ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(107)

Za obravnavo pomislekov glede konkurence, predstavljenih na grosističnih trgih, je DONG izrekel svojo pripravljenost, da bo program sprostitve plina na voljo tretjim strankam za zemeljski plin na Danskem. Količina zemeljskega plina, ki ga je treba sprostiti, bo znašala 400 mcm letno (skupaj 2 400 mcm), v letih med 2006 do 2011 se bo prodala na dražbi in dostavljala v letih, ki bodo dražbi sledila. Količina ustreza približno 10 % celotne porabe na Danskem v letu 2005. DONG lahko v primeru znatne spremembe tržnih pogojev in pod določenimi pogoji pri Komisiji vloži zahtevek, da, glede na zadnji dve dražbi, zaključi program sprostitve plina. V programu sprostitve plina je predviden dvostopenjski postopek dražbe: v okviru „primarne dražbe“ daje DONG zemeljski plin na voljo na virtualnem tržišču na Danskem, uspešni ponudniki pa dajejo podjetju DONG, kakor pri menjavi, na voljo enako količino zemeljskega plina na enem od štirih določenih tržiščih v severno-zahodni Evropi. Vse količine, ki se niso prodale v okviru primarne dražbe, bodo prodane na tradicionalni dražbi za sprostitev plina, ki bo potekala pozneje istega leta. Poleg tega obveznosti predvidevajo klavzulo o sprostitvi odjemalca, v skladu s katero obstoječi neposredni odjemalci podjetja DONG, ki so udeleženi v postopku dražbe ali ki kupujejo zemeljski plin od trgovcev/grosistov, katerim so bili na dražbi dodeljeni dobitki, smejo zmanjšati svoj pogodbeni obvezni nakup do podjetja DONG.
Uredba Sveta (EGS) št. 2754/78

z dne 23. novembra 1978

o intervenciji v sektorju oljčnega olja

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 136/66 EGS z dne 22. septembra 1966 o vzpostavitvi skupne ureditve trga za olja in masti [1], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1562/78 [2], in zlasti člena 12(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ker se v skladu s poslovno prakso z oljčnim oljem na splošno trguje v prvih 11 mesecih tržnega leta; ker je treba predvideti, da intervencijske agencije zadnji mesec tržnega leta kupujejo olje po cenah, veljavnih na začetku tega tržnega leta, da bi se izognili špekulativnim poslom;

ker mora biti prodaja oljčnega olja iz zalog intervencijskih agencij izvedena brez kakršne koli diskriminacije med kupci Skupnosti in po najugodnejših gospodarskih pogojih; ker se zdi prodaja na podlagi javnega razpisa najustreznejši način za to;

ker je v določenih posebnih okoliščinah priporočljivo uporabiti drugačne postopke od javnega razpisa;

ker je zaradi racionalne organizacije intervencijskega sistema treba intervencijske centre določiti tako, da je upoštevana količina proizvodnje z različnih območij proizvodnje oljčnega olja in razpoložljive skladiščne zmogljivosti v krajih, ki bi bili lahko določeni kot intervencijski centri;

ker je treba razveljaviti Uredbo Sveta št. 164/66/EGS z dne 27. oktobra 1966 o določitvi glavnih intervencijskih centrov za oljčno olje in meril za določanje drugih intervencijskih centrov [3],

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Intervencijske agencije, ki jih imenujejo države članice proizvajalke, kupijo oljčno olje

- v mesecih avgustu in septembru po intervencijski ceni, veljavni v juliju,

- v mesecu oktobru po intervencijski ceni, veljavni v prvem mesecu tekočega tržnega leta.

Člen 2

1. Intervencijske agencije prodajo oljčno olje iz zalog z javnim razpisom.

Vendar lahko prodaja poteka po drugem postopku, če je to potrebno zaradi posebnih okoliščin.

2. Pogoji prodaje z javnim razpisom ali po katerem koli drugem prodajnem postopku morajo zagotavljati enak dostop in enako obravnavanje vseh strank, ne glede na to, kje v Skupnosti imajo svoj sedež.

