IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/1693

z dne 9. oktobra 2019

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Začetek

(1) Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 15. februarja 2019 na podlagi člena 5 Uredbe (EU) 2016/1036 (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom jeklenih koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK ali zadevna država) v Unijo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

(2) Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 3. januarja 2019 vložilo združenje Association of European Wheels Manufacturers (v nadaljnjem besedilu: EUWA ali pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje jeklenih koles v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zato nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave.

(3) Komisija je po obvestilu o začetku prejela več vprašanj in pripomb v zvezi z opredelitvijo zadevnega izdelka. V zvezi s tem je pojasnila obseg izdelka v obvestilu o spremembi obvestila o začetku (3).

(4) Na podlagi člena 14(5a) osnovne uredbe Komisija registrira uvoz, ki je predmet protidampinške preiskave v obdobju pred razkritjem, razen če ima zadostne dokaze, da nekatere zahteve niso bil izpolnjene. Kot je omenjeno v členu 10(4)(d) osnovne uredbe, je ena od teh zahtev, da obstaja nadaljnja znatna rast uvoza poleg ravni uvoza, ki je povzročil škodo v obdobju preiskave. Glede na podatke Eurostata se je uvoz jeklenih koles v kilogramih iz LRK v prvih štirih mesecih po začetku preiskave (tj. od marca 2019 do junija 2019) zmanjšal za 72 % v primerjavi z enakim obdobjem v letu 2018 in za 74 % v primerjavi s povprečjem za štiri mesece v obdobju preiskave (2018, glej uvodno izjavo 23). Komisija nadalje ugotavlja, da je iz obsega uvoza zadevnega izdelka v skladu z zbirko podatkov Surveillance 2 razvidno podobno močno zmanjšanje uvoza. Zato Komisija ni izvedla registracije uvoza zadevnega izdelka v skladu s členom 14(5a) osnovne uredbe, saj drugi bistveni pogoj iz člena 10(4), tj. nadaljnja znatna rast uvoza, ni bil izpolnjen.

1.2 Zainteresirane strani

(5) Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je Komisija izrecno obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike in organe LRK, znane uvoznike in uporabnike o začetku preiskave ter jih povabila k sodelovanju.

(6) Zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo pripombe glede začetka preiskave in zahtevajo zaslišanje pri Komisiji in/ali pooblaščencu za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.3 Vzorčenje

(7) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.3.1 Vzorčenje proizvajalcev Unije

(8) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da se je odločila za omejitev preiskave na razumno število proizvajalcev Unije, ki jih bo preiskala z uporabo vzorčenja, in da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je izbrala vzorec na podlagi informacij, ki so bile na voljo Komisiji v začetni fazi. Temeljil je na obsegu proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v EU v obdobju preiskave. Zajemal je tri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije, ki se nahajajo v treh različnih državah članicah, so predstavljali več kot 35 % ocenjene celotne proizvodnje in obsega prodaje podobnega izdelka v EU. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Le EUWA je podala pripombe in zahtevala vključitev dodatne družbe, da bi se izboljšala reprezentativnost vzorca. Na podlagi teh pripomb se je Komisija odločila, da doda eno družbo. Vendar je navedeni proizvajalec Unije zavrnil sodelovanje v preiskavi. Začasni vzorec, ki ga sestavljajo trije proizvajalci Unije, je bil tako potrjen. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije.

(9) Vzorčeni proizvajalci Unije in drugi proizvajalci Unije, ki sodelujejo v tej preiskavi, so Komisijo zaprosili, naj njihova identiteta med postopkom, v skladu s členom 19 osnovne uredbe, ostane zaupna zaradi strahu pred povračilnimi ukrepi nekaterih njihovih strank. Komisija je na podlagi dobrih razlogov, navedenih v zahtevku, privolila v zagotavljanje anonimnosti proizvajalcem Unije.

1.3.2 Vzorčenje uvoznikov

(10) Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

(11) Zahtevane informacije sta predložila dva nepovezana uvoznika. Zaradi majhnega števila se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

1.3.3 Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz LRK

(12) Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je pozvala misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji, naj opredeli morebitne preostale proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.

(13) Sedemindvajset družb iz zadevne države je zagotovilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je ugotovila, da je v vzorec mogoče vključiti dvajset proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov. Sedem proizvajalcev je sporočilo, da v obdobju preiskave niso izvažali zadevnega izdelka v EU, zato se je štelo, da jih ni mogoče vključiti v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec treh družb, ki jih je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Podlaga za izbiro vzorca je bil največji obseg izvoza v Unijo, vendar so bile v vzorcu upoštevane tudi vse vrste jeklenih koles (tj. jeklena kolesa, ki se uporabljajo za osebne in komercialne namene).

(14) V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi zadevnimi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Pripomb ni bilo.

(15) Nato je ena od vzorčenih družb zavrnila sodelovanje, nadomestil pa jo je naslednji največji proizvajalec izvoznik.

(16) Komisija se je po preveritvenem obisku zaradi precejšnjih pomanjkljivosti informacij, ki jih je predložil eden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, odločila, da te informacije ne upošteva na podlagi člena 18(1) osnovne uredbe (4).

(17) Poleg tega zaradi izključitve nekaterih vrst izdelkov iz obsega te preiskave, kot je določeno v oddelku 2.3 spodaj, ta preiskava ni več zadevala enega od sodelujočih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov.

(18) Zaradi navedenega je bil vzorec zmanjšan na eno samo družbo, ki je zajemala približno 20 % kitajskega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave. Ob upoštevanju stopnje nesodelovanja v vzorcu in nezadostnega časa za izbiro novega vzorca se je Komisija začasno odločila, da uporabi ustrezne določbe člena 18 osnovne uredbe na podlagi člena 17(4) osnovne uredbe.

1.4 Individualna preiskava

(19) Prvotno je deset proizvajalcev izvoznikov, ki so vrnili obrazec za vzorčenje, zahtevalo individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. Komisija je na dan začetka postopka vprašalnik dala na voljo na spletu. Poleg tega je Komisija, ko je napovedala vzorec, proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec, obvestila, da morajo predložiti izpolnjen vprašalnik, če želijo biti obravnavani posamično. Vendar nobena od družb ni predložila izpolnjenega vprašalnika. Zato ni bila odobrena nobena individualna preiskava.

1.5 Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

(20) Komisija je vladi Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada) poslala vprašalnik o obstoju znatnega izkrivljanja v LRK v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. Vprašalniki za proizvajalce Unije, uvoznike, uporabnike in proizvajalce izvoznike so bili na voljo na spletu (5) na dan začetka.

