrova motorja.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/365
 
5.3.6 Pnevmatike, uporabljene za preskušanje emisij, morajo biti takšne, kot so opredeljene v odstavku 1.2.4.5. 
Podpriloge 6 k tej prilogi.  
5.4 Dovodne odprtine na posodi za bencin  
5.4.1 V skladu z odstavkom 5.4.2 mora biti dovodna odprtina na posodi za bencin ali etanol zasnovana tako, da 
prepre čuje polnjenje posode s šobo za to čenje, ki ima zunanji premer 23,6 mm ali ve č. 
5.4.2 Odstavek 5.4.1 ne velja za vozilo, pri katerem sta izpolnjena oba naslednja pogoja:  
(a) vozilo je zasnovano in izdelano tako, da osvin čeni bencin ne poškoduje nobene naprave za uravnavanje 
emisij; in  
(b) vozilo je razlo čno, čitljivo in neizbrisno ozna čeno s simbolom za neosvin čeni bencin, dolo čenem v 
standardu ISO 2575:2010 „Cestna vozila – Simboli za naprave za upravljanje, kontrolne svetilke in 
kazalnike“, na takšnem mestu, da ga oseba, ki polni posodo za gorivo, lahko takoj opazi. Dovoljene so 
dodatne oznake.  
5.5 Dolo čbe za varnost elektronskega sistema  
5.5.1 Vsa vozila z ra čunalniškim uravnavanjem emisij morajo biti zaš čitena pred spremembami, ki jih ni odobril 
proizvajalec. Proizvajalec odobri spremembe, če so te potrebne zaradi diagnosticiranja, servisiranja, pregleda, 
dodatnega opremljanja ali popravila vozila. Vse ra čunalniške kode ali delovni parametri, ki jih je mogo če 
reprogramirati, morajo biti zaš čiteni pred nedovoljenimi posegi in zagotavljati najmanj stopnjo zaš čite iz 
dolo čb standarda ISO 15031-7 (15. marec 2001). Vsi odstranljivi kalibracijski pomnilniški čipi morajo biti 
zaprti v svojem ohišju, ki je zape čateno ali zaš čiteno z elektronskimi algoritmi, in jih ne sme biti mogo če 
menjati brez uporabe posebnega orodja in postopkov.  
5.5.2 Delovnih parametrov ra čunalniško kodiranega motorja ni mogo če spreminjati brez uporabe posebnih orodij in 
postopkov (npr. spajkane ali zalite ra čunalniške komponente ali zaprta (ali spajkana) ohišja).  
5.5.3 Proizvajalci lahko pri homologacijskem organu zaprosijo za oprostitev ene od teh zahtev za tista vozila, ki 
zaš čite verjetno ne potrebujejo. Merila, ki jih homologacijski organ ocenjuje pri odlo čanju o oprostitvi, med 
drugim vklju čujejo zdajšnjo razpoložljivost delovnih čipov, najve čjo zmogljivost vozila in predvideni prodajni 
obseg vozila.  
5.5.4 Proizvajalci, ki uporabljajo sisteme ra čunalniških kod, ki jih je mogo če programirati, morajo prepre čiti nedo ­
voljeno ponovno programiranje. Proizvajalci morajo vklju čiti izboljšane strategije za zaš čito pred nedovoljenimi 
spremembami in funkcije za zaš čito pred zapisovanjem, ki zahtevajo elektronski dostop do ra čunalnika, ki je 
na drugem mestu in ga vzdržuje proizvajalec ter do katerega imajo dostop tudi neodvisni upravljavci, ki 
uporabljajo zaš čito v odstavku 5.5.1 in oddelku 2.2 iz Priloge XIV. Homologacijski organ bo odobril metode, 
ki zagotavljajo ustrezno stopnjo zaš čite pred nedovoljenimi posegi.  
5.6 Skupina interpolacij  
5.6.1  Skupina interpolacij za vozila ICE  
Samo vozila, ki so identi čna z vidika naslednjih zna čilnosti vozila/pogonskega sistema/menjalnika, so lahko del 
iste skupine interpolacij:  
(a) Vrsta motorja z notranjim zgorevanjem: vrsta goriva, vrsta zgorevanja, odmik motorja, zna čilnosti pri polni 
obremenitvi, motorna tehnologija in sistem polnjenja ter tudi drugi motorni podsistemi ali zna čilnosti, ki 
imajo nezanemarljiv vpliv na mase emisij CO  2 pod pogoji WLTP;  
(b) Strategija delovanja celotne mase emisij CO  2 , ki vplivajo na sestavne dele znotraj pogonskega sistema;  
(c) Vrsta menjalnika (npr. ro čni, avtomatski, brezstopenjski) in model menjalnika (npr. stopnja navora, število 
prestav, število sklopk itd.);SL L 175/366 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
(d) Razmerja n/v (vrtilna frekvenca motorja deljeno s hitrostjo vozila). Ta zahteva je izpolnjena, če je razlika za 
vsa zadevna prestavna razmerja z vidika prestavnih razmerij najpogosteje vgrajenih tipov menjalnika 
znotraj 8 odstotkov;  
(e) Število pogonskih osi;  
(f) Skupina ATCT.  
Vozila so lahko del iste skupine interpolacij, če pripadajo istemu razredu vozil, kot je opisano v odstavku 2 
Podpriloge 1.  
5.6.2  Skupina interpolacij za vozila NOVC-HEV in vozila OVC-HEV  
Poleg zahtev iz odstavka 5.6.1 so samo hibridna elektri čna vozila z notranjim polnjenjem (NOVC-HEV) in 
hibridna elektri čna vozila z zunanjim polnjenjem (OVC-HEV), ki so identi čna glede na naslednje zna čilnosti, 
lahko del iste skupine interpolacij:  
(a) Vrsta in število elektri čnih naprav (vrsta konstrukcije (asinhrona/sinhrona itd.), vrsta hladilnega sredstva 
(zrak, teko čina) in vsakršne druge zna čilnosti, ki imajo nezanemarljiv vpliv na mase emisij CO  2 in porabo 
elektri čne energije pod pogoji WLTP;  
(b) Vrsta pogonskega sistema REESS (model, zmogljivost, nazivna napetost, nazivna mo č, vrsta hladilnega 
sredstva (zrak, teko čina));  
(c) Vrsta pretvornika energije med elektri čno napravo in pogonskim sistemom REESS, med pogonskim 
sistemom REESS in nizkonapetostnim napajanjem ter med polnjenjem iz vti čnice in pogonskim sistemom 
REESS, vklju čno s katerimi koli drugimi zna čilnostmi, ki imajo nezanemarljiv vpliv na mase emisij CO  2 in 
porabo elektri čne energije pod pogoji WLTP.  
(d) Razlika med številom ciklov praznjenja naboja od za četka preskusa do in vklju čno s prehodnim ciklom ne 
sme biti ve č kot ena.  
5.6.3  Skupina interpolacij za vozila PEV  
Samo elektri čna vozila z možnostjo polnjenja iz vti čnice (PEV), ki so identi čna z vidika naslednjih zna čilnosti 
pogonskega sistema/menjalnika, so lahko del iste skupine interpolacij:  
(a) Vrsta in število elektri čnih naprav (vrsta konstrukcije (asinhrona/sinhrona itd.), vrsta hladilnega sredstva 
(zrak, teko čina) in vsakršne druge zna čilnosti, ki imajo nezanemarljiv vpliv na porabo elektri čne energije in 
doseg pod pogoji WLTP;  
(b) Vrsta pogonskega sistema REESS (model, zmogljivost, nazivna napetost, nazivna mo č, vrsta hladilnega 
sredstva (zrak, teko čina));  
(c) Vrsta menjalnika (npr. ro čni, avtomatski, brezstopenjski) in model menjalnika (npr. stopnja navora, število 
prestav, število sklopk itd.);  
(d) Število pogonskih osi;  
(e) Vrsta elektri čnih pretvornikov med elektri čno napravo in pogonskim sistemom REESS, med pogonskim 
sistemom REESS in nizkonapetostnim napajanjem ter med polnjenjem iz vti čnice in pogonskim sistemom 
REESS, vklju čno s katerimi koli drugimi zna čilnostmi, ki imajo nezanemarljiv vpliv na porabo elektri čne 
energije in doseg pod pogoji WLTP.  
(f) Strategija delovanja vseh komponent, ki vplivajo na porabo elektri čne energije znotraj pogonskega sistema;SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/367
 
(g) Razmerja n/v (vrtilna frekvenca motorja deljeno s hitrostjo vozila). Ta zahteva je izpolnjena, če je razlika za 
vsa zadevna prestavna razmerja z vidika prestavnih razmerij najpogosteje vgrajenih tipov in modelov 
menjalnika znotraj 8 odstotkov.  
5.7 Skupina cestnih obremenitev  
Samo vozila, ki so identi čna z vidika naslednjih zna čilnosti, so lahko del iste skupine cestnih obremenitev:  
(a) Vrsta menjalnika (npr. ro čni, avtomatski, brezstopenjski) in model menjalnika (npr. stopnja navora, število 
prestav, število sklopk itd.); Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega organa je v skupino 
mogo če vklju čiti menjalnik z nižjimi izgubami mo či; 
(b) Razmerja n/v (vrtilna frekvenca motorja deljeno s hitrostjo vozila). Ta zahteva je izpolnjena, če je razlika za 
vsa zadevna prestavna razmerja z vidika prestavnih razmerij najpogosteje vgrajenih tipov menjalnika 
znotraj 25 odstotkov;  
(c) Število pogonskih osi;  
(d) Če je vsaj ena elektri čna naprava sklopljena z menjalnikom v nevtralnem položaju, vozilo pa ni opremljeno 
s sistemom za na čin iztekanja (odstavek 4.2.1.8.5 Podpriloge 4), tako da elektri čna naprava nima vpliva na 
cestno obremenitev, potem veljajo merila iz odstavka 5.6.2 (a) in odstavka 5.6.3 (a).  
Če obstaja razlika, razen v masi vozila, kotalnem uporu in aerodinamiki, ki ima nezanemarljiv vpliv na cestno 
obremenitev, se to vozilo ne upošteva kot del skupine, razen če to odobri homologacijski organ.  
5.8 Skupina matrik za cestno obremenitev  
Skupina matrik za cestno obremenitev je dovoljeno uporabiti za vozila, ki so zasnovana z najve čjo tehni čno 
dovoljeno maso obremenjenega vozila ≥ 3 000 kg.  
Samo vozila, ki so identi čna z vidika naslednjih zna čilnosti, so lahko del iste skupine matrik za cestno 
obremenitev:  
(a) Vrsta menjalnika (npr. ro čni, avtomatski, brezstopenjski);  
(b) Število pogonskih osi.  
5.9 Skupina sistemov z redno regeneracijo (K  i ) 
Samo vozila, ki so identi čna z vidika naslednjih zna čilnosti, so lahko del iste skupine sistemov z redno 
regeneracijo:  
5.9.1 Vrsta motorja z notranjim zgorevanjem: vrsta goriva, vrsta zgorevanja,  
5.9.2 Sistem z redno regeneracijo (tj. katalizator, filter za delce);  
(a) Konstrukcija (tj. vrsta okrova, vrsta plemenite kovine, vrsta substrata, gostota celic);  
(b) Vrsta in na čin delovanja;  
(c) Prostornina ± 10 odstotkov;SL L 175/368 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
(d) Lega (temperatura ± 100 °C pri drugi najvišji referen čni hitrosti);  
(e) Preskusna masa vsakega vozila v skupini mora biti manjša ali enaka preskusni masi vozila, uporabljenega 
za demonstracijo K  i , plus 250 kg.  
6. ZAHTEVE GLEDE DELOVANJA  
6.1 Mejne vrednosti  
Mejne vrednosti za emisije morajo biti enake tistim, ki so opredeljene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 715/2007.  
6.2 Preskušanje  
Preskušanje mora biti izvedeno v skladu s:  
(a) postopki WLTC, opisanimi v Podprilogi 1;  
(b) izbiranjem prestav in dolo čitvijo to čke prestavljanja, kot je opisano v Podprilogi 2;  
(c) ustreznim gorivom, kot je opisano v Prilogi IX te uredbe;  
(d) cestno obremenitvijo in nastavitvami dinamometra, kot je opisano v Podprilogi 4;  
(e) preskusno opremo, kot je opisano v Podprilogi 5;  
(f) preskusnimi postopki, kot je opisano v Podprilogah 6 in 8;  
(g) metodami izra čuna, kot je opisano v Podprilogah 7 in 8.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/369
 
Podpriloga 1  
Mednarodni postopki preskušanja lahkih vozil (WLTC)  
1. Splošne zahteve  
1.1 Cikel, ki bo prevožen, je odvisen od razmerja nazivne mo či preskusnega vozila in mase v stanju, pripravljenem 
za vožnjo, tj. W/kg, ter njegovo najve čjo hitrostjo, v  max . 
Cikel, ki izhaja iz zahtev, opisanih v tej podprilogi, se v drugih delih priloge imenuje „uporabljeni cikel“.  
2. Klasifikacija vozila  
2.1 Vozila razreda 1 imajo razmerje med mo čjo in maso v stanju, pripravljenem za vožnjo P  mr ≤ 22 W/kg.  
2.2 Vozila razreda 2 imajo razmerje med mo čjo in maso v stanju, pripravljenem za vožnjo > 22, vendar 
≤ 34 W/kg.  
2.3 Vozila razreda 3 imajo razmerje med mo čjo in maso v stanju, pripravljenem za vožnjo > 34 W/kg.  
2.3.1 Vsa vozila, preskušena v skladu s Podprilogo 8, so vozila razreda 3.  
3. Preskusni cikli  
3.1 Vozila razreda 1  
3.1.1 Celoten cikel za vozila razreda 1 je sestavljen iz nizke faze (Nizko  1 ), srednje faze (Srednje  1 ) in dodatne nizke 
faze (Nizko  1 ). 
3.1.2 Faza Nizko  1 je opisana na sliki A1/1 in v tabeli A1/1.  
3.1.3 Faza Srednje  1 je opisana na sliki A1/2 in v tabeli A1/2.  
3.2 Vozila razreda 2  
3.2.1 Celotni cikel za vozila razreda 2 je sestavljen iz nizke faze (Nizko  2 ), srednje faze (Srednje  2 ), visoke faze 
(Visoko  2 ) in zelo visoke faze (Zelo visoko  2 ). 
3.2.2 Faza Nizko  2 je opisana na sliki A1/3 in v tabeli A1/3.  
3.2.3 Faza Srednje  2 je opisana na sliki A1/4 in v tabeli A1/4.  
3.2.4 Faza Visoko  2 je opisana na sliki A1/5 in v tabeli A1/5.  
3.2.5 Faza Zelo visoko  2 je opisana na sliki A1/6 in tabeli A1/6.  
3.3 Vozila razreda 3  
Vozila razreda 3 so razdeljena v 2 podrazreda glede na njihovo najvišjo hitrost v  max . 
3.3.1 Vozila razreda 3a s hitrostjo v  max < 120 km/h  
3.3.1.1 Celotni cikel je sestavljen iz nizke faze (Nizko  3 ), srednje faze (Srednje  3-1 ), visoke faze (Visoko  3-1 ) in zelo visoke 
faze (Zelo visoko  3 ). 
3.3.1.2 Faza Nizko  3 je opisana na sliki A1/7 in v tabeli A1/7.  
3.3.1.3 Faza Srednje  3-1 je opisana na sliki A1/8 in v tabeli A1/8.  
3.3.1.4 Faza Visoko  3-1 je opisana na sliki A1/10 in v tabeli A1/10.SL L 175/370 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.3.1.5 Faza Zelo visoko  3 je opisana na sliki A1/12 in tabeli A1/12.  
3.3.2  Vozila razreda 3b s hitrostjo v  max ≥ 120 km/h  
3.3.2.1  Celotni cikel je sestavljen iz nizke faze (Nizko  3 ), srednje faze (Srednje  3-2 ), visoke faze (Visoko  3-2 ) in zelo visoke 
faze (Zelo visoko  3 ). 
3.3.2.2 Faza Nizko  3 je opisana na sliki A1/7 in v tabeli A1/7.  
3.3.2.3 Faza Srednje  3-2 je opisana na sliki A1/9 in v tabeli A1/9.  
3.3.2.4 Faza Visoko  3-2 je opisana na sliki A1/11 in v tabeli A1/11.  
3.3.2.5 Faza Zelo visoko  3 je opisana na sliki A1/12 in tabeli A1/12.  
3.4 Trajanje vseh faz  
3.4.1 Vse faze pri nizki hitrosti trajajo 589 sekund.  
3.4.2 Vse faze pri srednjih hitrostih trajajo 433 sekund.  
3.4.3 Vse faze pri visoki hitrosti trajajo 455 sekund.  
3.4.4 Vse faze pri zelo visoki hitrosti trajajo 323 sekund.  
3.5 Cikli WLTCcity  
Vozila OVC-HEV in vozila PEV morajo za vozila razreda 3a in razreda 3b biti preskušana z uporabo ciklov 
WLTC in WLTCcity (glej Podprilogo 8).  
Cikel WLTCcity tvorijo samo faze nizke in srednje hitrosti.  
4. Vozila razreda WLTC 1  
Slika A1/1  
WLTC, vozila razreda 1, faza Nizko  1
SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/371
 
Slika A1/2  
WLTC, vozila razreda 1, faza Srednje  1
 
Tabela A1/1  
WLTC, vozila razreda 1, faza Nizko  1 
Čas v s  Hitrost v km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 3,1  
14 5,7  
15 8,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
16 10,1  
17 12,0  
18 13,8  
19 15,4  
20 16,7  
21 17,7  
22 18,3  
23 18,8  
24 18,9  
25 18,4  
26 16,9  
27 14,3  
28 10,8  
29 7,1  
30 4,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 0,0  
35 1,5  
36 3,8  
37 5,6  
38 7,5  
39 9,2  
40 10,8  
41 12,4  
42 13,8  
43 15,2  
44 16,3  
45 17,3  
46 18,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
47 18,8  
48 19,5  
49 20,2  
50 20,9  
51 21,7  
52 22,4  
53 23,1  
54 23,7  
55 24,4  
56 25,1  
57 25,4  
58 25,2  
59 23,4  
60 21,8  
61 19,7  
62 17,3SL L 175/372 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
63 14,7  
64 12,0  
65 9,4  
66 5,6  
67 3,1  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,7  
109  1,1  
110  1,9  
111  2,5  
112  3,5  
113  4,7  
114  6,1  
115  7,5  
116  9,4  
117  11,0  
118  12,9  
119  14,5  
120  16,4  
121  18,0  
122  20,0  
123  21,5  
124  23,5  
125  25,0  
126  26,8  
127  28,2  
128  30,0  
129  31,4  
130  32,5  
131  33,2  
132  33,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
133  33,7  
134  33,9  
135  34,2  
136  34,4  
137  34,7  
138  34,9  
139  35,2  
140  35,4  
141  35,7  
142  35,9  
143  36,6  
144  37,5  
145  38,4  
146  39,3  
147  40,0  
148  40,6  
149  41,1  
150  41,4  
151  41,6  
152  41,8  
153  41,8  
154  41,9  
155  41,9  
156  42,0  
157  42,0  
158  42,2  
159  42,3  
160  42,6  
161  43,0  
162  43,3  
163  43,7  
164  44,0  
165  44,3  
166  44,5  
167  44,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
168  44,6  
169  44,5  
170  44,4  
171  44,3  
172  44,2  
173  44,1  
174  44,0  
175  43,9  
176  43,8  
177  43,7  
178  43,6  
179  43,5  
180  43,4  
181  43,3  
182  43,1  
183  42,9  
184  42,7  
185  42,5  
186  42,3  
187  42,2  
188  42,2  
189  42,2  
190  42,3  
191  42,4  
192  42,5  
193  42,7  
194  42,9  
195  43,1  
196  43,2  
197  43,3  
198  43,4  
199  43,4  
200  43,2  
201  42,9  
202  42,6SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/373
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
203  42,2  
204  41,9  
205  41,5  
206  41,0  
207  40,5  
208  39,9  
209  39,3  
210  38,7  
211  38,1  
212  37,5  
213  36,9  
214  36,3  
215  35,7  
216  35,1  
217  34,5  
218  33,9  
219  33,6  
220  33,5  
221  33,6  
222  33,9  
223  34,3  
224  34,7  
225  35,1  
226  35,5  
227  35,9  
228  36,4  
229  36,9  
230  37,4  
231  37,9  
232  38,3  
233  38,7  
234  39,1  
235  39,3  
236  39,5  
237  39,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
238  39,9  
239  40,0  
240  40,1  
241  40,2  
242  40,3  
243  40,4  
244  40,5  
245  40,5  
246  40,4  
247  40,3  
248  40,2  
249  40,1  
250  39,7  
251  38,8  
252  37,4  
253  35,6  
254  33,4  
255  31,2  
256  29,1  
257  27,6  
258  26,6  
259  26,2  
260  26,3  
261  26,7  
262  27,5  
263  28,4  
264  29,4  
265  30,4  
266  31,2  
267  31,9  
268  32,5  
269  33,0  
270  33,4  
271  33,8  
272  34,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
273  34,3  
274  34,3  
275  33,9  
276  33,3  
277  32,6  
278  31,8  
279  30,7  
280  29,6  
281  28,6  
282  27,8  
283  27,0  
284  26,4  
285  25,8  
286  25,3  
287  24,9  
288  24,5  
289  24,2  
290  24,0  
291  23,8  
292  23,6  
293  23,5  
294  23,4  
295  23,3  
296  23,3  
297  23,2  
298  23,1  
299  23,0  
300  22,8  
301  22,5  
302  22,1  
303  21,7  
304  21,1  
305  20,4  
306  19,5  
307  18,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
308  17,6  
309  16,6  
310  15,7  
311  14,9  
312  14,3  
313  14,1  
314  14,0  
315  13,9  
316  13,8  
317  13,7  
318  13,6  
319  13,5  
320  13,4  
321  13,3  
322  13,2  
323  13,2  
324  13,2  
325  13,4  
326  13,5  
327  13,7  
328  13,8  
329  14,0  
330  14,1  
331  14,3  
332  14,4  
333  14,4  
334  14,4  
335  14,3  
336  14,3  
337  14,0  
338  13,0  
339  11,4  
340  10,2  
341  8,0  
342  7,0SL L 175/374 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
343  6,0  
344  5,5  
345  5,0  
346  4,5  
347  4,0  
348  3,5  
349  3,0  
350  2,5  
351  2,0  
352  1,5  
353  1,0  
354  0,5  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  0,0  
361  2,2  
362  4,5  
363  6,6  
364  8,6  
365  10,6  
366  12,5  
367  14,4  
368  16,3  
369  17,9  
370  19,1  
371  19,9  
372  20,3  
373  20,5  
374  20,7  
375  21,0  
376  21,6  
377  22,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
378  23,7  
379  24,8  
380  25,7  
381  26,2  
382  26,4  
383  26,4  
384  26,4  
385  26,5  
386  26,6  
387  26,8  
388  26,9  
389  27,2  
390  27,5  
391  28,0  
392  28,8  
393  29,9  
394  31,0  
395  31,9  
396  32,5  
397  32,6  
398  32,4  
399  32,0  
400  31,3  
401  30,3  
402  28,0  
403  27,0  
404  24,0  
405  22,5  
406  19,0  
407  17,5  
408  14,0  
409  12,5  
410  9,0  
411  7,5  
412  4,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
413  2,9  
414  0,0  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,6  
482  3,1SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/375
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
483  4,6  
484  6,1  
485  7,8  
486  9,5  
487  11,3  
488  13,2  
489  15,0  
490  16,8  
491  18,4  
492  20,1  
493  21,6  
494  23,1  
495  24,6  
496  26,0  
497  27,5  
498  29,0  
499  30,6  
500  32,1  
501  33,7  
502  35,3  
503  36,8  
504  38,1  
505  39,3  
506  40,4  
507  41,2  
508  41,9  
509  42,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
510  43,3  
511  44,0  
512  44,6  
513  45,3  
514  45,5  
515  45,5  
516  45,2  
517  44,7  
518  44,2  
519  43,6  
520  43,1  
521  42,8  
522  42,7  
523  42,8  
524  43,3  
525  43,9  
526  44,6  
527  45,4  
528  46,3  
529  47,2  
530  47,8  
531  48,2  
532  48,5  
533  48,7  
534  48,9  
535  49,1  
536  49,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
537  49,0  
538  48,8  
539  48,6  
540  48,5  
541  48,4  
542  48,3  
543  48,2  
544  48,1  
545  47,5  
546  46,7  
547  45,7  
548  44,6  
549  42,9  
550  40,8  
551  38,2  
552  35,3  
553  31,8  
554  28,7  
555  25,8  
556  22,9  
557  20,2  
558  17,3  
559  15,0  
560  12,3  
561  10,3  
562  7,8  
563  6,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
564  4,4  
565  3,2  
566  1,2  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Tabela A1/2  
WLTC, vozila razreda 1, faza Srednje  1 
Čas v s  Hitrost v km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,6  
601  1,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
602  2,7  
603  5,2  
604  7,0  
605  9,6SL L 175/376 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
606  11,4  
607  14,1  
608  15,8  
609  18,2  
610  19,7  
611  21,8  
612  23,2  
613  24,7  
614  25,8  
615  26,7  
616  27,2  
617  27,7  
618  28,1  
619  28,4  
620  28,7  
621  29,0  
622  29,2  
623  29,4  
624  29,4  
625  29,3  
626  28,9  
627  28,5  
628  28,1  
629  27,6  
630  26,9  
631  26,0  
632  24,6  
633  22,8  
634  21,0  
635  19,5  
636  18,6  
637  18,4  
638  19,0  
639  20,1  
640  21,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
641  23,1  
642  24,9  
643  26,4  
644  27,9  
645  29,2  
646  30,4  
647  31,6  
648  32,8  
649  34,0  
650  35,1  
651  36,3  
652  37,4  
653  38,6  
654  39,6  
655  40,6  
656  41,6  
657  42,4  
658  43,0  
659  43,6  
660  44,0  
661  44,4  
662  44,8  
663  45,2  
664  45,6  
665  46,0  
666  46,5  
667  47,0  
668  47,5  
669  48,0  
670  48,6  
671  49,1  
672  49,7  
673  50,2  
674  50,8  
675  51,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
676  51,8  
677  52,3  
678  52,9  
679  53,4  
680  54,0  
681  54,5  
682  55,1  
683  55,6  
684  56,2  
685  56,7  
686  57,3  
687  57,9  
688  58,4  
689  58,8  
690  58,9  
691  58,4  
692  58,1  
693  57,6  
694  56,9  
695  56,3  
696  55,7  
697  55,3  
698  55,0  
699  54,7  
700  54,5  
701  54,4  
702  54,3  
703  54,2  
704  54,1  
705  53,8  
706  53,5  
707  53,0  
708  52,6  
709  52,2  
710  51,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
711  51,7  
712  51,7  
713  51,8  
714  52,0  
715  52,3  
716  52,6  
717  52,9  
718  53,1  
719  53,2  
720  53,3  
721  53,3  
722  53,4  
723  53,5  
724  53,7  
725  54,0  
726  54,4  
727  54,9  
728  55,6  
729  56,3  
730  57,1  
731  57,9  
732  58,8  
733  59,6  
734  60,3  
735  60,9  
736  61,3  
737  61,7  
738  61,8  
739  61,8  
740  61,6  
741  61,2  
742  60,8  
743  60,4  
744  59,9  
745  59,4SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/377
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
746  58,9  
747  58,6  
748  58,2  
749  57,9  
750  57,7  
751  57,5  
752  57,2  
753  57,0  
754  56,8  
755  56,6  
756  56,6  
757  56,7  
758  57,1  
759  57,6  
760  58,2  
761  59,0  
762  59,8  
763  60,6  
764  61,4  
765  62,2  
766  62,9  
767  63,5  
768  64,2  
769  64,4  
770  64,4  
771  64,0  
772  63,5  
773  62,9  
774  62,4  
775  62,0  
776  61,6  
777  61,4  
778  61,2  
779  61,0  
780  60,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
781  60,2  
782  59,6  
783  58,9  
784  58,1  
785  57,2  
786  56,3  
787  55,3  
788  54,4  
789  53,4  
790  52,4  
791  51,4  
792  50,4  
793  49,4  
794  48,5  
795  47,5  
796  46,5  
797  45,4  
798  44,3  
799  43,1  
800  42,0  
801  40,8  
802  39,7  
803  38,8  
804  38,1  
805  37,4  
806  37,1  
807  36,9  
808  37,0  
809  37,5  
810  37,8  
811  38,2  
812  38,6  
813  39,1  
814  39,6  
815  40,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
816  40,7  
817  41,3  
818  41,9  
819  42,7  
820  43,4  
821  44,2  
822  45,0  
823  45,9  
824  46,8  
825  47,7  
826  48,7  
827  49,7  
828  50,6  
829  51,6  
830  52,5  
831  53,3  
832  54,1  
833  54,7  
834  55,3  
835  55,7  
836  56,1  
837  56,4  
838  56,7  
839  57,1  
840  57,5  
841  58,0  
842  58,7  
843  59,3  
844  60,0  
845  60,6  
846  61,3  
847  61,5  
848  61,5  
849  61,4  
850  61,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
851  60,5  
852  60,0  
853  59,5  
854  58,9  
855  58,4  
856  57,9  
857  57,5  
858  57,1  
859  56,7  
860  56,4  
861  56,1  
862  55,8  
863  55,5  
864  55,3  
865  55,0  
866  54,7  
867  54,4  
868  54,2  
869  54,0  
870  53,9  
871  53,7  
872  53,6  
873  53,5  
874  53,4  
875  53,3  
876  53,2  
877  53,1  
878  53,0  
879  53,0  
880  53,0  
881  53,0  
882  53,0  
883  53,0  
884  52,8  
885  52,5SL L 175/378 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
886  51,9  
887  51,1  
888  50,2  
889  49,2  
890  48,2  
891  47,3  
892  46,4  
893  45,6  
894  45,0  
895  44,3  
896  43,8  
897  43,3  
898  42,8  
899  42,4  
900  42,0  
901  41,6  
902  41,1  
903  40,3  
904  39,5  
905  38,6  
906  37,7  
907  36,7  
908  36,2  
909  36,0  
910  36,2  
911  37,0  
912  38,0  
913  39,0  
914  39,7  
915  40,2  
916  40,7  
917  41,2  
918  41,7  
919  42,2  
920  42,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
921  43,2  
922  43,6  
923  44,0  
924  44,2  
925  44,4  
926  44,5  
927  44,6  
928  44,7  
929  44,6  
930  44,5  
931  44,4  
932  44,2  
933  44,1  
934  43,7  
935  43,3  
936  42,8  
937  42,3  
938  41,6  
939  40,7  
940  39,8  
941  38,8  
942  37,8  
943  36,9  
944  36,1  
945  35,5  
946  35,0  
947  34,7  
948  34,4  
949  34,1  
950  33,9  
951  33,6  
952  33,3  
953  33,0  
954  32,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
955  32,3  
956  31,9  
957  31,5  
958  31,0  
959  30,6  
960  30,2  
961  29,7  
962  29,1  
963  28,4  
964  27,6  
965  26,8  
966  26,0  
967  25,1  
968  24,2  
969  23,3  
970  22,4  
971  21,5  
972  20,6  
973  19,7  
974  18,8  
975  17,7  
976  16,4  
977  14,9  
978  13,2  
979  11,3  
980  9,4  
981  7,5  
982  5,6  
983  3,7  
984  1,9  
985  1,0  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/379
 
5. WLTC za vozila razreda 2  
Slika A1/3  
WLTC, Vozila razreda 2, faza Nizko  2
 
Slika A1/4  
WLTC, Vozila razreda 2, faza Srednje  2
SL L 175/380 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Slika A1/5  
WLTC, Vozila razreda 2, faza Visoko  2
 
Slika A1/6  
WLTC, Vozila razreda 2, faza Zelo visoko  2
SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/381
 
Tabela A1/3  
WLTC, Vozila razreda 2, faza Nizko  2 
Čas v s  Hitrost v km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,0  
13 1,2  
14 2,6  
15 4,9  
16 7,3  
17 9,4  
18 11,4  
19 12,7  
20 13,3  
21 13,4  
22 13,3  
23 13,1  
24 12,5  
25 11,1  
26 8,9  
27 6,2  
28 3,8  
29 1,8  
30 0,0  
31 0,0  
32 0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
33 0,0  
34 1,5  
35 2,8  
36 3,6  
37 4,5  
38 5,3  
39 6,0  
40 6,6  
41 7,3  
42 7,9  
43 8,6  
44 9,3  
45 10  
46 10,8  
47 11,6  
48 12,4  
49 13,2  
50 14,2  
51 14,8  
52 14,7  
53 14,4  
54 14,1  
55 13,6  
56 13,0  
57 12,4  
58 11,8  
59 11,2  
60 10,6  
61 9,9  
62 9,0  
63 8,2  
64 7,0  
65 4,8  
66 2,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
67 0,0  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,8  
108  1,4  
109  2,3  
110  3,5  
111  4,7  
112  5,9  
113  7,4  
114  9,2  
115  11,7  
116  13,5  
117  15,0  
118  16,2  
119  16,8  
120  17,5  
121  18,8  
122  20,3  
123  22,0  
124  23,6  
125  24,8  
126  25,6  
127  26,3  
128  27,2  
129  28,3  
130  29,6  
131  30,9  
132  32,2  
133  33,4  
134  35,1SL L 175/382 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
135  37,2  
136  38,7  
137  39,0  
138  40,1  
139  40,4  
140  39,7  
141  36,8  
142  35,1  
143  32,2  
144  31,1  
145  30,8  
146  29,7  
147  29,4  
148  29,0  
149  28,5  
150  26,0  
151  23,4  
152  20,7  
153  17,4  
154  15,2  
155  13,5  
156  13,0  
157  12,4  
158  12,3  
159  12,2  
160  12,3  
161  12,4  
162  12,5  
163  12,7  
164  12,8  
165  13,2  
166  14,3  
167  16,5  
168  19,4  
169  21,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
170  23,1  
171  23,5  
172  24,2  
173  24,8  
174  25,4  
175  25,8  
176  26,5  
177  27,2  
178  28,3  
179  29,9  
180  32,4  
181  35,1  
182  37,5  
183  39,2  
184  40,5  
185  41,4  
186  42,0  
187  42,5  
188  43,2  
189  44,4  
190  45,9  
191  47,6  
192  49,0  
193  50,0  
194  50,2  
195  50,1  
196  49,8  
197  49,4  
198  48,9  
199  48,5  
200  48,3  
201  48,2  
202  47,9  
203  47,1  
204  45,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
205  43,2  
206  40,6  
207  38,5  
208  36,9  
209  35,9  
210  35,3  
211  34,8  
212  34,5  
213  34,2  
214  34,0  
215  33,8  
216  33,6  
217  33,5  
218  33,5  
219  33,4  
220  33,3  
221  33,3  
222  33,2  
223  33,1  
224  33,0  
225  32,9  
226  32,8  
227  32,7  
228  32,5  
229  32,3  
230  31,8  
231  31,4  
232  30,9  
233  30,6  
234  30,6  
235  30,7  
236  32,0  
237  33,5  
238  35,8  
239  37,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
240  38,8  
241  39,6  
242  40,1  
243  40,9  
244  41,8  
245  43,3  
246  44,7  
247  46,4  
248  47,9  
249  49,6  
250  49,6  
251  48,8  
252  48,0  
253  47,5  
254  47,1  
255  46,9  
256  45,8  
257  45,8  
258  45,8  
259  45,9  
260  46,2  
261  46,4  
262  46,6  
263  46,8  
264  47,0  
265  47,3  
266  47,5  
267  47,9  
268  48,3  
269  48,3  
270  48,2  
271  48,0  
272  47,7  
273  47,2  
274  46,5SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/383
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
275  45,2  
276  43,7  
277  42,0  
278  40,4  
279  39,0  
280  37,7  
281  36,4  
282  35,2  
283  34,3  
284  33,8  
285  33,3  
286  32,5  
287  30,9  
288  28,6  
289  25,9  
290  23,1  
291  20,1  
292  17,3  
293  15,1  
294  13,7  
295  13,4  
296  13,9  
297  15,0  
298  16,3  
299  17,4  
300  18,2  
301  18,6  
302  19,0  
303  19,4  
304  19,8  
305  20,1  
306  20,5  
307  20,2  
308  18,6  
309  16,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
310  14,4  
311  13,4  
312  12,9  
313  12,7  
314  12,4  
315  12,4  
316  12,8  
317  14,1  
318  16,2  
319  18,8  
320  21,9  
321  25,0  
322  28,4  
323  31,3  
324  34,0  
325  34,6  
326  33,9  
327  31,9  
328  30,0  
329  29,0  
330  27,9  
331  27,1  
332  26,4  
333  25,9  
334  25,5  
335  25,0  
336  24,6  
337  23,9  
338  23,0  
339  21,8  
340  20,7  
341  19,6  
342  18,7  
343  18,1  
344  17,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
345  16,7  
346  15,4  
347  13,6  
348  11,2  
349  8,6  
350  6,0  
351  3,1  
352  1,2  
353  0,0  
354  0,0  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  1,4  
361  3,2  
362  5,6  
363  8,1  
364  10,3  
365  12,1  
366  12,6  
367  13,6  
368  14,5  
369  15,6  
370  16,8  
371  18,2  
372  19,6  
373  20,9  
374  22,3  
375  23,8  
376  25,4  
377  27,0  
378  28,6  
379  30,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
380  31,2  
381  31,2  
382  30,7  
383  29,5  
384  28,6  
385  27,7  
386  26,9  
387  26,1  
388  25,4  
389  24,6  
390  23,6  
391  22,6  
392  21,7  
393  20,7  
394  19,8  
395  18,8  
396  17,7  
397  16,6  
398  15,6  
399  14,8  
400  14,3  
401  13,8  
402  13,4  
403  13,1  
404  12,8  
405  12,3  
406  11,6  
407  10,5  
408  9,0  
409  7,2  
410  5,2  
411  2,9  
412  1,2  
413  0,0  
414  0,0SL L 175/384 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,4  
482  2,5  
483  5,2  
484  7,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
485  10,3  
486  12,7  
487  15,0  
488  17,4  
489  19,7  
490  21,9  
491  24,1  
492  26,2  
493  28,1  
494  29,7  
495  31,3  
496  33,0  
497  34,7  
498  36,3  
499  38,1  
500  39,4  
501  40,4  
502  41,2  
503  42,1  
504  43,2  
505  44,3  
506  45,7  
507  45,4  
508  44,5  
509  42,5  
510  39,5  
511  36,5  
512  33,5  
513  30,4  
514  27,0  
515  23,6  
516  21,0  
517  19,5  
518  17,6  
519  16,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
520  14,5  
521  13,5  
522  13,7  
523  16,0  
524  18,1  
525  20,8  
526  21,5  
527  22,5  
528  23,4  
529  24,5  
530  25,6  
531  26,0  
532  26,5  
533  26,9  
534  27,3  
535  27,9  
536  30,3  
537  33,2  
538  35,4  
539  38,0  
540  40,1  
541  42,7  
542  44,5  
543  46,3  
544  47,6  
545  48,8  
546  49,7  
547  50,6  
548  51,4  
549  51,4  
550  50,2  
551  47,1  
552  44,5  
553  41,5  
554  38,5SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/385
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
555  35,5  
556  32,5  
557  29,5  
558  26,5  
559  23,5  
560  20,4  
561  17,5  
562  14,5  
563  11,5  
564  8,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
565  5,6  
566  2,6  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Tabela A1/4  
WLTC, Vozila razreda 2, faza Srednje  2 
Čas v s  Hitrost v km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,6  
602  3,6  
603  6,3  
604  9,0  
605  11,8  
606  14,2  
607  16,6  
608  18,5  
609  20,8  
610  23,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
611  26,9  
612  30,3  
613  32,8  
614  34,1  
615  34,2  
616  33,6  
617  32,1  
618  30,0  
619  27,5  
620  25,1  
621  22,8  
622  20,5  
623  17,9  
624  15,1  
625  13,4  
626  12,8  
627  13,7  
628  16,0  
629  18,1  
630  20,8  
631  23,7  
632  26,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
633  29,3  
634  32,0  
635  34,5  
636  36,8  
637  38,6  
638  39,8  
639  40,6  
640  41,1  
641  41,9  
642  42,8  
643  44,3  
644  45,7  
645  47,4  
646  48,9  
647  50,6  
648  52,0  
649  53,7  
650  55,0  
651  56,8  
652  58,0  
653  59,8  
654  61,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
655  62,4  
656  63,0  
657  63,5  
658  63,0  
659  62,0  
660  60,4  
661  58,6  
662  56,7  
663  55,0  
664  53,7  
665  52,7  
666  51,9  
667  51,4  
668  51,0  
669  50,7  
670  50,6  
671  50,8  
672  51,2  
673  51,7  
674  52,3  
675  53,1  
676  53,8SL L 175/386 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
677  54,5  
678  55,1  
679  55,9  
680  56,5  
681  57,1  
682  57,8  
683  58,5  
684  59,3  
685  60,2  
686  61,3  
687  62,4  
688  63,4  
689  64,4  
690  65,4  
691  66,3  
692  67,2  
693  68,0  
694  68,8  
695  69,5  
696  70,1  
697  70,6  
698  71,0  
699  71,6  
700  72,2  
701  72,8  
702  73,5  
703  74,1  
704  74,3  
705  74,3  
706  73,7  
707  71,9  
708  70,5  
709  68,9  
710  67,4  
711  66,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
712  64,7  
713  63,7  
714  62,9  
715  62,2  
716  61,7  
717  61,2  
718  60,7  
719  60,3  
720  59,9  
721  59,6  
722  59,3  
723  59,0  
724  58,6  
725  58,0  
726  57,5  
727  56,9  
728  56,3  
729  55,9  
730  55,6  
731  55,3  
732  55,1  
733  54,8  
734  54,6  
735  54,5  
736  54,3  
737  53,9  
738  53,4  
739  52,6  
740  51,5  
741  50,2  
742  48,7  
743  47,0  
744  45,1  
745  43,0  
746  40,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
747  38,1  
748  35,4  
749  32,7  
750  30,0  
751  27,5  
752  25,3  
753  23,4  
754  22,0  
755  20,8  
756  19,8  
757  18,9  
758  18,0  
759  17,0  
760  16,1  
761  15,5  
762  14,4  
763  14,9  
764  15,9  
765  17,1  
766  18,3  
767  19,4  
768  20,4  
769  21,2  
770  21,9  
771  22,7  
772  23,4  
773  24,2  
774  24,3  
775  24,2  
776  24,1  
777  23,8  
778  23,0  
779  22,6  
780  21,7  
781  21,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
782  20,3  
783  19,1  
784  18,1  
785  16,9  
786  16,0  
787  14,8  
788  14,5  
789  13,7  
790  13,5  
791  12,9  
792  12,7  
793  12,5  
794  12,5  
795  12,6  
796  13,0  
797  13,6  
798  14,6  
799  15,7  
800  17,1  
801  18,7  
802  20,2  
803  21,9  
804  23,6  
805  25,4  
806  27,1  
807  28,9  
808  30,4  
809  32,0  
810  33,4  
811  35,0  
812  36,4  
813  38,1  
814  39,7  
815  41,6  
816  43,3SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/387
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
817  45,1  
818  46,9  
819  48,7  
820  50,5  
821  52,4  
822  54,1  
823  55,7  
824  56,8  
825  57,9  
826  59,0  
827  59,9  
828  60,7  
829  61,4  
830  62,0  
831  62,5  
832  62,9  
833  63,2  
834  63,4  
835  63,7  
836  64,0  
837  64,4  
838  64,9  
839  65,5  
840  66,2  
841  67,0  
842  67,8  
843  68,6  
844  69,4  
845  70,1  
846  70,9  
847  71,7  
848  72,5  
849  73,2  
850  73,8  
851  74,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
852  74,7  
853  74,7  
854  74,6  
855  74,2  
856  73,5  
857  72,6  
858  71,8  
859  71,0  
860  70,1  
861  69,4  
862  68,9  
863  68,4  
864  67,9  
865  67,1  
866  65,8  
867  63,9  
868  61,4  
869  58,4  
870  55,4  
871  52,4  
872  50,0  
873  48,3  
874  47,3  
875  46,8  
876  46,9  
877  47,1  
878  47,5  
879  47,8  
880  48,3  
881  48,8  
882  49,5  
883  50,2  
884  50,8  
885  51,4  
886  51,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
887  51,9  
888  51,7  
889  51,2  
890  50,4  
891  49,2  
892  47,7  
893  46,3  
894  45,1  
895  44,2  
896  43,7  
897  43,4  
898  43,1  
899  42,5  
900  41,8  
901  41,1  
902  40,3  
903  39,7  
904  39,3  
905  39,2  
906  39,3  
907  39,6  
908  40,0  
909  40,7  
910  41,4  
911  42,2  
912  43,1  
913  44,1  
914  44,9  
915  45,6  
916  46,4  
917  47,0  
918  47,8  
919  48,3  
920  48,9  
921  49,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
922  49,8  
923  49,6  
924  49,3  
925  49,0  
926  48,5  
927  48,0  
928  47,5  
929  47,0  
930  46,9  
931  46,8  
932  46,8  
933  46,8  
934  46,9  
935  46,9  
936  46,9  
937  46,9  
938  46,9  
939  46,8  
940  46,6  
941  46,4  
942  46,0  
943  45,5  
944  45,0  
945  44,5  
946  44,2  
947  43,9  
948  43,7  
949  43,6  
950  43,6  
951  43,5  
952  43,5  
953  43,4  
954  43,3  
955  43,1  
956  42,9SL L 175/388 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
957  42,7  
958  42,5  
959  42,4  
960  42,2  
961  42,1  
962  42,0  
963  41,8  
964  41,7  
965  41,5  
966  41,3  
967  41,1  
968  40,8  
969  40,3  
970  39,6  
971  38,5  
972  37,0  
973  35,1  
974  33,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
975  30,6  
976  27,9  
977  25,1  
978  22,0  
979  18,8  
980  15,5  
981  12,3  
982  8,8  
983  6,0  
984  3,6  
985  1,6  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
Tabela A1/5  
WLTC, Vozila razreda 2, faza Visoko  2 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  1,1  
1028  3,0  
1029  5,7  
1030  8,4  
1031  11,1  
1032  14,0  
1033  17,0  
1034  20,1  
1035  22,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
1036  23,6  
1037  24,5  
1038  24,8  
1039  25,1  
1040  25,3  
1041  25,5  
1042  25,7  
1043  25,8  
1044  25,9  
1045  26,0  
1046  26,1  
1047  26,3  
1048  26,5  
1049  26,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
1050  27,1  
1051  27,5  
1052  28,0  
1053  28,6  
1054  29,3  
1055  30,4  
1056  31,8  
1057  33,7  
1058  35,8  
1059  37,8  
1060  39,5  
1061  40,8  
1062  41,8  
1063  42,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
1064  43,0  
1065  43,4  
1066  44,0  
1067  44,4  
1068  45,0  
1069  45,4  
1070  46,0  
1071  46,4  
1072  47,0  
1073  47,4  
1074  48,0  
1075  48,4  
1076  49,0  
1077  49,4SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/389
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1078  50,0  
1079  50,4  
1080  50,8  
1081  51,1  
1082  51,3  
1083  51,3  
1084  51,3  
1085  51,3  
1086  51,3  
1087  51,3  
1088  51,3  
1089  51,4  
1090  51,6  
1091  51,8  
1092  52,1  
1093  52,3  
1094  52,6  
1095  52,8  
1096  52,9  
1097  53,0  
1098  53,0  
1099  53,0  
1100  53,1  
1101  53,2  
1102  53,3  
1103  53,4  
1104  53,5  
1105  53,7  
1106  55,0  
1107  56,8  
1108  58,8  
1109  60,9  
1110  63,0  
1111  65,0  
1112  66,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
1113  68,6  
1114  70,1  
1115  71,5  
1116  72,8  
1117  73,9  
1118  74,9  
1119  75,7  
1120  76,4  
1121  77,1  
1122  77,6  
1123  78,0  
1124  78,2  
1125  78,4  
1126  78,5  
1127  78,5  
1128  78,6  
1129  78,7  
1130  78,9  
1131  79,1  
1132  79,4  
1133  79,8  
1134  80,1  
1135  80,5  
1136  80,8  
1137  81,0  
1138  81,2  
1139  81,3  
1140  81,2  
1141  81,0  
1142  80,6  
1143  80,0  
1144  79,1  
1145  78,0  
1146  76,8  
1147  75,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
1148  74,1  
1149  72,9  
1150  71,9  
1151  71,2  
1152  70,9  
1153  71,0  
1154  71,5  
1155  72,3  
1156  73,2  
1157  74,1  
1158  74,9  
1159  75,4  
1160  75,5  
1161  75,2  
1162  74,5  
1163  73,3  
1164  71,7  
1165  69,9  
1166  67,9  
1167  65,7  
1168  63,5  
1169  61,2  
1170  59,0  
1171  56,8  
1172  54,7  
1173  52,7  
1174  50,9  
1175  49,4  
1176  48,1  
1177  47,1  
1178  46,5  
1179  46,3  
1180  46,5  
1181  47,2  
1182  48,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
1183  49,7  
1184  51,3  
1185  53,0  
1186  54,9  
1187  56,7  
1188  58,6  
1189  60,2  
1190  61,6  
1191  62,2  
1192  62,5  
1193  62,8  
1194  62,9  
1195  63,0  
1196  63,0  
1197  63,1  
1198  63,2  
1199  63,3  
1200  63,5  
1201  63,7  
1202  63,9  
1203  64,1  
1204  64,3  
1205  66,1  
1206  67,9  
1207  69,7  
1208  71,4  
1209  73,1  
1210  74,7  
1211  76,2  
1212  77,5  
1213  78,6  
1214  79,7  
1215  80,6  
1216  81,5  
1217  82,2SL L 175/390 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1218  83,0  
1219  83,7  
1220  84,4  
1221  84,9  
1222  85,1  
1223  85,2  
1224  84,9  
1225  84,4  
1226  83,6  
1227  82,7  
1228  81,5  
1229  80,1  
1230  78,7  
1231  77,4  
1232  76,2  
1233  75,4  
1234  74,8  
1235  74,3  
1236  73,8  
1237  73,2  
1238  72,4  
1239  71,6  
1240  70,8  
1241  69,9  
1242  67,9  
1243  65,7  
1244  63,5  
1245  61,2  
1246  59,0  
1247  56,8  
1248  54,7  
1249  52,7  
1250  50,9  
1251  49,4  
1252  48,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
1253  47,1  
1254  46,5  
1255  46,3  
1256  45,1  
1257  43,0  
1258  40,6  
1259  38,1  
1260  35,4  
1261  32,7  
1262  30,0  
1263  29,9  
1264  30,0  
1265  30,2  
1266  30,4  
1267  30,6  
1268  31,6  
1269  33,0  
1270  33,9  
1271  34,8  
1272  35,7  
1273  36,6  
1274  37,5  
1275  38,4  
1276  39,3  
1277  40,2  
1278  40,8  
1279  41,7  
1280  42,4  
1281  43,1  
1282  43,6  
1283  44,2  
1284  44,8  
1285  45,5  
1286  46,3  
1287  47,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
1288  48,1  
1289  49,1  
1290  50,0  
1291  51,0  
1292  51,9  
1293  52,7  
1294  53,7  
1295  55,0  
1296  56,8  
1297  58,8  
1298  60,9  
1299  63,0  
1300  65,0  
1301  66,9  
1302  68,6  
1303  70,1  
1304  71,0  
1305  71,8  
1306  72,8  
1307  72,9  
1308  73,0  
1309  72,3  
1310  71,9  
1311  71,3  
1312  70,9  
1313  70,5  
1314  70,0  
1315  69,6  
1316  69,2  
1317  68,8  
1318  68,4  
1319  67,9  
1320  67,5  
1321  67,2  
1322  66,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
1323  65,6  
1324  63,3  
1325  60,2  
1326  56,2  
1327  52,2  
1328  48,4  
1329  45,0  
1330  41,6  
1331  38,6  
1332  36,4  
1333  34,8  
1334  34,2  
1335  34,7  
1336  36,3  
1337  38,5  
1338  41,0  
1339  43,7  
1340  46,5  
1341  49,1  
1342  51,6  
1343  53,9  
1344  56,0  
1345  57,9  
1346  59,7  
1347  61,2  
1348  62,5  
1349  63,5  
1350  64,3  
1351  65,3  
1352  66,3  
1353  67,3  
1354  68,3  
1355  69,3  
1356  70,3  
1357  70,8SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/391
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1358  70,8  
1359  70,8  
1360  70,9  
1361  70,9  
1362  70,9  
1363  70,9  
1364  71,0  
1365  71,0  
1366  71,1  
1367  71,2  
1368  71,3  
1369  71,4  
1370  71,5  
1371  71,7  
1372  71,8  
1373  71,9  
1374  71,9  
1375  71,9  
1376  71,9  
1377  71,9  
1378  71,9  
1379  71,9  
1380  72,0  
1381  72,1  
1382  72,4  
1383  72,7  
1384  73,1  
1385  73,4  
1386  73,8  
1387  74,0  
1388  74,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
1389  74,0  
1390  73,0  
1391  72,0  
1392  71,0  
1393  70,0  
1394  69,0  
1395  68,0  
1396  67,7  
1397  66,7  
1398  66,6  
1399  66,7  
1400  66,8  
1401  66,9  
1402  66,9  
1403  66,9  
1404  66,9  
1405  66,9  
1406  66,9  
1407  66,9  
1408  67,0  
1409  67,1  
1410  67,3  
1411  67,5  
1412  67,8  
1413  68,2  
1414  68,6  
1415  69,0  
1416  69,3  
1417  69,3  
1418  69,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
1419  68,8  
1420  68,2  
1421  67,6  
1422  67,4  
1423  67,2  
1424  66,9  
1425  66,3  
1426  65,4  
1427  64,0  
1428  62,4  
1429  60,6  
1430  58,6  
1431  56,7  
1432  54,8  
1433  53,0  
1434  51,3  
1435  49,6  
1436  47,8  
1437  45,5  
1438  42,8  
1439  39,8  
1440  36,5  
1441  33,0  
1442  29,5  
1443  25,8  
1444  22,1  
1445  18,6  
1446  15,3  
1447  12,4  
1448  9,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
1449  6,6  
1450  3,8  
1451  1,6  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0SL L 175/392 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Tabela A1/6  
WLTC, Vozila razreda 2, faza Zelo visoko  2 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1478  0,0  
1479  1,1  
1480  2,3  
1481  4,6  
1482  6,5  
1483  8,9  
1484  10,9  
1485  13,5  
1486  15,2  
1487  17,6  
1488  19,3  
1489  21,4  
1490  23,0  
1491  25,0  
1492  26,5  
1493  28,4  
1494  29,8  
1495  31,7  
1496  33,7  
1497  35,8  
1498  38,1  
1499  40,5  
1500  42,2  
1501  43,5  
1502  44,5  
1503  45,2  
1504  45,8  
1505  46,6  
1506  47,4  
1507  48,5  
1508  49,7  
1509  51,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
1510  52,9  
1511  54,3  
1512  55,6  
1513  56,8  
1514  57,9  
1515  58,9  
1516  59,7  
1517  60,3  
1518  60,7  
1519  60,9  
1520  61,0  
1521  61,1  
1522  61,4  
1523  61,8  
1524  62,5  
1525  63,4  
1526  64,5  
1527  65,7  
1528  66,9  
1529  68,1  
1530  69,1  
1531  70,0  
1532  70,9  
1533  71,8  
1534  72,6  
1535  73,4  
1536  74,0  
1537  74,7  
1538  75,2  
1539  75,7  
1540  76,4  
1541  77,2  
1542  78,2  
1543  78,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
1544  79,9  
1545  81,1  
1546  82,4  
1547  83,7  
1548  85,4  
1549  87,0  
1550  88,3  
1551  89,5  
1552  90,5  
1553  91,3  
1554  92,2  
1555  93,0  
1556  93,8  
1557  94,6  
1558  95,3  
1559  95,9  
1560  96,6  
1561  97,4  
1562  98,1  
1563  98,7  
1564  99,5  
1565  100,3  
1566  101,1  
1567  101,9  
1568  102,8  
1569  103,8  
1570  105,0  
1571  106,1  
1572  107,4  
1573  108,7  
1574  109,9  
1575  111,2  
1576  112,3  
1577  113,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
1578  114,4  
1579  115,3  
1580  116,1  
1581  116,8  
1582  117,4  
1583  117,7  
1584  118,2  
1585  118,1  
1586  117,7  
1587  117,0  
1588  116,1  
1589  115,2  
1590  114,4  
1591  113,6  
1592  113,0  
1593  112,6  
1594  112,2  
1595  111,9  
1596  111,6  
1597  111,2  
1598  110,7  
1599  110,1  
1600  109,3  
1601  108,4  
1602  107,4  
1603  106,7  
1604  106,3  
1605  106,2  
1606  106,4  
1607  107,0  
1608  107,5  
1609  107,9  
1610  108,4  
1611  108,9SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/393
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1612  109,5  
1613  110,2  
1614  110,9  
1615  111,6  
1616  112,2  
1617  112,8  
1618  113,3  
1619  113,7  
1620  114,1  
1621  114,4  
1622  114,6  
1623  114,7  
1624  114,7  
1625  114,7  
1626  114,6  
1627  114,5  
1628  114,5  
1629  114,5  
1630  114,7  
1631  115,0  
1632  115,6  
1633  116,4  
1634  117,3  
1635  118,2  
1636  118,8  
1637  119,3  
1638  119,6  
1639  119,7  
1640  119,5  
1641  119,3  
1642  119,2  
1643  119,0  
1644  118,8  
1645  118,8  
1646  118,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
1647  118,8  
1648  118,8  
1649  118,9  
1650  119,0  
1651  119,0  
1652  119,1  
1653  119,2  
1654  119,4  
1655  119,6  
1656  119,9  
1657  120,1  
1658  120,3  
1659  120,4  
1660  120,5  
1661  120,5  
1662  120,5  
1663  120,5  
1664  120,4  
1665  120,3  
1666  120,1  
1667  119,9  
1668  119,6  
1669  119,5  
1670  119,4  
1671  119,3  
1672  119,3  
1673  119,4  
1674  119,5  
1675  119,5  
1676  119,6  
1677  119,6  
1678  119,6  
1679  119,4  
1680  119,3  
1681  119,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1682  118,8  
1683  118,7  
1684  118,8  
1685  119,0  
1686  119,2  
1687  119,6  
1688  120,0  
1689  120,3  
1690  120,5  
1691  120,7  
1692  120,9  
1693  121,0  
1694  121,1  
1695  121,2  
1696  121,3  
1697  121,4  
1698  121,5  
1699  121,5  
1700  121,5  
1701  121,4  
1702  121,3  
1703  121,1  
1704  120,9  
1705  120,6  
1706  120,4  
1707  120,2  
1708  120,1  
1709  119,9  
1710  119,8  
1711  119,8  
1712  119,9  
1713  120,0  
1714  120,2  
1715  120,4  
1716  120,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
1717  121,1  
1718  121,6  
1719  121,8  
1720  122,1  
1721  122,4  
1722  122,7  
1723  122,8  
1724  123,1  
1725  123,1  
1726  122,8  
1727  122,3  
1728  121,3  
1729  119,9  
1730  118,1  
1731  115,9  
1732  113,5  
1733  111,1  
1734  108,6  
1735  106,2  
1736  104,0  
1737  101,1  
1738  98,3  
1739  95,7  
1740  93,5  
1741  91,5  
1742  90,7  
1743  90,4  
1744  90,2  
1745  90,2  
1746  90,1  
1747  90,0  
1748  89,8  
1749  89,6  
1750  89,4  
1751  89,2SL L 175/394 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1752  88,9  
1753  88,5  
1754  88,1  
1755  87,6  
1756  87,1  
1757  86,6  
1758  86,1  
1759  85,5  
1760  85,0  
1761  84,4  
1762  83,8  
1763  83,2  
1764  82,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
1765  81,9  
1766  81,1  
1767  80,0  
1768  78,7  
1769  76,9  
1770  74,6  
1771  72,0  
1772  69,0  
1773  65,6  
1774  62,1  
1775  58,5  
1776  54,7  
1777  50,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
1778  47,3  
1779  43,8  
1780  40,4  
1781  37,4  
1782  34,3  
1783  31,3  
1784  28,3  
1785  25,2  
1786  22,0  
1787  18,9  
1788  16,1  
1789  13,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
1790  11,1  
1791  8,9  
1792  6,9  
1793  4,9  
1794  2,8  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
6. WLTC za vozila razreda 3  
Slika A1/7  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Nizko  3
SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/395
 
Slika A1/8  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Srednje  3-1
 
Slika A1/9  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Srednje  3-2
SL L 175/396 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Slika A1/10  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Visoko  3-1
 
Slika A1/11  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Visoko  3-2
SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/397
 
Slika A1/12  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Zelo visoko  3
 
Tabela A1/7  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Nizko  3 
Čas v s  Hitrost v km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 1,7  
14 5,4  
15 9,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
16 13,1  
17 16,9  
18 21,7  
19 26,0  
20 27,5  
21 28,1  
22 28,3  
23 28,8  
24 29,1  
25 30,8  
26 31,9  
27 34,1  
28 36,6  
29 39,1  
30 41,3  
31 42,5  
32 43,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
33 43,9  
34 44,4  
35 44,5  
36 44,2  
37 42,7  
38 39,9  
39 37,0  
40 34,6  
41 32,3  
42 29,0  
43 25,1  
44 22,2  
45 20,9  
46 20,4  
47 19,5  
48 18,4  
49 17,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
50 17,8  
51 17,4  
52 15,7  
53 13,1  
54 12,1  
55 12,0  
56 12,0  
57 12,0  
58 12,3  
59 12,6  
60 14,7  
61 15,3  
62 15,9  
63 16,2  
64 17,1  
65 17,8  
66 18,1SL L 175/398 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
67 18,4  
68 20,3  
69 23,2  
70 26,5  
71 29,8  
72 32,6  
73 34,4  
74 35,5  
75 36,4  
76 37,4  
77 38,5  
78 39,3  
79 39,5  
80 39,0  
81 38,5  
82 37,3  
83 37,0  
84 36,7  
85 35,9  
86 35,3  
87 34,6  
88 34,2  
89 31,9  
90 27,3  
91 22,0  
92 17,0  
93 14,2  
94 12,0  
95 9,1  
96 5,8  
97 3,6  
98 2,2  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,0  
109  0,0  
110  0,0  
111  0,0  
112  0,0  
113  0,0  
114  0,0  
115  0,0  
116  0,0  
117  0,0  
118  0,0  
119  0,0  
120  0,0  
121  0,0  
122  0,0  
123  0,0  
124  0,0  
125  0,0  
126  0,0  
127  0,0  
128  0,0  
129  0,0  
130  0,0  
131  0,0  
132  0,0  
133  0,0  
134  0,0  
135  0,0  
136  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
137  0,0  
138  0,2  
139  1,9  
140  6,1  
141  11,7  
142  16,4  
143  18,9  
144  19,9  
145  20,8  
146  22,8  
147  25,4  
148  27,7  
149  29,2  
150  29,8  
151  29,4  
152  27,2  
153  22,6  
154  17,3  
155  13,3  
156  12,0  
157  12,6  
158  14,1  
159  17,2  
160  20,1  
161  23,4  
162  25,5  
163  27,6  
164  29,5  
165  31,1  
166  32,1  
167  33,2  
168  35,2  
169  37,2  
170  38,0  
171  37,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
172  35,1  
173  31,0  
174  27,1  
175  25,3  
176  25,1  
177  25,9  
178  27,8  
179  29,2  
180  29,6  
181  29,5  
182  29,2  
183  28,3  
184  26,1  
185  23,6  
186  21,0  
187  18,9  
188  17,1  
189  15,7  
190  14,5  
191  13,7  
192  12,9  
193  12,5  
194  12,2  
195  12,0  
196  12,0  
197  12,0  
198  12,0  
199  12,5  
200  13,0  
201  14,0  
202  15,0  
203  16,5  
204  19,0  
205  21,2  
206  23,8SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/399
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
207  26,9  
208  29,6  
209  32,0  
210  35,2  
211  37,5  
212  39,2  
213  40,5  
214  41,6  
215  43,1  
216  45,0  
217  47,1  
218  49,0  
219  50,6  
220  51,8  
221  52,7  
222  53,1  
223  53,5  
224  53,8  
225  54,2  
226  54,8  
227  55,3  
228  55,8  
229  56,2  
230  56,5  
231  56,5  
232  56,2  
233  54,9  
234  52,9  
235  51,0  
236  49,8  
237  49,2  
238  48,4  
239  46,9  
240  44,3  
241  41,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
242  39,5  
243  37,0  
244  34,6  
245  32,3  
246  29,0  
247  25,1  
248  22,2  
249  20,9  
250  20,4  
251  19,5  
252  18,4  
253  17,8  
254  17,8  
255  17,4  
256  15,7  
257  14,5  
258  15,4  
259  17,9  
260  20,6  
261  23,2  
262  25,7  
263  28,7  
264  32,5  
265  36,1  
266  39,0  
267  40,8  
268  42,9  
269  44,4  
270  45,9  
271  46,0  
272  45,6  
273  45,3  
274  43,7  
275  40,8  
276  38,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
277  34,4  
278  30,9  
279  25,5  
280  21,4  
281  20,2  
282  22,9  
283  26,6  
284  30,2  
285  34,1  
286  37,4  
287  40,7  
288  44,0  
289  47,3  
290  49,2  
291  49,8  
292  49,2  
293  48,1  
294  47,3  
295  46,8  
296  46,7  
297  46,8  
298  47,1  
299  47,3  
300  47,3  
301  47,1  
302  46,6  
303  45,8  
304  44,8  
305  43,3  
306  41,8  
307  40,8  
308  40,3  
309  40,1  
310  39,7  
311  39,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
312  38,5  
313  37,4  
314  36,0  
315  34,4  
316  33,0  
317  31,7  
318  30,0  
319  28,0  
320  26,1  
321  25,6  
322  24,9  
323  24,9  
324  24,3  
325  23,9  
326  23,9  
327  23,6  
328  23,3  
329  20,5  
330  17,5  
331  16,9  
332  16,7  
333  15,9  
334  15,6  
335  15,0  
336  14,5  
337  14,3  
338  14,5  
339  15,4  
340  17,8  
341  21,1  
342  24,1  
343  25,0  
344  25,3  
345  25,5  
346  26,4SL L 175/400 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
347  26,6  
348  27,1  
349  27,7  
350  28,1  
351  28,2  
352  28,1  
353  28,0  
354  27,9  
355  27,9  
356  28,1  
357  28,2  
358  28,0  
359  26,9  
360  25,0  
361  23,2  
362  21,9  
363  21,1  
364  20,7  
365  20,7  
366  20,8  
367  21,2  
368  22,1  
369  23,5  
370  24,3  
371  24,5  
372  23,8  
373  21,3  
374  17,7  
375  14,4  
376  11,9  
377  10,2  
378  8,9  
379  8,0  
380  7,2  
381  6,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
382  4,9  
383  3,7  
384  2,3  
385  0,9  
386  0,0  
387  0,0  
388  0,0  
389  0,0  
390  0,0  
391  0,0  
392  0,5  
393  2,1  
394  4,8  
395  8,3  
396  12,3  
397  16,6  
398  20,9  
399  24,2  
400  25,6  
401  25,6  
402  24,9  
403  23,3  
404  21,6  
405  20,2  
406  18,7  
407  17,0  
408  15,3  
409  14,2  
410  13,9  
411  14,0  
412  14,2  
413  14,5  
414  14,9  
415  15,9  
416  17,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
417  18,7  
418  19,1  
419  18,8  
420  17,6  
421  16,6  
422  16,2  
423  16,4  
424  17,2  
425  19,1  
426  22,6  
427  27,4  
428  31,6  
429  33,4  
430  33,5  
431  32,8  
432  31,9  
433  31,3  
434  31,1  
435  30,6  
436  29,2  
437  26,7  
438  23,0  
439  18,2  
440  12,9  
441  7,7  
442  3,8  
443  1,3  
444  0,2  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  0,0  
482  0,0  
483  0,0  
484  0,0  
485  0,0  
486  0,0SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/401
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
487  0,0  
488  0,0  
489  0,0  
490  0,0  
491  0,0  
492  0,0  
493  0,0  
494  0,0  
495  0,0  
496  0,0  
497  0,0  
498  0,0  
499  0,0  
500  0,0  
501  0,0  
502  0,0  
503  0,0  
504  0,0  
505  0,0  
506  0,0  
507  0,0  
508  0,0  
509  0,0  
510  0,0  
511  0,0  
512  0,5  
513  2,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
514  6,6  
515  11,8  
516  16,8  
517  20,5  
518  21,9  
519  21,9  
520  21,3  
521  20,3  
522  19,2  
523  17,8  
524  15,5  
525  11,9  
526  7,6  
527  4,0  
528  2,0  
529  1,0  
530  0,0  
531  0,0  
532  0,0  
533  0,2  
534  1,2  
535  3,2  
536  5,2  
537  8,2  
538  13  
539  18,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
540  23,1  
541  24,5  
542  24,5  
543  24,3  
544  23,6  
545  22,3  
546  20,1  
547  18,5  
548  17,2  
549  16,3  
550  15,4  
551  14,7  
552  14,3  
553  13,7  
554  13,3  
555  13,1  
556  13,1  
557  13,3  
558  13,8  
559  14,5  
560  16,5  
561  17,0  
562  17,0  
563  17,0  
564  15,4  
565  10,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
566  4,8  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Tabela A1/8  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Srednje  3-1 
Čas v s  Hitrost v km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  5,2  
604  9,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
605  13,5  
606  18,1  
607  22,3  
608  26,0  
609  29,3SL L 175/402 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
610  32,8  
611  36,0  
612  39,2  
613  42,5  
614  45,7  
615  48,2  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,3  
721  20,5  
722  23,9  
723  26,0  
724  28,0  
725  31,5  
726  33,4  
727  36,0  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/403
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  20,4  
768  24,0  
769  29,0  
770  32,2  
771  36,8  
772  39,4  
773  43,2  
774  45,8  
775  49,2  
776  51,4  
777  54,2  
778  56,0  
779  58,3  
780  59,8  
781  61,7  
782  62,7  
783  63,3  
784  63,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  43,0  
803  45,0  
804  46,5  
805  48,3  
806  49,5  
807  51,2  
808  52,2  
809  51,6  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  63,9  
859  64,4  
860  65,0  
861  65,6  
862  66,6  
863  67,4  
864  68,2  
865  69,1  
866  70,0  
867  70,8  
868  71,5  
869  72,4  
870  73,0  
871  73,7  
872  74,4  
873  74,9  
874  75,3  
875  75,6  
876  75,8  
877  76,6  
878  76,5  
879  76,2  
880  75,8  
881  75,4  
882  74,8  
883  73,9  
884  72,7  
885  71,3  
886  70,4  
887  70,0  
888  70,0  
889  69,0SL L 175/404 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
890  68,0  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  46,0  
912  48,8  
913  50,1  
914  51,3  
915  54,1  
916  55,2  
917  56,2  
918  56,1  
919  56,1  
920  56,5  
921  57,5  
922  59,2  
923  60,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
924  61,8  
925  62,3  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
957  27,2  
958  25,1  
959  27,0  
960  29,8  
961  33,8  
962  37,0  
963  40,7  
964  43,0  
965  45,6  
966  46,9  
967  47,0  
968  46,9  
969  46,5  
970  45,8  
971  44,3  
972  41,3  
973  36,5  
974  31,7  
975  27,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/405
 
Tabela A1/9  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Srednje  3-2 
Čas v s  Hitrost v km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  4,8  
604  9,1  
605  14,2  
606  19,8  
607  25,5  
608  30,5  
609  34,8  
610  38,8  
611  42,9  
612  46,4  
613  48,3  
614  48,7  
615  48,5  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,0  
721  18,5  
722  20,6  
723  22,5  
724  24,0SL L 175/406 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
725  26,6  
726  29,9  
727  34,8  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  19,1  
768  22,4  
769  25,6  
770  30,1  
771  35,3  
772  39,9  
773  44,5  
774  47,5  
775  50,9  
776  54,1  
777  56,3  
778  58,1  
779  59,8  
780  61,1  
781  62,1  
782  62,8  
783  63,3  
784  63,6  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  Čas v s  Hitrost v km/h  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  42,1  
803  44,7  
804  48,4  
805  51,4  
806  52,7  
807  53,0  
808  52,5  
809  51,3  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  64,5  
859  65,8  
860  66,8  
861  67,4  
862  68,8  
863  71,1  
864  72,3SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/407
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
865  72,8  
866  73,4  
867  74,6  
868  76,0  
869  76,6  
870  76,5  
871  76,2  
872  75,8  
873  75,4  
874  74,8  
875  73,9  
876  72,7  
877  71,3  
878  70,4  
879  70,0  
880  70,0  
881  69,0  
882  68,0  
883  68,0  
884  68,0  
885  68,1  
886  68,4  
887  68,6  
888  68,7  
889  68,5  
890  68,1  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  48,4  
912  51,4  
913  52,7  
914  54,0  
915  57,0  
916  58,1  
917  59,2  
918  59,0  
919  59,1  
920  59,5  
921  60,5  
922  62,3  
923  63,9  
924  65,1  
925  64,1  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  
957  27,2  
958  25,1  
959  26,0  
960  29,3  
961  34,6  
962  40,4  
963  45,3  
964  49,0  
965  51,1  
966  52,1  
967  52,2  
968  52,1  
969  51,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
970  50,9  
971  49,2  
972  45,9  
973  40,6  
974  35,3  
975  30,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0SL L 175/408 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
Tabela A1/10  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Visoko  3-1 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  27,0  
1070  29,0  
1071  32,0  
1072  34,8  
1073  37,7  
1074  40,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
1075  43,2  
1076  46,0  
1077  48,0  
1078  50,7  
1079  52,0  
1080  54,5  
1081  55,9  
1082  57,4  
1083  58,1  
1084  58,4  
1085  58,8  
1086  58,8  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  61,7  
1114  62,0  
1115  64,6  
1116  66,0  
1117  66,2  
1118  65,8  
1119  64,7  
1120  63,6  
1121  62,9  
1122  62,4  
1123  61,7  
1124  60,1  
1125  57,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/409
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4SL L 175/410 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  76,0  
1311  76,0  
1312  76,1  
1313  76,3  
1314  76,5  
1315  76,6  
1316  76,8  
1317  77,1  
1318  77,1  
1319  77,2  
1320  77,2  
1321  77,6  
1322  78,0  
1323  78,4  
1324  78,8  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  28,7  
1383  29,3  
1384  30,5  
1385  31,7  
1386  32,9  
1387  35,0  
1388  38,0  
1389  40,5  
1390  42,7  
1391  45,8  
1392  47,5  
1393  48,9  
1394  49,4  
1395  49,4  
1396  49,2  
1397  48,7  
1398  47,9  
1399  46,9  
1400  45,6  
1401  44,2  
1402  42,7  
1403  40,7  
1404  37,1  
1405  33,9  
1406  30,6  
1407  28,6  
1408  27,3SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/411
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1409  27,2  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tabela A1/11  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Visoko  3-2 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  25,2  
1070  26,4  
1071  28,8  
1072  31,8  
1073  35,3  
1074  39,5  
1075  44,5  
1076  49,3SL L 175/412 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1077  53,3  
1078  56,4  
1079  58,9  
1080  61,2  
1081  62,6  
1082  63,0  
1083  62,5  
1084  60,9  
1085  59,3  
1086  58,6  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
1112  61,3  
1113  62,6  
1114  65,3  
1115  68,0  
1116  69,4  
1117  69,7  
1118  69,3  
1119  68,1  
1120  66,9  
1121  66,2  
1122  65,7  
1123  64,9  
1124  63,2  
1125  60,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  Čas v s  Hitrost v km/h  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/413
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  75,9  
1311  75,8  
1312  75,7  
1313  75,5  
1314  75,2  
1315  75,0  
1316  74,7  
1317  74,1  
1318  73,7  
1319  73,3  
1320  73,5  
1321  74,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1322  74,9  
1323  76,1  
1324  77,7  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1SL L 175/414 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  27,3  
1383  29,3  
1384  32,9  
1385  35,6  
1386  36,7  
1387  37,6  Čas v s  Hitrost v km/h  
1388  39,4  
1389  42,5  
1390  46,5  
1391  50,2  
1392  52,8  
1393  54,3  
1394  54,9  
1395  54,9  
1396  54,7  
1397  54,1  
1398  53,2  
1399  52,1  
1400  50,7  
1401  49,1  
1402  47,4  
1403  45,2  
1404  41,8  
1405  36,5  
1406  31,2  
1407  27,6  
1408  26,9  
1409  27,3  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  Čas v s  Hitrost v km/h  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/415
 
Tabela A1/12  
WLTC, Vozila razreda 3, faza Zelo visoko  3 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1478  0,0  
1479  2,2  
1480  4,4  
1481  6,3  
1482  7,9  
1483  9,2  
1484  10,4  
1485  11,5  
1486  12,9  
1487  14,7  
1488  17,0  
1489  19,8  
1490  23,1  
1491  26,7  
1492  30,5  
1493  34,1  
1494  37,5  
1495  40,6  
1496  43,3  
1497  45,7  
1498  47,7  
1499  49,3  
1500  50,5  
1501  51,3  
1502  52,1  
1503  52,7  
1504  53,4  
1505  54,0  
1506  54,5  
1507  55,0  
1508  55,6  
1509  56,3  Čas v s  Hitrost v km/h  
1510  57,2  
1511  58,5  
1512  60,2  
1513  62,3  
1514  64,7  
1515  67,1  
1516  69,2  
1517  70,7  
1518  71,9  
1519  72,7  
1520  73,4  
1521  73,8  
1522  74,1  
1523  74,0  
1524  73,6  
1525  72,5  
1526  70,8  
1527  68,6  
1528  66,2  
1529  64,0  
1530  62,2  
1531  60,9  
1532  60,2  
1533  60,0  
1534  60,4  
1535  61,4  
1536  63,2  
1537  65,6  
1538  68,4  
1539  71,6  
1540  74,9  
1541  78,4  
1542  81,8  
1543  84,9  Čas v s  Hitrost v km/h  
1544  87,4  
1545  89,0  
1546  90,0  
1547  90,6  
1548  91,0  
1549  91,5  
1550  92,0  
1551  92,7  
1552  93,4  
1553  94,2  
1554  94,9  
1555  95,7  
1556  96,6  
1557  97,7  
1558  98,9  
1559  100,4  
1560  102,0  
1561  103,6  
1562  105,2  
1563  106,8  
1564  108,5  
1565  110,2  
1566  111,9  
1567  113,7  
1568  115,3  
1569  116,8  
1570  118,2  
1571  119,5  
1572  120,7  
1573  121,8  
1574  122,6  
1575  123,2  
1576  123,6  
1577  123,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
1578  123,6  
1579  123,3  
1580  123,0  
1581  122,5  
1582  122,1  
1583  121,5  
1584  120,8  
1585  120,0  
1586  119,1  
1587  118,1  
1588  117,1  
1589  116,2  
1590  115,5  
1591  114,9  
1592  114,5  
1593  114,1  
1594  113,9  
1595  113,7  
1596  113,3  
1597  112,9  
1598  112,2  
1599  111,4  
1600  110,5  
1601  109,5  
1602  108,5  
1603  107,7  
1604  107,1  
1605  106,6  
1606  106,4  
1607  106,2  
1608  106,2  
1609  106,2  
1610  106,4  
1611  106,5SL L 175/416 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1612  106,8  
1613  107,2  
1614  107,8  
1615  108,5  
1616  109,4  
1617  110,5  
1618  111,7  
1619  113,0  
1620  114,1  
1621  115,1  
1622  115,9  
1623  116,5  
1624  116,7  
1625  116,6  
1626  116,2  
1627  115,2  
1628  113,8  
1629  112,0  
1630  110,1  
1631  108,3  
1632  107,0  
1633  106,1  
1634  105,8  
1635  105,7  
1636  105,7  
1637  105,6  
1638  105,3  
1639  104,9  
1640  104,4  
1641  104,0  
1642  103,8  
1643  103,9  
1644  104,4  
1645  105,1  
1646  106,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
1647  107,2  
1648  108,5  
1649  109,9  
1650  111,3  
1651  112,7  
1652  113,9  
1653  115,0  
1654  116,0  
1655  116,8  
1656  117,6  
1657  118,4  
1658  119,2  
1659  120,0  
1660  120,8  
1661  121,6  
1662  122,3  
1663  123,1  
1664  123,8  
1665  124,4  
1666  125,0  
1667  125,4  
1668  125,8  
1669  126,1  
1670  126,4  
1671  126,6  
1672  126,7  
1673  126,8  
1674  126,9  
1675  126,9  
1676  126,9  
1677  126,8  
1678  126,6  
1679  126,3  
1680  126,0  
1681  125,7  Čas v s  Hitrost v km/h  
1682  125,6  
1683  125,6  
1684  125,8  
1685  126,2  
1686  126,6  
1687  127,0  
1688  127,4  
1689  127,6  
1690  127,8  
1691  127,9  
1692  128,0  
1693  128,1  
1694  128,2  
1695  128,3  
1696  128,4  
1697  128,5  
1698  128,6  
1699  128,6  
1700  128,5  
1701  128,3  
1702  128,1  
1703  127,9  
1704  127,6  
1705  127,4  
1706  127,2  
1707  127,0  
1708  126,9  
1709  126,8  
1710  126,7  
1711  126,8  
1712  126,9  
1713  127,1  
1714  127,4  
1715  127,7  
1716  128,1  Čas v s  Hitrost v km/h  
1717  128,5  
1718  129,0  
1719  129,5  
1720  130,1  
1721  130,6  
1722  131,0  
1723  131,2  
1724  131,3  
1725  131,2  
1726  130,7  
1727  129,8  
1728  128,4  
1729  126,5  
1730  124,1  
1731  121,6  
1732  119,0  
1733  116,5  
1734  114,1  
1735  111,8  
1736  109,5  
1737  107,1  
1738  104,8  
1739  102,5  
1740  100,4  
1741  98,6  
1742  97,2  
1743  95,9  
1744  94,8  
1745  93,8  
1746  92,8  
1747  91,8  
1748  91,0  
1749  90,2  
1750  89,6  
1751  89,1SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/417
 
Čas v s  Hitrost v km/h  
1752  88,6  
1753  88,1  
1754  87,6  
1755  87,1  
1756  86,6  
1757  86,1  
1758  85,5  
1759  85,0  
1760  84,4  
1761  83,8  
1762  83,2  
1763  82,6  
1764  82,0  Čas v s  Hitrost v km/h  
1765  81,3  
1766  80,4  
1767  79,1  
1768  77,4  
1769  75,1  
1770  72,3  
1771  69,1  
1772  65,9  
1773  62,7  
1774  59,7  
1775  57,0  
1776  54,6  
1777  52,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
1778  49,7  
1779  46,8  
1780  43,5  
1781  39,9  
1782  36,4  
1783  33,2  
1784  30,5  
1785  28,3  
1786  26,3  
1787  24,4  
1788  22,5  
1789  20,5  
1790  18,2  Čas v s  Hitrost v km/h  
1791  15,5  
1792  12,3  
1793  8,7  
1794  5,2  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
7. Identifikacija cikla  
Da je mogo če potrditi, da je bila izbrana pravilna razli čica cikla ali da je bil izveden pravilen cikel v obrato ­
valnem sistemu preskusne naprave, so kontrolne vsote vrednosti hitrosti vozila za faze cikla in celoten cikel 
navedene v tabeli A1/13.  
Tabela A1/13  
Kontrolne vsote 1 Hz  
Razred vozila  Faza cikla  Kontrolne vsote ciljne hitrosti vozila 
1 Hz  
Razred 1  Nizko  11 988,4  
Srednje  17 162,8  
Skupaj  29 151,2  
Razred 2  Nizko  11 162,2  
Srednje  17 054,3  
Visoko  24 450,6  
Zelo visoko  28 869,8  
Skupaj  81 536,9  
Razred 3-1  Nizko  11 140,3  
Srednje  16 995,7  
Visoko  25 646,0  
Zelo visoko  29 714,9  
Skupaj  83 496,9SL L 175/418 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Razred vozila  Faza cikla  Kontrolne vsote ciljne hitrosti vozila 
1 Hz  
Razred 3-2  Nizko  11 140,3  
Srednje  17 121,2  
Visoko  25 782,2  
Zelo visoko  29 714,9  
Skupaj  83 758,6  
8. Sprememba cikla  
Odstavek 8 te podpriloge ne velja za vozila OVC-HEV, vozila NOVC-HEV in vozila OVC-FCHV.  
8.1 Splošne opombe  
Cikel, ki bo prevožen, je odvisen od razmerja nazivne mo či preskusnega vozila z maso v stanju, pripravljenem 
za vožnjo, W/kg, in njegovo najve čjo hitrostjo, v  max (v km/h).  
Težave z voznimi lastnostmi se lahko pojavijo pri vozilih z razmerjem mo či in mase blizu meje med vozili 
razreda 1 in razreda 2, vozili razreda 2 in razreda 3 ali pri vozilih z zelo nizko mo čjo razreda 1.  
Ker so te težave ve činoma povezane s fazami cikla s kombinacijo velike hitrosti vozila in velikimi pospeški, ne 
pa z najve čjo hitrostjo vozila, se lahko uporabi postopek zmanjševanja za izboljšanje voznih lastnosti.  
8.2 Ta odstavek opisuje metodo za prilagoditev profila cikla z uporabo postopka zmanjšanja.  
8.2.1 Postopek zmanjšanja za vozila razreda 1  
Slika A1/14 kot primer prikazuje zmanjšano fazo srednje hitrosti razreda 1 WLTC.  
Slika A1/14  
Faza zmanjšane srednje hitrosti WLTC razreda 1
SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/419
 
