UREDBA SVETA (ES) št. 2187/2005

z dne 21. decembra 2005

o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Soundu, spremembah Uredbe (ES) št. 1434/98 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 88/98

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2),

ob upoštevanju naslednjega:

V skladu s členoma 2 in 4 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (3) bo Svet ob upoštevanju znanstvenih, tehničnih in gospodarskih nasvetov, ki so na voljo, uvedel ukrepe Skupnosti, potrebne za zagotavljanje živih vodnih virov, ki zagotavljajo trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje. Zato lahko Svet sprejme tehnične ukrepe za omejitev ribolovne umrljivosti in okoljskega vpliva ribolovnih aktivnosti.

Uporaba Uredbe (ES) št. 88/98 je osvetlila nekatere pomanjkljivosti omenjene uredbe, ki so pripeljale do težav pri uporabi in izvrševanju ter bi jih morali popraviti, predvsem z določanjem ciljnih vrst in zahtevanih odstotkov ulova, ki veljajo za različne razpone velikosti mrežnih očes, ter zemljepisnih območij ob ribolovu z nekaterimi orodji.

Znanstveni podatki navajajo, da so za trsko vlečna orodja brez izhodnega okna in z normalno rombasto pletenim mrežnim materialom v vreči in podaljšku manj selektivna kot tista z izhodnimi okni „BACOMA“ ali tam, kjer je mrežasti material v vreči in podaljšku obrnjen za 90°. Zato je primerno, da se uporaba vlečnih orodij brez izhodnega okna „BACOMA“ ali brez mrežnega materiala v vreči in podaljšku, ki ni obrnjen za 90°, ne dovoli v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti, kadar je trska ciljna vrsta.

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

OBSEG IN DEFINICIJE

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Ta uredba določa tehnične ohranitvene ukrepe v zvezi z ulovom in iztovarjanjem ribolovnih virov v morskih vodah pod suverenostjo ali sodno pristojnostjo držav članic in na zemljepisnem območju, določenem v Prilogi I.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe:

„Danska potegalka“ je obkroževalno in vlečno orodje, ki se ga upravlja s plovila z dvema dolgima vrvema (potegalne vrvi) in usmeri ribe proti odprtini potegalke. Orodje iz mrežastega materiala, ki je po obliki in velikosti podobno pridneni vlečni mreži, vsebuje dve dolgi krili, telo in vrečo;

„zabodna mreža“ in „zapletna mreža“ je orodje iz enega samega kosa mreže in je v vodi postavljena navpično s pomočjo plovcev in obtežilnikov. Lovi žive vodne vire z zapletanjem ali omreženjem;

„mirujoče orodje“ je vsako ribolovno orodje, ki v ribolovni aktivnosti ne zahteva aktivnega gibanja orodja in vključuje zabodne mreže, zapletne mreže, trislojne mreže, mrežne pasti, parangale, vrše in pasti. Mreže so lahko sestavljene iz ene ali več ločenih mrež, ki so opremljene z vrhom, dnom in povezovalnimi vrvmi, lahko so opremljene tudi z zasidrano stoječo in navigacijsko opremo;

POGLAVJE II

MREŽE IN POGOJI ZA NJIHOVO UPORABO

ODDELEK I

Ciljne vrste

Člen 3

Ciljne vrste in najmanjša velikost mrežnih očes

1. Za vsak podrazdelek, naveden v Prilogi I, so sprejemljivi razponi velikosti mrežnega očesa za vsako ciljno vrsto določeni tako, kot v Prilogi II, in sicer za ribolov z vlečnimi mrežami, danskimi potegalkami in podobnim orodjem ter kot je opredeljeno v Prilogi III, in sicer za ribolov z zabodnimi, zapletnimi in trislojnimi mrežami. Vsi deli orodij ali mrež morajo imeti velikost mrežnega očesa najmanj toliko, kot znaša najmanjša velikost mrežnega očesa znotraj razpona velikosti mrežnega očesa.