(21) Trije vzorčeni proizvajalci Unije in trije vzorčeni proizvajalci izvozniki so poslali izpolnjene vprašalnike. En nepovezani uvoznik je Komisiji predložil izpolnjen vprašalnik. Vendar je bil vprašalnik nepopoln, stran pa je prekinila sodelovanje v preiskavi, ko je bila pozvana, naj vprašalnik dopolni. Kitajska vlada ni poslala nobenega odgovora.

(22) Komisija je pridobila in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb: proizvajalci Unije — družba C, Evropska unija; — družba E, Evropska unija; — družba H, Evropska unija; združenje proizvajalcev Unije — EUWA, Bruselj, Belgija; proizvajalci izvozniki v LRK — skupina Hantong Group: — Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co., Ltd. (proizvajalec), Taizhou, Kitajska; — Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co., Ltd. (trgovec), Ningbo, Kitajska; — Ningbo Wheelsky Company Limited (offshore trgovec), Ningbo, Kitajska; — skupina Xingmin Group: — Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd. (proizvajalec izvoznik), Longkou, Kitajska; — Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. (proizvajalec), Tangshan, Kitajska; — Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. (proizvajalec), Xianning, Kitajska.

1.6 Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

(23) Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2018 do 31. decembra 2018 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2015 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.7 Postopek določanja normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe

(24) Glede na zadostne razpoložljive dokaze na začetku preiskave, ki so kazali na obstoj znatnih izkrivljanj v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe, je Komisija ocenila, da bi bilo primerno začeti preiskavo ob upoštevanju člena 2(6a) osnovne uredbe.

(25) Da bi Komisija zbrala potrebne podatke za morebitno uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe, je zato v obvestilu o začetku pozvala vse proizvajalce izvoznike iz zadevne države, naj predložijo informacije, zahtevane v Prilogi III k obvestilu o začetku, o vložkih, uporabljenih za proizvodnjo jeklenih koles. Triindvajset proizvajalcev izvoznikov je predložilo ustrezne informacije.

(26) Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo v zvezi z domnevnim znatnim izkrivljanjem v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe, je vprašalnik poslala tudi kitajski vladi. Slednja ni poslala nobenega odgovora. Komisija je nato kitajsko vlado obvestila, da bo za ugotovitev obstoja znatnih izkrivljanj v LRK uporabila razpoložljiva dejstva v smislu člena 18 osnovne uredbe.

(27) Komisija je v obvestilu o začetku vse zainteresirane strani tudi pozvala, naj v 37 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije predstavijo svoja stališča, predložijo informacije in zagotovijo podporne dokaze v zvezi z ustreznostjo uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe. Eden od proizvajalcev izvoznikov je podal pripombe o obstoju znatnega izkrivljanja.

(28) Komisija je v obvestilu o začetku navedla tudi, da bo glede na razpoložljive dokaze morda morala izbrati ustrezno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, da bi določila normalno vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti.

(29) Komisija je 6. marca 2019 objavila prvo obvestilo za spis (v nadaljnjem besedilu: obvestilo z dne 6. marca 2019) (6), v katerem je zainteresirane strani pozvala, naj navedejo svoja stališča o ustreznih virih, ki jih lahko Komisija uporabi za določitev normalne vrednosti v skladu z drugo alineo člena 2(6a)(e) osnovne uredbe. V navedenem obvestilu je zagotovila seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci izvozniki uporabijo v proizvodnji zadevnega izdelka. Poleg tega je Komisija na podlagi meril, ki usmerjajo izbiro neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelila morebitne reprezentativne države (tj. Argentino, Brazilijo, Kolumbijo, Malezijo, Mehiko, Rusijo, Južno Afriko, Tajsko in Turčijo).

(30) Komisija je vsem zainteresiranim stranem dala možnost, da predložijo pripombe. Komisija je prejela pripombe enega od proizvajalcev izvoznikov in pritožnika. Kitajska vlada ni predložila pripomb.

(31) Komisija je pripombe o obvestilu z dne 6. marca 2019, ki jih je prejela od vložnika, obravnavala v drugem obvestilu o virih za določitev normalne vrednosti z dne 16. aprila 2019 (v nadaljnjem besedilu: obvestilo z dne 16. aprila 2019) (7). Oblikovala je tudi seznam proizvodnih dejavnikov in ugotovila, da je Brazilija v tej fazi najustreznejša reprezentativna država na podlagi prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe. V tej fazi ni bilo mogoče določiti dokončnega seznama oznak HS, v skladu s katerim bi bilo treba opredeliti dejavnike proizvodnje. Ker ni bilo uvoza pod nekaterimi morebitnimi oznakami HS v Brazilijo, je Komisija v tej fazi sklenila, da se lahko tudi Turčija in Južna Afrika štejeta za ustrezno reprezentativno državo, če je to potrebno. Zainteresirane strani je pozvala, naj predložijo pripombe. Komisija je pripombe prejela le od pritožnika. Ta uredba obravnava navedene pripombe.

2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1 Zadevni izdelek

(32) Zadevni izdelek, kakor je bil spremenjen z obvestilom iz uvodne izjave 3, so jeklena kolesa za prevoz po cesti, s priborom ali brez, z nameščenimi pnevmatikami ali brez, zasnovana za: — cestne vlačilce, — motorna vozila za prevoz oseb in/ali blaga, — motorna vozila za posebne namene (na primer, gasilska vozila, vozila za škropljenje ali posipavanje), — priklopnike, polpriklopnike, avtodome in podobna vozila, brez mehanskega pogona, s poreklom iz LRK, ki se trenutno uvršča pod oznake KN ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 in ex 8716 90 90 (oznake TARIC 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 in 8716909097) (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).

(33) Izključeni so naslednji izdelki: — jeklena kolesa za industrijsko sestavljanje pedalno vodenih traktorjev, ki se trenutno uvrščajo pod tarifno podštevilko 8701 10, — kolesa za cestna štirikolesa, — pesto kolesa v obliki zvezde, vlivana v celem, jeklena, — kolesa za motorna kolesa, posebej zasnovana za uporabo zunaj javnih cest (na primer, kolesa za kmetijske ali gozdarske traktorje, viličarje, tovorne vlačilce za letala, prekucnike (dumperje) za uporabo izven cestnega omrežja).

2.2 Podobni izdelek

(34) Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe: — zadevni izdelek, — izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, — izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v Braziliji, ki je bila reprezentativna država v smislu člena 2(6a) osnovne uredbe, ter — izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

(35) Komisija se je na tej stopnji odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3 Trditve glede obsega izdelka

(36) Eden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je trdil, da bi morala biti jeklena kolesa, posebej zasnovana za prikolice za osebna vozila in avtodome, ki se uvrščajo pod oznako KN 8716 90 90 s premerom platišča 16 palcev ali manj, izključena iz obsega izdelka, saj se ne proizvajajo v Uniji in nimajo enakih osnovnih tehničnih lastnosti kot vsi drugi izdelki, ki spadajo v obseg izdelka.