Za cikel razreda 1 je čas zmanjševanja čas med sekundo 651 in sekundo 906. Znotraj tega časa se pospe ­ 
ševanje za prvotni cikel izra čuna z uporabo naslednje ena čbe: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
pri čemer je:  
v i hitrost vozila (v km/h);  
i čas med sekundo 651 in sekundo 906.  
Zmanjševanje je treba najprej uporabi v časovnem obdobju med sekundo 651 in sekundo 848. Sled zmanjšane 
hitrosti je treba nato izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
z i = 651 to 847.  
Za i = 651,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Da bi dosegli prvotno hitrost vozila pri sekundi 907, je treba korekcijski faktor zaviranja izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
pri čemer je 36,7 km/h prvotna hitrost vozila v sekundi 907.  
Zmanjšano hitrost vozila med sekundo 849 in sekundo 906 je treba nato izra čunati z uporabo naslednje 
ena čbe: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
za i = 849 to 906.  
8.2.2 Proces zmanjšanja za vozila razreda 2  
Ker so težave z voznimi lastnostmi izrecno povezane s fazami pri zelo visoki hitrosti ciklov razreda 2 in 
razreda 3, je zmanjševanje povezano s tistimi deli faz pri zelo visoki hitrosti, kjer se pojavljajo težave z 
voznimi lastnostmi (glej sliko A1/15).SL L 175/420 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Slika A1/15  
Faza zmanjšane zelo visoke hitrosti WLTC razreda 2
  
Za cikel razreda 2 je čas zmanjševanja čas med sekundo 1520 in sekundo 1742. Znotraj tega časa se 
pospeševanje za prvotni cikel izra čuna z uporabo naslednje ena čbe: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
pri čemer je:  
v i hitrost vozila (v km/h);  
i čas med sekundo 1520 in sekundo 1742.  
Zmanjševanje se najprej uporabi v časovnem obdobju med sekundo 1520 in sekundo 1725. Sekunda 1725 je 
čas, ko je dosežena najvišja hitrost faze zelo visoke hitrosti. Sled zmanjšane hitrosti je treba nato izra čunati z 
uporabo naslednje ena čbe: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
za i = 1520 to 1724.  
Za i = 1520,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Da bi dosegli prvotno hitrost vozila pri sekundi 1743, je treba korekcijski faktor zaviranja izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
90,4 km/h je prvotna hitrost vozila v sekundi 1743.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/421
 
Zmanjšano hitrost vozila med sekundo 1726 in sekundo 1742 je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
za i = 1726 to 1742.  
8.2.3 Proces zmanjšanja za vozila razreda 3  
Slika A1/16 kot primer prikazuje fazo zmanjšane zelo visoke hitrosti WLTC razreda 3.  
Slika A1/16  
Faza zmanjšane zelo visoke hitrosti WLTC razreda 3
  
Za cikel razreda 3 je čas zmanjševanja čas med sekundo 1533 in sekundo 1762. Znotraj tega časa se 
pospeševanje za prvotni cikel izra čuna z uporabo naslednje ena čbe: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
pri čemer je:  
v i hitrost vozila (v km/h);  
i čas med sekundo 1533 in sekundo 1762.  
Zmanjševanje je treba najprej uporabi v časovnem obdobju med sekundo 1533 in sekundo 1724. Sekunda 
1724 je čas, ko je dosežena najvišja hitrost faze zelo visoke hitrosti. Sled zmanjšane hitrosti je treba nato 
izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6SL L 175/422 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
za i = 1533 to 1723.  
Za i = 1533,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Da bi dosegli prvotno hitrost vozila pri sekundi 1763, je treba korekcijski faktor zaviranja izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
82,6 km/h je prvotna hitrost vozila v sekundi 1763.  
Zmanjšano hitrost vozila med sekundo 1725 in sekundo 1762 je treba nato izra čunati z uporabo naslednje 
ena čbe: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
za i = 1725 to 1762.  
8.3 Dolo čitev faktorja zmanjšanja  
Faktor zmanjšanja f  dsc , je funkcija razmerja r  max med najve čjo potrebno mo čjo faz cikla, kjer se uporabi 
zmanjšanje, in nazivno mo čjo vozila P  rated . 
Najve čja potrebna mo č P req,max,i  (v kW) je povezana s specifi čnim časom i in ustrezno hitrostjo vozila v  i v sledi 
cikla in je izra čunana z uporabo naslednje ena čbe: 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v i Þ þ ðf 1 Ü v 2 
i Þ þ ðf 2 Ü v 3 
i Þ þ ð1,03 Ü TM Ü v i Ü a i Þ Ì 
3 600  
pri čemer je:  
f 0 , f 1 , f 2 so uporabljeni koeficienti cestne obremenitve, N, N/(km/h) in N/(km/h)  2 ; 
TM uporabljena preskusna masa, kg;  
v i hitrost pri času i, km/h.  
Časovni cikel i, pri katerem je potrebna najve čja mo č ali vrednosti mo či blizu najve čje mo či, je: sekunda 764 
za vozila razreda 1, sekunda 1574 za vozila razreda 2 in sekunda 1566 za vozila razreda 3.  
Pripadajo če vrednosti hitrosti vozila v  i , in vrednosti pospeševanja a  i , so naslednje:  
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 za razred 1,  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 za razred 2,  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 za razred 3,SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/423
 
r max je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Faktor zmanjševanja f  dsc , je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
če je r max< r 0 , potem je:  f dsc ¼ 0 
in zmanjševanje ni uporabljeno.  
Če je r max ã r 0 , potem je:  f dsc ¼ a 1 Ü r max þ b 1 
Parameter/koeficienti za izra čun r  0 , a 1 in b  1 , so, kot sledi:  
Razred 1 r  0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665  
Razred 2 r  0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525.  
Razred 3 r  0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510.  
Rezultat f  dsc je matemati čno zaokrožen na 3 decimalna mesta in se uporabi samo, če preseže vrednost 0,010.  
Naslednje podatke je treba vklju čiti v vsa ustrezna poro čila o preskusu:  
(a) f  dsc ; 
(b) v  max ; 
(c) prevožena razdalja, m.  
Razdalja se izra čuna kot vsota v  i v km/h, deljena s 3,6 v celotni sledi cikla.  
8.4 Dodatne zahteve  
Za razli čne konfiguracije vozila je zmanjševanje v smislu preskusne mase in koeficientov voznega upora treba 
uporabiti posami čno. 
Če je po uporabi zmanjševanja najvišja hitrost vozila nižja kot najvišja hitrost cikla, je v uporabljenem ciklu 
treba uporabiti postopek, opisan v odstavku 9 te podpriloge.  
Če vozilo ne more slediti sledi hitrosti uporabljenega cikla znotraj tolerance pri hitrostih, manjših od najvišje 
hitrosti, ga je treba v tem času voziti z do konca pritisnjeno stopalko za plin. Med temi časi delovanja je sled 
hitrosti dovoljeno kršiti.  
9. Prilagoditev cikla za vozila z najvišjo hitrostjo, ki je nižja od najvišje hitrosti cikla, kot je navedeno v prejšnjih 
odstavkih te podpriloge  
9.1 Splošne opombe  
Ta odstavek se nanaša na vozila, ki tehni čno lahko sledijo sledi hitrosti cikla v odstavku 1 te podpriloge 
(izhodiš čni cikel ali zmanjšani izhodiš čni cikel), tj. pri hitrostih, nižjih od njihove najvišje hitrosti, vendar je 
njihova najvišja hitrost nižja od najvišje hitrosti cikla. Najvišja hitrost takšnega vozila se navaja kot njegova 
omejena hitrost v  cap . Najvišja hitrost izhodiš čnega cikla se navaja kot v  max,cycle  . 
V takih primerih je treba izhodiš čni cikel prilagoditi, kot je opisano v odstavku 9.2, da je mogo če dose či enako 
razdaljo cikla za cikel omejene hitrosti kot za izhodiš čni cikel.SL L 175/424 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
9.2 Koraki izra čuna 
9.2.1 Dolo čitev razlike razdalje na posamezno fazo cikla  
Vmesni cikel omejene hitrosti je treba izpeljati tako, da so vsi vzorci hitrosti vozila v  i , pri čemer je v  i > v  cap , 
nadomeš čeni z v  cap . 
9.2.1.1 Če je v  cap < v  max,medium  , je razdalje iz faz srednje hitrosti za izhodiš čni cikel d  base,medium  in vmesni cikel 
omejene hitrosti d  cap,medium  treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe za oba cikla:  
d medium ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; za i ¼ 591 do 1 022Þ 
pri čemer je:  
v max,medium  najvišja hitrost vozila v fazi srednje hitrosti, kot je navedeno v tabeli A1/2 za vozila razreda 1, v 
tabeli A1/4 za vozila razreda 2, v tabeli A1/8 za vozila razreda 3a in v tabeli A1/9 za vozila 
razreda 3b.  
9.2.1.2 Če je v  cap < v  max,high  , je razdalje iz faz visoke hitrosti za izhodiš čni cikel d  base,high  in vmesni cikel omejene 
hitrosti d  cap,high  treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe za oba cikla:  
d high ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; za i ¼ 1 024 do 1 477Þ 
v max,high  je najvišja hitrost vozila iz faze visoke hitrosti, kot je navedeno v tabeli A1/5 za vozila razreda 2, v 
tabeli A1/10 za vozila razreda 3a in v tabeli A1/11 za vozila razreda 3b.  
9.2.1.3 Razdalje iz faze zelo visoke hitrosti za izhodiš čni cikel d  base,exhigh  in vmesni cikel omejene hitrosti d  cap,exhigh  je 
treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe za fazo zelo visoke hitrosti obeh ciklov:  
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; za i ¼ 1 479 do 1 800Þ 
9.2.2 Dolo čitev časovnih obdobij, ki bodo vmesnim ciklom omejene hitrosti dodani za kompenzacijo razlik v 
razdalji  
Za kompenzacijo razlik v razdalji med izhodiš čnim in vmesnim ciklom omejene hitrosti je treba ustrezna 
časovna obdobja z v  i = v  cap dodati vmesnemu ciklu omejene hitrosti, kot je opisano v naslednjih odstavkih.  
9.2.2.1 Dodatno časovno obdobje za fazo srednje hitrosti  
Če je v  cap < v  max , medium  , je treba dodatno časovno obdobje, ki se doda fazi srednje hitrosti iz vmesnega cikla 
omejene hitrosti, izra čunati z uporabo naslednje ena čbe:: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6 
Število časovnih vzorcev n  add,medium  z v  i = v  cap , ki se doda fazi srednje hitrosti iz vmesnega cikla omejene 
hitrosti, je enako Δt medium  , matemati čno zaokroženo na najbližje celo število (npr. 1,4 se zaokroži na 1, 1,5 se 
zaokroži na 2).  
9.2.2.2 Dodatno časovno obdobje za fazo visoke hitrosti  
Če je v  cap < v  max , high , je treba dodatno časovno obdobje, ki se doda fazam visoke hitrosti iz vmesnega cikla 
omejene hitrosti, izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d cap;high Þ 
v cap Ü 3,6SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/425
 
Število časovnih vzorcev n  add,high  z v  i = v  cap , ki se doda fazi najve čje hitrosti iz vmesnega cikla omejene 
hitrosti, je enako Δt high , zaokroženo na najbližje celo število.  
9.2.2.3 Dodatno časovno obdobje, ki se doda fazi zelo visoke hitrosti iz vmesnega cikla omejene hitrosti, je treba 
izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6 
Število časovnih vzorcev n  add,exhigh  z v  i = v  cap , ki se doda fazi najvišje hitrosti iz vmesnega cikla omejene 
hitrosti, je enako Δt exhigh  , zaokroženo na najbližje celo število.  
9.2.3 Sestava kon čnega cikla omejene hitrosti  
9.2.3.1 Vozila razreda 1  
Prvi del kon čnega cikla omejene hitrosti je sestavljen iz sledi hitrosti vozila v vmesnem ciklu omejene hitrosti 
in vse do zadnjega vzorca v fazi srednje hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca se navaja kot t  medium  . 
Nato je treba dodati vzorce n  add,medium  z v  i = v  cap , tako da je čas zadnjega vzorca enak (t  medium  + n  add,medium  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze srednje hitrosti v vmesnem ciklu omejene hitrosti, ki je identi čen istemu 
delu izhodiš čnega cikla, tako da je čas zadnjega vzorca enak (1022 + n  add,medium  ). 
9.2.3.2 Vozila razreda 2 in razreda 3  
9.2.3.2.1 v  cap < v  max , medium  
Prvi del kon čnega cikla omejene hitrosti je sestavljen iz sledi hitrosti vozila v vmesnem ciklu omejene hitrosti 
in vse do zadnjega vzorca v fazi srednje hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca se navaja kot t  medium  . 
Nato je treba dodati vzorce n  add,medium  z v  i = v  cap , tako da je čas zadnjega vzorca enak (t  medium  + n  add,medium  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze srednje hitrosti v vmesnem ciklu omejene hitrosti, ki je identi čen istemu 
delu izhodiš čnega cikla, tako da je čas zadnjega vzorca enak (1022 + n  add,medium  ). 
V naslednjem koraku je treba dodati prvi del faze visoke hitrosti v vmesnem ciklu omejene hitrosti in vse do 
zadnjega vzorca v fazi visoke hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca v omejeni vmesni hitrosti se navaja 
kot t  high , tako da je čas tega vzorca v kon čnem ciklu omejene hitrosti enak (t  high + n  add,medium  ). 
Nato je treba dodati vzorce n  add,high  z v  i = v  cap , tako da čas zadnjega vzorca postane (t  high + n  add,medium  + 
n add,high  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze visoke hitrosti v vmesnem ciklu omejene hitrosti, ki je identi čen istemu 
delu izhodiš čnega cikla, tako da je čas zadnjega vzorca enak (1477 + n  add,medium  + n  add,high  ). 
V naslednjem koraku je treba dodati prvi del faze zelo visoke hitrosti v vmesnem ciklu omejene hitrosti in vse 
do zadnjega vzorca v fazi zelo visoke hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca v omejeni vmesni hitrosti 
se navaja kot t  exhigh  , tako da je čas tega vzorca v kon čnem ciklu omejene hitrosti enak (t  exhigh  + n  add,medium  + 
n add,high  ).SL L 175/426 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Nato je treba dodati vzorce n  add,exhigh  z v  i = v  cap , tako da je čas zadnjega vzorca enak (t  exhigh  + n  add,medium  + 
n add,high  + n  add,exhigh  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze visoke hitrosti v vmesnem ciklu omejene hitrosti, ki je identi čen istemu 
delu izhodiš čnega cikla, tako da je čas zadnjega vzorca enak (1800 + n  add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Dolžina kon čnega cikla omejene hitrosti je enaka dolžini izhodiš čnega cikla, z izjemo razlik, ki nastanejo z 
zaokroževanjem za n  add,medium  , n  add,high  in n  add,exhigh  . 
9.2.3.2.2 v  max, medium  <= v  cap < v  max, high  
Prvi del kon čnega cikla omejene hitrosti je sestavljen iz sledi hitrosti vozila v vmesnem ciklu omejene hitrosti 
in vse do zadnjega vzorca v fazi visoke hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca se navaja kot t  high . 
Nato je treba dodati vzorce n  add,high  z v  i = v  cap , tako da je čas zadnjega vzorca enak (t  high + n  add,high  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze visoke hitrosti v vmesnem ciklu omejene hitrosti, ki je identi čen istemu 
delu izhodiš čnega cikla, tako da je čas zadnjega vzorca enak (1477 + n  add,high  ). 
V naslednjem koraku je treba dodati prvi del faze zelo visoke hitrosti v vmesnem ciklu omejene hitrosti in vse 
do zadnjega vzorca v fazi zelo visoke hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca v omejeni vmesni hitrosti 
se navaja kot t  exhigh  , tako da je čas tega vzorca v kon čnem ciklu omejene hitrosti enak (t  exhigh  + n  add,high  ). 
Nato je treba dodati vzorce n  add,exhigh  z v  i = v  cap , tako da je čas zadnjega vzorca enak (t  exhigh  + n  add,high  + 
n add,exhigh  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze visoke hitrosti v vmesnem ciklu omejene hitrosti, ki je identi čen istemu 
delu izhodiš čnega cikla, tako da je čas zadnjega vzorca enak (1800 + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Dolžina kon čnega cikla omejene hitrosti je enaka dolžini izhodiš čnega cikla, z izjemo razlik, ki nastanejo z 
zaokroževanjem za n  add,high  in n  add,exhigh  . 
9.2.3.2.3 v  max, high  <= v  cap < v  max, exhigh  
Prvi del kon čnega cikla omejene hitrosti je sestavljen iz sledi hitrosti vozila v vmesnem ciklu omejene hitrosti 
in vse do zadnjega vzorca v fazi zelo visoke hitrosti, pri čemer je v = v  cap . Čas tega vzorca se navaja kot t  exhigh  . 
Nato je treba dodati vzorce n  add,exhigh  z v  i = v  cap , tako da je čas zadnjega vzorca enak (t  exhigh  + n  add,exhigh  ). 
Nato je treba dodati preostali del faze zelo visoke hitrosti v vmesnem ciklu omejene hitrosti, ki je identi čen 
istemu delu izhodiš čnega cikla, tako da je čas zadnjega vzorca enak (1800 + n  add,exhigh  ). 
Dolžina kon čnega cikla omejene hitrosti je enaka dolžini izhodiš čnega cikla, z izjemo razlik, ki nastanejo z 
zaokroževanjem za n  add,exhigh  .SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/427
 
Podpriloga 2  
Izbira prestave in dolo čitev to čke prestavljanja za vozila z ro čnimi menjalniki  
1. Splošni pristop  
1.1 Postopki prestavljanja, opisani v tej podprilogi, veljajo za vsa vozila, opremljena z ro čnimi menjalniki.  
1.2 Predpisane prestave in to čke prestavljanja so osnovane na ravnotežju med mo čjo, ki je potrebna za preseganje 
voznega upora in pospeška, in mo čjo, ki jo ima motor v vseh možnih prestavah v dolo čenih fazah cikla.  
1.3 Izra čun za dolo čanje uporabe prestav mora biti osnovan na vrtilnih frekvencah motorja in krivuljah mo či pri polni 
obremenitvi v primerjavi z vrtilno frekvenco motorja.  
1.4 Pri vozilih, ki so opremljena z dvostopenjskim menjalnikom (nizko in visoko), je treba za dolo čitev uporabe prestave 
upoštevati samo stopnjo, ki je zasnovana za obi čajno cestno vožnjo.  
1.5 Predpisi za delovanje sklopke ne veljajo, če se sklopko upravlja samodejno, brez potrebe po vklopu ali izklopu s 
strani voznika.  
1.6 Ta podpriloga se ne nanaša na vozila, preskušana v skladu s Podprilogo 8.  
2. Zahtevani podatki in predhodni izra čuni 
Zahtevani so podatki, ki so navedeni v nadaljevanju, izra čune pa je treba opraviti za dolo čitev prestav, ki bodo 
uporabljene med voznim ciklom na dinamometru z valji:  
(a) P  rated , najve čja nazivna mo č motorja, kot jo navaja proizvajalec, kW;  
(b) n  rated , nazivna vrtilna frekvenca motorja, pri kateri motor razvije najve čjo mo č. Če je najve čja mo č razvita čez 
obmo čje vrtilne frekvence motorja, mora biti n  rated najmanjša za to obmo čje, min  –1 ; 
(c) n  idle , vrtilna frekvenca v prostem teku, min  –1 ; 
n idle je treba izmeriti v času najmanj 1 minute pri frekvenci vzor čenja vsaj 1 Hz s prižganim in ogretim 
motorjem, prestavno ro čico, prestavljeno v nevtralni položaj, in pritisnjeno sklopko. Pogoji za temperaturo, 
periferne in dodatne naprave itd. morajo biti enaki pogojem, kot so opisani v Podprilogi 6 za preskus tipa 1.  
Vrednost, ki se uporablja v tej Podprilogi, mora biti aritmeti čno povpre čje v času merjenja, zaokrožena ali 
skrajšana na najbližje 10 min  –1 . 
(d) ng, število prestav za vožnjo naprej;  
Prestave za vožnjo naprej v menjalniku, zasnovane za obi čajno cestno vožnjo, je treba oštevil čiti v padajo čem 
vrstnem redu razmerja med vrtilno frekvenco motorja v min  –1 in hitrostjo vozila v km/h. Prestava 1 je prestava 
z najve čjim razmerjem, prestava ng je prestava z najnižjim razmerjem; ng dolo ča število prestav za vožnjo 
naprej.  
(e) ndv  i , razmerje, ki je koli čnik vrtilne frekvence motorja n in hitrosti vozila v za vsako prestavo i, za i do ng  max , 
min  –1 /(km/h);  
(f) f  0 , f 1 , f 2 , koeficienti cestne obremenitve, izbrani za preskušanje, N, N/(km/h) in N/(km/h)  2 ;SL L 175/428 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
(g) n  max 
n max_95  je najmanjša vrtilna frekvenca motorja, pri kateri je doseženih 95 odstotkov nazivne mo či, min  – 1 ; 
Če je n  max_95  manjše od 65 odstotkov n  rated , je treba n  max_95  nastaviti na 65 odstotkov n  rated . 
Če je 65 odstotkov od  ðn rated Ü ndv  3=ndv  2 Þ< 1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ, je treba n  max_95  nasta ­
viti na:  
1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ Ü ndv  2=ndv  3 
n max ðng vmax Þ ¼ ndvðng vmax Þ Ü v max;cycle 
pri čemer je:  
ng vmax  definirana v odstavku 2.(i) te Podpriloge;  
v max,cycle  je najve čja hitrost za sled hitrosti vozila v skladu s Podprilogo 1 (v km/h);  
n max je najve č n max_95  in n  max (ng  vmax  ), min  –1 . 
(h) P  wot (n), krivulja mo či pri polni obremenitvi v obmo čju vrtilne frekvence motorja od n  idle do n  rated ali n  max , 
oziroma ndv(ng  vmax  ) × v  max , kar koli je ve čje. 
ndv(ng  vmax  ) je razmerje, ki je koli čnik vrtilne frekvence motorja n in hitrosti vozila v za prestavo ng  vmax  , 
min  –1 /km/h;  
Krivulja mo či mora imeti zadostno število naborov podatkov (n, P  wot ), tako da je izra čun vmesnih to čk med 
zaporednimi nabori podatkov mogo če opraviti z linearno interpolacijo. V skladu s Prilogo XX odstopanje 
linearne interpolacije od krivulje mo či pri polni obremenitvi ne sme prese či 2 odstotkov. Prvi nabor podatkov 
mora biti pri n  idle ali manj. Ni treba, da so nabori podatkov razporejeni enakomerno. Mo č pri polni obremenitvi 
in pri vrtilni frekvenci motorja, ki jih Priloga XX ne pokriva (npr. n  idle ), je treba dolo čiti v skladu z metodo, 
opisano v Prilogi XX.  
(i) ng  vmax  
ng vmax  , prestava, v kateri je dosežena najve čja hitrost vozila in jo je treba dolo čiti na naslednji na čin: 
Če je v  max (ng) ≥ v max (ng–1), potem je  
ng vmax  = ng  
sicer je ng  vmax  = ng –1,  
pri čemer je:  
v max (ng) hitrost vozila, pri kateri je zahtevana mo č pri cestni obremenitvi enaka razpoložljivi mo či P wot v 
prestavi ng (glej sliko A2/1a).  
v max (ng–1) je hitrost vozila, pri kateri je zahtevana mo č pri cestni obremenitvi enaka razpoložljivi mo či P wot v 
naslednji nižji prestavi (glej sliko A2/1b).SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/429
 
Zahtevano mo č cestne obremenitve (v kW) je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
P required ¼ f 0 Ü v max þ f 1 Ü v 2 
max þ f 2 Ü v 3 
max 
3 600  
pri čemer je:  
v max hitrost vozila v km/h.  
Razpoložljiva mo č pri hitrosti vozila v  max v prestavi ng ali ng – 1 je lahko dolo čena iz krivulje mo či pri polni 
obremenitvi, P  wot (n), z uporabo naslednje ena čbe: 
n ng ¼ ndv  ng Ü v max ðngÞ; n  ngÄ1 ¼ ndv  ngÄ1 Ü v max ðng Ä 1Þ 
in z zmanjšanjem vrednosti mo či krivulje mo či pri polni obremenitvi za 10 odstotkov.  
Slika A2/1a  
Primer, kjer je ng  max najvišja prestava
SL L 175/430 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Slika A2/1b  
Primer, kjer je ng  max druga najvišja prestava
  
(j) Izlo čitev po časne prestave  
Prestava 1 je na zahtevo proizvajalca lahko izlo čena, če bodo izpolnjeni vsi naslednji pogoji:  
(1) vozilo nima dvostopenjskega menjalnika;  
(2) skupina vozil je homologirana za vleko priklopnega vozila;  
(3) ðndv  1=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 7; 
(4) ðndv  2=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 4; 
(5) Vozilo, ki ima maso, kot je opredeljeno v spodnji ena čbi, mora biti sposobno iz mirujo čega položaja speljati 
v 4 sekundah, in sicer na klancu z naklonom najmanj 12 odstotkov, v petih lo čenih poskusih in v času 
najve č 5 minut.  
m r + 25 kg + (MC – m  r – 25 kg) × 0,28 (0,15 v primeru vozil kategorije M).  
pri čemer je:  
ndv(ng  vmax  ) razmerje, ki je koli čnik vrtilne frekvence motorja n in hitrosti vozila v za prestavo ng  vmax  , 
min  –1 /km/h;  
m r je masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo (v kg);  
MC je bruto masa vozila s prikolico (bruto masa vozila + najve čja masa prikolice) (v kg).SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/431
 
V tem primeru prestava 1 ni uporabljena pri voznem ciklu na dinamometru z valji, prestave pa morajo biti 
znova oštevil čene, za čenši z drugo prestavo kot prestavo 1.  
(k) Definicija za n  min_drive  
n min_drive  je najmanjša vrtilna frekvenca motorja, ko je vozilo v gibanju (min  –1 ); 
Za n  gear = 1, n  min_drive  = n  idle , 
Za n  gear = 2,  
(a) za prehode iz 1. v 2. prestavo:  
n min_drive  = 1,15 ×n  idle , 
(b) za upo časnjevanje do mirovanja:  
n min_drive  = n  idle . 
(c) za vse ostale vozne pogoje:  
n min_drive  = 0,9 ×n  idle , 
Za n  gear > 2 je n  min_drive  treba dolo čiti z:  
n min_drive  = n  idle + 0,125 × (n  rated -n idle ). 
Kon čni rezultat za n  min_drive  je treba zaokrožiti na najbližje celo število. Primer: 1 199,5 se zaokroži na 1 200, 
1 199,4 se zaokroži na 1 199.  
Višje vrednosti so lahko uporabljene, če tako zahteva proizvajalec.  
(l) TM, preskusna masa vozila v kg.  
3 Izra čuni zahtevane mo či, vrtilnih frekvenc motorja, razpoložljive mo či in morebitne prestave, ki bo uporabljena  
3.1 Izra čun zahtevane mo či 
Za vsako sekundo j sledi cikla je treba mo č, ki je potrebna za preseganje voznega upora in za pospeševanje, 
izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v j þ f 1 Ü v 2 
j þ f 2 Ü v 3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a j Ü v j Ü TM 
3 600  
pri čemer je:  
P required,j  zahtevana mo č pri sekundi j (v kW);  
a j pospeševanje vozila pri sekundi j (v m/s  2 ), a j ¼ ðv jþ1 Äv j Þ 
3,6Üðt jþ1 Ät j Þ ; 
kr faktor upoštevanja vztrajnostnih uporov sistema za prenos mo či med pospeševanjem in je nastavljen na 
1,03.  
3.2 Dolo čanje vrtilnih frekvenc motorja  
Za vsak v  j < 1 km/h se predvideva, da je vozilo v mirovanju in da je vrtilna frekvenca motorja nastavljena na n  idle . 
Prestavno ro čico je treba prestaviti v nevtralni položaj, tako da je sklopka pritisnjena, razen 1 sekundo pred 
za četkom pospeševanja iz mirovanja, ko je treba prvo prestavo izbrati brez pritisnjene sklopke.SL L 175/432 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Za vsak v  j ≥ 1 km/h sledi cikla in vsako prestavo i i = 1 do ng  max je vrtilno frekvenco motorja treba n  i,j izra čunati z 
uporabo naslednje ena čbe: 
n i;j ¼ ndv  i Ü v j 
3.3 Izbira morebitnih prestav glede na vrtilno frekvenco motorja  
Naslednje prestave so lahko izbrane za vožnjo po sledi hitrosti pri v  j : 
(a) vse prestave i < ng  vmax  , kjer je n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max_95  , 
(b) vse prestave i ≥ ng  vmax  kjer je n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max (ng  vmax  ) 
(c) prestava 1, če je n  1,j < n  min_drive  . 
Če je a  j ≤ 0 in n  i,j ≤ n idle , je n  i,j treba nastaviti na n  idle , sklopko pa sprostiti.  
Če je a  j > 0 in n  i,j ≤ (1,15 × n  idle ), je n  i,j treba nastaviti na (1,15 × n  idle ), sklopko pa sprostiti.  
3.4 Izra čun razpoložljive mo či 
Razpoložljivo mo č za vsako možno prestavo i in vsako vrednost hitrosti vozila v sledi cikla je treba v  i izra čunati z 
uporabo naslednje ena čbe: 
P available_i ;j ¼ P wot ðn i;j Þ Ü ð1 Ä ðSM þ ASMÞÞ 
pri čemer je:  
P rated nazivna mo č (v kW);  
P wot razpoložljiva mo č pri n  i,j , tj. pri polni obremenitvi od krivulje mo či pri polni obremenitvi;  
SM varnostna rezerva, ki pomeni razliko med krivuljo mo či pri polni obremenitvi v stanju mirovanja in mo čjo, 
ki je na voljo med prehodi. SM je nastavljen na 10 odstotkov;  
ASM je dodatna eksponentna varnostna rezerva mo či, ki se lahko uporabi na zahtevo proizvajalca. ASM ima poln 
učinek med n  idle in n  start ter se eksponentno približa ni čli pri n  end , kot je opisano z naslednjimi zahtevami:  
Če je n  i,j ≤ n start , potem je ASM = ASM  0 ; 
Če je n  i,j > n  start , potem je: 
ASM ¼ ASM  0 Ü expðlnð0,005 =ASM  0 Þ Ü ðn start Ä nÞ=ðn start Ä n end ÞÞ 
ASM  0 , n  start in n  end dolo či proizvajalec, vendar morata izpolnjevati naslednje pogoje:  
n start ≥ n idle , 
n end > n  start . 
Če je a  j > 0 in i = 1 ali i = 2 in P  available_i,i  < P  required,j  , se n  i,j pove ča v korakih po 1 min  –1 do P  available_i,i  < P  required,j  , 
sklopka pa mora biti sproš čena.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/433
 
3.5 Dolo čitev morebitnih prestav, ki bodo uporabljene  
Morebitne prestave, ki bodo uporabljene, morajo biti dolo čene z naslednjimi pogoji:  
(a) Pogoji iz odstavka 3.3 so izpolnjeni in  
(b) P  available_i,i  < P  required,j  
Za četna prestava, ki se uporablja za vsako sekundo j sledi cikla, je najvišja možna kon čna prestava, i  max . Pri 
speljevanju iz mirovanja je treba uporabiti samo prvo prestavo.  
Najnižja možna kon čna prestava je i  min . 
4. Dodatne zahteve za popravke in/ali spremembe uporabe prestav  
Izbiro za četne prestave je treba preveriti in spremeniti, da bi se izognili prepogostemu menjavanju prestav in 
zagotovili dobre vozne lastnosti in prakti čnost.  
Faza pospeševanja je čas, daljši od 3 sekund, s hitrostjo vozila ≥ 1 km/h in z enakomernim pove čevanjem hitrosti 
vozila. Faza upo časnjevanja je čas, daljši od 3 sekund, s hitrostjo vozila ≥ 1 km/h in z enakomernim zmanjševanjem 
hitrosti vozila.  
Popravki in/ali spremembe morajo biti narejene v skladu z naslednjimi zahtevami:  
(a) Če je med fazo pospeševanja pri višji hitrosti vozila potrebna nižja prestava, je treba prejšnje višje prestave 
popraviti v nižjo prestavo.  
Primer : v j < v  j+1 < v  j+2 < v  j+3 < v  j+4 < v  j+5 < v  j+6 . Prvotni izra čun za uporabo prestave je 2, 3, 3, 3, 2, 2, 3. V tem 
primeru bo uporaba prestave popravljena na 2, 2, 2, 2, 2, 2, 3.  
(b) Prestave, uporabljene med pospeševanjem, morajo biti uporabljene za čas vsaj 2 sekund (npr. zaporedje prestav 
1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 je treba nadomestiti z 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). Prestav med pospeševanjem ni dovoljeno 
preskakovati.  
(c) Med fazo upo časnjevanja je treba uporabiti prestave, kjer je n  gear > 2, pri tem pa je treba paziti, da vrtilna 
frekvenca motorja ne pade pod n  min_drive  . 
Če prestavno zaporedje traja samo 1 sekundo, ga je treba nadomestiti s prestavo 0, sklopka pa mora biti 
sproš čena.  
Če prestavno zaporedje traja 2 sekundi, ga je treba v 1. sekundi nadomestiti s prestavo 0, v 2. sekundi pa s 
prestavo, ki sledi času prestavljanja 2 sekund. Sklopka mora biti v 1. sekundi sproš čena.  
Primer : Prestavno zaporedje 5, 4, 4, 2 je treba nadomesti z zaporedjem 5, 0, 2, 2.  
(d) Med fazo upo časnjevanja je treba za kratek čas uporabiti 2. prestavo, pri čemer je treba paziti, da vrtilna 
frekvenca motorja ne pade pod (0,9 × n  idle ). 
Če vrtilna frekvenca motorja pade pod n  idle , je treba sprostiti sklopko.  
(e) Če je faza upo časnjevanja zadnji del kratke vožnje tik pred zaustavitvijo in bi bila 2. prestava uporabljena samo 
do dve sekundi, je lahko sklopka sproš čena ali pa prestavna ro čica prestavljena v nevtralni položaj in sklopka 
pritisnjena.  
Prestavljanje v prvo prestavo med temi fazami upo časnjevanja ni dovoljeno.SL L 175/434 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
(f) Če je prestava i uporabljena v časovnem zaporedju 1 do 5 sekund in je prestava pred tem zaporedjem nižja, 
prestava po tem zaporedju pa enaka ali nižja kot prestava pred tem zaporedjem, mora biti prestava za to 
zaporedje popravljena na prestavo pred zaporedjem.  
Primeri : 
(i) prestavno zaporedje i – 1, i, i – 1 je treba nadomestiti s i – 1, i – 1, i – 1;  
(ii) prestavno zaporedje i – 1, i, i, i – 1 je treba nadomestiti s i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
(iii) prestavno zaporedje i – 1, i, i,i, i – 1 je treba nadomestiti s i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
(iv) prestavno zaporedje i – 1, i, i, i, i, i – 1 je treba nadomestiti s i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
(v) prestavno zaporedje i – 1, i, i, i, i, i, i – 1 je treba nadomestiti s i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
V vseh primerih (i) do (v) mora biti izpolnjen i – 1 ≥ i min ; 
5. Odstavke 4(a) do vklju čno 4(f) je treba uporabiti zaporedno in v vsakem posameznem primeru pregledati celotno 
sled cikla. Ker lahko s spreminjanjem odstavkov 4(a) do 4(f) te Podpriloge nastanejo nova zaporedja uporabe prestav, 
je treba ta nova prestavna zaporedja trikrat preveriti in jih po potrebi spremeniti.  
Da bi bilo mogo če oceniti pravilnost izra čuna, je treba izra čunati povpre čno prestavo za v ≥ 1 km/h, jo zaokrožiti 
na štiri decimalna mesta in jo vklju čiti v vsa ustrezna poro čila o preskusu.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/435
 
Podpriloga 3  
RezerviranoSL L 175/436 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Podpriloga 4  
Cestna obremenitev in nastavitev dinamometra  
1. Podro čje uporabe  
Ta podpriloga opisuje dolo čitev cestne obremenitve preskusnega vozila in prenos te cestne obremenitve na 
dinamometer z valji.  
2. Izrazi in opredelitve pojmov  
2.1 Rezervirano  
2.2 To čke referen čne hitrosti se za čnejo pri 20 km/h in naraš čajo v korakih po 10 km/h in z najvišjo referen čno 
hitrostjo v skladu z naslednjimi dolo čbami:  
(a) To čka najvišje referen čne hitrosti mora biti 130 km/h ali enaka to čki referen čne hitrosti tik nad najve čjo 
hitrostjo uporabljenih preskusnih ciklov, če je ta vrednost manjša od 130 km/h. V primeru, da upora ­
bljeni preskusni cikel vsebuje manj kot 4 faze cikla (nizko, srednje, visoko in zelo visoko) in na zahtevo 
proizvajalca ter z dovoljenjem homologacijskega organa, je najve čjo referen čno hitrost dovoljeno povišati 
do to čke referen čne hitrosti tik nad najve čjo hitrostjo naslednje višje faze, vendar ne višje kot 130 km/h; 
v tem primeru je treba dolo čitev cestne obremenitve in nastavitev dinamometra z valji izvesti z enakimi 
to čkami referen čne hitrosti;  
(b) Če je to čka referen čne hitrosti, ki jo je mogo če uporabiti za cikel, plus 14 km/h ve čja ali enaka najve čji 
hitrosti vozila v  max , je treba to to čko referen čne hitrosti izlo čiti iz preskusa iztekanja in iz nastavitve 
dinamometra z valji. Naslednja nižja to čka referen čne hitrosti postane najvišja to čka referen čne hitrosti za 
vozilo.  
2.3 Razen če je opredeljeno druga če, je treba potrebno energijo za cikel izra čunati v skladu z odstavkom 5 
Podpriloge 7, tj. v obmo čju sledi ciljne hitrosti za uporabljeni cikel vožnje.  
2.4 f  0 , f 1 , f 2 so koeficienti cestne obremenitve v ena čbi cestne obremenitve F = f  0 + f  1 × v + f  2 × v  2 , dolo čeni v 
skladu s to podprilogo.  
f 0 je koeficient konstantne cestne obremenitve (v N);  
f 1 je koeficient cestne obremenitve prvega reda (v N/(km/h));  
f 2 je koeficient cestne obremenitve drugega reda (v N/(km/h)  2 ). 
Razen če je navedeno druga če, je treba koeficiente cestne obremenitve izra čunati z analizo regresije 
najmanjših kvadratov v obmo čju to čk referen čne hitrosti.  
2.5 Rotacijska masa  
2.5.1 Dolo čitev m  r 
m r je enak efektivni masi vseh koles in delov vozila, ki se vrtijo s kolesi na cesti, medtem ko je menjalnik v 
nevtralnem položaju, merjeno v kilogramih (kg). m  r je treba izmeriti ali izra čunati z uporabo primerne 
tehnike, dogovorjene s homologacijskim organom. Druga možnost je, da je m  r ocenjen na 3 odstotke vsote 
mase v stanju, pripravljenem za vožnjo, in 25 kg.  
2.5.2 Uporaba vrtilne mase za cestno obremenitev  
Čase iztekanja je treba prenesti v sile in obratno, in sicer z upoštevanjem uporabljene preskusne mase plus 
m r . To velja tako za meritve na cesti kot tudi na dinamometru z valji.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/437
 
2.5.3 Uporaba vrtilne mase za nastavitev vztrajnosti  
Če je vozilo preskušano na dinamometru za vozila s 4-kolesnim pogonom in če se vrtita obe osi ter vplivata 
na rezultate merjenja dinamometra, je treba enakovredno vztrajnostno maso dinamometra z valji nastaviti na 
uporabljeno preskusno maso.  
V nasprotnem primeru je enakovredno vztrajnostno maso dinamometra z valji treba nastaviti na preskusno 
maso plus enakovredno efektivno maso koles, ki ne vplivajo na rezultate meritev, oziroma na 50 odstotkov 
m r . 
3. Splošne zahteve  
Proizvajalec je odgovoren za to čnost koeficientov cestne obremenitve in bo to zagotovil za vsako vozilo iz 
proizvodnje znotraj skupine cestne obremenitve. Odstopanj znotraj metod dolo čanja cestne obremenitve, 
simulacij in izra čunov ni dovoljeno uporabiti za prenizko vrednotenje cestne obremenitve vozil iz proizvod ­
nje. Na zahtevo homologacijskega organa je treba dokazati to čnost koeficientov cestne obremenitve posa ­
meznega vozila.  
3.1 Skupna natan čnost merjenja  
Zahtevana skupna natan čnost merjenja mora biti naslednja:  
(a) Hitrost vozila: ± 0,2 km/h z merilno frekvenco vsaj 10 Hz;  
(b) Časovna to čnost, natan čnost in lo čljivost: vsaj ± 10 ms;  
(c) Navor koles: ± 6 Nm ali ± 0,5 odstotka najve čjega izmerjenega skupnega navora, kar je ve čje, za celotno 
vozilo, s frekvenco merjenja vsaj 10 Hz;  
(d) Hitrost vetra: ± 0,3 m/s z merilno frekvenco vsaj 1 Hz;  
(e) Smer vetra: ± 3° z merilno frekvenco vsaj 1 Hz;  
(f) Temperatura ozra čja: ± 1 °C z merilno frekvenco vsaj 0,1 Hz;  
(g) Zra čni tlak: ± 0,3 kPa z merilno frekvenco vsaj 0,1 Hz;  
(h) Masa vozila, izmerjena na isti tehtnici pred in po preskusu: ± 10 kg (± 20 kg za vozila > 4 000 kg);  
(i) Tlak v pnevmatikah: ± 5 kPa;  
(j) Vrtilna hitrost kolesa: ± 0,05 s  -1 ali 1 odstotek, kar koli je ve čje. 
3.2 Merila za vetrovnik  
3.2.1 Hitrost vetra  
Hitrost vetra med merjenjem v središ ču preskusnega obmo čja mora ostati v razponu ± 2 km/h. Možna 
hitrost vetra mora biti vsaj 140 km/h.  
3.2.2 Temperatura zraka  
Temperatura zraka med merjenjem v središ ču preskusnega obmo čja mora ostati v razponu ± 3 °C. Poraz ­
delitev temperature zraka pri izpustni šobi mora ostati v razponu ± 3 °C.SL L 175/438 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2.3 Turbulenca  
Pri mreži z enakomernimi razmiki 3 × 3 čez celotno izpustno šobo intenzivnost turbulence Tu ne sme 
prese či 1 odstotka. Glej sliko A4/1.  
Slika A4/1  
intenzivnost turbulence
  
Tu ¼ u′ 
U ∞ 
pri čemer je:  
Tu intenzivnost turbulence;  
u′ nihanje hitrosti turbulence (v m/s);  
U ∞ hitrost prostega toka (v m/s).  
3.2.4 Razmerje blokade trdnega telesa  
Razmerje blokade vozila ε sb , izraženo kot kvocient čelne površine vozila in površine izpustne šobe, kot je 
izra čunano z uporabo naslednje ena čbe, ne sme prese či 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle  
pri čemer je:  
ε sb razmerje blokade vozila;  
A f čelna površina vozila (v m  2 ); 
A nozzle  površina izpustne šobe (v m  2 ); 
3.2.5 Vrtenje koles  
Za pravilno dolo čitev aerodinami čnega vpliva na kolesa se morajo kolesa preskusnega vozila vrteti s takšno 
hitrostjo, da je hitrost vozila znotraj ± 3 km/h odstopanja hitrosti vetra.  
3.2.6 Premi čni jermen  
Za simulacijo teko čega pretoka na podvozju preskusnega vozila mora vetrovnik imeti premi čni jermen, ki se 
razteza od za četka do konca vozila. Linearna hitrost premi čnega jermena mora biti znotraj ± 3 km/h hitrosti 
vetra.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/439
 
3.2.7 Kot teko čega pretoka  
Na devetih enakomerno razporejenih to čkah na površini šobe efektivno odstopanje obeh kotov (ravnina Y in 
Z) α in β pri izpustni šobi ne sme presegati 1°.  
3.2.8 Zra čni tlak  
Na devetih enakomerno razporejenih to čkah na površini izpušne šobe mora biti standardni odklon celotnega 
tlaka pri izpustni šobi enak ali manjši od 0,02. 
σ Í ΔP t 
q Î 
Ï 0,02 
pri čemer je:  
σ standardno odstopanje razmerja tlaka  Ä ΔP t 
q Ö 
; 
ΔP t nihanje celotnega tlaka med merilnimi to čkami (v N/m  2); 
q dinami čni tlak (v N/m  2 ). 
Absolutna razlika koeficienta tlaka cp na razdalji 3 metre pred in 3 metre za središ čem ravnotežja v praznem 
preskusnem obmo čju in na višini središ ča izpustne šobe ne sme odstopati za ve č kot ± 0,02. 
jcp x¼þ 3m Ä cp  x¼Ä 3m j Ï 0,02 
pri čemer je:  
cp koeficient tlaka.  
3.2.9 Mejna debelina plasti  
Pri x = 0 (to čka središ ča ravnotežja) mora hitrost vetra znašati vsaj 99 odstotkov hitrosti pritoka 30 mm nad 
tlemi vetrovnika. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30mm 
pri čemer je:  
δ 99 razdalja, pravokotna na cesto, kjer je doseženih 99 odstotkov hitrosti prostega pretoka (mejna debelina 
plasti).  
3.2.10 Razmerje zadrževalne blokade  
Zadrževalni sistem ne sme biti nameš čen na sprednjo stran vozila. Relativno razmerje blokade čelnega dela 
vozila zaradi zadrževalnega sistema ε restr ne sme prese či 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
pri čemer je:  
ε restr relativno razmerje blokade zadrževalnega sistema;  
A restr čelna površina zadrževalnega sistema, projicirana na površino šobe (v m  2 ); 
A f čelna površina vozila (v m  2 ).SL L 175/440 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2.11 Natan čnost merjenja ravnotežja v smeri x  
Neto čnost nastale sile v smeri x ne sme prese či ± 5 N. Lo čljivost izmerjene sile mora biti v razponu ± 3 N.  
3.2.12 Ponovljivost meritev  
Ponovljivost izmerjene sile mora biti v razponu ± 3 N.  
4. Merjenje cestne obremenitve na cesti  
4.1 Zahteve za cestni preskus  
4.1.1 Atmosferski pogoji ozra čja za cestni preskus  
4.1.1.1 Dovoljeni vetrovni pogoji  
Najve čji dovoljeni vetrovni pogoji za dolo čitev cestne obremenitve so opisani v odstavkih 4.1.1.1.1 in 
4.1.1.1.2.  
Da bi dolo čili uporabnost tipa anemometrije, ki bo uporabljena, je treba aritmeti čno povpre čje hitrosti vetra 
dolo čiti z neprekinjenim merjenjem hitrosti vetra, in sicer z uporabo priznanega meteorološkega instrumenta 
na lokaciji in višini nad cestiš čem vzdolž preskusne ceste, kjer bodo vetrovni pogoji najbolj reprezentativni.  
Če preskusi v nasprotnih smereh ne morejo biti izvedeni na istem delu preskusne steze (npr. na ovalni 
preskusni stezi z obvezno smerjo vožnje), je treba hitrost in smer vetra izmeriti za vsak del preskusne steze. 
V tem primeru ve čja izmerjena vrednost dolo ča tip anemometrije, ki bo uporabljena, nižja vrednost pa 
dolo ča merilo za dopuš čanje opustitve popravka vetra.  
4.1.1.1.1 Dovoljeni vetrovni pogoji pri uporabi nepremi čne anemometrije  
Nepremi čno anemometrijo je treba uporabiti samo, kadar je hitrost vetra v času 5 sekund v povpre čju 
manjša od 5 m/s, najve čje hitrosti vetra pa za manj kot 2 sekundi ne presegajo 8 m/s. Poleg tega mora 
biti vektorska komponenta hitrosti vetra čez preskusno cesto manjša od 2 m/s. Vsak popravek vetra je treba 
izra čunati, kot je opredeljeno v odstavku 4.5.3 te podpriloge. Popravek vetra je lahko opuš čen, kadar je 
najnižje aritmeti čno povpre čje hitrosti vetra 2 m/s ali manj.  
4.1.1.1.2 Vetrovni pogoji pri uporabi premi čne anemometrije  
Za preskušanje s premi čno anemometrijo mora biti naprava uporabljena v skladu z opisom v odstavku 4.3.2 
te podpriloge. Skupno aritmeti čno povpre čje hitrosti vetra med preskušanjem na preskusni cesti ne sme 
presegati 7 m/s, najve čje hitrosti vetra pa ne smejo prese či 10 m/s. Poleg tega mora biti vektorska kompo ­
nenta hitrosti vetra čez cesto manjša od 4 m/s.  
4.1.1.2 Temperatura ozra čja 
Temperatura ozra čja mora biti v obmo čju med 5 °C do vklju čno 35 °C.  
Če je razlika med najvišjo in najnižjo izmerjeno temperaturo med preskusom iztekanja ve čja od 5 °C, je treba 
popravek temperature uporabiti lo čeno za vsako vožnjo z aritmeti čnim povpre čjem temperature ozra čja za 
to vožnjo.  
V tem primeru je treba vrednosti koeficientov cestne obremenitve f  0 , f 1 in f  2 dolo čiti in popraviti za vsako 
posamezno vožnjo. Kon čni niz vrednosti f  0 , f 1 in f  2 je aritmeti čno povpre čje posameznih popravljenih 
koeficientov f  0 , f 1 in f  2 . 
Proizvajalec ima možnost izbrati, da je izvajanje iztekanja opravljeno pri temperaturi med 1 °C in 5 °C.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/441
 
4.1.2 Preskusna proga  
Površina proge mora biti ravna, ploš čata, čista, suha, brez ovir oziroma vetrobranov, ki bi lahko vplivali na 
merjenje cestne obremenitve, njena tekstura in sestava pa morata biti vzor čni za obstoje če cestne površine v 
mestih in na avtocestah. Vzdolžni naklon preskusne proge ne sme prese či ± 1 odstotka. Lokalni naklon med 
katerimi koli to čkami z vmesno razdaljo 3 metre od vzdolžnega naklona ± ne sme odstopati ve č kot 0,5 
odstotka. Če preskusi v nasprotni smeri ne morejo biti izvedeni na istem delu preskusne steze (npr. na ovalni 
preskusni stezi z obvezno smerjo vožnje), mora biti vsota vzdolžnih naklonov vzporednih delov preskusne 
steze med 0 in naklonom navzgor, ki znaša 0,1 odstotka. Najve čja ukrivljenost preskusne ceste mora biti 1,5 
odstotka.  
4.2 Priprava  
4.2.1 Preskusno vozilo  
Vsako preskusno vozilo mora v vseh svojih delih ustrezati proizvodni seriji, če pa se vozilo razlikuje od 
vozila iz proizvodnje, mora biti v vsa ustrezna poro čila o preskusu vklju čen celoten opis.  
4.2.1.1 Brez uporabe metode interpolacije  
Preskusno vozilo (vozilo H) v kombinaciji z ustreznimi lastnostmi cestne obremenitve (tj. masa, aerodina ­
mi čni upor in kotalni upor pnevmatik), ki proizvede potrebo po energiji v najve čjem ciklu, mora biti izbrano 
iz skupine interpolacij (glej odstavek 5.6 te Priloge).  
Če aerodinami čni upor razli čnih platiš č znotraj ene skupine interpolacij ni znan, je izbor treba opraviti na 
podlagi najve čjega pri čakovanega aerodinami čnega upora. Praviloma je najve čji aerodinami čni upor mogo če 
pri čakovati za kolo z a) najve čjo širino, b) najve čjim premerom in c) z najbolj odprto zasnovo strukture (v 
tem vrstnem redu pomembnosti).  
Izbira kolesa mora biti opravljena ne glede na zahtevo za potrebo po najve čji energiji v ciklu.  
4.2.1.2 Uporaba metode interpolacije  
Na zahtevo proizvajalca je lahko metoda interpolacije uporabljena za posamezna vozila v skupini interpolacij 
(glej odstavek 1.2.3.1 Podpriloge 6 in odstavek 3.2.3.2 Podpriloge 7).  
V tem primeru je treba iz skupine interpolacij izbrati dve preskusni vozili, ki izpolnjujeta zahteve glede 
metode interpolacije (odstavka 1.2.3.1 in 1.2.3.2 Podpriloge 6).  
Preskusno vozilo H je vozilo, ki proizvaja ve čjo, po možnosti najve čjo potrebo po energiji v ciklu za ta izbor, 
preskusno vozilo L pa vozilo, ki proizvaja nižjo, po možnosti najnižjo, potrebo po energiji v ciklu za ta 
izbor.  
Vsi elementi dodatne opreme in/ali oblike karoserije, ki so izbrani, da ne bodo upoštevani pri metodi 
interpolacije, morajo biti nameš čeni na obeh preskusnih vozilih, tj. H in L, tako da ti elementi dodatne 
opreme proizvajajo najvišjo kombinacijo potrebe po energiji cikla, ki so posledica njihovih ustreznih zna čil­
nosti cestne obremenitve (tj. masa, aerodinami čni upor in kotalni upor).  
4.2.1.3 Uporaba skupine cestnih obremenitev  
4.2.1.3.1 Na zahtevo proizvajalca in ob izpolnjevanju pogojev iz odstavka 5.7 te Priloge je treba izra čunati vrednosti 
cestne obremenitve za vozili H in L iz skupine interpolacij.  
4.2.1.3.2 Za namene odstavka 4.2.1.3 te podpriloge mora vozilo H iz skupine cestnih obremenitev nositi oznako 
vozilo H  R . Vsa sklicevanja na vozilo H v odstavku 4.2.1 te podpriloge se nadomestijo z vozilom H  R in vsi 
sklici na skupino interpolacije v odstavku 4.2.1 te podpriloge se nadomestijo s skupino cestnih obremenitev.SL L 175/442 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.2.1.3.3 Za namene odstavka 4.2.1.3 te podpriloge mora vozilo L iz skupine cestnih obremenitev nositi oznako 
vozilo L  R . Vsa sklicevanja na vozilo L v odstavku 4.2.1 te podpriloge se nadomestijo z vozilom L  R in vsi 
sklici na skupino interpolacije v odstavku 4.2.1 te podpriloge se nadomestijo s skupino cestnih obremenitev.  
4.2.1.3.4 Ne glede na zahteve, ki se nanašajo na razpon skupine interpolacij v odstavkih 1.2.3.1 in 1.2.3.2 Podpriloge 
6, mora razlika v potrebi po energiji cikla med H  R in L  R za skupino cestnih obremenitev znašati vsaj 4 
odstotke in najve č 35 odstotkov glede na H  R znotraj celotnega cikla WLTC razreda 3.  
Če je v skupino cestnih obremenitev vklju čen ve č kot en menjalnik, je treba za dolo čanje cestne obremenitve 
uporabiti menjalnik z najve čjimi izgubami mo či. 
4.2.1.3.5 Cestni obremenitvi H  R in/ali L  R je treba dolo čiti v skladu s to podprilogo.  
Cestno obremenitev vozil H (in L) iz skupine interpolacij znotraj skupine cestnih obremenitev je treba 
izra čunati v skladu z odstavki 3.2.3.2.2 do vklju čno 3.2.3.2.2.4 iz Podpriloge 7, in sicer:  
(a) tako da sta kot vnosa v ena čbo namesto H in L uporabljena H  R in L  R iz skupine cestnih obremenitev;  
(b) s parametri cestne obremenitve (tj. preskusna masa Δ(C D × A  f ) v primerjavi z vozilom L  R in kotalni upor 
pnevmatike) vozila H (ali L) iz skupine interpolacij, ki so uporabljeni kot vnosi za „posamezno vozilo“;  
(c) s ponavljanjem tega izra čuna za vsako vozilo H in L iz vsake skupine interpolacij znotraj skupine cestnih 
obremenitev.  
interpolacijo cestne obremenitve je treba uporabiti samo na tistih ustreznih zna čilnostih cestne obremenitve, 
za katere je bilo ugotovljeno, da se za preskusni vozili L  R in H  R razlikujejo. Za ostale ustrezne zna čilnost 
cestne obremenitve je treba uporabiti vrednost vozila H  R . 
4.2.1.4 Uporaba skupine matrik za cestne obremenitve  
Vozilo, ki izpolnjuje merila iz odstavka 5.8 te Priloge, ki je:  
(a) vzor čno vozilo predvidene serije dokon čanih vozil, ki bodo zajeta v skupino matrik za cestne obreme ­
nitve v smislu ocenjene najslabše vrednosti C  D in oblike karoserije ter  
(b) vzor čno vozilo predvidene serije vozil, ki bodo zajeta v skupino matrik za cestne obremenitve v smislu 
ocenjene povpre čne mase dodatne opreme, je treba uporabiti za dolo čitev cestne obremenitve.  
V primeru, da za dokon čano vozilo ni mogo če dolo čiti vzor čne oblike karoserije, je preskusno vozilo treba 
opremiti s kvadratno škatlo z zaobljenimi robovi s polmeri najve č 25 mm in širino, ki je enaka najve čji širini 
vozil, ki so zajeta v skupini matrik za cestne obremenitve, in skupni višini preskusnega vozila, ki znaša 
3,0 m ± 0,1 m, vklju čno s škatlo.  
Proizvajalec in homologacijski organ soglasno dolo čita, kateri preskusni model vozila je vzor čni model.  
Preskusno maso za parametre vozila, kotalni upor pnevmatik in čelno površino obeh vozil, tj. H  M in L  M , je 
treba dolo čiti na na čin, da vozilo H  M proizvede najve čjo potrebo po energiji cikla, vozilo L  M pa najmanjšo 
potrebo po energiji cikla iz skupine matrik za cestne obremenitve. Proizvajalec in homologacijski organ 
soglasno dolo čita parametre vozila za vozili H  M in L  M . 
Cestno obremenitev posameznih vozil iz skupine matrik za cestne obremenitve, vklju čno s H  M in L  M , je treba 
izra čunati v skladu z odstavkom 5.1 te podpriloge.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/443
 
4.2.1.5 Premi čni aerodinami čni deli karoserije  
Premi čni aerodinami čni deli karoserije na preskusnih vozilih morajo med dolo čanjem cestne obremenitve 
delovati, kot je predvideno s preskusnimi pogoji WLTP tipa 1 (preskusna temperatura, hitrost vozila in 
obmo čje pospeševanja, obremenitev motorja itd.).  
Vsak sistem vozila, ki dinami čno spreminja aerodinami čni upor vozila (npr. nadzor višine vozila), je treba 
obravnavati kot premi čni aerodinami čni del karoserije. Dodati je treba ustrezne zahteve, če bodo vozila v 
prihodnje opremljena s premi čnimi aerodinami čnimi elementi dodatne opreme, katerih vpliv na aerodina ­
mi čni upor upravi čuje potrebo po nadaljnjih zahtevah.  
4.2.1.6 Tehtanje  
Pred in po postopku dolo čanja cestne obremenitve je treba izbrano vozilo stehtati, vklju čno z voznikom in 
opremo, da bo mogo če dolo čiti aritmeti čno povpre čno maso, m  av . Masa vozila mora biti ve čja od ali enaka 
preskusni masi vozila H ali vozila L na za četku postopka za dolo čitev cestne obremenitve.  
4.2.1.7 Konfiguracija preskusnega vozila  
Konfiguracijo preskusnega vozila je treba vklju čiti v vsa ustrezna poro čila o preskusu in uporabiti za vsako 
nadaljnje preskušanje iztekanja.  
4.2.1.8 Stanje preskusnega vozila  
4.2.1.8.1 Utekanje  
Preskusno vozilo mora biti ustrezno ute čeno za namene nadaljnjih preskusov, tj. vsaj 10 000 in najve č 
80 000 km.  
4.2.1.8.1.1 Na zahtevo proizvajalca je dovoljeno uporabiti vozilo z najmanj 3 000 km.  
4.2.1.8.2 Proizvajal čeve specifikacije  
Da bi se izognili nereprezentativnemu nepotrebnemu uporu, mora vozilo ustrezati predvidenim proizvajal ­ 
čevim specifikacijam vozil iz proizvodnje glede tlaka v pnevmatikah, opisanega v odstavku 4.2.2.3 te 
podpriloge, poravnanja koles, opisanega v odstavku 4.2.1.8.3 te podpriloge, odmika od tal, višine vozila, 
maziv sistema za prenos mo či in kolesnih ležajev ter glede nastavitev zavor.  
4.2.1.8.3 Poravnanje koles  
Stekanje in previs je treba nastaviti na najve čji odklon od vzdolžne osi vozila v razponu, ki ga dolo či 
proizvajalec. Če proizvajalec predpiše vrednosti za stekanje in previs za vozilo, je treba uporabiti te vrednosti. 
Na zahtevo proizvajalca so lahko uporabljene vrednosti z ve čjimi odkloni od vzdolžne osi vozila od pred ­
pisanih. Predpisane vrednosti je treba uporabljati kot referen čne vrednosti za vsakršno vzdrževanje med 
življenjsko dobo vozila.  
Druge prilagodljive parametre poravnanja koles (kot je zaostajanje kolesa) je treba nastaviti na vrednosti, ki 
jih priporo či proizvajalec. V primeru,da ni priporo čenih vrednosti, jih je treba nastaviti kot aritmeti čno 
povpre čje za razpon, kot ga dolo či proizvajalec.  
Tovrstne prilagodljive parametre in nastavljene vrednosti je treba vklju čiti v vse ustrezne preskusne pole.  
4.2.1.8.4 Zaprte ploš če 
Med dolo čanjem cestne obremenitve morajo biti pokrov prostora za motor, vrata prtljažnega prostora, ro čno 
premi čne ploš če in vsa okna zaprti.SL L 175/444 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.2.1.8.5 Na čin iztekanja  
Če dolo čitev nastavitev dinamometra zaradi sil, ki jih ni mogo če ponoviti, ne more izpolnjevati meril, 
opisanih v odstavkih 8.1.3 ali 8.2.3 te podpriloge, mora biti vozilo opremljeno s sistemom, ki omogo ča 
vožnjo v na činu iztekanja. Na čin iztekanja mora odobriti homologacijski organ, uporaba na čina iztekanja pa 
mora biti vklju čena v vsa ustrezna poro čila o preskusu.  
4.2.1.8.5.1 Če je vozilo opremljeno s sistemom, ki omogo ča vožnjo v na činu iztekanja, je treba ta na čin uporabiti tako 
med dolo čanjem cestne obremenitve kot na dinamometru z valji.  
4.2.2 Pnevmatike  
4.2.2.1 Izbira pnevmatik  
Pnevmatike je treba izbrati, kot je dolo čeno v odstavku 4.2.1 te podpriloge, njihov kotalni upor pa je treba 
izmeriti v skladu s spremembami Priloge 6 k Pravilniku UN/ECE št. 117/02.  
Koeficienti kotalnega upora morajo biti usklajeni in kategorizirani v sladu z razredi kotalnega upora iz 
Uredbe (ES) št. 1222/2009.  
Dejanske vrednosti kotalnega upora za pnevmatike, nameš čene na preskusna vozila, je treba uporabiti za 
dolo čitev naklona interpolacijske premice z metodo interpolacije iz odstavka 3.2.3.2 Podpriloge 7. Za 
posamezna vozila v skupini interpolacij mora metoda interpolacije temeljiti na vrednosti razreda KKU za 
pnevmatike, nameš čene na posamezno vozilo, kot je navedeno v tabeli A4/1.  
Tabela A4/1  
Razredi energijske u činkovitosti za koeficiente kotalnega upora (KKU) za kategorije pnevmatik C1, 
C2 in C3 (v kg/tono)  
Razred 
energetske 
učinkovitosti  Vrednost razreda C1  Vrednost razreda C2  Vrednost razreda C3  
A KKU = 5,9  KKU = 4,9  KKU = 3,5  
B KKU = 7,1  KKU = 6,1  KKU = 4,5  
C KKU = 8,4  KKU = 7,4  KKU = 5,5  
D Prazno  Prazno  KKU = 6,5  
E KKU = 9,8  KKU = 8,6  KKU = 7,5  
F KKU = 11,3  KKU = 9,9  KKU = 8,5  
G KKU = 12,9  KKU = 11,2  Prazno  
4.2.2.2 Stanje pnevmatik  
Pnevmatike, uporabljene za preskus:  
(a) Ne smejo biti starejše od 2 let po datumu proizvodnje;  
(b) Ne smejo biti posebej kondicionirane ali posebej obdelane (npr. segrete ali umetno starane), z izjemo 
brušenja v prvotno obliko profila;  
(c) Morajo biti pred dolo čanjem cestne obremenitve ute čene vsaj 200 km;  
(d) Morajo pred preskusom imeti konstantno globino profila, ki na kateri koli to čki čez celotno širino profila 
pnevmatike znaša med 100 in 80 odstotki prvotne globine profila.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/445
 
4.2.2.2.1 Po meritvi globine profila mora biti prevožena razdalja omejena na 500 km. Če je razdalja 500 km prese ­ 
žena, je globino profila treba znova izmeriti.  
4.2.2.3 Tlak v pnevmatikah  
Sprednje in zadnje pnevmatike morajo za zadevno os za izbrano pnevmatiko pri preskusni masi iztekanja 
biti napolnjene do spodnje meje obmo čja tlaka v pnevmatikah, kot to dolo ča proizvajalec vozila.  
4.2.2.3.1 Prilagajanje tlaka v pnevmatikah  
Če je razlika med temperaturo okolice in odstavitve ve č kot 5 °C, je treba tlak v pnevmatikah prilagoditi, kot 
je navedeno v nadaljevanju:  
(a) Pnevmatike je treba za ve č kot 1 uro odstaviti pri 10 odstotkov višjem ciljnem tlaku;  
(b) Pred preskušanjem je treba tlak v pnevmatikah zmanjšati na tlak, kot je naveden v odstavku 4.2.2.3 te 
podpriloge, in ga prilagoditi ob upoštevanju razlike med temperaturo okolice odstavitve in temperaturo 
okolice v preskusnem obmo čju, in sicer pri hitrosti 0,8 kPa na 1 °C, za kar je treba uporabiti naslednjo 
ena čbo: 
Δp t ¼ 0,8 Ü ðT soak Ä T amb Þ 
pri čemer je:  
ΔP t prilagoditev tlaka v pnevmatiki, dodana tlaku v pnevmatiki, kot je opredeljeno v odstavku 4.2.2.3 
te podpriloge (v kPa);  
0,8 faktor prilagoditve tlaka (v kPa/°C);  
T soak temperatura okolice odstavitve pnevmatike (v °C);  
T amb temperatura okolice v preskusnem obmo čju (v °C).  
(c) Med prilagajanjem tlaka in ogrevanjem vozila morajo biti pnevmatike zaš čitene pred zunanjimi toplo ­
tnimi viri, kar vklju čuje tudi son čno sevanje.  
4.2.3 instrumenti  
Vsi instrumenti morajo biti nameš čeni tako, da je njihov vpliv na aerodinami čne lastnosti vozila čim manjši.  
Če gre pri čakovati, da bo u činek nameš čenega instrumenta na (C  D × A  f ) ve čji od 0,015 m  2 , je vozilo treba z 
in brez instrumenta izmeriti v vetrovniku, da je izpolnjeno merilo iz odstavka 3.2 te podpriloge. Pripadajo čo 
razliko je treba odšteti od f  2 . Na zahtevo proizvajalca vozila in z odobritvijo homologacijskega organa je tako 
dolo čeno vrednost dovoljeno uporabiti za podobna vozila, kjer gre pri čakovati, da bo vpliv opreme enak.  
4.2.4 Ogrevanje vozila  
4.2.4.1 Na cesti  
Ogrevanje mora biti izvedeno samo z vožnjo vozila.  
4.2.4.1.1 Pred ogrevanjem je treba vozilo upo časniti, tako da je sklopka sproš čena ali tako, da je avtomatski menjalnik 
v nevtralnem položaju, in sicer z zmernim zaviranjem z 80 na 20 km/h v času 5 do 10 sekund. Po tem 
zaviranju se zavorni sistem ne sme ve č sprožiti oziroma ga ni dovoljeno ro čno prilagajati.  
Na zahtevo proizvajalca vozila in z odobritvijo homologacijskega organa so zavore lahko sprožene tudi po 
ogrevanju ob enakem upo časnjevanju, kot je opisano v tem odstavku in samo, če je to potrebno.SL L 175/446 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.2.4.1.2 Ogrevanje in stabilizacija  
Vsa vozila je treba voziti pri 90 odstotkih najve čje hitrosti ustreznega WLTC. Vozilo je dovoljeno voziti pri 
90 odstotkih najvišje hitrosti naslednje višje faze (glej tabelo A4/2), če je ta faza dodana ustreznemu 
postopku ogrevanja WLTC, kot je opredeljeno v odstavku 7.3.4 te podpriloge. Vozilo je treba ogrevati 
vsaj 20 minut, dokler niso doseženi stabilni pogoji.  
Tabela A4/2  
Ogrevanje in stabilizacija v fazah  
Razred vozila  Ustrezen WLTC  90 odstotkov 
najvišje hitrosti  Naslednja višja faza  
Razred 1  Nizko  1 + Srednje  1 58 km/h  ni na voljo  
Razred 2  Nizko  2 + Srednje  2 + Visoko  2 + Zelo 
visoko  2 111 km/h  ni na voljo  
Nizko  2 + Srednje  2 + Visoko  2 77 km/h  Zelo visoko (111 km/h)  
Razred 3  Nizko  3 + Srednje  3 + Visoko  3 + Zelo 
visoko  3 118 km/h  ni na voljo  
Nizko  3 + Srednje  3 + Visoko  3 88 km/h  Zelo visoko (118 km/h)  
4.2.4.1.3 Merilo za stabilno stanje  
Glej odstavek 4.3.1.4.2 te podpriloge.  
4.3 Merjenje in izra čun cestne obremenitve z metodo iztekanja  
Cestno obremenitev je treba dolo čiti z uporabo nepremi čne anemometrije (odstavek 4.3.1 te podpriloge) ali 
metodo premi čne anemometrije (odstavek 4.3.2 te podpriloge).  
4.3.1 Metoda iztekanja z nepremi čno anemometrijo  
4.3.1.1 Izbira referen čnih hitrosti za dolo čitev krivulje cestne obremenitve  
Referen čne hitrosti za dolo čanje cestne obremenitve morajo biti izbrane v skladu z odstavkom 2 te podpri ­
loge.  
4.3.1.2 Zbiranje podatkov  
Med preskusom morata biti prete čeni čas in hitrost vozila izmerjena pri frekvenci najmanj 5Hz.  
4.3.1.3 Postopek iztekanja vozila  
4.3.1.3.1 Po postopku ogrevanja vozila, opisanega v odstavku 4.2.4 te podpriloge, in tik pred vsako preskusno 
meritvijo je vozilo treba pospešiti do hitrosti 10 do 15 km/h nad najve čjo referen čno hitrostjo in ga pri 
tej hitrosti voziti najve č 1 minuto. Po tem je treba takoj za četi postopek iztekanja.  
4.3.1.3.2 Med iztekanjem mora biti menjalnik v nevtralnem položaju. Kolikor je to mogo če, je treba volan čim manj 
premikati, zavor vozila pa ne uporabljati..  
4.3.1.3.3 Preskus je treba ponavljati toliko časa, dokler podatki o iztekanju ne izpolnjujejo zahtev glede statisti čne 
natan čnosti, kot so opredeljene v odstavku 4.3.1.4.2  
4.3.1.3.4 Čeprav je priporo čljivo, da je vsak postopek iztekanja izveden brez prekinitev, je dovoljeno opraviti lo čene 
vožnje, če podatkov za vse to čke referen čne hitrosti ni mogo če zbrati z eno vožnjo. Pri lo čenih vožnjah je 
treba poskrbeti, da je stanje vozila na vsaki to čki merjenja čim bolj stabilno.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/447
 
4.3.1.4 Dolo čanje cestne obremenitve z merjenjem časa iztekanja  
4.3.1.4.1 Izmeriti je treba čas iztekanja, ki ustreza referen čni hitrosti v  j kot prete čeni čas od hitrosti vozila (v  j + 5 km/h) 
do (v  j – 5 km/h).  
4.3.1.4.2 Te meritve je treba opraviti v nasprotnih smereh, dokler niso pridobljeni najmanj trije pari meritev, ki 
izpolnjujejo zahtevo glede statisti čne natan čnosti p  j , dolo čeno v naslednji ena čbi. 
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  n Ü Δt j p Ï 0,03 
pri čemer je:  
P j statisti čna natan čnost meritve, izvedene pri referen čni hitrosti v  j ; 
n število parov meritev;  
Δt j aritmeti čno povpre čje časa iztekanja pri referen čni hitrosti v  j v sekundah, podano z ena čbo: 
Δt j ¼ n 
P  n 
i¼1 1 
Δt ji 
pri čemer je:  
Δt ji harmoni čno aritmeti čno povpre čje časa iztekanja i-ega para meritev pri hitrosti v  j v sekundah (s), 
podano z ena čbo: 
Δt ji ¼ 2 
Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
pri čemer je:  
Δt jai in Δt jbi časi iztekanja i-te meritve pri referen čni hitrosti v  j v sekundah (s) v smereh a in b;  
σ j standardni odklon, izražen v sekundah (s), dolo čen z: 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h koeficient, podan v tabeli A4/3.  
Tabela A4/3  
Koeficient h kot funkcija  
n h  h/  ﬃﬃﬃ n p n h  h/  ﬃﬃﬃ n p 
3 4,3  2,48  10  2,2  0,73  
4 3,2  1,60  11  2,2  0,66  
5 2,8  1,25  12  2,2  0,64  
6 2,6  1,06  13  2,2  0,61  
7 2,5  0,94  14  2,2  0,59  
8 2,4  0,85  15  2,2  0,57  
9 2,3  0,77SL L 175/448 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.3.1.4.3 Če med merjenjem v eno smer kakršen koli zunanji dejavnik ali dejanje voznika vpliva na preskus cestne 
obremenitve, je treba to merjenje in ustrezno merjenje v nasprotni smeri zavrniti.  
Najve čje število parov, ki še vedno izpolnjujejo statisti čno natan čnost, kot je opredeljeno v odstavku 
4.3.1.4.2, je treba oceniti, število zavrnjenih parov meritev pa ne sme prese či 1/3 celotnega števila parov 
meritev.  
4.3.1.4.4 Naslednjo ena čbo je treba uporabljati za izra čun aritmeti čnega povpre čja cestne obremenitve, kjer je treba 
uporabiti harmoni čno aritmeti čno povpre čje nadomestnih časov iztekanja. 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
pri čemer je:  
Δt j harmoni čno aritmeti čno povpre čje časa meritev nadomestnega iztekanja pri hitrosti v  j sekund (s), 
podano z:  
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb 
pri čemer je:  
Δt ja in Δt jb aritmeti čna povpre čja časa iztekanja v smereh a in b, ki ustrezajo referen čni hitrosti v  j v sekundah 
(s), ki so podana z naslednjima ena čbama:  
Δt ja ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jai 
in: 
Δt jb ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jbi 
pri čemer je:  
m av aritmeti čno povpre čje mas preskusnega vozila na za četku in na koncu dolo čanja cestne obremenitve 
(v kg);  
m r enakovredna vztrajnostna masa vrtljivih delov v skladu z odstavkom 2.5.1 te podpriloge;  
Koeficiente f  0 , f 1 in f  2 v ena čbi cestne obremenitve je treba izra čunati z analizo regresije najmanjših 
kvadratov.  
V primeru, da je preskusno vozilo vzor čno vozilo skupine matrik za cestno obremenitev, je treba koeficient 
f 1 nastaviti na ni č, koeficienta f  0 in f  2 pa prera čunati z analizo regresije najmanjših kvadratov.  
4.3.2 Metoda iztekanja s premi čno anemometrijo  
Vozilo mora biti ogreto in stabilizirano v skladu z odstavkom 4.2.4 te podpriloge.  
4.3.2.1 Dodatni instrumenti za premi čno anemometrijo  
Premi čni anemometer in instrumente je treba umeriti z delovanjem na preskusnem vozilu, kjer se tovrstno 
umerjanje izvede med ogrevanjem za preskus.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/449
 
4.3.2.1.1 Relativna hitrost vetra mora biti izmerjena pri frekvenci najmanj 1 Hz in natan čnosti 0,3 m/s. Blokado vozila 
je treba upoštevati pri umerjanju anemometra.  
4.3.2.1.2 Smer vetra mora biti relativna glede na smer vozila. Relativna smer vetra (odklon) je treba izmeriti z 
lo čljivostjo 1 stopinje in to čnostjo 3 stopinj; mrtvi pas instrumenta ne sme prese či 10 stopinj in mora 
biti usmerjen proti zadnjemu delu vozila.  
4.3.2.1.3 Pred iztekanjem mora biti anemometer umerjen za hitrost vetra in izravnavo odklona, kot je opredeljeno v 
Prilogi A k standardu ISO 10521-1:2006(E).  
4.3.2.1.4 Popravek za blokado anemometra je treba vnesti v postopku umerjanja, kot je opisano v Prilogi A k 
standardu ISO 10521-1:2006(E), da bi zmanjšali njen u činek.  
4.3.2.2 Izbira razpona hitrosti vozila za dolo čitev krivulje cestne obremenitve  
Razpon hitrosti preskusnega vozila mora biti izbran v skladu z odstavkom 2.2 te podpriloge.  
4.3.2.3 Zbiranje podatkov  
Med postopkom je treba prete čeni čas, hitrost vozila in hitrost zraka (hitrost in smer vetra), relativno glede 
na vozilo, izmeriti pri frekvenci 5 Hz. Temperatura okolice mora biti sinhronizirana in vzor čena pri frekvenci 
najmanj 1 Hz.  
4.3.2.4 Postopek iztekanja vozila  
Meritve je treba opraviti v nasprotnih smereh, dokler ni opravljenih vsaj deset zaporednih voženj (pet v vsako 
smer). Če s posamezno vožnjo niso izpolnjeni zahtevani preskusni pogoji za premi čno anemometrijo v 
vozilu, je treba to vožnjo in pripadajo čo vožnjo v nasprotni smeri zavrniti. Vse uporabljene pare, tj. najmanj 
5 parov voženj z iztekanjem, je treba vklju čiti v kon čno analizo. Za merila statisti čne potrditve glej odstavek 
4.3.2.6.10 te podpriloge.  
Anemometer je treba namestiti v položaju, v katerem je u činek na lastnosti delovanja vozila čim manjši.  
Anemometer mora biti nameš čen v skladu z eno od spodnjih možnosti:  
(a) Uporaba pre čke približno 2 metra pred prednjo aerodinami čno to čko mirovanja vozila;  
(b) Na strehi vozila pri njegovem središ ču. Če je mogo če, mora biti anemometer nameš čen na razdalji najve č 
30 cm od vrha vetrobranskega stekla.  
(c) Na pokrovu motorja vozila, na njegovi središ čni črti, nameš čen na sredini med sprednjo stranjo vozila in 
spodnjim delom vetrobranskega stekla.  
V vseh primerih mora biti anemometer nameš čen vzporedno s površino cestiš ča. V primeru, da sta upora ­
bljena položaja (b) ali (c), je treba rezultate iztekanja analiti čno prilagoditi za dodaten aerodinami čni upor, ki 
ga povzro či anemometer. Prilagoditev je treba opraviti s preskušanjem iztekanja vozila v vetrovniku z in brez 
anemometra, nameš čenega v isti položaj kot na stezi. Izra čunana razlika mora biti prirastni koeficient 
aerodinami čnega upora C  D v kombinaciji s čelno površino, ki ga je treba uporabiti za popravek rezultatov 
iztekanja.  
4.3.2.4.1 Po postopku ogrevanja vozila, opisanega v odstavku 4.2.4 te podpriloge, in tik pred vsako preskusno 
meritvijo je vozilo treba pospešiti do hitrosti 10 do 15 km/h nad najve čjo referen čno hitrostjo in ga pri 
tej hitrosti voziti najve č 1 minuto. Po tem je treba takoj za četi postopek iztekanja.SL L 175/450 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.3.2.4.2 Med iztekanjem mora biti menjalnik v nevtralnem položaju. Če je le mogo če, je treba volan čim manj 
premikati, zavor vozila pa ne uporabljati.  
4.3.2.4.3 Priporo čljivo je, da je vsak postopek iztekanja izveden brez prekinitev. Če podatkov za vse to čke referen čne 
hitrosti ni mogo če zbrati z eno vožnjo, se lahko opravijo lo čene vožnje.Pri lo čenih vožnjah je treba poskr ­
beti, da je stanje vozila na vsaki to čki merjenja čim bolj stabilno.  
4.3.2.5 Dolo čitev ena čbe gibanja  
Simboli, uporabljeni v ena čbi gibanja za premi čni anemometer, so navedeni v tabeli A4/4.  
Tabela A4/4  
Simboli, uporabljeni v ena čbi gibanja za premi čni anemometer  
Simbol  Enote  Opis  
A f m 2 čelna površina vozila  
a 0 … a  n stopinje  -1 Koeficienti aerodinami čnega upora kot funkcija odklon ­
skega kota  
A m N koeficient mehani čnega upora  
B m N/(km/h)  koeficient mehani čnega upora  
C m N/(km/h)  2 koeficient mehani čnega upora  
C D (Y) koeficient aerodinami čnega upora pri odklonskem kotu 
Y 
D N  upor  
D aero N aerodinami čni upor  
D f N upor prednje osi (vklju čno s prenosom mo či) 
D grav N gravitacijski upor  
D mech  N mehani čni upor  
D r N upor zadnje osi (vklju čno s prenosom mo či) 
D tyre N kotalni upor pnevmatik  
(dh/ds)  —  sinus naklona proge v smeri vožnje v smeri (+ pomeni 
naraš čanje)  
(dv/dt)  m/s  2 pospeševanje  
g m/s  2 gravitacijska konstanta  
m av kg aritmeti čna povpre čna masa preskusnega vozila pred in 
po dolo čitvi cestne obremenitve  
ρ kg/m  3 gostota zraka  
t s  čas 
T K  Temperatura  
v km/h  hitrost vozila  
v r km/h  relativna hitrost vetra  
Y stopinje  odklonski kot navideznega vetra glede na smer premi ­
kanja vozilaSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/451
 