2. V Prilogi II in III je določen najmanjši odstotek ciljnih vrst med živimi vodnimi viri, ki se jih obdrži na krovu, za vsak zemljepisni podrazdelek in za vsak razpon velikosti mrežnega očesa.

3. Med vsakim ribolovnim potovanjem, če so strgače na krovu, je prepovedano zadržati na krovu in iztovoriti kakršno koli količino živih vodnih virov, razen če so najmanj 85 % žive teže teh virov mehkužci in/ali Furcellaria lumbricalis.

4. Znotraj podrazdelka je uporaba zabodnih ali zapletnih mrež, katerih velikost mrežnega očesa je manjša od tistih iz Priloge III, prepovedana.

5. Znotraj podrazdelka je uporaba trislojnih mrež z velikostjo mrežnega očesa v delu mreže, kjer so mrežna očesa največja, ki ne ustreza eni od kategorij iz Priloge III, prepovedana, razen če je velikost mrežnega očesa v delu mreže, kjer so mrežna očesa najmanjša, manjša od 16 mm. Če je velikost najmanjših mrežnih očes manjša od 16 mm, vsa mrežna očesa z velikostjo nad 16 mm ustrezajo kategorijam iz Priloge III.

6. Za vsako ribolovno potovanje je iztovarjanje prepovedano, kadar ulov iz podrazdelkov, navedenih v Prilogi I, in zadržan na krovu, ni v skladu z ustreznimi pogoji, določenimi v Prilogi II ali Prilogi III.

Člen 4

Izračun odstotkov ciljnih vrst

1. Odstotki ciljnih vrst iz Prilog II in III se izračunajo kot delež z živo težo vseh vrst navedenih v Prilogah II in III, ki se obdržijo na krovu po sortiranju, ali iztovorijo.

2. Odstotek ciljnih vrst in drugih vrst se dobi z seštevanjem vseh količin ciljnih vrst in drugih vrst, navedenih v Prilogah II in III, ki se zadržijo na krovu.

3. Pri izračunu odstotkov ciljnih vrst za ribiško plovilo se upoštevajo količine vrst, navedenih v Prilogah II in III, ki so bile pretovorjene.

4. Odstotek ciljnih vrst se lahko izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev.

ODDELEK II

Aktivno orodje

Člen 5

Sestava ribolovnih orodij

1. Ne sme se uporabljati nobena naprava, ki zamaši ali kako drugače zmanjša velikost mrežnih očes v vreči.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 je dovoljeno, da se na zunanjo spodnjo polovico vreče katerega koli aktivnega orodja pritrdi kakršen koli platnen, mrežni material ali drugi material, ki prepreči ali zmanjša obrabo. Takšen material se pritrdi le ob sprednjih in stranskih robovih vreče.

3. Z odstopanjem od odstavka 1 je ob ribolovu z vlečnimi mrežami, danskimi potegalkami ali podobnimi orodji z velikostjo mrežnih očes manj od 90 mm dovoljeno pritrditi na zunanji del vreče ojačevalno vrečo. Velikost mrežnega očesa ojačevalne vreče je vsaj dvakrat večja od očesa vreče in v nobenem primeru ne sme biti manjša od 80 mm.

Ojačevalna vreča se lahko pritrdi na naslednjih mestih:

Ojačevalna vreča se lahko prišije:

4. Z odstopanjem od odstavka 1 je dovoljeno:

Člen 6

Posebne prepovedane sestave

Prepovedano je uporabljati:

Člen 7

Selektivnost pri ribolovu trske z vlečno mrežo

Komisija na podlagi nasvetov znanstvenega, tehničnega in ekonomskega odbora za ribištvo najkasneje septembra 2007 predstavi Svetu oceno selektivnosti aktivnih orodij, za katere je trska priznana kot ciljna vrsta.