(37) Kar zadeva tehnične lastnosti, je zadevna družba trdila, da so specifikacije koles za osebna vozila s prikolico in avtodome, zlasti glede trdnosti (torej tudi preskušanja), nižje kot pri kolesih za osebna vozila. Poleg tega morajo izpolnjevati posebne specifikacije, ki se nanašajo na večjo obremenitev in nižje zahteve glede hitrosti teh koles, ki se prodajajo v Uniji. To bi pomenilo tudi, da se jeklena kolesa za avtodome ali prikolice, ki se uporabljajo na osebnem avtomobilu, ne morejo zakonito prodajati in uporabljati kot jeklena kolesa za osebne avtomobile. Družba je prav tako navedla, da je treba jeklena kolesa za avtodome in prikolice, ki se uporabljajo za osebna vozila, uvrstiti pod oznako KN 8716 90 90, medtem ko je treba jeklena kolesa za osebne avtomobile uvrstiti pod tarifno številko 8708.

(38) Med preiskavo je Komisija poleg tega prejela pripombe v zvezi z morebitno izključitvijo koles za kmetijske priklopnike in druge priključne kmetijske naprave s področja preiskave, za katere je bilo ugotovljeno, da imajo premer platišča 16 palcev ali manj. Obvestilo o začetku je izrecno izključilo „kolesa za motorna kolesa, posebej zasnovana za uporabo zunaj javnih cest (na primer, kolesa za kmetijske ali gozdarske traktorje, viličarje, tovorne vlačilce za letala, prekucnike (dumperje) za uporabo izven cestnega omrežja)“. Vendar so bila jeklena kolesa za vozila brez mehanskega pogona, kot so kmetijski priklopniki in druge priključne kmetijske naprave, prvotno vključena v obseg izdelka. Po trditvah imajo podobno kot jeklena kolesa za avtodome in prikolice, ki jih uporabljajo osebni avtomobili, taka kolesa tudi drugačne tehnične lastnosti in niso zamenljiva z drugimi izdelki, ki spadajo v obseg izdelka.

(39) Komisija je 24. junija 2019 objavila obvestilo za spis, v katerem je vse zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi z zgoraj navedenimi trditvami glede obsega izdelka. Pritožnik, trije proizvajalci izvozniki in eden od uvoznikov Unije so predložili pripombe na zgornje obvestilo. Vse te strani so podprle trditev o izključitvi izdelka, ki je povzeta v uvodnih izjavah 36 in 38 zgoraj.

2.4 Sklep o zadevnem izdelku

(40) Preiskava je pokazala, da imajo kolesa, navedena v uvodnih izjavah 36 in 38, omejen premer 16 palcev ali manj in imajo drugačne tehnične lastnosti kot druge vrste koles iz obsega izdelka, saj niso namenjena za motorna vozila in se na njih ne morejo pritrditi. Zato je Komisija začasno sklenila, da je treba te izdelke izključiti.

(41) Po izključitvi, opisani v uvodni izjavi 40 zgoraj, se eden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, ki je proizvajal in izvažal v Unijo le izključene vrste izdelka, ne šteje več za proizvajalca izvoznika zadevnega izdelka.

(42) Zato je zadevni izdelek začasno opredeljen kot jeklena kolesa za prevoz po cesti, s priborom ali brez, z nameščenimi pnevmatikami ali brez, zasnovana za: — cestne vlačilce, — motorna vozila za prevoz oseb in/ali blaga, — motorna vozila za posebne namene (na primer, gasilska vozila, vozila za škropljenje ali posipavanje), — priklopnike ali polpriklopnike, brez mehanskega pogona, za cestne vlačilce, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki se trenutno uvršča pod oznake KN ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 in ex 8716 90 90 (oznake TARIC 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 in 8716909097) (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). Izključeni so naslednji izdelki: — jeklena kolesa za industrijsko sestavljanje pedalno vodenih traktorjev, ki se trenutno uvrščajo pod tarifno podštevilko 8701 10, — kolesa za cestna štirikolesa, — pesto kolesa v obliki zvezde, vlivana v celem, jeklena, — kolesa za motorna kolesa, posebej zasnovana za uporabo zunaj javnih cest (na primer, kolesa za kmetijske ali gozdarske traktorje, viličarje, tovorne vlačilce za letala, prekucnike (dumperje) za uporabo izven cestnega omrežja), — kolesa za prikolice za osebna vozila, avtodome, kmetijske prikolice in druge priključne kmetijske naprave s premerom 16 palcev ali manj.

3. DAMPING

3.1 Uvodne pripombe

(43) Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 17, sta v vzorcu ostala samo dva proizvajalca izvoznika, ki sta bila naknadno preverjena.

(44) V zvezi z eno od teh družb se je Komisija odločila uporabiti določbe člena 18 osnovne uredbe in zlasti prvi stavek člena 18(1) ter zanemariti predložene informacije. Ta odločitev je bila sprejeta, ker so se sporočeni podatki o izvozu šteli za nezanesljive, saj jih ni bilo mogoče uskladiti z revidiranimi računovodskimi izkazi družbe. Zato Komisija ni prejela potrebnih informacij za določitev stopnje dampinga za družbo.

(45) Zainteresirana stran je bila v skladu s členom 18(4) osnovne uredbe obveščena o razlogih za neupoštevanje predloženih informacij to in je imela priložnost, da predloži dodatna pojasnila.

(46) Družba je predložila pripombe o nameri Komisije, da uporabi člen 18 osnovne uredbe, in je na lastno zahtevo opravila zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Zaradi zaupne narave zavrnjenih podatkov, ki se nanašajo na določeno družbo, in pripomb v dopisu družbe ter kasnejšega zaslišanja so bile podrobnosti o ugotovitvah Komisije v zvezi s tem zadevnemu podjetju razkrite v ločenem posebnem začasnem razkritju.

(47) Ker te pripombe, ki jih je družba predložila v svojem dopisu in med zaslišanjem pri pooblaščencu za zaslišanje, niso spremenile dejstev in ugotovitev, do katerih je prišla Komisija med preveritvenim obiskom v prostorih podjetja, je Komisija začasno potrdila uporabo najboljših razpoložljivih dejstev v zvezi s tem proizvajalcem izvoznikom.

(48) Tako se opis izračuna stopnje dampinga v nadaljevanju nanaša na edino preostalo družbo v vzorcu.

3.2 Normalna vrednost

(49) V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“.

(50) Vendar je v členu 2(6a)(a) osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se […] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti,“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. Kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze ter zaradi nesodelovanja kitajske vlade uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna.