4.3.2.5.1 Splošna oblika  
Splošna oblika ena čbe gibanja je naslednja:  
Äm e Ê dv 
dt Ì 
¼ D mech þ D aero þ D grav 
pri čemer je:  
D mech  = D  tyre + D  f + D  r ; 
D aero = D  aero ¼ ð 1 
2 ÞρC D ðYÞA f v 2 
r ; 
D grav = D  grav ¼ m Ü g Ü Ê dh 
ds Ì 
V primeru, da je naklon preskusne steze enak ali manjši od 0,1 odstotka njegove dolžine, je D  grav mogo če 
nastaviti na ni č. 
4.3.2.5.2 Vzor čenje mehanskega upora  
Mehani čni upor, ki sestoji iz lo čenih delov in predstavlja torne izgube pnevmatik ter D  tyre sprednje in zadnje 
osi, D  f in D  r , vklju čno z izgubami prenosa mo či, mora biti vzor čen kot polinom tretje stopnje, tj. kot 
funkcija hitrosti vozila v, kot je navedeno v spodnji ena čbi: 
D mech ¼ A m þ B m v þ C m v 2 
pri čemer je:  
A m , B m in C  m dolo čeno pri analizi podatkov z uporabo metode najmanjših kvadratov. Te konstante odražajo 
kombiniran prenos mo či in upor pnevmatik.  
Če je preskusno vozilo vzor čno vozilo skupine matrik za cestno obremenitev, je treba koeficient B  m nastaviti 
na ni č, koeficienta A  m in C  m pa prera čunati z analizo regresije najmanjših kvadratov.  
4.3.2.5.3 Vzor čenje aerodinami čnega upora  
Koeficient aerodinami čnega upora C  D (Y) mora biti vzor čen kot polinom četrte stopnje, tj. kot funkcija 
odklonskega kota Y, kot je navedeno v spodnji ena čbi: 
C D ðYÞ ¼ a 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 
a 0 do a  4 so konstantni koeficienti, katerih vrednost je dolo čena z analizo podatkov.  
Aerodinami čni upor je treba dolo čiti s kombiniranjem koeficienta upora, čelne površine vozila A  f in relativne 
hitrosti vetra. 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r Ü C D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 ÞSL L 175/452 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.3.2.5.4 Kon čna ena čba gibanja  
S substitucijo je kon čna oblika ena čbe gibanja naslednja: 
m e Ê dv 
dt Ì 
¼ A m þ B m v þ C m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 þÞ ðm Ü g Ü dh 
ds Þ 
4.3.2.6 Zmanjšanje koli čine podatkov  
Ustvariti je treba ena čbo tretje stopnje, ki silo cestne obremenitve opisuje kot funkcijo hitrosti, F = A + Bv + 
Cv 2 , popravljeno na obi čajno temperaturo okolice in pogoje tlaka v brezvetrju. Metoda za ta postopek 
analiziranja je opisana v odstavkih 4.3.2.6.1 do vklju čno 4.3.2.6.10 te podpriloge.  
4.3.2.6.1 Dolo čanje koeficientov umerjanja  
Če niso bili predhodno dolo čeni, je treba faktorje za popravek za blokado vozila dolo čiti glede na relativno 
hitrost vetra in odklonski kot. Zabeležiti je treba meritve hitrosti vozila v, relativne hitrosti vetra v  r in 
odklona Y med fazo ogrevanja v preskusnem postopku. Opraviti je treba parne vožnje v izmeni čnih smereh 
na preskusni stezi pri stalni hitrosti 80 km/h in dolo čiti aritmeti čne povpre čne vrednosti za v, v  r in Y za 
vsako vožnjo. Izbrati je treba faktorje umerjanja, ki zmanjšujejo skupno število napak v čelnem in bo čnem 
vetru v vseh parih voženj, tj. vsoto (head  i – head  i+1 ) 2 itd., tako da se head  i in head  i+1 nanašata na hitrost in 
smer vetra pri parnih vožnjah v nasprotnih smereh med ogrevanjem/stabilizacijo vozila pred preskušanjem.  
4.3.2.6.2 Izpeljava meritev v sekundnem zaporedju  
Iz podatkov, zbranih med vožnjami v na činu iztekanja, je treba vrednosti za v,  Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v r 2 in Y dolo čiti 
z uporabo faktorjev umerjanja, pridobljenih v skladu z odstavkoma 4.3.2.1.3 in 4.3.2.1.4 te podpriloge. 
Uporabiti je treba filtriranje podatkov, s čimer vzorce prilagodimo frekvenci 1 Hz.  
4.3.2.6.3 Predhodna analiza  
Z uporabo linearne regresije najmanjših kvadratov je treba vse podatkovne to čke analizirati naenkrat, da je 
mogo če dolo čiti A  m ,B m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 ter a  4 , dano vrednost M  e Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r in ρ. 
4.3.2.6.4 Podatkovni osamelci  
Predvideno silo  m  e Ê dv 
dt Ì 
je treba izra čunati in primerjati s pridobljenimi podatkovnimi to čkami. Podatkovne 
to čke s pretiranim odstopanjem, npr. ki presegajo tri standardne odklone, morajo biti ozna čene.  
4.3.2.6.5 Filtriranje podatkov (neobvezno)  
Uporabljene morajo biti primerne tehnike za filtriranje podatkov, preostale podatkovne to čke pa morajo biti 
izravnane.  
4.3.2.6.6 Izlo čanje podatkov  
Zbrane podatkovne to čke, pri katerih so odklonski koti ve čji od ± 20 stopinj iz smeri premikanja vozila, 
morajo biti ozna čene. Zbrane podatkovne to čke, kjer je relativna hitrost vetra manjša od +5 km/h (da bi se 
izognili pogojem, kjer je hitrost hrbtnega vetra ve čja od hitrosti vozila), morajo biti prav tako ozna čene. 
Analiza podatkov mora biti omejena na hitrosti vozila znotraj obmo čja hitrosti, izbranega v skladu z 
odstavkom 4.3.2.2 te podpriloge.  
4.3.2.6.7 Kon čna analiza podatkov  
Vsi neozna čeni podatki morajo biti analizirani z uporabo linearne regresije najmanjših kvadratov. Dolo čiti je 
treba dani M  e in Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r , in ρ, A  m , B  m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 ter a  4 . 
4.3.2.6.8 Omejena analiza (neobvezno)  
Da bi bolje lo čili aerodinami čni in mehani čni upor vozila, je mogo če uporabiti omejeno analizo, tako da sta 
čelna površina vozila A  f in koeficient upora C  D lahko stalna, če sta bila dolo čena vnaprej.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/453
 
4.3.2.6.9 Popravek na referen čne pogoje  
Ena čbe gibanja je treba popraviti na referen čne pogoje, ki so navedeni v odstavku 4.5 te podpriloge.  
4.3.2.6.10 Statisti čna merila za premi čno anemometrijo  
Izklju čitev vsakega posameznega para voženj v na činu iztekanja spremeni izra čunano cestno obremenitev za 
vsako referen čno hitrost iztekanja v  j , manjšo od zahtevane konvergence za vsei inj: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
n Ä 1 p 
pri čemer je:  
ΔF i (v j ) razlika med izra čunano cestno obremenitvijo z vsemi vožnjami v na činu iztekanja in izra čunano 
cestno obremenitvijo z i-tim parom izklju čenih voženj v na činu iztekanja (v N);  
F(v  j ) izra čunana cestna obremenitev z vklju čenimi vsemi vožnjami v na činu iztekanja (v N);  
v j referen čna hitrost (v km/h);  
n število parov voženj v na činu iztekanja; uporabljeni so vsi veljavni pari.  
V primeru, da zahteva po konvergenci ni izpolnjena, je treba pare odstraniti iz analize, za čenši s parom, ki 
povzro ča najve čjo razliko v izra čunani cestni obremenitvi, dokler ni zahteva po konvergenci izpolnjena in 
dokler je uporabljenih vsaj 5 veljavnih parov za kon čno dolo čitev cestne obremenitve.  
4.4 Meritev in izra čun kotalnega upora z uporabo metode merilnika navora  
Kot alternativa metodam iztekanja se lahko uporabi metoda merilnika navora, pri katerem je kotalni upor 
dolo čen z merjenjem navora kolesa na pogonskih kolesih pri to čkah referen čne hitrosti za čas vsaj 5 sekund.  
4.4.1 Namestitev merilnika navora  
Merilnik navora koles mora biti nameš čen med pesto in platiš če vsakega pogonskega kolesa, da izmeri navor, 
potreben za ohranjanje stalne hitrosti vozila.  
Merilnik navora mora biti redno umerjen, tj. vsaj enkrat na leto, in sledljiv do nacionalnih ali mednarodnih 
standardov, da lahko izpolnjuje zahteve glede to čnosti in natan čnosti.  
4.4.2 Postopek in vzor čenje podatkov  
4.4.2.1 Izbira referen čnih hitrosti za dolo čitev krivulje kotalnega upora  
To čke referen čne hitrosti za dolo čitev kotalnega upora morejo biti izbrane v skladu z odstavkom 2.2 te 
podpriloge.  
Referen čne hitrosti morajo biti izmerjene v padajo čem zaporedju. Na zahtevo proizvajalca so med meritvami 
lahko stabilizacijska obdobja, vendar stabilizacijska hitrost ne sme prese či hitrosti naslednje referen čne 
hitrosti.  
4.4.2.2 Zbiranje podatkov  
Nabore podatkov, sestavljene iz dejanske hitrosti v  ji , dejanskega navora C  ji in časa vsaj 5 sekund, je treba 
izmeriti za vsak v  j pri frekvenci vzor čenja vsaj 10 Hz. Nabori podatkov, zbrani v enem časovnem obdobju za 
referen čno hitrost v  j , se štejejo kot ena meritev.SL L 175/454 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.4.2.3 Postopek merjenja z merilnikom navora vozila  
Pred preskusnim merjenjem z metodo merilnika navora je treba ogreti vozilo, kot je opisano v odstavku 
4.2.4 te podpriloge.  
Če je le mogo če, je treba med preskusnim merjenjem volan čim manj premikati, zavor vozila pa ne 
uporabljati.  
Preskus je treba ponavljati toliko časa, dokler podatki o kotalnem uporu ne izpolnjujejo zahtev glede 
natan čnosti, kot so opredeljene v odstavku 4.4.3.2 te podpriloge.  
Čeprav je priporo čljivo, da je vsaka preskusna vožnja izvedena brez prekinitev, je dovoljeno opraviti lo čene 
vožnje, če podatkov za vse to čke referen čne hitrosti ni mogo če zbrati z eno vožnjo. Pri lo čenih vožnjah je 
treba poskrbeti, da je stanje vozila na vsaki to čki merjenja čim bolj stabilno.  
4.4.2.4 Odstopanje hitrosti  
Med merjenjem pri posamezni to čki referen čne hitrosti mora biti odstopanje hitrosti od aritmeti čne 
povpre čne hitrosti v  ji -v jm , izra čunane v skladu z odstavkom 4.4.3 te podpriloge, znotraj vrednosti, ki so 
navedene v tabeli A4/5.  
Poleg tega aritmeti čna povpre čna hitrost v  jm pri vsaki to čki referen čne hitrosti ne sme odstopati od refe ­
ren čne hitrosti v  j za ve č kot ± 1 km/h ali 2 odstotka referen čne hitrosti v  j , kar koli je ve čje. 
Tabela A4/5  
Odstopanje hitrosti  
Čas (s)  Odstopanje hitrosti (v km/h)  
5–10  ± 0,2  
10–15  ± 0,4  
15–20  ± 0,6  
20–25  ± 0,8  
25–30  ± 1,0  
≥ 30 ± 1,2  
4.4.2.5 Temperatura ozra čja 
Preskusi morajo biti izvedeni pod enakimi temperaturnimi pogoji, kot je opredeljeno v odstavku 4.1.1.2 te 
podpriloge.  
4.4.3 Izra čun aritmeti čne povpre čne hitrosti in aritmeti čnega povpre čnega navora  
4.4.3.1 Postopek izra čuna 
Aritmeti čna povpre čna hitrost v  jm (v km/h) in aritmeti čni povpre čni navor C  jm (v Nm) vsakega merjenja 
morata biti izra čunana iz naborov podatkov, zbranih v skladu z odstavkom 4.4.2.2 te podpriloge, in sicer z 
uporabo naslednjih ena čb: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v jiSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/455
 
in 
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C js 
pri čemer je:  
v ji dejanska hitrost vozila i-tega nabora podatkov pri to čki referen čne hitrosti j (v km/h);  
k število naborov podatkov v posamezni meritvi;  
C ji dejanski navor i-tega nabora podatkov (v Nm);  
C js izraz za izravnavo za odklon hitrosti (v Nm), podan z naslednjo ena čbo: 
C js ¼ ðm st þ m r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P  k 
i¼1 C ji ne sme biti ve čje od 0,05 in se jo lahko zanemari, če α j ni ve čje od ± 0,005 m/s  2 ; 
m st masa preskusnega vozila na za četku meritve in jo je treba izmeriti tik pred postopkom ogrevanja in 
ni č prej (v kg);  
mr enakovredna vztrajnostna masa vrtljivih delov v skladu z odstavkom 2.5.1 te podpriloge (v kg);  
r j dinami čni polmer pnevmatike, dolo čen pri referen čni hitrosti 80 km/h ali pri najve čji to čki referen čne 
hitrosti vozila, če je ta hitrost nižja od 80 km/h, in izra čunan v skladu z naslednjo ena čbo: 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn 
pri čemer je:  
n vrtilna frekvenca pogonske pnevmatike, s  -1 ; 
α j aritmeti čni povpre čni pospešek, m/s  2 , ki se izra čuna z uporabo naslednje ena čbe: 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P  k 
i¼1 t i v ji Ä P  k 
i¼1 t i P  k 
i¼1 v ji 
k Ü P  k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P  k 
i¼1 t i â 2 
pri čemer je:  
t i čas, pri katerem je bil vzor čen i-ti nabor podatkov (v s).  
4.4.3.2 Natan čnost merjenja  
Meritve je treba opraviti v nasprotnih smereh, dokler niso pridobljeni najmanj trije pari meritev pri vsaki 
referen čni hitrosti v  i , za katere  C j izpolnjuje zahteve glede natan čnosti za ρ j , in sicer v skladu z naslednjo 
ena čbo: 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03SL L 175/456 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
pri čemer je:  
n število parov meritev za C  jm ; 
C j kotalni upor pri hitrosti v  j (v Nm), podan z ena čbo: 
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
pri čemer je:  
C jmi aritmeti čno povpre čje i-ega para meritev pri hitrosti v  j (v Nm), podano z: 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C jmbi Þ 
pri čemer je:  
C jmai in C  jmbi so aritmeti čni povpre čni navori i-te meritve pri hitrosti v  j , dolo čeni v skladu z odstavkom 
4.4.3.1 te podpriloge za smeri a in b (v Nm);  
s standardni odklon (v Nm), izra čunan z uporabo naslednje ena čbe: 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r 
; 
h je koeficient kot funkcija n, kot je podan v tabeli A4/3 v odstavku 4.3.1.4.2 te podpriloge.  
4.4.4 Dolo čitev krivulje kotalnega upora  
Aritmeti čno povpre čje hitrosti vozila in aritmeti čni povpre čni navor pri vsaki to čki referen čne hitrosti je 
treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C jmb Þ 
Naslednjo krivuljo regresije najmanjših kvadratov za aritmeti čno povpre čje kotalnega upora je treba prilago ­
diti vsem parom podatkov (v  jm , C  jm ) pri vseh referen čnih hitrostih, opisanih v odstavku 4.4.2.1. te podpri ­
loge, da je mogo če dolo čiti koeficiente c  0 , c 1 in c  2. 
Koeficiente c  0 , c  1 in c  2 ter čase iztekanja, izmerjene na dinamometru z valji (glej odstavek 8.2.4. te 
podpriloge), je treba vklju čiti v vse ustrezne preskusne pole.  
Če je preskusno vozilo vzor čno vozilo skupine matrik za cestno obremenitev, je treba koeficient c  1 nastaviti 
na ni č, koeficienta c  0 in c  2 pa prera čunati z analizo regresije najmanjših kvadratov.  
4.5 Popravek referen čnih pogojev in merilne opreme  
4.5.1 Korekcijski faktor zra čnega upora  
Korekcijski faktor za zra čni upor K  2 je treba dolo čiti z naslednjo ena čbo: 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100 kPa 
PSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/457
 
pri čemer je:  
T aritmeti čno povpre čje temperature ozra čja v vseh posameznih vožnjah (v kelvinih (K));  
P aritmeti čni povpre čni atmosferski tlak (v kPa);  
4.5.2 Korekcijski faktor kotalnega upora  
Korekcijski faktor K  0 za kotalni upor (v kelvinih  -1 (K -1 )) je mogo če dolo čiti na podlagi empiri čnih podatkov 
in z odobritvijo homologacijskega organa za dolo čeno vozilo in preskus vozila, mogo če pa ga je tudi 
predvideti, kot sledi: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3 Popravek za veter  
4.5.3.1 Popravek za veter z nepremi čno anemometrijo  
4.5.3.1.1 Popravek za veter za absolutno hitrost vetra vzdolž preskusne proge je treba narediti tako, da je razlika, ki se 
z vožnjami v izmeni čnih smereh ne izni či, odšteta od konstantnega izraza f  0 , podanega v odstavku 4.3.1.4.4 
te podpriloge, ali od c  0 , podanega v odstavku 4.4.4 te podpriloge.  
4.5.3.1.2 Popravek za upor vetra w  1 za metodo iztekanja ali w  2 za metodo z uporabo merilnika navora je treba 
izra čunati z ena čbami:  
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f 2 Ü v 2 
w 
ali : w  2 ¼ 3,6  2 Ü c 2 Ü v 2 
w 
pri čemer je:  
w 1 popravek za upor vetra za metodo iztekanja (v N);  
f 2 koeficient aerodinami čnega izraza, dolo čenega v odstavku 4.3.1.4.4 te podpriloge;  
v w spodnje aritmeti čno povpre čje hitrosti vetra v nasprotnih smereh vzdolž preskusne proge, dobljeno 
med preskusom (v m/s);  
w 2 popravek za upor vetra za metodo z uporabo merilnika navora (v Nm);  
c 2 koeficient aerodinami čnega izraza za metodo z uporabo merilnika navora, dolo čenega v odstavku 
4.4.4 te podpriloge.  
4.5.3.2 Popravek za veter s premi čno anemometrijo  
V primeru, da je metoda iztekanja osnovana na premi čni anemometriji, je treba w  1 in w  2 v ena čbah v 
odstavku 4.5.3.1.2 nastaviti na ni č, saj je bil popravek za veter že uporabljen v skladu z odstavkom 4.3.2 te 
podpriloge.SL L 175/458 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.5.4 Korekcijski faktor preskusne mase  
Korekcijski faktor K  1 za preskusno maso preskusnega vozila je treba dolo čiti z uporabo naslednje ena čbe: 
K 1 ¼ f 0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
pri čemer je:  
f 0 konstanti izraz (v N);  
TM preskusna masa preskusnega vozila (v kg);  
m av dejanska preskusna masa preskusnega vozila, dolo čena v skladu z odstavkom 4.3.1.4.4 te podpriloge 
(v kg);  
4.5.5 Popravek krivulje cestne obremenitve  
4.5.5.1 Krivulja, dolo čena v odstavku 4.3.1.4.4 te podpriloge, mora biti popravljena na referen čne pogoje, kot sledi: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w 1 Ä K 1 Þ þ f 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 f 2 v 2 
pri čemer je:  
F* popravljena cestna obremenitev (v N);  
f 0 konstanti izraz (v N);  
f 1 koeficient izraza prve stopnje (v N ·(h/km));  
f 2 koeficient izraza druge stopnje (v N ·(h/km))  2 ; 
K 0 korekcijski faktor za kotalni upor, kot je opredeljen v odstavku 4.5.2 te podpriloge;  
K 1 popravek za preskusno maso, kot je opredeljen v odstavku 4.5.4 te podpriloge;  
K 2 korekcijski faktor za zra čni upor, kot je opredeljen v odstavku 4.5.1 te podpriloge;  
T aritmeti čna povpre čna temperatura zraka okolice v °C;  
v hitrost vozila (v km/h);  
w 1 popravek za upor vetra, kot je opredeljen v odstavku 4.5.3 te podpriloge (v N).  
Rezultat izra čuna ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) je treba uporabiti kot ciljni koeficient cestne 
obremenitve A  t v izra čunu nastavitve obremenitve dinamometra z valji, ki je opisan v odstavku 8.1 te 
podpriloge.  
Rezultat izra čuna (f  1 × (1 + K  0 × (T-20))) je treba uporabiti kot ciljni koeficient cestne obremenitve B  t v 
izra čunu nastavitve obremenitve dinamometra z valji, ki je opisan v odstavku 8.1 te podpriloge.  
Rezultat izra čuna (K  2 × f  2 ) je treba uporabiti kot ciljni koeficient cestne obremenitve C  t v izra čunu nastavitve 
obremenitve dinamometra z valji, ki je opisan v odstavku 8.1 te podpriloge.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/459
 
4.5.5.2 Krivulja, dolo čena v odstavku 4.4.4 te podpriloge, mora biti popravljena na referen čne pogoje, merilna 
oprema pa nameš čena v skladu z naslednjim postopkom.  
4.5.5.2.1 Popravek na referen čne pogoje 
C ä ¼ ððc 0 Ä w 2 Ä K 1 Þ þ c 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 c 2 v 2 
pri čemer je:  
C* popravljeni kotalni upor (v Nm);  
c 0 konstanti izraz, kot je dolo čen v odstavku 4.4.4 te podpriloge (v Nm);  
c 1 koeficient izraza prve stopnje, kot je dolo čen v odstavku 4.4.4 te podpriloge (v Nm (h/km));  
c 2 koeficient izraza druge stopnje, kot je dolo čen v odstavku 4.4.4 te podpriloge (v Nm (h/km))  2 ; 
K 0 korekcijski faktor za kotalni upor, kot je opredeljen v odstavku 4.5.2 te podpriloge;  
K 1 popravek za preskusno maso, kot je opredeljen v odstavku 4.5.4 te podpriloge;  
K 2 korekcijski faktor za zra čni upor, kot je opredeljen v odstavku 4.5.1 te podpriloge;  
v hitrost vozila (v km/h);  
T aritmeti čna povpre čna temperatura ozra čja (v °C);  
w 2 popravek za upor vetra, kot je opredeljeno v odstavku 4.5.3 te podpriloge.  
4.5.5.2.2 Popravek za nameš čene merilnike navora  
Če je kotalni upor dolo čen z metodo z uporabo merilnika navora, je treba kotalni upor popraviti ob 
upoštevanju vpliva merilnikov navora, ki so nameš čeni na zunanji strani vozila, na aerodinami čne lastnosti 
vozila.  
Koeficient kotalnega upora c  2 je treba popraviti v skladu z naslednjo ena čbo: 
c 2corr ¼ K 2 Ü c 2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A f ÞÞ=ðC D 0 Ü A f 0 ÞÞ 
pri čemer je  
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) - (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ zmnožek koeficienta aerodinami čnega upora, pomnožen s čelno površino vozila, kjer so nameš ­ 
čeni merilniki navora, izmerjen v vetrovniku, ki izpolnjuje merila iz odstavka 3.2 te podpriloge (v 
m 2 ); 
C D × A  f je zmnožek koeficienta aerodinami čnega upora, pomnožen s čelno površino vozila, kjer merilniki 
navora niso nameš čeni, izmerjen v vetrovniku, ki izpolnjuje merila iz odstavka 3.2 te podpriloge 
(v m  2 ).SL L 175/460 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.5.5.2.3 Ciljni koeficient kotalnega upora  
Rezultat izra čuna ((c  0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) je treba uporabiti kot ciljni koeficient kotalnega upora 
a t v izra čunu nastavitve obremenitve dinamometra z valji, ki je opisan v odstavku 8.2 te podpriloge.  
Rezultat izra čuna (c  1 × (1 + K  0 × (T-20))) je treba uporabiti kot ciljni koeficient kotalnega upora b  t v 
izra čunu nastavitve obremenitve dinamometra z valji, ki je opisan v odstavku 8.2 te podpriloge.  
Rezultat izra čuna (c  2corr  × r) je treba uporabiti kot ciljni koeficient kotalnega upora c  t v izra čunu nastavitve 
obremenitve dinamometra z valji, ki je opisan v odstavku 8.2 te podpriloge.  
5. Metoda za izra čun cestne obremenitve ali kotalnega upora na podlagi parametrov vozila  
5.1 Izra čun cestne obremenitve in kotalnega upora za vozila na podlagi vzor čnega vozila iz skupine matrik za 
cestno obremenitev  
Če je cestna obremenitev vzor čnega vozila dolo čena v skladu z metodo, ki je opisana v odstavku 4.3 te 
podpriloge, je treba cestno obremenitev posameznega vozila izra čunati v skladu z odstavkom 5.1.1 te 
podpriloge.  
Če je kotalni upor vzor čnega vozila dolo čen v skladu z metodo, opisano v odstavku 4.4 te podpriloge, je 
treba kotalni upor posameznega vozila izra čunati v skladu z odstavkom 5.1.2 te podpriloge.  
5.1.1 Za izra čun cestne obremenitve vozil iz skupine matrik za cestno obremenitev je treba uporabiti parametre 
vozila, ki so opisani v odstavku 4.2.1.4 te podpriloge, in koeficiente cestne obremenitve vzor čnega preskus ­
nega vozila, dolo čene v odstavku 4.3 te podpriloge.  
5.1.1.1 Silo cestne obremenitve za posamezno vozilo je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
F c ¼ f 0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ðf 2 Ü v 2 Þ 
pri čemer je:  
F c izra čunana sila cestne obremenitve kot funkcija hitrosti vozila (v N);  
f 0 stalni koeficient cestne obremenitve (v N), opredeljen z ena čbo: 
f 0 ¼ Maxðð0,05 Ü f 0r þ 0,95 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü f 0r þ 0,8 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
f 0r stalni koeficient cestne obremenitve za vzor čno vozilo iz skupine matrik za cestno obremenitev (v N);  
f 1 koeficient cestne obremenitve prve stopnje, ki ga je treba nastaviti na ni č; 
f 2 koeficient cestne obremenitve druge stopnje (v N ·(h/km)  2 ), opredeljen z ena čbo: 
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f 2r þ 0,95 Ü f 2r Ü A f=A fr Þ; ð0,2 Ü f 2r þ 0,8 Ü f 2r Ü A f=A fr ÞÞ 
f 2r koeficient cestne obremenitve druge stopnje za vzor čno vozilo iz skupine matrik za cestno obreme ­
nitev (N ·(h/km)  2 ); 
v hitrost vozila (v km/h);  
TM dejanska preskusna masa posameznega vozila iz skupine matrik za cestno obremenitev (v kg);SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/461
 
TM  r preskusna masa vzor čnega vozila iz skupine matrik za cestno obremenitev (v kg);  
A f čelna površina posameznega vozila iz skupine matrik za cestno obremenitev (v m  2 ); 
A fr čelna površina vzor čnega vozila iz skupine matrik za cestno obremenitev (v m  2 ); 
RR kotalni upor pnevmatike posameznega vozila iz skupine matrik za cestno obremenitev (v kg/tono);  
RRr kotalni upor pnevmatike vzor čnega vozila iz skupine matrik za cestno obremenitev (v kg/tono).  
5.1.2 Za izra čun kotalnega upora vozil iz skupine matrik za cestno obremenitev je treba uporabiti parametre 
vozila, opisane v odstavku 4.2.1.4 te podpriloge, in koeficiente kotalnega upora za vzor čno preskusno vozilo, 
dolo čene v odstavkih 4.4 te podpriloge.  
5.1.2.1 Kotalni upor za posamezno vozilo je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
C c ¼ c 0 þ c 1 Ü v þ c 2 Ü v 2 
pri čemer je:  
C c izra čunani kotalni upor kot funkcija hitrosti vozila (v Nm);  
c 0 stalni koeficient kotalnega upora (v Nm), opredeljen z ena čbo: 
c 0 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ä 1,02 Ä c 0r=r 0 þ 0,95 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 0r=r 0 þ 0,8 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
c 0r stalni koeficient kotalnega upora za vzor čno vozilo iz skupine matrik za cestno obremenitev (v Nm);  
c 1 vozni upor prve stopnje, ki ga je treba nastaviti na ni č; 
c 2 koeficient kotalnega upora druge stopnje (v Nm ·(h/km)  2 ), opredeljen z ena čbo: 
c 2 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,95 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr Þ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,8 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr ÞÞ 
c 2r koeficient kotalnega upora druge stopnje za vzor čno vozilo iz skupine matrik za cestno obremenitev 
(v N ·(h/km)  2 ); 
v hitrost vozila (v km/h);  
TM dejanska preskusna masa posameznega vozila iz skupine matrik za cestno obremenitev (v kg);  
TMr preskusna masa vzor čnega vozila iz skupine matrik za cestno obremenitev (v kg);  
A f čelna površina posameznega vozila iz skupine matrik za cestno obremenitev (v m  2 ); 
A fr čelna površina vzor čnega vozila matrike iz skupine matrik za cestno obremenitev (v m  2 ); 
RR kotalni upor pnevmatike posameznega vozila iz skupine matrik za cestno obremenitev (v kg/tono);SL L 175/462 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
RRr kotalni upor pnevmatike vzor čnega vozila iz skupine matrik za cestno obremenitev (v kg/tono);  
r’ dinami čni polmer pnevmatike na dinamometru z valji, pridobljen pri 80 km/h (v m);  
1,02 približni koeficient, ki nadomeš ča izgube sistema za prenos mo či. 
5.2 Izra čun privzete cestne obremenitve na podlagi parametrov vozila  
5.2.1 Kot nadomestilo za dolo čitev cestne obremenitve z metodo iztekanja ali merilnika navora se lahko uporabi 
metodo izra čuna privzete cestne obremenitve.  
Za izra čun privzete cestne obremenitve, osnovane na parametrih vozila, se uporabi ve č parametrov, kot so 
preskusna masa, širina in višina vozila. Privzeta cestna obremenitev F  c se izra čuna za to čke referen čne 
hitrosti.  
5.2.2 Privzeta sila cestne obremenitve se izra čuna z uporabo naslednje ena čbe: 
F c ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
pri čemer je:  
F c izra čunana privzeta sila cestne obremenitve kot funkcija hitrosti vozila (v N);  
f 0 stalni koeficient cestne obremenitve (v N), opredeljen z naslednjo ena čbo: 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM;  
f 1 koeficient cestne obremenitve prve stopnje, ki ga je treba nastaviti na ni č; 
f 2 koeficient cestne obremenitve druge stopnje (v N ·(h/km)  2 ), opredeljen z naslednjo ena čbo: 
f 2 ¼ ð2,8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð0,0170 Ü width Ü heightÞ; ð49Þ 
v hitrost vozila (v km/h);  
TM preskusna masa (v kg);  
width širina vozila, opredeljena v to čki 6.2 standarda ISO 612:1978 (v m);  
height višina vozila, opredeljena v to čki 6.3 standarda ISO 612:1978 (v m).  
6. Metoda z uporabo vetrovnika  
Metoda z uporabo vetrovnika je metoda merjenja cestne obremenitve z uporabo kombinacije vetrovnika in 
dinamometra z valji oziroma vetrovnika in dinamometra s ploš čatim jermenom. Preskusne naprave so lahko 
samostojne ali medsebojno povezane naprave.  
6.1 Merilne metode  
6.1.1 Cestno obremenitev je treba dolo čiti z:  
(a) dodajanjem sil cestne obremenitve, izmerjenih v vetrovniku, in tistih, ki so izmerjene z dinamometrom s 
ploš čatim jermenom; ali  
(b) dodajanjem sil cestne obremenitve, izmerjenih v vetrovniku, in tistih, ki so izmerjene z dinamometrom z 
valji.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/463
 
6.1.2 Aerodinami čni upor je treba izmeriti v vetrovniku.  
6.1.3 Kotalni upor in izgube sistema za prenos mo či je treba izmeriti z uporabo dinamometra s ploš čatim 
jermenom oziroma dinamometra z valji, tako da sta sprednja in zadnja os izmerjeni isto časno.  
6.2 Naprave, ki jih odobri homologacijski organ  
Rezultate metode z uporabo vetrovnika je treba primerjati z rezultati, pridobljenimi z metodo iztekanja, da je 
mogo če izkazati ustreznost naprav in jih vklju čiti v vsa ustrezna poro čila o preskusu.  
6.2.1 Homologacijski organ izbere tri vozila. Vozila morajo pokrivati linijo vozil (npr. glede velikosti, teže), ki 
bodo izmerjena z zadevnimi napravami.  
6.2.2 Dva lo čena preskusa iztekanja se izvedeta z vsakim od treh vozil v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge, 
dobljene koeficiente cestne obremenitve f  0 , f 1 in f  2 se dolo či v skladu s tem odstavkom in popravi v skladu z 
odstavkom 4.5.5 te podpriloge. Rezultat preskusa iztekanja preskusnega vozila je aritmeti čno povpre čje 
koeficientov cestne obremenitve njegovih dveh lo čenih preskusov iztekanja. Če sta potrebna ve č kot dva 
preskusa iztekanja, da so izpolnjena merila za odobritev, je treba izra čunati povpre čne vrednosti vseh 
uporabljenih preskusov.  
6.2.3 Meritev z metodo uporabe vetrovnika, kot je to v skladu z odstavki 6.3 do vklju čno 6.7 te podpriloge, je 
treba opraviti na treh enakih vozilih, kot so izbrana v skladu z odstavkom 6.2.1 te podpriloge, in pod 
enakimi pogoji, dolo čiti pa je treba tudi dobljene koeficiente cestne obremenitve f  0 , f 1 in f  2 . 
Če se proizvajalec odlo či, da bo v okviru metode z uporabo vetrovnika uporabil enega ali ve č razpoložljivih 
alternativnih postopkov (tj. v skladu z odstavkom 6.5.2.1 glede predkondicioniranja, odstavkov 6.5.2.2 in 
6.5.2.3 glede postopka in odstavkom 6.5.2.3.3 glede nastavitve dinamometra), je te postopke treba uporabiti 
tudi za odobritev naprav.  
6.2.4 Merila za odobritev  
Naprava ali kombinacija uporabljenih naprav je odobrena, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:  
(a) Razlika v energiji cikla, izražena kot ε k , med metodo z uporabo vetrovnika in metodo iztekanja je znotraj 
obmo čja ± 0,05 za vsako izmed treh vozil k, in sicer v skladu z naslednjo ena čbo: 
ε k ¼ E k;WTM  
E k;coastdown Ä 1 
pri čemer je:  
ε k razlika v energiji cikla v celotnem WLTC razreda 3 za vozilo k med metodo z uporabo 
vetrovnika in metodo iztekanja (v odstotkih);  
E k,WTM  energija cikla v celotnem WLTC razreda 3 za vozilo k, izra čunana s cestno obremenitvijo, 
izpeljano z metodo vetrovnika (WTM) in izra čunano v skladu z odstavkom 5 Podpriloge 7 
(v J);  
E k,coastdown  energija cikla v celotnem WLTC razreda 3 za vozilok, izra čunana s cestno obremenitvijo, 
izpeljano z metodo iztekanja in izra čunano v skladu z odstavkom 5 Podpriloge 7 (v J); inSL L 175/464 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
(b) Aritmeti čno povpre čje x treh razlik mora biti znotraj obmo čja 0,02.  
x ¼ j ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
Napravo je za dolo čitev cestne obremenitve mogo če uporabljati najve č dve leti po pridobljeni odobritvi.  
Vsako kombinacijo dinamometra z valji ali premi čnega jermena in vetrovnika je treba odobriti posebej.  
6.3 Priprava vozila in temperatura  
Kondicioniranje in pripravo vozila je treba opraviti v skladu z odstavkoma 4.2.1 in 4.2.2 te podpriloge, velja 
pa tako za dinamometer s ploš čatim jermenom oziroma dinamometer z valji kot za meritve z metodo z 
uporabo vetrovnika.  
V primeru, da je uporabljen nadomestni postopek ogrevanja, opisan v odstavku 6.5.2.1, je treba prilagoditev 
ciljne preskusne mase, tehtanje vozila in merjenje opraviti brez voznika v vozilu.  
Preskusne celice dinamometra s ploš čatim jermenom oziroma dinamometra z valji morajo imeti nastavljeno 
vrednost temperature, ki znaša 20 °C s toleranco ± 3 °C. Na zahtevo proizvajalca lahko nastavljena vrednost 
temperature znaša 23 °C s toleranco ± 3 °C.  
6.4 Postopek uporabe vetrovnika  
6.4.1 Merila za vetrovnik  
Zasnova vetrovnika, preskusne metode in popravki morajo zagotoviti vrednost (C  D × A  f ), ki je vzor čna 
vrednost za vrednost (C  D × A  f ) na cesti in ima ponovljivost, ki znaša 0,015 m  2 . 
Za vse meritve (C  D × A  f ) morajo merila za vetrovnik, navedena v odstavku 3.2 te podpriloge, izpolnjevati 
naslednje spremembe:  
(a) razmerje blokade trdnega telesa, opisano v odstavku 3.2.4 te podpriloge, mora biti manjše od 25 
odstotkov;  
(b) površina jermena, ki je v stiku s katero koli pnevmatiko, mora dolžino sti čne površine te pnevmatike 
presegati za vsaj 20 odstotkov in mora biti široka vsaj toliko kot sti čna površina;  
(c) standardni odklon celotnega zra čnega tlaka na izpustni šobi, opisan v odstavku 3.2.8 te podpriloge, mora 
biti manjši od 1 odstotka;  
(d) razmerje blokade zadrževalnega sistema, opisano v odstavku 3.2.10 te podpriloge, mora biti manjše od 3 
odstotkov.  
6.4.2 Merjenje v vetrovniku  
Vozilo mora biti v stanju, kot je opisano v odstavku 6.3 te podpriloge.  
Vozilo je treba postaviti vzporedno z vzdolžno sredinsko črto predora, z najve čjim odstopanjem 10 mm.  
Vozilo je treba postaviti pri odklonskem kotu 0° in s toleranco ± 0,1°.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/465
 
Aerodinami čni upor je treba meriti vsaj 60 sekund in pri frekvenci najmanj 5 Hz. Upor je mogo če meriti tudi 
pri frekvenci najmanj 1 Hz in z vsaj 300 nadaljnjimi vzorci. Rezultat je aritmeti čno povpre čje upora.  
V primeru, da ima vozilo premi čne aerodinami čne dele karoserije, veljajo dolo čila iz odstavka 4.2.1.5. Če so 
premi čni deli odvisni od hitrosti, je treba vsak ustrezen položaj izmeriti v vetrovniku, dokazila pa predložiti 
homologacijskemu organu in navesti razmerje med referen čno hitrostjo, položajem premi čnega dela in 
pripadajo či (C  D × A  f ). 
6.5 Uporaba ploš čatega jermena za metodo z uporabo vetrovnika  
6.5.1 Merila za ploš čati jermen  
6.5.1.1 Opis preskusne naprave s ploš čatim jermenom  
Kolesa se morajo na ploš čatih jermenih vrteti tako, da ne vplivajo na kotalne lastnosti koles v primerjavi z 
lastnostmi na cesti. Izmerjene sile v smeri x morajo vsebovati sile trenja v sistemu za prenos mo či. 
6.5.1.2 Sistem za zadrževanje vozila  
Dinamometer mora biti opremljen s centrirno napravo, ki poravnava vozilo znotraj tolerance ± 0,5 stopinj 
vrtenja okoli z-osi. Sistem za zadrževanje mora pri dolo čanju cestne obremenitve vzdrževati središ čni položaj 
pogonskega kolesa med vožnjami v na činu iztekanja, in sicer znotraj naslednjih omejitev:  
6.5.1.2.1 Bo čni položaj (y-os)  
Vozilo mora biti poravnano v y-smeri, bo čnega premikanja pa mora biti čim manj.  
6.5.1.2.2 Položaj spredaj in zadaj (x-os)  
Ne glede na zahteve iz odstavka 6.5.1.2.1 te podpriloge morata biti obe osi koles znotraj ± 10 mm bo čnih 
središ čnih linij jermena.  
6.5.1.2.3 Navpi čna sila  
Sistem za zadrževanje mora biti zasnovan tako, da ni nobene navpi čne sile na pogonska kolesa.  
6.5.1.3 To čnost izmerjenih sil  
Meriti je treba samo reakcijsko silo za obra čanje koles. V rezultat niso vklju čene zunanje sile (npr. sila zraka 
iz hladilnega ventilatorja, zadrževalni elementi vozila, aerodinami čne reakcijske sile na ploš čati jermen, izgube 
dinamometra itd.).  
Silo v smeri x je treba izmeriti s to čnostjo ± 5 N.  
6.5.1.4 Nadzor hitrosti ploš čatega jermena  
Hitrost jermena je treba nadzirati s to čnostjo ± 0,1 km/h.  
6.5.1.5 Površina ploš čatega jermena  
Površina ploš čatega jermena mora biti čista, suha in brez tujkov, ki lahko povzro čijo zdrsavanje pnevmatik.  
6.5.1.6 Hlajenje  
Proti vozilu je treba usmeriti tok zraka s spremenljivo hitrostjo. Nastavljena vrednost linearne hitrosti zraka 
pri izstopu iz puhala mora biti enaka pripadajo či hitrosti dinamometra nad hitrostjo merjenja, ki znaša 
5 km/h. Odklon linearne hitrosti zraka pri izstopu iz puhala mora biti v obmo čju ± 5 ali ± 10 odstotkov 
pripadajo če hitrosti merjenja, kar koli je ve čje.SL L 175/466 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
6.5.2 Merjenje s ploš čatim jermenom  
Postopek merjenja je treba opraviti v skladu z odstavkom 6.5.2.2 ali odstavkom 6.5.2.3 te podpriloge.  
6.5.2.1 Predkondicioniranje  
Vozilo mora biti kondicionirano na dinamometru, kot je opisano v odstavkih 4.2.4.1.1 do vklju čno 4.2.4.1.3 
te podpriloge.  
Nastavitev obremenitve dinamometra F  d, za predkondicioniranje mora biti: 
F d ¼ a d þ b d Ü v þ c d Ü v 2 
pri čemer je:  
a d = 0  
b d = 0;  
c d = ðC D Ü A f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6  2 
Enakovredna vztrajnost dinamometra mora biti enaka preskusni masi.  
Aerodinami čni upor, uporabljen za nastavitev obremenitve, je treba vzeti iz odstavka 6.7.2 te podpriloge in 
ga je mogo če neposredno dolo čiti kot vnos. Sicer je treba uporabiti a  d , b d in c  d iz tega odstavka.  
Na zahtevo proizvajalca, tj. kot alternativo glede na odstavek 4.2.4.1.2 te podpriloge, je ogrevanje mogo če 
opraviti z vožnjo vozila s ploš čatimi jermeni.  
V tem primeru mora hitrost ogrevanja znašati 110 odstotkov najvišje hitrosti uporabljenega WLTC, trajanje 
pa mora presegati 1 200 sekund, dokler ni sprememba izmerjene sile v času 200 sekund manjša od 5 N.  
6.5.2.2 Postopek merjenja z ustaljenimi hitrostmi  
6.5.2.2.1 Preskus je treba opraviti od najve čje do najnižje to čke referen čne hitrosti.  
6.5.2.2.2 Takoj po merjenju pri prejšnji to čki hitrosti mora biti upo časnjevanje od trenutne do naslednje ustrezne 
to čke referen čne hitrosti izvedeno z blagim prehodom s približno 1 m/s  2 . 
6.5.2.2.3 Referen čna hitrost mora biti stabilizirana za vsaj 4 sekunde in za najve č 10 sekund. Merilna oprema mora 
zagotoviti, da je signal merjene sile po tem času stabilen.  
6.5.2.2.4 Silo pri vsaki referen čni hitrosti je treba meriti vsaj 6 sekund, hitrost pa mora medtem biti konstantna. 
Dobljena sila za to to čko referen čne hitrosti F  jDyno  mora biti aritmeti čno povpre čje sile med merjenjem.  
Korake v odstavkih 6.5.2.2.2 do 6.5.2.2.4 te podpriloge je treba ponoviti za vsako referen čno hitrost.  
6.5.2.3 Postopek merjenja z upo časnjevanjem  
6.5.2.3.1 Predkondicioniranje in nastavitev dinamometra je treba opraviti v skladu z odstavkom 6.5.2.1 te podpriloge. 
Pred vsakim iztekanjem je treba vozilo voziti pri najve čji referen čni hitrosti ali, v primeru, da je uporabljen 
alternativni postopek ogrevanja, vsaj 1 minuto pri 110 odstotkih najve čje referen čne hitrosti. Vozilo mora 
nato pospešiti na hitrost, ki je vsaj 10 km/h nad najve čjo referen čno hitrostjo, iztekanje pa je treba nemu ­
doma za četi.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/467
 
6.5.2.3.2 Merjenje je treba opraviti v skladu z odstavki 4.3.1.3.1 do vklju čno 4.3.1.4.4 te podpriloge. Iztekanje v 
nasprotnih smereh ni potrebno, ena čba, uporabljena za izra čun Δt ji iz odstavka 4.3.1.4.2 te podpriloge, pa se 
ne uporabi. Merjenje je treba po dveh upo časnjevanjih ustaviti, če je sila obeh iztekanj pri vsaki to čki 
referen čne hitrosti znotraj ± 10 N; v nasprotnem primeru je treba opraviti vsaj troje iztekanj z uporabo 
meril, ki so dolo čena v odstavku 4.3.1.4.2 te podpriloge.  
6.5.2.3.3 Silo f  jDyno  pri vsaki referen čni hitrosti v  j je treba izra čunati z odpravo simulirane aerodinami čne sile: 
f jDyno ¼ f jDecel Ä c d Ü v 2 
j 
pri čemer je:  
f jDecel  sila, dolo čena v skladu z ena čbo za izra čun F  j iz odstavka 4.3.1.4.4 te podpriloge pri to čki referen čne 
hitrosti j (v N);  
c d nastavljeni koeficient dinamometra, kot je opredeljeno v odstavku 6.5.2.1 te podpriloge (N/(km/h)  2 ). 
Na zahtevo proizvajalca je c  d med iztekanjem in za izra čun f  jDyno  mogo če nastaviti na ni č. 
6.5.2.4 Pogoji merjenja  
Vozilo mora biti v stanju, ki je opisano v odstavku 4.3.1.3.2 te podpriloge.  
Med iztekanjem mora biti menjalnik v nevtralnem položaju. Kolikor je to mogo če, je treba volan čim manj 
premikati, zavor vozila pa ne uporabljati..  
6.5.3 Rezultat merjenja z metodo ploš čatega jermena  
Rezultat merjenja z dinamometrom s ploš čatim jermenom f  jDyno  je treba za nadaljnje izra čune v odstavku 
6.7 te podpriloge navajati kot f  j . 
6.6 Dinamometer z valji, uporabljen za metodo z uporabo vetrovnika  
6.6.1 Merila  
Ob opisih v odstavkih 1 in 2 Podpriloge 5 je treba uporabiti tudi merila, opisana v odstavkih 6.6.1.1 do 
vklju čno 6.6.1.6 te podpriloge.  
6.6.1.1 Opis dinamometra z valji  
Sprednja in zadnja os mora biti opremljeni z enim valjem, katerega premer ni manjši od 1,2 metra. 
Izmerjene sile v smeri x vsebujejo sile trenja v sistemu za prenos mo či. 
6.6.1.2 Sistem za zadrževanje vozila  
Dinamometer mora biti opremljen s centrirno napravo, ki poravnava vozilo. Sistem za zadrževanje mora 
središ čni položaj pogonskega kolesa med vožnjami v na činu iztekanja za dolo čitev cestne obremenitve 
ohranjati znotraj naslednjih priporo čljivih mejnih vrednosti:  
6.6.1.2.1 Položaj vozila  
Vozilo, ki bo preskušano, mora biti postavljeno na valj dinamometra z valji, kot je opredeljeno v odstavku 
7.3.3 te podpriloge.  
6.6.1.2.2 Navpi čna sila  
Sistem za zadrževanje mora izpolnjevati zahteve iz odstavka 6.5.1.2.3 te podpriloge.SL L 175/468 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
6.6.1.3 To čnost izmerjenih sil  
To čnost izmerjenih sil mora biti, kot je opisano v odstavku 6.5.1.3 te podpriloge, kar pa ne velja za silo v 
smeri x, ki mora biti izmerjena s to čnostjo, kot je opisano v odstavku 2.4.1 podpriloge 5.  
6.6.1.4 Nadzor hitrosti dinamometra  
Hitrost valja je treba nadzorovati s to čnostjo ± 0,2 km/h.  
6.6.1.5 Površina valja  
Površina valja mora ustrezati opisu v odstavku 6.5.1.5 te podpriloge.  
6.6.1.6 Hlajenje  
Ventilator za hlajenje mora ustrezati opisu v odstavku 6.5.1.6 te podpriloge.  
6.6.2 Merjenje z dinamometrom  
Merjenje mora biti izvedeno v skladu z opisom v odstavku 6.5.2 te podpriloge.  
6.6.3 Popravek krivulje za valj dinamometra z valji  
Izmerjene sile na dinamometru z valji je treba popraviti na referen čno to čko, ki je enaka tej to čki na cesti 
(ravna površina), rezultat pa navajati kot f  j . 
f j ¼ f jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
pri čemer je:  
c1 trenje zaradi kotalnega upora pnevmatik za f  jDyno  ; 
c2 korekcijski faktor za polmer dinamometra z valji;  
f jDyno  sila, izra čunana v skladu z odstavkom 6.5.2.3.3 za vsako referen čno hitrost j, N;  
R Wheel  polovica premera nazivne zasnove pnevmatike (v m);  
R Dyno  polmer valja na dinamometru z valji (v m).  
Proizvajalec in homologacijski organ se morata strinjati o uporabi faktorjev c1 in c2, ki bosta uporabljena, in 
sicer na podlagi dokazil korelacijskega preskusa, ki jih proizvajalec predloži za razli čne lastnosti pnevmatik, 
ki so namenjene preskušanju na dinamometru z valji.  
Uporabiti je mogo če tudi naslednjo ena čbo ohranitve: 
f j ¼ f jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
6.7 Izra čuni 
6.7.1 Popravek rezultatov za dinamometer s ploš čatim jermenom in dinamometer z valji  
Izmerjene sile, dolo čene v odstavkih 6.5 in 6.6 te podpriloge, je treba popraviti na referen čne pogoje, in sicer 
z uporabo naslednje ena čbe: 
F Dj ¼ ðf j Ä K 1 Þ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 293ÞÞSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/469
 
pri čemer je:  
F Dj popravljeni upor, izmerjen na dinamometru s ploš čatim jermenom ali dinamometru z valji pri 
referen čni hitrosti j (v N);  
f j izmerjena sila pri referen čni hitrosti j, (v N);  
K 0 korekcijski faktor za kotalni upor, kot je opredeljeno v odstavku 4.5.2 te podpriloge (v K  -1 ); 
K 1 popravek za preskusno maso, kot je opredeljen v odstavku 4.5.4 te podpriloge (v N);  
T aritmeti čna povpre čna temperatura v preskusni celici med merjenjem (v K).  
6.7.2 Izra čun aerodinami čne sile  
Aerodinami čni upor je treba izra čunati z uporabo spodnje ena čbe. Če je vozilo opremljeno s premi čnimi 
aerodinami čnimi deli karoserije, ki so odvisni od hitrosti, je treba ustrezne vrednosti (C  D × A  f ) uporabiti za 
zadevne to čke referen čne hitrosti. 
F Aj ¼ ðC D Ü A f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6  2 
pri čemer je:  
F Aj aerodinami čni upor, merjen v vetrovniku pri referen čni hitrosti j, (v N);  
(C D × A  f ) j zmnožek koeficienta upora in čelne površine pri dolo čeni to čki referen čne hitrosti j, kjer je to 
primerno (v m  2 ); 
ρ 0 gostota suhega zraka, opredeljena v odstavku 3.2.10 te podpriloge (v kg/m  3 ); 
v j referen čna hitrost j, km/h.  
6.7.3 Izra čun vrednosti cestne obremenitve  
Skupno cestno obremenitev kot vsoto rezultatov iz odstavkov 6.7.1 in 6.7.2 te podpriloge je treba izra čunati 
z uporabo naslednje ena čbe: 
F ä 
j ¼ F Dj þ F Aj 
za vse uporabljene to čke referen čne hitrosti j (v N);  
Za vse izra čunane F  * 
j je koeficiente f  0 , f 1 in f  2 v ena čbi cestne obremenitve treba izra čunati z uporabo analizo 
regresije najmanjših kvadratov in jih uporabiti kot ciljne koeficiente v skladu z odstavkom 8.1.1 te podpri ­
loge.  
V primeru, da so vozila, preskušena v skladu z metodo vetrovnika, vzor čna vozila skupine matrik za cestno 
obremenitev, je treba koeficient f  1 nastaviti na ni č, koeficienta f  0 in f  2 pa prera čunati z analizo regresije 
najmanjših kvadratov.  
7 Prenos cestne obremenitve na dinamometer z vajli  
7.1 Priprava preskusa za dinamometer z valji  
7.1.1 Laboratorijski pogoji  
7.1.1.1 Valji  
Valji dinamometra z valji morajo biti čisti, suhi in brez tujih snovi, ki lahko povzro čijo zdrsavanje pnevmatik. 
Pri dinamometrih z ve č valji mora dinamometer delovati v enakem priklopljenem oziroma odklopljenem 
stanju kot naknadni preskus tipa 1. Hitrost dinamometra z valji je treba izmeriti z valja, priklopljenega na 
enoto za absorpcijo mo či.SL L 175/470 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
7.1.1.1.1 Zdrsavanje pnevmatik  
Na ali v vozilo je mogo če dodati težo, ki odpravi zdrsavanje pnevmatik. Proizvajalec mora obremenitev 
dinamometra z valji nastaviti z dodatno težo. Dodatna teža mora biti prisotna tako pri nastavitvi obreme ­
nitve kot tudi preskusih emisij in porabe goriva. Uporabo vsake dodatne teže je treba vklju čiti v vsa ustrezna 
poro čila o preskusu.  
7.1.1.2 Temperatura v prostoru  
Temperatura v prostoru laboratorija mora biti nastavljena na 23 °C in med preskusom ne sme odstopati za 
ve č kot ± 5 °C, razen če ni s katerim koli naknadnim preskusom zahtevano druga če. 
7.2 Priprava dinamometra z valji  
7.2.1 Nastavitev vztrajnostne mase  
Enakovredna vztrajnostna masa dinamometra z valji mora biti nastavljena v skladu z odstavkom 2.5.3 te 
podpriloge. Če dinamometer z valji ni zmožen natan čno izpolnjevati nastavitev za vztrajnost, je treba 
uporabiti naslednjo višja nastavitev za vztrajnost z najve čjim pove čanjem za 10 kg.  
7.2.2 Ogrevanje dinamometra z valji  
Dinamometer z valji je treba ogreti v skladu s priporo čili proizvajalca dinamometra oziroma ustrezno tako, 
da so izgube dinamometra stabilizirane.  
7.3 Priprava vozila  
7.3.1 Prilagajanje tlaka v pnevmatikah  
Tlak v pnevmatikah pri temperaturi odstavitve za preskus tipa 1 je treba nastaviti na najve č 50 odstotkov 
nad spodnjo mejno vrednostjo tlaka v pnevmatikah za izbrano pnevmatiko, kot je to dolo čil proizvajalec 
vozila (glej odstavek 4.2.2.3 te podpriloge), in mora biti vklju čen v vsa ustrezna poro čila o preskusu.  
7.3.2 Če dolo čitev nastavitev dinamometra zaradi neponovljivih sil ne ustreza merilom, opisanim v odstavku 8.1.3 
te podpriloge, mora biti vozilo opremljeno s sistemom za na čin iztekanja vozila. Na čin iztekanja mora 
odobriti homologacijski organ, uporaba na čina iztekanja pa mora biti vklju čena v vsa ustrezna poro čila o 
preskusu.  
7.3.2.1 Če je vozilo opremljeno s sistemom, ki omogo ča vožnjo v na činu iztekanja, je treba ta na čin uporabiti tako 
med dolo čanjem cestne obremenitve kot na dinamometru z valji.  
7.3.3 Postavitev vozila na dinamometer  
Preskusno vozilo mora biti postavljeno na dinamometer z valji v smeri naprej in ustrezno zavarovano. V 
primeru, da je uporabljen dinamometer z enim valjem, mora biti sredina sti čne površine pnevmatike na valju 
znotraj ± 25 mm oziroma znotraj ± 2 odstotkov premera valja, gledano z vrha valja, kar koli je manjše.  
7.3.3.1 Če je uporabljena metoda z merilnikom navora, mora biti tlak pnevmatik prilagojen tako, da je dinami čni 
polmer v obmo čju 0,5 odstotka dinami čnega polmera r  j , izra čunanega z uporabo ena čb v odstavku 4.4.3.1 
te podpriloge pri to čki 80 km/h referen čne hitrosti. Dinami čni polmer na dinamometru z valji mora biti 
izra čunan v skladu s postopkom, opisanim v odstavku 4.4.3.1 te podpriloge.  
Če je ta prilagoditev izven obmo čja, opredeljenega v odstavku 7.3.1 te podpriloge, metoda z merilnikom 
navora ne sme biti uporabljena.  
7.3.4 Ogrevanje vozila  
7.3.4.1 Vozilo je treba ogreti z ustreznim WLTC. V primeru, da je bilo vozilo ogreto do 90 odstotkov najve čje 
hitrosti naslednje višje faze med postopkom, opredeljenim v odstavku 4.2.4.1.2 te podpriloge, je ustreznemu 
WLTC treba dodati to višjo fazo.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/471
 
Tabela A4/6  
Ogrevanje vozila  
Razred vozila  Ustrezen WLTC  Uporaba naslednje višje faze  Cikel ogrevanja  
Razred 1  Nizko  1 + Srednje  1 ni na voljo  Nizko  1 + Srednje  1 
Razred 2  Nizko  2 + Srednje  2 + Visoko  2 + 
Zelo visoko  2 ni na voljo  
Nizko  2 + Srednje  2 + Visoko  2 
+ Zelo visoko  2 Nizko  2 + Srednje  2 + Visoko  2 Da (Zelo visoko  2 ) 
Ne Nizko  2 + Srednje  2 + Visoko  2 
Razred 3  Nizko  3 + Srednje  3 + Visoko  3 + 
Zelo visoko  3 Nizko  3 + Srednje  3 + 
Visoko  3 + Zelo visoko  3 Nizko  3 + Srednje  3 + Visoko  3 
+ Zelo visoko  3 Nizko  3 + Srednje  3 + Visoko  3 Da (Zelo visoko  3 ) 
Ne Nizko  3 + Srednje  3 + Visoko  3 
7.3.4.2 Če je vozilo že ogreto, ga je treba voziti v fazi WLTC, uporabljeni v odstavku 7.3.4.1 te podpriloge, in sicer 
pri najve čji hitrosti.  
7.3.4.3 Alternativni postopek ogrevanja  
7.3.4.3.1 Na zahtevo proizvajalca vozila in z odobritvijo homologacijskega organa je lahko uporabljen alternativni 
postopek ogrevanja. Odobreni alternativni postopek ogrevanja je lahko uporabljen za vozila iz iste skupine 
cestnih obremenitev in mora izpolnjevati zahteve, navedene v odstavkih 7.3.4.3.2 do vklju čno 7.3.4.3.5 te 
podpriloge.  
7.3.4.3.2 Izbrano mora biti vsaj eno vozilo, ki je vzor čno vozilo iz skupine cestnih obremenitev.  
7.3.4.3.3 Potreba po energiji cikla, izra čunana v skladu z odstavkom 5 Podpriloge 7 s popravljenimi koeficienti cestne 
obremenitve f  0a , f 1a in f  2a , mora za alternativni postopek ogrevanja biti enaka ali ve čja od potrebe po energiji 
cikla, ki je izra čunana s koeficienti ciljne cestne obremenitve f  0 , f 1 in f  2 za vsako zadevno fazo.  
Popravljene koeficiente cestne obremenitve f  0a , f 1a in f  2a je treba izra čunati v skladu z naslednjimi ena čbami:  
f 0a ¼ f 0 þ A d_alt Ä A d_WLTC  
f 1a ¼ f 1 þ B d_alt Ä B d_WLTC  
f 2a ¼ f 2 þ C d_alt Ä C d_WLTC  
pri čemer so:  
A d_alt , B  d_alt in C  d_alt koeficienti nastavitve dinamometra z valji po alternativnem postopku ogre ­
vanja;  
A d_WLTC  , B  d_WLTC  in C  d_WLTC  koeficienti nastavitve dinamometra z valji po postopku ogrevanja WLTC, ki 
je opisan v odstavku 7.3.4.1 te podpriloge, in veljavna nastavitev dinamo ­
metra z valji v skladu z odstavkom 8. te Podpriloge.  
7.3.4.3.4 Popravljene koeficiente cestne obremenitve f  0a , f 1a in f  2a je treba uporabiti samo za namen, kot je opisan v 
odstavku 7.3.4.3.3 te podpriloge. Za druge namene je treba kot ciljne koeficiente cestne obremenitve 
uporabljati ciljne koeficiente cestne obremenitve f  0 , f 1 in f  2 . 
7.3.4.3.5 Podrobnosti o postopku in njegovi ustreznosti morajo biti predloženi homologacijskemu organu.SL L 175/472 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
8. Nastavitev obremenitve dinamometra z valji  
8.1 Nastavitev obremenitve dinamometra z valji z uporabo metode iztekanja  
To metodo je treba uporabiti, kadar so koeficienti cestne obremenitve f  0 , f 1 in f  2 že bili dolo čeni. 
V primeru skupine matrik za cestno obremenitev je to metodo treba uporabiti, ko je cestna obremenitev za 
vzor čno vozilo dolo čena z uporabo metode iztekanja, ki je opisana v odstavku 4.3 te podpriloge. Ciljne 
vrednosti cestne obremenitve so vrednosti, izra čunane z uporabo metode, opisane v odstavku 5.1 te podpri ­
loge.  
8.1.1 Nastavitev za četne obremenitve  
Za dinamometer z valji z nadzorom koeficienta je treba enoto za absorpcijo mo či dinamometra z valji 
prilagoditi z uporabo poljubnih za četnih koeficientov A  d , B  d in C  d ter naslednje ena čbe: 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
pri čemer je:  
F d nastavitev obremenitve dinamometra z valji (v N);  
v hitrost valja na dinamometru (v km/h);  
V nadaljevanju so navedeni priporo čeni koeficienti za nastavitev za četne obremenitve:  
(a) A  d = 0, 5 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
za dinamometer z valji z eno osjo ali  
A d = 0, 1 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
za dinamometer z valji z dvema osema, kjer so A  t , B  t in C  t koeficienti ciljne cestne obremenitve;  
(b) empiri čne vrednosti, kot so tiste, ki se uporabljajo za nastavitev vozila podobnega tipa.  
Za dinamometer z valji z ve čkotnim nadzorom je treba na enoti za absorpcijo mo či dinamometra z vajli 
nastaviti ustrezne vrednosti obremenitve pri vsaki referen čni hitrosti.  
8.1.2 Iztekanje  
Preskus iztekanja na dinamometru z valji je treba opraviti s postopkom, podanim v odstavku 8.1.3.4.1 ali v 
odstavku 8.1.3.4.2 te podpriloge, preskus pa za četi najve č 120 sekund po zaklju čku postopka ogrevanja. 
Zaporedne vožnje v na činu iztekanja je treba za četi takoj. Na zahtevo proizvajalca vozila in z odobritvijo 
homologacijskega organa je mogo če čas med postopkom ogrevanja in iztekanji z uporabo ponovitvene 
metode podaljšati, kar zagotavlja ustrezno nastavitev vozila za iztekanje. Proizvajalec mora homologacij ­
skemu organu predložiti dokazilo, da potrebuje dodaten čas, in dokazilo, da to ne vpliva na parametre cestne 
obremenitve dinamometra z valji (npr. hladilna teko čina in/ali temperatura olja, sila na dinamometru).  
8.1.3 Preverjanje  
8.1.3.1 Ciljno vrednost cestne obremenitve je treba izra čunati z uporabo ciljnega koeficienta cestne obremenitve, A  t , 
B t in C  t , za vsako referen čno hitrost, v  j : 
F tj ¼ A t þ B t v j þ C t v 2 
jSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/473
 
pri čemer so:  
A t , B  t in C  t parametri ciljne cestne obremenitve f  0 , f 1 in f  2 ; 
F tj ciljna cestna obremenitev pri referen čni hitrosti v  j (v N);  
v j j-ta referen čna hitrost (v km/h).  
8.1.3.2 Izmerjeno cestno obremenitev je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
pri čemer je:  
F mj izmerjena cestna obremenitev pri referen čni hitrosti v  j , (v N);  
TM preskusna masa vozila, kg;  
m r enakovredna vztrajnostna masa vrtljivih delov v skladu z odstavkom 2.5.1 te podpriloge (v kg);  
Δt j čas iztekanja, ki ustreza hitrosti v  j (s). 
8.1.3.3 Simulirano cestno obremenitev na dinamometru z valji je treba izra čunati v skladu z metodo, ki je oprede ­
ljena v odstavku 4.3.1.4 te podpriloge, z izjemo merjenja v nasprotnih smereh, in z ustreznimi popravki v 
skladu z odstavkom 4.5 te podpriloge, rezultat česar je krivulja simulirane cestne obremenitve: 
F s ¼ A s þ B s Ü v þ C s Ü v 2 
Simulirano cestno obremenitev za vsako referen čno hitrost v  j je treba dolo čiti z uporabo naslednje ena čbe ter 
z uporabo izra čunanih A, B in C: 
F sj ¼ A s þ B s Ü v j þ C s Ü v 2 
j 
8.1.3.4. Za nastavitev obremenitve dinamometra je mogo če uporabiti dve razli čni metodi. Če je pospeševanje vozila 
izvedeno z dinamometrom, je treba uporabiti metode, opisane v odstavku 8.1.3.4.1 te podpriloge. Če je 
pospeševanje vozila izvedeno z njegovo lastno mo čjo, je treba uporabiti metode, opisane v odstavkih 
8.1.3.4.1 do 8.1.3.4.2 te podpriloge. Najmanjši pospešek, pomnožen s hitrostjo, je 6 m  2 /sec  3 . Vozila, ki 
niso zmožna dose či 6 m  2 /s 3 , je treba voziti s polnim pospeškom.  
8.1.3.4.1 Metoda vnaprej dolo čene vožnje  
8.1.3.4.1.1 Programska oprema dinamometra mora vsega skupaj opraviti štiri iztekanja: Od prvega iztekanja je treba 
izra čunati koeficiente nastavitve dinamometra za drugo vožnjo, kot je dolo čeno v odstavku 8.1.4 te podpri ­
loge. Po prvem iztekanju programska oprema opravi še tri dodatna iztekanja z bodisi stalnimi koeficienti 
nastavitve dinamometra, ki so bili dolo čeni po prvem iztekanju, bodisi s prilagojenimi koeficienti nastavitve 
dinamometra, kot je to v skladu z odstavkom 8.1.4 te podpriloge.SL L 175/474 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
8.1.3.4.1.2 Kon čne koeficiente nastavitve dinamometra A, B in C je treba izra čunati z uporabo naslednjih ena čb: 
A ¼ A t Ä P  4 
n¼2 ðA s n Ä A d n Þ 
3 
B ¼ B t Ä P  4 
n¼2 ðB s n Ä B d n Þ 
3 
C ¼ C t Ä P  4 
n¼2 ðC s n Ä C d n Þ 
3 
pri čemer so:  
A t , B  t in C  t parametri ciljne cestne obremenitve f  0 , f 1 in f  2 ; 
A sn , B  sn in C  sn koeficienti simulirane cestne obremenitve za n  -to vožnjo;  
A dn , B  dn in C  dn koeficienti nastavitve dinamometra za n  -to vožnjo;  
n indeksno število iztekanj, vklju čno s prvo stabilizacijsko vožnjo.  
8.1.3.4.2 Ponovitvena metoda  
Izra čunane sile v dolo čenih obmo čjih hitrosti morajo biti bodisi znotraj tolerance ± 10 N po regresiji 
najmanjših kvadratov sil za dve zaporedni vožnji v na činu iztekanja bodisi je treba opraviti dodatna iztekanja 
po prilagoditvi nastavitve obremenitve dinamometra z valji v skladu z odstavkom 8.1.4 te podpriloge, dokler 
toleranca ni izpolnjena.  
8.1.4 Prilagoditev  
Nastavitev obremenitve dinamometra z valji je treba prilagoditi v skladu z naslednjimi ena čbami: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F j ¼ F dj Ä F sj þ F tj 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ðA s þ B s v j þ C s v 2 
j Þ þ ðA t þ B t v j þ C t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A t Ä A s Þ þ ðB d þ B t Ä B s Þv j þ ðC d þ C t Ä C s Þv 2 
j 
Zato: 
A ä 
d ¼ A d þ A t Ä A s 
B ä 
d ¼ B d þ B t Ä B s 
C ä 
d ¼ C d þ C t Ä C s 
pri čemer je:  
F dj za četna nastavitev obremenitve dinamometra z valji (v N);  
F * 
dj prilagojena nastavitev obremenitve dinamometra z valji (v N);  
F j prilagoditev cestne obremenitve, ki je enaka (F  sj - F  tj ) (v N);  
F sj simulirana cestna obremenitev pri referen čni hitrosti v  j (v N);  
F tj ciljna cestna obremenitev pri referen čni hitrosti v  j (v N);  
A * 
d , B  * 
d in C  * 
d nova nastavitvena koeficienta dinamometra z valji.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/475
 
8.2 Nastavitev obremenitve dinamometra z valji z uporabo metode merilnika navora  
Ta metoda se uporablja, ko je kotalni upor dolo čen z uporabo metode merilnika navora, ki je opisana v 
odstavku 4.4 te podpriloge.  
V primeru skupine matrik za cestno obremenitev je to metodo treba uporabiti, ko je kotalni upor za vzor čno 
vozilo dolo čen z uporabo metode merilnika navora, ki je opredeljena v odstavku 4.4 te podpriloge. Vrednosti 
ciljne cestne obremenitve so vrednosti, izra čunane z uporabo metode, ki je opredeljena v odstavku 5.1 te 
podpriloge.  
8.2.1 Nastavitev za četne obremenitve  
Za dinamometer z valji z nadzorom koeficienta je treba enoto za absorpcijo mo či dinamometra prilagoditi z 
uporabo poljubnimi za četnimi koeficienti A  d , B  d in C  d ter naslednje ena čbe: 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
pri čemer je:  
F d nastavitev obremenitve dinamometra z valji (v N);  
v hitrost valja na dinamometru (v km/h);  
Za nastavitev za četne obremenitve je priporo čeno uporabiti naslednje koeficiente:  
(a) A  d ¼ 0,5 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
za dinamometer z valji z eno osjo ali  
A d ¼ 0,1 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
za dinamometer z valji z dvema osema, kjer je:  
a t , b t in c  t ciljna koeficienta kotalnega upora; in  
r′ dinami čni polmer pnevmatike na dinamometru z vajli, pridobljen pri 80 km/h (v m); ali  
(b) empiri čne vrednosti, kot so tiste, ki se uporabljajo za nastavitev vozila podobnega tipa.  
Za dinamometer z valji z ve čkotnim nadzorom je treba za enoto za absorpcijo mo či dinamometra z valji 
nastaviti ustrezne vrednosti obremenitve pri vsaki referen čni hitrosti.  
8.2.2 Merjenje navora koles  
Preskus merjenja navora na dinamometru z valji je treba opraviti v skladu s postopkom, opisanim v odstavku 
4.4.2 te podpriloge. Merilniki navora morajo biti enaki merilnikom, ki so bili uporabljeni pred cestnim 
preskusom.  
8.2.3 Preverjanje  
8.2.3.1 Krivuljo ciljnega kotalnega upora (navora) je treba dolo čiti z uporabo ena čbe v odstavku 4.5.5.2.1 te 
podpriloge in je lahko zapisana na naslednji na čin: 
C ä 
t ¼ a t þ b t Ü v j þ c t Ü v 2 
jSL L 175/476 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
8.2.3.2 Krivuljo simuliranega kotalnega upora (navora) na dinamometru z valji je treba izra čunati v skladu z opisano 
metodo, navedeno natan čnostjo meritve v odstavku 4.4.3 te podpriloge in v skladu z dolo čeno krivuljo 
kotalnega upora (navora), kot je opisano v odstavku 4.4.4 te podpriloge, uporabiti pa je treba tudi upora ­
bljene popravke v skladu z odstavkom 4.5 te podpriloge, in sicer vse z izjemo merjenja v nasprotnih smereh, 
rezultat česar je krivulja simuliranega kotalnega upora: 
C ä 
s ¼ C 0s þ C 1s Ü v j þ C 2s Ü v 2 
j 
Simulirani kotalni upor (navor) mora biti znotraj tolerance ± 10 N×r’ glede na ciljni kotalni upor pri vsaki 
referen čni to čki hitrosti, kjer je r’ dinami čni polmer pnevmatike v metrih, pridobljen na dinamometru z valji 
pri 80 km/h.  
Če toleranca pri kateri koli referen čni hitrosti ne ustreza merilu za metodo, opisano v tem odstavku, je treba 
za prilagoditev nastavitve obremenitve dinamometra z valji uporabiti postopek, opredeljen v odstavku 8.2.3.3 
te podpriloge.  
8.2.3.3 Prilagoditev  
Nastavitev obremenitve dinamometra z valji je treba prilagoditi z uporabo slede če ena čbe: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F ej 
r′ ¼ F dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ða s þ b s v j þ c s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b t v j þ c t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b t Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j 
zato: 
A ä 
d ¼ A d þ a t Ä a s 
r′ 
B ä 
d ¼ B d þ b t Ä b s 
r′ 
C ä 
d ¼ C d þ c t Ä c s 
r′ 
pri čemer so:  
F * 
dj nova nastavitev obremenitve dinamometra z valji (v N);(F  sj - F  tj ), (v Nm);  
F ej prilagoditev cestne obremenitve, enaka (F  sj -F tj ), (v Nm);  
F sj simulirana cestna obremenitev pri referen čni hitrosti v  j (v Nm);  
F tj ciljna cestna obremenitev pri referen čni hitrosti v  j (v Nm);  
A * 
d , B  * 
d in C  * 
d novi koeficienti nastavitve dinamometra z valji;  
r’ dinami čni polmer pnevmatike na dinamometru z vajli, pridobljen pri 80 km/h (v m).  
Odstavka 8.2.2 in 8.2.3 te podpriloge je treba ponoviti.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/477
 
8.2.3.4 Maso gnanih osi, specifikacije pnevmatik in nastavitev obremenitve dinamometra z valji je treba vklju čiti v 
vsa ustrezna poro čila o preskusih, kadar je zahteva iz odstavka 8.2.3.2 te podpriloge izpolnjena.  
8.2.4 Pretvorba koeficientov kotalnega upora v koeficiente cestne obremenitve f  0 , f 1 , f 2 
8.2.4.1 Če vozilo ne izteka na ponovljiv na čin in na čin iztekanja v skladu z odstavkom 4.2.1.8.5 te podpriloge ni 
izvedljiv, je treba koeficiente f  0 , f 1 in f  2 v ena čbi cestne obremenitve izra čunati z uporabo ena čb v odstavku 
8.2.4.1.1 te podpriloge.V vseh ostalih primerih je treba izvesti postopek, opisan v odstavkih 8.2.4.2 do 
vklju čno 8.2.4.4 te podpriloge.  
8.2.4.1.1  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02 
pri čemer so:  
c 0 , c 1 , c 2 koeficienti kotalnega upora, dolo čeni v odstavku 4.4.4 te podpriloge (v Nm, Nm/(km/h), 
Nm/(km/h)  2 ); 
r dinami čni polmer pnevmatike vozila, s katerim je bil dolo čen kotalni upor (v m).  
1,02 približni koeficient, ki nadomeš ča izgube sistema za prenos mo či. 
8.2.4.1.2 Dolo čene vrednosti f  0 , f 1 , f 2 se ne uporabljajo za nastavitev dinamometra z valji ali kakršnega koli presku ­ 
šanja emisij ali dosega.Uporabiti jih je treba samo v naslednjih primerih:  
(a) dolo čitev zmanjševanja, odstavek 8 Podpriloge 1;  
(b) dolo čitev to čk prestavljanja, Podpriloga 2;  
(c) interpolacija porabe CO  2 in goriva, odstavek 3.2.3 Podpriloge 7.  
(d) izra čun rezultatov elektri čnih vozil, odstavek 4 v Podprilogi 8.  
8.2.4.2 Ko je dinamometer z valji nastavljen znotraj navedenih toleranc, je treba izvesti postopek iztekanja vozila na 
dinamometru z valji, kot je dolo čeno v odstavku 4.3.1.3 te podpriloge. Čase iztekanja je treba vklju čiti v vse 
ustrezne preskusne pole.  
8.2.4.3 Cestno obremenitev F  j pri referen čni hitrosti v  j (v N) je treba dolo čiti z uporabo naslednje ena čbe: 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü Δv 
Δt jSL L 175/478 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
pri čemer je:  
F j cestna obremenitev pri referen čni hitrosti v  j , N; 
TM preskusna masa vozila (v kg);  
m r enakovredna vztrajnostna masa vrtljivih delov v skladu z odstavkom 2.5.1 te podpriloge (v kg);  
Δv = 10 km/h  
Δt j čas iztekanja, ki ustreza hitrosti v  j (s). 
8.2.4.4 Koeficiente f  0 , f 1 in f  2 v ena čbi cestne obremenitve je treba izra čunati z analizo regresije najmanjših 
kvadratov v obmo čju referen čne hitrosti.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/479
 
Podpriloga 5  
Preskusna oprema in umerjanje  
1. Specifikacije in nastavitve preskusne naprave  
1.1 Specifikacije hladilnega ventilatorja  
1.1.1 Proti vozilu je treba usmeriti tok zraka s spremenljivo hitrostjo. Nastavitev linearne hitrosti zraka pri 
izstopu iz puhala mora biti enaka hitrosti pripadajo čega valja nad hitrostmi valja, ki znaša 5 km/h. 
Odklon linearne hitrosti zraka pri izstopu iz puhala mora biti v obmo čju ± 5 ali ± 10 odstotkov 
pripadajo če hitrosti valjev, kar koli je ve čje. 
1.1.2 Zgoraj navedeno hitrost zraka je treba dolo čiti kot povpre čno vrednost števila merilnih to čk, ki:  
(a) so pri ventilatorjih s pravokotno izstopnimi odprtinami v središ ču vsakega pravokotnika, s čimer 
razdelijo izstopno odprtino ventilatorja na 9 obmo čij (s čimer so vodoravne in navpi čne strani 
odprtine ventilatorja razdeljene na 3 enake dele). Sredinsko obmo čje se ne meri (kot je prikazano 
na sliki A5/1);  
Slika A5/1  
Ventilator s pravokotno izstopno odprtino
  
(b) Pri ventilatorjih z okroglo izstopno odprtino ventilatorja je odprtino treba z navpi čnimi in vodo ­
ravnimi črtami ter črtami pod kotom 45° razdeliti na 8 enakih obmo čij. Merilne to čke morajo ležati 
na radialni središ čnici vsakega obmo čja (22,5°) pri dveh tretjinah polmera izstopne odprtine (kot je 
prikazano na sliki A5/2).  
Slika A5/2  
Ventilatorji z okroglo izstopno odprtino
  
Te meritve je treba opraviti tako, da pred ventilatorjem ni nobenega vozila ali druge ovire. Naprava za 
merjenje linearne hitrosti zraka mora biti nameš čena med 0 in 20 cm od izstopne odprtine.  
1.1.3 Izstopna odprtina ventilatorja ima naslednje zna čilnosti:  
(a) Obmo čje velikosti vsaj 0,3 m  2 ; in 
(b) Širina/premer velikosti vsaj 0,8 metra.SL L 175/480 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
1.1.4 Položaj ventilatorja mora biti naslednji:  
(a) višina od spodnjega roba od tal: približno 20 centimetrov;  
(b) oddaljenost od sprednjega dela vozila: približno 30 centimetrov.  
1.1.5 Na zahtevo proizvajalca je mogo če spremeniti višino in bo čni položaj hladilnega ventilatorja, če homo ­
logacijski organ meni, da je to primerno.  
1.1.6 V primerih, opisanih v odstavku 1.1.5 te podpriloge, je treba položaj ventilatorja (višina in oddaljenost) 
vklju čiti v vsa ustrezna poro čila o preskusih in uporabiti v vsakem naknadnem preskušanju.  
2. Dinamometer z valji  
2.1 Splošne zahteve  
2.1.1 Dinamometer mora biti zmožen opraviti simulacijo cestne obremenitve s tremi koeficienti cestne obre ­
menitve, ki jih je za dolo čitev oblike krivulje obremenitve mogo če prilagoditi.  
2.1.2 Dinamometer ima lahko en ali dva valja. V primeru, da so uporabljeni dvovaljni dinamometri, morajo 
biti valji trajno povezani ali pa je treba na sprednjem valju, neposredno ali posredno, poganjati vsakršno 
vztrajnostno maso in napravo za absorbiranje mo či. 
2.2 Posebne zahteve  
Naslednje posebne zahteve se nanašajo na proizvajal čeve specifikacije dinamometra.  
2.2.1 Opletanje valja mora biti manjše kot 0,25 mm na vseh izmerjenih lokacijah.  
2.2.2 Premer valja mora biti znotraj ± 1,0 mm dolo čene nazivne vrednosti na vseh merilnih mestih.  
2.2.3 Dinamometer mora imeti sistem merjenja časa, ki se uporablja pri dolo čanju stopnje pospeška in za 
merjenje časov iztekanja vozila/dinamometra. Sistem za merjenje časa mora imeti to čnost vsaj ± 0,001 
odstotka. To je treba preveriti ob prvotni namestitvi.  
2.2.4 Dinamometer mora imeti sistem za merjenje hitrosti, ki ima to čnost vsaj ± 0,080 km/h. To je treba 
preveriti ob prvotni namestitvi.  
2.2.5 Odzivni čas dinamometra (90-odstotni odziv na postopno spreminjanje vle čne sile) mora biti manjši od 
100 ms, trenutni pospeški pa morajo znašati vsaj 3 m/s  2 . To je treba preveriti ob prvotni namestitvi in 
po ve čjem vzdrževanju.  
2.2.6 Izhodiš čno vztrajnost dinamometra mora navesti proizvajalec dinamometra in biti mora potrjena v 
obmo čju ± 0,5 odstotka za vsako izmerjeno izhodiš čno vztrajnosti ter ± 0,2 odstotka glede na katero 
koli aritmeti čno povpre čno vrednost z dinami čno izpeljavo, pridobljeno s preskusi pri konstantnem 
pospešku, upo časnjevanju in sili.  
2.2.7 Hitrost valja je treba izmeriti pri frekvenci najmanj 1 Hz.  
2.3 Dodatne posebne zahteve za dinamometer z valji za vozila, ki bodo preskušana v na činu štirikolesnega 
pogona (4WD)  
2.3.1 Sistem za krmiljenje na čina 4WD mora biti zasnovan tako, da so med preskušanjem vozila, ki se vozi na 
WLTC, izpolnjene naslednje zahteve.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/481
 