Člen 3

Intervencijski centri se morajo nahajati na območju s povprečno letno proizvodnjo oljčnega olja najmanj 1000 ton. Ustanovijo se lahko samo v krajih, kjer obstajajo ustrezne zmogljivosti za skladiščenje olja, ponujenega za intervencijo.

Člen 4

Uredbo št. 164/66/EGS se s tem razveljavi.

Člen 5

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Uporablja se od 1. januarja 1979.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. novembra 1978

Za Svet

Predsednik

J. Ertl

[1] UL 172, 30.9.1966, str. 3025/66.

[2] UL L 185, 7.7.1978, str. 1.

[3] UL 197, 29.10.1966, str. 3398/66.

--------------------------------------------------
Uredba Sveta (EGS) št. 2210/78

z dne 26. septembra 1978

o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 238 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],

ker je treba skleniti Sporazum o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo, podpisan v Alžiru 26. aprila 1976,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sporazum o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo se odobri v imenu Skupnosti.

Besedilo Sporazuma je priloženo tej uredbi.

Člen 2

Predsednik Sveta Evropskih skupnosti da uradno obvestilo, predvideno v členu 58 Sporazuma [2].

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. septembra 1978

Za Svet

Predsednik

J. Ertl

[1] UL C 259, 4.11.1976, str. 15.

[2] Datum začetka veljavnosti Sporazuma bo v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavil Generalni sekretariat Sveta.

--------------------------------------------------
Uredba Sveta (EGS) št. 696/76

z dne 25. marca 1976

o odstopanju od Uredbe (EGS) št. 2750/75 v zvezi s postopki sprostitve žit, ki jih je treba dobaviti kot pomoč v hrani

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2727/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni ureditvi trga za žita [1], kakor je bila spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3058/75 [2], in zlasti člena 28 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta 359/67/EGS z dne 25. julija 1967 o skupni ureditvi trga za riž [3], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 668/75 [4], in zlasti člena 23(a) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ker uporaba razpisnega postopka iz člena 4(1) in (3) Uredbe Sveta (EGS) št. 2750/75 z dne 29. oktobra 1975 o določanju meril za sprostitev žit, namenjenih za pomoč v hrani [5], ne omogoča vedno izpolnitve ciljev prožnega in hitrega ukrepanja; ker je zato treba predvideti uporabo drugega postopka v nekaterih izjemnih primerih,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Z odstopanjem od člena 4(1) in (2) Uredbe (EGS) št. 2750/75 je mogoče uporabiti drug postopek razen javnega razpisa v izjemnih primerih za dobavo proizvodov iz navedene Uredbe, ki se dobavljajo kot pomoč v hrani in dostavljajo v fob (ali ustrezni fazi) ali v kasnejši fazi kakor fob (ali ustrezni fazi).

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. marca 1976

Za Svet

Predsednik

M. Mart

[1] UL L 281, 1.11.1975, str. 1.

[2] UL L 306, 26.11.1975, str. 3.

[3] UL 174, 31.7.1967, str. 1.

[4] UL L 72, 20.3.1975, str. 18.

[5] UL L 281, 1.11.1975, str. 89.

--------------------------------------------------
Uredba Sveta (EGS) št. 900/75

z dne 18. marca 1975

o sklenitvi Dopolnilnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ker bi bilo treba glede na to, da Norveška ni pristopila k Evropskim skupnostim, skleniti Dopolnilni protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V imenu Skupnosti se sklene Dopolnilni protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo.

Besedilo Protokola je priloženo.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo, ki je pooblaščena za podpis Protokola iz člena 1, in kateri se dodelijo vsa potrebna pooblastila, da zaveže Skupnost [1].