ODDELEK III

Mirujoče orodje

Člen 8

Dimenzije in čas ribolova

1. Kjer se ribolov izvaja z uporabo pridnenih zabodnih mrež, zapletnih mrež in trislojnih mrež, je prepovedana uporaba več kot 9 km mrež za plovila s celotno dolžino do vključno 12 m in 21 km mrež za plovila s celotno dolžino več kot 12 m.

2. Čas ribolova z mrežami iz odstavka 1 ne presega 48 ur.

3. Z odstopanjem od odstavka 2 čas ribolova z mrežami iz odstavka 1 pri ribolovu pod ledom ni omejen.

Člen 9

Omejitve v zvezi z visečimi mrežami

1. Od 1. januarja 2008 bo prepovedano imeti na krovu viseče mreže ali jih uporabljati za ribolov.

2. V letih 2006 in 2007 ima plovilo lahko na krovu visečo mrežo ali jo uporablja za ribolov, če mu to dovolijo pristojni organi države članice, pod zastavo katere pluje.

3. V letih 2006 in 2007 največje število plovil, ki jim država članica dovoli, da imajo na krovu viseče mreže ali jih uporabljajo za ribolov, ne presega 40 % oziroma 20 % ribiških plovil, ki so uporabljala viseče mreže v obdobju od 2001 do 2003.

4. Z odstopanjem od odstavka 3, v podrazdelkih 25–32 največje število plovil, ki jim država članica dovoli, da imajo na krovu viseče mreže ali jih uporabljajo za ribolov, ne presega 40 % ribiških plovil, ki so uporabljala viseče mreže v obdobju od 2001 do 2003.

5. Države članice do 30. aprila vsako leto Komisiji pošljejo seznam plovil, ki imajo dovoljenje za opravljanje ribolovnih dejavnosti z uporabo visečih mrež.

Člen 10

Pogoji za viseče mreže

1. Poveljnik ribiškega plovila, ki uporablja viseče mreže, vodi ladijski dnevnik, v katerega vsak dan vpisuje naslednje informacije:

2. Vsa ribiška plovila, ki uporabljajo viseče mreže, morajo imeti na krovu dovoljenje iz člena 9(2).

ODDELEK IV

Skupne določbe o orodjih in njihovi uporabi

Člen 11

Določitev velikosti mrežnih očes in debeline vrvice

Uporablja se Uredba Komisije (ES) št. 129/2003 z dne 24. januarja 2003 o podrobnih pravilih za določanje velikosti očesa in debeline vrvice ribiških mrež (9).

Člen 12

Doseganje zahtevanih odstotkov ulova

1. Ujete količine živih vodnih virov, ki presegajo dovoljene odstotke, določene v Prilogah II in III, se ne sme iztovoriti ampak vrniti v morje pred iztovarjanjem.

2. Ne glede na odstavek 1, kadar plovilo med ribolovnim potovanjem zapusti kateri koli skupino podrazdelkov iz Prilog II in III, se najmanjši odstotek ulova ciljnih vrst iz Prilog II in III tega zemljepisnega območja in zadržan na krovu, določi v dveh urah.

Člen 13

Pogoji za uporabo orodij

1. Orodje, ki se ne sme uporabljati znotraj nekega zemljepisnega območja ali v nekem obdobju, se shrani tako, da ni pripravljeno za uporabo na prepovedanem območju ali v prepovedanem obdobju. Rezervno orodje se shrani posebej in tako, da ni pripravljeno za uporabo.

2. Ribolovno orodje se šteje za nepripravljeno za uporabo, če:

3. Z odstopanjem od odstavka 1, kadar je uporabljeno katero koli orodje za ribolov na trsko (Gadus morhua), kot ciljno vrsto v skladu s Prilogama II in III, na krovu ne sme biti nobenih drugih vrst orodij.

POGLAVJE III

NAJMANJŠA DOVOLJENA VELIKOST ULOVLJENIH RIB

Člen 14

Merjenje rib

1. Riba se šteje za podmerno, če je manjša od najmanjše velikosti iz Priloge IV za ustrezne vrste in ustrezno zemljepisno območje.