2.3.1.1 Simulacijo cestne obremenitve je treba uporabljati tako, da je v na činu 4WD poustvarjeno enako 
razmerje sil, kot bi bilo prisotno med vožnjo vozila na gladki, suhi in ravni površini cestiš ča. 
2.3.1.2 Po prvotni namestitvi in po ve čjem vzdrževanju morajo biti izpolnjene zahteve odstavka 2.3.1.2.1 te 
podpriloge in bodisi odstavka 2.3.1.2.2 bodisi odstavka 2.3.1.2.3 te podpriloge. Razliko v hitrosti med 
sprednjimi in zadnjimi valji je treba oceniti tako, da je za podatke o hitrosti valja pri najmanjši frekvenci 
20 Hz uporabljen filter za povpre čje premikanja v 1 sekundi.  
2.3.1.2.1 Razlika v razdalji za sprednje in zadnje valje mora biti manjša od 0,2 odstotka razdalje, prevožene z 
WLTC. Absolutno število mora biti vklju čeno v izra čun skupne razlike v razdalji z WLTC.  
2.3.1.2.2 Razlika v razdalji za sprednje in zadnje valje mora biti manjša od 0,1 metra v časovnem obdobju 
200 ms.  
2.3.1.2.3 Razlika v hitrosti vseh valjev mora biti znotraj +/–0,16 km/h.  
2.4 Umerjanje dinamometra z valji  
2.4.1 Sistem za merjenje sile  
To čnost in linearnost pretvornika sile mora biti najmanj ± 10 N za vsa izmerjena pove čanja. To je treba 
preveriti ob prvotni namestitvi, po ve čjem vzdrževanju in v času 370 dni pred preskušanjem.  
2.4.2 Umerjanje nepotrebnih izgub dinamometra  
Nepotrebne izgube dinamometra je treba izmeriti in posodobiti, če se izmerjene vrednosti od krivulje 
trenutnih izgub razlikujejo za ve č kot 9,0 N. To je treba preveriti ob za četni namestitvi, po ve čjem 
vzdrževanju in v času 35 dni pred preskušanjem.  
2.4.3 Preverjanje simulacije cestne obremenitve brez vozila  
Delovanje dinamometra je treba preveriti z izvajanjem preskusa iztekanja brez obremenitve po prvotni 
namestitvi, po ve čjem vzdrževanju in v času 7 dni pred preskušanjem. Aritmeti čno povpre čje napake sile 
iztekanja mora biti manjše od 10 N ali 2 odstotkov, kar koli je ve čje, pri vsaki to čki referen čne hitrosti.  
3. Sistem red čenja izpušnih plinov  
3.1 Specifikacija sistema  
3.1.1 Pregled  
3.1.1.1 Uporabiti je treba sistem red čenja izpušnih plinov s celotnim tokom. Celoten izpuh vozila je treba z 
vzor čevalnikom s konstantno prostornino nenehno red čiti z zrakom iz okolice pod nadzorovanimi 
pogoji. Uporabiti je mogo če venturijevo cev s kriti čnim pretokom (CFV) ali ve č venturijevih cevi s 
kriti čnim pretokom, razporejenih vzporedno, volumetri čno črpalko (PDP), venturijevo cev s podzvo čnim 
pretokom (SSV) ali ultrazvo čni merilnih pretoka (UFM). Izmeriti je treba skupno prostornino mešanice 
izpuha in zraka za red čenje in za analizo zbrati stalno sorazmeren vzorec prostornine. Koli čine spojin 
izpušnih plinov je treba dolo čiti iz koncentracij vzorcev, popravljenih za njune vsebnosti zraka za 
red čenje in skupnim pretokom v času preskusa.  
3.1.1.2 Sistem za red čenje izpušnih plinov morajo sestavljati povezovalna cev, mešalna naprava in tunel za 
red čenje, klimatska naprava za red čenje, sesalna naprava in naprava za merjenje pretoka. Sonde za 
vzor čenje je treba namestiti v tunel za red čenje, kot je opredeljeno v odstavkih 4.1, 4.2 in 4.3 te 
podpriloge.  
3.1.1.3 Mešalna naprava iz odstavka 3.1.1.2 te podpriloge mora biti posoda, kot je prikazano na sliki A5/3, v 
kateri se izpušni plini vozila in zrak za red čenje mešajo, tako da na mestu vzor čenja nastane homogena 
zmes.SL L 175/482 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2 Splošne zahteve  
3.2.1 Izpušne pline vozila je treba razred čiti z zadostno koli čino zraka, da se prepre či kondenzacija vode v 
sistemu za vzor čenje in merjenje, in sicer pri vseh pogojih, ki se lahko pojavijo med preskusom.  
3.2.2 Mešanica zraka in izpušnih plinov mora biti homogena na to čki, kjer se nahajajo sonde za vzor čenje 
(odstavek 3.3.3 te podpriloge). Sonde za vzor čenje iz razred čenih izpušnih plinov izvle čejo reprezenta ­
tivne vzorce.  
3.2.3 Sistem mora omogo čati merjenje skupne prostornine razred čenih izpušnih plinov.  
3.2.4 Sistem za vzor čenje mora biti neprepusten za pline. Zasnova sistema za vzor čenje spremenljivega 
red čenja in materiali, ki so uporabljeni v njegovi konstrukciji, morajo biti takšni, da ne vplivajo na 
koncentracijo nobene spojine v razred čenih izpušnih plinih. Če kateri koli del sistema (izmenjevalnik 
toplote, ciklonski izlo čevalnik, sesalna naprava itd.) spremeni koncentracijo katerih koli spojin izpušnih 
plinov in sistemati čne napake ni mogo če odpraviti, je vzor čenje za to spojino treba opraviti pred tem 
delom.  
3.2.5 Vsi deli sistema za red čenje, ki so v stiku z nerazred čenimi ali razred čenimi izpušnimi plini, morajo biti 
zasnovani tako, da je odlaganje in spreminjanje lastnosti trdnih delcev oziroma delcev čim manjše. Vsi 
deli morajo biti iz elektri čno prevodnega materiala, ki ne reagira s sestavinami izpušnih plinov, in 
elektri čno ozemljeni, da ne pride do elektrostati čnega u činka.  
3.2.6 Če ima izpušni sistem preskusnega vozila izpušno cev, sestavljeno iz ve č cevi, morajo biti povezovalne 
cevi čim bližje vozilu, ne da bi pri tem neugodno vplivale na njihovo delovanje.  
3.3 Posebne zahteve  
3.3.1 Priklju čitev na izpuh vozila  
3.3.1.1 Za četni del povezovalne cevi je izstopni del izpušne cevi. Kon čni del povezovalne cevi je to čka vzor čenja 
ali prva to čka red čenja.  
Za konfiguracije z izpušnimi cevmi, kjer so vse izpušne cevi združene, je treba vzeti za četni del 
povezovalne cevi pri zadnjem spoju, kjer so vse izpušne cevi združene. V tem primeru je cev med 
izstopom iz izpušne cevi in za četnim delom povezovalne cevi lahko izolirana oziroma ogrevana ali ne.  
3.3.1.2 Povezovalna cev med vozilom in sistemom za red čenje mora biti zasnovana tako, da so toplotne izgube 
čim manjše.  
3.3.1.3 Povezovalna cev mora izpolnjevati naslednje zahteve:  
(a) biti mora krajša od 3,6 metra ali krajša od 6,1 metra, če je toplotno izolirana. Njen notranji premer 
ne sme presegati 105 mm; izolacijski materiali morajo biti debeli najmanj 25 mm, toplotna prevod ­
nost pa ne sme presegati 0,1 W/m  –1 K –1 pri 400 °C. Po izbiri se lahko cev ogreje na temperaturo nad 
rosiš čem. Predpostavljati je mogo če, da je to doseženo, če je cev ogreta na 70 °C;  
(b) ne sme povzro čati, da se stati čni tlak na izpušnih odprtinah na preskusnem vozilu od stati čnih 
tlakov, zabeleženih v času, ko ni ni č priklju čeno na kon čne dele izpušnih cevi, razlikuje za ve č kot 
± 0,75 kPa pri 50 km/h ali za ve č kot ± 1,25 kPa med celotnim trajanjem preskusa.Tlak je treba 
izmeriti v kon čnem delu izpušne odprtine ali v podaljšku z enakim premerom in čim bližje koncu 
izpušne cevi.Uporabijo se lahko sistemi za vzor čenje, ki lahko stati čni tlak ohranjajo znotraj ± 0,25 
kPa, če proizvajalec v pisni zahtevi pristojnemu organu, ki podeljuje homologacijo, utemelji potrebo 
po manjših dovoljenih odstopanjih;  
(c) noben sestavni del povezovalne cevi ne sme biti iz materiala, ki bo morda vplival na plinasto ali 
trdno sestavo izpušnih plinov.Da bi se izognili nastajanju kakršnih koli delcev iz elastomernih 
priklju čkov, morajo biti uporabljeni elastomeri termi čno stabilni in v najmanjši možni meri izposta ­
vljeni izpušnim plinom.Priporo čljivo je, da se elastomerni priklju čki ne uporabljajo za povezavo 
izpuha vozila s povezovalno cevjo.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/483
 
3.3.2 Klimatska naprava za red čenje  
3.3.2.1 Zrak za red čenje, ki se uporablja za primarno red čenje izpušnih plinov v tunelu CVS, mora te či skozi 
medij, ki zmore delce najbolj prodornih velikosti v filtrirnem materialu zmanjšati za ≤ 99,95 odstotka, 
ali skozi filter razreda vsaj H13, ki je v skladu s standardom EN 1822:2009. To predstavlja specifikacijo 
filtrov za zelo u činkovito zadrževanje zra čnih delcev (HEPA). Iz zraka za red čenje je mogo če tudi izlo čiti 
oglje, preden gre skozi filter HEPA. Pred filtrom HEPA in za izlo čevalnikom oglja, če se uporablja, je 
priporo čljivo namestiti dodaten filter za izlo čanje oglja.  
3.3.2.2 Na zahtevo proizvajalca vozila je zrak za red čenje mogo če vzor čiti v skladu z dobro inženirsko prakso, 
tako da se dolo či, v kolikšni meri tunel vpliva na ravni trdnih delcev v ozadju in ravni delcev, ki se lahko 
nato odštejejo od izmerjenih vrednosti v razred čenih izpušnih plinih. Glej odstavek 1.2.1.3 Podpriloge 6.  
3.3.3 Tunel za red čenje  
3.3.3.1 Poskrbeti je treba, da se izpušni plini vozila in zrak za red čenje zmešajo. Uporabiti je mogo če mešalno 
napravo.  
3.3.3.2 Homogenost zmesi v katerem koli pre čnem prerezu na mestu sonde za vzor čenje se od aritmeti čnega 
povpre čja vrednosti, dobljenih na vsaj petih to čkah, ki se nahajajo v enakih razmikih na premeru toka 
plinov, ne sme razlikovati za ve č kot ± 2 odstotka.  
3.3.3.3. Za vzor čenje emisij PM in PN je treba uporabiti tunel za red čenje, ki:  
(a) je sestavljen iz ravne cevi iz elektri čno prevodnega materiala, ki je ozemljena;  
(b) povzro ča turbulentni tok (Reynoldsovo število ≥ 4 000) in je dovolj dolg, da se izpuh in zrak za 
red čenje povsem premešata;  
(c) ima premer vsaj 200 mm;  
(d) je lahko izoliran in/ali ogrevan.  
3.3.4 Sesalna naprava  
3.3.4.1 Ta naprava lahko deluje pri ve č stalnih hitrostih, s čimer zagotavlja zadosten pretok in prepre či vsako 
kondenziranje vode. Rezultat je pridobljen, če je pretok:  
(a) dvakrat ve čji od najve čjega pretoka izpušnih plinov, ki nastanejo pri pospeševanju med voznim 
ciklom; ali  
(b) zadosten, da je koncentracija CO  2 v vre či za razred čene izpušne vzorce manjša od 3 odstotkov glede 
na prostornino za bencin in dizelsko gorivo, manjša od 2,2 odstotka glede na prostornino za LPG in 
manjša od 1,5 odstotka glede na prostornino za NG/biometan.  
3.3.4.2 Skladnost z zahtevami iz odstavka 3.3.4.1 te podpriloge morda ne bo potrebna, če je sistem CVS 
zasnovan tako, da zavira kondenzacijo s takšnimi tehnikami ali kombinacijo tehnik, kot so:  
(a) zmanjševanje vsebnosti vode v zraku za red čenje (razvlaževanje zraka za red čenje);  
(b) ogrevanje zraka za red čenje v CVS in vseh sestavnih delov do naprave za merjenje pretoka razred ­ 
čenih izpušnih plinov in po možnosti tudi do sistema za vzor čenje vre č, vklju čno z vzor čnimi 
vre čami in tudi sistemom za merjenje koncentracij v vre čah. 
V takih primerih je izbiro hitrosti pretoka v CVS za preskus treba upravi čiti, tako da se prikaže, da do 
kondenzacije vode ne more priti na nobeni to čki v CVS, vzor čni vre či ali analiznem sistemu.SL L 175/484 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.3.5 Merjenje prostornine v sistemu za primarno red čenje  
3.3.5.1 Metoda merjenja skupne prostornine razred čenih izpušnih plinov, vklju čenih v vzor čenje pri stalni 
prostornini, mora biti takšna, da je meritev v vseh pogojih delovanja to čna na ± 2 odstotka. Če naprava 
ne more nadomestiti sprememb v temperaturi zmesi izpušnih plinov in zraka za red čenje na merilni 
to čki, je treba uporabiti toplotni izmenjevalnik za vzdrževanje temperature v obmo čju ±6 °C navedene 
delovne temperature za PDP CVS, ± 11 °C za CFV CVS, ± 6 °C za UFM CVS in ± 11 °C za SSV CVS.  
3.3.5.2 Po potrebi se lahko za napravo za merjenje prostornine uporabi dolo čena oblika zaš čite, npr. ciklonski 
izlo čevalnik, filter celotnega toka itd.  
3.3.5.3 Neposredno pred napravo za merjenje prostornine je treba namestiti tipalo temperature. Natan čnost in 
to čnost tega tipala temperature mora znašati ± 1 °C, njegov odzivni čas pa mora biti 0,1 sekunde pri 62 
odstotkih dane spremembe temperature (vrednost, izmerjena s silikonskim oljem).  
3.3.5.4 Merjenje razlike v tlaku glede na atmosferski tlak je treba opraviti pred in, če je potrebno, za napravo za 
merjenje prostornine.  
3.3.5.5 Natan čnost in to čnost meritev tlaka med preskusom mora biti znotraj ± 0,4 kPa. Glej tabelo A5/5.  
3.3.6 Opis priporo čljivega sistema  
Slika A5/3 je shematski prikaz sistemov za red čenje izpuhov, ki izpolnjujejo zahteve te podpriloge.  
Priporo čljiva je uporaba naslednjih sestavnih delov:  
(a) zra čni filter za red čenje, ki je lahko po potrebi prej ogret. Filter mora biti sestavljen iz naslednjih 
zaporednih filtrov: dodaten filter z aktivnim ogljem (vstopna stran) in filter HEPA (izstopna stran). 
Pred filtrom HEPA in za izlo čevalnikom oglja, če se uporablja, je priporo čljivo namestiti dodaten 
ogleni filter. Namen oglenega filtra je, da zmanjša in stabilizira koncentracije ogljikovodikov v 
emisijah iz okolice v zraku za red čenje;  
(b) povezovalna cev, preko katere je izpuh vozila doveden v tunel za red čenje;  
(c) dodaten izmenjevalnik toplote, kot je opisano v odstavku 3.3.5.1 te podpriloge;  
(d) mešalna naprava, v kateri se izpušni plin in zrak za red čenje homogeno premešata in ki je nameš ­ 
čena blizu vozila, tako da je dolžina povezovalne cevi čim manjša;  
(e) tunel za red čenje, iz katerega se vzor čijo trdni delci in delci;  
(f) za merilni sistem je mogo če uporabiti dolo čeno obliko zaš čite, npr. ciklonski izlo čevalnik, filter 
celotnega toka itd.;  
(g) sesalna naprava z zmogljivostjo, ki zadoš ča za celotno prostornino razred čenih izpušnih plinov.  
Natan čna skladnost s temi slikami ni nujna. Za pridobivanje dodatnih podatkov in za usklajevanje 
funkcij posameznih delov sistema je mogo če uporabiti dodatne sestavne dele, kot so instrumenti, ventili, 
elektromagneti in stikala.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/485
 
Slika A5/3  
Sistem za red čenje izpušnih plinov
  
3.3.6.1 Volumetri čna črpalka (PDP)  
3.3.6.1.1 Sistem red čenja izpušnih plinov s celotnim tokom z volumetri čno črpalko izpolnjuje zahteve te podpri ­
loge, tako da meri pretok plina skozi črpalko pri konstantni temperaturi in tlaku. Skupna prostornina se 
meri s štetjem števila obratov, ki jih opravi umerjena volumetri čna črpalka. Sorazmeren vzorec je 
dosežen z vzor čenjem s črpalko, merilnikom pretoka in ventilom za nadzor pretoka pri konstantni 
hitrosti pretoka.  
3.3.6.2 Venturijeva cev s kriti čnim pretokom (CFV)  
3.3.6.2.1 Uporaba CFV za sistem red čenja plinov s polnim pretokom temelji na na čelih mehanike pretoka za 
kriti čni pretok. Spremenljiva hitrost pretoka zmesi zraka za red čenje in izpušnih plinov se vzdržuje pri 
zvo čni hitrosti, ki je neposredno sorazmerna s kvadratnim korenom temperature plina. Pretok se med 
preskusom nenehno spremlja, izra čunava in integrira.  
3.3.6.2.2 Uporaba dodatne venturijeve cevi s kriti čnim pretokom zagotavlja sorazmernost vzorcev plina, vzetih iz 
tunela za red čenje. Ker sta tako tlak kot temperatura na obeh vhodih venturijeve cevi enaka, je prostor ­
nina pretoka plina, odvzetega za vzor čenje, sorazmerna s skupno prostornino proizvedene razred čene 
zmesi izpušnih plinov in so tako izpolnjene zahteve te podpriloge.  
3.3.6.2.3 Merilna CFV-cev mora meriti prostornino pretoka razred čenega izpušnega plina.  
3.3.6.3 Venturijeva cev s podzvo čnim pretokom (SSV)  
3.3.6.3.1 Uporaba SSV (slika A5/4) za sistem red čenja plinov s polnim pretokom temelji na na čelih mehanike 
pretoka za kriti čni pretok. Spremenljiva hitrost pretoka zmesi zraka za red čenje in izpušnih plinov se 
vzdržuje pri podzvo čni hitrosti, ki se izra čuna iz fizi čnih dimenzij venturijeve cevi s podzvo čnim 
pretokom, izmerjene absolutne temperature (T) in tlaka (P) ob vstopu v venturijevo cev in tlaka v 
grlu venturijeve cevi. Pretok se med preskusom nenehno spremlja, izra čunava in integrira.  
3.3.6.3.2 SSV mora meriti prostornino pretoka razred čenega izpušnega plina.SL L 175/486 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Slika A5/4  
Shematski prikaz venturijeve cevi s podzvo čnim pretokom (SSV)
  
3.3.6.4 Ultrazvo čni merilnik pretoka (UFM)  
3.3.6.4.1 UFM meri hitrost razred čenih izpušnih plinov v CVS-ceveh, in sicer z zaznavanjem ultrazvo čnega 
pretoka s pomo čjo para oziroma ve č parov ultrazvo čnih oddajnikov/sprejemnikov, ki so nameš čeni v 
cev, kot je na prikazano na sliki A5/5. Hitrost pretakajo čega se plina je dolo čena z razliko v času, ki je 
potreben, da ultrazvo čni signal potuje od oddajnika do sprejemnika v smeri proti toku in v smeri toka. 
Hitrost plinov se pretvori v standardni prostorninski pretok, in sicer z uporabo kalibracijskega faktorja za 
premer cevi s sprotnimi popravki za temperaturo razred čenih izpušnih plinov in absolutni tlak.  
3.3.6.4.2 Sestavni deli sistema so:  
(a) Sesalna naprava, opremljena z regulatorjem hitrosti, preto čnim ventilom ali drugimi funkcijami za 
dolo čanje hitrosti pretoka skozi CVS in tudi za ohranjanje konstantnega prostorninskega pretoka pri 
standardnih pogojih;  
(b) UFM;  
(c) Naprave za merjenje temperature in tlaka, T in P, potrebne za popravek pretoka;  
(d) Neobvezen izmenjevalnik toplote za uravnavanje temperature razred čenega izpuha na UFM. Če je 
nameš čen, mora biti izmenjevalnik toplote zmožen uravnavati temperaturo razred čenega izpušnega 
plina glede na temperaturo, ki je navedena v to čki 3.3.5.1 te podpriloge.Med preskusom mora biti 
temperatura mešanice zrak/izpušni plin, izmerjena na to čki neposredno pred sesalno napravo, v 
obmo čju ±6 °C od aritmeti čne povpre čne delovne temperature med preskusom.  
Slika A5/5  
Shemati čni prikaz ultrazvo čnega merilnika pretoka (UFM)
  
3.3.6.4.3 Za zasnovo in uporabo CVS tipa UFM morajo veljati naslednji pogoji:  
(a) hitrost razred čenega izpušnega plina mora zagotoviti Reynoldsovo število, ve čje od 4 000, da je 
mogo če ohranjati stalen turbulentni pretok pred vstopom v ultrazvo čni merilnik pretoka;SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/487
 
(b) ultrazvo čni merilnik pretoka je treba vgraditi v cev konstantnega premera z dolžino, ki je 10-kratnik 
notranjega premera pred njim, in 5-kratnik premera za njim;  
(c) tipalo temperature (T) za razred čene izpušne pline je treba vgraditi neposredno pred ultrazvo čnim 
merilnikom pretoka. Natan čnost in to čnost tega tipala mora znašati ± 1 °C, njegov odzivni čas pa 
mora biti 0,1 sekunde pri 62 odstotkih dane spremembe temperature (vrednost, izmerjena s silikon ­
skim oljem);  
(d) absolutni tlak (P) razred čenih izpušnih plinov je treba izmeriti neposredno pred ultrazvo čnim meril ­
nikom pretoka na ± 0,3 kPa natan čno; 
(e) če toplotni izmenjevalnik ni vgrajen pred ultrazvo čnim merilnikom pretoka, je treba pretok razred ­ 
čenih izpušnih plinov, popravljen na standardne pogoje, med preskusom ohranjati na konstantni 
ravni. To je mogo če dose či z nadzorom sesalne naprave, ventila pretoka ali na kateri drug na čin. 
3.4 Postopek umerjanja CVS  
3.4.1 Splošne zahteve  
3.4.1.1 Sistem CVS je treba umeriti s pomo čjo natan čnega merilnika pretoka in regulatorjem pretoka ter v 
presledkih, navedenih v tabeli A5/4. Pretok skozi sistem je treba izmeriti pri razli čnih vrednostih tlaka, 
nadzorne parametre sistema pa izmeriti in povezati s pretoki. Naprava za merjenje pretoka (npr. 
umerjena venturijeva cev, laminarni merilnik pretoka (LFE), umerjeni turbinski merilnik) mora biti 
dinami čna in primerna za visoke stopnje pretoka, do katerih prihaja pri preskušanju z vzor čevalnikom 
s konstantno prostornino. Naprava mora imeti certificirano to čnost, ki je sledljiva do odobrenega 
nacionalnega ali mednarodnega standarda.  
3.4.1.2 V naslednjih odstavkih so opisane metode za umerjanje naprav PDP, CFV, SSV in UFM z uporabo 
laminarnega merilnika pretoka, ki zagotavlja zahtevano natan čnost, skupaj s statisti čnim preskusom 
uporabnosti umerjanja.  
3.4.2 Umerjanje volumetri čne črpalke (PDP)  
3.4.2.1 V naslednjem postopku za umerjanje so opisani oprema, konfiguracija preskusa in razli čni parametri, ki 
so izmerjeni za dolo čitev hitrosti pretoka za črpalko CVS. Vsi parametri, povezani s črpalko, se merijo 
isto časno s parametri, ki se nanašajo na merilnik pretoka, ki je zaporedno povezan s črpalko. Izra čunano 
hitrost pretoka (podano v m  3 /min ob vstopu v črpalko za izmerjeni absolutni tlak in temperaturo) je 
nato treba zapisati glede na korelacijsko funkcijo, ki vklju čuje ustrezne parametre črpalke. Nato je treba 
dolo čiti linearno ena čbo, ki kaže razmerje med pretokom črpalke in korelacijsko funkcijo. V primeru, da 
ima CVS ve čhitrostni pogon, je treba umerjanje opraviti za vsakega od uporabljenih obmo čij. 
3.4.2.2 Ta postopek umerjanja temelji na merjenju absolutnih vrednosti parametrov črpalke in merilnika 
pretoka, ki na vsaki to čki kažejo hitrost pretoka. Za zagotavljanje to čnosti in celovitosti krivulje umer ­
janja je treba izpolnjevati naslednje pogoje:  
3.4.2.2.1 Tlake črpalk je treba izmeriti na odprtinah na črpalki in ne na zunanjih ceveh na vstopni in izstopni 
odprtini črpalke. Tla čne izpustne odprtine na zgornji in spodnji sredinski to čki na vrhnji ploš či črpalke 
so izpostavljene dejanskim tlakom črpalke in zato odražajo absolutne razlike v tlaku.  
3.4.2.2.2 Med umerjanjem je treba ohranjati konstantno temperaturo. Laminarni merilnik pretoka je ob čutljiv na 
nihanja vstopne temperature, ki povzro čajo, da so podatkovne to čke razpršene. Postopne temperaturne 
spremembe po ± 1°C so sprejemljive, če se pojavljajo v časovnem obdobju nekaj minut.  
3.4.2.2.3 Vse povezave med merilnikom pretoka in črpalko CVS morajo dobro tesniti.  
3.4.2.3 Med preskusom emisij izpušnih plinov je treba izmerjene parametre črpalke uporabiti za izra čun hitrosti 
pretoka iz ena čbe umerjanja.SL L 175/488 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.4.2.4 Slika A5/6 te podpriloge prikazuje primer nastavitve umerjanja. Spremembe so dovoljene pod pogojem, 
da jih homologacijski organ odobri kot primerljive to čnosti. Če je uporabljena nastavitev, prikazana na 
sliki A5/6, morajo biti naslednji podatki znotraj danih omejitev to čnosti:  
Zra čni tlak (popravljen), P  b ± 0,03 kPa  
Temperatura okolice, T ± 0,2 K  
Temperatura zraka pri LFE, ETI ± 0,15 K  
Podtlak pred LFE, EPI ± 0,01 kPa  
Padec tlaka v obmo čju matrike LFE, EDP ± 0,0015 kPa  
Temperatura zraka pri vstopu v črpalko CVS, PTI ± 0,2 K  
Temperatura zraka pri izstopu iz črpalke CVS, PTO ± 0,2 K  
Podtlak pri vstopu v črpalko CVS, PPI ± 0,22 kPa  
Tla čna višina pri izstopu iz črpalke CVS, PPO ± 0,22 kPa  
Število obratov črpalke med časom preskusa, n ± 1 min  –1 
Prete čeni čas za obdobje (najmanj 250 sekund) (v t) ± 0,1 s  
Slika A5/6  
Konfiguracija umerjanja PDP
  
3.4.2.5 Po priklju čitvi sistema, kot je prikazano na sliki A5/6, je treba pred umerjanjem nastaviti regulirni ventil 
pretoka v odprt položaj, črpalka CVS pa mora pred za četkom umerjanja delovati 20 minut.  
3.4.2.5.1 Regulirni ventil pretoka je treba delno pripreti, da je v sesalni cevi črpalke dosežen podtlak (približno 1 
kPa), ki bo dal najmanj šest podatkovnih to čk za skupno umerjanje. Sistemu mora biti omogo čeno, da se 
3 minute stabilizira, preden se zajemanje podatkov ponovi.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/489
 
3.4.2.5.2 Hitrost pretoka zraka Q  s na vsaki preskusni to čki mora biti z uporabo podatkov iz merilnika pretoka 
izra čunana v standardnih m  3 /min po postopku, ki ga je predpisal proizvajalec.  
3.4.2.5.3 Hitrost pretoka zraka je nato treba pretvoriti v pretok črpalke V  0 v m  3 /vrt pri absolutni temperaturi in 
tlaku ob vstopu v črpalko.  
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15 K Ü 101,325 kPa 
P p 
pri čemer je:  
V 0 hitrost pretoka črpalke pri T  p in P  p , v m  3 /obr.;  
Q s pretok zraka pri 101,325 kPa in 273,15 K (0 °C) (v m  3 /min);  
T p temperatura ob vstopu v črpalko (v kelvinih (K));  
P p absolutni tlak ob vstopu v črpalko (v kPa);  
n hitrost črpalke (v min  –1 ). 
3.4.2.5.4 Za kompenzacijo medsebojnega vplivanja sprememb v tlaku pri hitrosti črpalke v črpalki in stopnje 
izgub črpalke, je treba izra čunati korelacijsko funkcijo x  0 med hitrostjo črpalke n, razliko v tlaku med 
vstopno in izstopno odprtino ter absolutni tlak ob izstopu iz črpalke, in sicer z naslednjo ena čbo: 
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
pri čemer je:  
x 0 korelacijska funkcija;  
ΔP p razlika v tlaku med vstopno in izstopno odprtino črpalke (v kPa);  
P e absolutni tlak ob izstopu iz črpalke (PPO + P  b ) (v kPa).  
Za ustvarjanje kalibracijskih ena čb je treba opraviti linearno prilagoditev najmanjših kvadratov; ena čbe 
imajo naslednjo obliko:  
V 0 ¼ D 0 Ä M Ü x 0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
pri čemer sta B in M naklona, A in D  0 pa odseka krivulj.  
3.4.2.6 Sistem CVS z ve č hitrostmi je treba umeriti za vsako uporabljeno hitrost. Krivulje umerjanja, dolo čene za 
razpone, morajo biti približno vzporedne, vrednosti odseka V  0 pa se morajo z zmanjševanjem hitrosti 
pretoka črpalke ve čati. 
3.4.2.7 Vrednosti, izra čunane na podlagi ena čbe, morajo biti v obmo čju ± 0,5 odstotka izmerjene vrednosti za 
M. Vrednosti za so od črpalke do črpalke razli čne. Umerjanje je treba opraviti ob prvotni vgradnji in po 
ve čjem vzdrževanju.SL L 175/490 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.4.3 Umerjanje venturijeve cevi s kriti čnim pretokom (CFV)  
3.4.3.1 Umerjanje CFV temelji na ena čbi pretoka za venturijevo cev s kriti čnim pretokom:  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
pri čemer je:  
Q s pretok (v m  3 /min);  
K v koeficient umerjanja;  
P absolutni tlak (v kPa);  
T absolutna temperatura (v kelvinih (K));  
Pretok plina je odvisen od tlaka in temperature na vstopu.  
Postopek umerjanja, opisan v odstavkih 3.4.3.2 do vklju čno 3.4.3.3.3.4 te podpriloge, dolo ča vrednost 
koeficienta umerjanja pri izmerjenih vrednostih tlaka, temperature in pretoka zraka.  
3.4.3.2 Opraviti je treba meritve za umerjanje pretoka skozi venturijevo cev s kriti čnim pretokom, naslednji 
podatki pa morajo biti znotraj omejitev dane to čnosti:  
Zra čni tlak (popravljen), P  b ± 0,03 kPa,  
Temperatura zraka v LFE, merilnik pretoka, ETI ± 0,15 K,  
Podtlak pred LFE, EPI ± 0,01 kPa,  
Padec tlaka preko matrike LFE, EDP ± 0,0015 kPa,  
Pretok zraka, Q  s ± 0,5 odstotka,  
Podtlak ob vstopu v CFV, PPI ± 0,02 kPa,  
Temperatura ob vstopu v venturijevo cev, T  v ± 0,2 K.  
3.4.3.3 Oprema mora biti nastavljena, kot je prikazano na sliki A5/7, preveriti pa je treba tudi, če kje puš ča. 
Kakršno koli puš čanje med napravo za merjenje pretoka in venturijevo cevjo s kriti čnim pretokom zelo 
vpliva na to čnost umerjanja in ga je zato treba prepre čiti.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/491
 
Slika A5/7  
Konfiguracija umerjanja CFV
  
3.4.3.3.1 Regulirni ventil pretoka je treba nastaviti v odprti položaj, zagnati sesalno napravo in stabilizirati sistem. 
Zbrati je treba podatke iz vseh instrumentov.  
3.4.3.3.2 Nastavitev regulirnega ventila pretoka je treba spreminjati in od čitati vsaj osem meritev v obmo čju 
kriti čnega pretoka venturijeve cevi.  
3.4.3.3.3 Podatke, zabeležene med umerjanjem, je treba uporabiti v naslednjem izra čunu:  
3.4.3.3.3.1 Hitrost pretoka zraka, Q  s , na vsaki merilni to čki je treba z uporabo podatkov iz merilnika pretoka 
izra čunati po postopku, ki ga je dolo čil proizvajalec.  
Vrednosti koeficienta umerjanja je treba izra čunati za vsako to čko preskusa:  
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
pri čemer je:  
Q s hitrost pretoka (v m  3 /min pri 273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa);  
T v temperatura ob vstopu v venturijevo cev v kelvinih (K);  
P v absolutni tlak ob vstopu v venturijevo cev v kPa.SL L 175/492 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.4.3.3.3.2 K  v je treba zapisati kot funkcijo tlaka ob vstopu v venturijevo cev P  v . Za zvo čni pretok ima K  v relativno 
konstantno vrednost. Z nižanjem tlaka (naraš čanjem vakuuma) se venturijeva odduši in K  v se zmanjša. 
Te vrednosti za K  v se ne uporabijo za nadaljnje izra čune.  
3.4.3.3.3.3 Za najmanj osem to čk v obmo čju kriti čnega pretoka je treba izra čunati aritmeti čno povpre čje K  v in 
standardni odklon.  
3.4.3.3.3.4 Če standardni odklon preseže 0,3 odstotka aritmeti čnega povpre čja K  v , je treba izvesti korekcijski ukrep.  
3.4.4 Umerjanje venturijeve cevi s podzvo čnim pretokom (SSV)  
3.4.4.1 Umerjanje SSV temelji na ena čbi za pretok za venturijevo cev s podzvo čnim pretokom. Pretok plina je 
funkcija vstopnega tlaka, temperature in padca tlaka med vstopom v SSV in grlom.  
3.4.4.2 Analiza podatkov  
3.4.4.2.1 Hitrost pretoka zraka, Q  ssv , na vsakem dušilnem mestu (najmanj 16 dušilnih mest) je treba izra čunati v 
standardni enoti m  3 /s, in sicer iz podatkov merilnika pretoka po metodi, ki jo dolo či proizvajalec. 
Koeficient odvajanja, C  d , je treba izra čunati iz podatkov umerjanja za vsako nastavitev z naslednjo 
ena čbo: 
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ Õ 1 
T Ü Ä 
r 1,426 
p Ä r 1,718 
p Ö 
Ü Í 1 
1 Ä r 4 
D Ü r 1,426 
p ÎØ s 
pri čemer je:  
Q SSV hitrost pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)) v m  3 /s; 
T temperatura ob vstopu v venturijevo cev v kelvinih (K);  
d V premer grla SSV (v m);  
r p razmerje absolutnega stati čnega tlaka med grlom SSV in vstopom,  1 Ä Δp 
p p ; 
r D razmerje med premerom grla SSV, d  V , in notranjim premerom sesalne cevi, D D;  
C d koeficient odvajanja SSV;  
p p absolutni tlak ob vstopu v venturijevo cev v kPa.  
Za dolo čitev obmo čja podzvo čnega pretoka je C  d treba zapisati kot funkcijo Reynoldsovega števila Re na 
grlu SSV. Reynoldsovo število na grlu SSV je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
Re ¼ A 1 Ü Q SSV 
d V Ü μ 
pri čemer je:  
μ ¼ b Ü T 1:5 
S þ T 
A 1 25,55152 v SI,  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
;SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/493
 
Q ssv hitrost pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)) v m  3 /s; 
d v premer grla SSV (v m);  
μ absolutna ali dinami čna viskoznost plina (v kg/ms);  
b 1.458 × 10  6 (empiri čna konstanta) (v kg/ms K  0,5 ); 
S 110,4 (empiri čna konstanta) (v kelvinih (K)).  
3.4.4.2.2 Ker je Q  SSV vnos v ena čbo Re, je treba izra čun za četi s predhodno domnevo za Q  SSV ali C  d venturijeve 
cevi za umerjanje in ponavljati, dokler Q  SSV ne konvergira. Metoda konvergence mora biti to čna na 
najmanj 0,1 odstotka.  
3.4.4.2.3 Izra čunane vrednosti C  d iz dobljene ena čbe krivulje umerjanja za najmanj šestnajst to čk v obmo čju 
podzvo čnega pretoka morajo biti v obmo čju ± 0,5 % izmerjene vrednosti C  d za vsako to čko umerjanja.  
3.4.5 Umerjanje ultrazvo čnega merilnika pretoka (UFM)  
3.4.5.1 UFM je treba umeriti glede na ustrezen referen čni merilnik pretoka.  
3.4.5.2 UFM je treba umeriti v konfiguraciji CVS, ki bo uporabljena v preskusni celici (cevi za razred čene izpušne 
pline, sesalna naprava), in preveriti, če kje puš ča. Glej sliko A5/8.  
3.4.5.3 Vgraditi je treba grelnik, da kondicionira kalibracijski pretok v primeru, da sistem UFM ne vklju čuje 
izmenjevalnika toplote.  
3.4.5.4 Za vsako nastavitev pretoka skozi CVS, ki bo uporabljena, je umerjanje treba izvesti pri temperaturah od 
sobne temperature do najve čje temperature med preskušanjem vozila.  
3.4.5.5 Upoštevati je treba priporo čeni postopek proizvajalca za umerjanje elektronskih delov (tipala temperature 
(T) in tlaka (P)) naprave UFM.  
3.4.5.6 Meritve za umerjanje pretoka skozi ultrazvo čni merilnik pretoka so potrebne in naslednji podatki (v 
primeru, da je uporabljen laminarni merilnik pretoka) morajo biti znotraj zahtevane to čnosti:  
Zra čni tlak (popravljen), P  b ± 0,03 kPa,  
Temperatura zraka v LFE, merilnik pretoka, ETI ± 0,15 K,  
Podtlak pred LFE, EPI ± 0,01 kPa,  
Padec tlaka v obmo čju matrike LFE, (EDP) ± 0,0015 kPa,  
Pretok zraka, Q  s ± 0,5 odstotka,  
Podtlak ob vstopu v UFM, P  act ± 0,02 kPa,  
Temperatura ob vstopu v UFM, T  act ± 0,2 K.  
3.4.5.7 Postopek  
3.4.5.7.1 Oprema mora biti nastavljena, kot je prikazano na sliki A5/8, preveriti pa je treba tudi, če kje puš ča. 
Kakršno koli puš čanje med napravo za merjenje pretoka in UFM zelo vpliva na to čnost umerjanja.SL L 175/494 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Slika A5/8  
Konfiguracija umerjanja UFM
  
3.4.5.7.2 Sesalno napravo je treba zagnati. Njena hitrost in/ali položaj preto čnega ventila morata biti prilagojena, 
da zagotavljata nastavljeni pretok za potrjevanje in stabilizacijo sistema. Zbrati je treba podatke iz vseh 
instrumentov.  
3.4.5.7.3 Za sisteme UFM brez toplotnega izmenjevalnika je grelnik treba uporabljati za pove čanje temperature 
zraka za umerjanje, kar omogo ča stabilizacijo in beleženje podatkov iz vseh instrumentov. Temperaturo 
je treba primerno postopno zviševati, dokler ni dosežena najve čja pri čakovana temperatura razred čenega 
izpuha, ki je pri čakovana med preskusom emisij.  
3.4.5.7.4 Grelnik je nato treba izklopiti, hitrost sesalne naprave in/ali preto čni ventil pa prilagoditi na naslednjo 
nastavitev pretoka, ki bo uporabljena za preskušanje emisij vozila, nato pa je zaporedje umerjanja treba 
ponoviti.  
3.4.5.8 Podatke, zabeležene med umerjanjem, je treba uporabiti v naslednjih izra čunih: Hitrost pretoka zraka, Q  s , 
na vsaki merilni to čki je treba z uporabo podatkov iz merilnika pretoka izra čuna po postopku, ki ga je 
dolo čil proizvajalec. 
K v ¼ Q reference  
Q s 
pri čemer je:  
Q s hitrost pretoka zraka pri standardnih pogojih (101,325 kPa, 273,15 K(0 °C)) (v m  3 /s); 
Q reference  hitrost pretoka zraka za hitrost kalibracijskega pretoka pri standardnih pogojih (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)) (v m  3 /s); 
K v koeficient umerjanja.  
Za sisteme, ki nimajo izmenjevalnika toplote, je K  v treba zapisati kot funkcijo za T  act . 
Najve čja razlika v K  v ne sme prese či 0,3 odstotka aritmeti čne povpre čne vrednosti q vseh meritev pri 
razli čnih temperaturah.  
3.5 Postopek preverjanja sistema  
3.5.1 Splošne zahteve  
3.5.1.1 Skupno to čnost sistema za vzor čenje CVS in analiznega sistema je treba dolo čiti z uvajanjem znane mase 
za emisije plinastih spojin v sistem, medtem ko ta deluje pod standardnimi pogoji preskušanja, nato pa 
analizirati in izra čunati emisije plinastih spojin v skladu z ena čbami iz Podpriloge 7. Tako metoda CFO, 
opisana v odstavku 3.5.1.1.1 te podpriloge, kot tudi gravimetri čna metoda, opisana v odstavku 3.5.1.1.2 
te podpriloge, dajeta ustrezno natan čnost.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/495
 
Najve čje dovoljeno odstopanje med dovedeno in izmerjeno koli čino plina je 2 odstotka.  
3.5.1.1.1 Metoda zaslonke s kriti čnim pretokom (CFO)  
Metoda CFO konstantni pretok čistega plina (CO, CO  2 ali C  3 H 8 ) meri z uporabo naprave z zaslonko s 
kriti čnim pretokom.  
3.5.1.1.1.1 Znano maso čistega ogljikovega monoksida, ogljikovega dioksida ali propana je treba v sistem CVS 
dovesti skozi umerjeno zaslonko s kriti čnim pretokom. Pri dovolj velikem vstopnem tlaku je hitrost 
pretoka (q), ki je omejena z uporabo zaslonke s kriti čnim pretokom, neodvisna od izstopnega tlaka na 
zaslonki (kriti čni pretok). Sistem CVS mora delovati kot pri obi čajnem preskusu emisij izpušnih plinov, 
za kasnejšo analizo pa mora biti na voljo dovolj časa. Plin, zbran v vre či za vzorce, je treba analizirati z 
obi čajno opremo (odstavek 4.1 te podpriloge) in rezultate primerjati s koncentracijo znanih vzorcev 
plina. Če odstopanja presegajo 2 odstotka, je treba ugotoviti in odpraviti vzrok napake.  
3.5.1.1.2 Gravimetri čna metoda  
Gravimetri čna metoda tehta koli čino čistega plina (CO, CO  2 ali C  3 H 8 ). 
3.5.1.1.2.1 Težo majhne jeklenke, napolnjene s čistim ogljikovim monoksidom, ogljikovim dioksidom ali propa ­
nom, je treba dolo čiti z natan čnostjo ± 0,01 g. Sistem CVS mora delovati pod obi čajnimi pogoji 
preskusa izpušnih plinov, ko se čisti plin dovaja v sistem v času, ki zadostuje za kasnejšo analizo. 
Koli čino vklju čenega čistega plina je treba dolo čiti z merjenjem razlike mas. Plin, zbran v vre či, je 
treba analizirati z opremo, ki se obi čajno uporablja za analizo izpušnih plinov, kot je opisano v to čki 
4.1 te podpriloge. Rezultate je nato treba primerjati s predhodno izra čunanimi vrednostmi koncentracije. 
Če odstopanja presegajo 2 odstotka, je treba ugotoviti in odpraviti vzrok napake.  
4. Oprema za merjenje emisij  
4.1 Oprema za merjenje plinskih emisij  
4.1.1 Pregled sistema  
4.1.1.1 Za analizo je treba zbrati stalno sorazmeren vzorec razred čenih izpušnih plinov in zraka za red čenje.  
4.1.1.2 Maso plinastih emisij je treba dolo čiti iz sorazmernih koncentracij vzorca in skupne prostornine, izmer ­
jene med preskusom. Vzor čne koncentracije je treba popraviti, da upoštevajo ustrezne koncentracije 
spojin v zraku za red čenje.  
4.1.2 Zahteve glede sistema za vzor čenje  
4.1.2.1 Vzorec razred čenih izpušnih plinov se vzame pred sesalno napravo.  
4.1.2.1.1 Z izjemo odstavka 4.1.3.1. (sistem za vzor čenje ogljikovodikov), odstavka 4.2 (oprema za merjenje PM) 
in odstavka 4.3 (oprema za merjenje PN) te podpriloge se vzorec razred čenih izpušnih plinov lahko 
vzame za napravo za kondicioniranje ( če obstaja).  
4.1.2.2 Hitrost pretoka za vzor čenje vre č je treba nastaviti tako, da zagotavlja zadostne koli čine zraka za 
red čenje in razred čenih izpušnih plinov v vre čah CVS, da je mogo če meriti koncentracije, hitrost pa 
ne sme prese či 0,3 odstotka hitrosti pretoka razred čenih izpušnih plinov, razen če je polnilna prostor ­
nina vre č za razred čene izpušne pline doda k integrirani prostornini CVS.  
4.1.2.3 Vzorec zraka za red čenje se vzame blizu vstopne odprtine za zrak za red čenje (potem ko je filter, če 
obstaja, nameš čen). 
4.1.2.4 Vzorec zraka za red čenje ne sme biti onesnažen z izpušnimi plini iz obmo čja mešanja.  
4.1.2.5 Hitrost vzor čenja za zrak za red čenje mora biti primerljiva tisti, ki se uporablja za razred čene izpušne 
pline.SL L 175/496 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.1.2.6 Materiali, ki se uporabljajo za vzor čenje, morajo biti takšni, da ne spremenijo koncentracije spojin emisij.  
4.1.2.7 Za odstranjevanje trdnih delcev iz vzorca so lahko uporabljeni filtri.  
4.1.2.8 Vsak ventil, ki se uporablja za usmerjanje izpušnih plinov, mora biti takšnega tipa, da se hitro prilagaja 
in odziva.  
4.1.2.9 Med tripotne ventile in vre če za vzorce je mogo če namestiti nepredušne priklju čke, ki jih je mogo če hitro 
pritrditi in ki se samodejno zatesnijo na strani vre če. Za prenos vzorcev v analizator je mogo če uporabiti 
tudi druge sisteme (npr. tripotne zaporne ventile).  
4.1.2.10 Hramba vzorcev  
4.1.2.10.1 Vzorce plina je treba zbrati v vre če za vzorce z zadostno prostornino, da ne ovirajo pretoka vzorca.  
4.1.2.10.2 Material vre če mora biti takšen, da na meritve in na kemi čno sestavo vzorcev plina ne vpliva za ve č kot 
± 2 odstotka po 30 minutah (npr. laminirane polietilenske/poliamidne folije ali fluorirani poliogljikovo ­
diki).  
4.1.3 Sistemi za vzor čenje  
4.1.3.1 Sistem za vzor čenje ogljikovodikov (ogrevani plamensko-ionizacijski detektor, HFID)  
4.1.3.1.1 Sistem za vzor čenje ogljikovodikov je sestavljen iz ogrevane sonde za zajemanje vzorcev, voda, filtra in 
črpalke. Vzorec se odvzame pred izmenjevalnikom toplote ( če je nameš čen). Sonda za zajemanje vzorcev 
in sonda za vzor čenje delcev morata biti enako oddaljeni od dovodne odprtine za izpušne pline, in sicer 
tako, da nobena ne vpliva na vzorce, ki jih zajema druga. Njen notranji premer mora znašati vsaj 4 mm.  
4.1.3.1.2 Ogrevalni sistem mora vse ogrevane dele ohranjati pri temperaturi 190 °C ± 10 °C.  
4.1.3.1.3 Aritmeti čno povpre čje koncentracije izmerjenih ogljikovodikov je treba dolo čiti z vklju čevanjem 
podatkov v sekundnem zaporedju, deljeno s trajanjem faze ali preskušanja.  
4.1.3.1.4 Na ogrevani vod za vzor čenje mora biti nameš čen ogrevani filter F  H , ki ima 99-odstotni izkoristek za 
delce ≥ 0,3 μm, da izlo či vse trdne delce iz neprekinjenega pretoka plina, potrebnega za analizo.  
4.1.3.1.5 Zakasnilni čas sistema za vzor čenje (od sonde do vstopne odprtine analizatorja) ne sme biti daljši od 4 
sekund.  
4.1.3.1.6 HFID je treba uporabljati skupaj s sistemom za konstantni masni pretok (izmenjevalnikom toplote), da se 
zagotovi reprezentativen vzorec, razen če je spremenljiv prostorninski pretok skozi CVS izravnan.  
4.1.3.2 Sistem za vzor čenje NO ali NO  2 (kjer je to primerno)  
4.1.3.2.1 V analizator je treba dovajati konstanten pretok vzorca razred čenih izpušnih plinov.  
4.1.3.2.2 Aritmeti čno povpre čje koncentracije NO ali NO  2 je treba dolo čiti z vklju čevanjem podatkov v 
sekundnem zaporedju, deljeno s trajanjem faze ali preskušanja.  
4.1.3.2.3 Neprekinjene meritve NO ali NO  2 je treba uporabljati skupaj s sistemom za konstantni pretok (izme ­
njevalnikom toplote), da se zagotovi reprezentativen vzorec, razen če je spremenljiv prostorninski pretok 
skozi CVS izravnan.  
4.1.4 Analizatorji  
4.1.4.1 Splošne zahteve za analizo plinov  
4.1.4.1.1 Analizatorji morajo imeti merilno obmo čje, ki je združljivo s to čnostjo, potrebno za merjenje koncen ­
tracij v spojinah vzorcev izpušnih plinov.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/497
 
4.1.4.1.2 Če ni opredeljeno druga če, napake pri meritvi ne smejo prese či ± 2 odstotkov (vsebovana napaka 
analizatorja), ne glede na referen čno vrednost plinov za umerjanje.  
4.1.4.1.3 Vzorec zraka iz okolice je treba izmeriti z istim analizatorjem in z enakim obmo čjem.  
4.1.4.1.4 Pred analizatorji ni dovoljeno uporabiti nobene naprave za sušenje plinov, razen če je bilo dokazano, da 
ne vpliva na vsebnost spojine v pretoku plina.  
4.1.4.2 Analiza ogljikovega monoksida (CO) in ogljikovega dioksida (CO  2 ) 
4.1.4.2.1 Uporabiti je treba nerazpršilne infrarde če absorpcijske analizatorje (NDIR).  
4.1.4.3 Analiza ogljikovodikov (HC) za vsa goriva, razen dizelskega  
4.1.4.3.1 Analizator ogljikovodikov je plamensko-ionizacijski analizator (FID), umerjen s propanom, ki je izražen z 
ekvivalentom ogljikovih atomov (C  1 ). 
4.1.4.4 Analiza ogljikovodikov (HC) za dizelsko gorivo in po možnosti za ostala goriva  
4.1.4.4.1 Analizator mora biti ogrevani plamensko-ionizacijski analizator z detektorjem, ventili, cevmi itd., ogret 
na 190 °C ± 10 °C. Umeriti ga je treba s propanom, izraženim v ekvivalentu ogljikovih atomov (C  1 ). 
4.1.4.5 Analiza metana (CH  4 ) 
4.1.4.5.1 Analizator mora biti plinski kromatograf v kombinaciji plamensko-ionizacijskim detektorjem (FID) ali 
plamensko-ionizacijski detektor (FID) v kombinaciji z izlo čevalnikom nemetanov (NMC-FID), umerjen z 
metanom in propanom, izraženim v ekvivalentu ogljikovih atomov (C  1 ). 
4.1.4.6 Analiza dušikovih oksidov (NO  x ) 
4.1.4.6.1 Analizatorji morajo biti kemiluminescen čni (CLA) ali nerazpršilni ultravijoli čni z resonan čno absorpcijo 
(NDUV).  
4.1.5 Opisi priporo čenega sistema  
4.1.5.1 Slika A5/9 je shematski prikaz sistema za vzor čenje plinskih emisij.SL L 175/498 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Slika A5/9  
Shematski prikaz sistema za red čenje izpušnih plinov s polnim tokom
  
4.1.5.2 Primeri sestavnih delov sistema so navedeni spodaj.  
4.1.5.2.1 Dve sondi za neprekinjeno vzor čenje zraka za red čenje in za razred čene zmesi izpušnega plina/zraka.  
4.1.5.2.2 Filter za odstranjevanje trdnih delcev iz pretokov plinov, zbranih za analizo.  
4.1.5.2.3 Črpalke in regulatorji pretoka morajo biti takšni, da zagotavljajo konstanten in enakomeren pretok 
vzorcev razred čenih izpušnih plinov in zraka za red čenje, vzetih med preskusom iz sond za vzor čenje 
ter pretoka vzorcev plina, da na koncu vsakega preskusa koli čina vzorcev zadostuje za analizo.  
4.1.5.2.4 Hitroodzivni ventili za usmerjanje stalnega pretoka vzorcev plina v vre če za vzorce ali v zunanji izpuh.  
4.1.5.2.5 Nepredušni, hitrospojni elementi (Q) med hitroodzivnimi ventili in vre čami za vzorce. Spojni element se 
mora samodejno zatesniti na tisti strani, kjer je vre ča. Uporabiti je mogo če tudi druge metode za prenos 
vzorcev v analizator (na primer tripotne zapiralne pipe).  
4.1.5.2.6 Vre če za zbiranje vzorcev razred čenega izpušnega plina in zraka za red čenje med preskusom.  
4.1.5.2.7 Venturijeva cev s kriti čnim pretokom za vzor čenje vzame sorazmerne vzorce razred čenega izpušnega 
plina (velja samo za CFV-CVS).  
4.1.5.3 Dodatni sestavni deli, potrebni za vzor čenje ogljikovodikov, ki uporabljajo ogrevani plamensko-ioniza ­
cijski detektor (HFID), kot je prikazano na sliki A5/10.  
4.1.5.3.1 Ogrevana sonda za vzor čenje v tunelu za red čenje, ki se nahaja v isti navpi čni ravnini kot sonde za trdne 
delce in delce.  
4.1.5.3.2 Ogrevani filter se nahaja za mestom vzor čenja in pred HFID.  
4.1.5.3.3 Ogrevani izbirni ventili med napravo za dovajanje ni čelnega/kalibracijskega plina in HFID.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/499
 
4.1.5.3.4 Sredstva za integriranje in zapisovanje trenutnih koncentracij ogljikovodikov.  
4.1.5.3.5 Ogrevane cevi za vzor čenje in ogrevani deli iz ogrevane sonde do HFID.  
Slika A5/10  
Deli, potrebni za vzor čenje ogljikovodikov z uporabo HFID
  
4.2 Oprema za merjenje PM  
4.2.1 Specifikacija  
4.2.1.1 Pregled sistema  
4.2.1.1.1 Naprava za vzor čenje trdnih delcev je sestavljena iz sonde za vzor čenje (PSP), ki se nahaja v tunelu za 
red čenje, cevi za prenos delcev (PTT), nosilcev filtra (FH), črpalk, regulatorjev hitrosti pretoka in merilnih 
naprav. Gleje slike A5/11, A5/12 in A5/13.  
4.2.1.1.2 Uporabiti je mogo če predklasifikator velikosti delcev (PCF) (npr. ciklonski ali udarni). V takem primeru je 
priporo čljivo, da je uporabljen pred nosilcem filtra.SL L 175/500 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Slika A5/11  
Alternativna konfiguracija sonde za vzor čenje trdnih delcev t 10 – t  90
 
4.2.1.2 Splošne zahteve  
4.2.1.2.1 Sonda za vzor čenje za preskusni pretok plinov za delce mora biti nameš čena v tunel za red čenje, tako da 
se reprezentativni vzorec pretoka plina lahko odvzame iz homogene zmesi zraka/izpuha, nameš čena pa 
mora biti pred izmenjevalnikom toplote ( če obstaja).  
4.2.1.2.2 Hitrost pretoka vzorca trdnih delcev mora biti sorazmerna skupnemu masnemu pretoku razred čenih 
izpušnih plinov v tunelu za red čenje s toleranco ± 5 odstotkov glede na hitrost pretoka vzorca trdnih 
delcev. Preverjanje sorazmernosti vzor čenja trdnih delcev je treba izvesti v času za četka obratovanja 
sistema in kot to zahteva homologacijski organ.  
4.2.1.2.3 Vzor čeni razred čeni izpušni plin je treba v obmo čju 20 cm pred oziroma za dotokom v filter za 
vzor čenje trdnih delcev ohranjati pri temperaturi nad 20 °C in pod 52 °C. Za doseganje tega je dovoljeno 
ogrevanje ali izolacija delov sistema za vzor čenje trdnih delcev.  
V primeru, da je mejna vrednost 52 °C med preskusom, kjer ne pride do periodi čne regeneracije, 
presežena, je hitrost pretoka skozi CVS treba pove čati ali pa uporabiti dvojno red čenje (ob predpostavki, 
da je hitrost pretoka skozi CVS že zadostna, tako da ne povzro ča kondenzacije v CVS, vre či za vzorce ali 
analiti čnem sistemu).  
4.2.1.2.4 Vzorec trdnih delcev je treba zbrati v en filter, ki je nameš čen na nosilec, skozi katerega se dovaja pretok 
vzor čenega razred čenega izpušnega plina.  
4.2.1.2.5 Vsi deli sistema red čenja in sistema vzor čenja od izpušne cevi navzgor do posode za filter, ki so v stiku z 
nerazred čenimi in razred čenimi izpušnimi plini, morajo biti zasnovani tako, da je odlaganje in spremi ­
njanje lastnosti delca čim manjše. Vsi deli morajo biti iz elektri čno prevodnega materiala, ki ne reagira s 
sestavinami izpušnih plinov, in elektri čno ozemljeni, da ne pride do elektrostati čnega u činka.  
4.2.1.2.6 Če nihanj v hitrosti pretoka ni mogo če kompenzirati, je treba zagotoviti izmenjevalnik toplote in 
napravo za uravnavanje temperature, kot je dolo čeno v odstavkih 3.3.5.1 ali 3.3.6.4.2 te podpriloge, 
s čimer se zagotovi, da je hitrost pretoka v sistemu konstantna in hitrost vzor čenja temu primerno 
sorazmerna.  
4.2.1.2.7 Temperature, ki so potrebne za merjenje PM, je treba meriti s to čnostjo ± 1 °C in odzivnim časom (t  10 – 
t 90 ) 15 sekund ali manj.  
4.2.1.2.8 Pretok vzorca iz tunela za red čenje je treba meriti s to čnostjo ± 2,5 odstotka glede na od čitek oziroma ± 
1,5 odstotka glede na obseg skale, kar od tega je manj.  
Navedena to čnost nad pretokom vzorca iz tunela CVS velja tudi, če se uporablja dvojno red čenje. Zato 
morajo biti merjenje in uravnavanje sekundarnega pretoka zraka za red čenje in hitrosti pretokov razred ­ 
čenih izpušnih plinov skozi filter natan čnejši.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/501
 
4.2.1.2.9 Vse podatkovne kanale, potrebne za merjenje PM, je treba zabeležiti pri frekvenci 1 Hz ali hitrejši. To 
obi čajno obsega:  
(a) temperaturo razred čenih izpušnih plinov v filtru za vzor čenje trdnih delcev;  
(b) hitrost pretoka med vzor čenjem;  
(c) hitrost pretoka zraka med sekundarnim red čenjem ( če je sekundarno red čenje uporabljeno);  
(d) temperatura zraka med sekundarnim red čenjem ( če je sekundarno red čenje uporabljeno).  
4.2.1.2.10 Za sisteme dvojnega red čenja se to čnost razred čenih izpušnih plinov iz tunela za red čenje V  ep , kot je 
opredeljeno v odstavku 3.3.2 Podpriloge 7, v ena čbi ne meri neposredno, ampak je dolo čeno z merje ­
njem razlike v pretoku.  
To čnost merilnikov pretoka, ki se uporabljajo za merjenje in uravnavanje dvojno razred čenih izpušnih 
plinov, ki te čejo skozi filtre za vzor čenje delcev, in za merjenje/uravnavanje zraka za sekundarno 
red čenje, mora biti zadostna, tako da razlika v prostornini V  ep izpolnjuje zahteve glede to čnosti in 
sorazmernega vzor čenja, dolo čenega za enojno red čenje.  
Zahteva, da se ne sme pojaviti kondenzacija izpušnih plinov v tunelu CVS za red čenje, sistemu za 
merjenje hitrosti pretoka razred čenih izpušnih plinov ter v sistemih za zbiranje vzorcev v vre če CVS 
ali sistemih za analizo, velja tudi v primeru uporabe sistema za dvojno red čenje.  
4.2.1.2.11 Za vsak merilnik pretoka, ki se uporablja v sistemu za vzor čenje trdnih delcev in sistemu za dvojno 
red čenje, je treba opraviti preverjanje linearnosti, kot to zahteva proizvajalec instrumenta.  
Slika A5/12  
Sistem za vzor čenje trdnih delcev
SL L 175/502 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Slika A5/13  
Sistem za dvojno red čenje in vzor čenje trdnih delcev
  
4.2.1.3 Posebne zahteve  
4.2.1.3.1 Sonda za vzor čenje  
4.2.1.3.1.1 Sonda za vzor čenje mora izpolnjevati zahteve glede razvrš čanja velikosti delcev, kot je dolo čeno v 
odstavku 4.2.1.3.1.4 te podpriloge. To je priporo čljivo dose či z uporabo odprte sonde z ostrimi robovi, 
obrnjene neposredno v smeri toka, in predklasifikatorja (ciklonski, udarni itd.). Uporabiti je mogo če tudi 
ustrezno sondo za vzor čenje, kot je sonda, navedena na sliki A5/11, pod pogojem, da doseže u činek 
predklasifikacije, dolo čene v odstavku 4.2.1.3.1.4 te podpriloge.  
4.2.1.3.1.2 Sondo za vzor čenje je treba namestiti najmanj 10 premerov tunela za vstopno odprtino za izpušne pline 
v tunel, njen notranji premer pa mora biti najmanj 8 mm.  
Če je iz ene sonde za vzor čenje vzet ve č kot en hkratni vzorec, je treba pretok, vzet iz te sonde, razdeliti 
v enake podtoke, da se ne pojavljajo artefakti vzor čenja.  
Če je uporabljenih ve č sond, mora vsaka sonda imeti ostre robove, biti odprta in obrnjena neposredno v 
smer pretoka. Sonde je treba enakomerno razporediti okrog osrednje vzdolžne osi tunela za red čenje, 
razmik med njimi pa mora biti vsaj 5 cm.  
4.2.1.3.1.3 Razdalja od konice sonde za vzor čenje do nosilca filtra mora znašati vsaj pet premerov sonde, vendar ne 
sme presegati 2 000 mm.  
4.2.1.3.1.4 Predklasifikator (npr. ciklonski, udarni itd.) je treba namestiti pred sestavom nosilca filtra. Predklasifikator 
s 50-odstotnim premerom delcev v prerezu mora znašati med 2,5 μm in 10 μm pri hitrosti prostornin ­
skega pretoka, izbrani za vzor čenje PM. Predklasifikator mora dovoljevati vsaj 99 odstotkov masne 
koncentracije delcev velikosti 1 μm, ki v predklasifikator vstopajo in te čejo skozi njegovo izstopno 
odprtino pri hitrosti prostorninskega pretoka, izbrani za vzor čenje PM.  
4.2.1.3.2 Cev za prenos delcev (PTT)  
4.2.1.3.2.1 Vsi upognjeni deli PTT morajo biti gladki in morajo imeti najve čji možen polmer.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/503
 
4.2.1.3.3 Sekundarno red čenje  
4.2.1.3.3.1 Vzorec, vzet iz CVS za namen merjenja PM, je mogo če tudi razred čiti na sekundarni stopnji, pri čemer je 
treba upoštevati naslednje zahteve:  
4.2.1.3.3.1.1 Zrak za sekundarno red čenje je treba filtrirati skozi medij, ki zmore delce najbolj prodornih velikosti v 
filtrirnem materialu zmanjšati za ≥ 99,95 odstotka, ali skozi filter HEPA razreda vsaj H13, ki je v skladu 
s standardom EN 1822:2009. Iz zraka za red čenje je mogo če tudi izlo čiti oglje, preden gre skozi filter 
HEPA. Pred filtrom HEPA in za izlo čevalnikom oglja, če se uporablja, je priporo čljivo namestiti dodaten 
filter za izlo čanje oglja.  
4.2.1.3.3.1.2 Zrak za sekundarno red čenje je treba vbrizgati v PTT čim bližje izstopni odprtini za razred čene izpušne 
pline iz tunela za red čenje.  
4.2.1.3.3.1.3 Čas zadrževanja od to čke vbrizganja sekundarno razred čenega zraka v dotok v filter mora biti najmanj 
0,25 sekunde, a ne ve č od 5 sekund.  
4.2.1.3.3.1.4 Če se dvojno razred čeni vzorec vrne v CVS, je mesto vrnitve vzorca treba izbrati tako, da ne moti 
odvzemanja drugih vzorcev iz CVS.  
4.2.1.3.4 Črpalka za vzorce in merilnik pretoka  
4.2.1.3.4.1 Naprava za merjenje pretoka vzorca plina mora biti sestavljena iz črpalk, regulatorjev pretoka plina in 
naprav za merjenje pretoka.  
4.2.1.3.4.2 Temperatura pretoka plina v merilniku pretoka ne sme nihati za ve č kot ±3 °C, razen:  
(a) kadar ima merilnik pretoka vzor čenja funkcijo sprotnega spremljanja in uravnavanja pretoka, ki 
deluje pri frekvenci 1 Hz ali ve č; 
(b) med preskusi regeneracije vozil, ki so opremljena z napravami za periodi čno regenerativno naknadno 
obdelavo.  
Če se zaradi prevelike obremenitve filtra prostornina pretoka nesprejemljivo spremeni, je preskus treba 
razveljaviti. Ko se ponovi, je hitrost pretoka treba zmanjšati.  
4.2.1.3.5 Filter in nosilec filtra  
4.2.1.3.5.1 Ventil je treba namestiti za filtrom v smeri pretoka. Ventil se mora odpreti in zapreti v času 1 sekunde 
od za četka in zaklju čka preskusa.  
4.2.1.3.5.2 Za dani preskus je treba hitrost dotoka plinov v filter nastaviti na za četno vrednost v obmo čju 20 cm/s 
do 105 cm/s in jo dolo čiti na za četku preskusa, tako da ne preseže 105 cm/s, ko sistem za red čenje 
deluje pri pretoku vzor čenja, ki je sorazmeren s hitrostjo pretoka skozi CVS.  
4.2.1.3.5.3 Uporabiti je treba filtre iz steklenih vlaken, prevle čene s fluoroogljikom, ali membranske filtre, prevle čene 
s fluoroogljikom.  
Vsi tipi filtrov morajo imeti DOP (dioktilftalat) velikosti 0,3 μm ali PAO (poli-alfa-olefin) CS 68649-12-7 
oziroma CS 68037-01-4 z zbiralno u činkovitostjo najmanj 99 odstotkov pri hitrosti dotoka plinov v 
filter 5,33 cm/s, izmerjeni po enem od naslednjih standardov:  
(a) ZDA Department of Defense Test Method Standard, MIL-STD-282 method 102.8: DOP-Smoke 
Penetration of Aerosol-Filter Element;  
(b) ZDA Department of Defense Test Method Standard, MIL-STD-282 method 502.1.1: DOP-Smoke 
Penetration of Gas-Mask Canisters;  
(c) Institute of Environmental Sciences and Technology, IEST-RP-CC021: Testing HEPA and ULPA Filter 
Media.SL L 175/504 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.2.1.3.5.4 Nosilec za filter mora biti zasnovan tako, da zagotavlja enakomerno porazdelitev pretoka po delovni 
površini filtra. Filter mora biti okrogel in mora imeti delovno površino vsaj 1 075 mm  2 . 
4.2.2 Specifikacije za tehtalno komoro (ali prostor) in analitsko tehtnico  
4.2.2.1 Pogoji za tehtalno komoro (ali prostor)  
(a) Temperatura tehtalne komore (ali prostora) za kondicioniranje in tehtanje filtrov za delce mora biti 
med celotnim kondicioniranjem in tehtanjem filtrov v obmo čju 22 °C ± 2 °C (22 °C ± 1 °C, če je 
mogo če). 
(b) Vlažnost je treba ohranjati pri rosiš ču manj kot 10,5 °C, relativno vlažnost pa v obmo čju 45 
odstotkov ±8 odstotkov.  
(c) Omejena odstopanja od specifikacij temperature in vlage v tehtalni komori (ali prostoru) so dovo ­
ljena, če njihovo skupno trajanje ne presega 30 minut v katerem koli času kondicioniranja filtra.  
(d) Ravni onesnaževal iz okolice v okolju komore (ali prostore) za tehtanje, ki bi se usedli na filtre za 
vzor čenje delcev med njihovo stabilizacijo, je treba zmanjšati.  
(e) Med tehtanjem ni dovoljeno nobeno odstopanje od navedenih pogojev.  
4.2.2.2 Linearni odziv analitske tehtnice  
Analitska tehtnica, ki se uporablja za ugotavljanje teže filtra, mora izpolnjevati merila preverjanja linear ­
nosti iz tabele A5/1, s katerimi je uporabljena linearna regresija. To pomeni natan čnost vsaj 2 μg in 
lo čljivost vsaj 1 μg (1 števka = 1 ug). Preizkusiti je treba vsaj 4 enako oddaljene referen čne uteži. Ni čelna 
vrednost mora biti znotraj ± 1 μg. 
Tabela A5/1  
Merila za preverjanje analitske tehtnice  
Merilni sistem  Prestrezanje a0  Naklon a1  Standardna napaka 
SEE Koeficient 
dolo čanja r  2 
Tehtnica delcev  ≤ 1 μg 0,99–1,01  najve č ≤ 1 
odstotka  ≥ 0,998  
4.2.2.3 Odpravljanje u činkov stati čne elektrike  
Učinke stati čne elektrike je treba izni čiti. To je mogo če dose či z ozemljitvijo tehtnice, tako da je 
postavljena na antistati čno podlago, in nevtralizacijo filtrov za vzor čenje trdnih delcev pred tehtanjem, 
za kar je treba uporabiti polonijski nevtralizator ali napravo s podobnim u činkom. Druga možnost je, da 
so u činki stati čne elektrike izni čeni z izravnavo stati čnega naboja.  
4.2.2.4 Popravek za plovnost  
Teža vzorcev in referen čnega filtra je treba popravi za njihovo plovnost v zraku. Popravek za plovnost je 
funkcija gostote filtra za vzor čenje, gostote zraka in gostote mase kalibracijske tehtnice in ne upošteva 
plovnosti samih delcev.  
Če gostota materiala filtra ni znana, je treba uporabiti naslednje gostote:  
(a) filter iz steklenih vlaken, prevle čen s PTFE: 2 300 kg/m  3 ; 
(b) membranski filter PTFE: 2 144 kg/m  3 ; 
(c) membranski filter PTFE z nosilnim obro čkom iz polimetilpentena: 920 kg/m  3 .SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/505
 
Za kalibracijske uteži iz nerjavnega jekla je treba uporabiti gostoto 8 000 kg/m  3 . Če je material kali ­
bracijske uteži druga čen, je treba poznati in uporabiti njegovo gostoto. Za kalibracijske uteži je treba 
upoštevati mednarodno priporo čilo OIML R111-1 izdaje 2004 (E) (ali enakovredno), ki ga izda 
Mednarodna organizacija za zakonsko meroslovje.  
Uporabiti je treba naslednjo ena čbo: 
m f ¼ m  uncorr Ü A 
1 Ä ρ a 
ρ w 
1 Ä ρ a 
ρ f ! 
pri čemer je:  
Pe f popravljena masa vzorca delcev (v mg);  
Pe uncorr  nepopravljena masa vzorca delcev (v mg);  
ρ a gostota zraka (v kg/m  3 ); 
ρ w gostota kalibracijske uteži tehtnice (v kg/m  3 ); 
ρ f gostota filtra za vzor čenje delcev (v kg/m  3 ). 
Gostoto zraka ρ a je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
ρ a ¼ p b Ü M mix 
R Ü T a 
p b skupni atmosferski tlak (v kPa);  
T a temperatura zraka v okolici tehtnice (v K);  
M mix molska masa zraka v okolici tehtnice (28,836 g mol  –1 ); 
R molska plinska konstanta, 8,3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3 Oprema za merjenje PN  
4.3.1 Specifikacija  
4.3.1.1 Pregled sistema  
4.3.1.1.1 Sistem za vzor čenje delcev morajo sestavljati sonda ali to čka vzor čenja, ki vzame vzorec iz homogenega 
mešanega pretoka v sistemu za red čenje, izlo čevalnik hlapnih delcev (VPR) pred števcem števila delcev 
(PNC) in ustrezne cevi za prenos. Glej sliko A5/14.  
4.3.1.1.2 Priporo čljivo je, da je pred vstopno odprtino VPR nameš čen predklasifikator velikosti delcev (PCF) (npr. 
ciklonski, udarni itd.). PCF s 50-odstotnim premerom delcev v prerezu mora znašati med 2,5 μm in 
10 μm pri hitrosti prostorninskega pretoka, izbrani za vzor čenje delcev. Predklasifikator mora dovoljevati 
vsaj 99 odstotkov masne koncentracije delcev velikosti 1 μm, ki v PCF vstopajo in te čejo skozi njegovo 
izstopno odprtino pri hitrosti prostorninskega pretoka, izbrani za vzor čenje delcev.SL L 175/506 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Sonda za vzor čenje, ki deluje kot naprava za razvrš čanje velikosti, kot je sonda, prikazana na sliki A5/11, 
je sprejemljiva alternativa za uporabo PCF.  
4.3.1.2 Splošne zahteve  
4.3.1.2.1 To čka vzor čenja delcev mora biti v sistemu za red čenje. V primeru, da je uporabljen sistem za dvojno 
red čenje, mora to čka vzor čenja delcev biti v primarnem sistemu za red čenje.  
4.3.1.2.1.1 Konica sonde za vzor čenje oziroma PSP in PTT skupaj tvorita sistem za prenos delcev (PTS). PTS usmerja 
vzorec iz tunela za red čenje do vstopne odprtine v VPR. PTS mora izpolnjevati naslednje pogoje:  
(a) Sondo za vzor čenje je treba namestiti najmanj 10 premerov tunela za vstopno odprtino za izpušne 
pline, obrnjena pa mora biti v smeri pretoka plina skozi tunel, njena os na konici pa mora biti 
vzporedna s tisto v tunelu za red čenje;  
(b) Sonda za vzor čenje mora biti nameš čena pred katero koli napravo za kondicioniranje (npr. izme ­
njevalnik toplote);  
(c) Sondo za vzor čenje je v tunel za red čenje treba namestiti tako, da je vzorec vzet iz homogene 
mešanice red čila/izpuha.  
4.3.1.2.1.2 Pretok vzorca plina skozi PTS mora izpolnjevati naslednje pogoje:  
(a) v primeru, da se uporablja sistem za red čenje izpušnih plinov s polnim tokom, mora njegovo 
Reynoldsovo številko pretoka Re biti manjše od 1 700;  
(b) v primeru, da se uporablja sistem za dvojno red čenje, mora njegovo Reynoldsovo številko pretoka Re 
v PTT biti manjše od 1 700, tj. za sondo ali to čko za vzor čenje;  
(c) imeti mora čas zadrževanja, ki je ≤ 3 sekundam.  
4.3.1.2.1.3 Šteje se, da je sprejemljiva tudi vsaka druga konfiguracija vzor čenja za sistem za prenos delcev, za katero 
se lahko dokaže enakovreden prodor delcev s premerom 30 nm.  
4.3.1.2.1.4 Izhodna cev, ki usmerja razred čeni vzorec od izlo čevalca hlapnih delcev do vstopa v števec števila delcev, 
mora imeti naslednje lastnosti:  
(a) Notranji premer mora biti ≥ 4 mm;  
(b) Zadrževalni čas pretoka vzor čnega plina ≤ 0,8 sekund.  
4.3.1.2.1.5 Šteje se, da je sprejemljiva tudi vsaka druga konfiguracija vzor čenja za izstopno cev, za katero je mogo če 
dose či enakovreden prodor delcev z velikostjo 30 nm.  
4.3.1.2.2 Izlo čevalnik hlapnih delcev mora obsegati naprave za red čenje vzorca in za izlo čanje hlapnih delcev.  
4.3.1.2.3 Vsi deli sistema za red čenje in sistema za vzor čenje, tj. od izpušne cevi do števca števila delcev, ki so v 
stiku z nerazred čenimi in razred čenimi izpušnimi plini, morajo biti izdelani tako, da je odlaganje delcev 
čim manjše. Vsi deli morajo biti iz elektri čno prevodnega materiala, ki ne reagira s sestavinami izpušnih 
plinov, in elektri čno ozemljeni, da ne pride do elektrostati čnega u činka.  
4.3.1.2.4 Sistem za vzor čenje delcev mora omogo čati dobro prakso vzor čenja aerosola, kar pomeni čim manj zelo 
zaobljenih delov in nenadnih sprememb v pre čnem prerezu, gladke notranje površine in čim krajše vode 
za vzor čenje. Postopne spremembe v pre čnem prerezu so dopustne.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/507
 
4.3.1.3 Posebne zahteve  
4.3.1.3.1 Vzorec delcev ne sme iti skozi črpalko, dokler ne gre skozi števec števila delcev.  
4.3.1.3.2 Priporo čljiva je uporaba predklasifikatorja vzorcev.  
4.3.1.3.3 Naprava za predkondicioniranje vzorcev mora:  
(a) biti zmožna red čiti vzorec v eni ali ve č fazah, da se doseže koncentracija števila delcev pod zgornjo 
mejno vrednostjo za na čin enega štetja delcev v PNC, temperatura plina ob vstopu PNC pa mora biti 
pod 35 °C;  
(b) vklju čevati za četno ogrevano fazo red čenja, katere rezultat je temperatura vzorca ≥ 150 °C in 
≤ 350 °C± 10 °C, red čenje pa poteka z najmanj 10-kratnim faktorjem;  
(c) uravnavati ogrevane faze pri konstantnih nazivnih temperaturah delovanja znotraj obmo čja ≥ 150 °C 
in ≤ 400 °C ± 10 °C;  
(d) prikazati, ali so ogrevane faze izvajajo pri ustreznih delovnih temperaturah;  
(e) biti zasnovana tako, da doseže vsaj 70-odstotno u činkovitost penetracije trdnih delcev za delce, ki 
imajo premer elektri čne mobilnosti 100 nm;  
(f) dosegati faktor zmanjšanja koncentracije delcev f  r (d i ) za delce s premeroma elektri čne mobilnosti 30 
nm in 50 nm, ki ni za ve č kot 30 odstotkov in 20 odstotkov višji (v tem zaporedju) oziroma ni za 
ve č kot 5 odstotkov manjši od faktorjev za delce s premerom elektri čne mobilnosti 100 nm (velja za 
VPR kot celoto);  
Faktor zmanjšanja koncentracije delcev pri vsaki velikosti delcev f  r (d i ) je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
pri čemer je:  
N in (d i ) koncentracija števila delcev gorvodno za delce s premerom d  i ; 
N out (d i ) koncentracija števila delcev dolvodno za delce s premerom d  i ; 
d i je premer elektri čne mobilnosti delcev (30, 50 ali 100 nm).  
N in (d i ) in N  out (d i ) je treba popraviti na iste pogoje.  
Aritmeti čno povpre čje faktorja zmanjšanja koncentracije delcev pri dani nastavitvi red čenja in  f r je 
treba izra čunati z naslednjo ena čbo: 
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f r ð50 nmÞ þ f r ð100 nmÞ 
3 
Priporo čljivo je, da VPR umerjen in potrjen kot celotna enota;SL L 175/508 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
(g) biti zasnovana v skladu z dobro inženirsko prakso, da se zagotovi, da so faktorji zmanjšanja 
koncentracije delcev v celotnem preskusu stabilni;  
(h) dosegati tudi > 99,0-odstotno izhlapevanje delcev tetrakontana (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) s premerom 30 
nm, s koncentracijo pri vstopni odprtini ≥ 10 000 na cm  3 , in sicer z ogrevanjem in zmanjšanjem 
delnih tlakov tetrakontana.  
4.3.1.3.4 Števec števila delcev mora:  
(a) delovati pri delovnih pogojih celotnega toka;  
(b) izkazovati to čnost štetja z odstopanjem ± 10 odstotkov v obmo čju 1 na cm  3 do zgornje meje, ki jo 
dolo ča števec števila delcev v na činu štetja posameznih delcev pri sledljivem standardu. Pri koncen ­
tracijah pod 100 na cm  3 bodo morda potrebne meritve, za katere se izra čuna povpre čje v razširjenih 
časih vzor čenja, da se dokaže natan čnost števca števila delcev z visoko stopnjo statisti čne zaneslji ­
vosti;  
(c) imeti lo čljivost vsaj 0,1 delca na cm  3 pri koncentracijah pod 100 na cm  3 ; 
(d) imeti linearni odziv na koncentracijo števila delcev v celotnem razponu meritve v na činu enega štetja 
delcev;  
(e) imeti pogostost poro čanja o podatkih, ki je enaka ali ve čja od 0,5 Hz;  
(f) imeti odzivni čas t  90 v razponu merjene koncentracije, ki je manjši od 5 sekund;  
(g) vklju čevati funkcijo popravka za sovpadanje do najve č 10 odstotkov popravka, pri čemer se lahko 
uporabi interni faktor umerjanja, kot je dolo čen v odstavku 5.7.1.3. te podpriloge, ne pa tudi drugi 
algoritmi za popravek ali opredelitev u činkovitosti štetja;  
(h) imeti u činkovitost štetja pri razli čnih velikostih delcev, kot je opredeljeno v tabeli A5/2.  
Tabela A5/2  
Učinkovitost štetja PNC  
Premer elektri čne mobilnosti velikosti delcev (nm)  U činkovitost štetja PNC (odstotek)  
23 ± 1  50 ± 12  
41 ± 1  > 90  
4.3.1.3.5 Če PNC uporablja delovno teko čino, jo je treba zamenjati tako pogosto, kot navaja proizvajalec instru ­
menta.  
4.3.1.3.6 Če se tlak in/ali temperatura na to čki, na kateri se nadzoruje hitrost pretoka PNC, ne ohranjata na 
znanem konstantnem nivoju, ju je treba izmeriti ob vstopu v PNC, da se meritev koncentracije delcev 
prilagodi standardnim pogojem.  
4.3.1.3.7 Skupni čas zadrževanja za PTS, VPR in OT plus odzivni čas PNC t  90 ne sme presegati 20 sekund.  
4.3.1.4 Opis priporo čljivega sistema  
Naslednji odstavek opisuje prakso, ki se priporo ča za merjenje števila delcev. Vseeno pa so sprejemljivi 
tudi sistemi, ki izpolnjujejo specifikacije delovanja iz odstavkov 4.3.1.2 in 4.3.1.3 te podpriloge.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/509
 
Slika A5/14  
Priporo čeni sistem za vzor čenje delcev  R f
 
4.3.1.4.1 Opis sistema za vzor čenje  
4.3.1.4.1.1 Sistem za vzor čenje delcev mora obsegati konico sonde za vzor čenje ali to čko za vzor čenje delcev v 
sistemu za red čenje, PTT, PCF in VPR pred napravo PNC.  
4.3.1.4.1.2 Izlo čevalnik hlapnih delcev (VPR) mora vklju čevati naprave za red čenje vzorcev (naprave za red čenje 
števila delcev: PND  1 in PND  2 ) in izhlapevanje delcev (cev za izhlapevanje, ET).  
4.3.1.4.1.3 Sonda za vzor čenje ali to čka vzor čenja za pretok preskusnega plina mora biti v tunelu za red čenje 
nameš čena tako, da je mogo če zajeti reprezentativni vzorec pretoka plina iz homogene mešanice red čila 
in izpušnih plinov.  
5. Intervali in postopki umerjanja  
5.1 Intervali umerjanja  
Tabela A5/3  
Intervali umerjanja instrumentov  
Pregleda instrumenta  Interval  Merilo  
Linearizacija (umerjanje) analiza ­
torja plinov  Vsakih 6 mesecev  ± 2 odstotka od čitka 
Sredina razpona  Vsakih 6 mesecev  ± 2 odstotka  
CO NDIR:Motnja CO  2 /H 2 O Vsak mesec  –1 do 3 ppm  
Pregled pretvornika NO  x Vsak mesec  > 95 odstotkov  
Preverjanje rezalnika CH  4 Letno  98 odstotkov etana  
Odziv FID CH  4 Letno  Glej odstavek 5.4.3 te podpriloge  
Pretok zraka/goriva skozi FID  Pri ve čjem vzdrževanju  V skladu s proizvajalcem instru ­
menta.  
Laserski infrarde či spektrometri 
(modulirani infrarde či ozkopa ­
sovni analizatorji visoke lo čljivo ­
sti): preverjanje motenj  Letno ali pri ve čjem vzdrževanju  V skladu s proizvajalcem instru ­
menta.SL L 175/510 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Pregleda instrumenta  Interval  Merilo  
QCL  Letno ali pri ve čjem vzdrževanju  V skladu s proizvajalcem instru ­
menta.  
Metode GC  Glej odstavek 7.2 te podpriloge  Glej odstavek 7.2 te podpriloge  
Metode LC  Letno ali pri ve čjem vzdrževanju  V skladu s proizvajalcem instru ­
menta.  
Fotoakustika  Letno ali pri ve čjem vzdrževanju  V skladu s proizvajalcem instru ­
menta.  
Linearnost mikrogramske 
tehtnice  Letno ali pri ve čjem vzdrževanju  Glej odstavek 4.2.2.2 te podpri ­
loge  
PNC (števec števila delcev)  Glej odstavek 5.7.1.1 te podpri ­
loge  Glej odstavek 5.7.1.3 te podpri ­
loge  
VPR (izlo čevalnik hlapnih delcev)  Glej odstavek 5.7.2.1 te podpri ­
loge  Glej odstavek 5.7.2 te podpriloge  
Tabela A5/4  
Intervali umerjanja vzor čevalnika s konstantno prostornino (CVS)  
CVS  Interval  Merilo  
Pretok skozi CVS  Po pregledu  ± 2 odstotka  
Pretok red čenja  Letno  ± 2 odstotka  
Tipalo temperature  Letno  ± 1 °C  
Tipalo tlaka  Letno  ± 0,4 kPa  
Preverjanje vbrizgavanja  Vsak teden  ± 2 odstotka  
Tabela A5/5  
Intervali umerjanja okoljskih podatkov  
Klimatizacija  Interval  Merilo  
Temperatura  Letno  ± 1 °C  
Rosiš če vlage  Letno  ± 5 odstotkov rel. vlažnosti  
Tlak okolice  Letno  ± 0,4 kPa  
Ventilator za hlajenje  Po pregledu  V skladu z odstavkom 1.1.1 te 
podpriloge  
5.2 Postopki umerjanja analizatorja  
5.2.1 Vsak analizator je treba umeriti, kot je to dolo čil proizvajalec instrumenta, ali vsaj tako pogosto, kot je 
navedeno v tabeli A5/3.  
5.2.2 Vsako obi čajno delovno obmo čje je treba linearizirati v skladu z naslednjim postopkom:  
5.2.2.1 Krivuljo linearizacije analizatorja je treba dolo čiti z najmanj petimi to čkami umerjanja, ki so čimbolj 
enakomerno razporejene. Nazivna koncentracija kalibracijskega plina z najvišjo koncentracijo ne sme biti 
manjša od 80 % obsega skale.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/511
 