Člen 3

Ta uredba začne veljati 1. maja 1975.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. marca 1975

Za Svet

Predsednik

R. Ryan

[1] Datum podpisa tega protokola bo objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

--------------------------------------------------
Uredba Sveta (EGS) št. 153/74

z dne 17. decembra 1973

o sklenitvi Protokola, ki popravlja nekatere določbe Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Libanonsko republiko zaradi pristopa novih držav članic k Evropski gospodarski skupnosti

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe,

Ob upoštevanju Pogodbe [1] v zvezi s pristopom novih držav članic k Evropski gospodarski skupnosti in Evropski skupnosti za atomsko energijo, podpisane v Bruslju 22. januarja 1972, in zlasti člena 108 akta, priloženega k Pogodbi,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ker obstaja želja po sklenitvi Protokola, ki popravlja nekatere določbe Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Libanonsko republiko zaradi pristopa novih držav članic k Evropski gospodarski skupnosti,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

S to uredbo se v imenu Evropske gospodarske skupnosti sklene, sprejme in odobri Protokol, ki opredeljuje nekatere določbe Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Libanonsko republiko zaradi pristopa novih držav članic k Evropski gospodarski skupnosti, priloge, ki so njegov sestavni del, njegova sklepna listina in izjave, priložene sklepni listini.

Besedili Protokola in sklepne listine sta priloženi uredbi.

Člen 2

Na podlagi člena 11 Protokola Predsednik Sveta Evropskih skupnosti uradno obvesti drugo pogodbenico, da je Skupnost zaključila postopke, potrebne za začetek veljavnosti Protokola [2].

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 1973

Za Svet

Predsednik

I. Nørgaard

[1] UL L 73, 27.3.1972, str. 5.

[2] Datum začetka veljavnosti Protokola se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

--------------------------------------------------
Uredba Sveta (EGS) št. 2682/73

z dne 1. oktobra 1973

o sklenitvi Začasnega sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo zaradi pristopa novih držav članic k Skupnosti

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ker sta Skupnost in Turčija določili Dopolnilni protokol o prilagoditvah Sporazuma o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo zaradi pristopa novih držav članic k Skupnosti;

ker je zaželeno, da se do začetka veljavnosti tega protokola na podlagi Začasnega sporazuma začnejo čim prej izvajati nekatere določbe tega protokola v zvezi s trgovino,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V imenu Skupnosti se sklene in odobri Začasni sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo zaradi pristopa novih držav članic k Skupnosti skupaj z izjavami, ki so priložene sklepni listini. Besedila Sporazuma in sklepne listine so priložena tej uredbi.

Člen 2

Pri uporabi člena 13 Sporazuma iz člena 1, kar zadeva Skupnost, predsednik Sveta uradno obvesti drugo pogodbenico, da so končani postopki, potrebni za začetek veljavnosti tega sporazuma [1].

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. oktobra 1973

Za Svet

Predsednik

I. Nørgaard

[1] Datum začetka veljavnosti tega sporazuma bo objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

--------------------------------------------------
(2)

V skladu s členom 30.3 Statuta ESCB in členom 4(1) Sklepa (EU) 2023/135 (ECB/2022/51) mora ECB z učinkom od 1. januarja 2023 centralni banki Hrvatska narodna banka priznati terjatev, denominirano v eurih, ki je enakovredna skupnemu eurskemu znesku prispevka centralne banke Hrvatska narodna banka v devizne rezerve, ob upoštevanju določb člena 3 navedenega sklepa. ECB in Hrvatska narodna banka soglašata z vzpostavitvijo terjatve centralne banke Hrvatska narodna banka v znesku 327 152 181,93 EUR, tako da se zagotovi, da bo razmerje med zneskom terjatve centralne banke Hrvatska narodna banka v eurih in skupnim eurskim zneskom terjatev, priznanih drugim nacionalnim centralnim bankam držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: druge NCB), enako razmerju med ponderjem centralne banke Hrvatska narodna banka v kapitalskem ključu ECB in skupnim ponderjem drugih NCB v tem ključu.
1.