2. Velikost ribe se meri od konice zaprtega gobca do skrajnega konca repne plavuti.

Člen 15

Zadrževanje podmernih rib na krovu

1. Podmernih rib se ne zadrži na krovu ali pretovarja, iztovarja, prevaža, skladišči, proda, razstavlja ali ponudi v prodajo, temveč se jih nemudoma vrne v morje.

2. Za ribe, razen tiste, ki so v Prilogi II opredeljene kot ciljne vrste za kategorije velikosti mrežnih očes „manjše od 16 mm“ ali „od 16 do 31 mm“, ujete z vlečnimi mrežami, danskimi potegalkami ali podobnimi orodji z velikostjo mrežnega očesa manj kot 32 mm, ali z zapornimi plavaricami odstavek 1 ne velja, če te ribe niso uskladiščene in prodane, razstavljene ali ponujene v prodajo za prehrano ljudi.

POGLAVJE IV

OMEJITVE ZA NEKATERA OBMOČJA, VRSTE RIBOLOVA ALI ŽIVE VODNE VIRE

Člen 16

Prepovedana območja

Skozi celo leto je prepovedano ribariti s katerim koli aktivim orodjem na priloženem zemljepisnem območju, omejenem z loksodromami, ki se združujejo v naslednjih položajih, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84:

Člen 17

Omejitve pri ribolovu lososa in morske postrvi

1. Zadrževanje lososa (Salmo salar) ali morske postrvi (Salmo trutta) na krovu je prepovedano:

2. Območje prepovedi v nelovni dobi presega štiri navtične milje od temeljnih črt.

3. Z odstopanjem od odstavka 1 je dovoljeno, da se na krovu zadrži lososa (salmo salar) ali morsko postrv (salmo trutta), ulovljena z mrežnimi pastmi.

Člen 18

Omejitve ribolova jegulje

Zadrževanje jegulje na krovu, ujete s kakršnim koli aktivnim orodjem, je prepovedano prek celega leta.

Člen 19

Omejitve pri nesortiranem iztovarjanju

1. Nesortirani ulov se iztovarja samo v pristaniščih in mestih iztovarjanja, kjer se izvaja program vzorčenja iz odstavka 2.

2. Države članice zagotovijo ustrezen program vzorčenja, ki omogoča učinkovito spremljanje nesortiranega iztovarjanja po posameznih vrstah.

POGLAVJE V

POSEBNI UKREPI ZA RIŠKI ZALIV

Člen 20

Posebno ribolovno dovoljenje

1. Za ribolov v podrazdelku 28-1 imajo ribiška plovila posebno ribolovno dovoljenje, izdano v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1627/94.

2. Države članice zagotovijo, da se plovila, ki jim je bilo izdano posebno ribolovno dovoljenje iz odstavka 1, vključijo na seznam, kjer sta navedena njihovo ime in interna registrska številka, ki sta javno dostopna na spleti strani, katere naslov vsaka država članica sporoči Komisiji in državam članicam.

3. Plovila, vključena na ta seznam, izpolnjujejo naslednje pogoje:

Article 21

Zamenjava plovil ali motorjev

1. Vsako posamezno plovilo s seznama iz člena 20(2) se lahko zamenja z drugim plovilom ali plovili, če:

2. Motor vsakršnega posameznega plovila s seznama iz člena 20(2) se lahko zamenja, če:

Člen 22

Prepoved ribolova z vlečno mrežo

V podrazdelku 28-1 je ribolov z vlečno mrežo prepovedan v vodah, ki niso globlje od 20 m.

POGLAVJE VI

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 23

Prepovedano ribolovno orodje in prakse

1. Ribolov živih vodnih virov z metodami, ki vključujejo uporabo eksplozivov, strupenih snovi ali snovi za omamljanje, električnega toka ali kakršnih koli projektilov, je prepovedano.