5.2.2.2 Koncentracijo plina za umerjanje je mogo če dobiti tudi s pomo čjo delilnika plinov, kjer se za red čenje 
uporablja pre čiščeni N  2 ali pre čiščeni sinteti čni zrak.  
5.2.2.3 Krivuljo linearizacije je treba izra čunati z metodo najmanjših kvadratov. Če je dobljena stopnja polinoma 
ve čja od 3, mora biti število to čk za umerjanje najmanj enako tej stopnji polinoma plus 2.  
5.2.2.4 Krivulja linearizacije se od nazivne vrednosti vsakega kalibracijskega plina ne sme razlikovati za ve č kot ± 
2 odstotka.  
5.2.2.5 Iz poteka krivulje linearizacije in linearizacijskih to čk je mogo če preveriti, če je bilo umerjanje pravilno 
izvedeno. Navesti je treba razli čne parametre lastnosti analizatorja, zlasti:  
(a) analizator in plinsko komponento,  
(b) razdaljo,  
(c) datum linearizacije.  
5.2.2.6 Če homologacijski organ ugotovi, da dajejo alternativne tehnologije (npr. ra čunalnik, elektronsko krmi ­
ljenje merilnega obmo čja itd.) enakovredno natan čnost, se lahko uporabijo te alternative.  
5.3 Postopek ni čelne in kalibracijske potrditve analizatorja  
5.3.1 Vsako normalno uporabljano delovno obmo čje je treba preveriti pred vsako analizo v skladu z odstavki 
5.3.1.1 in 5.3.1.2 te podpriloge  
5.3.1.1 Umerjanje je treba preveriti z uporabo ni čelnega in kalibracijskega plina v skladu z odstavkom 1.2.14.2.3 
Podpriloge 6.  
5.3.1.2 Po preskusu je treba ni čelni plin in isti kalibracijski plin uporabiti za ponovno preverjanje v skladu z 
odstavkom 1.2.14.2.4 Podpriloge 6.  
5.4 Postopek preverjanja odziva ogljikovodika v FID  
5.4.1 Optimizacija odziva detektorja  
FID je treba nastaviti v skladu z navodili proizvajalca instrumenta. Propan v zraku je treba uporabiti v 
najbolj obi čajnem delovnem obmo čju. 
5.4.2 Umerjanje analizatorja HC  
5.4.2.1 Analizator je treba umeriti z uporabo propana v zraku in o čiščenega sinteti čnega zraka.  
5.4.2.2 Krivuljo umerjanja je treba dolo čiti, kot je opisano v odstavku 5.2.2 te podpriloge.  
5.4.3 Faktorji odzivnosti razli čnih ogljikovodikov in priporo čene omejitve  
5.4.3.1 Faktor odzivnosti R  f za dolo čeno spojino ogljikovodika je razmerje med od čitkom za FID C  1 in koncen ­
tracijo plinov v jeklenki, izraženo v ppm C  1 . 
Koncentracija preskusnega plina mora biti na taki ravni, da je odziv približno 80 odstotkov obsega skale 
za delovno obmo čje. Koncentracija mora biti znana na ± 2 % natan čno glede na gravimetrijsko stan ­
dardno vrednost, izraženo kot prostornino. Poleg tega je treba jeklenko s plinom predkondicionirati 24 
ur pri temperaturi med 20 in 30 °C.  
5.4.3.2 Faktorje odzivnosti je treba dolo čiti ob prvi uporabi analizatorja in ve čjih prekinitvah obratovanja 
kasneje. Preskusni plini, ki bodo uporabljeni, in priporo čeni faktorji odzivnosti so:SL L 175/512 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Propilen in o čiščeni zrak:  0,90 < R f< 1,10  
Toluen in o čiščeni zrak:  0,90 < R f< 1,10  
Ti so glede na 1,00 R  f za propan in o čiščeni zrak.  
5.5 Postopek preskusa u činkovitosti pretvornika NO  x 
5.5.1 Z uporabo preskusne nastavitve, kot je prikazana na sliki A5/15, in postopka, opisanega spodaj, je treba 
učinkovitost pretvornikov za pretvorbo NO  2 v NO preskusiti s pomo čjo ozonatorja, kot sledi:  
5.5.1.1 Analizator je treba umeriti v najbolj obi čajnem delovnem obmo čju, in sicer po navodilih proizvajalca ter 
z ni čelnim in kalibracijskim plinom (v katerem mora vsebnost NO znašati 80 % delovnega obmo čja, 
koncentracija NO  2 v mešanici plinov pa manj kot 5 % koncentracije NO). Analizator NO  x mora biti v 
na činu NO, tako da kalibracijski plin ne te če skozi pretvornik. Prikazano koncentracijo je treba vklju čiti v 
vse ustrezne preskusne pole.  
5.5.1.2 Prek T-kosa je treba v tok kalibracijskih plinov stalno dodajati kisik ali sinteti čni zrak, dokler prikazana 
koncentracija ni približno 10 odstotkov manjša od prikazane kalibracijske koncentracije, podane v 
odstavku 5.5.1.1 te podpriloge. Prikazano koncentracijo (c) je treba vklju čiti v vse ustrezne preskusne 
pole. Ozonator mora biti med celotnim postopkom izklopljen.  
5.5.1.3 Ozonator je zdaj treba vklopiti, da proizvede dovolj ozona za znižanje koncentracije NO na 20 % 
(najmanj 10 %) kalibracijske koncentracije, podane v odstavku 5.5.1.1 te podpriloge. Prikazano koncen ­
tracijo (d) je treba vklju čiti v vse ustrezne preskusne pole.  
5.5.1.4 Analizator NO  x je treba postopoma preklopiti v na čin NO  x , tako da mešanica plinov (ki jo sestavljajo 
NO, NO  2 , O  2 in N  2 ) te če skozi pretvornik. Prikazano koncentracijo (a) je treba vklju čiti v vse ustrezne 
preskusne pole.  
5.5.1.5 Ozonator je zdaj treba izklopiti. Mešanica plinov, opisanih v odstavku 5.5.1.2 te podpriloge, mora te či 
skozi pretvornik v detektor. Prikazano koncentracijo (b) je treba vklju čiti v vse ustrezne preskusne pole.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/513
 
Slika A5/15  
Preskusna konfiguracija u činkovitosti pretvornika NO  x
 
5.5.1.6 Ko je ozonator izklopljen, je treba pretok kisika in sinteti čnega zraka zapreti. Od čitek za NO  2 na 
analizatorju potem koli čine, podane v odstavku 5.5.1.1 te podpriloge, ne sme presegati za ve č kot 5 
odstotkov.  
5.5.1.7 Odstotek u činkovitosti pretvornika NO  x je treba izra čunati z uporabo koncentracij a, b, c in d, dolo čenih 
v odstavkih 5.5.1.2 do 5.5.1.5 te podpriloge, vklju čno z naslednjo ena čbo: 
Efficiency ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100  
5.5.1.7.1 U činkovitost pretvornika ne sme biti manjša od 95 odstotkov. U činkovitost pretvornika je treba presku ­
siti tako pogosto, kot je opredeljeno v tabeli A5/3.  
5.6 Umerjanje mikrogramske tehtnice  
5.6.1 Umerjanje mikrogramske tehtnice, ki se uporablja za tehtanje filtrov za vzor čenje delcev, mora biti 
sledljiva do nacionalnega ali mednarodnega standarda. Bilanca mora ustrezati zahtevam za linearnost, 
podanim v odstavku 4.2.2.2. te podpriloge. Preverjanje linearnosti je treba opraviti najmanj vsakih 12 
mesecev oziroma po vsakem popravilu ali spremembi sistema, ki bi lahko vplivala na umerjanje.  
5.7. Umerjanje in validacija sistema za vzor čenje delcev  
Primeri metod za umerjanje/validacijo so na voljo na:  
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpFCP.html.  
5.7.1. Umerjanje števca PNC  
5.7.1.1. Homologacijski organ mora v 13 mesecih pred izvedbo preskusa emisij zagotoviti potrdilo o umerjanju 
za števec PNC, ki potrjuje njegovo skladnost s sledljivim standardom. Med posameznimi umerjanji je 
treba spremljati morebitno slabšo števno u činkovitost števca PNC ali pa stenj v števcu PNC vsakih 6 
mesecev redno menjavati. Glej sliki A5/16 in A5/17. Števno u činkovitost števca PNC je mogo če 
primerjati z referen čnim števcem PNC ali pa z vsaj dvema drugima meritvama števca PNC. Če števec 
PNC zazna koncentracijo števila delcev v obmo čju ± 10 odstotkov aritmeti čnega povpre čja referen čnega 
števca PNC ali skupine dveh ali ve č števcev PNC, je ta števec PNC treba upoštevati kot stabilen, sicer je 
števec PNC treba servisirati. Med spremljanjem števca PNC v primerjavi z dvema ali ve č drugimi 
meritvami števcev PNC je dovoljena uporaba referen čnega vozila, ki deluje zaporedno v razli čnih 
preskusnih celicah, kjer ima vsaka svoj števec PNC.SL L 175/514 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Slika A5/16  
Nazivno letno zaporedje števca PNC
  
Slika A5/17  
Podaljšano letno zaporedje števca PNC (v primeru, da je polno umerjanje števca PNC preloženo)  
f r (d)
 
5.7.1.2. Števec PNC je treba prav tako znova umeriti, za kar je treba po vseh ve čjih vzdrževalnih delih izdati 
novo potrdilo o umerjanju.  
5.7.1.3. Umerjanje mora biti sledljivo do nacionalnega ali mednarodnega standarda za metodo umerjanja, tj. s 
primerjanjem odziva števca PNC, ki se umerja, z:  
(a) umerjenim elektri čnim števcem aerosolov ob hkratnem vzor čenju elektrostati čno razvrš čenih kali ­
bracijskih delcev; ali  
(b) sekundarnim števcem PNC, ki je bil neposredno umerjen z zgoraj opisano metodo.  
5.7.1.3.1. V odstavku 5.7.1.3. (a) te podpriloge je treba umerjanje opraviti z najmanj šestimi standardnimi koncen ­
tracijami, ki so čim enakomerneje porazdeljene v merilnem obmo čju števca PNC.  
5.7.1.3.2. V odstavku 5.7.1.3. (b) te podpriloge je treba umerjanje opraviti z najmanj šestimi standardnimi koncen ­
tracijami v merilnem obmo čju števca PNC. Na najmanj 3 to čkah morajo biti koncentracije pod 1 000 na 
cm  3 , preostale koncentracije pa je treba linearno porazdeliti med 1 000 na cm  3 in najve čjim obmo čjem 
števca PNC v na činu štetja posameznih delcev.  
5.7.1.3.3. V odstavkih 5.7.1.3.(a) in 5.7.1.3.(b) te podpriloge morajo izbrane to čke obsegati nazivno ni čelno to čko 
koncentracije, dobljeno tako, da so filtri HEPA razreda vsaj H13 EN 1822:2008 ali filtri z enakovrednim 
učinkom nameš čeni na vstopno odprtino vsakega instrumenta. Če se za števec PNC, ki se umerja, 
kalibracijski faktor ne uporablja, morajo izmerjene koncentracije biti v obmo čju ± 10 odstotkov stan ­
dardne koncentracije za vsako koncentracijo, razen ni čelne to čke; v nasprotnem primeru je treba števec 
PNC, ki se umerja, zavrniti. Izra čunati in zapisati je treba gradient od linearne regresije najmanjših 
kvadratov za podatkovna niza. Za števec PNC, ki se umerja, je treba uporabiti kalibracijski faktor, ki 
je enak recipro čni vrednosti gradienta. Linearnost odziva je treba izra čunati kot kvadrat Pearsonovega 
koeficienta korelacije produkt-moment (r) za podatkovna niza in mora biti enaka ali ve čja od 0,97. Pri 
izra čunu gradienta in r  2 je treba linearno regresijo povle či skozi izhodiš če (ni čelna koncentracija na obeh 
instrumentih).  
5.7.1.4 Umerjanje mora v skladu z zahtevami odstavka 4.3.1.3.4 (h) te podpriloge prav tako vklju čevati prever ­
janje u činkovitosti zaznavanja na števcu PNC za delce s premerom elektri čne mobilnosti 23 nm. 
Preverjanje u činkovitosti štetja za delce s premerom 41 nm ni potrebno.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/515
 
5.7.2 Umerjanje/validacija izlo čevalnika hlapnih delcev (VPR)  
5.7.2.1 Faktorje zmanjšanja koncentracij delcev v VPR je treba obvezno umeriti v celotnem razponu nastavitev 
red čenja, tj. pri nespremenjenih nazivnih delovnih temperaturah instrumenta, če je enota nova in po vseh 
ve čjih vzdrževalnih delih. Zahteva po periodi čni validaciji za faktor zmanjšanja koncentracije delcev v 
VPR je omejena na preverjanje pri eni sami nastavitvi, ki se obi čajno uporablja za merjenje na vozilih, 
opremljenih s filtrom za delce. Homologacijski organ mora v roku 6 mesecev pred preskusom emisij 
zagotoviti obstoj potrdila o umerjanju ali validaciji za VPR. Če ima VPR alarme za spremljanje tempe ­
rature, je dovoljen 13-mese čni interval za validacijo.  
Priporo čljivo je, da je VPR umerjen in potrjen kot cela enota.  
VPR je treba opredeliti za faktor zmanjšanja koncentracije delcev za trdne delce s premerom elektri čne 
mobilnosti 30, 50 in 100 nm. Faktorji zmanjšanja koncentracije delcev f  r (d) za delce s premerom 
elektri čne mobilnosti 30 nm in 50 nm ne smejo biti za ve č kot 30 oz. 20 odstotkov ve čji oziroma 
ne za ve č kot 5 odstotkov manjši od delcev s premerom elektri čne mobilnosti 100 nm. Za namene 
validacije mora biti aritmeti čno povpre čje faktorja zmanjšanja koncentracije delcev v obmo čju ± 10 
odstotkov aritmeti čnega povpre čja faktorja zmanjšanja koncentracije delcev  f r , dolo čenega med 
primarnim umerjanjem VPR.  
5.7.2.2 Preskusni aerosol za te meritve morajo biti trdni delci s premerom elektri čne mobilnosti 30, 50 in 100 
nm, najmanjša koncentracija pri vstopni odprtini v VPR pa mora znašati 5 000 delcev na cm  3 . Za 
validacijo je treba uporabiti tudi polidisperzni aerosol s premerom elektri čne mobilnosti 50 nm. 
Preskusni aerosol mora biti pri delovnih temperaturah VPR toplotno stabilen. Koncentracije števila delcev 
je treba meriti pred sestavnimi deli in za njimi.  
Faktor zmanjšanja koncentracije delcev za vsako monodisperzno velikost delcev f  r (d i ) je treba izra čunati 
z uporabo naslednje ena čbe: 
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
pri čemer je:  
N in (d i ) koncentracija števila delcev gorvodno za delce s premerom d  i ; 
N out (d i ) koncentracija števila delcev dolvodno za delce s premerom d  i ; 
d i je premer elektri čne mobilnosti delcev (30, 50 ali 100 nm).  
N in (d i ) in N  out (d i ) je treba popraviti na iste pogoje.  
Aritmeti čno povpre čje faktorja zmanjšanja koncentracije delcev  f r pri dani nastavitvi red čenja je treba 
izra čunati z naslednjo ena čbo: 
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f r ð50nmÞ þ f r ð100nmÞ 
3 
Ko je za validacijo uporabljen polidisperzni aerosol velikosti 50 nm, je treba aritmeti čno povpre čje 
faktorja zmanjšanja koncentracije delcev  f v pri nastavitvi red čenja, ki je uporabljena za validacijo, izra ­ 
čunati s pomo čjo naslednje ena čbe: 
f v ¼ N in 
N outSL L 175/516 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
pri čemer je:  
N in koncentracija števila delcev gorvodno;  
N out koncentracija števila delcev dolvodno.  
5.7.2.3 VPR mora izkazovati ve č kot 99,0-odstotno izlo čevanje delcev tetrakontana (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) s 
premerom elektri čne mobilnosti najmanj 30 nm pri vstopni koncentraciji ≥ 10 000 na cm  3 , če deluje 
pri najmanjši nastavitvi red čenja in delovni temperaturi, ki jo priporo čajo proizvajalci.  
5.7.3 Postopki preverjanja merilnega sistema števila delcev (PN)  
5.7.3.1 Mese čno izmerjena vrednost pretoka v števec PNC mora biti v obmo čju 5 odstotkov nazivne hitrosti 
pretoka za števec PNC, ko je preverjanje opravljeno z umerjenim merilnikom pretoka.  
5.8 To čnost mešalne naprave  
Če se za umerjanje uporablja delilnik plinov, kot je opredeljeno v odstavku 5.2 te podpriloge, mora biti 
to čnost mešalne naprave takšna, da je koncentracijo razred čenih kalibracijskih plinov mogo če dolo čiti v 
obmo čju ± 2 odstotka. Krivuljo umerjanja je treba preveriti s preverjanem sredine razpetine, kot je 
opisano v odstavku 5.3 te podpriloge. Kalibracijski plin s koncentracijo, manjšo od 50 odstotkov 
merilnega obmo čja analizatorja, mora biti v obmo čju 2 odstotkov njegove potrjene koncentracije.  
6. Referen čni plini  
6.1 Čisti plini  
6.1.1 Vse vrednosti v ppm pomenijo V-ppm (vpm)  
6.1.2 Za umerjanje in delovanje morajo po potrebi biti na voljo naslednji čisti plini:  
6.1.2.1 Dušik:  
Čistost: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO, < 0,1 ppm NO  2 , < 0,1 ppm N  2 O, 
< 0,1 ppm NH  3 ; 
6.1.2.2 Sinteti čni zrak:  
Čistost: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤0,1 ppm NO; vsebnost kisika med 18 in 21 
odstotki prostornine;  
6.1.2.3 Kisik:  
Čistost: > 99,5 odstotkov prostornine O  2 ; 
6.1.2.4 Vodik (in mešanica, ki vsebuje helij ali dušik):  
Čistost: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2; vsebnost vodika med 39 in 41 odstotki prostornine;  
6.1.2.5 Ogljikov monoksid:  
Najmanjša čistost 99,5 odstotka;  
6.1.2.6 Propan:  
Najmanjša čistost 99,5 odstotkov.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/517
 
6.2 Kalibracijski plini  
6.2.1 Dejanska koncentracija kalibracijskega plina mora biti znotraj ± 1 odstotka deklarirane vrednosti oziroma 
kot sledi v nadaljevanju.  
Mešanice plinov z naslednjo sestavo morajo biti v skladu z odstavkoma 6.1.2.1 ali 6.1.2.2 te podpriloge 
na razpolago s specifikacijami najpogostejšega plina:  
(a) C  3 H 8 v sinteti čnem zraku (glej odstavek 6.1.2.2 te podpriloge);  
(b) CO v dušiku;  
(c) CO  2 v dušiku;  
(d) CH  4 v sinteti čnem zraku;  
(e) NO v dušiku (koli čina NO  2 v tem kalibracijskem plinu ne sme presegati 5-odstotnega deleža NO);SL L 175/518 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Podpriloga 6  
Postopki in pogoji preskusa tipa 1  
1. Postopki in pogoji preskusa  
1.1 Opis preskusov  
1.1.1 Preskus tipa 1 se uporablja za preverjanje emisij plinastih spojin, trdnih delcev, števila delcev, masnih 
emisij CO  2 , porabe goriva, porabe elektri čne energije in elektri čnih dosegov v uporabljenem preskusnem 
ciklu WLTP.  
1.1.1.1 Preskusi morajo biti opravljeni v skladu z metodo, opisano v odstavku 1.2 te podpriloge ali v odstavku 3 
Podpriloge 8 za povsem elektri čna vozila, hibridna elektri čna vozila in hibridna vozila na gorivne celice s 
stisnjenim vodikom.Izpušni plini, trdni delci in delci morajo biti vzor čeni ter analizirani v skladu s 
predpisanimi metodami.  
1.1.2 Število preskusov mora biti dolo čeno v skladu z diagramom poteka na sliki A6/1. Mejna vrednost je 
najve čja dovoljena vrednost za ustrezno merilo za onesnaževalo, kot je opredeljeno v Prilogi I k Uredbi 
(ES) št. 715/2007.  
1.1.2.1 Diagram poteka na sliki A6/1 mora veljati le za celoten uporabljeni preskusni cikel WLTP in ne za 
posamezne faze.  
1.1.2.2 Rezultati preskusa morajo biti vrednosti po uporabi popravka na podlagi spremembe energije v sistemu 
REESS, popravka Ki in poppravka ATCT.  
1.1.2.3 Dolo čanje skupnih vrednosti cikla  
1.1.2.3.1 Če je med katerim koli preskusom prekora čena omejitev merila za emisije, se vozilo zavrne.  
1.1.2.3.2 Proizvajalec mora glede na vrsto vozila kot veljavno navesti skupno vrednost cikla za masne emisije CO  2 , 
porabo elektri čne energije, porabo goriva za vozila NOVC-FCHV, kot tudi za PER in AER, kot je to v 
skladu s tabelo A6/1.  
1.1.2.3.3 Deklarirana vrednost za porabo elektri čne energije za vozila OVC-HEV v stanju delovanja s praznjenjem 
naboja ni dolo čena v skladu s sliko A6/1. Če je deklarirana vrednost CO  2 sprejeta kot odobrena vrednost, 
se obravnava kot homologacijska vrednost. V nasprotnem primeru se izmerjena vrednost porabe elektri čne 
energije obravnava kot homologacijska vrednost..  
1.1.2.3.4 Če so po prvem preskusu izpolnjena vsa merila iz vrstice 1 v veljavni tabeli A6/2, je treba vse vrednosti, ki 
jih navede proizvajalec, sprejeti kot homologacijske vrednosti. Če katero koli od meril iz vrstice 1 v 
veljavni tabeli A6/2 ni izpolnjeno, mora biti za isto vozilo opravljen drugi preskus.  
1.1.2.3.5 Po drugem preskusu je treba izra čunati aritmeti čno povpre čje obeh preskusov. Če rezultati aritmeti čnega 
povpre čja izpolnjujejo vsa merila iz vrstice 2 v veljavni tabeli A6/2, je treba vse vrednosti, ki jih navede 
proizvajalec, sprejeti kot homologacijske vrednosti. Če katero koli od meril iz vrstice 2 v veljavni tabeli 
A6/2 ni izpolnjeno, mora biti za isto vozilo opravljen tretji preskus.  
1.1.2.3.6 Po tretjem preskusu je treba izra čunati aritmeti čno povpre čje vseh treh preskusov. Za vse parametre, ki 
izpolnjujejo ustrezno merilo iz vrstice 3 v veljavni tabeli A6/2, je treba deklarirano vrednost sprejeti kot 
homologacijsko vrednost. Za kateri koli parameter, ki ne izpolnjuje ustreznega merila iz vrstice 3 v 
veljavni tabeli A6/2, je treba rezultat aritmeti čnega povpre čja sprejeti kot homologacijsko vrednost.  
1.1.2.3.7 Če po prvem ali drugem preskusu ni izpolnjeno katero koli merilo iz veljavne tabele A6/2, je – na zahtevo 
proizvajalca ter v skladu z odobritvijo homologacijskega organa z namenom zmanjšanja zahtevanega št. 
preskusov za homologacijo – znova deklarirane vrednosti mogo če navesti kot višje vrednosti za emisije ali 
porabo oziroma kot nižje vrednosti za elektri čne dosege.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/519
 
1.1.2.3.8 Dolo čanje dCO2  1 , dCO2  2 in dCO2  3 . 
1.1.2.3.8.1 Ne glede na zahteve iz odstavka 1.1.2.3.8.2 je treba naslednje vrednosti za dCO2  1 , dCO2  2 in dCO2  3 
uporabiti v zvezi z merili za število preskusov iz tabele A6/2:  
dCO2  1 = 0,990  
dCO2  2 = 0,995  
dCO2  3 = 1,000  
1.1.2.3.8.2 Če preskus tipa 1 pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV obsega dva ali ve č veljavnih preskusnih ciklov 
WLTP, vrednost dCO2x pa je manjša od 1,0, je treba vrednost dCO2x nadomestiti z 1,0.  
1.1.2.3.9 Če sta bila rezultat preskusa ali povpre čje rezultatov preskusa sprejeta in potrjena kot homologacijska 
vrednost, je treba za namene prihodnjih izra čunov ta rezultat navajati kot „deklarirano vrednost“.  
Tabela A6/1  
Veljavni predpisi za deklarirane vrednosti proizvajalca (skupne vrednosti ciklov)  ( 1 ) 
Tip vozila  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100 km)  Poraba elektri čne 
energije (  3 ) 
(Wh/km)  Povsem elektri čni 
doseg / Povsem 
elektri čni doseg (  3 ) 
(km)  
Vozila, preskušena v skladu 
s Podprilogo 6 (ICE)  M CO2 
Odstavek 3 Pod ­
priloge 7  — —  —  
Vozila NOVC-FCHV  —  FC CS 
Odstavek 
4.2.1.2.1 Priloge 
8 — —  
Vozila NOVC-HEV  M CO2,CS  
Odstavek 4.1.1 
Podpriloge 8  — —  —  
Vozila OVC-HEV  CD M CO2,CD  
Odstavek 4.1.2 
Podpriloge 8  — EC AC,CD  
Odstavek 4.3.1 
Podpriloge 8  AER Odstavek 
4.4.1.1 Podpri ­
loge 8  
CS M CO2,CS  
Odstavek 4.1.1 
Podpriloge 8  — —  —  
Vozila PEV  —  —  EC WLTC  
Odstavek 
4.3.4.2 Podpri ­
loge 8  PER  WLTC  
Odstavek 4.4.2 
Podpriloge 8  
( 1 ) Deklarirana vrednost mora biti ustrezno popravljena vrednost (tj. popravki za Ki in drugi regionalni popravki). 
( 2 ) Zaokroževanje xxx.xx 
( 3 ) Zaokroževanje xxx.xSL L 175/520 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Slika A6/1  
Diagram poteka za število preskusov tipa 1
SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/521
 
Tabela A6/2  
Merila za število preskusov  
Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja za vozila ICE, NOVC-HEV in OVC-HEV.  
Preskus  Parameter presoje  Merilo za emisije  M  CO2 
Vrstica 1  Prvi preskus  Rezultati prvega preskusa  ≤ uredbena 
omejitev × 0,9  ≤ deklarirana vred ­
nost × dCO2  1 
Vrstica 2  Drugi preskus  Aritmeti čno povpre čje rezul ­
tatov prvega in drugega 
preskusa  ≤ uredbena 
omejitev × 1,0 (  1 ) ≤ deklarirana vred ­
nost × dCO2  2 
Vrstica 3  Tretji preskus  Aritmeti čno povpre čje rezul ­
tatov vseh treh preskusov  ≤ uredbena 
omejitev × 1,0 (  1 ) ≤ deklarirana vred ­
nost × dCO2  3 
( 1 ) Rezultat vsakega preskusa mora izpolnjevati uredbeno omejitev.  
Za preskus tipa 1 pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV.  
Preskus  Parameter presoje  Merila za emisije  M  CO2,CD  AER  
Vrstica 1  Prvi 
preskus  Rezultati prvega 
preskusa  ≤ uredbena 
omejitev × 0,9 (  1 ) ≤ deklarirana 
vrednost × 
dCO2  1 ≥ deklarirana vred ­
nost × 1,0  
Vrstica 2  Drugi 
preskus  Aritmeti čno povpre čje 
rezultatov prvega in 
drugega preskusa  ≤ uredbena 
omejitev × 1,0 (  2 ) ≤ deklarirana 
vrednost × 
dCO2  2 ≥ deklarirana vred ­
nost × 1,0  
Vrstica 3  Tretji 
preskus  Aritmeti čno povpre čje 
rezultatov vseh treh 
preskusov  ≤ uredbena 
omejitev × 1,0 (  2 ) ≤ deklarirana 
vrednost × 
dCO2  3 ≥ deklarirana vred ­
nost × 1,0  
( 1 ) „0,9“ je treba za preskus tipa 1 pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV nadomestiti z „1,0“ samo v primeru, da 
preskus pri praznjenju naboja obsega dva ali ve č veljavnih ciklov WLTC. 
( 2 ) Rezultat vsakega preskusa mora upoštevati uredbeno omejitev.  
Za vozila PEV  
Preskus  Parameter presoje  Poraba elektri čne ener ­
gije PER 
Vrstica 1  Prvi preskus  Rezultati prvega preskusa  ≤ deklarirana vred ­
nost × 1,0  ≥ deklarirana vred ­
nost × 1,0  
Vrstica 2  Drugi 
preskus  Aritmeti čno povpre čje rezul ­
tatov prvega in drugega 
preskusa  ≤ deklarirana vred ­
nost × 1,0  ≥ deklarirana vred ­
nost × 1,0  
Vrstica 3  Tretji 
preskus  Aritmeti čno povpre čje rezul ­
tatov vseh treh preskusov  ≤ deklarirana vred ­
nost × 1,0  ≥ deklarirana vred ­
nost × 1,0  
Za vozila NOVC-FCHV  
Preskus  Parameter presoje  FC  CS 
Vrstica 1  Prvi preskus  Rezultati prvega preskusa  ≤ deklarirana vrednost × 
1,0 
Vrstica 2  Drugi preskus  Aritmeti čno povpre čje rezultatov prvega in 
drugega preskusa  ≤ deklarirana vrednost × 
1,0 
Vrstica 3  Tretji preskus  Aritmeti čno povpre čje rezultatov vseh treh 
preskusov  ≤ deklarirana vrednost × 
1,0SL L 175/522 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
1.1.2.4 Dolo čanje vrednosti za specifi čno fazo  
1.1.2.4.1 Vrednost za CO  2 v specifi čni fazi  
1.1.2.4.1.1 Ko je navedena skupna vrednost cikla za masne emisije CO  2 sprejeta, je treba aritmeti čno povpre čje za 
specifi čno fazo iz rezultatov preskusa v g/km pomnožiti s faktorjem prilagoditve CO2_AF, ki izravna 
razliko med deklarirano vrednostjo in rezultati preskusa. Ta popravljena vrednost mora biti homologa ­
cijska vrednost za CO  2 . 
CO2  A F ¼ deklarirana vrednost 
kombinirana vrednost faze  
pri čemer je: 
kombinirana vrednost faze  ¼ CO2  ave  L Ü D L þ CO2  ave  M Ü D M þ CO2  ave  H Ü D H þ CO2  ave  exH Ü D exH 
D L þ D M þ D H þ D exH 
pri čemer je:  
CO2  ave  L aritmeti čno povpre čje rezultata za masne emisije CO  2 za rezultat oziroma rezultate preskusa za 
fazo L (v g/km);  
CO2  ave  M aritmeti čno povpre čje rezultata za masne emisije CO  2 za rezultat oziroma rezultate preskusa za 
fazo M (v g/km);  
CO2  ave  H aritmeti čno povpre čje rezultata za masne emisije CO  2 za rezultat oziroma rezultate preskusa za 
fazo H (v g/km);  
CO2  ave  exH aritmeti čno povpre čje rezultata za masne emisije CO  2 za rezultat oziroma rezultate preskusa za 
fazo exH (v g/km);  
D L teoreti čna razdalja faze L (v km);  
D M teoreti čna razdalja faze M (v km);  
D H teoreti čna razdalja faze H (v km);  
D exH teoreti čna razdalja faze exH (v km);  
1.1.2.4.1.2 Če navedena skupna vrednost cikla za masne emisije CO  2 ni sprejeta, je homologacijsko vrednost masnih 
emisij CO  2 za specifi čno fazo treba izra čunati na podlagi aritmeti čnega povpre čja vseh preskusnih rezul ­
tatov za pripadajo čo fazo.  
1.1.2.4.2 Vrednosti porabe goriva za specifi čno fazo  
1.1.2.4.2.1 Porabo goriva je treba izra čunati na podlagi masnih emisij CO  2 za specifi čno fazo, in sicer s pomo čjo 
ena čb iz odstavka 1.1.2.4.1 te podpriloge in aritmeti čnega povpre čja emisij.  
1.1.2.4.3 Vrednost porabe elektri čne energije za specifi čno fazo, PER in AER.  
1.1.2.4.3.1 Poraba elektri čne energije za specifi čno fazo in elektri čni dosegi za specifi čno fazo so izra čunani na 
podlagi aritmeti čnega povpre čja vrednosti za specifi čno fazo iz rezultatov preskusa in brez faktorja 
prilagoditve.  
1.2 Pogoji za preskus tipa 1  
1.2.1 Pregled  
1.2.1.1 Preskus tipa 1 sestoji iz predpisanih zaporedij priprave dinamometra ter pogojev za dovajanje goriva, 
odstavitev in delovanje.  
1.2.1.2 Preskus tipa 1 mora obsegati delovanje vozila na dinamometru z valji veljavnega sistema WLTC za 
skupino interpolacij. Sorazmerni del razred čenih emisij izpušnih plinov je treba zbirati neprekinjeno za 
kasnejšo analizo z vzor čevalnikom s konstantno prostornino.  
1.2.1.3 Koncentracije stopenj ozadja je treba izmeriti za vse spojine, za katere so opravljene meritve razred čenih 
masnih emisij. Za preskuse emisij izpušnih plinov to zahteva vzor čenje in analizo zraka za red čenje.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/523
 
1.2.1.3.1 Merjenje del cev iz ozadja  
1.2.1.3.1.1 Kadar proizvajalec zahteva odbitek bodisi zraka za red čenje bodisi mase delcev iz ozadja tunela za 
red čenje, je treba te stopnje ozadja dolo čiti v skladu s postopki, navedenimi v odstavkih 1.2.1.3.1.1.1 
do vklju čno 1.2.1.3.1.1.3 te podpriloge.  
1.2.1.3.1.1.1 Najve čji dovoljeni popravek ozadja mora biti masa na filtru, ki je enakovredna 1 mg/km pri hitrosti 
pretoka v preskusu.  
1.2.1.3.1.1.2 Če ozadje preseže to raven, je treba privzeto vrednost 1 mg/km odšteti.  
1.2.1.3.1.1.3 Če je rezultat razlike za dodano vrednost ozadja negativen, se šteje, da je stopnja ozadja enaka ni č. 
1.2.1.3.1.2 Stopnjo mase delcev iz ozadja v zraku za red čenje je treba dolo čiti tako, da filtrirani zrak za red čenje te če 
skozi filter za delce iz ozadja. Vzorec je treba vzeti na prvi to čki za filtri za zrak za red čenje. Stopnje 
ozadja v μ/m 3 je treba dolo čiti kot aritmeti čno drse če povpre čje vsaj 14 meritev z najmanj eno meritvijo 
na teden.  
1.2.1.3.1.3 Stopnjo mase delcev iz ozadja v tunelu za red čenje je treba dolo čiti tako, da filtrirani zrak za red čenje te če 
skozi filter za delce iz ozadja. Vzorec je treba vzeti na isti to čki kot vzorec trdnih delcev. Kadar je v 
preskusu uporabljeno sekundarno red čenje, je treba sistem za sekundarno red čenje aktivirati za namene 
meritev ozadja. Ena meritev je lahko opravljena na dan preskusa, in sicer pred preskusom ali po njem.  
1.2.1.3.2 Dolo čitev števila delcev iz ozadja  
1.2.1.3.2.1 Kadar proizvajalec zahteva popravek za ozadje, je treba te stopnje ozadja dolo čiti, kot sledi:  
1.2.1.3.2.1.1 Vrednost ozadja je lahko izra čunana ali izmerjena. Najve čji dopustni popravek za ozadje mora biti v 
povezavi z najve čjo dovoljeno stopnjo puš čanja merilnega sistema za število delcev (0,5 delcev na cm  3 ), 
zmanjšano za faktor zmanjšanja koncentracije delcev, PCRF in hitrost pretoka skozi CVS iz dejanskega 
preskusa.  
1.2.1.3.2.1.2 Homologacijski organ ali proizvajalec lahko zahtevata, da je treba namesto izra čunanih uporabiti dejanske 
meritve ozadja.  
1.2.1.3.2.1.3 Če je rezultat razlike za dodano vrednost ozadja negativen, je treba za rezultat PN upoštevati, da je enak 
ni č. 
1.2.1.3.2.2 Stopnjo števila delcev iz ozadja v zraku za red čenje je treba dolo čiti z vzor čenjem filtriranega zraka za 
red čenje. Vzorec je treba vzeti na prvi to čki za filtri za zrak za red čenje v merilni sistem PN. Stopnje 
ozadja v delcih na cm  3 je treba dolo čiti kot aritmeti čno drse če povpre čje vsaj 14 meritev z najmanj eno 
meritvijo na teden.  
1.2.1.3.2.3 Stopnjo števila delcev iz ozadja v tunelu za red čenje je treba dolo čiti z vzor čenjem filtriranega zraka za 
red čenje. Vzorec je treba vzeti na isti to čki kot vzorec PN. Kadar je v preskusu uporabljeno sekundarno 
red čenje, je treba sistem za sekundarno red čenje aktivirati za namene meritev ozadja. Ena meritev je lahko 
izvedena na dan preskusa, bodisi pred preskusom ali po njem, z uporabo dejanskega PCRF in hitrosti 
pretoka skozi CVS, uporabljena v preskusu.SL L 175/524 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
1.2.2 Splošna oprema v preskusni celici  
1.2.2.1 Parametri, ki bodo izmerjeni  
1.2.2.1.1 Naslednje temperature je treba izmeriti s to čnostjo ± 1,5 °C:  
(a) zrak v okolici preskusne celice;  
(b) temperature sistema za red čenje in vzor čenje, kot je zahtevano za sisteme za merjenje emisij iz 
Podpriloge 5.  
1.2.2.1.2 Atmosferski tlak mora biti mogo če meriti z lo čljivostjo ± 0,1 kPa.  
1.2.2.1.3 Specifi čno vlažnost H mora biti mogo če meriti z lo čljivostjo ± 1 g H  2 O/kg suhega zraka.  
1.2.2.2 Preskusna celica in prostor za odstavitev  
1.2.2.2.1 Preskusna celica  
1.2.2.2.1.1 Temperatura v preskusni celici mora biti nastavljena na 23 °C. Odstopanja od dejanske vrednosti morajo 
biti v obmo čju ± 5 °C. Temperaturo in vlažnost zraka je treba meriti na izhodu ventilatorja za hlajenje 
preskusne celice pri najnižji frekvenci 1 Hz. Za temperaturo na za četku preskusa glej odstavek 1.2.8.1 
Podpriloge 6.  
1.2.2.2.1.2 Specifi čna vlažnost H zraka v preskusni celici ali vsesanega zraka motorja mora izpolnjevati naslednji 
pogoj:  
5,5 Ï H Ï 12,2 ðg H  2 O=kg suhega zrakaÞ 
1.2.2.2.1.3 Vlažnost je treba neprekinjeno meriti pri najnižji frekvenci 1 Hz.  
1.2.2.2.2 Prostor za odstavitev  
Temperatura v prostoru za odstavitev mora biti nastavljena na 23 °C, odstopanja od dejanske vrednosti pa 
morajo biti v obmo čju ± 3 °C od aritmeti čnega povpre čja 5-minutnega delovanja in ne smejo kazati 
sistemati čnega odstopanja od nastavljene to čke. Temperatura mora biti merjena neprekinjeno pri frekvenci 
najmanj 1 Hz.  
1.2.3 Preskusno vozilo  
1.2.3.1 Splošno  
Preskusno vozilo mora v vseh svojih delih ustrezati proizvodni seriji, če pa se vozilo razlikuje od proiz ­
vodne serije, mora biti v vsa ustrezna poro čila o preskusu vklju čen celoten opis. Pri izbiranju preskusnega 
vozila se morata proizvajalec in homologacijski organ dogovoriti, kateri model vozila je vzor čno vozilo za 
skupino interpolacij.  
Pri meritvah emisij je treba za cestno obremenitev upoštevati vrednost, dolo čeno s preskusnim vozilom H. 
V primeru skupine matrik za cestno obremenitev pri meritvah emisij je treba upoštevati cestno obreme ­
nitev, izra čunano za vozilo H  M v skladu z odstavkom 5.1 Podpriloge 4.  
Če je na zahtevo proizvajalca uporabljena metoda interpolacije (glej odstavek 3.2.3.2 Podpriloge 7), je 
treba za cestno obremenitev, dolo čeno s preskusnim vozilom L, opraviti dodatno meritev emisij. Preskusi 
vozil H in L morajo biti opravljeni z istim preskusnim vozilom in z najkrajšim kon čnim prestavnim 
razmerjem iz skupine interpolacij. V primeru skupine matrik za cestno obremenitev je treba opraviti 
dodatno meritev emisij in upoštevati cestno obremenitev, izra čunano za vozilo L  M v skladu z odstavkom 
5.1 Podpriloge 4.  
1.2.3.2 Interpolacijski razpon za CO  2 
Metodo interpolacije je treba uporabiti le, če je razlika v CO  2 med preskusnim vozilom L in H v obmo čju 
najmanj 5 in najve č 30 g/km oziroma 20 odstotkov emisij CO  2 iz vozila H, katera koli vrednost je manjša.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/525
 
Na zahtevo proizvajalca ter z dovoljenjem homologacijskega organa je interpolacijsko premico mogo če 
ekstrapolirati do najve č 3 g/km nad emisijami CO  2 za vozilo H in/ali pod emisijami CO  2 za vozilo L. Ta 
razširitev je veljavna samo znotraj absolutnih mejnih vrednosti za interpolacijski razpon, opredeljen zgoraj.  
Ta odstavek ne velja za razlike CO  2 med vozili H  M in L  M iz skupine matrik za cestno obremenitev.  
1.2.3.3 Utekanje  
Vozilo mora biti v dobrem tehni čnem stanju. Pred preskusom mora biti ute čeno in imeti prevoženih od 
3 000 do 15 000 kilometrov. Motor, menjalnik in vozilo morajo biti ute čeni po priporo čilih proizvajalca.  
1.2.4 Nastavitve  
1.2.4.1 Nastavitve in preverjanje dinamometra je treba opraviti v skladu s Podprilogo 4.  
1.2.4.2 Delovanje dinamometra  
1.2.4.2.1 Pomožne naprave je treba med delovanjem dinamometra izklopiti ali onemogo čiti, razen če se zahteva 
njihovo delovanje.  
1.2.4.2.2 Na čin delovanja dinamometra vozila, če je na voljo, je treba aktivirati v skladu z navodili proizvajalca (tj. s 
pritiskom na gumbe na volanu vozila v dolo čenem zaporedju, s pomo čjo preskusne naprave proizvajalca 
in z odstranitvijo varovalke).  
Proizvajalec homologacijskemu organu predloži seznam onemogo čenih naprav in razlogov za onemogo ­ 
čitev. Na čin delovanja dinamometra mora odobriti homologacijski organ, uporabo na čina delovanja dina ­
mometra pa je treba vklju čiti v vsa ustrezna poro čila o preskusih.  
1.2.4.2.3 Na čin delovanja dinamometra ne sme aktivirati, modulirati, zakasniti ali onemogo čiti delovanja katerega 
koli dela, ki pod preskusnimi pogoji vpliva na emisije in porabo goriva. Kakršna koli naprava, ki vpliva na 
delovanje dinamometra z valji, mora biti nastavljena tako, da zagotavlja ustrezno delovanje.  
1.2.4.2.4 Če je preskusno vozilo preskušeno v na činu vožnje na dvokolesni pogon (2WD), je vozilo treba preskusiti 
z enoosnim dinamometrom z valji, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 2 Podpriloge 5. Na zahtevo proiz ­
vajalca ter z odobritvijo homologacijskega organa je vozilo lahko preskušeno z dvoosnim dinamometrom 
z valji.  
1.2.4.2.5 Če je preskusno vozilo preskušeno v na činu, kjer bi pod pogoji WLTP v ustreznem ciklu prešlo v delovanje 
na delno ali popolnoma štirikolesni pogon (4WD), je vozilo treba preskusiti z dvoosnim dinamometrom z 
valji, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 2.3 Podpriloge 5.  
Na zahtevo proizvajalca ter z odobritvijo homologacijskega organa se vozilo lahko preskusi z enoosnim 
dinamometrom z valji, če so izpolnjeni naslednji pogoji:  
a) preskusno vozilo v vseh fazah preskušanja stalno deluje v na činu 2WD;  
b) proizvajalec homologacijskemu organu predloži dokazila, da so CO  2 , poraba goriva in/ali elektri čne 
energije pretvorjenega vozila enaki ali ve čji kot v primeru nepretvorjenega vozila, ki je preizkušeno z 
dvoosnim dinamometrom z valji.  
1.2.4.3 V izpušnem sistemu ni puš čanja, ki bi zmanjšalo koli čino zbranega plina.  
1.2.4.4 Nastavitve pogonskega sistema in upravljalnih elementov so takšne, kot jih je za proizvodno serijo 
predpisal proizvajalec.SL L 175/526 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
1.2.4.5 Pnevmatike morajo biti tipa, kot ga dolo či proizvajalec v originalni opremi. Tlak v pnevmatikah je lahko 
pove čan za 50 odstotkov nad tlakom, ki je opredeljen v odstavku 4.2.2.3 Podpriloge 4. Enak tlak v 
pnevmatikah je treba uporabiti v nastavitvah dinamometra in v vseh nadaljnjih preskusih. Uporabljeni tlak 
v pnevmatikah je treba zabeležiti v vsa poro čila o preskusu.  
1.2.4.6 Referen čno gorivo  
1.2.4.6.1 Za preskus je treba uporabiti ustrezno referen čno gorivo, kot je dolo čeno v Prilogi IX.  
1.2.4.7 Priprava preskusnega vozila  
1.2.4.7.1 Med preskusom mora vozilo stati približno vodoravno, da se gorivo normalno porazdeli.  
1.2.4.7.2 Po potrebi mora proizvajalec zagotoviti dodatne priklju čne kose in adapterje, ki so potrebni za praznjenje 
goriva, in sicer na najnižji možni to čki posod oziroma posode za gorivo, ki je nameš čena na vozilo, ter 
predložiti zbirko vzorcev izpušnih plinov.  
1.2.4.7.3 Pri vzor čenju trdnih delcev (PM) med preskusom, ko je naprava za regeneracijo pod stabilnimi pogoji 
obremenitve (tj. se na vozilu ne opravlja regeneracija), je priporo čeno, da je vozilo opravilo > 1/3 prevo ­ 
ženih kilometrov med na črtovanimi regeneracijami ali da je naprava za redno regeneracijo prestala enako ­
vredno obremenitev zunaj vozila.  
1.2.5 Predhodni preskusni cikli  
1.2.5.1 Na zahtevo proizvajalca se lahko z namenom spremljanja sledi hitrosti znotraj predpisanih omejitev 
izvršijo predhodni preskusni cikli.  
1.2.6 Predkondicioniranje preskusnega vozila  
1.2.6.1 Posoda (oziroma posode) za gorivo je treba napolniti s specifi čnim preskusnim gorivom. Če gorivo, ki je 
že v posodi (oziroma posodah) za gorivo, ne ustreza specifikacijam iz odstavka 1.2.4.6 te podpriloge, je 
treba to gorivo pred polnjenjem s preskusnim gorivom izto čiti. Sistema za uravnavanje emisij zaradi 
izhlapevanja ne splakujte oziroma obremenjujte preve č intenzivno.  
1.2.6.2 Polnjenje sistemov REESS  
Pred preskusnim ciklom predkondicioniranja mora biti sistem REESS povsem napolnjen. Na zahtevo 
proizvajalca je polnjenje pred predkondicioniranjem mogo če izpustiti. Sistem REESS ne sme biti ponovno 
napolnjen pred za četkom uradnega preskušanja.  
1.2.6.3 Preskusno vozilo je treba prestaviti v preskusno celico in izvesti postopke, navedene v odstavkih 1.2.6.3.1 
do 1.2.6.3.9  
1.2.6.3.1 Preskusno vozilo je treba bodisi z vožnjo bodisi s potiskanjem postaviti na dinamometer in upravljati prek 
veljavnih ciklov WLTC. Ni treba, da je vozilo hladno, poleg tega ga je dovoljeno uporabiti za nastavitev 
obremenitve dinamometra.  
1.2.6.3.2 Obremenitev dinamometra je treba nastaviti v skladu z odstavkoma 7 in 8 Podpriloge 4.  
1.2.6.3.3 Med predkondicioniranjem mora biti temperatura v preskusni celici enaka, kot je opredeljeno za preskus 
tipa 1 (odstavek 1.2.2.2.1 te podpriloge).  
1.2.6.3.4 Tlak v pnevmatikah pogonskih koles je treba nastaviti v skladu z odstavkom 1.2.4.5 te podpriloge.  
1.2.6.3.5 Vozila z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo UNP ali ZP/biometan oziroma so opremljena 
tako, da lahko za gorivo uporabljajo bodisi bencin bodisi UNP ali ZP/biometan, je treba med preskusi s 
prvim in drugim referen čnim plinastim gorivom pred preskusom z drugim referen čnim gorivom znova 
predkondicionirati.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/527
 
1.2.6.3.6 Za predkondicioniranje je treba odpeljati veljaven cikel WLTC. Zagon motorja in vožnja morata potekati v 
skladu z odstavkom 1.2.6.4 te podpriloge.  
Dinamometer je treba nastaviti v skladu s Podprilogo 4.  
1.2.6.3.7 Na zahtevo proizvajalca ali homologacijskega organa je dovoljeno z namenom stabiliziranja vozila in 
njegovih krmilnih sistemov izvesti dodaten cikel WLTC.  
1.2.6.3.8 Obseg tovrstnega dodatnega predkondicioniranja je treba vklju čiti v vsa ustrezna poro čila o preskusih.  
1.2.6.3.9 V preskuševalnem objektu, kjer lahko med preskušanjem vozila z nizkimi emisijami delcev pride do 
kontaminacije z ostanki prejšnjega preskusa vozila z visokimi emisijami delcev, je zaradi predkondicioni ­
ranja opreme za vzor čenje priporo čljivo, da vozilo z nizkimi emisijami delcev 20 min vozi vozni cikel pri 
stalni hitrosti 120 km/h. Daljše delovanje in/ali delovanje pri visoki hitrosti je dovoljeno za predkondi ­
cioniranje opreme za vzor čenje, če je to potrebno. Meritve ozadja tunela za red čenje je treba opraviti po 
predkondicioniranju tunela in pred vsakim naknadnim preskušanjem vozila.  
1.2.6.4 Postopek zagona pogonskega sistema je treba za četi s pomo čjo naprav, predvidenih v ta namen, v skladu z 
navodili proizvajalca.  
Menjava na čina delovanja, ki ni izvedena iz vozila, med preskusom ni dovoljena, razen če je navedeno 
druga če. 
1.2.6.4.1 Če sprožitev postopka za zagon pogonskega sistema ni bila uspešna, tj. motor se ne zažene v skladu s 
pri čakovanji ali pa na vozilu pride do zagonske napake, je preskus neveljaven, preskuse s predkondicio ­
niranjem pa je treba ponoviti ter odpeljati nov preskus.  
1.2.6.4.2 Cikel se za čne ob za četku postopka za zagon pogonskega sistema.  
1.2.6.4.3 Če se kot gorivo uporablja UNP ali ZP/biometan, je motor dovoljeno zagnati z bencinom in nato po 
vnaprej dolo čenem času, ki ga voznik ne more spreminjati, samodejno preklopiti na UNP ali ZP/biometan.  
1.2.6.4.4 V fazah mirovanja/prostega teka vozila je treba zavore uporabljati v tej meri, da se pogonska kolesa ne 
vrtijo.  
1.2.6.4.5 Med preskusom je treba hitrost meriti glede na čas ali jo pridobiti iz sistema za zbiranje podatkov pri 
frekvenci, ki ni manjša od 1 Hz, tako da je mogo če oceniti dejansko hitrost vožnje.  
1.2.6.4.6 Dejansko prevoženo razdaljo vozila je treba vklju čiti v vse ustrezne preskusne pole za vsako fazo cikla 
WLTC.  
1.2.6.5 Uporaba menjalnika  
1.2.6.5.1 Ro čni menjalnik  
Upoštevati je treba navodila o menjavanju prestav, opredeljena v Podprilogi 2. Vozila, preskušena v skladu 
s Podprilogo 8, je treba voziti v skladu z odstavkom 1.5 te Podpriloge.  
Vozila, ki ne uspejo dose či vrednosti pospeška in najve čje hitrosti, predpisanih za veljavni cikel WLTC, je 
treba voziti z do konca pritisnjeno stopalko za plin, dokler znova ne dosežejo predpisanega sledenja 
hitrosti. Kršitve sledi hitrosti pod temi pogoji preskusa ne razveljavijo. Odstopanja od voznega cikla je 
treba zapisati v vse ustrezne preskusne pole.  
1.2.6.5.1.1 Upoštevati je treba dovoljena odstopanja iz odstavka 1.2.6.6 te podpriloge.  
1.2.6.5.1.2 Menjavanje prestave je treba za četi in zaklju čiti v času ± 1,0 sekunde od dolo čene to čke menjave prestave.SL L 175/528 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
1.2.6.5.1.3 Sklopko je treba pritisniti v času ± 1,0 sekunde od dolo čene to čke delovanja sklopke.  
1.2.6.5.2 Avtomatski menjalnik  
1.2.6.5.2.1 Vozila, opremljena z avtomatskim menjalnikom, je treba preskusiti v najpogosteje uporabljenem na činu. 
Stopalko za plin je treba uporabljati tako, da lahko natan čno sledi hitrosti.  
1.2.6.5.2.2 Vozila, opremljena z avtomatskim menjalnikom z na čini, ki jih izbere voznik, morajo izpolnjevati omejitve 
glede meril za emisije v vseh na činih avtomatskega menjavanja za vožnjo v smeri naprej. Proizvajalec mora 
ustrezna dokazila posredovati homologacijskemu organu. Na podlagi tehni čnih dokazil, ki jih zagotovi 
proizvajalec, in z dovoljenjem homologacijskega organa namenski na čini, ki jih izbere voznik, za zelo 
omejene in posebne namene ne bodo upoštevani (tj. na čin vzdrževanja, na čin lazenja).  
1.2.6.5.2.3 Proizvajalec mora homologacijskemu organu predložiti vsa dokazila o obstoju na čina, ki izpolnjuje zahteve 
iz odstavka 3.5.9 te priloge. Z dovoljenjem homologacijskega organa je kot edini na čin, ki omogo ča 
dolo čitev meril za emisije, emisij CO  2 in porabe goriva, dovoljeno uporabiti najpogosteje uporabljeni 
na čin. Ne glede na obstoj najpogosteje uporabljenega na čina morajo biti zahteve glede omejitev meril 
za emisije izpolnjene v vseh zadevnih na činih samodejnega menjavanja, ki se uporabljajo za vožnjo v 
smeri naprej, kot je opisano v odstavku 1.2.6.5.2.2 te podpriloge.  
1.2.6.5.2.4 Če v vozilu ni najpogosteje uporabljenega na čina ali pa zahtevanega najpogosteje uporabljenega na čina kot 
takšnega ni odobril homologacijski organ, je treba vozilo preskusiti v najboljšem in najslabšem možnem 
na činu glede na merila za emisije, emisije CO  2 in porabo goriva. Najboljši in najslabši možni na čin je treba 
dolo čiti na podlagi dokazil o emisijah CO  2 in porabi goriva v vseh na činih. Emisije CO  2 in poraba goriva 
morajo biti aritmeti čno povpre čje rezultatov preskusa v obeh na činih. Rezultate preskusa v obeh na činih je 
treba zapisati v vsa ustrezna poro čila o preskusih. Ne glede na uporabo najboljšega in najslabšega možnega 
na čina v preskusu morajo biti zahteve glede omejitev meril za emisije izpolnjene v vseh zadevnih na činih 
samodejnega menjavanja, ki se uporabljajo za vožnjo v smeri naprej, kot je opisano v odstavku 1.2.6.5.2.2 
te podpriloge.  
1.2.6.5.2.5 Upoštevati je treba dovoljena odstopanja iz odstavka 1.2.6.6 te podpriloge.  
Po za četni uporabi se prestavno stikalo med opravljanjem preskusa ne sme ve č uporabiti. Za četna uporaba 
se mora zgoditi 1 sekundo pred za četkom prvega pospeševanja.  
1.2.6.5.2.6 Vozila z avtomatskim menjalnikom z ro čnim na činom morajo biti preskušena v skladu z odstavkom 
1.2.6.5.2 te podpriloge.  
1.2.6.6 Odstopanja v sledi hitrosti  
Dopustna so naslednja odstopanja med dejansko hitrostjo vozila in predpisano hitrostjo ustreznega 
preskusnega cikla. Odstopanja vozniku ne bodo prikazana:  
(a) Zgornja meja: 2,0 km/h hitreje kot na najvišji to čki sledi v času ± 1,0 sekunde glede na dano časovno 
to čko; 
(b) Spodnja meja: 2,0 km/h po časneje kot na najnižji to čki sledi v času ± 1,0 sekunde glede na dani čas. 
Glej sliko A6/2.  
Ve čja odstopanja hitrosti od predpisanih so sprejemljiva, če nikoli ne trajajo ve č kot 1 sekundo.  
V preskusu ne sme biti ve č kot deset tovrstnih odstopanj.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/529
 
Slika A6/2  
Odstopanja v sledi hitrosti
  
1.2.6.7 Pospeševanje  
1.2.6.7.1 Med vožnjo je na stopalki za plin uporabljena ustrezna sila, da je mogo če to čno slediti hitrosti.  
1.2.6.7.2 Vožnja vozila ne sme biti motena, pri tem pa je treba upoštevati vzor čne to čke menjavanja, hitrosti in 
postopke.  
1.2.6.7.3 V primeru ro čnega menjalnika je treba stopalko za plin sprostiti med vsakim menjavanjem, ki mora biti 
opravljeno v najkrajšem možnem času.  
1.2.6.7.4 Če vozilo ne more slediti hitrosti, ga je treba voziti pri najve čji možni mo či, dokler njegova hitrost znova 
ne doseže ustrezne ciljne hitrosti.  
1.2.6.8 Upo časnjevanje  
1.2.6.8.1 Med upo časnjevanjem v ciklu mora voznik sprostiti stopalko za plin, vendar sklopke sam ne sprosti do 
to čke, dolo čene v odstavku 4 (c) Podpriloge 2.  
1.2.6.8.1.1 Če vozilo upo časnjuje hitreje, kot to predpisuje sled hitrosti, je treba stopalko za plin upravljati tako, da 
vozilo to čno sledi hitrosti.  
1.2.6.8.1.2 Če vozilo upo časnjuje prepo časi, da bi lahko sledilo predvidenemu upo časnjevanju, je treba zavore upora ­
biti tako, da vozilo to čno sledi hitrosti.  
1.2.6.9 Nepri čakovana zaustavitev motorja  
1.2.6.9.1 V primeru nepri čakovane zaustavitve motorja je treba predkondicioniranje ali preskus tipa 1 razveljaviti.  
1.2.6.10 Po zaklju čku cikla je treba ugasniti motor. Vozila ni dovoljeno znova zagnati do za četka preskusa, za 
katerega je bilo predkondicionirano.  
1.2.7 Odstavitev  
1.2.7.1 Po predkondicioniranju in pred preskušanjem se mora preskusno vozilo nahajati v prostoru z okoljskimi 
pogoji, ki so navedeni v odstavku 1.2.2.2.2 te podpriloge.SL L 175/530 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
1.2.7.2 Vozilo mora biti z odprtim ali zaprtim pokrovom motorja odstavljeno za najmanj 6 in najve č 36 ur. V 
kolikor to ni izklju čeno v posebnih pogojih za posamezno vozilo, je hlajenje mogo če dose či s prisilno 
ohladitvijo do nastavljene vrednosti temperature. Če je hlajenje pospešeno z ventilatorji, jih je treba 
namestiti tako, da je najve čje hlajenje pogonskega sistema, motorja ter sistema za naknadno obdelavo 
izpušnih plinov doseženo isto časno.  
1.2.8 Preskus emisij in porabe goriva (preskus tipa 1)  
1.2.8.1 Temperatura preskusne celice na za četku preskusa mora biti 23 °C ± 3 °C, izmerjena pri najmanjši 
frekvenci 1 Hz. Temperatura motornega olja in hladilne teko čine, če se uporabljata, mora biti v obmo čju 
± 2 °C glede na nastavljeno vrednost 23 °C.  
1.2.8.2 Preskusno vozilo je treba potisniti na dinamometer.  
1.2.8.2.1 Pogonska kolesa vozila je treba na dinamometer postaviti brez zagona motorja.  
1.2.8.2.2 Tlak v pnevmatikah pogonskih koles je treba nastaviti v skladu z dolo čili iz odstavka 1.2.4.5 te podpriloge.  
1.2.8.2.3 Pokrov motorja mora biti zaprt.  
1.2.8.2.4 Vse povezovalne izpušne cevi morajo biti nameš čene na izpušno cev oziroma cevi vozila tik pred 
zagonom motorja.  
1.2.8.3 Zagon pogonskega sistema in vožnja  
1.2.8.3.1 Postopek zagona pogonskega sistema je treba za četi s pomo čjo naprav, predvidenih v ta namen, v skladu z 
navodili proizvajalca.  
1.2.8.3.2 Vozilo je treba voziti v skladu z predpisi iz odstavkov od 1.2.6.4 do 1.2.6.10, vklju čno s to Podprilogo 
glede veljavnega cikla WLTC, kot je opisano v Podprilogi 1.  
1.2.8.4 Podatke za RCB je treba izmeriti za vsako fazo cikla WLTC, kot je opredeljeno v Dodatku 2 te podpriloge.  
1.2.8.5 Dejansko hitrost vozila je treba vzor čiti z merilno frekvenco 10 Hz, indeksi sledenja vožnji, ki so opisani v 
odstavku 7 Podpriloge 7, pa morajo biti izmerjeni in dokumentirani.  
1.2.9 Vzor čenje plinov  
Vzorce plinov je treba zbrati v vre če, spojine pa analizirati ob zaklju čku preskusa ali preskusne faze; 
spojine je mogo če analizirati tudi neprekinjeno in jih integrirati med ciklom.  
1.2.9.1 Pred vsakim preskusom je treba opraviti naslednje:  
1.2.9.1.1 O čiščene, izpraznjene vre če za vzor čenje je treba namestiti na sistem za zbiranje vzorcev razred čenih 
izpušnih plinov in zraka za red čenje.  
1.2.9.1.2 Merilne instrumente je treba vklopiti v skladu z navodili proizvajalcev instrumentov.  
1.2.9.1.3 Izmenjevalnik toplote za napravo CVS ( če je nameš čen) je treba najprej predhodno segreti ali ohladiti do 
obmo čja njegove delovne temperature za preskus, ki je dolo čena v odstavku 3.3.5.1 Podpriloge 5.  
1.2.9.1.4 Dele, kot so cevi za vzor čenje, filtri, ohlajevalniki in črpalke, je treba po potrebi segreti ali ohladiti na 
stabilizirano delovno temperaturo.  
1.2.9.1.5 Hitrosti pretoka skozi CVS je treba nastaviti v skladu z odstavkom 3.3.4 Podpriloge 5, hitrosti pretoka 
vzorcev pa je treba nastaviti na ustrezno raven.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/531
 
1.2.9.1.6 Vsakršne vgrajene elektronske naprave je treba nastaviti na ni čelno vrednost, na ni čelno vrednost pa jih je 
mogo če znova nastaviti pred za četkom katere koli faze cikla.  
1.2.9.1.7 Za vse analizatorje za neprekinjeno merjenje plinov je treba dolo čiti ustrezne razpone. Med preskusom so 
lahko vklopljeni le, če se to zgodi s spremembo umerjanja, v katerem je uporabljena digitalna lo čljivost 
instrumenta. Oja čenja, ki jih dajo analogni oja čevalniki delovanja v analizatorju, med preskusom ne smejo 
biti uporabljena.  
1.2.9.1.8 Vsi analizatorji za neprekinjeno merjenje plinov morajo biti nastavljeni na ni čelno vrednost in umerjeni s 
pomo čjo plinov v skladu z zahtevami iz odstavka 6 Podpriloge 5.  
1.2.1. Vzor čenje za dolo čitev trdnih delcev (PM)  
1.2.10.1 Pred za četkom vsakega preskusa je treba upoštevati korake, opisane v odstavkih 1.2.10.1.1 do vklju čno 
1.2.10.1.2.3 te podpriloge.  
1.2.10.1.1 Izbor filtra  
1.2.10.1.1.1 Za celoten veljavni cikel WLTC je treba uporabiti en filter za delce brez nadomestnega filtra. Z namenom 
upoštevanja razlik v regionalnem ciklu je v prvih treh fazah lahko uporabljen isti, v četrti fazi pa nov filter.  
1.2.10.1.2 Priprava filtra  
1.2.10.1.2.1 Najmanj 1 uro pred preskusom je treba filter dati v petrijevko, ki zagotavlja zaš čito pred vdorom prahu, 
kar omogo ča izmenjavo zraka, petrijevko pa nato dati v tehtalno komoro (ali prostor), kjer je stabilizirana.  
Pred zaklju čkom stabilizacije je treba filter stehtati, podatek o njegovi teži pa vpisati v vse ustrezne 
preskusne pole. Filter je treba nato hraniti v zaprti petrijevki ali zatesnjenem nosilcu za filter, dokler ne 
bo uporabljen za preskušanje. Filter je treba uporabiti v 8 urah po odstranitvi iz tehtalne komore (ali 
prostora).  
Filter je treba v prostor za stabilizacijo vrniti v roku 1 ure po preskusu in ga je treba najmanj 1 uro pred 
tehtanjem kondicionirati.  
1.2.10.1.2.2 Filter za delce z vzorcem je treba previdno vstaviti v nosilec za filter. S filtrom je treba rokovati le z 
uporabo kleš č ali prijemalk. Grobo ali abrazivno rokovanje s filtrom lahko privede do tega, da bo teža 
napa čno dolo čena. Sestav nosilca za filter je treba dati v nepreto čno cev za vzor čenje.  
1.2.10.1.2.3 Mikrotehtnico je priporo čeno preveriti pred vsakim tehtanjem, tj. v roku 24 ur od tehtanja vzorca in s 
tehtanjem referen čnega predmeta, težkega približno 100 mg. Ta predmet je treba stehtati trikrat, aritme ­
tično povpre čje rezultatov pa vpisati v vse ustrezne preskusne pole. Če je aritmeti čno povpre čje rezultatov 
tehtanja v obmo čju ± 5 μg glede na rezultate predhodnega tehtanja, se tehtanje in tehtnica upoštevata kot 
veljavna.  
1.2.1. Vzor čenje števila delcev (PN)  
1.2.11.1 Pred za četkom vsakega preskusa je treba upoštevati korake, opisane v odstavkih 1.2.11.1.1 do vklju čno 
1.2.11.1.2. te podpriloge.  
1.2.11.1.1 Sistem za red čenje specifi čnih delcev in opremo za merjenje delcev je treba vklopiti in pripraviti za 
vzor čenje.  
1.2.11.1.2 Pravilno delovanje elementov števca PNC in izlo čevalnika VPR mora biti potrjeno v skladu s postopki, ki 
so navedeni v odstavkih 1.2.11.1.2.1 do 1.2.11.1.2.4 te podpriloge.  
1.2.11.1.2.1 Pri preverjanju puš čanja, ki se opravi s filtrom ustrezne zmogljivosti, nameš čenim na vstopno odprtino 
celotnega sistema za merjenje PN, izlo čevalnika VPR in števca PNC, mora izmerjena koncentracija znašati 
manj kot 0,5 delcev na cm  3 .SL L 175/532 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
1.2.11.1.2.2 Z dnevnim preverjanjem ni čelne nastavitve števca PNC z uporabo filtra ustrezne zmogljivosti, ki je 
nameš čen na vstopno odprtino števca PNC, mora izmerjena koncentracija znašati ≤ 0,2 delcev na cm  3 . 
Ko je filter odstranjen, mora PNC pri vzor čenju zraka iz okolice pokazati pove čanje v izmerjeni koncen ­
traciji do vsaj 100 delcev na cm  3 , ko pa je filter nameš čen nazaj, se mora koncentracija vrniti na vrednost 
≤ 0,2 delcev na cm  3 . 
1.2.11.1.2.3 Potrditi je treba, da sistem za merjenje kaže, da je cev za izhlapevanje, če je sistem opremljen z njo, 
dosegla svojo pravilno delovno temperaturo.  
1.2.11.1.2.4 Potrditi je treba, da sistem za merjenje kaže, da je PND  1 naprave za red čenje dosegel ustrezno delovno 
temperaturo.  
1.2.1. Vzor čenje med preskusom  
1.2.12.1 Zagnati je treba sistem za red čenje, črpalke za vzorce in sistem za zbiranje podatkov.  
1.2.12.2 Zagnati je treba sistema za vzor čenje PM in PN.  
1.2.12.3 Merjenje števila delcev mora potekati neprekinjeno. Aritmeti čno povpre čje koncentracije je treba dolo čiti z 
integriranjem signalov analizatorja iz vsake faze.  
1.2 12.4 Vzor čenje je treba za četi pred ali ob za četku postopka za zagon pogonskega sistema in ga zaklju čiti ob 
zaklju čku cikla.  
1.2.12.5 Menjava vzorcev  
1.2.12.5.1 Plinaste emisije  
1.2.12.5.1.1 Vzorce razred čenih izpušnih plinov in zraka za red čenje je po potrebi treba ob zaklju čku vsake faze 
veljavnega cikla WLTC, v katerem bo vožnja potekala, zamenjati z naslednjim parom vre č. 
1.2.12.5.2 Trdni delci  
1.2.12.5.2.1 Upoštevati je treba zahteve iz odstavka 1.2.10.1.1.1 te podpriloge.  
1.2.12.6 Razdaljo, prevoženo na dinamometru, je za vsako fazo treba vklju čiti v vse ustrezne preskusne pole.  
1.2.13. Zaklju ček preskusa  
1.2.13.1 Motor je treba po zaklju čku zadnjega dela preskusa takoj izklopiti.  
1.2.13.2 Vzor čevalnik s konstantno prostornino, CVS in druge sesalne naprave je treba izklopiti ali pa prekiniti 
povezavo z izpušno cevjo oz. cevmi vozila.  
1.2.13.3 Vozilo je nato mogo če odstraniti z dinamometra.  
1.2.1. Postopki po preskusu  
1.2.14.1 Preverjanje analizatorja plina  
1.2.14.1.1 Preveriti je treba od čitek za ni čelni in kalibracijski plina na analizatorjih, uporabljenih za neprekinjeno 
merjenje razred čenih plinov. Preskus se šteje za sprejemljivega, če je razlika med rezultati pred in po 
preskusu manj kot 2 % vrednosti kalibracijskega plina.  
1.2.14.2 Analiza vre če 
1.2.14.2.1 Izpušne pline in zrak za red čenje, zajete v vre či, je treba analizirati, takoj ko je mogo če. Izpušni plini v 
nobenem primeru ne smejo biti analizirani pozneje kot v 30 minutah po zaklju čku faze cikla.  
Upoštevati je treba reaktivni čas plina za spojine v vre či.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/533
 
1.2.14.2.2 Takoj, ko je to izvedljivo pred analizo, je treba merilno obmo čje analizatorja, ki bo uporabljeno za vsako 
spojino, z ustreznim ni čelnim plinom nastaviti na ni č. 
1.2.14.2.3 Krivulje umerjanja za analizatorje je treba nastaviti z uporabo kalibracijskih plinov, ki imajo nazivne 
koncentracije od 70 do 100 % celotnega obmo čja. 
1.2.14.2.4 Nato je treba znova preveriti ni čelne nastavitve na analizatorjih: Če od čitana vrednost za ve č kot 2 % 
obsega skale odstopa od obmo čja iz odstavka 1.2.14.2.2 te podpriloge, je treba za ta analizator postopek 
ponoviti.  
1.2.14.2.5 Nato je treba vzorce naknadno analizirati.  
1.2.14.2.6 Po analizi je treba z istimi plini znova preveriti ni čelne to čke in to čke umerjanja. Preskus se šteje za 
sprejemljivega, če je razlika manjša od 2 odstotkov vrednosti kalibracijskega plina..  
1.2.14.2.7 Hitrosti pretoka in tlaki razli čnih plinov v analizatorju morajo biti enaki tistim, ki so bili uporabljeni med 
umerjanjem analizatorjev.  
1.2.14.2.8 Vsebnost vsake izmerjene spojine je po stabilizaciji merilne naprave treba vpisati v vse ustrezne preskusne 
pole.  
1.2.14.2.9 Maso in število vseh emisij je po potrebi treba izra čunati v skladu s Podprilogo 7.  
1.2.14.2.10 Umerjanje in preverjanje je treba opraviti:  
(a) pred in po analizi vsakega para vre č; ali  
(b) pred in po zaklju čenem preskusu.  
V primeru (b) je treba umerjanja in preverjanja opraviti na vseh analizatorjih za vsa obmo čja, uporabljena 
med preskusom.  
V obeh primerih, tj. (a) in (b), je za pripadajo če vre če z zrakom iz okolice in izpušnimi plini treba 
uporabiti enako obmo čje analizatorja.  
1.2.14.3 Tehtanje filtra za delce z vzorcem  
1.2.14.3.1 Filter za delce z vzorcem je treba vrniti v tehtalno komoro (ali prostor) najkasneje 1 uro po zaklju čku 
preskusa. Filter je treba najmanj 1 uro kondicionirati v petrijevki, ki je zaš čitena pred vdorom prahu in 
omogo ča izmenjavo zraka, nato pa ga stehtati. Bruto teža filtra mora biti vklju čena v vsa ustrezna poro čila 
o preskusih.  
1.2.14.3.2 Vsaj dva neuporabljena referen čna filtra je treba stehtati v 8 urah po tehtanjih filtra z vzorcem, najbolje pa 
je, da se to izvede isto časno. Referen čni filtri morajo biti enake velikost in iz enakih materialov kot filter z 
vzorcem.  
1.2.14.3.3 Če se specifi čna teža katerega koli referen čnega filtra v primerjavi z tehtanji filtra z vzorcem spremeni za 
ve č kot ± 5 μg, je treba filter z vzorcem in referen čni filtri znova kondicionirati v tehtalni komori (ali 
prostoru) ter znova stehtati.  
1.2.14.3.4 Primerjavo rezultatov tehtanja referen čnega filtra je treba opraviti na podlagi specifi čnih tež in aritmeti ­ 
čnega drse čega povpre čja specifi čne teže tega referen čnega filtra. Aritmeti čno drse če povpre čje je treba 
izra čunati na podlagi specifi čnih tež, pridobljenih v obdobju po tem, ko so bili referen čni filtri dani v 
tehtalno komoro (ali prostor). Povpre čni čas mora biti najmanj en dan in ne ve č kot 15 dni.SL L 175/534 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
1.2.14.3.5 Dovoljenih je ve č ponovnih kondicioniranj in tehtanj vzorca ter referen čnih filtrov, tj. najve č 80 ur po 
merjenju plinov iz preskusa emisij. Če pred iztekom 80 ur ve č kot polovica referen čnih filtrov izpolni 
merilo ± 5 μg, je treba tehtanje filtra z vzorcem upoštevati kot veljavno. Če sta bila ob izteku 80 ur 
uporabljena dva referen čna filtra, od katerih eden ne izpolnjuje merila ± 5 μg, se tehtanje filtra z vzorcem 
šteje kot veljavno pod pogojem, da je vsota absolutnih razlik med specifi čno in drse čo vrednostjo obeh 
referen čnih filtrov manjša ali enaka 10 μg. 
1.2.14.3.6 Če merilo ± 5 μg izpolni manj kot polovica referen čnih filtrov, je treba filter z vzorcem zavre či in preskus 
emisij ponoviti. Vse referen čne filtre je treba zavre či in zamenjati v roku 48 ur. V vseh drugih primerih je 
referen čne filtre treba zamenjati vsakih 30 dni, in sicer na tak na čin, da noben filter z vzorci ne bo stehtan 
brez primerjave z referen čnim filtrom, ki je bil v tehtalni komoro (ali prostoru) prisoten najmanj en dan.  
1.2.14.3.7 Če niso izpolnjena merila za stabilizacijo tehtalne komore (ali prostora), opisana v odstavku 4.2.2.1 
Podpriloge 5, tehtanja referen čnega filtra pa ta merila izpolnjujejo, lahko proizvajalec vozila sprejme 
teže filtra z vzorcem ali pa preskuse razveljavi, po popravilu krmilnega sistema tehtalne komore (ali 
prostora) pa ponovi preskus.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/535
 
Dodatek 1  
Podpriloge 6  
Postopek preskusa emisij za vsa vozila, opremljena s sistemi z redno regeneracijo  
1. Splošno  
1.1 Ta dodatek dolo ča posebne dolo čbe v zvezi s preskušanjem vozil s sistemi z redno regeneracijo iz odstavka 
3.8.1 te priloge.  
Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega organa lahko proizvajalec, da dokaže enakovrednost 
postopka, oblikuje alternativni postopek, ki vklju čuje toplotni filter, obseg obremenitve in prevoženo razdaljo. 
To lahko stori na preskusni napravi na motorju ali na dinamometru z valji.  
Namesto opravljanja preskusnih postopkov, opredeljenih v tem dodatku, je mogo če za vrednost CO  2 in porabo 
goriva uporabiti nespremenljivo vrednost za K  i , ki znaša 1,05.  
1.2 Med cikli, v katerih se izvede regeneracija, ni treba uporabiti emisijskih standardov. Če se redna regeneracija 
izvede najmanj enkrat med preskusom tipa 1 in se je že izvršila najmanj enkrat med pripravo vozila, poseben 
preskusni postopek ni potreben. V tem primeru ta dodatek ni veljaven.  
1.3 Dolo čbe tega dodatka je treba uporabiti samo za meritve trdnih delcev (PM), ne pa tudi za meritve števila delcev 
(PN).  
1.4 Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega organa se preskusni postopek, dolo čen za sisteme z 
redno regeneracijo, ne uporablja za regeneracijsko napravo, če proizvajalec predloži podatke, ki dokazujejo, da 
emisije med regeneracijo ostanejo pod mejnimi vrednostmi emisij za zadevno kategorijo vozil.  
1.5 Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega organa je lahko iz dolo čanja faktorja regeneracije K_i 
za vozila razreda 2 in 3 izlo čena faza „zelo visoko“.  
2. Preskusni postopek  
Preskusno vozilo mora biti zmožno prepre čiti ali omogo čiti postopek regeneracije, če to delovanje ne vpliva na 
prvotno umerjanje motorja. Prepre čevanje regeneracije je dovoljeno le med polnjenjem regeneracijskega sistema 
in cikli predkondicioniranja. Med merjenjem emisij v fazi regeneriranja ni dovoljeno. Preskus emisij je treba 
izvesti z nespremenjeno krmilno enoto proizvajalca originalne opreme. Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo 
homologacijskega organa je med dolo čanjem K  i lahko uporabljena „tehni čna krmilna enota“, ki ne vpliva na 
prvotno umerjanje motorja.  
2.1 Meritve emisij izpušnih plinov med dvema cikloma WLTC z regeneracijskimi dogodki  
2.1.1 Aritmeti čno povpre čje emisij med dogodki regeneracije in med polnjenjem regeneracijske naprave je treba 
dolo čiti z aritmeti čno sredino ve č (če sta ve č kot dva) preskusov tipa 1 v približno enakem razmiku. Druga 
možnost je, da proizvajalec zagotovi podatke, ki kažejo, da emisije v ciklih WLTC med dogodki regeneracije 
ostanejo konstantne (±15 odstotkov). V tem primeru je mogo če uporabiti emisije, izmerjene v preskusu tipa 1. 
V vseh drugih primerih je treba izmeriti emisije za vsaj dva cikla tipa 1: eno takoj po regeneraciji (pred novo 
obremenitvijo) in eno čim bliže fazi regeneracije. Vsa merjenja emisij je treba opraviti v skladu s to podprilogo, 
vse izra čune pa v skladu z odstavkom 3 tega Dodatka.  
2.1.2 Postopek obremenitve in dolo čitev K  i je treba opraviti med ciklom vožnje tipa 1 na dinamometru z valji ali 
preskusni napravi za motor z uporabo enakovrednega preskusnega cikla. Ti cikli lahko potekajo neprekinjeno (tj. 
med cikli ni treba izklopiti motorja). Po katerem koli zaklju čenem ciklu je vozilo lahko odstranjeno z dinamo ­
metra in preskus se lahko nadaljuje pozneje.SL L 175/536 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2.1.3 Število ciklov D med dvema cikloma WLTC, v katerih nastopijo regeneracijski dogodki, število ciklov, v katerih 
se opravljajo merjenja emisij n in merjenja masnih emisij M ′ sij za vsako spojino i v vsakem ciklu j je treba vpisati 
v vse ustrezne preskusne pole.  
2.2 Merjenje emisij med regeneracijo  
2.2.1 Priprava vozila na preskus emisij med fazo regeneracije, če je to potrebno, je lahko zaklju čena s cikli pred ­
kondicioniranja iz odstavka 1.2.6 te podpriloge ali enakovrednimi cikli za preskusno napravo motorja, odvisno 
od izbranega postopka obremenitve iz odstavka 2.1.2 te podpriloge.  
2.2.2 Preskusni pogoji in pogoji za vozilo za preskus tipa 1, ki je opisan v tej Prilogi, veljajo, preden se izvede prvi 
veljavni preskus emisij.  
2.2.3 Regeneracija se ne sme za četi med pripravo vozila. To je mogo če zagotoviti na enega od naslednjih na činov:  
2.2.3.1 za cikle predkondicioniranja je mogo če vgraditi „navidezni“ sistem z regeneracijo ali delni sistem;  
2.2.3.2 s katero koli drugo metodo, dogovorjeno med proizvajalcem in homologacijskim organom.  
2.2.4 Preskus emisij izpušnih plinov pri hladnem zagonu, vklju čno z regeneracijskim postopkom, se lahko opravi v 
skladu z veljavnim ciklom WLTC.  
2.2.5 Če regeneracijski postopek zahteva ve č kot en cikel WLTC, je treba zaklju čiti vsak cikel WLTC. Za dokon čanje 
regeneracije je dovoljeno za ve č ciklov uporabiti en filter za delce z vzorcem.  
2.2.5.1 Če je potreben ve č kot en cikel WLTC, je treba vožnje za naknadne cikle WLTC opraviti takoj in brez izklopa 
motorja, dokler ni regeneracija v celoti zaklju čena. Če bi število vre č za plinske emisije, potrebnih za ve č ciklov, 
preseglo število razpoložljivih vre č, je treba novi preskus pripraviti v najkrajšem možnem času. V tem času 
motor ne sme biti izklopljen.  
2.2.6 Vrednost emisij za vsako spojino i med regeneracijo M  ri je treba izra čunati v skladu z odstavkom 3 tega 
dodatka. Število zadevnih preskusnih ciklov, izmerjenih za celotno regeneracijo, je treba vpisati v vse ustrezne 
preskusne pole.  
3. Izra čuni 
3.1 Izra čun emisij izpušnih plinov in CO  2 ter poraba goriva pri enem sistemu z regeneracijo 
M si ¼ P  n 
j¼1 M ′ sij 
n for n ã 1 
M ri ¼ P  d 
j¼1 M ′ rij 
d for d ã 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M ri Ü d 
D þ d 
pri čemer za vsako zadevno spojino i velja:  
M ′ sij masne emisije spojine i v preskusnem ciklu j brez regeneracije (v g/km);  
M ′ rij masne emisije spojine i v preskusnem ciklu j brez regeneracije (v g/km) ( če d > 1, je prvi preskus cikla 
WLTC treba opraviti pri hladnem teku, naknadne cikle pa pri toplem);SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/537
 