3.2.1 Obstoj znatnega izkrivljanja

3.2.1.1 Uvod

(51) V členu 2(6a)(b) osnovne uredbe je opredeljeno, da je „[z]natno izkrivljanje […] izkrivljanje, do katerega pride, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin in energije, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države. Pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja se med drugim upošteva možni učinek enega ali več naslednjih elementov: — ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo družbe, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice; — ali prisotnost države v družbah državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške; — ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga; — ali je prisotno pomanjkanje stečajnega prava, prava gospodarskih družb ali stvarnega prava ali diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedenega prava; — ali so stroški plač izkrivljeni; — ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države.“

(52) V skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe ocena obstoja znatnih izkrivljanj v smislu člena 2(6a)(a) med drugim upošteva neizčrpni seznam elementov iz prve določbe. V skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe se pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja upošteva možni učinek enega ali več teh elementov na cene in stroške zadevnega izdelka v državi izvoznici. Ker navedeni seznam ni kumulativen, za ugotovitev znatnega izkrivljanja ni treba upoštevati vseh elementov. Poleg tega se lahko za dokazovanje obstoja enega ali več elementov s seznama uporabijo enake dejanske okoliščine. Vendar je treba kakršen koli sklep o znatnem izkrivljanju v smislu člena 2(6a)(a) podati na podlagi vseh dokazov, ki so na voljo. Splošna ocena obstoja izkrivljanja lahko upošteva tudi splošne razmere in okoliščine v državi izvoznici, zlasti kadar temeljni elementi gospodarskega in upravnega ustroja države izvoznice vladi zagotavljajo znatne pristojnosti za tako poseganje v gospodarstvo, da cene in stroški niso rezultat prostega razvoja tržnih sil.

(53) V členu 2(6a)(c) osnovne uredbe je določeno: „Kadar ima Komisija utemeljene informacije glede morebitnega obstoja znatnega izkrivljanja v smislu točke (b) v posamezni državi ali posameznem sektorju v tej državi in če je to ustrezno za učinkovito uporabo te uredbe, Komisija pripravi, objavi in redno posodablja poročilo, v katerem opiše tržne razmere iz točke (b) v tej državi ali sektorju.“

(54) Na podlagi te določbe je Komisija pripravila poročilo o državi, ki zadeva LRK (v nadaljnjem besedilu: poročilo) (8) in opisuje znatno poseganje države na mnogih ravneh gospodarstva, vključno z določenimi izkrivljanji pri mnogih ključnih proizvodnih dejavnikih (kot so zemljišče, energija, kapital, surovine in delo) ter v določenih sektorjih (kot sta jeklarski sektor in sektor kemikalij). Poročilo je bilo na začetku preiskave vključeno v spis preiskave. Pritožba je vsebovala tudi nekatere pomembne dokaze, ki so dopolnjevali poročilo. Zainteresirane strani so bile pozvane, naj dokaze v spisu preiskave izpodbijejo, predložijo pripombe v zvezi z njimi ali jih dopolnijo na začetku preiskave.

(55) Pritožba je vsebovala posodobljene informacije o presežni zmogljivosti proizvodnje jekla, ki je glavna surovina za proizvodnjo zadevnega izdelka, ki predstavlja več kot 60 % proizvodnih stroškov. Sklicevala se je na poročilo Gospodarske zbornice Evropske unije na Kitajskem (9), v skladu s katerim LRK ni izpolnila svojih obljub o zmanjšanju proizvodne zmogljivosti na bolj realistično raven. Specifični vzroki za to stanje so bili: — želja nekaterih regij, da postanejo samozadostne, kar je povzročilo dodatno presežno zmogljivost na nacionalni ravni; — obstoj družb v državni lasti, ki ne poslujejo v skladu z vidikom dobička in izgube; — spodbujevalni sveženj kitajske vlade, ki je spodbudil velike obrate za proizvodnjo jekla k povečanju zmogljivosti ter pomagal malim in srednje velikim jeklarnam, da so ponovno postale dobičkonosne; — zagotavljanje subvencionirane energije s strani regionalnih vlad (10).

(56) Pritožnik je tudi trdil, da kitajsko domače povpraševanje ni moglo ohraniti visoke ravni proizvodnje jekla. V ta namen se je pritožba sklicevala na Svetovno jeklarsko združenje, ki je navedlo, da se je mesečni obseg proizvodnje v LRK povečal za 9,1 % oktobra 2018 v primerjavi z oktobrom 2017, medtem ko se je v 64 državah, ki poročajo Svetovni trgovinski organizaciji, v povprečju povečal le za 5,8 %.

(57) Pritožba je vsebovala informacijo, da bi lahko večja proizvodnja jekla v LRK skupaj z zmanjšanjem izvoza zaradi nedavno uvedenih trgovinskih sredstev s strani Evropske unije in Združenih držav Amerike povzročila padec cen jekla.

(58) Pritožba se je sklicevala tudi na druge prakse, ki vplivajo na cene surovin: — stroški surovin in energije v LRK niso rezultat sil prostega trga, saj na njih vpliva znatno poseganje države; — kitajski trg jekla še vedno v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom in pod nadzorom politik kitajske vlade; — še vedno ni ustreznega izvrševanja stečajne zakonodaje, prava gospodarskih družb in stvarnega prava v LRK; — stroški plač so izkrivljeni, ker niso posledica običajnih tržnih sil ali pogajanj med podjetji in delavci.

(59) Kot je navedeno v uvodnih izjavah 26 in 27, kitajska vlada ni predložila pripomb ali dokazov, ki bi podpirali ali izpodbijali obstoječe dokaze iz spisa zadeve, vključno s poročilom in dodatnimi dokazi o obstoju znatnih izkrivljanj in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavani zadevi, ki jih je predložil pritožnik.

(60) Pripombe v zvezi s tem so bile prejete le od enega proizvajalca izvoznika, ki je trdil, da je izračun normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe nezdružljiv s sporazumi STO, vključno s Protokolom o pristopu Kitajske k STO (v nadaljnjem besedilu: Protokol) in protidampinškim sporazumom.

(61) V zvezi s tem je proizvajalec izvoznik trdil, da EU po prenehanju veljavnosti oddelka 15 Protokola ne bi smela odstopati od standardne metodologije pri določitvi normalne vrednosti, tj. uporabe le domačih cen in stroškov države izvoznice, razen če protidampinški sporazum dovoljuje drugače. Glede na zgoraj navedeno bi morala EU upoštevati standardno metodologijo v skladu s členom 2 protidampinškega sporazuma. Poleg tega je zainteresirana stran trdila, da pojem znatnega izkrivljanja v protidampinškem sporazumu sploh ne obstaja. Ker v protidampinškem sporazumu ali Splošnem sporazumu o carinah in trgovini iz leta 1994 ni pravne podlage za tak poseben ukrep, ugotovitve o obstoju znatnih izkrivljanj in posledično konstruiranje normalne vrednosti niso skladni s členoma1 in 2 ter členoma 6(1) in 18(1) protidampinškega sporazuma.