v oddelku 1 se podpriporočilo C(1) nadomesti z naslednjim: „1. Ustreznim organom se priporoča, da zagotovijo vzajemnost ukrepov makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo drugi ustrezni organi in jih ESRB priporoča za vzajemnost. Priporoča se zagotovitev vzajemnosti naslednjih ukrepov, kakor so podrobneje opisani v Prilogi: Estonija: — stopnja blažilnika sistemskih tveganj v višini 1 odstotka, ki se uporablja v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU za domače izpostavljenosti vseh kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v Estoniji; Finska: — spodnja meja v višini 15 odstotkov za povprečno utež tveganja za stanovanjske hipotekarne kredite, zavarovane s hipoteko na stanovanjskih enotah na Finskem, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013 za kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje na Finskem in za izračun regulativnih kapitalskih zahtev uporabljajo pristop na podlagi notranjih bonitetnih ocen (IRB); Belgija: — pribitek k uteži tveganja za izpostavljenosti na drobno, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo v Belgiji, ki se uporablja v skladu s členom 458(2)(d)(vi) Uredbe (EU) št. 575/2013 za kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje v Belgiji in za izračun regulativnih kapitalskih zahtev uporabljajo pristop IRB, ter ga sestavljata: (a) pavšalni pribitek k uteži tveganja v višini 5 odstotnih točk in (b) sorazmerni pribitek k uteži tveganja, ki obsega 33 odstotkov z izpostavljenostjo tehtanega povprečja uteži tveganja, ki se uporabljajo za portfelj izpostavljenosti na drobno, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo v Belgiji.“;
OPOMBA BRALCU Seznam je bil pripravljen zaradi preglednosti in je objavljen le v informativne namene. V členu 10(4) Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, priloženega Pogodbama, je določeno, da lahko Združeno kraljestvo najpozneje do 31. maja 2014 uradno obvesti Svet, da v zvezi z akti s področja policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, sprejetimi pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ne priznava vseh pristojnosti Komisije in Sodišča . Združeno kraljestvo to uradno obvestilo poslalo 24. julija 2013. Zadevni akti se tako 1. decembra 2014 prenehajo uporabljati za Združeno kraljestvo. V skladu s tretjim stavkom člena 10(4) Protokola (št. 36) pa takšni akti, ki so bili po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe spremenjeni, in sicer na kakršen koli način (sprememba, nadomestitev ali razveljavitev zadevnega akta v celoti ali deloma), z aktom, ki se uporablja za Združeno kraljestvo, se za Združeno kraljestvo ne bodo prenehali uporabljati in se bodo tako še naprej uporabljali, kakor so bili spremenjeni ali nadomeščeni.
—

Nasprotni stranki morata, da sta upravičeni do intervencij na dovoljenih mejah nihanja v ERM II, imeti račun pri NCB, na katero se le-te nanašajo, in obdržati SWIFT naslov. Od nasprotnih strank se kot dodatno merilo za primernost zahteva tudi, da zadevnim NCB vnaprej predložijo standardna navodila za poravnavo v valutah v mehanizmu ERM II in vse nadaljnje posodobitve teh navodil. Od primernih nasprotnih strank se lahko zahteva, da ECB ali NCB predložijo kontaktne podatke, kot jih ECB in zadevne NCB vsakokrat določijo.
DODATEK

k Uredbi (ES)1922/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega inštituta za enakost spolov

(Uradni list Evropske unije L 403 z dne 30. decembra 2006)

Uredbi se priloži naslednja izjava:

„IZJAVA SVETA, EVROPSKEGA PARLAMENTA IN EVROPSKE KOMISIJE

Enakost med moškimi in ženskami je temeljno načelo Evropske unije. Svet, Evropski parlament in Evropska komisija želijo povečati ozaveščenost ter spodbuditi združevanje sredstev in izmenjavo izkušenj na področju enakosti spolov, zlasti z ustanovitvijo Evropskega inštituta za enakost spolov.