M si povpre čne vrednosti masnih emisij spojine i brez regeneracije (v g/km);  
M ri povpre čne vrednosti masnih emisij spojine i med regeneracijo (v g/km);  
M pi povpre čne vrednosti masnih emisij spojine i (v g/km);  
n število preskusnih ciklov med cikli, v katerih nastopijo regeneracijskimi dogodki, med katerimi so merjene 
emisije v ciklih WLTC tipa 1, ≥ 1; 
d število zaklju čenih veljavnih preskusnih ciklov, ki so potrebni za regeneracijo;  
D število zaklju čenih veljavnih preskusnih ciklov med dvema cikloma, kjer se zgodi regeneracijski dogodek.  
Izra čun za M  pi je grafi čno prikazan na sliki A6, Dodatek 1/1.  
Slika A6, Dodatek 1/1  
Parametri, izmerjeni v preskusu emisij med cikli, v katerih se za čne regeneracija, in med temi cikli 
(shematski prikaz, emisije v času trajanja „D“ se lahko pove čajo ali zmanjšajo)
  
3.1.1 Izra čun faktorja regeneracije K  i za vsako zadevno spojino i.  
Proizvajalec lahko za vsako spojino neodvisno dolo či bodisi seštevne izravnave bodisi faktorje množenja.  
K i faktor:  K i ¼ M pi 
M si 
K i izravnava:  K i ¼ M  pi Ä M si 
M si , M  pi in K  i rezultate ter proizvajal čevo izbiro vrste faktorja je treba zabeležiti. Rezultat K  i je treba zabeležiti v 
vsa zadevna poro čila o preskusu. Rezultate M  si , M  pi in K  i je treba zabeležiti v vse zadevne preskusne pole.  
K i je mogo če dolo čiti po zaklju čku enega regeneracijskega zaporedja, ki obsega meritve pred, med in po 
regeneracijskem dogodku, kot je prikazano na sliki A6, Dodatek 1/1.SL L 175/538 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2 Izra čun emisij izpušnih plinov in CO  2 ter porabe goriva za ve č sistemov z redno regeneracijo  
Naslednje postavke je treba izra čunati za (a) en delovni cikel tipa 1 za merila za emisije in (b) za vsako 
posamezno fazo za emisije CO  2 in porabo goriva. 
M sik ¼ P  n k 
j¼1 M ′ sik;j 
n k za : n  j ã 1 
M rik ¼ P  d k 
j¼1 M ′ rik;j 
d k za : d ã 1 
M si ¼ P  x 
k¼1 M sik Ü D k P  x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P  x 
k¼1 M rik Ü d k P  x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P  x 
k¼1 D k þ M ri Ü P  x 
k¼1 d k P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
M pi ¼ P  x 
k¼1 ðM sik Ü D k þ M rik Ü d k Þ P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
K i faktor:  K i ¼ M pi 
M si 
K i izravnava:  K i ¼ M  pi Ä M si 
pri čemer so:  
M si povpre čne vrednosti masnih emisij za vse dogodke k za spojino i brez regeneracije (v g/km);  
M ri povpre čne vrednosti masnih emisij za vse dogodke k za spojino i med regeneracijo (v g/km);  
M pi povpre čne vrednosti masne emisije za vse dogodke k za spojino i (v g/km);  
M sik povpre čne vrednosti masnih emisij za dogodek k za spojino i brez regeneracije (v g/km);  
M rik povpre čne vrednosti masnih emisij za dogodek k za spojino i med regeneracijo (v g/km);  
M ′ sik,j povpre čne vrednosti masnih emisij za dogodek k za spojino i brez regeneracije, izmerjene na to čki j, kjer 
je 1 ≤ j ≤ n k (v g/km);  
M ′ rik,j masne emisije za dogodek k za spojino i med regeneracijo (ko je j > 1, je prvi preskus tipa 1 opravljen 
pri hladnem teku, naknadni cikli pa pri toplem), izmerjene v preskusnem ciklu j, kjer je 1 ≤ j ≤ d k (v 
g/km);  
n k število zaklju čenih preskusnih ciklov za dogodek k med dvema cikloma, v katerima nastopijo regene ­
racijske faze, med katerimi so izmerjene emisije (cikli WLTC tipa 1 ali enakovredni cikli na preskusni 
napravi za motor), ≥ 2; 
d k število zaklju čenih veljavnih preskusnih ciklov za dogodek k, ki so potrebni za popolno regeneracijo;  
D k število zaklju čenih veljavnih ciklov za dogodek k med dvema cikloma, v katerima nastopijo faze 
regeneracije;  
x število dokon čanih regeneracijskih dogodkov.  
Izra čun M  pi je grafi čno prikazan na sliki A6, Dodatek 1/2.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/539
 
Slika A6, Dodatek 1/2  
Parametri, izmerjeni v preskusu emisij med cikli, v katerih se za čne regeneracija, in med temi cikli 
(shematski prikaz)
  
Izra čun K  i za ve č sistemov z redno regeneracijo je mogo č šele po dolo čenem številu regeneracijskih dogodkov za vsak 
sistem.  
Po izvedbi celotnega postopka (A do B, glej sliko A6, Dodatek 1/2) mora biti znova dosežen prvotni za četni pogoj A.SL L 175/540 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Podpriloga 6  
Dodatek 2  
Preskusni postopek za spremljanje sistema za polnjenje z elektri čno energijo  
1. Splošno  
V primeru preskušanja vozil NOVC-HEV in OVC-HEV veljata Dodatka 2 in 3 Podpriloge 8.  
V tem dodatku so opredeljene posebne dolo čbe v zvezi s popravkom rezultatov za preskus masnih emisij CO  2 kot 
funkcije energijske bilance ΔE REESS  za vse sisteme REESS.  
Popravljene vrednosti masnih emisij CO  2 morajo ustrezati ni čelni energijski bilanci ( ΔE REESS  = 0) in jih je treba 
izra čunati s pomo čjo korekcijskega koeficienta, dolo čenega, kot sledi v nadaljevanju.  
2. Merilna oprema in instrumenti  
2.1 Meritev toka  
Praznjenje naboja iz sistema REESS je treba opredeliti kot negativni tok.  
2.1.1 Tok v sistemu REESS je treba meriti med preskusi, in sicer z uporabo tokovnega pretvornika objemnega ali 
zaprtega tipa. Sistem za merjenje toka mora izpolnjevati zahteve, navedene v tabeli A8/1. Pretvorniki toka morajo 
biti zmožni meriti najvišje toke ob zagonu motorja in pri temperaturnih pogojih v času meritve.  
2.1.2 Tokovne pretvornike je treba namestiti na kateri koli sistem REESS na enega izmed kablov, ki je priklju čen 
neposredno v sistem REESS, v meritvi pa mora biti upoštevan skupni tok v sistemu REESS.  
V primeru, da so žice zaš čitene, je treba uporabiti ustrezne metode, kot jih je dolo čil homologacijski organ.  
Za enostavno merjenje toka v sistemu REESS z uporabo zunanje merilne opreme naj proizvajalci poskrbijo, da 
bodo v vozilo vgrajene ustrezne, varne in dostopne priklju čne to čke. Če to ni izvedljivo, je proizvajalec homo ­
logacijskemu organu dolžan pomagati tokovni pretvornik priklju čiti na enega od kablov, ki je priklju čen v sistem 
REESS na na čin, kot je opisan zgoraj.  
2.1.3 Izmerjeni tok je treba integrirati glede na čas pri najmanjši frekvenci 20 Hz, kar daje izmerjeno vrednost Q, 
izraženo v amper urah (Ah). Izmerjeni tok je treba integrirati glede na čas, kar daje izmerjeno vrednost Q, izraženo 
v amper urah (Ah). Integracijo je mogo če opraviti v sistemu za merjenje toka.  
2.2 Podatki na vozilu  
2.2.1 Tok v sistemu REESS je mogo če dolo čiti tudi na podlagi podatkov na vozilu. Z namenom uporabe te merilne 
metode je iz preskusnega vozila treba zbrati naslednje podatke:  
(a) integrirano vrednost za nivo napolnjenosti od zadnjega vžiga v Ah;  
(b) integriranoa vrednost za nivo napolnjenosti iz podatkov na vozilu, izra čunana pri najmanjši frekvenci vzorca 5 
Hz; 
(c) vrednost za nivo napolnjenosti prek priklju čka OBD, kot je to opisano v SAE J1962.  
2.2.2 To čnost podatkov o polnjenju in praznjenju na vozilu iz sistema REESS mora proizvajalec dokazati homologacij ­
skemu organu.  
Proizvajalec lahko ustvari skupino vozil za spremljanje sistema REESS, da bi dokazal, da so podatki o polnjenju in 
praznjenju na vozilu iz sistemu REESS to čni. To čnost podatkov mora biti dokazana na vzor čnem vozilu.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/541
 
Veljati morajo naslednja merila za skupino:  
(a) identi čni procesi zgorevanja (tj. pozitivni vžig, kompresijski vžig, dvotaktni, štiritaktni);  
(b) identi čen na čin polnjenja in/ali rekuperacije (podatkovni modul programske opreme za sistem REESS);  
(c) razpoložljivost podatkov na vozilu;  
(d) identi čen nivo napolnjenosti, izmerjen s podatkovnim modulom sistema REESS;  
(e) simulacija identi čnega nivoja napolnjenosti na vozilu.  
3. Postopek za popravek glede na spremembo energije v sistemu REESS  
3.1 Merjenje toka v sistemu REESS je treba za četi hkrati z za četkom preskusa in zaklju čiti takoj, ko vozilo prevozi 
celoten vozni cikel.  
3.2 Energijsko bilanco Q, izmerjeno v sistemu za polnjenje z elektri čno energijo, je treba uporabiti kot merilo razlike v 
energetski vsebnosti sistema REESS ob zaklju čku cikla v primerjavi z za četkom cikla. Energijsko bilanco je treba 
dolo čiti za vse cikle WLTC za veljavni razred vozila.  
3.3 Lo čene vrednosti za Q  phase  je treba beležiti skozi faze cikla, ki jih je potrebno opraviti za ustrezni razred vozila.  
3.4 Popravek za masne emisije CO  2 v celotnem ciklu kot funkcija korekcijskega merila c.  
3.4.1 Izra čun korekcijskega merila c  
Korekcijsko merilo c je razmerje med absolutno vrednostjo spremembe elektri čne energije ΔE REESS,j  ter energije 
goriva in ga je treba izra čunati z uporabo naslednjih ena čb: 
c ¼ j ΔE REESS ;j 
E fuel j 
pri čemer je:  
c ckorekcijsko merilo;  
ΔE REESS,j  sprememba elektri čne energije za vse sisteme REESS v času j, dolo čena v skladu z odstavkom 4.1 tega 
dodatka (v Wh);  
j v tem odstavku celoten veljavni preskusni cikel WLTP;  
E fuel energija goriva v skladu z naslednjo ena čbo: 
E fuel ¼ 10 Ü HV Ü FC  nb Ü d 
pri čemer je:  
E fuel energijska vsebnost porabljenega goriva v veljavnem preskusnem ciklu WLTP (v Wh);  
HV kalori čna vrednost v skladu s tabelo A6, Dodatek 2/1 (v kWh/l);  
FC nb neuravnotežena poraba goriva iz preskusa tipa 1, ki ni popravljena za energijsko bilanco, dolo čena v skladu 
z odstavkom 6 Podpriloge 7 (v l/100 km);  
d prevožena razdalja v ustreznem veljavnem preskusnem ciklu WLTP (v km);  
10 faktor pretvorbe v Wh.SL L 175/542 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.4.2 Popravek je treba uporabiti, če je ΔE REESS  negativen (ustreza praznjenju sistema REESS), korekcijsko merilo c, 
izra čunano v skladu z odstavkom 3.4.1 te podpriloge, pa je ve čje od veljavnega odstopanja v skladu s tabelo A6, 
Dodatek 2/2.  
3.4.3 Popravek je treba izpustiti in uporabiti nepopravljene vrednosti, če je korekcijsko merilo c, izra čunano v skladu z 
odstavkom 3.4.1 te podpriloge, manjše od veljavnega odstopanja v skladu s tabelo A6, Dodatek 2/2.  
3.4.4 Popravek je mogo če izpustiti in uporabiti nepopravljene vrednosti, če: 
(a) ΔE REESS  je pozitiven (ustreza polnjenju sistema REESS), korekcijsko merilo c, izra čunano v skladu z odstavkom 
3.4.1 te podpriloge, pa je ve čje od veljavnega odstopanja v skladu s tabelo A6, Dodatek 2/2;  
(b) proizvajalec lahko homologacijskemu organu z meritvijo dokaže, da ni nobene povezave med ΔE REESS  in 
masno emisijo CO  2 ter ΔE REESS  in porabo goriva.  
Tabela A6, Dodatek 2/1  
Energijska vsebnost goriva  
Gorivo  Bencin  Dizelsko gorivo  
Vsebnost etanola/biodizla, odstotek  E10  E85  B7  
Toplotna vrednost (kWh/l)  8,64  6,41  9,79  
Tabela A6, Dodatek 2/2  
Korekcijsko merilo za RCB  
Cikel  nizek + srednji  nizek + srednji + visok  nizek + srednji + visok + zelo 
visok  
Korekcijsko merilo c  0,015  0,01  0,005  
4. Uporaba funkcije popravka  
4.1 Za uporabo funkcije popravka je treba izra čunati spremembo elektri čne energije ΔE REESS,j  za čas j v vseh sistemih 
REESS iz izmerjenega toka in nazivne napetosti:  
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
pri čemer je:  
ΔE REESS,j,i  sprememba elektri čne energije i v sistemu REESS med zadevnim obdobjem j (v Wh);  
in: 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
pri čemer je:  
U REESS  nazivna napetost v sistemu REESS v skladu z DIN EN 60050-482 (v V);  
I(t) j,i elektri čni tok v sistemu REESS i med zadevnim obdobjem j, ki je dolo čen v skladu z odstavkom 2 tega 
dodatka (v A);  
t 0 čas na za četku zadevnega obdobja j (v s);  
t end čas na zaklju čku zadevnega obdobja j (v s).SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/543
 
i indeksno število zadevnega sistema REESS;  
n celotno število sistemov REESS;  
j indeksno število za zadevno obdobje, pri čemer je lahko obdobje vsaka veljavna faza cikla, kombinacija 
faz cikla in veljaven celotni cikel;  
1 
3 600  faktor pretvorbe iz Ws v Wh.  
4.2 Za popravek masne emisije CO  2 (v g/km) je treba uporabiti Wiliansove faktorje za specifi čni proces zgorevanja iz 
tabele A6, Dodatek 2/3.  
4.3 Popravek je treba izvesti in uporabiti za celoten cikel in za vsako fazo cikla posebej ter ga vklju čiti v vsa ustrezna 
poro čila o preskusu.  
4.4 Za ta specifi čni izra čun je treba uporabiti nespremenljivo u činkovitost alternatorja za oskrbo z elektri čno energijo:  
η alternator ¼ 0,67 for electric power supply system REESS alternators  
4.5 Dobljeno razliko masne emisije CO  2 za zadevno obdobje je treba zaradi na čina delovanja alternatorja pod 
obremenitvijo za polnjenje sistema REESS izra čunati z naslednjo ena čbo: 
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
pri čemer je:  
ΔM CO2,j  dobljena razlika masne emisije CO  2 za obdobje j (v g/km);  
ΔE REESS,j  sprememba energije za sistem REESS v zadevnem obdobju j, izra čunana v skladu z odstavkom 4.1. 
tega dodatka (v Wh);  
d j prevožena razdalja v zadevnem obdobju j (v km);  
j indeksno število za zadevno obdobje, pri čemer je lahko obdobje vsaka veljavna faza cikla, 
kombinacija faz cikla in veljaven celotni cikel;  
0,0036 faktor pretvorbe iz Wh v MJ;  
η alternator  učinkovitost alternatorja v skladu z odstavkom 4.4. tega dodatka;  
Willans  factor  Willansov faktor za specifi čni proces zgorevanja, kot je opredeljeno v tabeli A6, Dodatek 2/3 (v 
gCO  2 /MJ);  
4.5.1 Vrednosti CO  2 za vsako fazo in celoten cikel je treba popraviti, kot sledi:  
M CO2;p;3 ¼ M  CO2;p;1 Ä ΔM CO2;j 
M CO2;c;3 ¼ M  CO2;c;2 Ä ΔM CO2;j 
pri čemer je:  
ΔM CO2,j  rezultat iz odstavka 4.5. te podpriloge za obdobje j (v g/km).SL L 175/544 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.6 Za popravek emisije CO  2 , g/hm, je treba uporabiti Wiliansove faktorje iz tabele A6, Dodatek 2/2.  
Tabela A6, Dodatek 2/3  
Willansovi faktorji  
Polnjenje pri tlaku 
okolice  Tla čno polnjenje  
Prisilni vžig  Bencin (E10)  l/MJ  0,0756  0,0803  
gCO  2 /MJ 174  184  
CNG (G20)  m  3 /MJ 0,0719  0,0764  
gCO  2 /MJ 129  137  
UNP  l/MJ  0,0950  0,101  
gCO  2 /MJ 155  164  
E85  l/MJ  0,102  0,108  
gCO  2 /MJ 169  179  
Motorji na kompre ­
sijski vžig  Dizelsko gorivo 
(B7)  l/MJ  0,0611  0,0611  
gCO  2 /MJ 161  161SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/545
 
Podpriloga 6a  
Korekcijski preskus za temperaturo okolice za dolo čitev emisij CO  2 pod vzor čnimi pogoji regionalne 
temperature  
1. Uvod  
Ta podpriloga opisuje dodatni postopek za korekcijski preskus temperature okolice (ATCT) za dolo čitev emisij 
CO  2 pod reprezentativnimi vzor čnimi pogoji regionalne temperature.  
1.1 Emisije CO  2 za vozila ICE in NOVC-HEV ter vrednost ohranjanja energije za vozila OVC-HEV je treba popraviti v 
skladu z zahtevami te podpriloge. Popravek za vrednost CO  2 za preskus pri praznjenju naboja ni potreben. 
Popravek za elektri čni doseg ni potreben.  
2 Skupina korekcijskih preskusov za temperaturo okolice (ATCT)  
2.1 Samo vozilom, ki so identi čna glede na vse naslednje lastnosti, je dovoljeno, da so del iste skupine ATCT:  
(a) zgradba pogonskega sistema (tj. z notranjim zgorevanjem, hibrid, gorivne celice ali elektri čno);  
(b) proces zgorevanja (tj. dvotaktni, štiritaktni);  
(c) število in razporeditev valjev;  
(d) na čin zgorevanja v motorju (tj. posredno ali neposredno vbrizgavanje);  
(e) vrsta hladilnega sistema (tj. zrak, voda ali olje);  
(f) na čin polnjenja (tj. polnjenje pri tlaku okolice, tla čno polnjenje);  
(g) gorivo, za katerega je motor zasnovan (tj. bencin, dizelsko gorivo, ZP, UNP itd.);  
(h) katalizator (tj. tristezni, redukcijski lovilnik, SCR, redukcijski katalizator ali drugi);  
(i) ali je filter za delce nameš čen; in  
(j) vra čanje izpušnih plinov (z ali brez, hlajeno ali nehlajeno).  
Poleg tega morajo biti vozila podobna z vidika naslednjih lastnosti:  
(k) vozila imajo razlike v delovni prostornini motorja, ki ne presegajo 30 % vozila z najmanjšo delovno 
prostornino; in  
(l) izolacija prostora za motor mora biti podobnega tipa glede materiala, koli čine in mesta izolacije. Proizvajalci 
morajo homologacijskemu organu predložiti dokazila (npr. z grafikami CAD), da sta prostornina in teža 
nameš čenega izolacijskega materiala znotraj 10 % glede na preskus ATCT, izmerjen za referen čno vozilo.  
2.1.1 Če so naprave za aktivno shranjevanje toplote nameš čene, se samo vozila, ki izpolnjujejo naslednje zahteve, 
štejejo za del iste skupine ATCT:  
(i) toplotna kapaciteta, opredeljena z entalpijo, shranjeno v sistemu, je v razponu od 0 do 10 % nad entalpijo 
preskusnega vozila; in  
(ii) proizvajalec originalne opreme lahko dokaže tehni čni službi, da je čas za sproš čanje toplote pri zagonu 
motorja znotraj skupine v razponu od 0 do 10 % pod časom, potrebnim za sprostitev toplote preskusnega 
vozila.SL L 175/546 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2.1.2 Samo za vozila, ki izpolnjujejo merila v skladu z odstavkom 3.9.4 te podpriloge, se šteje, da so del iste skupine 
ATCT.  
3. Postopek ATCT  
Preskus tipa 1, ki je dolo čen v Podprilogi 6, je treba izvesti z izjemo zahtev iz odstavkov 3.1 do vklju čno 3.9 te 
Podpriloge 6a za ATCT.  
3.1 Okoljski pogoji za ATCT  
3.1.1 Temperatura (T  reg ), pri kateri je vozilo treba odstaviti in preskusiti za ATCT, mora biti 14 °C.  
3.1.2 Najkrajši čas odstavitve (t  soak_ATCT  ) mora biti 9 ur.  
3.2 Preskusna celica in prostor za odstavitev  
3.2.1 Preskusna celica  
3.2.1.1 Preskusna celica mora imeti nastavljeno temperaturo, ki je enaka T  reg . Dejanska vrednost temperature mora biti v 
obmo čju ± 3 °C na za četku in v obmo čju ± 5 °C med preskusom. Temperaturo zraka in vlažnost je treba izmeriti 
pri izstopni odprtini hladilnega ventilatorja pri frekvenci najmanj 1Hz.  
3.2.1.2 Specifi čna vlažnost (H) zraka v preskusni celici ali vsesanega zraka motorja mora izpolnjevati naslednji pogoj:  
3,0 Ï H Ï 8,1 ðg H  2 O=kg suhega zrakaÞ 
3.2.1.3 Temperaturo zraka in vlažnost je treba izmeriti pri izstopni odprtini hladilnega ventilatorja vozila pri hitrosti 
1 Hz.  
3.2.2 Prostor za odstavitev  
3.2.2.1 Prostor za odstavitev mora imeti temperaturo nastavljeno na vrednost, ki je enaka T  reg , dejanska vrednost 
temperature pa mora biti v obmo čju ± 3 °C na 5 minut aritmeti čnega povpre čja delovanja in ne sme kazati 
sistemati čnega odstopanja od nastavljene vrednosti. Temperatura mora biti vzor čena neprekinjeno pri frekvenci 
najmanj 1 Hz.  
3.2.2.2 Lokacija tipala temperature za prostor za odstavitev mora biti reprezentativna za merjenje temperature okolice 
okrog vozila in jo mora preveriti tehni čna služba.  
Tipalo mora biti nameš čeno vsaj 10 cm stran od stene obmo čja za odstavitev in mora biti zaš čiteno pred 
neposrednim pretokom zraka.  
Pogoji pretoka zraka v prostoru za odstavitev v bližini vozila morajo biti vzor čni za naravni konvekcijski pretok, 
ki je reprezentativen za dimenzijo prostora (brez prisilne konvekcije).  
3.3 Preskusno vozilo  
3.3.1 Vozilo, ki bo preskušano, mora biti reprezentativno za skupino, za katero so dolo čeni podatki ATCT (kot je 
opisano v odstavku 2.3 te podpriloge).  
3.3.2 Iz skupine ATCT je treba izbrati skupino interpolacij z najmanjšo delovno prostornino motorja (glej odstavek 2 
te podpriloge), preskusno vozilo pa mora biti v konfiguraciji ‚vozila H‘ te skupine.  
3.3.3 Kjer je primerno, je treba izbrati vozilo z najnižjo entalpijo naprave za aktivno shranjevanje toplote in najpo ­ 
časnejšim sproš čanjem toplote za napravo za aktivno shranjevanje toplote iz skupine ATCT.  
3.3.4 Preskusno vozilo mora izpolnjevati zahteve, opredeljene v odstavku 1.2.3 Podpriloge 6.  
3.4 Nastavitve  
3.4.1 Cestna obremenitev in nastavitve dinamometra morajo biti takšne, kot je opredeljeno v Podprilogi 4.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/547
 
Za upoštevanje razlike v gostoti zraka pri 14 °C v primerjavi z gostoto zraka pri 20 °C, je treba dinamometer z 
valji nastaviti, kot je dolo čeno v odstavkih 7 in 8 iz Podpriloge 4 z izjemo, da je f  2_TReg  iz naslednje ena čbe treba 
uporabiti kot ciljni koeficient C  t . 
f 2_TReg ¼ f 2 Ü ðT ref þ 273Þ=ðT reg þ 273Þ 
pri čemer je:  
f 2 koeficient druge stopnje za cestno obremenitev pri referen čnih pogojih (v N/(km/h)  2 ); 
T ref referen čna temperatura cestne obremenitve, kot je navedeno v odstavku 3.2.10 te priloge (v C);  
T reg regionalna temperatura, kot je opredeljena v odstavku 3.1.1 (v C);  
V primeru, da je preskus z veljavno nastavitvijo dinamometra z valji pri 23 °C na voljo, je treba koeficient druge 
stopnje za dinamometer z valji, C  d , prilagoditi v skladu z naslednjo ena čbo: 
C d_Treg ¼ C d þ ðf 2_TReg Ä f 2 Þ 
3.5 Predkondicioniranje  
3.5.1 Predkondicioniranje vozila je treba izvesti v skladu z odstavkom 1.2.6 Podpriloge 6. Na zahtevo proizvajalca se 
lahko predkondicioniranje izvede pri T  reg . 
3.6 Postopek odstavitve  
3.6.1 Po predkondicioniranju in pred preskušanjem morajo biti vozila v prostoru za odstavitev z okoljskimi pogoji, 
opisanimi v odstavku 3.2.2 te podpriloge.  
3.6.2 Prehod iz prostora za predkondicioniranje v prostor za odstavitev je treba opraviti čim prej, vendar v najve č 10 
minutah.  
3.6.3 Vozilo naj bo v prostoru za odstavitev toliko časa, da je čas od konca predkondicioniranja in do za četka 
preskusa ATCT enak t  soak_ATCT  , s toleranco dodatnih 15 minut. Na zahtevo proizvajalca in po odobritvi 
homologacijskega organa se lahko t  soak_ATCT  podaljša do 120 minut. V tem primeru je treba podaljšani čas 
izkoristiti za ohlajanje, kot je opredeljeno v odstavku 3.9 te podpriloge.  
3.6.4 Odstavitev je treba opraviti brez uporabe hladilnega ventilatorja, vsi deli karoserije pa morajo biti nameš čeni, kot 
je predvideno pri obi čajnem parkiranju. Čas med zaklju čkom predkondicioniranja in za četkom preskusa ATCT je 
treba zabeležiti.  
3.6.5 Prehod iz prostora za odstavitev v preskusni prostor je treba opraviti čim prej. Vozilo ne sme biti temperaturi, 
druga čni od T  reg , izpostavljeno dlje kot 10 minut.  
3.6.6 V kolikor to preskusno vozilo služi kot referen čno vozilo za skupino ATCT, je treba opraviti dodatno odstavitev 
pri 23 °C, kot je opredeljeno v odstavku 3.9.  
3.7 Preskus ATCT  
3.7.1 Preskusni cikel mora biti WLTC, opredeljen v Podprilogi 1, ki je veljaven za vozilo tega razreda.  
3.7.2 Slediti je treba postopkom za izvajanje preskusov emisij, kot je opredeljeno v Podprilogi 6, z izjemo, da so 
okoljski pogoji za preskusni prostor takšni, kot je opisano v odstavku 3.2.1 te podpriloge.SL L 175/548 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.8 Izra čun in dokumentacija  
3.8.1 Korekcijski faktor skupine,  FCF , je treba izra čunati, kot sledi:  
FCF ¼ M  CO2;Treg=M CO2,23°  
pri čemer je  
M CO2,23°  masna emisija CO  2 v celotnem ciklu WLTC za preskus tipa 1 pri 23 °C za vozilo H, po opravljenem 
koraku 3 iz tabele A7/1 Podpriloge 7, vendar brez nadaljnjih popravkov (v g/km);  
M CO2,Treg  masna emisija CO  2 v celotnem ciklu WLTC za preskus pri regionalni temperaturi, po opravljenem 
koraku 3 iz tabele A7/1 Podpriloge 7, vendar brez nadaljnjih popravkov (v g/km).  
FCF je treba vklju čiti v vsa ustrezna poro čila o preskusu.  
3.8.2 Vrednosti CO  2 za vsako vozilo znotraj skupine ATCT (kot je opredeljeno v odstavku 3 te podpriloge) je treba 
izra čunati z uporabo naslednjih ena čb: 
M CO2;c;5 ¼ M  CO2;c;4 Ü FCF  
M CO2;p;5 ¼ M  CO2;p;4 Ü FCF  
pri čemer so:  
M CO2,c,4  in M  CO2,p,4  masne emisije CO  2 v celotnem ciklu WLTC (c) in v fazah cikla (p), dobljenih iz prejšnjega 
koraka izra čuna (v g/km);  
M CO2,c,5  in M  CO2,p,5  masne emisije CO  2 v celotnem ciklu WLTC (c) in v fazah cikla (p), vklju čno s popravkom 
ATCT, in jih je treba uporabiti za vse nadaljnje popravke ali nadaljnje izra čune (v g/km);  
3.9 Dolo čba glede ohlajanja  
3.9.1 Za preskusno vozilo, ki služi kot referen čno vozilo za skupino ATCT, in za vsa vozila H iz skupine interpolacij 
znotraj skupine ATCT je treba kon čno temperaturo hladilne teko čine motorja izmeriti po opravljeni vožnji v 
okviru preskusa tipa 1 pri 23 °C ter po odstavitvi pri 23 °C in času t  soak_ATCT  , s toleranco dodatnih 15 minut.  
3.9.1.1 V primeru, da je bil t  soak_ATCT  v zadevnem preskusu ATCT podaljšan, je treba uporabiti enak čas odstavitve, s 
toleranco dodatnih 15 minut.  
3.9.2 Postopek ohlajanja je treba izvesti čim prej po zaklju čku preskusa tipa 1 z najve čjo zakasnitvijo 10 minut. 
Izmerjeni čas odstavitve je čas med merjenjem kon čne temperature in zaklju čkom preskusa tipa 1 pri 23 °C in ga 
je treba vklju čiti v vse ustrezne pole o preskusu.  
3.9.3 Povpre čno temperaturo v prostoru za odstavitev za zadnje 3 ure postopka odstavitve je treba odšteti od 
izmerjene kon čne temperature hladilne teko čine motorja ob izteku časa odstavitve, kot je opredeljeno v odstavku 
3.9.1. To se navaja kot Δ T_ATCT  . 
3.9.4 Razen če je dobljena Δ T_ATCT  glede na referen čno vozilo znotraj obmo čja – 2 °C do + 4 °C, se ta skupina 
interpolacij ne šteje kot del iste skupine ATCT.  
3.9.5 Za vsa vozila znotraj skupine ATCT je treba hladilno teko čino izmeriti na istem mestu v hladilnem sistemu. 
Lokacija mora biti čim bližje motorju, tako da je temperatura hladilne teko čine čim bolj reprezentativna za 
temperaturo motorja.  
3.9.6 Merjenje temperature v prostorih za odstavitev mora biti izvedeno, kot je opredeljeno v odstavku 3.2.2.2 te 
podpriloge.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/549
 
Podpriloga 7  
Izra čuni 
1. Splošne zahteve  
1.1 Izra čuni, ki se nanašajo posebej na hibridna, povsem elektri čna vozila in vozila na gorivne celice s 
stisnjenim vodikom, so opisani v Podprilogi 8.  
Postopno predpisovanje rezultata izra čunov je opisano v odstavku 4 Podpriloge 8.  
1.2 Izra čune, opisane v tej podprilogi, je treba uporabiti za vozila z motorjem z notranjim zgorevanjem.  
1.3 Zaokroževanje rezultatov preskusa  
1.3.1 Vmesnih korakov v izra čunih se ne zaokroži.  
1.3.2 Kon čne rezultate emisij v okviru merila je treba zaokrožiti v enem koraku na število mest desno od 
decimalne vejice, ki ga navaja veljavni emisijski standard, pove čan za eno dodatno veljavno mesto.  
1.3.3 Korekcijski faktor za NO  x , KH, je treba zaokrožiti na dve decimalni mesti.  
1.3.4 Faktor red čenja, DF, je treba zaokrožiti na dve decimalni mesti.  
1.3.5 Za informacije, ki niso povezane s standardi, je treba uporabiti dobro inženirsko presojo.  
1.3.6 Zaokroževanje rezultatov za CO  2 in za porabo goriva je opisano v odstavku 1.4 te podpriloge.  
1.4 Postopno predpisovanje za izra čun kon čnih rezultatov preskusa za vozila z motorjem z notranjim zgore ­
vanjem  
Rezultate je treba izra čunati na na čin, opisan v tabeli A7/1. Zabeležiti je treba vse veljavne rezultate v 
stolpcu „Rezultat“. Stolpec „Postopek“ opisuje odstavke, ki bodo uporabljeni za izra čun ali vsebujejo 
dodatne izra čune.  
Za namen te tabele je treba znotraj ena čb in rezultatov uporabljati naslednjo nomenklaturo:  
c celoten veljavni cikel;  
p vsaka veljavna faza cikla;  
i vsaka veljavna komponenta merila za emisije, brez CO  2 ; 
CO  2 Emisija CO  2 . 
Tabela A7/1  
Postopek za izra čun kon čnih rezultatov preskusa  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. 
koraka  
Priloga 6  Neobdelani rezultati 
preskusa  Masne emisije 
Podpriloga 7, odstavki 3 do vklju čno 
3.2.2.  M i,p,1 (v g/km); 
M CO2,p,1  (v g/km).  1SL L 175/550 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. 
koraka  
Rezultat za 
korak 1  M i,p,1 (v g/km); 
M CO2,p,1  (v g/km).  Izra čun vrednosti kombiniranega 
cikla: 
M i;c;2 ¼ P  
p M i;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P  
p M CO2;p;1 Ü d p P  
p d p 
pri čemer je: 
M i/CO2,c,2  rezultati emisij v celotnem 
ciklu; 
d p prevožene razdalje za faze cikla (v 
p). M i,c,2 (v g/km); 
M CO2,c,2  (v g/km).  2 
Rezultat za 
koraka 1 
in 2  M CO2,p,1  (v g/km); 
M CO2,c,2  (v g/km).  Popravek za RCB 
Podpriloga 6, Dodatek 2  M CO2,p,3  (v g/km); 
M CO2,c,3  (v g/km).  3 
Rezultat za 
koraka 2 
in 3  M i,c,2 (v g/km); 
M CO2,c,3  (v g/km).  Postopek preskusa emisij za vsa 
vozila, opremljena s sistemi z redno 
regeneracijo (v K  i ). 
Podpriloga 6, Dodatek 1.  
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
ali 
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
in 
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 
ali 
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 Seštevna 
izravnava ali faktor množenja, ki bo 
uporabljen, glede na dolo čitev Ki. 
Če K  i ni mogo če uporabiti:  
M i;c;4 ¼ M  i;c;2 
M CO2;c;4 ¼ M  CO2;c;3 M i,c,4 (v g/km); 
M CO2,c,4  (v g/km).  4a 
Rezultat za 
koraka 3 in 
4a M CO2,p,3  (v g/km); 
M CO2,c,3  (v g/km); 
M CO2,c,4  (v g/km).  Če je K  i mogo če uporabiti, uskladite 
vrednosti faze CO  2 z vrednostmi 
kombiniranega cikla: 
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 Ü AF  Ki 
za vsako fazo cikla p; 
pri čemer je: 
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Če K  i ni mogo če uporabiti:  
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 M CO2,p,4  (v g/km).  4bSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/551
 
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. 
koraka  
Rezultat za 
korak 4  M i,c,4 (v g/km); 
M CO2,c,4  (v g/km); 
M CO2,p,4  (v g/km).  Popravek za ATCT v skladu z 
odstavkom 3.8.2. Podpriloge 6a. 
Faktorji poslabšanja, izra čunani v 
skladu s Prilogo VII in uporabljeni 
za vrednosti emisij za merilo.  M i,c,5 (v g/km); 
M CO2,c,5  (v g/km); 
M CO2,p,5  (v g/km).  5 
„rezult ­
at 
posa ­
mezn ­
ega 
presk ­
usa“  
Rezultat za 
korak 5  Za vsak preskus: 
M i,c,5 (v g/km); 
M CO2,c,5  (v g/km); 
M CO2,p,5  (v g/km).  Povpre čje preskusov in deklarirane 
vrednosti. 
Podpriloga 6, odstavki 1.1.2. do 
vklju čno 1.1.2.3.  M i,c,6 (v g/km); 
M CO2,c,6  (v g/km); 
M CO2,p,6  (v g/km). 
M CO2,c,declared  (v 
g/km).  6 
Rezultat za 
korak 6  M CO2,c,6  (v g/km); 
M CO2,p,6  (v g/km). 
M CO2,c,declared  (v 
g/km).  Uskladitev vrednosti faz. 
Podpriloga 6, odstavek 1.1.2.4. 
in: 
M CO2;c;7 ¼ M  CO2;c;declared  M CO2,c,7  (v g/km); 
M CO2,p,7  (v g/km).  7 
Rezultat za 
koraka 6 
in 7  M i,c,6 (v g/km); 
M CO2,c,7  (v g/km); 
M CO2,p,7  (v g/km).  Izra čun porabe goriva. 
Podpriloga 7, odstavek 6. 
Izra čun porabe goriva je treba opra ­
viti lo čeno za veljavni cikel in 
njegove faze. V ta namen: 
(a) je treba uporabiti veljavno fazo 
ali vrednosti cikla CO  2 ; 
(b) je treba uporabiti emisije za 
merilo v celotnem ciklu. 
in: 
M i;c;8 ¼ M  i;c;6 
M CO2;c;8 ¼ M  CO2;c;7 
M CO2;p;8 ¼ M  CO2;p;7 FC c,8 (v l/100 km); 
FC p,8 (v l/100 km); 
M i,c,8 (v g/km); 
M CO2,c,8  (v g/km); 
M CO2,p,8  (v g/km).  8 
„rezult ­
at 
presk ­
usa 
tipa 1 
za 
presk ­
usno 
vozilo“  
Korak 8  Za vsako od 
preskusnih vozil H 
in L: 
M i,c,8 (v g/km); 
M CO2,c,8  (v g/km); 
M CO2,p,8  (v g/km); 
FC c,8 (v l/100 km); 
FC p,8 (v l/100 km).  Če je bilo poleg preskusnega vozila 
H preskušeno tudi preskusno vozilo 
L, mora biti dobljena vrednost emisij 
za merilo ve čja od obeh vrednosti in 
jo je treba navajati kot M  i,c . 
V primeru kombiniranih emisij THC 
+ NOx je treba uporabiti najve čjo 
vrednost vsote za VH ali VL. 
V nasprotnem primeru, če vozilo L 
ni bilo preskušeno, velja  
M i;c ¼ M  i;c;8 
Za CO  2 in FC je treba uporabiti vred ­
nosti, izra čunane v koraku 8, vred ­
nosti za CO  2 je treba zaokrožiti na 
dve decimalni mesti, vrednosti FC pa 
na tri decimalna mesta.  M i,c (v g/km); 
M CO2,c,H  (v g/km); 
M CO2,p,H  (v g/km); 
FC c,H (v l/100 km); 
FC p,H (v 
l/100 km); 
in če je bilo presku ­ 
šeno vozilo L: 
M CO2,c,L  (v g/km); 
M CO2,p,L  (v g/km); 
FC c,8 (v l/100 km); 
FC p,L (v l/100 km).  9 
„rezult ­
at za 
skupi ­
no 
inter ­
pola ­
cij“ 
Kon čni 
rezult ­
at 
emisij 
za 
meriloSL L 175/552 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. 
koraka  
Korak 9  M  CO2,c,H  (v g/km); 
M CO2,p,H  (v g/km); 
FC c,H (v l/100 km); 
FC p,H (v 
l/100 km); 
in če je bilo presku ­ 
šeno vozilo L: 
M CO2,c,L  (v g/km); 
M CO2,p,L  (v g/km); 
FC c,L (v l/100 km); 
FC p,L (v l/100 km).  Izra čuni porabe goriva in CO  2 za 
posamezna vozila in skupino inter ­
polacij za CO  2 . 
Podpriloga 7, odstavek 3.2.3 
Emisije CO  2 morajo biti izražene v 
gramih na kilometer (g/km), zaokro ­ 
žene na najbližje celo število; 
Vrednosti FC je treba zaokrožiti na 
eno decimalno mesto, izraženo v 
(l/100 km).  M CO2,c,ind  (v g/km); 
M CO2,p,ind  (v g/km); 
FC c,ind (v 
l/100 km); 
FC p,ind (v 
l/100 km).  10 
„rezult ­
at za 
posa ­
mezno 
vozilo“ 
Kon čni 
rezult ­
at za 
CO  2 
in FC  
2. Dolo čanje prostornine razred čenih izpušnih plinov  
2.1 Izra čun prostornine za napravo za spremenljivo red čenje, ki lahko deluje pri konstantni ali spremenljivi 
hitrosti pretoka  
2.1.1 Prostorninski pretok je treba meriti neprestano. Skupno prostornino je treba meriti med celotnim trajanjem 
preskusa.  
2.2 Izra čun prostornine za napravo za spremenljivo red čenje z uporabo volumetri čne črpalke  
2.2.1 Prostornino je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
V ¼ V 0 Ü N 
pri čemer je:  
V prostornina razred čenega plina v litrih na preskus (pred popravkom);  
V 0 prostornina plina, ki ga je pri preskusnih pogojih dovedla volumetri čna črpalka, v litrih na vrtljaj 
črpalke;  
N število vrtljajev na preskus.  
2.2.1.1 Popravljanje prostornine glede na standardne pogoje  
Prostornino razred čenih izpušnih plinov, V, je treba popraviti na standardne pogoje v skladu z naslednjo 
ena čbo: 
V mix ¼ V Ü K 1 Ü Í P B Ä P 1 
T p Î 
pri čemer je:  
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B zra čni tlak v preskusnem prostoru (v kPa);  
P 1 vakuum na vstopni odprtini volumetri čne črpalke glede na zra čni tlak okolice (v kPa);  
T p aritmeti čna povpre čna temperatura razred čenih izpušnih plinov na vstopni odprtini volumetri čne 
črpalke med preskusom (v kelvinih (K)).SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/553
 
3. Masne emisije  
3.1 Splošne zahteve  
3.1.1 Ob predpostavki, da ni vplivov zaradi stisljivosti, se lahko vsi plini, ki so del polnilnega zraka motorja, 
zgorevalnih in izpušnih procesov, štejejo, da so idealni v skladu z Avogadrovo hipotezo.  
3.1.2 Maso M plinastih spojin, ki se sproš čajo iz vozila med preskusom, je treba dolo čiti z zmnožkom prostor ­
ninske koncentracije zadevnega plina in prostornine razred čenega izpušnega plina ob upoštevanju nasled ­
njih gostot pri referen čnih pogojih 273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa:  
Ogljikov monoksid (CO)  ρ ¼ 1,25g =l 
Ogljikov dioksid (CO  2 ) ρ ¼ 1,964g =l 
Ogljikovodiki:  
za bencin (E10) (C  1 H 1,93 O 0,033  ) ρ ¼ 0,646g =l 
za dizelsko gorivo (B7) (C  1 H 1,86 O 0,007  ) ρ ¼ 0,625g =l 
za UNP (C  1 H 2,525  ) ρ ¼ 0,649g =l 
za ZP/biometan (CH  4 ) ρ ¼ 0,716g =l 
za etanol (E85) (C  1 H 2,74 O 0,385  ) ρ ¼ 0,934g =l 
Dušikovi oksidi (NO  x ) ρ ¼ 2,05g =l 
Gostota za izra čune mas NMHC mora biti enaka tisti pri skupnih ogljikovodikih pri 273,15 K (0 °C) in 
101,325 kPa in je odvisna od goriva. Gostota za izra čune mas propana (glej odstavek 3.5 v Podprilogi 5) 
znaša 1,967 g/l pri standardnih pogojih.  
V kolikor tip goriva ni naveden v tem odstavku, je treba gostoto tega goriva izra čunati z uporabo ena čbe, 
ki je podana v odstavku 3.1.3 te podpriloge.  
3.1.3 Splošna ena čba za izra čun gostote vseh ogljikovodikov za vsako referen čno gorivo s povpre čno sestavo 
C X H Y O Z je naslednja:  
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
pri čemer je:  
ρ THC gostota skupnih ogljikovodikov in nemetanskih ogljikovodikov (v g/l);  
MW  C molska masa ogljika (12,011 g/mol);  
MW  H molska masa vodika (1,008 g/mol);  
MW  O molska masa kisika (15,999 g/mol);  
V M molska prostornina idealnega plina pri 273,15 K (0° C) in 101,325 kPa (22,413 l/mol);  
H/C razmerje vodika in ogljika za specifi čno gorivo C  X H Y O Z ; 
O/C razmerje kisika in ogljika za specifi čno gorivo C  X H Y O Z ;SL L 175/554 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2 Izra čun masnih emisij  
3.2.1 Masne emisije plinastih spojin na posamezno fazo cikla je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C i;phase Ü 10 Ä6 
d phase  
pri čemer je:  
M i masna emisija za spojino i na preskus ali fazo (v g/km);  
V mix prostornina razred čenega izpušnega plina na preskus ali fazo, izražena v litrih na preskus/fazo in 
popravljena na standardne pogoje (273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa);  
ρ i gostota spojine i v gramih na liter pri obi čajni temperaturi in tlaku (273,15 K (0 °C) in 101,325 
kPa);  
KH korekcijski faktor za vlažnost, ki se uporablja pri izra čunavanju masnih emisij dušikovih oksidov 
NO  2 in NO  x , na preskus ali fazo;  
C i koncentracija spojine i na preskus ali fazo v razred čenih izpušnih plinih, izražena v ppm in 
popravljena za koli čino spojine i, ki jo vsebuje zrak za red čenje;  
d prevožena razdalja v veljavnem preskusu WLTC (v km);  
n število faz veljavnega preskusa WLTC.  
3.2.1.1 Koncentracijo plinaste spojine v razred čenih izpušnih plinih je treba popraviti s koli čino plinaste spojine v 
zraku za red čenje, in sicer z uporabo naslednje ena čbe: 
C i ¼ C e Ä C d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
pri čemer je:  
C i koncentracija plinaste spojine i v razred čenih izpušnih plinih, popravljena za koli čino plinaste spojine 
i, ki jo vsebuje zrak za red čenje (v ppm);  
C e izmerjena koncentracija plinaste spojine i v razred čenem izpušnem plinu (v ppm);  
C d koncentracija plinaste spojine i v razred čenem izpušnem plinu (v ppm);  
DF faktor red čenja.  
3.2.1.1.1 Faktor red čenja, DF, je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe za zadevno gorivo:  
DF ¼ 13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za bencin (E10)  
DF ¼ 13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za dizelsko gorivo (B7)  
DF ¼ 11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za UNP  
DF ¼ 9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za ZP/biometan  
DF ¼ 12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 za etanol (E85)  
DF ¼ 35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 za vodikSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/555
 
Z ozirom na ena čbo za vodik:  
C H2O je koncentracija H  2 O v razred čenem izpušnem plinu v vre či za vzor čenje, izražena v odstotku 
prostornine;  
C H2O-DA  je koncentracija H  2 O v zraku za red čenje, izražena v odstotku prostornine;  
C H2 je koncentracija H  2 v razred čenem izpušnem plinu v vre či za vzor čenje, izražena v ppm.  
Če tip goriva ni naveden v tem odstavku, je treba faktor red čenja tega goriva izra čunati z uporabo ena čb v 
odstavku 3.2.1.1.2 te podpriloge.  
Če proizvajalec uporablja faktor red čenja, ki pokriva številne faze, je treba faktor red čenja izra čunati s 
srednjo vrednostjo koncentracije plinastih spojin za zadevno fazo.  
Srednjo vrednost koncentracije plinastih spojin je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
C i ¼ P  n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V mix;phase Þ P  n 
phase¼1 V mix;phase  
pri čemer je:  
C i srednja vrednost koncentracije plinastih spojin;  
C i,phase  koncentracija za vsako fazo;  
V mix,phase  V mix pripadajo če faze;  
3.2.1.1.2 Splošna ena čba za izra čun faktorja red čenja (DF) za vsako referen čno gorivo s aritmeti čno povpre čno 
sestavo C  x H y O z je naslednja: 
DF ¼ X 
C CO2 þ ðC HC þ C CO Þ Ü 10 Ä4 
pri čemer je: 
X ¼ 100 Ü x 
x þ y 
2 þ 3,76ðx þ y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 koncentracija CO  2 v razred čenem izpušnem plinu v vre či za vzor čenje (v odstotku prostornine);  
C HC koncentracija HC v razred čenem izpušnem plinu v vre či za vzor čenje (v ppm ekvivalenta ogljika);  
C CO koncentracija CO v razred čenem izpušnem plinu v vre či za vzor čenje (v ppm).  
3.2.1.1.3 Merjenje metana  
3.2.1.1.3.1 Za merjenje metana z uporabo GC-FID je treba NMHC izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
C NMHC ¼ C THC Ä ðRf CH4 Ü C CH4 Þ 
pri čemer je:  
C NMHC  popravljena koncentracija NMHC v razred čenem izpušnem plinu (v ppm ekvivalenta ogljika);SL L 175/556 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
C THC koncentracija THC v razred čenem izpušnem plinu (v ppm ekvivalenta ogljika) in popravljena s 
koli čino THC v zraku za red čenje;  
C CH4 koncentracija C  CH4 v razred čenem izpušnem plinu (v ppm ekvivalenta ogljika) in popravljena s 
koli čino CH  4 v zraku za red čenje,  
Rf CH4 faktor odzivnosti FID na metan, kot je opredeljeno v odstavku 5.4.3.2 Podpriloge 5.  
3.2.1.1.3.2 Za merjenje metana z uporabo NMC-FID je izra čun NMHC odvisen od kalibracijskega plina/metode, ki se 
uporabi za ni čelno/kalibracijsko prilagoditev.  
FID, uporabljen za merjenje THC (brez NMC), je treba umeriti s propanom/zrakom na obi čajen na čin. 
Za umerjanje FID v serijah z NMC so dovoljene naslednje metode:  
(a) Kalibracijski plin, ki je sestavljen iz propana/zraka, zaobide NMC;  
(b) Kalibracijski plin, ki je sestavljen iz metana/zraka, gre skozi NMC.  
Zelo priporo čljivo je, da je metan v FID umerjen z metanom/zrakom skozi NMC.  
V primeru (a) je treba koncentracijo CH  4 in NMHC izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ 
E E Ä E M 
Če je r  h < 1,05, je lahko izpuš čen iz zgornje ena čbe za C  CH4 . 
V primeru (b) je treba koncentracijo CH  4 in NMHC izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
E E Ä E M 
pri čemer je:  
C HC(w/NMC)  koncentracija HC, če vzor čni plin te če skozi NMC (v ppm C);  
C HC(w/oNMC)  koncentracija HC, če vzor čni plin zaobide NMC (v ppm C);  
r h faktor odzivnosti metana, kot je dolo čeno z odstavkom 5.4.3.2 Podpriloge 5;  
E M učinkovitost metana, kot je dolo čeno z odstavkom 3.2.1.1.3.3.1 te podpriloge;  
E E učinkovitost etana, kot je dolo čeno z odstavkom 3.2.1.1.3.3.2 te podpriloge.  
Če je r  h < 1,05, je lahko izpuš čen iz ena čb za primer (b) zgoraj za C  CH4 in C  NMHC  .SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/557
 
3.2.1.1.3.3 Pretvorbena u činkovitost izlo čevalnika nemetanov (NMC)  
Izlo čevalnik nemetanov NMC se uporablja za odstranjevanje nemetanskih ogljikovodikov iz vzor čnega 
plina, in sicer z oksidacijo vseh ogljikovodikov razen metana. V idealnih razmerah je pretvorba za 
metan 0 %, za druge ogljikovodike, ki vsebujejo etan, pa 100 %. Da bo meritev za NMHC to čna, je 
treba dolo čiti dve u činkovitosti in ju uporabiti za izra čun emisije NMHC.  
3.2.1.1.3.3.1 U činkovitost pretvorbe metana, E  M 
Kalibracijski plin metana/zraka je treba dovesti v FID skozi NMC in mimo NMC, obe koncentraciji pa je 
treba zabeležiti. U činkovitost je treba dolo čiti z uporabo naslednje ena čbe: 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
pri čemer je:  
C HC(w/NMC)  koncentracija HC, če CH  4 teče skozi NMC (v ppm C);  
C HC(w/oNMC)  koncentracija HC, če CH  4 zaobide NMC (v ppm C);  
3.2.1.1.3.3.2 U činkovitost pretvorbe etana, E  E 
Kalibracijski plin etana/zraka je treba dovesti v FID skozi NMC in mimo NMC, obe koncentraciji pa je treba 
zabeležiti. U činkovitost je treba dolo čiti z uporabo naslednje ena čbe: 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
pri čemer je:  
C HC(w/NMC)  koncentracija HC, če C  2 H 6 teče skozi NMC (v ppm C);  
C HC(w/oNMC)  koncentracija HC, če C  2 H 6 zaobide NMC (v ppm C).  
Če u činkovitost pretvorbe etana za NMC znaša 0,98 ali ve č, je treba E  E nastaviti na 1 za vsak nadaljnji 
izra čun. 
3.2.1.1.3.4 Če je metan v FID umerjen skozi izlo čevalnik, je E  M 0. 
Ena čba za izra čun C  H4 v odstavku 3.2.1.1.3.2 (primer (b)) v tej podprilogi postane: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ 
Ena čba za izra čun C  NMHC  v odstavku 3.2.1.1.3.2 (primer (b)) v tej podprilogi postane: 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h 
Gostota, uporabljena za izra čun mase NMHC, mora biti enaka tisti pri skupnih ogljikovodikih pri 273,15 K 
(0 °C) in 101,325 kPa in je odvisna od goriva.  
3.2.1.1.4 Izra čun koncentracije aritmeti čnega povpre čja ponderiranega pretoka  
Naslednjo metodo za izra čun je treba uporabljati le za sisteme CVS, ki niso opremljeni z izmenjevalnikom 
toplote, ali za sisteme CVS z izmenjevalnikom toplote, ki niso v skladu z odstavkom 3.3.5.1 Podpriloge 5.SL L 175/558 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Ko se stopnja pretoka skozi CVS, qvcvs, v preskusu razlikuje za ve č kot ±3 odstotke aritmeti čnega 
povpre čja stopnje pretoka, je treba aritmeti čno povpre čje ponderiranega pretoka uporabiti za neprekinjene 
meritve razred čenih plinov, vklju čno s PN: 
C e ¼ P  n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
pri čemer je:  
C e koncentracija aritmeti čnega povpre čja ponderiranega pretoka;  
qvcvs(i) stopnja pretoka skozi CVS pri času t ¼ i Ü Δt, (v m  3 /min;)  
C(i) koncentracija pri času (v ppm);  t ¼ i Ü Δt, ppm;  
Δt interval vzor čenja (v s);  
V skupna prostornina CVS (v m  3 ). 
3.2.1.2 Izra čun korekcijskega faktorja za vlažnost NO  x 
Za popravek za vpliv vlažnosti na rezultate za dušikove okside se uporabljajo naslednji izra čuni: 
KH ¼ 1 
1 Ä 0,0329 Ü ðH Ä 10,71Þ 
pri čemer je: 
H ¼ 6,211 Ü R a Ü P d 
P B Ä P d Ü R a Ü 10 Ä2 
in: 
H specifi čna vlažnost v gramih vodne pare na kilogramsuhega zraka;  
R a relativna vlažnost zraka v okolici (v odstotkih);  
P d tlak nasi čene pare pri temperaturi okolice (v kPa);  
P B atmosferski tlak v prostoru (v kPa).  
Faktor KH je treba izra čunati za vsako fazo preskusnega cikla.  
Temperaturo okolice in relativno vlažnost je treba dolo čiti kot aritmeti čno povpre čje neprekinjeno 
merjenih vrednosti med vsako fazo.  
3.2.2 Dolo čanje masnih emisij HC iz motorjev s kompresijskim vžigom  
3.2.2.1 Za izra čun masnih emisij HC iz motorjev s kompresijskim vžigom je treba aritmeti čno povpre čno koncen ­
tracijo HC izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/559
 
pri čemer je: 
R t 2 
t 1 C HC dt integral od čitka ogretega FID med preskusom (t  1 do t  2 ); 
C e koncentracija HC, izmerjena v razred čenem izpušnem plinu, izražena v ppm C  i , in nadomeš ča 
C HC v vseh ustreznih ena čbah.  
3.2.2.1.1 Koncentracijo zraka za red čenje HC je treba dolo čiti iz vre č za zrak za red čenje. Popravek je treba izvesti v 
skladu z odstavkom 3.2.1.1 te podpriloge.  
3.2.3 Izra čuni porabe goriva in CO  2 za posamezna vozila in skupino interpolacij  
3.2.3.1 Poraba goriva in emisije CO  2 brez uporabe metode interpolacije  
Vrednost CO  2 , kot je izra čunana v odstavku 3.2.1 te podpriloge, in porabo goriva, kot je izra čunana v 
skladu z odstavkom 6. te podpriloge, je treba pripisati vsem posameznim vozilom v skupini interpolacij in 
metoda interpolacije ni veljavna.  
3.2.3.2 Poraba goriva in emisije CO  2 z uporabo metode interpolacije  
Emisije CO  2 in porabo goriva za vsako posamezno vozilo v skupini interpolacij je treba izra čunati v skladu 
z metodo interpolacije, opisano v odstavkih 3.2.3.2.1 do vklju čno 3.2.3.2.5 te podpriloge.  
3.2.3.2.1 Poraba goriva in emisije CO  2 preskusnih vozil L in H  
Masne emisije CO  2 , M  CO  2 ÄL , in M  CO  2 ÄH ter njihove faze p,  M  CO  2 ÄL;p in M  CO  2 ÄH;p preskusnih vozil L in H, 
uporabljenih za naslednje izra čune, je treba vzeti iz koraka 9 v tabeli A7/1.  
Vrednosti porabe goriva je prav tako treba vzeti iz koraka 9 v tabeli A7/1 in jih navajati kot FC  L,p in FC  H,p . 
3.2.3.2.2 Izra čun cestne obremenitve za posamezno vozilo  
3.2.3.2.2.1 Masa posameznega vozila  
Preskusne mase vozil H in L je treba uporabiti kot vnos za metodo interpolacije.  
TM  ind (v kg) je posamezna preskusna masa vozila v skladu z odstavkom 3.2.25 te priloge.  
Če je ista preskusna masa uporabljena za preskusni vozili L in H, je treba vrednostTM  ind nastaviti na maso 
preskusnega vozila H za metodo interpolacije.  
3.2.3.2.2.2 Kotalni upor posameznega vozila  
Dejanske vrednosti kotalnega upora za izbrane pnevmatike na preskusnem vozilu L, RR  L in preskusnem 
vozilu H, RR  H je treba uporabiti kot vnos za metodo interpolacije. Glej odstavek 4.2.2.1 Podpriloge 4.  
Če imajo pnevmatike na sprednjih in zadnjih oseh vozila L ali H razli čne vrednosti kotalnega upora, je 
treba ponderirano povpre čje kotalnih uporov izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
pri čemer je:  
RR  x,FA kotalni upor pnevmatik na sprednji osi (v kg/tono);  
RR  x,RA kotalni upor pnevmatik na zadnji osi (v kg/tono);  
mp  x,FA delež mase vozila na sprednji osi vozila H;  
x predstavlja vozilo L, H ali posamezno vozilo.SL L 175/560 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Za pnevmatike, nameš čene na posamezno vozilo, je treba vrednost kotalnega upora RR  ind nastaviti na 
vrednost razreda za veljavni razred kotalnega upora pnevmatike, kot je to v skladu s tabelo A4/1 Podpri ­
loge 4.  
Če imajo pnevmatike razli čne vrednosti kotalnega upora na sprednji in zadnji osi, je treba uporabiti 
ponderirano povpre čje, izra čunano z uporabo ena čbe v tem odstavku.  
Če so bile enake pnevmatike nameš čene na preskusnih vozilih L in H, je treba vrednost RR  ind za metodo 
interpolacije nastaviti na RR  H . 
3.2.3.2.2.3 Aerodinami čni upor posameznega vozila  
Aerodinami čni upor je treba izmeriti za vsak element dodatne opreme, ki vpliva na upor, in vse oblike 
karoserije v vetrovniku, ki izpolnjuje zahteve odstavka 3.2. Podpriloge 4 in ki ga potrdi homologacijski 
organ.  
Na zahtevo proizvajalca vozila in z odobritvijo homologacijskega organa je mogo če uporabiti alternativno 
metodo (npr. simulacijo, vetrovnik, ki ne izpolnjuje merila v Podprilogi 4) za dolo čitev Δ(C D ×A  f ), če so 
izpolnjena naslednja merila:  
(a) alternativna metoda dolo čitve mora izpolnjevati to čnost za Δ(C D ×A  f ), ki znaša ±0,015 m  2 ; v primeru, 
da je uporabljena simulacija, je treba podrobno preveriti veljavnost ra čunalniške dinamike teko čin, tako 
da se prikazani vzorci dejanskega zra čnega pretoka okrog karoserije, vklju čno z razsežnostmi hitrosti 
pretoka, silami ali tlaki, ujemajo s potrjenimi rezultati preskusa;  
(b) alternativno metodo je treba uporabiti samo za tiste dele, ki vplivajo na aerodinamiko (npr. kolesa, 
obliko karoserije, sistem hlajenja), za katere je bila izkazana enakovrednost;  
(c) dokazilo o enakovrednosti je treba vnaprej predloži homologacijskemu organu za vsako skupino 
cestnih obremenitev v primeru, da je uporabljena matemati čna metoda, ali vsaka štiri leta v primeru, 
da je uporabljena merilna metoda, dokazilo pa mora v vsakem primeru temeljiti na meritvah vetrov ­
nika, ki izpolnjuje merila iz te priloge;  
(d) če je Δ(C D × A  f ) za dolo čeno možnost ve č kot dvakrat ve čje kot pri možnosti, za katero je bilo podano 
dokazilo, se aerodinami čni upor ne dolo či z alternativno metodo; in  
(e) v primeru, da je simulacijski model spremenjen, je potrebna ponovna potrditev. Δ(C D ×A  f ) LH je razlika v 
zmnožku koeficienta aerodinami čnega upora s čelno površino preskusnega vozila H v primerjavi z 
preskusnim vozilom L, vklju čiti pa jo je treba v vsa ustrezna poro čila o preskusu (v m  2 ). 
Δ(C D ×A  f ) ind je razlika v zmnožku koeficienta aerodinami čnega upora s čelno površino vozila med 
posameznim vozilom in preskusnim vozilom L, in sicer zaradi možnosti in oblik karoserije na vozilu, 
ki se razlikujejo od tistih na preskusnem vozilu L (v m  2 ). 
Te razlike v aerodinami čnem uporu, Δ(C D ×A  f ), je treba dolo čiti s to čnostjo 0,015 m  2 . 
Δ(C D ×A  f ) ind je treba izra čunati v skladu z naslednjo ena čbo, ki ohranja to čnost 0,015 m  2 tudi za vsoto 
elementov dodatne opreme in oblike karoserije: 
ΔðC D Ü A f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A f Þ i 
pri čemer je:  
C D koeficient aerodinami čnega upora;  
A f čelna površina vozila (v m  2 ).SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/561
 
n število elementov dodatne opreme na vozilu, ki so za posamezno vozilo in preskusno 
vozilo L razli čni; 
ΔðC D Ü A f Þ i razlika v zmnožku koeficienta aerodinami čnega upora s čelno površino zaradi posamezne 
lastnosti, i, na vozilu in je pozitivna za element dodatne opreme, ki doda aerodinami čni 
upor z ozirom na preskusno vozilo L in obratno (v m  2 ); 
vsota vseh razlik  ΔðC D Ü A f Þ i med vozili L in H se mora ujemati s skupno razliko med preskusnima 
voziloma L in H in jih je treba navajati kot Δ(C D ×A  f ) LH . 
Pove čanje ali zmanjšanje zmnožka koeficienta aerodinami čnega upora s čelno površino je treba izraziti kot 
Δ(C D ×A  f ) za vse elemente dodatne opreme in oblike karoserije v skupini interpolacij, ki:  
(a) imajo vpliv na aerodinami čni upor vozila; in  
(b) bodo vklju čeni v interpolacijo,  
je treba vklju čiti v vsa ustrezna poro čila o preskusu.  
Aerodinami čni upor vozila H je treba uporabiti za celotno skupino interpolacije in Δ(C D ×A  f ) LH je treba 
nastaviti na ni č, če: 
(a) z vetrovnikom ni mogo če natan čno dolo čiti Δ(C D ×A  f ); ali  
(b) na preskusnih vozilih L in H ni elementov dodatne opreme, ki bi vplivali na upor in morajo biti 
vklju čeni v metodo interpolacije.  
3.2.3.2.2.4 Izra čun cestne obremenitve za posamezna vozila v skupini interpolacij  
Koeficiente cestne obremenitve f  0 , f 1 in f  2 (kot je opredeljeno v Podprilogi 4) za preskusni vozili H in L je 
treba navajati kot f  0,H , f 1,H in f  2,H , f 0,L , f 1,H in f  2,H . Prilagojena krivulja cestne obremenitve za preskusno 
vozilo L je opredeljena, kot sledi: 
F L ðvÞ ¼ f ä 
0;L þ f 1;L Ü v þ f ä 
2;L Ü v 2 
Uporabo metode regresije najmanjših kvadratov v razponu to čk referen čne hitrosti ter prilagojene koefi ­
ciente cestne obremenitve  f ä 
0;L in f ä 
2;L je treba za  F L ðvÞ dolo čiti z linearnim koeficientom  f ä 
1;L , nastavljenim 
na f  1,H . Koeficienti cestne obremenitve f  0,ind  , f 1,ind  in f  2,ind  za posamezno vozilo v skupini interpolacij je 
treba izra čunati z uporabo naslednjih ena čb: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
ali, če je ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0, je treba za  f 0;ind uporabiti spodnjo ena čbo: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 
f 1;ind ¼ f 1;H 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A f â LH Ä Δ½C d Ü A f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A f â LH ÞSL L 175/562 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
ali, če je ΔðC d Ü A f ÞLH ¼ 0, je treba za  F 2;ind uporabiti spodnjo ena čbo: 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 
pri čemer je: 
Δf 0 ¼ f 0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f 2;H Ä f ä 
2;L 
V primeru skupine matrik cestne obremenitve je treba koeficiente f  0 , f 1 in f  2 za posamezno vozilo 
izra čunati v skladu z ena čbami v odstavku 5.1.1 Podpriloge 4.  
3.2.3.2.3 Izra čun potrebe po energiji cikla  
Potrebo po energiji cikla za veljavni WLTC, E  k , in potrebo po energiji za vse veljavne faze cikla E  k,p je treba 
izra čunati v skladu s postopkom iz odstavka 5 te podpriloge, in sicer za naslednje sklope k za koeficiente 
cestne obremenitve in mase:  
k=1:  f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(preskusno vozilo L)  
k=2:  f  0 ¼ f 0;H; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;H; m ¼ TM  H 
(preskusno vozilo H)  
k=3:  f  0 ¼ f 0;ind; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;ind; m ¼ TM  ind 
(posamezno vozilo v skupini interpolacij)  
3.2.3.2.4 Izra čun vrednosti CO  2 za posamezno vozilo znotraj skupine interpolacij z uporabo metode interpolacije  
Za vsako fazo cikla p za veljavni cikel je masne emisije CO  2 (g/km) posameznega vozila treba izra čunati z 
uporabo naslednje ena čbe: 
M CO  2 Äind;p ¼ M  CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M CO  2 ÄL;p Þ 
Masne emisije CO  2 (g/km) v celotnem ciklu za posamezno vozilo je treba izra čunati z uporabo naslednje 
ena čbe: 
M CO  2 Äind ¼ M  CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M CO  2 ÄL Þ 
Izrazi E  1,p , E 2,p in E  3,p in E  1 , E 2 in E  3 so opredeljeni v odstavku 3.2.3.2.3 te podpriloge.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/563
 
3.2.3.2.5 Izra čun vrednosti porabe goriva FC za posamezno vozilo znotraj skupine interpolacij z uporabo metode 
interpolacije  
Za vsako fazo cikla p za veljavni cikel je porabo goriva (l/100 km) posameznega vozila treba izra čunati z 
uporabo naslednje ena čbe: 
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Porabo goriva (l/100 km) v celotnem ciklu za posamezno vozilo je treba izra čunati z uporabo naslednje 
ena čbe: 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
Izrazi E  1,p , E 2,p in E  3,p in E  1 , E 2 in E  3 so opredeljeni v odstavku 3.2.3.2.3 te podpriloge.  
3.2.4 Izra čuni porabe goriva in CO  2 za posamezna vozila v skupini matrik za cestne obremenitve  
Emisije CO  2 in porabo goriva za vsako posamezno vozilo v skupini matrik za cestne obremenitve je treba 
izra čunati v skladu z metodo interpolacije, opisano v odstavkih 3.2.3.2.3 do vklju čno 3.2.3.2.5 te podpri ­
loge. Kjer je to primerno, je treba referen čne vrednosti za vozilo L in/ali H nadomestiti z referen čnimi 
vrednosti za vozilo L  M in/ali H  M . 
3.2.4.1 Dolo čitev porabe goriva in emisij CO  2 za vozila L  M in H  M 
Maso emisij CO  2 M CO2 za vozila L  M in H  M je treba dolo čiti v skladu z izra čuni v odstavku 3.2.1 te 
podpriloge, in sicer za posamezne faze cikla p za veljavni WLTC ter ju navajati kot  M  CO  2 –LM;p in 
M CO  2 –HM ;p . Porabo goriva za posamezne faze cikla za veljavni WLTC je treba dolo čiti v skladu z 
odstavkom 6 te podpriloge in jo navajati kot FC  LM,p in FC  HM,p  . 
3.2.4.1.1 Izra čun cestne obremenitve za posamezno vozilo  
Silo cestne obremenitve je treba izra čunati v skladu s postopkom, opisanim v odstavku 5.1 Podpriloge 4.  
3.2.4.1.1.1 Masa posameznega vozila  
Preskusne mase vozil H  M in L  M , izbrane v skladu z odstavkom 4.2.1.4 Podpriloge 4, je treba uporabiti kot 
vnos.  
TM  ind (v kg) je preskusna masa posameznega vozila v skladu z opredelitvijo preskusne mase v odstavku 
3.2.25 te priloge.  
Če je enaka preskusna masa uporabljena za vozila L  M in H  M , je treba vrednost TM  ind nastaviti na maso 
vozila H  M za metodo skupine matrik za cestne obremenitve.  
3.2.4.1.1.2 Kotalni upor posameznega vozila  
Vrednosti kotalnega upora za vozilo L  M , RR  LM in vozilo H  M , RR  HM , izbrane v skladu z odstavkom 4.2.1.4 
Podpriloge 4, je treba uporabiti kot vnos.  
V kolikor imajo pnevmatike na sprednjih in zadnjih oseh vozila L  M ali H  M razli čne vrednosti kotalnega 
upora, je treba ponderirano povpre čje kotalnih uporov izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA ÞSL L 175/564 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
pri čemer je:  
RR  x,FA kotalni upor pnevmatik na sprednji osi (v kg/tono);  
RR  x,RA kotalni upor pnevmatik na zadnji osi (v kg/tono);  
mp  x,FA delež mase vozila na sprednji osi vozila;  
x predstavlja vozilo L, H ali posamezno vozilo.  
Za pnevmatike, nameš čene na posamezno vozilo, je treba vrednost kotalnega upora RR  ind nastaviti na 
vrednost razreda za veljavni razred kotalnega upora pnevmatike, kot je to v skladu s tabelo A4/1 Podpri ­
loge 4.  
V kolikor imajo pnevmatike na sprednjih in zadnjih oseh razli čne vrednosti za razred kotalnega upora, je 
treba uporabiti ponderirano povpre čje, izra čunano z uporabo ena čbe v tem odstavku.  
Če je enak kotalni upor uporabljen za vozila L  M in H  M , je treba vrednost RR  ind nastaviti na RR  HM za metodo 
skupine matrik za cestne obremenitve.  
3.2.4.1.1.3 Čelna površina posameznega vozila  
Čelno površina za vozilo L  M , A  fLM in vozilo H  M , A  fHM , izbrana z odstavkom 4.2.1.4 Podpriloge 4, je treba 
uporabiti kot vnos.  
A f,ind , m  2 je čelna površina posameznega vozila.  
Če je enaka čelna površina uporabljena za vozila L  M in H  M , je treba vrednost A  f,ind nastaviti na vrednost 
čelne površine vozila H  M za metodo skupine matrik za cestne obremenitve.  
3.3 PM  
3.3.1 Izra čun 
PM je treba izra čunati z uporabo naslednjih dveh ena čb: 
PM ¼ ðV mix þ V ep Þ Ü P e 
V ep Ü d 
kjer so izpušni plini izpuš čeni izven tunela;  
in: 
PM ¼ V mix Ü P e 
V ep Ü d 
kjer se izpušni plini vrnejo v tunel;  
pri čemer je:  
V mix prostornina razred čenih izpušnih plinov (glej odstavek 2 te podpriloge) pri standardnih pogojih;  
V ep prostornina razred čenega izpušnega plina, ki te če skozi filter za vzor čenje delcev pri standardnih 
pogojih;SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/565
 
P e masa trdnih delcev, zbrana z enim ali ve č filtri za vzorce (v mg);  
d prevožena razdalja, ki ustreza preskusnemu ciklu (v km).  
3.3.1.1 Če je bil uporabljen popravek za maso trdnih delcev v ozadju filtra iz sistema za red čenje, je treba to 
dolo čiti v skladu z odstavkom 1.2.1.3.1 Podpriloge 6. V tem primeru je treba maso trdnih delcev (mg/km) 
izra čunati z uporabo naslednjih ena čb: 
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix þ V ep Þ 
d 
v primeru, da so izpušni plini izpuš čeni izven tunela;  
in: 
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
v primeru, da so izpušni plini vrnjeni v tunel;  
pri čemer je:  
V ap prostornina zraka iz tunela, ki te če skozi ozadje filtra za trdne delce pri standardnih pogojih;  
P a masa trdnih delcev iz zraka za red čenje ali zraka za red čenje iz ozadja tunela, kot je dolo čeno z eno 
izmed metod, opisanih v odstavku 1.2.1.3.1 Podpriloge 6;  
DF faktor red čenja, dolo čen v odstavku 3.2.1.1.1 te podpriloge.  
Če je rezultat uporabe popravka ozadja negativen, se za rezultat šteje, da je enak ni č mg/km.  
3.3.2 Izra čun PM z uporabo metode dvojnega red čenja 
V ep ¼ V set Ä V ssd 
pri čemer je:  
V ep prostornina razred čenega izpušnega plina, ki te če skozi filter za vzorce trdnih delcev pod standard ­
nimi pogoji;  
V set prostornina dvojno razred čenega izpušnega plina, ki te če skozi filtre za vzorce trdnih delcev pod 
standardnimi pogoji;  
V ssd prostornina zraka za sekundarno razred čenje pod standardnimi pogoji.SL L 175/566 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Če se vzorec sekundarno razred čenega vzor čnega plina za meritev PM ne vrne v tunel, je treba prostornino 
CVS izra čunati kot pri enojnem red čenju, tj.: 
V mix ¼ V mix indicated þ V ep 
pri čemer je:  
V mix indicated  izmerjena prostornina razred čenega izpušnega plina v sistemuza red čenje po ekstrakciji 
vzorca trdnih delcev pri standardnih pogojih.  
4. Dolo čanje PN  
4.1 PN je treba izra čunati z naslednjo ena čbo: 
PN ¼ V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C b Ü f rb Þ Ü 10  3 
d 
pri čemer je:  
PN število delcev v emisijah (v delcih na kilometer);  
V prostornina razred čenega izpušnega plina v litrih na preskus (po prvotnem red čenju samo v primeru 
dvojnega red čenja) in popravljena na standardne pogoje (273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa);  
k kalibracijski koeficient za popravek meritev za PNC na raven referen čnega instrumenta, ko ta še ni 
interno uporabljen v PNC. Če je kalibracijski koeficient že interno uporabljen v PNC, je kalibracijski 
faktor enak 1;  
C s popravljena koncentracija števila delcev iz razred čenega izpušnega plina, izražena kot aritmeti čno 
povpre čje števila delcev na kubi čni centimeter iz preskusa emisij, vklju čno s celotnim trajanjem 
voznega cikla. Če rezultati povpre čja prostorninske koncentracije  C iz PNC niso izmerjeni pri stan ­
dardnih pogojih (273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa), je treba koncentracije popraviti na tiste pogoje  C s ; 
C b bodisi koncentracija zraka za red čenje bodisi koncentracija števila delcev v ozadju tunela za red čenje, 
kot to dovoljuje homologacijski organ, v delcih na kubi čni centimeter, popravljena za sovpadanje in 
standardne pogoje (273,15 K (0 °C) in 101,325 kPa);  
f r faktor zmanjšanja povpre čne koncentracije delcev za VPR pri nastavitvi red čenja, uporabljeni za 
preskus;  
f rb faktor zmanjšanja povpre čne koncentracije delcev za VPR pri nastavitvi red čenja, uporabljeni za 
meritev ozadja;  
d prevožena razdalja, ki ustreza veljavnemu preskusnemu ciklu (v km);  
C je treba izra čunati z naslednjo ena čbo: 
C ¼ P  n 
i¼1 C i 
n 
pri čemer je:  
C i diskretna meritev koncentracije števila delcev v razred čenem izpušnem plinu iz PNC; delci na cm  3 in 
popravljeni za sovpadanje;SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/567
 
n skupno število meritev za koncentracijo diskretnega števila delcev, opravljenih med veljavnim 
preskusnim ciklom, ki jih je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
n ¼ t Ü f 
pri čemer je:  
t čas trajanja veljavnega preskusnega cikla (v s);  
f pogostost beleženja podatkov za števec delcev (v Hz).  
5. Izra čun potrebe po energiji cikla  
Razen če je navedeno druga če, mora izra čun temeljiti na sledi ciljne hitrosti, podani v diskretnih časovnih 
to čkah vzorca.  
Za izra čun je treba vsako časovno to čko vzorca razlagati kot časovno obdobje. Razen če ni druga če 
dolo čeno, je trajanje Δt za ta obdobja enako 1 sekundi.  
Skupno potrebo po energiji E za celoten cikel ali dolo čeno fazo cikla je treba izra čunati kot seštevek E  i v 
pripadajo čem času cikla med t  start in t  end v skladu z naslednjo ena čbo: 
E ¼ X  t end 
t start E i 
pri čemer je:  
E i ¼ F i Ü d i če F  i> 0 
E i ¼ 0 če F  i Ï 0 
in: 
t start čas, pri katerem se veljavni cikel preskusa ali faze za čne (v s);  
t end čas, pri katerem se cikel ali faza preskusa zaklju či (v s);  
E i potreba po energiji v časovnem obdobju (i-1) do (i) v (v Ws);  
F i pogonska sila v časovnem obdobju (i-1) do (i) (v N);  
d i prevožena razdalja v časovnem obdobju (i-1) do (i) (v m); 
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü Í v i þ v iÄ1 
2 Î 
þ f 2 Ü ðv i þ v iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a i 
pri čemer je:  
F i pogonska sila v časovnem obdobju (i-1) do (i) (v N);  
v i ciljna hitrost pri času t  i (v km/h);SL L 175/568 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
TM preskusna masa (v kg);  
a i pospeševanje v časovnem obdobju (i-1) do (i) (v m/s  2 ); 
f 0 , f 1 ,f 2 koeficienti cestne obremenitve za preskusno vozilo ob upoštevanju n (TM  L , TM  H ali TM  ind ) pri N, 
N/km/h in N/(km/h)  2 . 
d i ¼ ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
pri čemer je:  
d i prevožena razdalja v časovnem obdobju (i-1) do (i) (v m);  
v i ciljna hitrost pri času t  i (v km/h);  
t i čas (v s). 
a i ¼ v i Ä v iÄ1 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
pri čemer je:  
a i pospeševanje v časovnem obdobju (i-1) do (i) (v m/s  2 ); 
v i ciljna hitrost pri času t  i (v km/h);  
t i čas (v s).  
6. Izra čun porabe goriva  
6.1 Lastnosti goriva, potrebnega za izra čun vrednosti porabe goriva, je treba vzeti iz Priloge IX.  
6.2 Vrednosti porabe goriva je treba izra čunati iz emisij ogljikovodika, ogljikovega monoksida in ogljikovega 
dioksida, in sicer z uporabo rezultatov iz koraka 6 za merila emisij in koraka 7 za CO  2 v tabeli A7/1.  
6.2.1 Za izra čun porabe goriva je treba uporabiti splošno ena čbo v odstavku 6.12 z uporabo razmerij H/C in 
O/C.  
6.2.2 Za vse ena čbe v odstavku 6 te podpriloge:  
FC je poraba goriva za specifi čno gorivo (v l/100 km) (ali m  3 na 100 km v primeru zemeljskega plina 
ali kg/100 km v primeru vodika);  
H/C je razmerje vodika in ogljika za specifi čno gorivo C  X H Y O Z ; 
O/C je razmerje kisika in ogljika za specifi čno gorivo C  X H Y O Z ; 
MW  C molska masa ogljika (12,011 g/mol);  
MW  H molska masa vodika (1,008 g/mol);  
MW  O molska masa kisika (15,999 g/mol);SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/569
 