(62) Za namen te preiskave je Komisija v uvodni izjavi 112 ugotovila, da je primerno uporabiti člen 2(6a) osnovne uredbe. Komisija se ne strinja s stališčem zainteresirane strani, da Komisija ne sme uporabiti člena 2(6a). Nasprotno, Komisija meni, da se člen 2(6a) lahko uporablja in ga je treba uporabiti v okoliščinah obravnavane zadeve. Poleg tega Komisija meni, da je ta določba skladna z obveznostmi Evropske unije v okviru STO. Komisija meni, da, kot je pojasnjeno v zadevi DS473 EU-biodizel (Argentina), določbe osnovne uredbe, ki se na splošno uporabljajo za vse članice STO, zlasti drugi pododstavek člena 2(5), dovoljujejo uporabo podatkov iz tretje države, ki so ustrezno prilagojeni, če je taka prilagoditev potrebna in utemeljena. Nazadnje, v protidampinških postopkih v zvezi z izdelki s poreklom iz Kitajske, se deli oddelka 15 Protokola o pristopu Kitajske, ki se niso iztekli, še naprej uporabljajo pri določanju normalne vrednosti glede na standard tržnega gospodarstva in v zvezi z uporabo metodologije, ki ne temelji na strogi primerjavi s kitajskimi cenami ali stroški.

(63) Proizvajalec izvoznik je nadalje trdil, da pritožnik sam ni predložil nobenih dokazov o znatnem izkrivljanju na trgu jeklenih koles, ampak je svoje trditve utemeljil z razmerami izkrivljanja na kitajskem trgu jekla.

(64) Komisija je opozorila, da so morebitne pripombe na razmere na kitajskem trgu jekla pomembne za zadevni izdelek, saj se lahko kot jekleni izdelek šteje za del jeklarskega sektorja. Jeklo dejansko predstavlja več kot 60 % proizvodnih stroškov zadevnega izdelka. Poleg tega je glavna surovina, ki se uporablja pri proizvodnji jeklenih koles, vroče valjano ploščato jeklo, ki predstavlja več kot 50 % celotnih proizvodnih stroškov in se prav tako proizvaja na kitajskem trgu jekla, ugotovitve o izkrivljanju v zvezi s tem jeklom pa so bile potrjene v okviru prejšnjih preiskav trgovinske zaščite (11).

(65) Komisija je proučila, ali je v LRK primerno uporabiti domače cene in stroške ali ne, ker obstajajo znatna izkrivljanja v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v spisu, vključno z dokazi v poročilu, ki temeljijo na javno dostopnih virih. Navedena analiza je zajemala pregled znatnih poseganj države v gospodarstvo LRK na splošno ter posebne razmere na trgu v sektorju, ki vključuje tudi zadevni izdelek.

3.2.1.2 Znatna izkrivljanja, ki vplivajo na domače cene in stroške v LRK

(66) Kitajski gospodarski sistem temelji na konceptu „socialističnega tržnega gospodarstva“. Ta koncept je vključen v kitajsko ustavo in določa gospodarsko upravljanje LRK. Osrednje načelo je, da so „sredstva proizvodnje v socialistični javni lasti, tj. v lasti celotnega ljudstva in skupni lasti delovnega ljudstva“. Gospodarstvo v državni lasti velja za „vodilno silo nacionalnega gospodarstva“, država pa je pristojna za „zagotavljanje njegove konsolidacije in rasti“ (12). Splošna ureditev kitajskega gospodarstva zato ne omogoča zgolj znatnih poseganj države v gospodarstvo, temveč je država za taka poseganja tudi izrecno pooblaščena. Pojem prevlade javnega lastništva nad zasebnim je prisoten v celotnem pravnem sistemu in posebej poudarjen kot splošno načelo v vseh osrednjih zakonodajnih aktih. Odličen primer je kitajsko stvarno pravo, ki se sklicuje na začetno fazo socializma in državi zaupa ohranjanje temeljnega gospodarskega sistema, v katerem ima vodilno vlogo javno lastništvo. Dopuščajo se tudi druge oblike lastništva, pravo pa jim omogoča, da se razvijajo vzporedno z državnim lastništvom (13).

(67) Poleg tega se socialistično tržno gospodarstvo na podlagi kitajskega prava razvija pod vodstvom Kitajske komunistične partije (v nadaljnjem besedilu: KKP). Strukturi kitajske države in KKP se prepletata na vseh ravneh (pravni, institucionalni, osebni) in tvorita superstrukturo, v kateri ni mogoče razlikovati med vlogo KKP in vlogo države. S spremembo kitajske ustave marca 2018 se je še bolj poudarila vodilna vloga KKP, ki je ponovno potrjena v besedilu člena 1 ustave. Za prvim stavkom določbe: „[s]ocialistični sistem je temeljni sistem Ljudske republike Kitajske“ je vstavljen nov, drugi stavek, ki se glasi: „[g]lavna lastnost socializma s kitajskimi značilnostmi je vodstvo Komunistične partije Kitajske“ (14). To kaže na nesporen in vse večji nadzor KKP nad gospodarskim sistemom LRK. To vodstvo in nadzor sta neločljivo povezana s kitajskim sistemom in močno presegata položaj, ki je običajen v drugih državah, v katerih vlade izvajajo splošni makroekonomski nadzor znotraj meja, v katerih delujejo sile prostega trga.

(68) Kitajska država izvaja interventno ekonomsko politiko pri uresničevanju ciljev, ki sovpadajo s političnim programom KKP in ne izražajo prevladujočih gospodarskih razmer na prostem trgu (15). Orodja interventne ekonomske politike, ki so jih razvili kitajski organi, so raznolika in med drugim vključujejo tudi sistem načrtovanja industrijskih dejavnosti, finančni sistem ter raven zakonodajnega okolja.

(69) Prvič, usmeritev kitajskega gospodarstva je na ravni splošnega upravnega nadzora urejena z zapletenim sistemom načrtovanja industrijskih dejavnosti, ki vpliva na vse gospodarske dejavnosti v državi. Vsi ti načrti skupaj zajemajo celovito in kompleksno podlago sektorjev in medsektorskih politik ter so prisotni na vseh ravneh upravljanja. Načrti na ravni provinc so podrobni, medtem ko so v načrtih na nacionalni ravni določeni širši cilji. V načrtih so opredeljena tudi sredstva za podporo v ustreznih industrijah/sektorjih ter časovni okviri, v katerih je treba doseči cilje. Nekateri načrti še vedno vsebujejo jasne cilje glede rezultatov, čeprav je bilo to običajno v prejšnjih ciklih načrtovanja. V načrtih so bili posamezni industrijski sektorji in/ali projekti izpostavljeni kot (pozitivne ali negativne) prednostne naloge v skladu s prednostnimi nalogami vlade in dodeljeni so jim bili posebni razvojni cilji (nadgradnja industrije, mednarodna širitev itd.). Gospodarski subjekti, tj. zasebni in tisti, ki so v lasti države, morajo učinkovito prilagoditi svoje poslovne dejavnosti v skladu z dejanskimi razmerami, ki jih uvaja sistem načrtovanja. Razlog za to ni zgolj zavezujoča narava načrtov, ampak tudi to, da ustrezni kitajski organi na vseh ravneh upravljanja spoštujejo sistem načrtov in skladno s tem uporabljajo podeljena pooblastila, s čimer gospodarske subjekte spodbujajo, da upoštevajo prednostne naloge, določene v načrtih (glej tudi oddelek 3.2.1.5 v nadaljevanju) (16).