2. Prodaja, razstava ali ponudba v prodajo živih vodnih virov, ulovljenih z metodami iz odstavka 1, je prepovedana.

Člen 24

Znanstvena raziskava

1. Ta uredba se ne uporablja za ribolovne aktivnosti, ki se izvajajo zgolj v namene znanstvenih raziskav v skladu z naslednjimi pogoji:

2. Ne glede na odstavek 1 se živi vodni viri, ulovljeni v namene, določene v odstavku 1, ne smejo prodati, uskladiščiti, razstaviti ali ponuditi v prodajo, razen če:

Člen 25

Umetno obnavljanje in prenašanje staležev

Ta uredba se ne izvaja za ribolov, ki se izvaja samo za namene umetnega obnavljanja staležev in premeščanje živih vodnih virov, ki se izvajajo z dovoljenjem in pooblastilom zadevne države članice ali držav članic. Če se obnavljanje staležev ali premeščanje izvaja v vodah druge države članice ali drugih držav članic, je treba vse zadevne države članice vnaprej obvestiti.

Člen 26

Ukrepi držav članic, ki veljajo samo za ribiška plovila, ki plovejo pod njihovo zastavo

1. Države članice lahko za ohranjanje in upravljanje staležev ali za zmanjšanje učinka ribolova v morskem ekosistemu sprejmejo tehnične ukrepe, oblikovane za omejevanje ribolovnih možnosti, ki:

2. Ukrepi iz odstavka 1 veljajo samo za ribiče zadevne države članice in so združljivi z zakonodajo Skupnosti.

3. Zadevna država članica nemudoma obvesti druge države članice in Komisijo o sprejetih ukrepih.

4. Države članice na zahtevo Komisiji zagotovijo vse podatke, ki so potrebni za oceno, ali ukrepi izpolnjujejo pogoje, določene v odstavku 1.

5. Če Komisija ugotovi, da ukrepi ne izpolnjujejo pogojev iz odstavka 1, sprejme odločbo, ki določa, da država članica ukrep ukine ali ga spremeni in dopolni.

Člen 27

Znanstvena ocena vrst orodja

Komisija najkasneje do 1. januarja 2008 zagotovi, da se opravi znanstvena ocena o učinkih uporabe zlasti zabodnih mrež, zapletnih mrež in trislojnih mrež na kite in da se njene ugotovitve predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu.

POGLAVJE VII

KONČNE DOLOČBE

Člen 28

Izvedbena pravila

Podrobna pravila za izvajanje te uredbe se sprejme v skladu s postopkom, določenim v členu 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002.

Člen 29

Spremembe k prilogam

Spremembe k Prilogi I in Dodatkoma 1 in 2 k Prilogi II se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 30(3) Uredbe (ES) št. 2371/2002.

Člen 30

Spremembe Uredbe (ES) št. 1434/98

Uredba (ES) št. 1434/98 se spremeni, kakor sledi:

Člen 31

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 88/98 se razveljavi.

Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se razume kot sklicevanje na to uredbo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi V.

Člen 32

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2006.

(1) UL C 125, 24.5.2005, str. 12.

(2) Mnenje z dne 13. oktobra 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(3) UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

(4) UL L 237, 26.08.1983, str. 4.

(5) UL L 9, 15.1.1998, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 289/2005 (UL L 49, 22.2.2005, str. 1).

(6) UL L 171, 6.7.1994, str. 7.

(7) UL L 191, 7.7.1998, str. 10.

(8) UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(9) UL L 22, 25.1.2003, str. 5.