ρ fuel je gostota preskusnega goriva (v kg/l). Za plinska goriva, gostota goriva pri 15 °C;  
HC so emisije ogljikovodika (v g/km);  
CO so emisije ogljikovega monoksida (v g/km);  
CO  2 so emisije ogljikovega dioksida (v g/km);  
H 2 O so emisije vode (v g/km);  
H 2 so emisije vodika (v g/km);  
p 1 je tlak plina v posodi za gorivo pred veljavnim preskusnim ciklom (v Pa);  
p 2 je tlak plina v posodi za gorivo po veljavnem preskusnem ciklu (v Pa);  
T 1 je temperatura plina v posodi za gorivo pred veljavnim preskusnim ciklom (v K);  
T 2 je temperatura plina v posodi za gorivo po veljavnem preskusnem ciklu (v K);  
Z 1 je faktor stisljivosti plinastega goriva p  1 in T  1 ; 
Z 2 je faktor stisljivosti plinastega goriva p  2 in T  2 ; 
V je notranja prostornina posode za plinasto gorivo (v m  3 ); 
d je teoreti čna dolžina uporabljene faze ali cikla (v km).  
6.3 Rezervirano  
6.4 Rezervirano  
6.5 Za vozilo z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo bencin (E10) 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6 Za vozilo z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo UNP 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1 Če se sestava goriva, uporabljenega za preskus, razlikuje od sestave, predvidene za izra čun normirane 
porabe, je na zahtevo proizvajalca mogo če uporabiti korekcijski faktor cf, in sicer z uporabo naslednje 
ena čbe: 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 ÞâSL L 175/570 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Korekcijski faktor, cf, ki se lahko uporabi, je dolo čen z uporabo naslednje ena čbe: 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n actual  
pri čemer je:  
n actual  dejansko razmerje H/C za uporabljeno gorivo.  
6.7 Za vozilo z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporablja ZP/biometan 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8 Rezervirano  
6.9 Rezervirano  
6.10 Za vozilo z motorjem na kompresijski vžig, ki za gorivo uporablja dizelsko gorivo (B7) 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.11 Za vozilo z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporablja etanol (E85) 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12 Porabo goriva za vsak preskus goriva je mogo če izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
FC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ MW  C 
MW  CO Ü CO þ MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13 Poraba goriva za vozilo z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporablja vodik: 
FC ¼ 0,024 Ü V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
Z odobritvijo homologacijskega organa in za vozila, ki za gorivo uporabljajo plinasti ali teko či vodik, se 
proizvajalec lahko odlo či izra čunati porabo goriva bodisi z uporabo ena čbe za FC spodaj bodisi z metodo, 
ki uporablja standardni protokol, kot je SAE J2572. 
FC ¼ 0,1 Ü ð0,1119 Ü H 2 O þ H 2 Þ 
Faktor stisljivosti, Z, je treba pridobiti iz naslednje tabele:  
Tabela A7/2  
Faktor stisljivosti Z  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
p (bar)  33  0,859  1,051  1,885  2,648  3,365  4,051  4,712  5,352  5,973  6,576  
53 0,965  0,922  1,416  1,891  2,338  2,765  3,174  3,57  3,954  4,329  
73 0,989  0,991  1,278  1,604  1,923  2,229  2,525  2,810  3,088  3,358  
93 0,997  1,042  1,233  1,470  1,711  1,947  2,177  2,400  2,617  2,829SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/571
 
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
113  1,000  1,066  1,213  1,395  1,586  1,776  1,963  2,146  2,324  2,498  
133  1,002  1,076  1,199  1,347  1,504  1,662  1,819  1,973  2,124  2,271  
153  1,003  1,079  1,187  1,312  1,445  1,580  1,715  1,848  1,979  2,107  
173  1,003  1,079  1,176  1,285  1,401  1,518  1,636  1,753  1,868  1,981  
193  1,003  1,077  1,165  1,263  1,365  1,469  1,574  1,678  1,781  1,882  
213  1,003  1,071  1,147  1,228  1,311  1,396  1,482  1,567  1,652  1,735  
233  1,004  1,071  1,148  1,228  1,312  1,397  1,482  1,568  1,652  1,736  
248  1,003  1,069  1,141  1,217  1,296  1,375  1,455  1,535  1,614  1,693  
263  1,003  1,066  1,136  1,207  1,281  1,356  1,431  1,506  1,581  1,655  
278  1,003  1,064  1,130  1,198  1,268  1,339  1,409  1,480  1,551  1,621  
293  1,003  1,062  1,125  1,190  1,256  1,323  1,390  1,457  1,524  1,590  
308  1,003  1,060  1,120  1,182  1,245  1,308  1,372  1,436  1,499  1,562  
323  1,003  1,057  1,116  1,175  1,235  1,295  1,356  1,417  1,477  1,537  
338  1,003  1,055  1,111  1,168  1,225  1,283  1,341  1,399  1,457  1,514  
353  1,003  1,054  1,107  1,162  1,217  1,272  1,327  1,383  1,438  1,493  
Če zahtevane vhodne vrednosti za p in T niso navedene v tabeli, je treba faktor stisljivosti pridobiti z 
linearno interpolacijo faktorjev stisljivosti iz tabele, pri čemer je treba izbrati tiste, ki so najbliže iskani 
vrednosti.  
7. Izra čun indeksov sledi vožnje  
7.1 Splošna zahteva  
Predpisano hitrost med časovnimi to čkami v tabelah A1/1 do A1/12 je treba dolo čiti z metodo linearne 
interpolacije pri frekvenci 10 Hz.  
V primeru, da je stopalka za plin pritisnjena do konca, je treba namesto dejanske hitrosti vozila za izra čun 
indeksa sledi vožnje med takšnimi obdobji delovanja uporabiti predpisano hitrost.  
7.2 Izra čun indeksov sledi vožnje  
Naslednje indekse je treba izra čunati v skladu s SAE J2951 (spremenjen januarja 2014):  
(a) ER: ocena energetske u činkovitosti  
(b) DR: ocena razdalje  
(c) EER: ocena var čevanja z energijo  
(d) ASCR: ocena absolutne spremembe hitrosti  
(e) IWR: ocena vztrajnostnega dela  
(f) RMSSE: koren povpre čne kvadratne napake hitrostiSL L 175/572 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Podpriloga 8  
Povsem elektri čna vozila, hibridna elektri čna vozila in hibridna elektri čna vozila na gorivne celice s stisnjenim 
vodikom  
1. Splošne zahteve  
V primeru preskušanja vozil NOVC-HEV, vozil OVC-HEV in vozil NOVC-FCHV, Dodatek 2 in Dodatek 3 k 
tej podprilogi nadomestita Dodatek 2 k Podprilogi 6.  
V kolikor ni navedeno druga če, se vse zahteve v tej podprilogi nanašajo na vozila z in brez na čina, ki ga 
izbere voznik. Razen če je navedeno druga če v tej podprilogi, je treba vse zahteve in postopke, navedene v 
Podprilogi 6, še naprej uporabljati za vozila NOVC-HEV, vozila OVC-HEV ter vozila NOVC-FCHV in PEV.  
1.1 Enote, to čnost in lo čljivost elektri čnih parametrov  
Parametri, enote in to čnost meritev morajo ustrezati vrednostim, kot je navedeno v tabeli A8/1.  
Tabela A8/1  
Parametri, enote in to čnost meritev  
Parameter  Enote  To čnost  Lo čljivost  
Elektri čna energija (  1 ) Wh  ±1 odstotek  0,001 kWh (  2 ) 
Elektri čni tok  A  ±0,3 odstotka FSD ali 
±1 odstotek od čitka (  3 ) ( 4 ) 0,1 A  
Elektri čna napetost  V  ±0,3 odstotka FSD ali 
±1 odstotek od čitka (  3 ) 0,1 V  
( 1 ) Oprema: stati čni merilnik za aktivno energijo. 
( 2 ) Merilnik vatnih ur izmeni čnega toka, razred 1 v skladu z IEC 62053-21 ali enakovredno. 
( 3 ) Kar koli je ve čje. 
( 4 ) Trenutna frekvenca integracije pri 20 Hz ali ve č. 
1.2 Preskušanje emisij in porabe goriva  
Parametri, enote in to čnost meritev morajo biti enaki tistim, kot so potrebni za obi čajna vozila z motorjem 
z notranjim zgorevanjem.  
1.3 Enote in natan čnost kon čnih rezultatov preskusa  
Enote in njihova natan čnost za posredovanje kon čnih rezultatov morajo slediti podatkom, podanim v Tabeli 
A8/2. Za namen izra čuna v odstavku 4 te podpriloge je treba uporabiti nezaokrožene vrednosti.  
Tabela A8/2  
Enote in natan čnost kon čnih rezultatov preskusa  
Parameter  Enote  Posredovanje kon čnih rezultatov  
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), E 
AER  city , R  CDA ( 1 ), R  CDC km Zaokroženo na najbližje celo 
število  
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  ponderirano  za vozila HEV  (v l/100) km  Zaokroženo na eno decimalno 
mesto  
FC CS(,p)  ( 2 ) za vozila FCHV  (v kg/100) 
km Zaokroženo na dve decimalni 
mestiSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/573
 
Parameter  Enote  Posredovanje kon čnih rezultatov  
M CO2, CS(,p)  ( 2 ), M  CO2, CD  , M  CO2 ,ponderirano  (v g/km)  Zaokroženo na najbližje celo 
število  
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC, ponderirano  (V Wh/km)  Zaokroženo na najbližje celo 
število  
E AC (v kWh)  Zaokroženo na eno decimalno 
mesto  
( 1 ) brez posameznega parametra vozila 
( 2 ) (p) pomeni zadevno obdobje, ki je lahko faza, kombinacija faz ali celoten cikel  
1.4 Razvrstitev vozil  
Vsa vozila OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV in NOVC-FCHV je treba razvrstiti kot vozila razreda 3. Veljavni 
preskusni cikel za preskusni postopek tipa 1 je treba dolo čiti v skladu z odstavkom 1.4.2 te podpriloge, ki 
temelji na ustreznem referen čnem preskusnem ciklu, kot je opisan v to čki 1.4.1 te podpriloge.  
1.4.1 Referen čni preskusni cikel  
1.4.1.1 Referen čni preskusni cikel za vozila razreda 3 je opredeljen v odstavku 3.3 Podpriloge 1.  
1.4.1.2 Za vozila PEV je postopek zmanjševanja v skladu z odstavkoma 8.2.3 in 8.3 Podpriloge 1 lahko uporabljen 
za preskusne cikle, kot je to v skladu z odstavkom 3.3 Podpriloge 1, tako da je nazivna mo č nadomeš čena z 
najve čjo mo čjo. V tem primeru je zmanjšani cikel referen čni preskusni cikel.  
1.4.2 Veljavni preskusni cikel  
1.4.2.1 Veljavni preskusni cikel WLTP  
Referen čni preskusni cikel v skladu z odstavkom 1.4.1. te podpriloge mora biti veljavni preskusni cikel 
WLTP (WLTC) za preskusni postopek tipa 1.  
V primeru, da se uporablja odstavek 9 Podpriloge 1 na osnovi referen čnega preskusnega cikla, kot je opisano 
v odstavku 1.4.1 te podpriloge, mora ta spremenjeni preskusni cikel biti veljavni preskusni cikel WLTP 
(WLTC) za postopek preskusa tipa 1.  
1.4.2.2 Veljavni mestni preskusni cikel WLTP  
Mestni preskusni cikel WLTP (WLTC  city ) za vozila razreda 3 je opredeljen v odstavku 3.5 Podpriloge 1.  
1.5 Vozila OVC-HEV, NOVC-HEV in PEV z ro čnimi menjalniki  
Vozila je treba voziti v skladu z navodili proizvajalca, ki so navedena v uporabniškem priro čniku za vozila iz 
serijske proizvodnje, in v skladu s tehni čnim instrumentom za menjanje prestav.  
2. Priprava sistema REESS in sistema z gorivnimi celicami  
2.1 Za vsa vozila OVC-HEV, NOVC-HEV, NOVC-FCHV in PEV velja naslednje:  
(a) Ne glede na zahteve iz odstavka 1.2.3.3 Podpriloge 6 morajo biti vozila, preskušena v skladu s to 
Podprilogo, ute čena z vsaj 300 km, ko so nameš čeni sistemi REESS;  
(b) V primeru, da sistemi REESS delujejo nad obi čajnim obmo čjem delovne temperature, mora upravljavec 
upoštevati postopek, ki ga priporo ča proizvajalec, da bo temperaturo sistema REESS ohranil v obi čajnem 
obmo čju delovanja. Proizvajalec mora predložiti zagotovilo, da sistem za upravljanje toplote, ki je del 
sistema REESS, ni onemogo čen ali deluje pri zmanjšani zmogljivosti.  
2.2 Za vozila NOVC-FCHV velja, da morajo biti vozila, preskušena v skladu s to Podprilogo in ne glede na 
zahteve iz odstavka 1.2.3.3 Podpriloge 6, ute čena z vsaj 300 km, ko so nameš čeni sistemi z gorivnimi 
celicami.SL L 175/574 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3. Preskusni postopek  
3.1 Splošne zahteve  
3.1.1 Za vsa vozila OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV in NOVC-FCHV velja naslednje, kjer je to primerno:  
3.1.1.1 Vozila morajo biti preskušena v skladu z veljavnimi preskusnimi cikli, opisanimi v odstavku 1.4.2 te 
podpriloge.  
3.1.1.2 Če vozilo ne more slediti veljavnemu preskusnemu ciklu znotraj tolerance sledi hitrosti, kot je to v skladu z 
odstavkom 1.2.6.6 Podpriloge 6, mora biti stopalka za plin pritisnjena do konca, razen če je navedeno 
druga če, dokler ni zahtevana slede hitrosti znova doseženo.  
3.1.1.3 Postopek zagona pogonskega sistema je treba za četi s pomo čjo naprav, predvidenih v ta namen, v skladu z 
navodili proizvajalca.  
3.1.1.4 Za vozila OVC-HEV, NOVC-HEV in PEV je treba vzor čenje izpušnih emisij in merjenje elektri čne porabe 
za četi za vsak veljavni preskusni cikel, pred ali na za četku postopka zagona vozila in na koncu zaklju čka 
vsakega veljavnega preskusnega cikla.  
3.1.1.5 Za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV je treba spojine plinskih emisij analizirati za vsako posamezno preskusno 
fazo. Fazo analize je dovoljeno opustiti za faze, ko motor z notranjim zgorevanjem ne deluje.  
3.1.1.6 Število delcev je treba analizirati za vsako posamezno fazo, emisijo trdnih delcev pa je treba analizirati za 
vsak veljaven preskusni cikel.  
3.1.2 Prisiljeno hlajenje, kot je opisano v odstavku 1.2.7.2 Podpriloge 6, je treba uporabiti samo za preskus tipa 1 
ohranjanja energije za vozila OVC-HEV, kot je to v skladu z odstavkom 3.2 te podpriloge, in za preskušanje 
vozil NOVC-HEV, kot je to v skladu z odstavkom 3.3 te podpriloge.  
3.2 Vozila OVC-HEV  
3.2.1 Vozila je treba preskusiti pri praznjenju naboja (stanje CD) in pri ohranjanju naboja (stanje CS).  
3.2.2 Vozila so lahko preskušena v skladu s štirimi možnimi zaporedji preskusov:  
3.2.2.1 Možnost 1: preskus tipa 1 pri praznjenju naboja brez naknadnega preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja.  
3.2.2.2 Možnost 2: preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja brez naknadnega preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja.  
3.2.2.3 Možnost 3: preskus tipa 1 pri praznjenju naboja z naknadnim preskusom tipa 1 pri ohranjanju naboja.  
3.2.2.4 Možnost 4: preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja z naknadnim preskusom tipa 1 pri praznjenju naboja.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/575
 
Slika A8/1  
Možna zaporedja preskusov v primeru preskušanja vozil OVC-HEV
  
3.2.3 Na čin, ki ga izbere voznik, je treba nastaviti, kot je opisano v naslednjih zaporedjih preskusov (možnosti 1 
do 4).  
3.2.4 Preskus tipa 1 pri praznjenju naboja brez naknadnega preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja (možnost 1)  
Zaporedje preskusov v skladu z možnostjo 1, opisano v odstavkih 3.2.4.1 do vklju čno 3.2.4.7 te podpriloge, 
kakor tudi pripadajo če stanje REESS za profil polnjenja, sta prikazana na sliki A8, Dodatek 1/1 v Dodatku 1 
k tej podprilogi.  
3.2.4.1 Predkondicioniranje  
Vozilo mora biti pripravljeno v skladu s postopki v odstavku 2.2 Dodatka 4 k tej podprilogi.  
3.2.4.2 Preskusni pogoji  
3.2.4.2.1 Preskus je treba izvesti, ko je sistem REESS napolnjen do konca, kot je to v skladu z zahtevami glede 
polnjenja, opisanimi v odstavku 2.2.3 Dodatka 4 k tej Podprilogi, vozilo pa mora delovati pri praznjenju 
naboja, kot je opredeljeno v odstavku 3.3.5 te priloge.  
3.2.4.2.2 Izbira na čina, ki ga izbere voznik  
Za vozila, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, je treba izbrati na čin za preskus tipa 1 pri praznjenju 
naboja, kot je to v skladu z odstavkom 2 Dodatka 6 k tej podprilogi.  
3.2.4.3 Preskusni postopek tipa 1 pri praznjenju naboja  
3.2.4.3.1 Preskusni postopek tipa 1 pri praznjenju naboja sestavlja ve č zaporednih ciklov, kjer vsakemu ciklu sledi čas 
odstavitve, ki ne sme biti daljši od 30 minut, dokler ni doseženo stanje delovanja pri ohranjanju naboja.SL L 175/576 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2.4.3.2 Med odstavitvijo med posameznimi veljavnimi preskusnimi cikli mora pogonski sistem biti onemogo čen, 
sistema REESS pa ni dovoljeno znova napolniti iz zunanjega vira elektri čne energije. Instrumenti za merjenje 
elektri čnega toka vseh sistemov REESS in za dolo čitev elektri čne napetosti vseh sistemov REESS, kot je to v 
skladu z Dodatkom 3 te podpriloge, med fazami preskusnega cikla ne smejo biti izklopljeni. V primeru 
merjenja z merilnikom amper ur mora integracija ostati aktivna skozi celoten preskus, dokler ni preskus 
zaklju čen. 
Po ponovnem zagonu po odstavitvi mora vozilo delovati v na činu, ki ga izbere voznik, v skladu z 
odstavkom 3.2.4.2.2 te podpriloge.  
3.2.4.3.3 Z odstopanjem od odstavka 5.3.1 Podpriloge 5 in ne glede na odstavek 5.3.1.2 Podpriloge 5 so lahko 
analizatorji umerjeni in preverjeni za ni čelno nastavitev pred in po preskusu tipa 1 pri praznjenju naboja.  
3.2.4.4 Zaklju ček preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja  
Za preskus tipa 1 pri praznjenju naboja velja, da je zaklju čen, ko je prvi č doseženo merilo za prekinitev, ko 
je to v skladu z odstavkom 3.2.4.5 te podpriloge. Število veljavnih preskusnih ciklov WLTP do in vklju čno s 
tistim, ko je bil prvi č doseženo merilo za prekinitev, je nastavljen na n+1.  
Veljavni preskusni cikel WLTP n je opredeljen kot prehodni cikel.  
Veljavni preskusni cikel WLTP n+1 je opredeljen kot potrditveni cikel.  
Za vozila brez zmožnosti ohranjanja naboja v celotnem veljavnem preskusnem ciklu WLTP je zaklju ček 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja dosežen, ko je na standardni ploš či z instrumenti v vozilu prikazano, 
da zaustavite vozilo, ali ko vozilo od predpisane vozne tolerance odstopa za 4 zaporedne sekunde ali ve č. 
Stopalko za plin je treba sprostiti, vozilo pa mora v 60 sekundah zavirati do mirovanja.  
3.2.4.5 Merilo za prekinitev  
3.2.4.5.1 Oceniti je treba, ali je bilo merilo za prekinitev doseženo za vsak prevoženi veljavni preskusni cikel WLTP.  
3.2.4.5.2 Merilo za prekinitev iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja je doseženo, ko je relativna sprememba 
elektri čne energije REEC  i , kot je izra čunana z uporabo naslednje ena čbe, manjša od 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
pri čemer je:  
REEC  i relativna sprememba elektri čne energije za obravnavani veljavni preskusni cikel i iz preskusa tipa 1 
pri praznjenju naboja;  
ΔE REESS,i  sprememba elektri čne energije i v vseh sistemih REESS za obravnavani preskusni cikel tipa 1 pri 
praznjenju naboja, izra čunana v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge (v Wh);  
E cycle potreba po energiji cikla za obravnavani veljavni preskusni cikel WLTP, izra čunana v skladu z 
odstavkom 5 Podpriloge 7 (v Ws);  
i indeksno število obravnavanega veljavnega preskusnega cikla WLTP;  
1 
3 600  faktor pretvorbe v Wh za potrebo po energiji cikla.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/577
 
3.2.4.6 Polnjenje sistema REESS in merjenje napolnjene elektri čne energije  
3.2.4.6.1 Vozilo mora biti priklju čeno v elektri čno omrežje v času 120 minut po veljavnem preskusnem ciklu WLTP 
n+1, v katerem je merilo za prekinitev preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja doseženo prvi č. 
Sistem REESS je v celoti napolnjen, ko je doseženo merilo za zaklju ček polnjenja, kot je opredeljeno v 
odstavku 2.2.3.2 Dodatka 4 k tej podprilogi.  
3.2.4.6.2 Oprema za merjenje elektri čne energije, nameš čena med polnilnikom vozila in elektri čnim omrežjem, mora 
meriti raven napolnjenosti z elektri čno energijo E  AC iz elektri čnega omrežja, kot tudi njeno trajanje. Merjenje 
elektri čne energije se lahko ustavi, ko je doseženo merilo za zaklju ček polnjenja, kot je opredeljeno v 
odstavku 2.2.3.2 Dodatka 4 k tej podprilogi.  
3.2.4.7 Vsak posamezni veljavni preskusni cikel WLTP iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja mora izpolnjevati 
merila za dolo čitev mejnih vrednosti emisij, kot je to v skladu z odstavkom 1.1.2 Podpriloge 6.  
3.2.5 Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja brez naknadnega preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja (možnost 2)  
Zaporedje preskusov v skladu z možnostjo 2, kot je opisano v odstavkih 3.2.5.1 do vklju čno 3.2.5.3.3 te 
podpriloge, kakor tudi pripadajo če stanje REESS za profil polnjenja, sta prikazana na sliki A8, Dodatek 1/2 v 
Dodatku1 k tej podprilogi.  
3.2.5.1 Predkondicioniranje in odstavitev  
Vozilo mora biti pripravljeno v skladu s postopki v odstavku 2.1 Dodatka 4 k tej podprilogi.  
3.2.5.2 Preskusni pogoji  
3.2.5.2.1 Preskuse je treba opraviti z vozilom, ki deluje v stanju ohranjanja energije, kot je opredeljeno v odstavku 
3.3.6 te podpriloge.  
3.2.5.2.2 Izbira na čina, ki ga izbere voznik  
Za vozila, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, je treba izbrati na čin za preskus tipa 1, ko se energija 
ohranja, kot je to v skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 k tej podprilogi.  
3.2.5.3 Preskusni postopek tipa 1  
3.2.5.3.1 Vozila je treba preskusiti v skladu s preskusnimi postopki tipa 1, opisanimi v Podprilogi 6.  
3.2.5.3.2 Po potrebi je treba masno emisijo CO  2 popraviti v skladu z Dodatkom 2 k tej podprilogi.  
3.2.5.3.3 Preskus v skladu z odstavkom 3.2.5.3.1 te podpriloge mora izpolnjevati merila za dolo čitev mejnih vrednosti 
emisij, kot je to v skladu z odstavkom 1.1.2 Podpriloge 6.  
3.2.6 Preskus tipa 1 pri praznjenju naboja z naknadnim preskusom tipa 1 pri ohranjanju naboja (možnost 3)  
Zaporedje preskusov v skladu z možnostjo 3, kot je opisano v odstavkih 3.2.6.1 do vklju čno 3.2.6.3 te 
podpriloge, kakor tudi pripadajo če stanje REESS za profil polnjenja, sta prikazana na sliki A8, Dodatek 1/3 v 
Dodatku 1 k tej podprilogi.  
3.2.6.1 Za preskus tipa 1 pri praznjenju naboja je treba uporabiti postopek, opisan v odstavkih 3.2.4.1 do vklju čno 
3.2.4.5, kot tudi odstavek 3.2.4.7 te podpriloge.  
3.2.6.2 Nato je treba upoštevati postopek za preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja, opisan v odstavkih 3.2.5.1 do 
vklju čno 3.2.5.3 te podpriloge. Odstavki 2.1.1 do vklju čno 2.1.2 Dodatka 4 k tej podprilogi ne veljajo.SL L 175/578 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2.6.3 Polnjenje sistema REESS in merjenje napolnjene elektri čne energije  
3.2.6.3.1 Vozilo mora biti priklju čeno v elektri čno omrežje v času 120 minut po zaklju čku preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja.  
Sistem REESS je v celoti napolnjen, ko je doseženo merilo za zaklju ček polnjenja, kot je opredeljeno v 
odstavku 2.2.3.2 Dodatka 4 k tej podprilogi.  
3.2.6.3.2 Oprema za merjenje energije, nameš čena med polnilnikom vozila in elektri čnim omrežjem, mora meriti 
raven napolnjenosti z elektri čno energijo E  AC iz elektri čnega omrežja, kot tudi njeno trajanje. Merjenje 
elektri čne energije se lahko ustavi, ko je doseženo merilo za zaklju ček polnjenja, kot je opredeljeno v 
odstavku 2.2.3.2 Dodatka 4 k tej podprilogi.  
3.2.7 Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja z naknadnim preskusom tipa 1 pri praznjenju naboja (možnost 4)  
Zaporedje preskusov v skladu z možnostjo 4, opisano v odstavkih 3.2.7.1 do vklju čno 3.2.7.2 te podpriloge, 
kakor tudi pripadajo če stanje REESS za profil polnjenja, sta prikazana na sliki A8, Dodatek 1/4 v Dodatku 1 
k tej podprilogi.  
3.2.7.1 Za preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja je treba uporabiti postopek, opisan v odstavkih 3.2.5.1 do vklju čno 
3.2.5.3 te podpriloge, kot tudi odstavek 3.2.6.3.1 te podpriloge.  
3.2.7.2 Nato je treba upoštevati postopek za preskus tipa 1 pri praznjenju naboja, opisan v odstavkih 3.2.4.2 do 
vklju čno 3.2.4.7 te podpriloge.  
3.3 Vozila NOVC-HEV  
Zaporedje preskusov, opisano v odstavkih 3.3.1 do vklju čno 3.3.3 te podpriloge, kakor tudi pripadajo če 
stanje REESS za profil polnjenja, sta prikazana na sliki A8, Dodatek 1/5 v Dodatku 1 k tej podprilogi.  
3.3.1 Predkondicioniranje in odstavitev  
3.3.1.1 Preskusno vozilo je treba predkondicionirati v skladu z odstavkom 1.2.6 Podpriloge 6.  
Poleg zahtev iz odstavka 1.2.6 se lahko raven stanja polnjenja pogonskega sistema REESS za preskus 
ohranjanja energije dolo či v skladu s priporo čili proizvajalca pred predkondicioniranjem, da bi bilo mogo če 
dose či preskus v stanju delovanja pri ohranjanju naboja.  
3.3.1.2 Odstavitev vozila je treba opraviti v skladu z odstavkom 1.2.7 Podpriloge 6.  
3.3.2 Preskusni pogoji  
3.3.2.1 Vozila morajo biti preskušena v stanju delovanja pri ohranjanju naboja, kot je opredeljeno v odstavku 3.3.6 
te priloge.  
3.3.2.2 Izbira na čina, ki ga izbere voznik  
Za vozila, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, je treba izbrati na čin za preskus tipa 1, ko se energija 
ohranja, kot je to v skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 k tej podprilogi.  
3.3.3 Preskusni postopek tipa 1  
3.3.3.1 Vozila je treba preskusiti v skladu s preskusnim postopkom tipa 1, opisanim v Podprilogi 6.  
3.3.3.2 Če je treba, je treba masno emisijo CO  2 popraviti v skladu z Dodatkom 2 k tej podprilogi.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/579
 
3.3.3.3 Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja mora izpolnjevati veljavne omejitve emisij izpuha, kot je to v skladu z 
odstavkom 1.1.2 Podpriloge 6.  
3.4 Vozila PEV  
3.4.1 Splošne zahteve  
Preskusni postopek za dolo čitev povsem elektri čnega dosega in porabe elektri čne energije je treba izbrati v 
skladu z ocenjenim povsem elektri čnim dosegom (PER) za preskusno vozilo iz tabele A8/3. V primeru, da je 
uporabljen interpolacijski pristop, je treba veljavni postopek preskusa izbrati v skladu s PER za vozilo H 
znotraj specifi čne skupine interpolacij.  
Tabela A8/3  
Postopki za dolo čitev povsem elektri čnega dosega (PER) in porabe elektri čne energije  
Veljavni preskusni cikel  Ocenjeni PER je …  Veljavni preskusni postopek  
Preskusni cikel v skladu z 
odstavkom 1.4.2.1, 
vklju čno z fazo Zelo 
visoko  … krajši od dolžine 3 veljavnih 
preskusnih ciklov WLTP.  Preskusni postopek tipa 1 za zaporedni 
cikel (v skladu z odstavkom 3.4.4.1 te 
podpriloge)  
… je enak ali daljši od dolžine 3 
veljavnih preskusnih ciklov WLTP.  Skrajšani preskusni postopek tipa 1 (v 
skladu z odstavkom 3.4.4.2 te podpri ­
loge)  
Preskusni cikel v skladu z 
odstavkom 1.4.2.1, brez 
faze Zelo visoko  … je krajši od dolžine 4 veljavnih 
preskusnih ciklov WLTP.  Preskusni postopek tipa 1 za zaporedni 
cikel (v skladu z odstavkom 3.4.4.1 te 
podpriloge)  
… je enak ali daljši od dolžine 4 
veljavnih preskusnih ciklov WLTP.  Skrajšani preskusni postopek tipa 1 (v 
skladu z odstavkom 3.4.4.2 te podpri ­
loge)  
Mestni cikel v skladu z 
odstavkom 1.4.2.2  … ni na voljo v veljavnem 
preskusnem ciklu WLTP.  Preskusni postopek tipa 1 za zaporedni 
cikel (v skladu z odstavkom 3.4.4.1 te 
podpriloge)  
Proizvajalec mora homologacijskemu organu še pred preskusom predložiti dokazilo za ocenjeni povsem 
elektri čni doseg (PER). V primeru, da je uporabljen interpolacijski pristop, je treba veljavni postopek preskusa 
dolo čiti na osnovi ocenjenega PER za vozilo H iz skupine interpolacij. S PER, dolo čenim z uporabljenim 
postopkom preskusa, je treba potrditi, da je bil uporabljen pravilen preskusni postopek.  
Zaporedje preskusov za preskusni postopek tipa 1 za zaporedni cikel, opisano v odstavkih 3.4.2, 3.4.3 in 
3.4.4.1 te podpriloge, kakor tudi pripadajo če stanje REESS za profil polnjenja, sta prikazana na sliki A8, 
Dodatek 1/6 v Dodatku 1 k tej podprilogi.  
Zaporedje preskusov za skrajšani preskusni postopek tipa 1, opisano v odstavkih 3.4.2, 3.4.3 in 3.4.4.2, 
kakor tudi pripadajo če stanje REESS za profil polnjenja, sta prikazana na sliki A8, Dodatek 1/7 v Dodatku 1 
k tej podprilogi.  
3.4.2 Predkondicioniranje  
Vozilo mora biti pripravljeno v skladu s postopki v odstavku 3 Dodatka 4 k tej podprilogi.  
3.4.3 Izbira na čina, ki ga izbere voznik  
Za vozila, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, je treba na čin za preskus izbrati v skladu z odstavkom 
3 Dodatka 6 k tej podprilogi.SL L 175/580 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.4.4 Preskusni postopki tipa 1 za vozilo PEV  
3.4.4.1 Preskusni postopek tipa 1 za zaporedni cikel  
3.4.4.1.1 Sled hitrosti in prekinitve  
Preskus je treba opraviti z vožnjo v zaporednih veljavnih preskusnih ciklih, dokler ni doseženo merilo za 
prekinitev v skladu z odstavkom 3.4.4.1.3 te podpriloge.  
Prekinitve za voznika in/ali upravljavca so dovoljene le med preskusnimi cikli in z najdaljšim skupnim 
časom prekinitve, kot je dolo čeno v tabeli A8/4. Med prekinitvijo mora biti pogonski sistem izklopljen.  
3.4.4.1.2 Merjenje toka in napetosti v sistemu REESS  
Od za četka preskusa, dokler ni doseženo merilo za prekinitev, je treba elektri čni tok za vse sisteme REESS 
meriti v skladu z Dodatkom 3 k tej podprilogi, elektri čno napetost pa dolo čiti v skladu z Dodatkom 3 k tej 
podprilogi.  
3.4.4.1.3 Merilo za prekinitev  
Merilo za prekinitev je doseženo, ko vozilo za 4 zaporedne sekunde ali ve č preseže predpisano toleranco 
sledenja hitrosti, kot je opredeljeno v odstavku 1.2.6.6 Podpriloge 6. Stopalko za plin je treba sprostiti. 
Vozilo mora v 60 sekundah zavirati do mirovanja.  
3.4.4.2 Skrajšani preskusni postopek tipa 1  
3.4.4.2.1 Sled hitrosti  
Skrajšani preskusni postopek tipa 1 je sestavljen iz dveh dinami čnih segmentov (DS  1 in DS  2 ) v kombinaciji z 
dvema segmentoma konstantne hitrosti (CSS  M in CSS  E ), kot je prikazano na sliki A8/2.  
Slika A8/2  
Skrajšani preskusni postopek tipa 1 za sled hitrosti
  
Dinami čna segmenta DS  1 in DS  2 se uporabljata za dolo čitev porabe energije za veljavni preskusni cikel 
WLTP.  
Segmenta konstantne hitrosti CSS  M in CSS  E sta namenjena zmanjšanju trajanja preskusa, tako da praznjenje 
naboja iz sistema REESS poteka hitreje kot pri preskusnem postopku tipa 1 za zaporedni cikel.  
3.4.4.2.1.1 Dinami čni segmenti  
Vsak dinami čni segment DS  1 in DS  2 je sestavljen iz veljavnega preskusnega cikla WLTP, kot je to v skladu z 
odstavkom 1.4.2.1, ki mu sledi veljavni mestni preskusni cikel WLTP, kot je to v skladu z odstavkom 
1.4.2.2.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/581
 
3.4.4.2.1.2 Segment konstantne hitrosti  
Konstantne hitrosti med segmentoma CSS  M in CSS  E morajo biti identi čne. Če je uporabljen interpolacijski 
pristop, je treba uporabiti enako konstantno hitrost znotraj skupine interpolacij.  
(a) Specifikacija hitrosti  
Najmanjša hitrost pri segmentih konstantne hitrosti mora biti 100 km/h. Na zahtevo proizvajalca in z 
odobritvijo homologacijskega organa je mogo če v segmentih konstantne hitrosti izbrati ve čjo konstantno 
hitrost.  
Pospeševanje do nivoja konstantne hitrosti mora biti enakomerno in doseženo v 1 minuti po zaklju čku 
dinami čnih segmentov, v primeru prekinitve, kot je to v skladu s tabelo A8/4, pa po zagonu pogonskega 
sistema.  
Če je najvišja hitrost vozila nižja od zahtevane najmanjše hitrost za segmente konstantne hitrosti, kot je 
to v skladu s specifikacijo hitrosti iz tega odstavka, mora biti zahtevana hitrost v segmentih konstantne 
hitrosti enaka najve čji hitrosti vozila.  
(b) Dolo čitev razdalje za CSS  E in CSS  M 
Dolžino segmenta konstantne hitrosti CSS  E je treba dolo čiti na osnovi odstotka uporabne energije za 
sistem REESS UBE  STP , kot je to v skladu z odstavkom 4.4.2.1 te podpriloge. Preostala energija v 
pogonskem sistemu REESS po segmentu dinami čne hitrosti DS  2 mora biti enaka ali manjša od 10 
odstotkov UBE  STP . Proizvajalec mora homologacijskemu organu po preskusu zagotoviti dokazilo, da je 
ta zahteva izpolnjena.  
Dolžino segmenta konstante hitrosti CSS  M je mogo če izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
d CSSM ¼ PER  est Ä d DS1 Ä d DS2 Ä d CSSE 
pri čemer je:  
PER  est ocenjeni povsem elektri čni doseg zadevnega vozila PEV (v km);  
d DS1 dolžina segmenta dinami čne hitrosti 1 (v km);  
d DS2 dolžina segmenta dinami čne hitrosti 2 (v km);  
d CSSE  dolžina segmenta konstantne hitrosti CSS  E (v km);  
3.4.4.2.1.3 Prekinitve  
Prekinitve za voznika in/ali upravljavca so dovoljene le v segmentih konstantne hitrosti, kot je dolo čeno v 
tabeli A8/4.  
Tabela A8/4  
Prekinitve za voznika in/ali upravljavca preskusa  
Prevožena razdalja (km)  Najdaljša skupna prekinitev (min)  
Do 100  10  
Do 150  20  
Do 200  30SL L 175/582 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Prevožena razdalja (km)  Najdaljša skupna prekinitev (min)  
Do 300  60  
Ve č kot 300  Zasnovano na priporo čilu proizvajalca  
Opomba:  med prekinitvijo mora biti pogonski sistem izklopljen.  
3.4.4.2.2 Merjenje toka in napetosti v sistemu REESS  
Od za četka preskusa, dokler ni doseženo merilo za prekinitev, je treba elektri čni tok za vse sisteme REESS in 
elektri čno napetost vseh sistemov REESS dolo čiti v skladu z Dodatkom 3 k tej podprilogi.  
3.4.4.2.3 Merilo za prekinitev  
Merilo za prekinitev je doseženo, ko vozilo za 4 zaporedne sekunde v drugem segmentu konstantne hitrosti 
CSS  E preseže predpisano vozno toleranco, kot je opredeljeno v odstavku 1.2.6.6 Podpriloge 6. Stopalko za 
plin je treba sprostiti. Vozilo mora v 60 sekundah zavirati do mirovanja.  
3.4.4.3 Polnjenje sistema REESS in merjenje napolnjene elektri čne energije  
3.4.4.3.1 V skladu z odstavkom 3.4.4.1.3 te podpriloge za preskusni postopek tipa 1 za zaporedni cikel in v skladu z 
odstavkom 3.4.4.2.3 te podpriloge za skrajšani preskusni postopek tipa 1, je treba vozilo po prehodu v 
mirovanje v 120 minutah priklju čiti v elektri čno omrežje.  
Sistem REESS je v celoti napolnjen, ko je doseženo merilo za zaklju ček polnjenja, kot je opredeljeno v 
odstavku 2.2.3.2 Dodatka 4 k tej podprilogi.  
3.4.4.3.2 Oprema za merjenje energije, nameš čena med polnilnikom vozila in elektri čnim omrežjem, mora meriti 
raven napolnjenosti z elektri čno energijo E  AC iz elektri čnega omrežja, kot tudi njeno trajanje. Merjenje 
elektri čne energije se lahko ustavi, ko je doseženo merilo za zaklju ček polnjenja, kot je opredeljeno v 
odstavku 2.2.3.2 Dodatka 4 k tej podprilogi.  
3.5 Vozila NOVC-FCHV  
Zaporedje preskusov, opisano v odstavkih 3.5.1 do vklju čno 3.5.3 te podpriloge, kakor tudi pripadajo če 
stanje REESS za profil polnjenja, sta prikazana na sliki A8, Dodatek 1/5 v Dodatku 1 k tej podprilogi.  
3.5.1 Predkondicioniranje in odstavitev  
Vozila je treba kondicionirati in odstaviti v skladu z odstavkom 3.3.1 te podpriloge.  
3.5.2 Preskusni pogoji  
3.5.2.1 Vozila morajo biti preskušena v stanju delovanja pri ohranjanju naboja, kot je opredeljeno v odstavku 3.3.6 
te priloge.  
3.5.2.2 Izbira na čina, ki ga izbere voznik  
Za vozila, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, je treba izbrati na čin za preskus tipa 1, ko se energija 
ohranja, kot je to v skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 k tej podprilogi.  
3.5.3 Preskusni postopek tipa 1  
3.5.3.1 Vozila je treba preskusiti v skladu s preskusnim postopkom tipa 1, opisanim v Podprilogi 6, porabo goriva 
pa izra čunati v skladu z Dodatkom 7 te podpriloge.  
3.5.3.2 Po potrebi je treba porabo goriva popraviti v skladu z Dodatkom 2 k tej podprilogi.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/583
 
4. Izra čuni za hibridna elektri čna vozila, povsem elektri čna vozila in vozila na gorivne celice s stisnjenim 
vodikom  
4.1 Izra čuni plinastih spojin emisij, emisij trdnih delcev in števila delcev  
4.1.1 Masna emisija pri ohranjanju naboja za plinaste spojine emisij, emisije trdnih delcev ter število delcev v 
emisijah za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV  
Emisije trdih delcev pri ohranjanju naboja PM  CS je treba izra čunati v skladu z odstavkom 3.3 Podpriloge 7.  
Število delcev v emisijah pri ohranjanju naboja PN  CS je treba izra čunati v skladu z odstavkom 4 Podprilo ­
ge 7.  
4.1.1.1 Postopno predpisovanje za izra čun kon čnih rezultatov preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja za vozila 
NOVC-HEV in OVC-HEV  
Rezultate je treba izra čunati na na čin, opisan v tabeli A8/5. Zabeležiti je treba vse veljavne rezultate v 
stolpcu „Rezultat“. Stolpec „Postopek“ opisuje odstavke, ki bodo uporabljeni za izra čun ali vsebujejo dodatne 
izra čune.  
Za namen te tabele je treba znotraj ena čb in rezultatov uporabljati naslednjo nomenklaturo:  
c celotni veljavni preskusni cikel;  
p vsaka veljavna faza cikla;  
i veljavna komponenta merila za emisije (razen CO  2 ); 
CS ohranjanje naboja  
CO  2 Masna emisija CO  2 . 
Tabela A8/5  
Izra čun kon čnih vrednosti za plinske emisije pri ohranjanju naboja  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Podpriloga 6  Neobdelani rezul ­
tati preskusa  Masne emisije pri ohranjanju 
naboja 
Podpriloga 7, odstavki 3 do 
vklju čno 3.2.2  M i,CS,p,1  (v g/km); 
M CO2,CS,p,1  (v 
g/km).  1 
Rezultat iz 
koraka št. 1 te 
tabele.  M i,CS,p,1  (v g/km); 
M CO2,CS,p,1  (v 
g/km).  Izra čun kombiniranih vrednosti 
cikla pri ohranjanju naboja: 
M i;CS;c;2 ¼ P  
p M i;CS;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P  
p M CO2;CS;p;1 P  
p d p 
pri čemer je: 
M i,CS,c,2  rezultat masnih emisij 
pri ohranjanju naboja v 
celotnem ciklu;  M i,CS,c,2  (v g/km); 
M CO2,CS,c,2  (v 
g/km).  2SL L 175/584 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
M CO2,CS,c,2  rezultat masne 
emisije CO  2 pri ohranjanju 
naboja v celotnem ciklu; 
d p prevožene razdalje v fazah 
cikla p.  
Rezultat iz 
koraka št. 1 in 
2 te Tabele.  M CO2,CS,p,1  (v 
g/km); 
M CO2,CS,c,2  (v 
g/km).  Popravek za spremembo elek ­
tri čne energije v REESS 
Podpriloga 8, odstavki 4.1.1.2 
do vklju čno 4.1.1.5  M CO2,CS,p,3  (v 
g/km); 
M CO2,CS,c,3  (v 
g/km).  3 
Rezultat iz 
koraka št. 2 in 
3 te Tabele.  M i,CS,c,2  (v g/km) 
M CO2,CS,c,3  (v 
g/km).  Popravek za masno emisijo pri 
ohranjanju naboja za vsa vozila, 
opremljena s sistemi z redno 
regeneracijo K  i v skladu s 
Podprilogo 6, Dodatek 1. 
M i;CS;c;4 ¼ K i Ü M i;CS;c;2 
ali 
M i;CS;c;4 ¼ K i þ M i;CS;c;2 
in 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i Ü M CO2;CS;c;3 
ali 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i þ M CO2;CS;c;3 
Seštevna izravnava ali faktor 
množenja, ki bo uporabljen, 
glede na dolo čitev K  i . 
Če K  i ni mogo če uporabiti:  
M i;CS;c;4 ¼ M  i;CS;c;2 
M CO2;CS;c;4 ¼ M  CO2;CS;c;3 M i,CS,c,4  (v g/km). 
M CO2,CS,c,4  (v 
g/km).  4a 
Rezultat iz 
koraka št. 3 in 
4a te Tabele.  M CO2,CS,p,3  (v 
g/km); 
M CO2,CS,c,3  (v 
g/km); 
M CO2,CS,c,4  (v 
g/km).  Če je K  i mogo če uporabiti, 
uskladite vrednosti faze CO  2 z 
vrednostmi kombiniranega cikla: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 Ü AF  Ki 
za vsako fazo cikla p; 
pri čemer je:  
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Če K  i ni mogo če uporabiti: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 M CO2,CS,p,4  (v 
g/km).  4bSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/585
 
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat iz 
koraka št. 4 te 
tabele.  M i,CS,c,4  (v g/km); 
M CO2,CS,p,4  (v 
g/km); 
M CO2,CS,c,4  (v 
g/km);  Popravek za ATCT v skladu z 
odstavkom 3.8.2 Podpriloge 6a. 
Faktorji poslabšanja, izra čunani 
in uporabljeni v skladu s Prilogo 
VII. M i,CS,c,5  (v g/km); 
M CO2,CS,c,5  (v 
g/km); 
M CO2,CS,p,5  (v 
g/km).  5 
„rezultat 
posamez ­
nega presku ­
sa“ 
Rezultat iz 
koraka št. 5 te 
tabele.  Za vsak preskus: 
M i,CS,c,5  (v g/km); 
M CO2,CS,c,5  (v 
g/km); 
M CO2,CS,p,5  (v 
g/km)  Povpre čje preskusov in deklari ­
rane vrednosti v skladu z 
odstavki 1.1.2 do vklju čno 
1.1.2.3 te podpriloge 6.  M i,CS,c,6  (v g/km); 
M CO2,CS,c,6  (v 
g/km); 
M CO2,CS,p,6  (v 
g/km); 
M CO2,CS,c,declared  (v 
g/km).  6 
„M iCS rezul ­
tati preskusa 
tipa 1 za 
preskusno 
vozilo“  
Rezultat iz 
koraka št. 6 te 
tabele.  M CO2,CS,c,6  (v 
g/km); 
M CO2,CS,p,6  (v 
g/km); 
M CO2,CS,c,declared  (v 
g/km).  Uskladitev vrednosti faz. 
Podpriloga 6, odstavek 1.1.2.4 
in: 
M CO2;CS;c;7 ¼ M  CO2;CS;c;declared  M CO2,CS,c,7  (v 
g/km); 
M CO2,CS,p,7  (v 
g/km);  7 
„M CO2,CS  
rezultati 
preskusa 
tipa 1 za 
preskusno 
vozilo“  
Rezultat iz 
koraka št. 6 in 
7 te tabele.  Za vsako od 
preskusnih vozil 
H in L: 
M i,CS,c,6  (v g/km); 
M CO2,CS,c,7  (v 
g/km); 
M CO2,CS,p,7  (v 
g/km);  Če je bilo poleg preskusnega 
vozila H preskušeno tudi 
preskusno vozilo L, mora biti 
dobljena vrednost emisij za 
merila ve čja od obeh vrednosti 
in jo je treba navajati kot M  i,CS,c  
V primeru kombiniranih emisij 
THC + NOx je treba uporabiti 
najve čjo vrednost vsote za VH 
ali VL. 
V primeru, da nobeno vozilo L 
ni bilo preskušeno,  
M i;CS;c ¼ M  i;CS;c;6 
Za CO  2 je treba uporabiti vred ­
nosti, pridobljene v koraku št. 7 
te tabele. 
Vrednosti CO  2 je treba zaokro ­ 
žiti na dve decimalni mesti.  M i,CS,c  (v g/km); 
M CO2,CS,c,H  (v 
g/km); 
M CO2,CS,p,H  (v 
g/km); 
in, če je bilo 
preskušeno vozilo 
L: 
M CO2,CS,c,L  (v 
g/km); 
M CO2,CS,p,L  (v 
g/km);  8 
„rezultat za 
skupino 
interpolacij“ 
kon čni 
rezultat 
emisij za 
merilo  
Rezultat iz 
koraka št. 8 te 
tabele.  M CO2,CS,c,H  (v 
g/km); 
M CO2,CS,p,H  (v 
g/km); 
in, če je bilo 
preskušeno vozilo 
L: 
M CO2,CS,c,L  (v 
g/km); 
M CO2,CS,p,L  (v 
g/km);  Izra čun masne emisije CO  2 v 
skladu z odstavkom 4.5.4.1 te 
podpriloge za posamezna vozila 
v skupini interpolacij. 
Vrednosti CO  2 morajo biti 
zaokrožene v skladu s tabelo 
A8/2.  M CO2,CS,c,ind  (v 
g/km); 
M CO2,CS,p,ind  (v 
g/km);  9 
„rezultat za 
posamezno 
vozilo“ 
kon čni 
rezultat CO  2 
4.1.1.2 V primeru, da popravek v skladu z odstavkom 1.1.4 Dodatka 2 k tej podprilogi ni bil uporabljen, je treba 
uporabiti naslednjo masno emisijo CO  2 pri ohranjanju naboja:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nbSL L 175/586 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
pri čemer je:  
M CO2,CS  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, kot je to v 
skladu s tabelo A8/5, korak št. 3 (v g/km);  
M CO2,CS,nb  neuravnotežena masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju 
naboja, ki ni popravljena za energijsko bilanco, dolo čeno v skladu s tabelo A8/5, korak št. 2 
(v g/km).  
4.1.1.3 Če je potreben popravek za masno emisijo CO  2 pri ohranjanju naboja v skladu z odstavkom 1.1.3 Dodatka 
2 k tej podprilogi ali v primeru, da je bil uporabljen popravek v skladu z odstavkom 1.1.4 Dodatka 2 k tej 
podprilogi, je treba korekcijski koeficient masne emisije CO  2 dolo čiti v skladu z odstavkom 2 Dodatka 2 k 
tej podprilogi. Popravljeno masno emisijo CO  2 pri ohranjanju naboja je treba dolo čiti z uporabo naslednje 
ena čbe: 
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nb Ä K CO2 Ü EC  DC;CS 
pri čemer je:  
M CO2,CS  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, kot je to v 
skladu s tabelo A8/5, korak št. 2 (v g/km);  
M CO2,CS,nb  neuravnotežena masna emisija CO  2 iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni popravljena 
za energijsko bilanco, dolo čeno v skladu s tabelo A8/5, korak št. 2 (v g/km);  
EC DC,CS  poraba elektri čne energije iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu z odstavkom 4.3 te 
podpriloge (v Wh/km);  
K CO2 korekcijski koeficient masne emisije CO  2 v skladu z odstavkom 2.3.2 Dodatka 2 k tej podpri ­
logi, (g/km)/(Wh/km).  
4.1.1.4 V primeru, da korekcijski koeficienti masne emisije CO  2 , specifi čne za fazo, niso bili dolo čeni, je treba 
masno emisijo CO  2 , specifi čno za fazo, izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2 Ü EC  DC;CS;p 
pri čemer je:  
M CO2,CS,p  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja v fazi p iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, kot 
je to v skladu s tabelo A8/5, korak št. 2 (v g/km);  
M CO2,CS,nb,p  neuravnotežena masna emisija CO  2 v fazi p iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni 
popravljena za energijsko bilanco, dolo čeno v skladu s tabelo A8/5, korak št. 2 (v g/km);  
EC DC,CS,p  poraba elektri čne energije v fazi p iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu z 
odstavkom 4.3 te podpriloge (v Wh/km);  
K CO2 korekcijski koeficient masne emisije CO  2 v skladu z odstavkom 2.3.2 Dodatka 2 k tej podpri ­
logi, (g/km)/(Wh/km).SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/587
 
4.1.1.5 V primeru, da so korekcijski koeficienti masne emisije CO  2 , specifi čne za fazo, bili dolo čeni, je treba masno 
emisijo CO  2 , specifi čno za fazo, izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
pri čemer je:  
M CO2,CS,p  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja v fazi p iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, kot 
je to v skladu s tabelo A8/5, korak št. 3 (v g/km);  
M CO2,CS,nb,p  neuravnotežena masna emisija CO  2 v fazi p iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni 
popravljena za energijsko bilanco, dolo čeno v skladu s tabelo A8/5, korak št. 2 (v g/km);  
EC DC,CS,p  poraba elektri čne energije v fazi p iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, dolo čena v skladu z 
odstavkom 4.3 te podpriloge (v Wh/km);  
K CO2,p  korekcijski koeficient masne emisije CO  2 v skladu z odstavkom 2.3.2.2 Dodatka 2 k tej 
podprilogi, (g/km)/(Wh/km);  
p indeks posamezne faze znotraj cikla veljavnega preskusa WLTP.  
4.1.2 Masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV  
Masno emisijo CO  2 , tj. M  CO2,CD  , ponderirano s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja, je treba izra čunati z 
uporabo naslednje ena čbe: 
M CO2;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü M CO2;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
pri čemer je:  
M CO2,CD  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja (v g/km);  
M CO2,CD,j  masna emisija CO  2 , dolo čena v skladu z odstavkom 3.2.1 Podpriloge 7, med fazo j v preskusu 
tipa 1 pri praznjenju naboja (v g/km);  
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z Dodatkom 5 te podpriloge;  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla, kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te 
podpriloge.  
V primeru, da je uporabljen interpolacijski pristop, mora biti k število faz, prevoženih do zaklju čka prehod ­
nega cikla vozila L. n  veh_L  
Če je število prehodnih ciklov, prevoženih z vozilom H,  n veh  H in posameznim vozilom ( če to velja) iz 
skupine interpolacij vozila,  n veh  ind , manjše od števila prehodnih ciklov, prevoženega z vozilom L,  n veh_L  , je 
treba potrditveni cikel vozila H in posameznega vozila ( če to velja) vklju čiti v izra čun. Masne emisije CO  2 iz 
vsake faze potrditvenega cikla je treba nato popraviti na porabo elektri čne energije, ki je enaka ni č EC  DC,CD,j  
= 0, in sicer z uporabo korekcijskega koeficienta CO  2 , kot je to v skladu z Dodatkom 2 te podpriloge.SL L 175/588 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.1.3 Masne emisije plinastih spojin, ponderirane s faktorjem uporabe, emisije trdnih delcev in števila delcev v 
emisijah za vozila OVC-HEV.  
4.1.3.1 Masno emisijo plinastih spojin, ponderirano s faktorjem uporabe, je treba izra čunati z uporabo naslednje 
ena čbe: 
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü M i;CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü M i;CS 
pri čemer je:  
M i,weighted  spojina i v masni emisiji, ponderirana ss faktorjem uporabe (v g/km);  
i indeksno število za zadevne emisije plinastih spojin;  
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z Dodatkom 5 te podpriloge;  
M i,CD,j  masna emisija za emisije plinastih spojin i, dolo čena v skladu z odstavkom 3.2.1 Podpriloge 7, 
med fazo j v preskusu tipa 1 pri praznjenju naboja (v g/km);  
M i,CS masna emisija za emisije plinastih spojin i pri ohranjanju naboja iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju 
naboja, kot je to v skladu s tabelo A8/5, korak št. 7 (v g/km);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla, kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te 
podpriloge.  
V primeru, da je uporabljen interpolacijski pristop, je k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla 
vozila L. n  veh_L  
Če je število prehodnih ciklov, prevoženih z vozilom H,  n veh  H in posameznim vozilom ( če je primerno) iz 
skupine interpolacij vozila,  n veh  ind , manjše od števila prehodnih ciklov, prevoženega z vozilom L, n  veh_L  , je 
treba potrditveni cikel vozila H in posameznega vozila ( če je primerno) vklju čiti v izra čun. Masne emisije 
CO  2 iz vsake faze potrditvenega cikla je treba nato popraviti na porabo elektri čne energije, ki je enaka ni č 
EC  DC;CD;j ¼ 0, in sicer z uporabo korekcijskega koeficienta CO  2 , kot je to v skladu z Dodatkom 2 te 
podpriloge.  
4.1.3.2 Število delcev v emisijah, ponderirano s faktorjem uporabe, je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
PN  weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü PN  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü PN  CS 
pri čemer je:  
PN  weighted  število delcev v emisijah, ponderirano s faktorjem uporabe (v delcih na kilometer);  
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z Dodatkom 5 te podpriloge;SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/589
 
PN  CD,j število delcev v emisijah med fazo j, dolo čeno v skladu z odstavkom 4 Podpriloge 7, iz preskusa 
tipa 1 pri praznjenju naboja (v delcih na kilometer);  
PN  CS število delcev v emisijah, dolo čeno v skladu z odstavkom 4.1.1 te podpriloge, iz preskusa tipa 1 
pri ohranjanju naboja (v delcih na kilometer);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla, kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te 
podpriloge.  
4.1.3.3 Emisije trdnih delcev, ponderirane s faktorjem uporabe, je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF  c Ü PM  CD;c Þ þ ð1 Ä X  n c 
c¼1 UF  c Þ Ü PM  CS 
pri čemer je:  
PM  weighted  emisija trdnih delcev, ponderirana s faktorjem uporabe (v mg/km);  
UF c faktor uporabe v ciklu c, kot je to v skladu z Dodatkom 5 te podpriloge;  
PM  CD,c emisija trdnih delcev pri praznjenju naboja v ciklu c, dolo čena v skladu z odstavkom 3.3. 
Podpriloge 7, iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v mg/km);  
PM  CS emisija trdnih delcev iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, kot je to v skladu z odstavkom 
4.1.1. te podpriloge (v mg/km);  
c indeksno število zadevnega cikla;  
n c število veljavnih preskusnih ciklov WLTP, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla n, kot je to 
v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
4.2 Izra čun porabe goriva  
4.2.1 Poraba goriva mpri ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV, NOVC-HEV in NOVC-FCHV  
4.2.1.1 Porabo goriva pri ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV je treba izra čunati postopoma v 
skladu s tabelo A8/6.  
Tabela A8/6  
Izra čun kon čne porabe goriva pri ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Rezultat iz koraka 
št. 6 in 7 v tabeli 
A8/5 te podpriloge.  M i,CS,c,6  (v g/km); 
M CO2,CS,c,7  (v 
g/km); 
M CO2,CS,p,7  (v 
g/km);  Izra čun porabe 
goriva v skladu z 
odstavkom 6. 
Podpriloge 7.  FC CS,c,1  (v l/100 
km); 
FC CS,p,1  (v l/100 
km);  1 
„FC  CS rezultati 
preskusa tipa 1 za 
preskusno vozilo“SL L 175/590 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Izra čun porabe 
goriva je treba za 
veljavni cikel in 
njegove faze opra ­
viti lo čeno. 
V ta namen: 
(a) je treba upora ­
biti veljavno 
fazo ali vred ­
nosti cikla 
CO  2 ; 
(b) je treba upora ­
biti emisije za 
merilo v 
celotnem ciklu.  
Korak št. 1 te 
Tabele.  Za vsako od 
preskusnih vozil H 
in L: 
FC CS,c,1  (v l/100 
km); 
FC CS,p,1  (v l/100 
km);  uporabiti je treba 
vrednosti FC, prid ­
obljene v koraku 
št. 1 te tabele. 
Vrednosti FC je 
treba zaokrožiti na 
tri decimalna 
mesta.  FC CS,c,H  (v l/100 
km); 
FC CS,p,H  (v l/100 
km); 
in, če je bilo 
preskušeno vozilo 
L: 
FC CS,c,L  (v l/100 
km); 
FC CS,p,L  (v l/100 
km);  2 
„rezultat za skupino 
interpolacij“ 
kon čni rezultat 
emisij za merilo  
Korak št. 2 te tabele.  FC  CS,c,H  (v l/100 
km); 
FC CS,p,H  (v l/100 
km); 
in, če je bilo 
preskušeno vozilo 
L: 
FC CS,c,L  (v l/100 
km); 
FC CS,p,L  (v l/100 
km);  Izra čun porabe 
goriva v skladu z 
odstavkom 4.5.5.1 
te podpriloge za 
posamezna vozila 
v skupini interpo ­
lacij. 
Vrednosti FC je 
treba zaokrožiti na 
dve decimalni 
mesti v skladu s 
tabelo A8/2.  FC CS,c,ind  (v l/100 
km); 
FC CS,p,ind  (v l/100 
km);  3 
„rezultat za posa ­
mezno vozilo“ 
kon čni rezultat za 
FC 
4.2.1.2 Poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-FCHV  
4.2.1.2.1 Postopno predpisovanje za izra čun kon čnih rezultatov porabe goriva iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju 
naboja za vozila NOVC-FCHV  
Rezultate je treba izra čunati na na čin, opisan v tabelah A8/7. Zabeležiti je treba vse veljavne rezultate v 
stolpcu „Rezultat“. Stolpec „Postopek“ opisuje odstavke, ki bodo uporabljeni za izra čun ali vsebujejo dodatne 
izra čune.  
Za namen te tabele je treba znotraj ena čb in rezultatov uporabljati naslednjo nomenklaturo:  
c: celotni veljavni preskusni cikel;  
p: vsaka veljavna faza cikla;  
CS: ohranjanje nabojaSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/591
 
Tabela A8/7  
Izra čun kon čne porabe goriva pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-FCHV  
Vir Vnos  Postopek  Rezultat  Št. koraka  
Dodatek 7 te 
podpriloge.  Neuravnotežena 
poraba goriva pri 
ohranjanju naboja 
FC CS,nb  (v kg/100 
km)  Poraba goriva pri 
ohranjanju naboja 
v skladu z 
odstavkom 2.2.6 
Dodatka 7 k tej 
podprilogi  FC CS,c,1  (v kg/100 
km);  1 
Rezultat iz koraka 
št. 1 te tabele.  FC CS,c,1  (v kg/100 
km);  Popravek za spre ­
membo elektri čne 
energije v REESS 
Podpriloga 8, 
odstavki 4.2.1.2.2 
do vklju čno 
4.2.1.2.3 te 
podpriloge  FC CS,c,2  (v kg/100 
km);  2 
Rezultat iz koraka 
št. 2 te tabele.  FC CS,c,2  (v kg/100 
km);  Popravek za ATCT 
v skladu z 
odstavkom 3.8.2 
Podpriloge 6a. 
Faktorji poslabša ­
nja, izra čunani v 
skladu s Prilogo 
VII. FC CS,c,3  (v kg/100 
km);  3 
„rezultat posamez ­
nega preskusa“  
Rezultat iz koraka 
št. 3 te tabele.  Za vsak preskus: 
FC CS,c,3  (v kg/100 
km);  Povpre čje 
preskusov in 
deklarirane vred ­
nosti v skladu z 
odstavki 1.1.2 do 
vklju čno 1.1.2.3 te 
podpriloge 6.  FC CS,c,4  (v kg/100 
km);  4 
Rezultat iz koraka 
št. 4 te tabele.  FC CS,c,4  (v kg/100 
km); 
FC CS,c,declared  (v 
kg/100 km)  Uskladitev vred ­
nosti faz. 
Podpriloga 6, 
odstavek 1.1.2.4 
in: 
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  (v kg/100 
km);  5 
„FC  CS rezultati 
preskusa tipa 1 za 
preskusno vozilo“  
4.2.1.2.2 V primeru, da popravek v skladu z odstavkom 1.1.4 Dodatka 2 k tej podprilogi ni bil uporabljen, je treba 
uporabiti naslednjo porabo goriva pri ohranjanju naboja: 
FC CS ¼ FC  CS;nb 
pri čemer je:  
FC CS poraba goriva pri ohranjanju naboja iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu s tabelo A8/7, 
korak št. 2 (v kg/100 km);  
FC CS,nb  neuravnotežena poraba goriva pri ohranjanju naboja iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni 
popravljena za energijsko bilanco, v skladu s tabelo A8/7, korakom št. 1 (v kg/100 km).SL L 175/592 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.2.1.2.3 Če je potreben popravek za porabo goriva v skladu z odstavkom 1.1.3 Dodatka 2 k tej podprilogi ali v 
primeru, da je bil uporabljen popravek v skladu z odstavkom 1.1.4 Dodatka 2 k tej podprilogi, je treba 
korekcijski koeficient porabe goriva dolo čiti v skladu z odstavkom 2 Dodatka 2 k tej podprilogi. Popravljeno 
porabo goriva pri ohranjanju naboja je treba dolo čiti z uporabo naslednje ena čbe: 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
pri čemer je:  
FC CS poraba goriva pri ohranjanju naboja iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu s tabelo 
A8/7, korak št. 2 (v kg/100 km);  
FC CS,nb  neuravnotežena poraba goriva iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni popravljena za 
energetsko bilanco, v skladu s tabelo A8/7, korak št. 1 (v kg/100 km);  
EC DC,CS  poraba elektri čne energije iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu z odstavkom 4.3 te 
podpriloge (v Wh/km);  
K fuel,FCHV  korekcijski koeficient porabe goriva v skladu z odstavkom 2.3.1 Dodatka 2 k tej podprilogi, 
(kg/100 km)/(Wh/km).  
4.2.2 Poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV  
Porabo goriva, ponderirano s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja FC  CD , je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
FC CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
pri čemer je:  
FC CD poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja (v l/100 km);  
FC CD,j poraba goriva za fazo j iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja, dolo čena v skladu z odstavkom 6 
Podpriloge 7 (v l/100 km);  
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z Dodatkom 5 te podpriloge;  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla, kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te 
podpriloge.  
V primeru, da je uporabljen interpolacijski pristop, je k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla 
vozila L. n  veh_L  
Če je število prehodnih ciklov, prevoženih z vozilom H,  n veh  H in posameznim vozilom ( če je primerno) iz 
skupine interpolacij vozila,  n veh  ind , manjše od števila prehodnih ciklov, prevoženega z vozilom L, n  veh_L  , je 
treba potrditveni cikel vozila H in posameznega vozila ( če je primerno) vklju čiti v izra čun. Porabo goriva iz 
vsake faze potrditvenega cikla je treba nato popraviti na porabo elektri čne energije, ki je enaka ni č 
EC  DC;CD;j ¼ 0, in sicer z uporabo korekcijskega koeficienta za porabo goriva, kot je to v skladu z Dodatkom 
2 te podpriloge.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/593
 
4.2.3 Poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe za vozila OVC-HEV  
Porabo goriva, ponderirano s faktorjem uporabe iz preskusa tipa 1 pri praznjenju in ohranjanju naboja, je 
treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü FC  CS 
pri čemer je:  
FC weighted  poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe (v l/100 km);  
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z Dodatkom 5 te podpriloge;  
FC CD,j poraba goriva v fazi j iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja, dolo čena v skladu z odstavkom 6 
Podpriloge 7 (v l/100 km);  
FC CS poraba goriva, dolo čena v skladu s tabelo A8/6, korak št. 1 (v l/100 km);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla, kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te 
podpriloge.  
V primeru, da je uporabljen interpolacijski pristop, mora biti k število faz, prevoženih do zaklju čka prehod ­
nega cikla vozila L. n  veh_L  
Če je število prehodnih ciklov, prevoženih z vozilom H,  n veh  H in posameznim vozilom ( če to velja) iz 
skupine interpolacij vozila,  n veh  ind , manjše od števila prehodnih ciklov, prevoženega z vozilom L, n  veh_L  , je 
treba potrditveni cikel vozila H in posameznega vozila ( če to velja) vklju čiti v izra čun. Porabo goriva iz vsake 
faze potrditvenega cikla je treba nato popraviti na porabo elektri čne energije, ki je enaka ni č EC  DC;CD;j ¼ 0, 
in sicer z uporabo korekcijskega koeficienta za porabo goriva, kot je to v skladu z Dodatkom 2 te 
podpriloge.  
4.3 Izra čun porabe elektri čne energije  
Za dolo čitev porabe elektri čne energije, ki temelji na toku in napetosti, ki sta dolo čena v skladu z Dodatkom 
3 te podpriloge, je treba uporabiti naslednjo ena čbo: 
EC  DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
pri čemer je:  
EC DC,j poraba elektri čne energije med zadevnim obdobjem j, ki temelji na praznjenju sistema REESS (v 
Wh/km);  
ΔE REESS,j  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS med zadevnim obdobjem j (v Wh);  
d j prevožena razdalja v zadevnem obdobju j (v km);  
in 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;iSL L 175/594 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
pri čemer je:  
ΔE REESS,j,i  : sprememba elektri čne energije i v sistemu REESS med zadevnim obdobjem j (v Wh);  
in 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
pri čemer je:  
U(t)  REESS,j,i  napetost sistema REESS i med zadevnim obdobjem j, dolo čena v skladu z Dodatkom 3 te 
podpriloge (v V);  
t 0 čas na za četku obravnavanega obdobja j (v s);  
t end čas na zaklju čku obravnavanega obdobja j (v s);  
I(t) j,i elektri čni tok sistema REESS i med zadevnim obdobjem j, dolo čen v skladu z Dodatkom 3 te 
podpriloge (v A);  
i indeksno število zadevnega sistema REESS;  
n celotno število sistemov REESS;  
j indeksno število za zadevno obdobje, pri čemer je lahko obdobje katera koli kombinacija faz ali 
ciklov;  
1 
3600  faktor pretvorbe iz Ws v Wh.  
4.3.1 Poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja glede na napolnjeno 
elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja za vozila OVC-HEV  
Porabo elektri čne energije, ponderirano s faktorjem uporabepri praznjenju naboja glede na napolnjeno 
elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja, je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EC  AC;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
pri čemer je:  
EC AC,CD  poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja glede na 
napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja (v Wh/km);  
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z Dodatkom 5 k tej podprilogi;SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/595
 
EC AC,CD,j  poraba elektri čne energije glede na napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja v fazi j 
(v Wh/km);  
in 
EC  AC;CD;j ¼ EC  CD;CD;j Ü E AC P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
pri čemer je:  
EC DC,CD,j  poraba elektri čne energije, ki temelji na praznjenju naboja iz sistema REESS med fazo j iz 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge (v Wh/km);  
E AC elektri čna energija, napolnjena iz elektri čnega omrežja, kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.6 te 
podpriloge (v Wh);  
ΔE REESS,j  sprememba elektri čne energije za vse sisteme REESS med fazo j, kot je to v skladu z odstavkom 
4.3 te podpriloge (v Wh);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla za vozilo L n  veh_L  , kot je to v skladu z 
odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
4.3.2 Poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem uporabe glede na napolnjeno elektri čno energijo iz 
elektri čnega omrežja za vozila OVC-HEV  
Porabo elektri čne energije, ponderirano s faktorjem uporabe glede na napolnjeno elektri čno energijo iz 
elektri čnega omrežja, je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EC  AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
pri čemer je:  
EC AC,weighted  poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem uporabe glede na napolnjeno elektri čno 
energijo iz elektri čnega omrežja (v Wh/km);  
UF j faktor uporabe med fazo j, kot je to v skladu z Dodatkom 5 te podpriloge;  
EC AC,CD,j  poraba elektri čne energije glede na napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja v fazi 
j, kot je to v skladu z odstavkom 4.3.1 v tej podprilogi (v Wh/km);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla za vozilo L n  veh_L  , kot je to v skladu z 
odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.SL L 175/596 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.3.3 Poraba elektri čne energije za vozila OVC-HEV  
4.3.3.1 Dolo čitev porabe elektri čne energije v specifi čnem ciklu  
Porabo elektri čne energije glede na napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja in enakovreden 
izklju čno elektri čni doseg je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EC ¼ E AC 
EAER 
pri čemer je:  
EC poraba elektri čne energije v veljavnem preskusnem ciklu WLTP glede na elektri čno energijo, napol ­
njeno iz elektri čnega omrežja, in enakovreden izklju čno elektri čni doseg (v Wh/km);  
E AC elektri čna energija, napolnjena iz elektri čnega omrežja, kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.6 te 
podpriloge (v Wh);  
EAER enakovreden izklju čno elektri čni doseg, kot je to v skladu z odstavkom 4.4.4.1 te podpriloge (v km).  
4.3.3.2 Dolo čitev porabe elektri čne energije v specifi čni fazi  
Porabo elektri čne energije v specifi čni fazi glede na napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja in 
enakovreden izklju čno elektri čni doseg v specifi čni fazi je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EC  p ¼ E AC 
EAER  p 
pri čemer je:  
EC P : poraba elektri čne energije v specifi čni fazi glede na elektri čno energijo, napolnjeno iz elektri čnega 
omrežja, in enakovreden izklju čno elektri čni doseg (v Wh/km);  
E AC : elektri čna energija, napolnjena iz elektri čnega omrežja, kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.6 te 
podpriloge (v Wh);  
EAER  P : enakovreden izklju čno elektri čni doseg v specifi čni fazi, kot je to v skladu z odstavkom 4.4.4.2 te 
podpriloge (v km).  
4.3.4 Poraba elektri čne energije za vozila PEV  
4.3.4.1 Porabo elektri čne energije, dolo čeno v tem odstavku, je treba izra čunati samo, če je vozilo bilo zmožno 
slediti veljavnemu preskusnemu ciklu znotraj toleranc sledenja hitrosti med celotnim zadevnim obdobjem, 
kot je to v skladu z odstavkom 1.2.6.6 Podpriloge 6.  
4.3.4.2 Dolo čitev porabe elektri čne energije v veljavnem preskusnem ciklu WLTP  
Porabo elektri čne energije v veljavnem preskusnem ciklu WLTP glede na napolnjeno elektri čno energijo iz 
elektri čnega omrežja in povsem elektri čni doseg je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EC  WLTC ¼ E AC 
PER  WLTCSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/597
 
pri čemer je:  
EC WLTC  poraba elektri čne energije v veljavnem preskusnem ciklu WLTP glede na elektri čno energijo, 
napolnjeno iz elektri čnega omrežja, in povsem elektri čni doseg za veljavni preskusni cikel 
WLTP (v Wh/km);  
E AC elektri čna energija, napolnjena iz elektri čnega omrežja, kot je to v skladu z odstavkom 3.4.4.3 te 
podpriloge (v Wh);  
PER  WLTC  povsem elektri čni doseg za veljavni preskusni cikel WLTP, kot je izra čunan v skladu z odstavkom 
4.4.2.1.1 ali odstavkom 4.4.2.2.1 te podpriloge, odvisno od preskusnega postopka za vozilo PEV, 
ki mora biti uporabljen (v km).  
4.3.4.3 Dolo čitev porabe elektri čne energije v veljavnem mestnem preskusnem ciklu WLTP  
Porabo elektri čne energije v veljavnem mestnem preskusnem ciklu WLTP glede na napolnjeno elektri čno 
energijo iz elektri čnega omrežja in povsem elektri čni doseg za veljavni mestni preskusni cikel WLTP je treba 
izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EC  city ¼ E AC 
PER  city 
pri čemer je:  
EC city poraba elektri čne energije v veljavnem mestnem preskusnem ciklu WLTP glede na elektri čno ener ­
gijo, napolnjeno iz elektri čnega omrežja, in povsem elektri čni doseg za veljavni mestni preskusni 
cikel WLTP (v Wh/km);  
E AC elektri čna energija, napolnjena iz elektri čnega omrežja, kot je to v skladu z odstavkom 3.4.4.3 te 
podpriloge (v Wh);  
PER  city povsem elektri čni doseg za veljavni mestni preskusni cikel WLTP, kot je izra čunan v skladu z 
odstavkom 4.4.2.1.2 ali odstavkom 4.4.2.2.2 te podpriloge, odvisno od preskusnega postopka za 
vozilo PEV, ki mora biti uporabljen (v km).  
4.3.4.4 Dolo čitev porabe elektri čne energije za vrednosti specifi čne faze  
Porabo elektri čne energije v vsaki posamezni fazi glede na napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega 
omrežja in povsem elektri čni doseg za specifi čno fazo je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EC  p ¼ E AC 
PER  p 
pri čemer je:  
EC p poraba elektri čne energije v vsaki posamezni fazi p glede na elektri čno energijo, napolnjeno iz 
elektri čnega omrežja, in povsem elektri čni doseg za specifi čno fazo (v Wh/km);  
E AC elektri čna energija, napolnjena iz elektri čnega omrežja, kot je to v skladu z odstavkom 3.4.4.3 te 
podpriloge (v Wh);  
PER  p povsem elektri čni doseg za specifi čno fazo, kot je izra čunan v skladu z odstavkom 4.4.2.1.3 ali 
odstavkom 4.4.2.2.3 te podpriloge, odvisno od uporabljenega preskusnega postopka za vozilo PEV 
(v km).SL L 175/598 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.4 Izra čun elektri čnih dosegov  
4.4.1 Izklju čno elektri čni dosegi (AER) in AER  city za vozila OVC-HEV  
4.4.1.1 Izklju čno elektri čni doseg (AER)  
Izklju čno elektri čni doseg (AER) za vozila z OVC-HEV je treba dolo čiti s preskusom tipa 1 pri praznjenju 
naboja, opisanim v odstavku 3.2.4.3 te podpriloge, tj. kot možnost 1 v zaporedju preskusov, in v skladu z 
odstavkom 3.2.6.1 te podpriloge, kjer je naveden kot možnost 3 v zaporedju preskusov, in sicer z vožnjo v 
veljavnem preskusnem ciklu WLTP v skladu z odstavkom 1.4.2.1 te podpriloge. AER je opredeljen kot 
razdalja, prevožena od za četka preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja do časovne to čke, ko motor z 
notranjim zgorevanjem za čne porabljati gorivo.  
4.4.1.2 Izklju čno elektri čni doseg v mestu AER  city 
4.4.1.2.1 Povsem elektri čni doseg v mestu AER  city za vozila z OVC-HEV je treba dolo čiti s preskusom tipa 1 pri 
praznjenju naboja, opisanim v odstavku 3.2.4.3 te podpriloge, tj. kot možnost 1 v zaporedju preskusov, in v 
skladu z odstavkom 3.2.6.1 te podpriloge, kjer je naveden kot možnost 3 v zaporedju preskusov, in sicer z 
vožnjo v veljavnem mestnem preskusnem ciklu WLTP v skladu z odstavkom 1.4.2.2 te podpriloge. AER  city 
je opredeljen kot razdalja, prevožena od za četka preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja do časovne to čke, ko 
motor z notranjim zgorevanjem za čne porabljati gorivo.  
4.4.1.2.2 Kot alternativo glede na odstavek 4.4.1.2.1 te podpriloge je izklju čno elektri čni doseg v mestu AER  city 
mogo če dolo čiti tudi s preskusom tipa 1 pri praznjenju naboja, ki je opisan v odstavku 3.2.4.3 te podpri ­
loge, in sicer z vožnjo v veljavnem mestnem preskusnem ciklu WLTP v skladu z odstavkom 1.4.2.1 te 
podpriloge. V tem primeru je treba preskus tipa 1 pri praznjenju naboja z vožnjo v veljavnem mestnem 
preskusnem ciklu WLTP izpustiti in izklju čno elektri čni doseg v mestu AER  city izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
AER  city ¼ UBE  city 
EC  DC;city 
pri čemer je:  
UBE  city uporabna energija za sistem REESS, dolo čena od za četka preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja, 
opisanega v odstavku 3.2.4.3 te podpriloge, z vožnjo v veljavnih preskusnih ciklih WLTP do 
časovne to čke, ko motor z notranjim zgorevanjem za čne porabljati gorivo (v Wh);  
EC DC,city  ponderirana poraba elektri čne energije v veljavnih preskusnih mestnih ciklih WLTP s povsem 
elektri čno vožnjo, in sicer iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja, opisanega v odstavku 3.2.4.3 
te podpriloge, z vožnjo v veljavnih preskusnih ciklih WLTP (v Wh);  
in 
UBE  city ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
pri čemer je:  
ΔE REESS,j  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS med fazo j (v Wh);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število prevoženih faz od za četka preskusa do in ne vklju čno s fazo, ko motor z notranjim 
zgorevanjem za čne porabljati gorivo;SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/599
 
in 
EC  DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
pri čemer je:  
EC DC,city,j  poraba elektri čne energije za j-ti veljavni mestni preskusni cikel WLTP s povsem elektri čno vožnjo 
iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja, kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.3 te podpriloge, z 
vožnjo v veljavnih preskusnih ciklih WLTP (v Wh/km);  
K city,j ponderirani faktor za j-ti veljavni mestni preskusni cikel WLTP s povsem elektri čno vožnjo iz 
preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja, kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.3 te podpriloge, z 
vožnjo v veljavnih preskusnih ciklih WLTP;  
j indeksno število zadevnega povsem elektri čno prevoženega veljavnega mestnega preskusnega cikla 
WLTP;  
n city,pe  število izklju čno elektri čno prevoženih veljavnih mestnih preskusnih ciklov WLTP;  
in 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
pri čemer je:  
ΔE REESS,city,1  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS med prvim veljavnim mestnim 
preskusnim ciklom WLTP iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v Wh);  
in 
K city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city;pe Ä 1 za j ¼ 2 to n  city;pe · 
4.4.2 Povsem elektri čni doseg za vozila PEV  
Dosege, dolo čene v tem odstavku, je treba izra čunati samo, če je vozilo bilo zmožno slediti veljavnemu 
preskusnemu ciklu WLTP znotraj toleranc sledenja hitrosti med celotnim zadevnim obdobjem, kot je to v 
skladu z odstavkom 1.2.6.6 Podpriloge 6.  
4.4.2.1 Dolo čanje povsem elektri čnih dosegov, ko je uporabljen skrajšani preskusni postopek tipa 1  
4.4.2.1.1 Povsem elektri čni doseg za veljavni preskusni cikel WLTP, tj. PER  WLTC  , za vozila PEV je treba izra čunati iz 
skrajšanega preskusa tipa 1, kot je opisano v odstavku 3.4.4.2 te podpriloge, in sicer z uporabo naslednjih 
ena čb: 
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC  DC;WLTC  
pri čemer je:  
UBE  STP uporabna energija za sistem REESS, dolo čena od za četka skrajšanega preskusnega postopka tipa 
1, dokler ni doseženo merilo za prekinitev, kot je opredeljeno v odstavku 3.4.4.2.3 te podpriloge 
(v Wh);SL L 175/600 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
EC DC,WLTC  ponderirana poraba elektri čne energije za veljavni preskusni cikel WLTP za DS  1 in DS  2 iz 
skrajšanega preskusnega postopka tipa 1 (v Wh/km);  
in 
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS  1 þ ΔE REESS ;DS  2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
pri čemer je:  
ΔE REESS ;DS  1 sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS med DS  1 iz skrajšanega preskusnega 
postopka tipa 1 (v Wh);  
ΔE REESS ;DS  2 sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS med DS  2 iz skrajšanega preskusnega 
postopka tipa 1 (v Wh);  
ΔE REESS ;CSS  M sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS med CSS  M iz skrajšanega preskusnega 
postopka tipa 1 (v Wh);  
ΔE REESS ;CSS  E sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS med CSS  E iz skrajšanega preskusnega 
postopka tipa 1 (v Wh);  
in 
EC  DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
pri čemer je:  
EC DC,WLTC,j  poraba elektri čne energije za veljavni preskusni cikel WLTP DS  j iz skrajšanega preskusnega 
postopka tipa 1 v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge (v Wh/km);  
k WLTC,j  ponderirani faktor za veljavni preskusni cikel WLTP DS  j iz skrajšanega preskusnega postopka 
tipa 1;  
in 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP and K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
pri čemer je:  
K WLTC,j  ponderirani faktor za veljavni preskusni cikel WLTP DS  j iz skrajšanega preskusnega postopka 
tipa 1;  
ΔE REESS,WLTC,1  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS med veljavnim preskusnim ciklom 
WLTP iz DS  1 in iz skrajšanega preskusnega postopka tipa 1 (v Wh).  
4.4.2.1.2 Povsem elektri čni doseg za veljavni mestni preskusni cikel WLTP, tj. PER  city , za vozila PEV je treba izra čunati 
iz skrajšanega preskusnega postopka tipa 1, kot je opisano v odstavku 3.4.4.2 te podpriloge, in sicer z 
uporabo naslednjih ena čb:SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/601
 