(70) Drugič, na ravni dodelitve finančnih sredstev v finančnem sistemu LRK prevladujejo poslovne banke v državni lasti. Te banke se morajo pri oblikovanju in izvajanju svoje posojilne politike usklajevati z vladnimi cilji na področju industrijske politike in ne zgolj ocenjevati ekonomskih prednosti določenega projekta (glej tudi oddelek 3.2.1.8 spodaj) (17). Enako velja za druge sestavne dele kitajskega finančnega sistema, kot so borzni trgi, trgi obveznic, trgi zasebnega kapitala itd. Prav tako so ti deli finančnega sektorja razen bančnega sektorja institucionalno in operativno vzpostavljeni na način, ki ni usmerjen k čim učinkovitejšemu delovanju finančnih trgov, temveč k zagotavljanju nadzora ter omogočanju poseganja države in KKP (18).

(71) Tretjič, v zakonodajnem okolju je poseganje države v gospodarstvo zelo različno. Na primer, pravila o javnem naročanju se redno uporabljajo za doseganje ciljev politike, ki pa ne vključujejo gospodarske učinkovitosti, kar ogroža tržna načela na tem področju. Veljavna zakonodaja posebej določa, da se javno naročanje izvaja zaradi lažjega doseganja ciljev, ki jih oblikujejo državne politike. Vendar narava teh ciljev še vedno ni opredeljena, zato imajo organi odločanja na voljo široke možnosti proste presoje (19). Podobno kitajska vlada na področju naložb ohranja znaten nadzor in vpliv nad namembnostjo in obsežnostjo državnih in zasebnih naložb. Organi uporabljajo pregled naložb ter različne spodbude, omejitve in prepovedi, povezane z naložbami, kot pomembno orodje, s katerim podpirajo cilje industrijske politike, kot je ohranjanje državnega nadzora nad ključnimi sektorji ali krepitev domače industrije (20).

(72) Kitajski ekonomski model torej temelji na nekaterih temeljnih načelih, ki predvidevajo in spodbujajo različna poseganja države. Taka znatna poseganja države so v nasprotju s svobodnim delovanjem tržnih sil, kar povzroča izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja sredstev v skladu s tržnimi načeli (21).

3.2.1.3 Znatna izkrivljanja v skladu s prvo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo družbe, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice

(73) V LRK so družbe, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom in/ali pod nadzorom politik ali po navodilih države, bistveni del gospodarstva.

(74) Kitajska vlada in KKP vzdržujeta strukture, ki zagotavljajo njun nadaljnji vpliv nad podjetja, zlasti družbe v državni lasti. Država (in v številnih pogledih tudi KKP) ni samo dejavno vključena v oblikovanje in nadzor izvajanja splošnih ekonomskih politik v posameznih družbah v državni lasti, temveč uveljavlja svoje pravice do udeležbe pri operativnem odločanju v teh družbah. To se običajno izvaja s kroženjem kadrov med vladnimi organi in družbami v državni lasti, s prisotnostjo članov partije v izvršnih organih družb v državni lasti in partijskih celic v družbah (glej tudi oddelek 3.2.1.4) ter oblikovanjem korporacijske strukture v sektorju družb v državni lasti (22). V zameno imajo družbe v državni lasti poseben status v kitajskem gospodarstvu, ki vključuje številne gospodarske koristi, zlasti zaščito pred konkurenco in preferenčni dostop do ustreznih proizvodnih sredstev, vključno s financiranjem (23).

(75) Kitajska vlada ohranja znatno stopnjo lastništva zlasti v jeklarskem sektorju. Medtem ko je nominalno število družb v državni lasti in zasebnih družb skoraj enako, so med petimi kitajskimi proizvajalci jekla, ki so uvrščeni med deset vodilnih proizvajalcev jekla na svetu, štiri družbe v državni lasti (24). Čeprav je deset vodilnih proizvajalcev leta 2016 predstavljalo samo okrog 36 % celotne industrijske proizvodnje, je kitajska vlada istega leta določila cilj, da do leta 2025 konsolidira 60 do 70 % proizvodnje železa in jekla v približno desetih velikih družbah (25). Kitajska vlada je to namero ponovila aprila 2019, ko je napovedala objavo smernic o konsolidaciji jeklarske industrije (26). Posledica take konsolidacije so lahko prisilne združitve dobičkonosnih zasebnih družb z neuspešnimi družbami v državni lasti (27).

(76) Visoka raven poseganja države v jeklarstvo in visok delež družb v državni lasti v sektorju tudi zasebnim proizvajalcem jekla preprečuje, da bi delovali v skladu s tržnimi razmerami. Za javne in zasebne družbe v jeklarskem sektorju dejansko veljajo politični nadzor in smernice, kot je navedeno v oddelku 3.2.1.5 spodaj.

(77) Čeprav so proizvajalci jeklenih koles na Kitajskem večinoma družbe v zasebni lasti, državni nadzor in intervencije na svojem glavnem trgu surovin, tj. vroče valjano jeklo, nista izključena iz zgoraj opisanega splošnega okvira.

(78) Ugotovljeno je bilo, da so preverjeni proizvajalci jeklenih koles kupovali vroče valjano jeklo od družb v državni lasti in zasebnih dobaviteljev. Vendar glede na ugotovitve več protisubvencijskih preiskav v zvezi s kitajskimi vroče valjanimi jeklenimi izdelki ali drugimi jeklenimi izdelki, pri katerih je bilo vroče valjano jeklo uporabljeno kot surovina, najnovejša med njimi pa je bila preiskava v zvezi z jeklenimi izdelki, prevlečenimi z organskimi premazi (28), oblika lastništva proizvajalca vroče valjanega jekla ni pomembna za ugotovitve o izkrivljanju.