Svet, Evropski parlament in Komisija v zvezi z organizacijo Inštituta izjavljajo, da je upravljavska struktura, zlasti število predstavnikov držav članic v upravnem odboru, določena glede na posebno naravo Evropskega inštituta za enakost spolov in zaradi tega ne ustvarja precedensa za druge agencije, ki bi lahko bile ustanovljene v prihodnosti.

Da se zagotovi urejena rotacija članov, ki jih imenuje Svet, se države članice razdelijo v tri skupine po devet, glede na vrstni red prihodnjih predsedstev. V prvem mandatu Svet predstavljajo člani iz prvih dveh skupin držav članic; v drugem mandatu Svet predstavljajo člani iz tretje in prve skupine, v tretjem mandatu pa iz druge in tretje skupine ter tako dalje v naslednjih mandatih (1). V primeru, da pride do nove širitve, bo sistem rotacije ustrezno prilagojen.“
(3)

V skladu z Resolucijo, — ERM II nadomešča evropski monetarni sistem; — je stabilno ekonomsko okolje potrebno za dobro delovanje enotnega trga ter višje naložbe, rast in zaposlitev, zato je v interesu vseh držav članic. Enotni trg ne sme biti ogrožen z izkrivljanjem realnega deviznega tečaja in prekomernimi nihanji nominalnih deviznih tečajev med eurom in drugimi valutami EU, ki bi motili trgovinske tokove med državami članicami. Poleg tega mora vsaka država članica, v skladu s členom 124 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, obravnavati svojo politiko deviznega tečaja kot zadevo skupnega interesa. — ERM II pomaga zagotoviti, da države članice zunaj euroobmočja, ki sodelujejo v ERM II (v nadaljevanju: „sodelujoče države članice zunaj euroobmočja“), usmerijo svoje politike v stabilnost, spodbuja konvergenco in jim s tem pomaga v prizadevanjih za uvedbo eura. — sodelovanje v ERM II je za države članice zunaj euroobmočja prostovoljno. Kljub temu pa je mogoče pričakovati, da se bodo države članice z odstopanjem pridružile mehanizmu. Država članica, ki pri mehanizmu deviznih tečajev ne sodeluje od začetka, lahko sodeluje kasneje. — ERM II deluje brez poseganja v poglavitni cilj ECB in NCB zunaj euroobmočja, to je ohranitev stabilnosti cen. — je za valuto vsake sodelujoče države članice zunaj euroobmočja (v nadaljevanju: „sodelujoča valuta zunaj euroobmočja“) določen osrednji tečaj glede na euro; — obstaja en standardni razpon nihanja ± 15 % okrog osrednjih tečajev; — je treba zagotoviti, da se vsaka prilagoditev osrednjih tečajev izvede pravočasno v izogib občutnemu izkrivljanju. Vse stranke medsebojnega dogovora o osrednjih tečajih, vključno z ECB, imajo zato pravico sprožiti zaupni postopek, katerega cilj je ponovna preučitev osrednjih tečajev. — so intervencije na dovoljenih mejah nihanja načeloma samodejne in neomejene, z možnostjo zelo kratkoročnega financiranja. Vendar pa lahko ECB in NCB zunaj euroobmočja, ki sodelujejo v ERM II (v nadaljevanju:„sodelujoče NCB zunaj euroobmočja“) začasno ustavijo intervencije, če bi to nasprotovalo njihovemu poglavitnemu cilju stabilnosti cen. Pri njihovi odločitvi se ustrezno upoštevajo vsi relevantni dejavniki ter zlasti potreba po ohranitvi stabilnosti in verodostojno delovanje ERM II. — se lahko sodelovanje glede politike deviznega tečaja še bolj krepi, na primer z omogočanjem tesnejših tečajnih povezav med eurom in sodelujočimi valutami zunaj euroobmočja, kadar in v kolikor so te primerne v luči konvergenčnega napredka.
(a)

v skladu s členom 25(1)(b), (c), (f), (g) in (h) Uredbe pri izvajanju upravnih preiskav, dejavnosti v fazi pred odločitvijo o uvedbi upravne preiskave, preddisciplinskih in disciplinskih postopkov ali postopkov začasne odstranitve z delovnega mesta na podlagi člena 86 in Priloge IX h Kadrovskim predpisom ter Sklepa EESO št. 635/05 A z dne 7. decembra 2005 o splošnih določbah za izvajanje disciplinskih postopkov in upravnih preiskav;
(5)