PRILOGA I

Podrazdelki zemljepisnega območja iz člena 1, za njihovo določitev se uporablja koordinatni sistem WGS84

Podrazdelek 22

Vode, omejene s črto, ki poteka od rta Hasenøre (SZŠ 56° 09′, VZD 10° 44′) na vzhodni obali Jyllanda do točke Gniben (SZŠ 56° 01′, VZD 11° 18′) na zahodni obali Syællanda; nato vzdolž zahodne obale in južne obale Syællanda do točke na zemljepisni dolžini VZD 12° 00′; od tam proti jugu do otoka Falster; potem vzdolž vzhodne obale otoka Falster do Gedser Odde (SZŠ 54° 34′, VZD 11° 58′); potem proti vzhodu do VZD 12° 00′; potem proti jugu do obale Nemčije; potem v jugozahodni smeri vzdolž obale Nemčije in vzhodne obale Jyllanda do izhodiščne točke.

Podrazdelek 23

Vode, omejene s črto, ki poteka od rta Gilbjerg (SZŠ 56° 08′, VZD 12° 18′) na severni obali Syællanda do Kullna (SZŠ 56° 18′, VZD 12° 28′) na obali Švedske; potem v južni smeri vzdolž obale Švedske do svetilnika Falsterbo (SZŠ 55° 23′, VZD 12° 50′); nato skozi južni vhod v Øresund do svetilnika Stevns (SZŠ 55° 19′, VZD 12° 28′) na obali Syællanda; potem v severni smeri vzdolž vzhodne obale Syællanda do izhodiščne točke.

Podrazdelek 24

Vode, omejene s črto, ki poteka od svetilnika Stevns (SZŠ 55° 19′, VZD 12° 28′) na vzhodni obali Syællanda skozi južni vhod v Øresund do svetilnika Falsterbo (SZŠ 55° 23′, VZD 12° 50′) na obali Švedske; potem vzdolž južne obale Švedske do svetilnika Sandhammaren (SZŠ 55° 24′, VZD 14° 12′); od tam do svetilnika Hammerodde (SZŠ 55° 18′, VZD 14° 47′) na severni obali Bornholma; potem vzdolž zahodne in južne obale Bornholma do točke na VZD 15° 00′; od tam proti jugu do obale Poljske; potem v zahodni smeri vzdolž obal Poljske in Nemčije do točke na VZD 12° 00′; nato proti severu do točke na SZŠ 54° 34′ in VZD 12° 00′; nato proti zahodu do Gedser Odde (SZŠ 54° 34′, VZD 11° 58′); od tam vzdolž vzhodne in severne obale otoka Falster do točke na VZD 12° 00′; od tam proti severu do južne obale Syællanda; potem v zahodni in severni smeri vzdolž zahodne obale Syællanda do izhodiščne točke.

Podrazdelek 25

Vode, omejene s črto, ki se začenja v točki na vzhodni obali Švedske na SZŠ 56° 30′ in se nadaljuje proti vzhodu do zahodne obale otoka Öland; potem ko obide jug otoka Öland, do točke na vzhodni obali na SZŠ 56° 30′, proti vzhodu do VZD 18° 00′; potem proti jugu do obale Poljske; potem v zahodni smeri vzdolž obale Poljske do točke na VZD 15° 00′; potem proti severu do otoka Bornholm; potem vzdolž južne in zahodne obale Bornholma do svetilnika Hammerodde (SZŠ 55° 18′, VZD 14° 47′); potem do svetilnika Sandhammaren (SZŠ 55° 24′, VZD 14° 12′) na južni obali Švedske; potem v severni smeri vzdolž vzhodne obale Švedske do izhodiščne točke.

Podrazdelek 26

Vode, omejene s črto, ki se začenja v točki na SZŠ 56° 30′ in VZD 18° 00′ in nadaljuje proti vzhodu do zahodne obale Latvije; potem v južni smeri vzdolž obal Latvije, Litve, Rusije in Poljske do točke na VZD 18° 00′ na obali Poljske; potem proti severu do izhodiščne točke.