(79) Komisija je v zgornji preiskavi v zvezi z jeklenimi izdelki, prevlečenimi z organskimi premazi, ugotovila, da so družbe v državni lasti, ki proizvajalcem jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, zagotavljajo vroče in hladno valjano jeklo, javni organi na podlagi preskusa, ki ga določi pritožbeni organ STO, saj opravljajo vladne funkcije in pri tem izvajajo vladna pooblastila. Komisija je tudi ugotovila, da je kitajska vlada zasebnim proizvajalcem vročega valjanega jekla v LRK poverila in naročila zagotavljanje blaga v skladu s členom 3(1)(a)(iii) in 3(1)(a)(iv) osnovne protisubvencijske uredbe (29), in da se ravnajo enako kot jeklarske družbe v državni lasti. Na koncu je bilo ugotovljeno, da so bile cene vroče valjanega jekla v LRK izkrivljene. To je bila posledica močne prevlade družb v državni lasti na trgu vroče valjanega jekla v LRK in ker so bile cene vročega valjanega jekla zasebnih dobaviteljev usklajene s cenami družb v državni lasti.

(80) Poleg tega je večina avtomobilskih podjetij še vedno (delno) v državni lasti. Tuji proizvajalci avtomobilov so ustanovili skupna podjetja z večjimi družbami v državni lasti, saj je od leta 1994 tuje lastništvo omejeno (30).

(81) Na podlagi navedenega je bilo sklenjeno, da na trgu za jeklena kolesa v LRK delujejo predvsem družbe, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih kitajske vlade.

3.2.1.4 Znatna izkrivljanja v skladu z drugo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: prisotnost države v družbah omogoča državi, da vpliva na cene ali stroške

(82) Poleg tega, da kitajska vlada prek družb v državni lasti in z drugimi orodji izvaja nadzor nad gospodarstvom, ji prisotnost vlade v družbah omogoča tudi, da vpliva na cene in stroške. Čeprav se lahko šteje, da pravica ustreznih državnih organov do imenovanja in razrešitve ključnega poslovodnega osebja v družbah v državni lasti, kot je določeno v kitajski zakonodaji, odraža ustrezne lastniške pravice (31), so celice KKP v družbah v državni lasti in zasebnih družbah še en pomemben kanal, prek katerega lahko država vpliva na poslovne odločitve. V skladu s pravom družb LRK je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo KKP (z vsaj tremi člani KKP, kot je določeno v statutu KKP (32)), družba pa zagotovi potrebne pogoje za dejavnosti organizacije partije. Kaže, da se v preteklosti ta zahteva ni vedno upoštevala ali strogo izvrševala. Vendar pa je vsaj od leta 2016 KKP okrepila zahtevo po nadzoru nad poslovnimi odločitvami podjetij v državni lasti kot politično načelo. Po poročilih naj bi KKP tudi izvajala pritisk na zasebne družbe in zahtevala, naj na prvo mesto postavijo „patriotizem“ in sledijo partijski disciplini (33). Leta 2017 so poročali o obstoju partijskih celic v 70 % od približno 1,86 milijona zasebnih družb, pri čemer je bil vse večji pritisk, da morajo organizacije KKP imeti zadnjo besedo pri poslovnih odločitvah v svojih družbah (34). Ta pravila se splošno uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu, in sicer v vseh sektorjih, vključno s proizvajalci jeklenih koles in dobavitelji vložkov za te proizvajalce.

(83) Kot je bilo že poudarjeno, je zlasti v jeklarskem sektorju veliko glavnih proizvajalcev jekla (vključno s proizvajalci vroče valjanega jekla) v lasti države. Nekateri so v „Načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020 (35)“ posebej navedeni kot primeri dosežkov 12. petletnega obdobja načrtovanja (kot so Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel itd.). V javnih dokumentih o proizvajalcih vroče valjanega jekla v državni lasti je včasih poudarjena povezava s kitajsko vlado. Na primer, družba Baoshan Iron & Steel (ali Baosteel) je v polletnem poročilu za leto 2016 navedla, da se je „[d]ružba zavezala izpolniti regionalni 13. petletni načrt in da je dosegla splošno soglasje z lokalnimi organi glede delitve sredstev, povezovanja mestnih industrij in izgradnje ekološkega okolja“ (36). Komisija je v nedavni protisubvencijski preiskavi nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla (v nadaljnjem besedilu: vroče valjano jeklo) s poreklom s Kitajske (37) ugotovila, da so bile tri od štirih vzorčenih skupin proizvajalcev izvoznikov družbe v državni lasti. V vseh treh skupinah je predsednik odbora ali predsednik opravljal tudi funkcijo sekretarja partijskega odbora organizacije KKP v okviru skupine.

(84) Posredovanje kitajske vlade je prisotno tudi v avtomobilski industriji. Na primer, letno poročilo avtomobilske družbe v državni lasti, SAIC Motor, za leto 2018 je na primer navedlo, da je „[z] odločno promocijo državnih vlad in neutrudnimi prizadevanji avtomobilske industrije […] Kitajska dosegla največji novi svetovni energetski avtomobilski trg, za katerega so značilni razcvet novih vodilnih tehnologij na svetovni ravni ter novi modeli, kot so inteligentna in povezana vozila (ICV) in souporaba mobilnosti, ter prevzela vodilno vlogo v novi dobi svetovne avtomobilske industrije“ (38).

(85) Prisotnost in poseganje države v finančne trge (glej tudi oddelek 3.2.1.8 v nadaljevanju) ter zagotavljanje surovin in vložkov imajo še dodatni učinek izkrivljanja na trgu jeklenih koles (39). Prisotnost države v družbah, vključno z družbami v državni lasti, v jeklarskem, avtomobilskem in drugih sektorjih (kot sta finančni sektor in sektor vložkov) kitajski vladi tako omogoča, da vpliva na cene in stroške.

3.2.1.5 Znatna izkrivljanja v skladu s tretjo alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga

(86) Usmeritev kitajskega gospodarstva v veliki meri določa izpopolnjen sistem načrtovanja, ki opredeljuje prednostne naloge in predpisuje cilje, na katere se morajo osredotočiti osrednje in lokalne oblasti. Ustrezni načrti so na voljo na vseh ravneh upravljanja in zajemajo praktično vse gospodarske sektorje. Cilji, določeni v instrumentih načrtovanja, so zavezujoči, organi na vsaki ravni upravljanja pa spremljajo izvajanje načrtov na ustrezni nižji ravni upravljanja. Sistem načrtovanja v LRK na splošno prispeva k temu, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (40).

(87) Kitajska vlada šteje industrijo jekla, vključno s proizvodnjo jeklenih koles, za ključno industrijo (41). To je potrjeno v številnih načrtih, smernicah in drugih dokumentih o jeklu, ki se izdajajo na nacionalni, regionalni in občinski ravni, kot je Načrt za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020. V njem je navedeno, da je jeklarstvo „pomemben, temeljni sektor kitajskega gospodarstva in nacionalni temelj“ (42). Glavne naloge in cilji, določeni v tem načrtu, zajemajo vse vidike razvoja industrije (43).