EASO lahko v okviru svojega upravnega delovanja izvaja upravne poizvedbe, disciplinske postopke, predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, obdeluje primere prijavljanja nepravilnosti, izvaja (uradne in neuradne) postopke v zvezi z nadlegovanjem, obdeluje notranje in zunanje pritožbe, opravlja notranje revizije, izvaja preiskave po pooblaščeni osebi za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725 in preiskave v zvezi z notranjo (informacijsko-tehnološko) varnostjo ter obravnava zahteve uslužbencev za dostop do svojih zdravstvenih kartotek. EASO obdeluje več kategorij osebnih podatkov, vključno z zanesljivimi podatki („objektivnimi“ podatki, kot so identifikacijski podatki, kontaktni podatki, strokovni podatki, upravni podatki, podatki, ki so bili prejeti iz posebnih virov, elektronski komunikacijski in prometni podatki) in/ali nezanesljivimi podatki („subjektivnimi“ podatki, povezani s primerom, kot so utemeljitev, vedenjski podatki, ocene, podatki o učinkovitosti in vodenju ter podatki, povezani s predmetom urejanja postopka ali dejavnosti).
„32.

Za boljšo zaščito proračuna Unije bo Komisija dala na voljo integriran in interoperabilen informacijski sistem in sistem spremljanja, ki bo vključeval enotno orodje za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja; z njim se bo dostopilo do podatkov iz točke 31 in jih analiziralo, namen pa je njegova vsesplošna uporaba v državah članicah.“.
Člen 6

Omejitev pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do dostopa

1. V ustrezno utemeljenih primerih in pod pogoji, določenimi v tem sklepu, lahko upravljavec posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, omeji pravico do dostopa v okviru naslednjih postopkov obdelave, kadar je to potrebno in sorazmerno:

2. Če Eurofound v celoti ali delno omeji pravico do dostopa iz člena 17 Uredbe (EU) 2018/1725, sprejme naslednje ukrepe:

(a) posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v svojem odgovoru na zahtevo obvesti o uporabljeni omejitvi in glavnih razlogih zanjo ter možnosti vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov ali uveljavljanja pravnega sredstva pri Sodišču;

(b) v notranji oceni navede razloge za omejitev, vključno z oceno potrebnosti in sorazmernosti omejitve ter njenega trajanja.

Omejitve, uvedene glede pravice dostopa uslužbencev do svojih zdravstvenih kartotek, zadevajo le zahteve za neposreden dostop uslužbencev do zdravstvenih podatkov psihološke ali psihiatrične narave, kadar ocena za vsak primer posebej pokaže, da je neposreden dostop potreben zaradi varstva posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Dostop do takih podatkov se zagotovi s posredovanjem zdravnika, ki ga imenuje zadevni posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki. Zdravniku, ki ga izbere posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, se zagotovi dostop do vseh informacij in podeli diskrecijska pravica, da odloči, kako naj se posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, zagotovi dostop in kakšen dostop naj se mu zagotovi.

Zagotavljanje informacij iz točke (a) se lahko preloži, opusti ali zavrne, če bi se s tem izničil učinek omejitve, naložene v skladu s členom 25(8) Uredbe (EU) 2018/1725.

Eurofound pregleda uporabo omejitve vsakih šest mesecev od njenega sprejetja in ob zaključku zadevne poizvedbe, postopka ali preiskave. Upravljavec podatkov nato vsakih šest mesecev oceni potrebo po ohranitvi omejitve. Preskus potrebnosti in sorazmernosti iz člena 3(5) se opravi v okviru posameznega rednega pregleda po oceni, ali dejanski in pravni razlogi za omejitev še veljajo.