Podrazdelek 27

Vode, omejene s črto, ki poteka od točke na vzhodni obali celinske Švedske na SZŠ 59° 41′ in VZD 19° 00′ in se nadaljuje proti jugu do severne obale otoka Gotland; nato v južni smeri vzdolž zahodne obale Gotlanda do točke na SZŠ 57° 00′; nato proti zahodu do VZD 18° 00′; nato proti jugu do SZŠ 56° 30′; nato proti zahodu do vzhodne obale otoka Öland; potem ko obide jug otoka Öland, do točke na njegovi zahodni obali na SZŠ 56° 30′; nato proti zahodu do obale Švedske; potem v severni smeri vzdolž vzhodne obale Švedske do izhodiščne točke.

Podrazdelek 28–1

Vode, na zahodu omejene s črto, ki poteka od SZŠ 57° 34,1234′, VZD 21° 42,9574′ do SZŠ 57° 57,4760′, VZD 21° 58,2789′, nato južno do najbolj južne točke polotoka Sõrve in nato v severovzhodni smeri vzdolž vzhodne obale otoka Saaremaa; in na severu s črto, ki poteka od SZŠ 58° 30,0′, VZD 23° 13,2′ do SZŠ 58° 30,0′, VZD 23° 41,1′.

Podrazdelek 28–2

Vode, omejene s črto, ki poteka od točke na SZŠ 58° 30′ in VZD 19° 00′ in se nadaljuje proti vzhodu do zahodne obale otoka Saaremaa; nato proti jugu ob zahodni obali otoka Saaremaa do točke na SZŠ 57° 57,4760′ in VZD 21° 58,2789′; nato proti jugu do točke na SZŠ 57° 34,1234′ in VZD 21° 42,9574′; nato ob latvijski obali proti jugu do točke na SZŠ 56° 30′; nato proti zahodu do VZD 18° 00′; nato proti severu do SZŠ 57° 00′; nato proti vzhodu do zahodne obale otoka Gotland; nato v severni smeri do točke na severno obali Gotlanda na VZD 19° 00′; potem proti severu do izhodiščne točke.

Podrazdelek 29

Vode, omejene s črto, ki poteka od točke na vzhodni obali celinske Švedske na SZŠ 60° 30′ in se nadaljuje proti vzhodu do obale celinske Finske; nato v južni smeri vzdolž zahodne in južne obale Finske do točke na VZD 23° 00′ na jugu celinske obale; nato proti jugu do SZŠ 59° 00′; nato proti vzhodu do obale celinske Estonije; nato v južni smeri vzdolž zahodne obale Estonije do točke na SZŠ 58° 30′; nato proti zahodu do vzhodne obale otoka Saaremaa; potem, ko obide sever otoka Saaremaa, do točke na njegovi zahodni obali na SZŠ 58° 30′; nato proti zahodu do VZD 19° 00′; nato proti severu do točke na vzhodni celinski obali Švedske na SZŠ 59° 41′; potem v severni smeri vzdolž vzhodne obale Švedske do izhodiščne točke.

Podrazdelek 30

Vode, omejene s črto, ki poteka od točke na vzhodni obali Švedske na SZŠ 63° 30′ in se nadaljuje proti vzhodu do obale celinske Finske; nato v južni smeri vzdolž obale Finske do točke na SZŠ 60° 30′; nato proti zahodu do obale celinske Švedske; potem v severni smeri vzdolž vzhodne obale Švedske do izhodiščne točke.

Podrazdelek 31

Vode, omejene s črto, ki poteka od točke na vzhodni obali Švedske na SZŠ 63° 30′ in se potem, ko obide sever Botnijskega zaliva, nadaljuje do točke na zahodni obali celinske Finske na SZŠ 63° 30′; nato proti zahodu do izhodiščne točke.

Podrazdelek 32

Vode, omejene s črto, ki poteka od točke na južni obali Finske na VZD 23° 30′ in se potem, ko obide vzhod Finskega zaliva, nadaljuje do točke na zahodni obali Estonije na SZŠ 59° 00′; nato proti zahodu do VZD 23° 00′; potem proti severu do izhodiščne točke.