PER  city ¼ UBE  STP 
EC  DC;city 
pri čemer je:  
UBE  STP uporabna energija za sistem REESS v skladu z odstavkom 4.4.2.1.1 te podpriloge (v Wh);  
EC DC,city  ponderirana poraba elektri čne energije za veljavni mestni preskusni cikel WLTP za DS  1 in DS  2 iz 
skrajšanega preskusnega postopka tipa 1 (v Wh/km);  
in 
EC  DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
pri čemer je:  
EC DC,city,j  poraba elektri čne energije za veljavni mestni preskusni cikel WLTP, kjer je prvi veljavni mestni 
preskusni cikel WLTP za DS  1 naveden kot j = 1, drugi veljavni mestni preskusni cikel WLTP za 
DS  1 naveden kot j = 2, prvi veljavni mestni preskusni cikel WLTP za DS  2 naveden kot j = 3 in 
drugi veljavni mestni preskusni cikel WLTP za DS  2 naveden kot j = 4 za skrajšani preskusni 
postopek tipa 1, kot je to v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge (v Wh/km);  
K city,j ponderirani faktor za veljavni mestni preskusni cikel WLTP, kjer je prvi veljavni mestni preskusni 
cikel WLTP za DS  1 naveden kot j = 1, drugi veljavni mestni preskusni cikel WLTP za DS  1 
naveden kot j = 2, prvi veljavni mestni preskusni cikel WLTP za DS  2 naveden kot j = 3 in 
drugi veljavni mestni preskusni cikel WLTP za DS  2 naveden kot j = 4,  
in 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
pri čemer je:  
ΔE REESS,city,1  sprememba energije v vseh sistemih REESS med prvim veljavnim mestnim preskusnim ciklom 
WLTP za DS  1 iz skrajšanega preskusnega postopka tipa 1 (v Wh);  
4.4.2.1.3 Povsem elektri čni doseg za specifi čno fazo PER  p za vozila PEV je treba izra čunati iz preskusa tipa 1, kot je 
opisano v odstavku 3.4.4.2 te podpriloge, in sicer z uporabo naslednje ena čbe: 
PER  p ¼ UBE  STP 
EC  DC;p 
pri čemer je:  
UBE  UBE uporabna energija za sistem REESS v skladu z odstavkom 4.4.2.1.1 te podpriloge (v Wh);  
EC DC,p  ponderirana poraba elektri čne energije za vsako posamezno fazo za DS  1 in DS  2 iz skrajšanega 
preskusnega postopka tipa 1 (v Wh/km);SL L 175/602 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
V primeru, da je faza p = low in faza p = medium, je treba uporabiti naslednje ena čbe: 
EC  DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
pri čemer je:  
EC DC,p,j  poraba elektri čne energije za fazo p, kjer je prva faza p za DS  1 navedena kot j = 1, druga faza p za 
DS  1 navedena kot j = 2, prva faza p za DS  2 navedena kot j = 3 in druga faza p za DS  2 navedena 
kot j = 4 za skrajšani preskusni postopek tipa 1, kot je to v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge 
(v Wh/km);  
K p,j ponderirani faktor za fazo p, kjer je prva faza p za DS  1 navedena kot j = 1, druga faza p za DS  1 
navedena kot j = 2, prva faza p za DS  2 navedena kot j = 3 in druga faza p za DS  2 navedena kot j = 
4 za skrajšani preskusni postopek tipa 1;  
in 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
pri čemer je:  
ΔE REESS,p,1  : sprememba energije v vseh sistemih REESS med prvo fazo p za DS  1 iz skrajšanega postopka 
preskusa tipa 1 (v Wh).  
V primeru, da je faza p = high in faza p = extraHigh, je treba uporabiti naslednje ena čbe: 
EC  DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
pri čemer je:  
EC DC,p,j  poraba elektri čne energije za fazo p DS  j iz skrajšanega preskusnega postopka tipa 1 v skladu z 
odstavkom 4.3 te podpriloge (v Wh/km);  
k p,j ponderirani faktor za fazo p DS  j iz skrajšanega postopka preskusa tipa 1;  
in 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;2 ¼ 1 Ä K p;1 
pri čemer je:  
ΔE REESS,p,1  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS med prvo fazo p za DS  1 iz skrajšanega 
preskusnega postopka tipa 1 (v Wh).SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/603
 
4.4.2.2 Dolo čanje povsem elektri čnih dosegov, ko je uporabljen preskusni postopek tipa 1 za zaporedni cikel  
4.4.2.2.1 Povsem elektri čni doseg za veljavni preskusni cikel WLTP, tj. PER  WLTP  , za vozila PEV je treba izra čunati iz 
preskusa tipa 1, kot je opisano v odstavku 3.4.4.1 te podpriloge, in sicer z uporabo naslednjih ena čb: 
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC  DC;WLTC  
pri čemer je:  
UBE  CCP uporabna energija za sistem REESS, dolo čena od za četka preskusnega postopka tipa 1 za 
zaporedni cikel, dokler ni doseženo merilo za prekinitev, kot je opredeljeno v odstavku 3.4.4.1.3 
te podpriloge (v Wh);  
EC DC,WLTC  poraba elektri čne energije za veljavni preskusni cikel WLTP, dolo čen iz v celoti odpeljanih 
veljavnih preskusnih ciklov WLTP iz preskusnega postopka tipa 1 za zaporedni cikel (v Wh/km);  
in 
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
pri čemer je:  
ΔE REESS,j  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS med fazo j iz preskusnega postopka tipa 1 
za zaporedni cikel (v Wh);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število prevoženih faz od za četka do in vklju čno s fazo, ko je doseženo merilo za prekinitev;  
in 
EC  DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
pri čemer je:  
EC DC,WLTC,j  poraba elektri čne energije za veljavni preskusni cikel WLTP j iz preskusnega postopka tipa 1 za 
zaporedni cikel, kot je to v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge (v Wh/km);  
K WLTC,j  ponderirani faktor za veljavni preskusni cikel WLTP j iz preskusnega postopka tipa 1 za 
zaporedni cikel;  
j indeksno število veljavnega preskusnega cikla WLTP;  
n WLTC  celotno število celih dokon čanih prevoženih preskusnih ciklov WLTP;SL L 175/604 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
in 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP and K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 for j ¼ 2 … n  WLTC  
pri čemer je:  
ΔE REESS,WLTC,1  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS med prvim veljavnim preskusnim 
ciklom WLTP iz preskusnega postopka tipa 1 za zaporedni cikel (v Wh).  
4.4.2.2.2 Povsem elektri čni doseg za mestni preskusni cikel WLTP, tj. PER  city , za vozila PEV je treba izra čunati iz 
preskusa tipa 1, kot je opisano v odstavku 3.4.4.1 te podpriloge, in sicer z uporabo naslednjih ena čb: 
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC  DC;city 
pri čemer je:  
UBE  CCP uporabna energija za sistem REESS v skladu z odstavkom 4.4.2.2.1 te podpriloge (v Wh);  
EC DC,city  poraba elektri čne energije za veljavni mestni preskusni cikel WLTP, dolo čen iz v celoti odpeljanih 
veljavnih mestnih preskusnih ciklov WLTP iz preskusnega postopka tipa 1 za zaporedni cikel (v 
Wh/km);  
in 
EC  DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC  DC;city;jÜ K city;j 
pri čemer je:  
EC DC,city,j  poraba elektri čne energije za veljavni mestni preskusni cikel WLTP j iz preskusnega postopka tipa 
1 za zaporedni cikel, kot je to v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge (v Wh/km);  
K city,j ponderirani faktor za veljavni mestni preskusni cikel WLTP j iz preskusnega postopka tipa 1 za 
zaporedni cikel;  
j indeksno število veljavnega mestnega preskusnega cikla WLTP;  
n city celotno število celih dokon čanih prevoženih veljavnih mestnih preskusnih ciklov WLTP;  
in 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city Ä 1 for j ¼ 2 … n  city 
pri čemer je:  
ΔE REESS,city,1  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS med prvim veljavnim mestnim 
preskusnim ciklom WLTP iz preskusnega postopka tipa 1 za zaporedni cikel (v Wh).SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/605
 
4.4.2.2.3 Povsem elektri čni doseg za specifi čno fazo PER  p za vozila PEV je treba izra čunati iz preskusa tipa 1, kot je 
opisano v odstavku 3.4.4.1 te podpriloge, in sicer z uporabo naslednje ena čbe: 
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC  DC;p 
pri čemer je:  
UBE  CCP uporabna energija za sistem REESS v skladu z odstavkom 4.4.2.2.1 te podpriloge (v Wh);  
EC DC,p  poraba elektri čne energije za zadevno fazo p, dolo čena iz v celoti odpeljanih preskusnih faz p iz 
preskusnega postopka tipa 1 za zaporedni cikel (v Wh/km);  
in 
EC  DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
pri čemer je:  
EC DC,p,j  j-ta poraba elektri čne energije za zadevno fazo p iz preskusnega postopka tipa 1 za zaporedni cikel, 
kot je to v skladu z odstavkom 4.3 te podpriloge (v Wh/km);  
k p,j j-ti ponderirani faktor za zadevno fazo p iz preskusnega postopka tipa 1 za zaporedni cikel;  
j indeksno število zadevne faze p;  
n p celotno število celih dokon čanih prevoženih faz p za WLTC;  
in 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
n p Ä 1 for j ¼ 2 … n  p 
pri čemer je:  
ΔE REESS,p,1  sprememba elektri čne energije v vseh sistemih REESS med prvo prevoženo fazo p med 
preskusnim postopkom tipa 1 za zaporedni cikel (v Wh).  
4.4.3 Doseg s ciklom pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV  
Doseg s ciklom pri praznjenju naboja R  CDC je treba dolo čiti s preskusom tipa 1 pri praznjenju naboja, 
opisanim v odstavku 3.2.4.3 te podpriloge, tj. kot možnost 1 v zaporedju preskusov, in v skladu z 
odstavkom 3.2.6.1 te podpriloge, kjer je naveden kot možnost 3 v zaporedju preskusov. R  CDC je prevožena 
razdalja od za četka preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja do zaklju čka prehodnega cikla v skladu z 
odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.SL L 175/606 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.4.4 Enakovredni izklju čno elektri čni doseg za vozila OVC-HEV  
4.4.4.1 Dolo čitev enakovrednega izklju čno elektri čnega dosega za specifi čni cikel  
Enakovredni izklju čno elektri čni doseg za specifi čni cikel je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R CDC 
pri čemer je:  
EAER enakovredni izklju čno elektri čni doseg za specifi čni cikel (v km);  
M CO2,CS  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja v skladu s tabelo A8/5, korak št. 7 (v g/km);  
M CO2,CD,avg  aritmeti čno povpre čje masne emisije CO  2 pri praznjenju naboja v skladu z ena čbo spodaj (v 
g/km);  
R CDC doseg cikla pri praznjenju naboja v skladu z odstavkom 4.4.2 te podpriloge (v km);  
in 
M CO2;CD;avg ¼ P  k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d j Þ 
P  k 
j¼1 d j 
pri čemer je:  
M CO2,CD,avg  aritmeti čno povpre čje masne emisije CO  2 pri praznjenju naboja (v g/km);  
M CO2,CD,j  masna emisija CO  2 , dolo čena v skladu z odstavkom 3.2.1 Podpriloge 7, med fazo j v preskusu 
tipa 1 pri praznjenju naboja (v g/km);  
dj prevožena razdalja v fazi j iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v km);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla n, kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 
te podpriloge.  
4.4.4.2 Dolo čitev enakovrednega izkljuz čno elektri čnega dosega za specifi čno fazo  
Enakovredni izklju čno elektri čni doseg za specifi čno fazo je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EAER  p ¼ Í M CO2;CSp Ä M CO2;CD;avg;p 
M CO2;CS;p Î 
Ü P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC  DC;CD;p 
pri čemer je:  
EAER  p enakovredni izklju čno elektri čni doseg za specifi čno fazo p (v km);SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/607
 
M CO2,CS,p  masna emisija CO  2 za specifi čno fazo iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja za zadevno fazo 
p, kot je to v skladu s tabelo A8/5, korak št. 7 (v g/km);  
ΔE REESS,j  spremembe elektri čne energije v vseh sistemih REESS med zadevno fazo j (v Wh);  
EC DC,CD,p  poraba elektri čne energije med zadevno fazo j, ki temelji na praznjenju naboja iz sistema REESS 
(v Wh/km);  
j indeksno število zadevne faze;  
k število faz, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla n, kot je to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 
te podpriloge;  
in 
M CO2;CD;avg;p ¼ P  n c 
c¼1 ðM CO2;CD;p;c Ü d p;c Þ P  n c 
c¼1 d p;c 
pri čemer je:  
M CO2,CD,avg,p  aritmeti čno povpre čje masne emisije CO  2 pri praznjenju naboja za zadevno fazo p (v g/km);  
M CO2,CD,p,c  masna emisija CO  2 , dolo čena v skladu z odstavkom 3.2.1 Podpriloge 7, med fazo p v ciklu c 
iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v g/km);  
d p,c prevožena razdalja v zadevni fazi p cikla c iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v km);  
c indeksno število zadevnega veljavnega preskusnega cikla WLTP;  
p indeks posamezne faze znotraj cikla veljavnega preskusa WLTP;  
n c število veljavnih preskusnih ciklov WLTP, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla n, kot je 
to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge;  
in 
E C  DC;CD;P ¼ P  nc 
c¼1 EC  DC;CD;P;C Ü d p;c P  nc 
c¼1 d p;c 
pri čemer je:  
EC DC,CD,P  poraba elektri čne energije v zadevni fazi p, ki temelji na praznjenju sistema REESS iz preskusa 
tipa 1 pri praznjenju naboja (v Wh/km);  
EC DC,CD,P,C  poraba elektri čne energije v zadevni fazi p v ciklu c, ki temelji na praznjenju naboja sistema 
REESS iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja, kot je to v skladu z odstavkom 4.3 te podpri ­
loge (v Wh/km);SL L 175/608 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
d p,c prevožena razdalja v zadevni fazi p cikla c iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v km);  
c indeksno število zadevnega veljavnega preskusnega cikla WLTP;  
p indeks posamezne faze znotraj cikla veljavnega preskusa WLTP;  
n c število veljavnih preskusnih ciklov WLTP, prevoženih do zaklju čka prehodnega cikla n, kot je to 
v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge.  
Zadevne vrednosti faze morajo biti „low-phase“ (nizka faza), „mid-phase“ (srednja faza), „high-phase“ (visoka 
faza), „extra high-phase“ (zelo visoka faza) in „city driving cycle“ (cikel mestne vožnje).  
4.4.5 Dejanski doseg pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV  
Dejanski doseg pri praznjenju naboja je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d n 
pri čemer je:  
R CDA dejanski doseg pri praznjenju naboja (v km);  
M CO2,CS  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja v skladu s tabelo A8/5, korak št. 7 (v g/km);  
M CO2,n,cycle  masna emisija CO  2 za veljavni preskusni cikel WLTP n iz preskusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja (v g/km);  
M CO2,CD,avg,n–1  aritmeti čno povpre čje masne emisije CO  2 iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja od 
za četka in do vklju čno z veljavnim preskusnim ciklom WLTP (n – 1) (v g/km);  
d c prevožena razdalja za veljavni preskusni cikel WLTP c iz preskusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja (v km);  
d n prevožena razdalja za veljavni preskusni cikel WLTP n iz preskusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja (v km);  
c indeksno število zadevnega veljavnega preskusnega cikla WLTP;  
n število veljavnih preskusnih ciklov WLTP, prevoženih do vklju čno prehodnega cikla, kot je 
to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge;  
in 
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P  nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d c Þ P  nÄ1 
c¼1 d cSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/609
 
pri čemer je:  
M CO2,CD,avg,n–1  aritmeti čno povpre čje masne emisije CO  2 iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja od 
za četka in do vklju čno z veljavnim preskusnim ciklom WLTP (n – 1) (v g/km);  
M CO2,CD,c  masna emisija CO  2 , dolo čena v skladu z odstavkom 3.2.1. Podpriloge 7, med veljavnim 
preskusnim ciklom WLTP c iz preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja (v g/km);  
d c prevožena razdalja za veljavni preskusni cikel WLTP c iz preskusa tipa 1 pri praznjenju 
naboja (v km);  
c indeksno število zadevnega veljavnega preskusnega cikla WLTP;  
n število veljavnih preskusnih ciklov WLTP, prevoženih do vklju čno prehodnega cikla, kot je 
to v skladu z odstavkom 3.2.4.4 te podpriloge;  
4.5 Interpolacija vrednosti za posamezno vozilo  
4.5.1 Interpolirani doseg za vozila NOVC-HEV in OVC-HEV  
Metodo interpolacije je treba uporabiti samo, če je razlika med masno emisijo CO  2 pri ohranjanju naboja 
M CO2,CS  , kot je to v skladu s tabelo A8/5, korakom št. 8, med preskusnima voziloma L in H v obmo čju 
najmanj 5 g/km in najve č 20 g/km ali 20 odstotkov masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja M  CO2,CS  za 
vozilo H, kot je to v skladu s tabelo A8/5, korakom št. 8, katera koli vrednost je manjša.  
Na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologacijskega organa je interpolacijo vrednosti za posamezno 
vozilo znotraj skupine mogo če pove čati, če najve čja ekstrapolacija ne presega masne emisije CO  2 pri 
ohranjanju naboja za vozilo H za ve č kot 3 g/km in/ali če od masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja 
za vozilo L ni manjša za ve č kot 3 g/km. Ta razširitev je veljavna samo znotraj absolutnih mejnih vrednosti 
za interpolirani doseg, opredeljen v tem odstavku.  
Najve čjo absolutno mejno vrednost razlike, tj. 20 g/km masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo L 
in vozilo H ali 20 odstotkov masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo H, kar koli je manjše, je 
mogo če pove čati za 10 g/km, če preskus poteka za vozilo M. Vozilo M je vozilo iz skupine interpolacij s 
potrebo po energiji cikla znotraj ±10 odstotkov aritmeti čnega povpre čja vozil L in H.  
Linearnost masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo M je treba preveriti glede na linearno 
interpolirano masno emisijo CO  2 pri ohranjanju naboja med voziloma L in H.  
Merilo linearnosti za vozilo M se šteje kot izpolnjeno, če je razlika med masno emisijo CO  2 pri ohranjanju 
naboja za vozilo M, izpeljana iz meritve in interpolirane masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja med 
voziloma L in H, manjša od 1 g/km. Če je razlika ve čja, se merilo linearnosti šteje kot izpolnjeno, če ta 
razlika znaša 3 g/km ali 3 odstotke interpolirane masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo M, kar 
koli je manjše.  
Če je merilo linearnosti izpolnjeno, mora biti interpolacijo med voziloma L in H mogo če uporabiti za vsa 
posamezna vozila iz skupine interpolacij.  
V kolikor merilo linearnosti ni izpolnjeno, je treba skupino interpolacij razdeliti v dve podskupini, tj. za 
vozila s potrebo po energiji cikla med vozili L in M in za vozila s potrebo po energiji cikla med vozili 
M in H.SL L 175/610 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Za vozila s potrebo po energiji cikla, ki je med tisto za vozili L in M, je treba vsak parameter vozila H, ki je 
potreben za interpolacijo vrednosti za posamezna vozila OVC-HEV in NOVC-HEV, nadomestiti s pripada ­
jočim parametrom za vozilo M.  
Za vozila s potrebo po energiji cikla, ki je med tisto za vozili M in H, je treba vsak parameter vozila L, ki je 
potreben za interpolacijo vrednosti za posamezni cikel, nadomestiti s pripadajo čim parametrom za vozilo M.  
4.5.2 Izra čun potrebe po energiji v časovnem obdobju  
Potrebo po energiji E  k,p in prevoženo razdaljo d  c,p v časovnem obdobju p, veljavni za posamezna vozila v 
skupini interpolacij, je treba izra čunati v skladu s postopkom v odstavku 5 Podpriloge 7 za sklope k za 
koeficiente cestne obremenitve in mase, kot je to v skladu z odstavkom 3.2.3.2.3 Podpriloge 7.  
4.5.3 Izra čun koeficienta interpolacije za posamezna vozila K  ind,p 
Koeficient interpolacije K  ind,p v časovnem obdobju je treba izra čunati za vsako zadevno obdobje p, in sicer z 
uporabo naslednje ena čbe: 
K ind;p ¼ E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p 
pri čemer je:  
K ind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za obdobje p;  
E 1,p potreba po energiji za zadevno časovno obdobje za vozilo L, kot je to v skladu z odstavkom 5 
Podpriloge 7 (v Ws);  
E 2,p potreba po energiji za zadevno časovno obdobje za vozilo H, kot je to v skladu z odstavkom 5 
Podpriloge 7 (v Ws);  
3,p potreba po energiji za zadevno časovno obdobje za posamezno vozilo, kot je to v skladu z 
odstavkom 5. Podpriloge 7 (v Ws);  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj veljavnega preskusnega cikla.  
V primeru, da je obravnavano časovno obdobje p veljavni preskusni cikel WLTP, se K  ind,p imenuje K  ind . 
4.5.4 Interpolacija masne emisije CO  2 za posamezna vozila  
4.5.4.1 Posamezna masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV  
Masno emisijo CO  2 pri ohranjanju naboja za posamezno vozilo je treba izra čunati z uporabo naslednje 
ena čbe: 
M CO2–ind ;CS;p ¼ M  CO2–L ;CS;p þ K ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M CO2–L ;CS;p Þ 
pri čemer je:  
M CO2–ind,CS,p  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja za posamezno vozilo v zadevnem časovnem 
obdobju p, kot je to v skladu s tabelo A8/5, korak št. 9 (g/km);SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/611
 
M CO2–L,CS,p  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo L v zadevnem časovnem obdobju p, kot je 
to v skladu s tabelo A8/5, korak št. 8 (g/km);  
M CO2–H,CS,p  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja za vozilo H v zadevnem časovnem obdobju p, kot 
je to v skladu s tabelo A8/5, korak št. 8 (g/km);  
K ind,d koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za obdobje p;  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj veljavnega preskusnega cikla WLTP.  
Zadevna časovna obdobja morajo biti „low-phase“ (nizka faza), „mid-phase“ (srednja faza), „high-phase“ 
(visoka faza), „extra high-phase“ (zelo visoka faza) in „applicable WLTP test cycle“ (veljavni preskusni cikel 
WLTP).  
4.5.4.2 Posamezna masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV  
Masno emisijo CO  2 , ponderirano s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja za posamezno vozilo, je treba 
izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
M CO2–ind ;CD ¼ M  CO2–L ;CD þ K ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M CO2–L ;CD Þ 
pri čemer je:  
M CO2–ind,CD  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja za posamezno 
vozilo (v g/km);  
M CO2–L,CD  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja za vozilo L (v 
g/km);  
M CO2–H,CD  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja za vozilo H (v 
g/km);  
K ind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za veljavni preskusni cikel WLTP.  
4.5.4.3 Posamezna masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe za vozila OVC-HEV  
Masno emisijo CO  2 , ponderirano s faktorjem uporabe za posamezno vozilo, je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
M CO2–ind ;weighted ¼ M  CO2–L ;weighted þ K ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M CO2–L ;weighted Þ 
pri čemer je:  
M CO2–ind,weighted  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe za posamezno vozilo (v g/km);  
M CO2–L,weighted  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe za vozilo L (v g/km);  
M CO2–H,weighted  masna emisija CO  2 , ponderirana s faktorjem uporabe za vozilo H (v g/km);  
K ind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za veljavni preskusni cikel WLTP.SL L 175/612 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.5.5 Interpolacija porabe goriva za posamezna vozila  
4.5.5.1 Posamezna poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV  
Porabo gorivapri ohranjanju naboja za posamezno vozilo je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
pri čemer je:  
FC ind,CS,p  poraba goriva pri ohranjanju naboja za posamezno vozilo v zadevnem časovnem obdobju p, kot 
je to v skladu s tabelo A8/6, korak št. 3 (v l/100 km);  
FC L,CS,p  poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozilo L v zadevnem časovnem obdobju p, kot je to v 
skladu s tabelo A8/6, korak št. 2 (v l/100 km);  
FC H,CS,p  poraba goriva pri ohranjanju naboja za vozilo H v zadevnem časovnem obdobju p, kot je to v 
skladu s tabelo A8/6, korak št. 2 (v l/100 km);  
K ind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za obdobje p;  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj veljavnega preskusnega cikla WLTP.  
Zadevna časovna obdobja morajo biti „low-phase“ (nizka faza), „mid-phase“ (srednja faza), „high-phase“ 
(visoka faza), „extra high-phase“ (zelo visoka faza) in „applicable WLTP test cycle“ (veljavni preskusni cikel 
WLTP).  
4.5.5.2 Posamezna poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja za vozila OVC-HEV  
Porabo goriva, ponderirano s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja za posamezno vozilo, je treba 
izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ 
pri čemer je:  
FC ind,CD  poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja za posamezno vozilo (v 
l/100 km);  
FC L,CD poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja za vozilo L (v l/100 km);  
FC H,CD  poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja za vozilo H (v l/100 km);  
K ind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za veljavni preskusni cikel WLTP.  
4.5.5.3 Posamezna poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe za vozila OVC-HEV  
Porabo goriva, ponderirano s faktorjem uporabe za posamezno vozilo, je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
pri čemer je:  
FC ind,weighted  poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe za posamezno vozilo (v l/100 km);SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/613
 
FC L,weighted  poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe za vozilo L (v l/100 km);  
FC H,weighted  poraba goriva, ponderirana s faktorjem uporabe za vozilo H (v l/100 km);  
K ind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za veljavni preskusni cikel WLTP.  
4.5.6 Interpolacija porabe elektri čne energije za posamezna vozila  
4.5.6.1 Posamezna poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem uporabe pri pri praznjenju naboja glede na 
napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja za vozila OVC-HEV  
Porabo elektri čne energije, ponderirano s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja glede na napolnjeno 
elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja za posamezno vozilo, je treba izra čunati z uporabo naslednje 
ena čbe: 
EC  AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K ind Ü ðEC  AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
pri čemer je:  
EC AC–ind,CD  poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja glede na 
napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja za posamezno vozilo (v Wh/km);  
EC AC–L,CD  poraba elektri čne energije, ponderirana faktorjem uporabe pri praznjenju naboja glede na 
napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja za vozilo L (v Wh/km);  
EC AC–H,CD  poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem uporabe pri praznjenju naboja glede na 
napolnjeno elektri čno energijo iz elektri čnega omrežja za vozilo H (v Wh/km);  
K ind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za veljavni preskusni cikel WLTP.  
4.5.6.2 Posamezna poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem uporabe glede na napolnjeno elektri čno 
energijo iz elektri čnega omrežja za vozila OVC-HEV  
Porabo elektri čne energije, ponderirano s faktorjem uporabe glede na napolnjeno elektri čno energijo iz 
elektri čnega omrežja za posamezno vozilo, je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EC  AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K ind Ü ðEC  AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
pri čemer je:  
EC AC–ind,weighted  poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem uporabe glede na napolnjeno elektri čno 
energijo iz elektri čnega omrežja za posamezno vozilo (v Wh/km);  
EC AC–L,weighted  poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem uporabe glede na napolnjeno elektri čno 
energijo iz elektri čnega omrežja za vozilo L (v Wh/km);  
EC AC–H,weighted  poraba elektri čne energije, ponderirana s faktorjem uporabe glede na napolnjeno elektri čno 
energijo iz elektri čnega omrežja za vozilo H (v Wh/km);  
K ind koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za veljavni preskusni cikel WLTP.SL L 175/614 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
4.5.6.3 Posamezna poraba elektri čne energije za vozila z OVC-HEV in PEV  
Porabo elektri čne energije za posamezno vozilo v skladu z odstavkom 4.3.3. te podpriloge v primeru vozil 
OVC-HEV in, v skladu z odstavkom 4.3.4 te podpriloge, v primeru vozil PEV je treba izra čunati z uporabo 
naslednje ena čbe: 
EC  ind;p ¼ EC  L;p þ K ind;p Ü ðEC  H;p Ä EC  L;p Þ 
pri čemer je:  
EC ind,p poraba elektri čne energije posameznega vozila za zadevno obdobje p (v Wh/km);  
EC L,p poraba elektri čne energije vozila L za zadevno obdobje p (v km);  
EC H,p poraba elektri čne energije vozila H za zadevno obdobje p (v km);  
K ind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za obdobje p;  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj veljavnega preskusnega cikla.  
Zadevna časovna obdobja morajo biti „low-phase“ (nizka faza), „mid-phase“ (srednja faza), „high-phase“ 
(visoka faza), „extra high-phase“ (zelo visoka faza), „applicable WLTP city test“ (veljavni mesti preskusni 
cikel WLTP) in „applicable WLTP test cycle“ (veljavni preskusni cikel WLTP).  
4.5.7 Interpolacija elektri čnih dosegov za posamezna vozila  
4.5.7.1 Posamezni izklju čno elektri čni doseg za vozila OVC-HEV  
Če je naslednje merilo  
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0; 1 
pri čemer je:  
AER  L : izklju čno elektri čni doseg vozila L za veljavni preskusni cikel WLTP (v km);  
AER  H : izklju čno elektri čni doseg vozila H za veljavni preskusni cikel WLTP (v km);  
R CDA,L  : dejanski doseg pri praznjenju naboja vozila L (v km);  
R CDA,H  : dejanski doseg pri praznjenju naboja vozila H (v km);  
izpolnjeno, je treba izklju čno elektri čni doseg za posamezno vozilo izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
pri čemer je:  
AER  ind,p izklju čno elektri čni doseg za posamezno vozilo za obravnavano obdobje p (v km);  
AER  L,p izklju čno elektri čni doseg za vozilo L za obravnavano obdobje p (v km);  
AER  H,p izklju čno elektri čni doseg za vozilo H za obravnavano obdobje p (v km);SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/615
 
K ind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za obdobje p;  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj veljavnega preskusnega cikla.  
Zadevna obdobja morajo biti veljavni mestni preskusni cikel WLTP in veljavni preskusni cikel WLTP.  
Če merilo, opredeljeno v tem odstavku, ni izpolnjeno, je treba povsem elektri čni doseg (AER), dolo čen za 
vozilo H, uporabiti za vsa vozila znotraj skupine interpolacij.  
4.5.7.2 Posamezni povsem elektri čni doseg za vozila PEV  
Povsem elektri čni doseg za posamezno vozilo je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
pri čemer je:  
PER  ind,p povsem elektri čni doseg za posamezno vozilo za zadevno obdobje p (v km);  
PER  L,p povsem elektri čni doseg za vozilo L za zadevno obdobje p (v km);  
PER  H,p povsem elektri čni doseg za vozilo H za zadevno obdobje p (v km);  
K ind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za obdobje p;  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj veljavnega preskusnega cikla.  
Zadevna časovna obdobja morajo biti „low-phase“ (nizka faza), „mid-phase“ (srednja faza), „high-phase“ 
(visoka faza), „extra high-phase“ (zelo visoka faza), „applicable WLTP city test“ (veljavni mesti preskusni 
cikel WLTP) in „applicable WLTP test cycle“ (veljavni preskusni cikel WLTP).  
4.5.7.3 Posamezni enakovredni izklju čno elektri čni doseg za vozila OVC-HEV  
Enakovredni izklju čno elektri čni doseg za posamezno vozilo je treba izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ 
pri čemer je:  
EAER  ind,p enakovredni izklju čno elektri čni doseg za posamezno vozilo za zadevno obdobje p (v km);  
EAER  L,p enakovredni izklju čno elektri čni doseg za vozilo L za zadevno obdobje p (v km);  
EAER  H,p enakovredni izklju čno elektri čni doseg za vozilo H za zadevno obdobje p (v km);  
K ind,p koeficient interpolacije za zadevno posamezno vozilo za obdobje p;  
p indeks posameznega časovnega obdobja znotraj veljavnega preskusnega cikla.  
Zadevna časovna obdobja morajo biti „low-phase“ (nizka faza), „mid-phase“ (srednja faza), „high-phase“ 
(visoka faza), „extra high-phase“ (zelo visoka faza), „applicable WLTP city test“ (veljavni mesti preskusni 
cikel WLTP) in „applicable WLTP test cycle“ (veljavni preskusni cikel WLTP).SL L 175/616 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Priloga 8  
Dodatek 1  
Stanje sistema REESS za profil polnjenja  
1 Zaporedja preskusa in profili sistema REESS: Vozila OVC-HEV, preskus praznjenja in ohranjanja naboja  
1.1 Zaporedje preskusa za vozila OVC-HEV v skladu z možnostjo 1:  
Preskus tipa 1 pri praznjenju naboja brez naknadnega preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja (A8, Dodatek 1/1)  
Slika A8, Dodatek 1/1  
Vozila OVC-HEV, preskus tipa 1 pri praznjenju naboja
  
1.2. Zaporedje preskusa za vozila OVC-HEV v skladu z možnostjo 2:  
Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja brez naknadnega preskusa tipa 1 pri praznjenju naboja (A8, Dodatek 1/2)  
Slika A8, Dodatek 1/2  
Vozila OVC-HEV, preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja
SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/617
 
1.3 Zaporedje preskusa za vozila OVC-HEV v skladu z možnostjo 3:  
Preskus tipa 1 pri praznjenju naboja z naknadnim preskusom tipa 1 pri ohranjanju naboja (A8, Dodatek 1/3)  
Slika A8, Dodatek 1/3  
Vozila OVC-HEV, preskus tipa 1 pri praznjenju naboja z naknadnim preskusom tipa 1 pri ohranjanju naboja
SL L 175/618 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
1.4 Zaporedje preskusa za vozila OVC-HEV v skladu z možnostjo 4:  
Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja z naknadnim preskusom tipa 1 pri praznjenju naboja  
Slika A8, Dodatek 1/4  
Vozila OVC-HEV, preskus tipa 1 pri praznjenju naboja z naknadnim preskusom tipa 1 pri ohranjanju naboja
SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/619
 
2. Zaporedje preskusa za vozila NOVC-HEV in NOVC-FCHV  
Preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja  
Slika A8, Dodatek 1/5  
Vozila z NOVC-HEV in NOVC-FCHV, preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja
  
3. Zaporedje preskusa za vozilo PEV  
3.1 Postopek z zaporednimi cikli  
Slika A8, Dodatek 1/6  
Preskusni postopek z zaporednimi cikli za vozila PEV
SL L 175/620 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.2 Skrajšani preskusni postopek  
Slika A8, Dodatek 1/7  
Zaporedje skrajšanega preskusnega postopka za vozila PEV
SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/621
 
Podpriloga 8  
Dodatek 2  
Postopek za popravek glede na spremembo energije v sistemu REESS  
Ta dodatek opisuje postopek za popravek masne emisije CO  2 iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja za vozila z NOVC- 
HEV in OVC-HEV in porabo goriva za vozila NOVC-FCHV kot funkcijo spremembe elektri čne energije za vse sisteme 
REESS.  
1. Splošne zahteve  
1.1 Uporabnost tega dodatka  
1.1.1 Porabo goriva v specifi čni fazi za vozila NOVC-FCHV ter masno emisijo CO  2 za vozila NOVC-HEV in OVC- 
HEV je treba popraviti.  
1.1.2 V primeru, da je uporabljen popravek za porabo goriva za vozila NOVC-FCHV ali popravek masne emisije CO  2 
za vozila NOVC-HEV in OVC-HEV, izmerjene v celotnem ciklu, kot je to v skladu z odstavkom 1.1.3 ali 
odstavkom 1.1.4 tega dodatka, je treba za izra čun spremembe energije za sistem REESS iz preskusa tipa 1 pri 
ohranjanju naboja ΔE REESS,CS  uporabiti odstavek 4.3 te podpriloge. Zadevno obdobje j, uporabljeno v odstavku 
4.3 te podpriloge, je opredeljeno s preskusom tipa 1 pri ohranjanju naboja.  
1.1.3 Popravek je treba uporabiti, če je ΔE REESS,CS  negativen, kar ustreza praznjenju sistema REESS, merilo za 
popravek c, izra čunano v odstavku 1.2, pa je ve čje od veljavne tolerance, kot je to v skladu s tabelo A8, 
Dodatek 2/1.  
1.1.4 Popravek je mogo če izpustiti in uporabiti nepopravljene vrednosti, če: 
(a) ΔE REESS,CS  je pozitiven, kar ustreza polnjenju sistema REESS, merilo za popravek c, izra čunano v odstavku 
1.2, pa je ve čje od veljavne tolerance, kot je to v skladu s tabelo A8, Dodatek 2/1;  
(b) merilo za popravek c, izra čunano v odstavku 1.2, je manjše od veljavne tolerance, kot je to v skladu s 
tabelo A8, Dodatek 2/1;  
(c) proizvajalec lahko homologacijskemu organu z meritvijo dokaže, da ni nobene povezave med ΔE REESS,CS  in 
masno emisijo CO  2 pri ohranjanju energije ter ΔE REESS,CS  in porabo goriva.  
1.2 Merilo za popravek c je razmerje med absolutno vrednostjo spremembe elektri čne energije v sistemu REESS 
ΔE REESS,CS  in energijo goriva, izra čunati pa ga je treba, kot sledi: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
pri čemer je:  
ΔE REESS,CS  sprememba energije v sistemu REESS pri ohranjanju energije v skladu z odstavkom 1.1.2 tega 
dodatka (v Wh);  
E fuel,CS  vsebnost energije pri ohranjanju naboja za porabljeno gorivo, kot je to v skladu z odstavkom 
1.2.1 v primeru vozil NOVC-HEV in OVC-HEV ter kot je to v skladu z odstavkom 1.2.2 v 
primeru vozil NOVC-FCHV (v Wh).  
1.2.1 Energija goriva pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-HEV in OVC-HEV  
Vsebnost energije pri ohranjanju naboja za porabljeno gorivo za vozila NOVC-HEV in OVC-HEV je treba 
izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d CS 
pri čemer je:  
E fuel,CS  vsebnost energije pri ohranjanju naboja za porabljeno gorivo v veljavnem preskusnem ciklu WLTP iz 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja (v Wh);SL L 175/622 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
HV kalori čna vrednost v skladu s tabelo A6, Dodatek 2/1 (v kWh/l);  
FC CS,nb  neuravnotežena poraba goriva pri ohranjanju naboja iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni 
popravljena za energijsko bilanco, dolo čena v skladu z odstavkom 6 Podpriloge 7, in sicer z 
uporabo vrednosti za emisije plinastih spojin v skladu s tabelo A8/5, korak št. 2 (v l/100 km);  
d CS prevožena razdalja v ustreznem veljavnem preskusnem ciklu WLTP (v km);  
10 faktor pretvorbe v Wh.  
1.2.2 Energija goriva pri ohranjanju naboja za vozila NOVC-FCHV  
Vsebnost energije pri ohranjanju naboja za porabljeno gorivo za vozila NOVC-FCHV je treba izra čunati z 
uporabo naslednje ena čbe: 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d CS 
E fuel,CS  vsebnost energije pri ohranjanju naboja za porabljeno gorivo v veljavnem preskusnem ciklu WLTP iz 
preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, (v Wh);  
121 nižja kalori čna vrednost vodika (v MJ/kg);  
FC CS,nb  neuravnotežena poraba goriva pri ohranjanju naboja iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja, ki ni 
popravljena za energetsko bilanco, dolo čena v skladu s tabelo A8/7, korak št. 1 (v kg/100 km);  
d CS prevožena razdalja v ustreznem veljavnem preskusnem ciklu WLTP (v km);  
1 
0,36  faktor pretvorbe v Wh.  
Tabela A8, Dodatek 2/1  
Merila za popravek  
Veljavni preskusni cikel tipa 1  Nizek + Srednji  Nizek + Srednji + Visok  Nizek + Srednji + Visok + 
Zelo visok  
Razmerje merila za popravek 
c 0,015  0,01  0,005  
2. Izra čun korekcijskih koeficientov  
2.1 Korekcijski koeficient K  CO2 za masno emisijo CO  2 , korekcijski koeficient za porabo goriva K  fuel,FCHV  in, če tako 
zahteva proizvajalec, korekcijske koeficiente za specifi čno fazo K  CO2,p  ter K  fuel,FCHV,p  je treba dolo čiti na podlagi 
veljavnih preskusnih ciklov tipa 1 pri ohranjanju naboja.  
V primeru, da je bilo vozilo H preskušeno za dolo čitev korekcijskega koeficienta za masno emisijo CO  2 za 
vozila NOVC-HEV in OVC-HEV, je koeficient lahko uporabljen v skupini interpolacij.  
2.2 Korekcijske koeficiente je treba dolo čiti iz sklopa preskusov tipa 1 pri ohranjanju naboja v skladu z odstavkom 
3 tega dodatka. Število preskusov, ki jih opravi proizvajalec, mora biti enako ali ve čje od pet.  
Proizvajalec lahko zahteva, da je stanje polnjenja sistema REESS nastavljeno pred preskusom, kot je to v skladu 
s priporo čili proizvajalca, in kot je opisano v odstavku 3 tega dodatka. To prakso je treba uporabiti samo za 
namen doseganja preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja z nasprotnim znakom za ΔE REESS,CS  in z odobritvijo 
homologacijskega organa.  
Sklop meritev mora izpolnjevati naslednja merila:  
(a) Sklop mora vsebovati vsaj en preskus z ΔE REESS,CS  in vsaj en preskus z ΔE REESS,CS  . ΔE REESS,CS,n  je vsota 
spremembe elektri čne energije v vseh sistemih REESS iz preskusa n, izra čunana v skladu z odstavkom 4.3 
te podpriloge.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/623
 
(b) Razlika v M  CO2,CS  med preskusom z najve čjo negativno spremembo elektri čne energije in preskusom z 
najve čjo pozitivno spremembo elektri čne energije mora biti ve čja ali enaka 5 g/km. To merilo ne sme biti 
uporabljeno za dolo čitev K  fuel,FCHV  . 
V primeru dolo čitve K  CO2 je mogo če potrebno število preskusov zmanjšati na tri preskuse, če so poleg 
meril (a) in (b) izpolnjena vsa naslednja merila:  
(c) razlika v M  CO2,CS  med katerima koli dvema sosednjima meritvama, povezana s spremembo elektri čne 
energije med preskusom, mora biti manjša ali enaka 10 g/km.  
(d) dodatno k merilu (b), preskus z najve čjo negativno spremembo elektri čne energije in preskus z najve čjo 
pozitivno spremembo elektri čne energije ne sme biti znotraj obmo čja, ki je opredeljeno z:  
Ä0,01 Ï ΔE REESS  
E fuel Ï þ0,01 , 
pri čemer je:  
E fuel vsebnost energije za porabljeno gorivo, izra čunana v skladu z odstavkom 1.2 tega dodatka (v Wh).  
(e) Razlika v M  CO2,CS  med preskusom z najve čjo negativno spremembo elektri čne energije in sredinsko to čko 
ter razlika v M  CO2,CS  med sredinsko to čko in preskusom z najve čjo pozitivno spremembo elektri čne 
energije morata biti podobni in po možnosti znotraj obmo čja, opredeljenega z (d).  
Korekcijske koeficiente, ki jih dolo či proizvajalec, mora pregledati in odobriti homologacijski organ pred 
njihovo uporabo.  
Če sklop vsaj petih preskusov ne izpolnjuje merila (a) ali merila (b) oziroma obeh, mora proizvajalec 
homologacijskemu organu predložiti dokazilo, zakaj vozilo ni zmožno izpolniti posameznega ali obeh 
meril. V kolikor homologacijski organ ni zadovoljen z dokazilom, lahko zahteva, da se opravijo dodatni 
preskusi. Če merila po dodatnih preskusih še vedno niso izpolnjena, bo homologacijski organ dolo čil 
korekcijski koeficient ohranitve, ki bo temeljil na meritvah.  
2.3 Izra čun korekcijskih koeficientov K  fuel,FCHV  in K  CO2 
2.3.1 Dolo čitev korekcijskega faktorja za porabo goriva K  fuel,FCHV  
Za vozila NOVC-FCHV je korekcijski faktor za porabo goriva K  fuel,FCHV  , ki je dolo čen s sklopom preskusov tipa 
1 pri ohranjanju naboja, opredeljen z uporabo naslednje ena čbe: 
K fuel;FCHV ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðFC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
pri čemer je:  
K fuel,FCHV  korekcijski koeficient za porabo goriva, (kg/100 km)/(Wh/km);  
EC DC,CS,n  poraba elektri čne energije iz preskusa n pri ohranjanju naboja, osnovana na praznjenju naboja 
iz REESS v skladu s spodnjo ena čbo (v Wh/km);  
EC DC,CS,avg  povpre čna poraba elektri čne energije iz preskusov n  cs pri ohranjanju naboja, osnovana na 
praznjenju naboja iz REESS v skladu s spodnjo ena čbo (v Wh/km);  
FC CS,nb,n  poraba goriva pri ohranjanju naboja iz preskusa n, ki ni popravljena za energijsko bilanco, v 
skladu s tabelo A8/7, korak št. 1 (v kg/100 km);  
FC CS,nb,avg  aritmeti čno povpre čje porabe goriva pri ohranjanju naboja iz preskusov n  cs , ki je osnovano na 
porabi goriva in ni popravljeno za energijsko bilanco, v skladu s spodnjo ena čbo (v 
kg/100 km);  
n indeksno število zadevnega preskusa;SL L 175/624 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
n cs celotno število preskusov;  
in: 
EC  DC;CS;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 EC  DC;CS;n 
in: 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 FC CS;nb;n 
in: 
EC  DC;CS;n ¼ ΔE REESS ;CS;n 
d CS;n 
pri čemer je:  
ΔE REESS,CS,n  sprememba elektri čne energije v sistemu REESS pri ohranjanju energije iz preskusa n v skladu 
z odstavkom 1.1.2 tega dodatka (v Wh);  
d CS,n prevožena razdalja v ustreznem preskusu n tipa 1 pri ohranjanju naboja (v km).  
Korekcijski koeficient za porabo goriva je treba zaokrožiti na štiri mesta natan čno. Homologacijski organ mora 
oceniti statisti čno zna čilnost korekcijskega koeficienta za porabo goriva.  
2.3.1.1 Dovoljeno je uporabiti korekcijski koeficient porabe goriva, ki je bil za popravek vsake posamezne faze 
pridobljen iz preskusov v celotnem veljavnem preskusnem ciklu WLTP.  
2.3.1.2 Ne glede na zahteve iz odstavka 2.2 tega dodatka je na zahtevo proizvajalca in po odobritvi homologacijskega 
organa mogo če dolo čiti lo čene korekcijske koeficiente porabe goriva K  fuel,FCHV,p  za vsako posamezno fazo. V 
tem primeru mora biti izpolnjeno isto merilo, kot je opisano v odstavku 2.2. tega dodatka, v vsaki posamezni 
fazi, postopek, opisan v odstavku 2.3.1 tega dodatka, pa je treba uporabiti za vsako posamezno fazo in tako 
dolo čiti korekcijski koeficient za specifi čno fazo.  
2.3.2 Dolo čitev korekcijskega koeficienta K  CO2 za masno emisijo CO  2 
Za vozila OVC-HEV in NOVC-HEV je korekcijski koeficient za masno emisijo CO  2 K CO2 , ki je dolo čen s 
sklopom preskusov tipa 1 pri ohranjanju naboja, opredeljen z naslednjo ena čbo: 
K CO2 ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðM CO2;CS;nb;n Ä M CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
pri čemer je:  
K CO2 korekcijski koeficient za masno emisijo CO  2 (v (g/km)/(Wh/km));  
EC DC,CS,n  poraba elektri čne energije iz preskusa n pri ohranjanju naboja, osnovana na praznjenju 
naboja iz REESS v skladu z odstavkom 2.3.1 tega dodatka (v Wh/km);  
EC DC,CS,avg  aritmeti čno povpre čje porabe elektri čne energije iz preskusov n  cs pri ohranjanju naboja, 
osnovano na praznjenju naboja iz REESS v skladu z odstavkom 2.3.1 tega dodatka (v 
Wh/km);  
M CO2,CS,nb,n  masna emisija CO  2 pri ohranjanju naboja iz preskusa n, ki ni popravljena za energijsko 
bilanco, izra čunana v skladu s tabelo A8/5, korak št. 2 (v g/km);  
M CO2,CS,nb,avg  aritmeti čno povpre čje masne emisije CO  2 pri ohranjanju naboja iz preskusov n  cs , ki so 
osnovani na masni emisiji CO  2 in niso popravljeni za energijsko bilanco, kot je to v skladu 
s spodnjo ena čbo (v g/km);  
n indeksno število zadevnega preskusa;SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/625
 
n cs celotno število preskusov;  
in: 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
Korekcijski koeficient za masno emisijo CO  2 je treba zaokrožiti na štiri mesta natan čno. Homologacijski organ 
mora oceniti statisti čno zna čilnost korekcijskega koeficienta za masno emisijo CO  2 . 
2.3.2.1 Dovoljeno je uporabiti korekcijski koeficient za masno emisijo CO  2 , ki je bil za popravek vsake posamezne 
faze pridobljen iz preskusov v celotnem veljavnem preskusnem ciklu WLTP.  
2.3.2.2 Ne glede na zahteve iz odstavka 2.2 tega dodatka je na zahtevo proizvajalca in po odobritvi homologacijskega 
organa mogo če dolo čiti lo čene korekcijske koeficiente K  CO2,p  za masno emisijo CO  2 za vsako posamezno fazo. 
V tem primeru mora biti izpolnjeno isto merilo, kot je opisano v odstavku 2.2 tega dodatka, v vsaki 
posamezni fazi, postopek, opisan v odstavku 2.3.2 tega dodatka, pa je treba uporabiti za vsako posamezno 
fazo in tako dolo čiti korekcijske koeficiente za specifi čno fazo.  
3. Postopek preskusa za dolo čitev korekcijskih koeficientov  
3.1 Vozila OVC-HEV  
Za vozila OVC-HEV je v skladu s sliko A8, Dodatek 2/1 treba uporabiti eno od naslednjih zaporedij preskusa, s 
katerim so izmerjene vse vrednosti, ki so potrebne za dolo čitev korekcijskih koeficientov v skladu z odstavkom 
2 tega dodatka.  
Slika A8, Dodatek 2/1  
Zaporedja preskusa za vozila OVC-HEV
  
3.1.1 Zaporedje preskusa za možnost 1  
3.1.1.1 Predkondicioniranje in odstavitev  
Predkondicioniranje in odstavitev je treba izvesti v skladu z odstavkom 2.1 Dodatka 4 te podpriloge.SL L 175/626 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3.1.1.2 Prilagoditev sistema REESS  
Pred preskusnim postopkom v skladu z odstavkom 3.1.1.3 lahko proizvajalec prilagodi sistem REESS. Proiz ­
vajalec mora predložiti dokaz, da so izpolnjene zahteve za za četek preskusa v skladu z odstavkom 3.1.1.3  
3.1.1.3 Preskusni postopek  
3.1.1.3.1 Na čin, ki ga izbere voznik, je treba za veljavni preskusni cikel WLTP izbrati v skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 
k tej podprilogi.  
3.1.1.3.2 Za preskušanje je treba prevoziti veljavni preskusni cikel WLTP v skladu z odstavkom 1.4.2 te podpriloge.  
3.1.1.3.3 Razen če je navedeno druga če v tem dodatku, je treba vozilo preskusiti v skladu s preskusnim postopkom tipa 
1, opisanim v Podprilogi 6.  
3.1.1.3.4 Za pridobitev sklopa veljavnih preskusnih ciklov WLTP, potrebnih za dolo čitev korekcijskih koeficientov, lahko 
preskusu sledi ve č potrebnih zaporednih faz v skladu z odstavkom 2.2 tega dodatka, ki obsega odstavke od 
3.1.1.1 do vklju čno odstavka 3.1.1.3 tega dodatka.  
3.1.2 Zaporedje preskusa za možnost 2  
3.1.2.1 Predkondicioniranje  
Preskusno vozilo je treba predkondicionirati v skladu z odstavkom 2.1.1 ali odstavkom 2.1.2 Dodatka 4 te 
podpriloge.  
3.1.2.2 Prilagoditev sistema REESS  
Po predkondicioniranju je treba odstavitev, kot je to v skladu z odstavkom 2.1.3 Dodatka 4 k tej podprilogi, 
izpustiti, prekinitev, med katero je dovoljeno nastavljati sistem REESS, pa lahko traja najve č 60 minut. 
Podobno prekinitev je treba uporabiti pred vsakim preskusom. Takoj po koncu prekinitve je treba uporabiti 
zahteve iz odstavka 3.1.2.3 tega dodatka.  
Na zahtevo proizvajalca je mogo če opraviti dodaten postopek ogrevanja pred prilagoditvijo sistema REESS, da 
se zagotovijo podobni za četni pogoji za dolo čanje korekcijskega koeficienta. Če proizvajalec zahteva ta dodatni 
postopek ogrevanja, je treba identi čni postopek ogrevanja opraviti ve čkrat v zaporedju preskusa.  
3.1.2.3 Preskusni postopek  
3.1.2.3.1 Na čin, ki ga izbere voznik, za veljavni preskusni cikel WLTP je treba izbrati v skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 
k tej podprilogi.  
3.1.2.3.2 Za preskušanje je treba prevoziti veljavni preskusni cikel WLTP v skladu z odstavkom 1.4.2 te podpriloge.  
3.1.2.3.3 Razen če je navedeno druga če v tem dodatku, je treba vozilo preskusiti v skladu s preskusnim postopkom tipa 
1, opisanim v Podprilogi 6.  
3.1.2.3.4 Za pridobitev sklopa veljavnih preskusnih ciklov WLTP, ki so potrebni za dolo čitev korekcijskih koeficientov, 
lahko preskusu sledi ve č potrebnih zaporednih faz v skladu z odstavkom 2.2 tega dodatka, ki obsega odstavka 
3.1.2.2 in 3.1.2.3 tega dodatka.  
3.2 Vozila NOVC-HEV in NOVC-FCHV  
Za vozila NOVC-HEV in NOVC-FCHV je v skladu s sliko A8, Dodatek 2/2 treba uporabiti eno od naslednjih 
zaporedij preskusa, s katerim so izmerjene vse vrednosti, ki so potrebne za dolo čitev korekcijskih koeficientov 
v skladu z odstavkom 2 tega dodatka.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/627
 
Slika A8, Dodatek 2/2  
Zaporedja preskusa za vozila NOVC-HEV in NOVC-FCHV
  
3.2.1 Zaporedje preskusa za možnost 1  
3.2.1.1 Predkondicioniranje in odstavitev  
Preskusno vozilo je treba predkondicionirati in odstaviti v skladu z odstavkom 3.3.1 te podpriloge.  
3.2.1.2 Prilagoditev sistema REESS  
Pred preskusnim postopkom v skladu z odstavkom 3.2.1.3 lahko proizvajalec prilagodi sistem REESS. Proiz ­
vajalec mora predložiti dokaz, da so izpolnjene zahteve za za četek preskusa v skladu z odstavkom 3.2.1.3.  
3.2.1.3 Preskusni postopek  
3.2.1.3.1 Na čin, ki ga izbere voznik, je treba dolo čiti v skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 te podpriloge.  
3.2.1.3.2 Za preskušanje je treba prevoziti veljavni preskusni cikel WLTP v skladu z odstavkom 1.4.2 te podpriloge.  
3.2.1.3.3 Razen če je navedeno druga če v tem dodatku, je treba vozilo preskusiti v skladu s preskusnim postopkom tipa 
1 pri ohranjanju naboja, opisanim v Podprilogi 6.  
3.2.1.3.4 Za pridobitev sklopa veljavnih preskusnih ciklov WLTP, ki so potrebni za dolo čitev korekcijskih koeficientov, 
lahko preskusu sledi ve č potrebnih zaporednih faz v skladu z odstavkom 2.2 tega dodatka, ki obsega odstavke 
3.2.1.1 do vklju čno odstavka 3.2.1.3 tega dodatka.  
3.2.2 Zaporedje preskusa za možnost 2  
3.2.2.1 Predkondicioniranje  
Preskusno vozilo je treba predkondicionirati v skladu z odstavkom 3.3.1.1 te podpriloge.  
3.2.2.2 Prilagoditev sistema REESS  
Po predkondicioniranju je treba odstavitev, kot je to v skladu z odstavkom 3.3.1.2 te podpriloge, izpustiti, 
prekinitev, med katero je dovoljeno nastavljati sistem REESS, pa lahko traja najve č 60 minut. Podobno 
prekinitev je treba uporabiti pred vsakim preskusom. Takoj po koncu prekinitve je treba uporabiti zahteve 
iz odstavka 3.2.2.3 tega dodatka.SL L 175/628 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Na zahtevo proizvajalca je mogo če opraviti dodaten postopek ogrevanja pred prilagoditvijo sistema REESS, da 
se zagotovijo podobni za četni pogoji za dolo čanje korekcijskega koeficienta. Če proizvajalec zahteva ta dodatni 
postopek ogrevanja, je treba identi čni postopek ogrevanja opraviti ve čkrat v zaporedju preskusa.  
3.2.2.3 Preskusni postopek  
3.2.2.3.1 Na čin, ki ga izbere voznik, za veljavni preskusni cikel WLTP je treba izbrati v skladu z odstavkom 3 Dodatka 6 
k tej podprilogi.  
3.2.2.3.2 Za preskušanje je treba prevoziti veljavni preskusni cikel WLTP v skladu z odstavkom 1.4.2 te podpriloge.  
3.2.2.3.3 Razen če je navedeno druga če v tem dodatku, je treba vozilo preskusiti v skladu s preskusnim postopkom tipa 
1, opisanim v Podprilogi 6.  
3.2.2.3.4 Za pridobitev sklopa veljavnih preskusnih ciklov WLTP, ki so potrebni za dolo čitev korekcijskih koeficientov, 
lahko preskusu sledi ve č potrebnih zaporednih faz v skladu z odstavkom 2.2 tega dodatka, ki obsega odstavka 
3.2.2.2 in 3.2.2.3 tega dodatka.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/629
 
Podpriloga 8  
Dodatek 3  
Dolo čitev toka in napetosti v sistemu REESS za vozila NOVC-HEV, OVC-HEV, PEV in NOVC-FCHV  
1. Uvod  
1.1 V tem dodatku so dolo čeni metoda in zahtevani instrumenti za dolo čitev toka in napetosti v sistemu REESS za 
vozila NOVC-HEV, OVC-HEV, PEV in NOVC-FCHV.  
1.2 Meritev toka in napetosti v sistemu REESS je treba za četi hkrati z za četkom preskusa in zaklju čiti takoj, ko vozilo 
zaklju či preskus.  
1.3 Dolo čiti je treba tok in napetost v sistemu REESS za vsako fazo.  
1.4 Seznam instrumentov, ki jih proizvajalec uporablja za merjenje napetosti in toka v sistemu REESS (vklju čno z 
proizvajalcem instrumenta, številko modela, serijsko številko, zadnjimi datumi umerjanja (kjer je to primerno)) 
med:  
(a) preskusom tipa 1 v skladu z odstavkom 3 te podpriloge,  
(b) postopkom za dolo čitev korekcijskih koeficientov v skladu z Dodatkom 2 te podpriloge (kjer je to primerno),  
(c) ATCT, kot je opredeljen v Podprilogi 6a,  
je treba posredovati homologacijskemu organu.  
2. Tok v sistemu REESS  
Praznjenje sistema REESS se šteje kot negativni tok.  
2.1 Zunanje merjenje toka v sistemu REESS  
2.1.1 Tok v sistemu REESS je treba meriti med preskusi, in sicer z uporabo tokovnega pretvornika objemnega ali 
zaprtega tipa. Sistem za merjenje toka mora izpolnjevati zahteve, navedene v tabeli A8/1 te podpriloge. Pretvor ­
niki toka morajo biti zmožni meriti najvišje toke ob zagonu motorja in pri temperaturnih pogojih v času meritve.  
2.1.2 Tokovne pretvornike je treba namestiti na kateri koli sistem REESS na enega izmed kablov, ki je priklju čen 
neposredno v sistem REESS, v meritvi pa mora biti upoštevan skupni tok v sistemu REESS.  
V primeru, da so žice zaš čitene, je treba uporabiti ustrezne metode, kot jih je dolo čil homologacijski organ.  
Za enostavno merjenje toka v sistemu REESS z uporabo zunanje merilne opreme naj proizvajalec poskrbi, da 
bodo v vozilu na voljo ustrezne, varne in dostopne priklju čne to čke. Če to ni izvedljivo, je proizvajalec dolžan 
homologacijskemu organu pomagati priklju čiti tokovni pretvornik na enega od kablov, ki je neposredno 
priklju čen v sistem REESS na na čin, kot je opisan zgoraj v tem odstavku.  
2.1.3 Izhodni tok tokovnega pretvornika je treba vzor čiti pri frekvenci najmanj 20 Hz. Izmerjeni tok je treba integrirati 
glede na čas, kar daje izmerjeno vrednost Q, izraženo v amper urah (Ah). Integracijo je mogo če opraviti v sistemu 
za merjenje toka.  
2.2 Podatki o toku v sistemu REESS v vozilu  
Kot alternativo glede na odstavek 2.1 tega dodatka lahko proizvajalec uporabi meritvene podatke o toku, 
izmerjene v vozilu. To čnost teh podatkov je treba dokazati homologacijskemu organu.SL L 175/630 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
3. Napetost v sistemu REESS  
3.1 Zunanje merjenje napetosti v sistemu REESS  
Med preskusi, opisanimi v odstavku 3 te podpriloge, je treba napetost v sistemu REESS izmeriti z opremo in ob 
upoštevanju zahtev glede to čnosti, ki so opredeljene v odstavku 1.1 te podpriloge. Za merjenje napetosti v sistemu 
REESS z uporabo zunanje merilne opreme mora proizvajalec homologacijskemu organu zagotoviti merilne to čke 
napetosti v sistemu REESS.  
3.2 Nazivna napetost v sistemu REESS  
Za vozila NOVC-HEV, NOVC-FCHV in OVC-HEV je namesto izmerjene napetosti v sistemu REESS, kot je to v 
skladu z odstavkom 3.1 tega dodatka, mogo če uporabiti nazivno napetost v sistemu REESS, dolo čeno v skladu z 
DIN EN 60050-482.  
3.3 Podatki o napetosti v sistemu REESS v vozilu  
Kot alternativo glede na odstavek 3.1 in 3.2 tega dodatka lahko proizvajalec uporabi meritvene podatke o 
napetosti, izmerjene v vozilu. To čnost teh podatkov je treba dokazati homologacijskemu organu.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/631
 
Podpriloga 8  
Dodatek 4  
Predkondicioniranje, odstavitev in pogoji polnjenja sistema REESS za vozila PEV in OVC-HEV  
1. Ta dodatek opisuje preskusne postopke za sistem REESS in predkondicioniranje motorja z notranjim zgoreva ­
njem kot pripravo za:  
(a) meritve elektri čnega dosega, praznjenja in ohranjanja naboja med vozili OVC-HEV; in  
(b) merjenje elektri čnega dosega in merjenje porabe elektri čne energije med preskušanjem vozil PEV.  
2 Predkondicioniranje in odstavitev za vozila OVC-HEV  
2.1 Predkondicioniranje in odstavitev, ko se preskusni postopek za čne s preskusom pri ohranjanju naboja  
2.1.1 Za predkondicioniranje motorja z notranjim zgorevanjem je treba vozilo voziti v najmanj enem veljavnem 
preskusnem ciklu WLTP. Med vsakim ciklom predkondicioniranja je treba preveriti nivo napolnjenosti sistema 
REESS. Predkondicioniranje je treba ustaviti ob zaklju čku veljavnega preskusnega cikla WLTP, med katerim je 
izpolnjeno merilo za prekinitev v skladu z odstavkom 3.2.4.5 te podpriloge.  
2.1.2 Kot alternativo glede na odstavek 2.1.1 tega dodatka je na zahtevo proizvajalca in z odobritvijo homologacij ­
skega organa stanje polnjenja sistema REESS iz preskusa tipa 1 pri ohranjanju naboja mogo če nastaviti v skladu 
s priporo čili proizvajalca z namenom, da bo dosežen preskus v stanju delovanja pri ohranjanju naboja.  
V takšnem primeru je treba uporabiti postopek predkondicioniranja, ki ga je sicer mogo če uporabljati tudi za 
obi čajna vozila, kot je opisano v odstavku 1.2.6 Podpriloge 6.  
2.1.3 Odstavitev vozila je treba opraviti v skladu z odstavkom 1.2.7 Podpriloge 6.  
2.2 Predkondicioniranje in odstavitev, ko se preskusni postopek za čne z preskusom pri praznjenju naboja  
2.2.1 Vozila OVC-HEV morajo prevoziti vsaj en veljavni preskusni cikel WLTP. Med vsakim ciklom predkondicioni ­
ranja je treba preveriti nivo napolnjenosti sistema REESS. Predkondicioniranje je treba ustaviti ob zaklju čku 
veljavnega preskusnega cikla WLTP, med katerim je izpolnjeno merilo za prekinitev v skladu z odstavkom 
3.2.4.5 te podpriloge.  
2.2.2 Odstavitev vozila je treba opraviti v skladu z odstavkom 1.2.7 Podpriloge 6. Prisilno hlajenje se ne uporablja za 
vozila, ki so predkondicionirana za preskus tipa 1. Med odstavitvijo je treba sistem REESS polniti po obi čajnem 
postopku polnjenja, kot je opredeljeno v odstavku 2.2.3 tega dodatka.  
2.2.3 Uporaba obi čajnega polnjenja  
2.2.3.1 Sistem REESS je treba polniti pri temperaturi okolice, kot je opredeljeno v odstavku 1.2.2.2.2 Podpriloge 6, 
bodisi:  
(a) s polnilnikom v vozilu, če je vgrajen; bodisi  
(b) z zunanjim polnilnikom, ki ga priporo ča proizvajalec, z uporabo na čina polnjenja, predpisanega za obi čajno 
polnjenje.  
Postopki v tem odstavku izklju čujejo vse vrste posebnega polnjenja, ki se lahko sprožijo samodejno ali ro čno, 
kot na primer izravnalno polnjenje ali vzdrževalno polnjenje. Proizvajalec mora navesti, da med preskusom ni 
bil uporabljen postopek posebnega polnjenja.SL L 175/632 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
2.2.3.2 Merilo za zaklju ček polnjenja  
Merilo za zaklju ček polnjenja je doseženo, ko vgrajeni ali zunanji instrumenti zaznajo, da je sistem REESS 
popolnoma napolnjen.  
3. Predkondicioniranje vozila PEV  
3.1 Za četno polnjenje sistema REESS  
Za četno polnjenje sistema REESS obsega praznjenje sistema REESS in uporabo obi čajnega polnjenja.  
3.1.1 Praznjenje sistema REESS  
Postopek praznjenja je treba izvesti v skladu s priporo čili proizvajalca. Proizvajalec mora zagotoviti, da je sistem 
REESS s postopkom praznjenja čim bolj izpraznjen.  
3.1.2 Uporaba obi čajnega polnjenja  
Sistem REESS je treba polniti v skladu z odstavkom 2.2.3.1 tega dodatka.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/633
 
Podpriloga 8  
Dodatek 5  
Faktorji uporabe (UF) za vozila OVC-HEV  
1 Faktorji uporabe (UF) so razmerja, ki temeljijo na voznih statistikah in dosegih, doseženih v na činu praznjenja naboja 
in na činih ohranjanja naboja za vozila OVC-HEV, uporabljajo pa se za ponderiranje emisij, emisije CO  2 in porabo 
goriva.  
Podatkovna baza, uporabljena za izra čun faktorjev uporabe v odstavku 2, je pove čini temeljila na lastnostih uporabe 
(npr. izkoristek, dnevna prevožena razdalja, deleži za vozila razli čnih razredov) obi čajnih vozil. Ko bo na evropskem 
trgu v uporabi zadostno število vozil OVC-HEV, bo treba z raziskavo uporabnikov vozil znova oceniti faktor uporabe 
in pogostost polnjenja.  
2. Za izra čun vsakega faktorja uporabe za specifi čno fazo (UF) je treba uporabiti naslednjo ena čbo: 
UF  i ðd i Þ ¼ 1 Ä exp 8 
> > > : Ä 8 
> > > : X  k 
j¼1 C j Ü 8 
: d i 
d n 9 
; j 9 
> > ; 9 
> > ; Ä X  iÄ1 
l¼1 UF  l 
pri čemer je:  
UF  i Faktor uporabe za fazo i;  
d i Razdalja, prevožena do zaklju čka faze i (v km).  
C j j-ti koeficient (glej tabelo A8, Dodatek 5/1).  
d n Normalizirana razdalja (glej tabelo A8, Dodatek 5/1).  
k Obseg izrazov in koeficientov v eksponentu (glej tabelo A8, Dodatek 5/1).  
i Številka zadevne faze.  
j Številka zadevnega izraza/koeficienta.  
X  iÄ1 
l¼1 UF  l Vsota izra čunanih faktorjev uporabe do faze (i-1).  
Krivulja, ki temelji na naslednjih parametrih v tabeli A8, Dodatek 5/1, velja od 0 km do normalizirane razdalje  d n , kjer 
UF konvergira v 1,0 (kot je prikazano na sliki A8/Dodatek 5/1).  
Tabela A8, Dodatek 5/1  
Parameter, ki bo uporabljen v ena čbi y  
C 1 26,25  
C 2 – 38,94  
C 3 – 631,05  
C 4 5 964,83  
C 5 – 25 094,60  
C 6 60 380,21SL L 175/634 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
C 7 – 87 517,16  
C 8 75 513,77  
C 9 – 35 748,77  
C 10 7 154,94  
d n [km]  800  
k 10  
Krivulja, prikazana spodaj na sliki A8/Dodatek 5/1, je namenjena samo za ponazoritev. To ni del uredbenega besedila.  
Slika A8, Dodatek 5/1  
Krivulja za faktor uporabe, ki temelji na parametru ena čbe iz tabele A8, Dodatek 5/1
SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/635
 
Podpriloga 8  
Dodatek 6  
Izbira na činov, ki jih izbere voznik  
1. Splošna zahteva  
1.1 Proizvajalec mora izbrati na čin, ki ga izbere voznik, za preskusni postopek tipa 1, kot je to v skladu z odstavkom 2 
do vklju čno odstavka 4 tega dodatka, ki vozilu omogo ča, da sledi zadevnemu preskusnemu ciklu znotraj toleranc 
sledenja hitrosti v skladu z odstavkom 1.2.6.6 Podpriloge 6.  
1.2 Proizvajalec mora homologacijskemu organu zagotoviti naslednje:  
(a) razpoložljivost najpogosteje uporabljenega na čina na podlagi upoštevanih pogojev;  
(b) najve čjo hitrost zadevnega vozila;  
in, če je treba:  
(c) na čina za najboljši in najslabši primer, dolo čena z dokazili o porabi goriva in, če je primerno, o masni emisiji 
CO  2 v vseh na činih (glej Podprilogo 6, odstavek 1.2.6.5.2.4);  
(d) na čin z najve čjo porabo elektri čne energije;  
(e) potrebo po energiji cikla (v skladu z odstavkom 5 Podpriloge 7, kjer je ciljna hitrost zamenjana z dejansko 
hitrostjo).  
1.3 Namenski na čini, ki jih izbere voznik, kot je „mountain mode“ (na čin vožnje navkreber) ali „maintenance mode“ 
(na čin za vzdrževanje), ki niso namenjeni obi čajni vsakodnevni uporabi, ampak za posebne namene omejene 
uporabe, se ne upoštevajo.  
2. Vozila OVC-HEV, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, v stanju delovanja pri praznjenju naboja  
Za vozila, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, je treba na čin za preskus tipa 1 pri praznjenju naboja izbrati v 
skladu z naslednjimi pogoji.  
Diagram poteka na sliki A8, Dodatek 6/1 prikazuje izbiro na čina v skladu z odstavkom 2 tega dodatka.  
2.1 Če je na voljo najpogosteje uporabljeni na čin, ki omogo ča, da vozilo sledi referen čnemu preskusnemu ciklu v stanju 
delovanja pri praznjenju naboja, je treba izbrati ta na čin. 
2.2 Če najpogosteje uporabljeni na čin ni na voljo oziroma je na voljo, vendar ne omogo ča, da vozilo sledi referen čnemu 
preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri praznjenju naboja, je treba na čin za preskus izbrati v skladu z naslednjimi 
pogoji:  
(a) če obstaja samo en na čin, ki vozilu omogo ča, da sledi referen čnemu preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri 
praznjenju naboja, je treba izbrati ta na čin; 
(b) če je na voljo ve č na činov, ki lahko sledijo referen čnemu preskusu v stanju delovanja pri praznjenju naboja, je 
treba izbrati na čin z najve čjo porabo elektri čne energije.  
2.3 Če ni na čina, ki bi v skladu z odstavkom 2.1 in odstavkom 2.2 tega dodatka vozilu omogo čal, da sledi referen čnemu 
preskusnemu ciklu, je treba referen čni preskusni cikel spremeniti v skladu z odstavkom 9 Podpriloge 1:SL L 175/636 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
(a) Če je na voljo najpogosteje uporabljeni na čin, ki vozilu omogo ča, da sledi spremenjenemu referen čnemu 
preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri praznjenju naboja, je treba izbrati ta na čin. 
(b) Če najpogosteje uporabljeni na čin ni na voljo, vendar so na voljo drugi na čini, ki vozilu omogo čajo, da sledi 
spremenjenemu referen čnemu preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri praznjenju naboja, je treba izbrati na čin 
z najve čjo porabo elektri čne energije.  
(c) Če na čin, ki vozilu omogo ča, da sledi spremenjenemu referen čnemu preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri 
praznjenju naboja, ni na voljo, je treba dolo čiti na čin oziroma na čine z najve čjo potrebo po energiji cikla ter 
izbrati na čin z najve čjo porabo elektri čne energije.  
Slika A8, Dodatek 6/1  
Izbira na čina, ki ga izbere voznik, za vozila OVC-HEV v stanju delovanja s praznjenjem naboja
  
3. Vozila OVC-HEV, NOVC-HEV in NOVC-FCHV, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, v stanju delovanja pri 
ohranjanju naboja  
Za vozila, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, je treba na čin za preskus tipa 1 pri ohranjanju naboja izbrati v 
skladu z naslednjimi pogoji.  
Diagram poteka na sliki A8, Dodatek 6/2 prikazuje izbiro na čina v skladu z odstavkom 3 tega dodatka.  
3.1 Če je na voljo najpogosteje uporabljeni na čin, ki omogo ča, da vozilo sledi referen čnemu preskusnemu ciklu v stanju 
delovanja pri ohranjanju naboja, je treba izbrati ta na čin.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/637
 
3.2 Če najpogosteje uporabljeni na čin ni na voljo oziroma je na voljo, vendar ne omogo ča, da vozilo sledi referen čnemu 
preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri ohranjanju naboja, je treba na čin za preskus izbrati v skladu z naslednjimi 
pogoji:  
(a) če obstaja samo en na čin, ki vozilu omogo ča, da sledi referen čnemu preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri 
ohranjanju naboja, je treba izbrati ta na čin; 
(b) če je na voljo ve č na činov, ki omogo čajo sledenje referen čnemu preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri 
ohranjanju naboja, se proizvajalec odlo či, ali bo izbral na čin za najslabši primer ali na čin tako za najboljši 
kot najslabši primer ter izra čunal aritmeti čno povpre čje rezultatov.  
3.3 Če ni na čina, ki bi v skladu z odstavkom 3.1 in odstavkom 3.2 tega dodatka vozilu omogo čal, da sledi referen čnemu 
preskusnemu ciklu, je treba referen čni preskusni cikel spremeniti v skladu z odstavkom 9 Podpriloge 1:  
(a) Če je na voljo najpogosteje uporabljeni na čin, ki vozilu omogo ča, da sledi spremenjenemu referen čnemu 
preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri ohranjanju naboja, je treba izbrati ta na čin. 
(b) Če najpogosteje uporabljeni na čin ni na voljo, vendar so na voljo drugi na čini, ki vozilu omogo čajo, da sledi 
spremenjenemu referen čnemu preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri ohranjanju naboja, je med temi na čini 
treba izbrati na čin za najslabši primer.  
(c) Če na čin, ki vozilu omogo ča, da sledi spremenjenemu referen čnemu preskusnemu ciklu v stanju delovanja pri 
ohranjanju naboja, ni na voljo, je treba dolo čiti na čin oziroma na čine z najve čjo potrebo po energiji cikla ter 
izbrati na čin za najslabši primer.SL L 175/638 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Slika A8, Dodatek 6/2  
Izbira na čina, ki ga izbere voznik, vozila OVC-HEV, NOVC-HEV in NOVC- FCHV v stanju delovanja pri 
ohranjanju naboja
  
4. Vozila PEV, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik  
Za vozila, opremljena z na činom, ki ga izbere voznik, je treba na čin za preskus izbrati v skladu z naslednjimi pogoji.  
Diagram poteka na sliki A8, Dodatek 6/3 prikazuje izbiro na čina v skladu z odstavkom 3 tega dodatka.  
4.1 Če je na voljo najpogosteje uporabljeni na čin, ki omogo ča, da vozilo sledi referen čnemu preskusnemu ciklu, je treba 
izbrati ta na čin. 
4.2 Če najpogosteje uporabljeni na čin ni na voljo oziroma je na voljo, vendar ne omogo ča, da vozilo sledi referen čnemu 
preskusnemu ciklu, je treba na čin za preskus izbrati v skladu z naslednjimi pogoji.  
(a) Če je na voljo samo en na čin, ki omogo ča, da vozilo sledi referen čnemu preskusnemu ciklu, je treba izbrati ta 
na čin. 
(b) Če je na voljo ve č na činov, ki lahko sledijo referen čnemu preskusnemu ciklu, je treba izbrati na čin z najve čjo 
porabo elektri čne energije.  
4.3 Če ni na čina, ki bi v skladu z odstavkom 4.1 in odstavkom 4.2 tega dodatka vozilu omogo čal, da sledi referen čnemu 
preskusnemu ciklu, je treba referen čni preskusni cikel spremeniti v skladu z odstavkom 9 Podpriloge 1. Dobljeni 
preskusni cikel je treba poimenovati kot veljavni preskusni cikel WLTP:  
(a) Če je na voljo najpogosteje uporabljeni na čin, ki omogo ča, da vozilo sledi spremenjenemu referen čnemu 
preskusnemu ciklu, je treba izbrati ta na čin.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/639
 
(b) Če najpogosteje uporabljeni na čin ni na voljo, vendar so na voljo drugi na čini, ki vozilu omogo čajo, da sledi 
spremenjenemu referen čnemu preskusnemu ciklu, je treba izbrati na čin z najve čjo porabo elektri čne energije.  
(c) Če na čin, ki vozilu omogo ča, da sledi spremenjenemu referen čnemu preskusnemu ciklu, ni na voljo, je treba 
dolo čiti na čin oziroma na čine z najve čjo potrebo po energiji cikla ter izbrati na čin z najve čjo porabo elektri čne 
energije.  
Slika A8, Dodatek 6/3  
Izbira na čina, ki ga izbere voznik, za vozila PEV
SL L 175/640 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Priloga 8  
Dodatek 7  
Merjenje porabe goriva v hibridnih vozilih na gorivne celice s stisnjenim vodikom  
1. Splošne zahteve  
1.1 Porabo goriva je treba izmeriti z uporabo gravimetri čne metode v skladu z odstavkom 2 tega dodatka.  
Na zahtevo proizvajalca vozila in z odobritvijo homologacijskega organa je porabo goriva mogo če izmeriti z 
uporabo metode pod tlakom ali metode pretoka. V tem primeru mora proizvajalec zagotoviti tehni čno dokazilo, 
da metoda daje enakovredne rezultate. Metoda pod tlakom in metoda pretoka sta opisani v ISO23828.  
2. Gravimetri čna metoda  
Porabo goriva je treba izra čunati z meritvijo mase posode za gorivo pred in po preskusu.  
2.1 Oprema in nastavitev  
2.1.1 Primer instrumentov je prikazan na sliki A8, Dodatek 7/1. Za merjenje porabe goriva je treba uporabiti enega ali 
ve č zunanjih posod za gorivo. Zunanje posode za gorivo je treba priklju čijo na cev za dovod goriva vozil med 
prvotno posodo za gorivo in sistem z gorivnimi celicami.  
2.1.2 Za predkondicioniranje je mogo če uporabiti prvotno nameš čeno posodo za gorivo ali zunanji vir vodika.  
2.1.3 Pritisk za polnjenje je treba nastaviti na priporo čeno vrednost proizvajalca.  
2.1.4 Razliko v tlakih za dovajanje plina v vodih je treba čim bolj zmanjšati, ko se voda preklopita.  
V primeru, da je mogo če pri čakovati vpliv zaradi razlike v tlaku, se proizvajalec in homologacijski organ 
dogovorita, ali je popravek potreben ali ne.  
2.1.5 Precizna tehtnica  
2.1.5.1 Precizna tehtnica, ki se uporablja za merjenje porabe goriva, mora ustrezati pogojem v tabeli A8, Dodatek 7/1.  
Tabela A8, Dodatek 7/1  
Merila za preverjanje analitske tehtnice  
Merjenje  Lo čljivost (berljivost)  Natan čnost (ponovljivost)  
Precizna tehtnica  Najve č 0,1 g  Najve č 0,02 (  1 ) 
( 1 ) Poraba goriva (nivo napolnjenosti sistema REESS = 0) med preskusom, v masi, standardni odklon  
2.1.5.2 Precizna tehtnica mora biti umerjena v skladu s specifikacijami, ki jih je zagotovil proizvajalec tehtnice, ali vsaj 
tako pogosto, kot je navedeno v tabeli A8, Dodatek 7/2.  
Tabela A8, Dodatek 7/2  
Intervali umerjanja instrumentov  
Pregledi instrumenta  Interval  
Natan čnost (ponovljivost)  Letno in pri ve čjem vzdrževanju  
2.1.5.3 Zagotoviti je treba ustrezno opremo za zmanjšanje vpliva vibracij in konvekcije, kot je dušilna ploš ča ali 
pregrada za veter.SL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/641
 
Slika A8, Dodatek 7/1  
Primer merilnega instrumenta
  
pri čemer je:  
1 zunanji dovod goriva za predkondicioniranje  
2 krmilnik tlaka  
3 prvotna posoda za gorivo  
4 sistem z gorivnimi celicami  
5 precizna tehtnica  
6 zunanja posoda oz. posode za gorivo za merjenje porabe goriva  
2.2 Preskusni postopek  
2.2.1 Maso zunanje posode za gorivo je treba izmeriti pred preskusom.  
2.2.2 Zunanjo posodo za gorivo je treba priklju čiti na cev za dovod goriva na vozilu, kot je prikazano na sliki A8, 
Dodatek 7/1.  
2.2.3 Preskus je treba opraviti s polnjenjem iz zunanje posode za gorivo.  
2.2.4 Zunanjo posodo za gorivo je treba odstraniti s cevi za dovod.  
2.2.5 Maso posode za gorivo je treba izmeriti po preskusu.  
2.2.6 Neuravnoteženo porabo goriva pri ohranjanju naboja FC  CS,nb  iz izmerjene mase pred in po preskusu je treba 
izra čunati z uporabo naslednje ena čbe: 
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g 2 
d Ü 100  
pri čemer je:  
FC CS,nb  neuravnotežena poraba goriva pri ohranjanju naboja, izmerjena med preskusom (v kg/100 km);  
g 1 masa posode za gorivo ob za četku preskusa (v kg);  
g 2 masa posode za gorivo ob zaklju čku preskusa (v kg);  
d razdalja, prevožena med preskusom (v km).  
FC CS,nb,pSL L 175/642 Uradni list Evropske unije 7.7.2017
 
Podpriloga 9  
Dolo čanje enakovrednosti metode  
1. Splošna zahteva  
Na zahtevo proizvajalca lahko homologacijski organ odobri tudi druge metode merjenja, če te metode v skladu z 
odstavkom 1.1 te podpriloge dajo enakovredne rezultate. Enakovrednost predlagane metode je treba dokazati 
homologacijskemu organu.  
1.1 Odlo čitev o enakovrednosti  
Predlagana metoda bo obravnavana kot enakovredna, če bosta to čnost in natan čnost enaki ali boljši kot pri 
referen čni metodi.  
1.2 Ugotavljanje enakovrednosti  
Ugotavljanje enakovrednosti metode mora temeljiti na študiji korelacije med predlaganimi in referen čnimi metodami. 
Metode, ki bodo uporabljene za preskušanje korelacije, mora odobriti homologacijski organ.  
Temeljno na čelo za dolo čanje to čnosti in natan čnosti predlaganih in referen čnih metod mora slediti smernicam v 
standardu ISO 5725, del 6 priloge 8, tj. „Comparison of alternative Measurement Methods“ (Primerjava alternativnih 
metod merjenja).  
1.3 Zahteve glede izvajanja  
RezerviranoSL 7.7.2017 Uradni list Evropske unije L 175/643