(88) 13. petletni načrt za gospodarski in družbeni razvoj (44) predvideva podporo za družbe, ki proizvajajo vrhunske vrste jeklenih izdelkov (45). Osredotočen je tudi na doseganje kakovosti, vzdržljivosti in zanesljivosti izdelkov s podporo družbam, ki uporabljajo tehnologije, povezane s proizvodnjo čistega jekla, natančnim valjanjem in izboljšanjem kakovosti (46).

(89) V katalogu s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013) (47) (v nadaljnjem besedilu: katalog) sta železarstvo in jeklarstvo navedena kot spodbujani industriji. Veljavnost kataloga je bila potrjena z nedavno protisubvencijsko preiskavo nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz LRK (48).

(90) Kitajska vlada usmerja razvoj sektorja v skladu z raznovrstnimi povezanimi orodji in smernicami politike, ki med drugim zajemajo: sestavo in prestrukturiranje trga, surovine, naložbe, zmanjšanje zmogljivosti, obseg izdelkov, premestitev, nadgradnjo itd. S temi in drugimi sredstvi kitajska vlada usmerja in nadzira skoraj vse vidike razvoja in delovanja sektorja (vključno z jeklenimi kolesi) (49). Sedanja težava presežne zmogljivosti je verjetno najbolj jasen prikaz posledic politik kitajske vlade in izkrivljanja, ki izhaja iz tega.

(91) Kar zadeva avtomobilsko industrijo, je politika razvoja avtomobilske industrije določala omejitev tujega lastništva v skupnih podjetjih, ki proizvajajo avtomobilsko industrijo, ki je v obdobju preiskave še vedno veljala. Zato so tudi stranke proizvajalcev jeklenih koles sprejele ukrepe, ki povzročajo diskriminacijo v korist domačih proizvajalcev.

(92) Skratka, kitajska vlada je sprejela ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte spodbuja k izpolnjevanju ciljev javne politike v podporo spodbujanim industrijam, vključno s proizvodnjo vroče valjanega jekla kot glavne surovine za proizvodnjo zadevnega izdelka in tudi jeklenih koles kot dela spodbujanega jeklarskega sektorja. Tržne sile zaradi takih ukrepov ne morejo normalno delovati.

3.2.1.6 Znatna izkrivljanja v skladu s četrto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali je prisotno pomanjkanje stečajnega prava, prava gospodarskih družb ali stvarnega prava ali diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedenega prava

(93) V skladu z informacijami v spisu kitajski stečajni sistem nezadostno izpolnjuje lastne glavne cilje, kot sta pravična poravnava zahtevkov in terjatev ter varstvo zakonitih pravic in interesov upnikov in dolžnikov. Zdi se, da to izhaja iz dejstva, da je za kitajski sistem značilno sistematično nezadostno izvrševanje, čeprav kitajsko stečajno pravo formalno temelji na podobnih načelih, kot se uporabljajo v sorodnem pravu v drugih državah, razen v LRK. Število stečajev je še vedno izjemno nizko glede na obseg gospodarstva države, med drugim tudi zato, ker so postopki v primeru insolventnosti polni pomanjkljivosti, ki dejansko odvračajo od vložitve predloga za stečaj. Poleg tega ima država še vedno močno in dejavno vlogo v postopkih v primeru insolventnosti ter pogosto neposredno vpliva na njihov izid (50).

(94) Pomanjkljivosti sistema lastninskih pravic so poleg tega posebej očitne v zvezi z lastništvom zemljišč in pravicami do uporabe zemljišč v LRK (51). Vsa zemljišča so last kitajske države (kmetijska zemljišča so v skupni lasti, mestna zemljišča pa v lasti države). Njihova dodelitev je izključno odvisna od države. Obstajajo pravne določbe, katerih cilj je pregledno dodeljevanje pravic do uporabe zemljišč in v skladu s tržnimi cenami, na primer z uvedbo razpisnih postopkov. Vendar se te določbe skoraj nikoli ne upoštevajo in nekateri kupci pridobijo svoja zemljišča brezplačno ali po tečaju, ki je nižji od tržnega (52). Organi si pogosto prizadevajo uresničiti posebne politične cilje, vključno z izvajanjem gospodarskih načrtov pri dodelitvi zemljišč (53).

(95) Podobno kot za druge sektorje kitajskega gospodarstva tudi za proizvajalce jeklenih koles veljajo splošna pravila o kitajskem stečajnem pravu, pravu gospodarskih družb ter stvarnem pravu. To pomeni, da tudi na ta podjetja vpliva izkrivljanje od zgoraj navzdol, ki izhaja iz diskriminatorne uporabe ali nezadostnega izvrševanja stečajnega in stvarnega prava. Ta preiskava ni razkrila ničesar, kar bi lahko omajalo te ugotovitve. Komisija je zato predhodno sklenila, da kitajsko stečajno in stvarno pravo ne deluje pravilno, kar povzroča izkrivljanja pri ohranjanju plačilno nesposobnih podjetij in pri dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK. Zdi se, da te ugotovitve na podlagi razpoložljivih dokazov veljajo tudi za jeklarski sektor in, natančneje, za vroče valjano jeklo (kot glavnim vložkom pri proizvodnji zadevnega izdelka) ter jeklena kolesa kot delom jeklarskega sektorja. Komisija je zlasti ugotovila, da so proizvajalci vroče valjanega jekla (54) imeli koristi od zagotavljanja pravic do uporabe zemljišč za plačilo, ki je nižje od primernega.

(96) Glede na navedeno je Komisija ugotovila, da je bila uporaba stečajnega in stvarnega prava v jeklarskem sektorju, tudi v zvezi z zadevnim izdelkom, diskriminatorna oziroma je bilo njuno izvrševanje neustrezno.

3.2.1.7 Znatna izkrivljanja v skladu s peto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali so stroški plač izkrivljeni

(97) Sistem tržno določenih plač se v LRK ne more v celoti razviti, saj delavci in delodajalci ne morejo uveljavljati svojih pravic do kolektivne organizacije. LRK ni ratificirala številnih bistvenih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti konvencij o svobodi združevanja in kolektivnih pogajanjih (55). Na podlagi nacionalne zakonodaje je dejavna samo ena sindikalna organizacija. Ta pa ni neodvisna od državnih organov, zato njeno sodelovanje pri kolektivnih pogajanjih in varstvu pravic delavcev ostaja na osnovni ravni (56). Poleg tega je mobilnost kitajske delovne sile omejena s sistemom prijave gospodinjstev, zaradi česar imajo lokalni prebivalci v določenem upravnem območju omejen dostop do celotnega sklopa prejemkov za socialno varnost in drugih prejemkov. Delavci, ki nimajo prijavljenega lokalnega prebivališča, se zato običajno znajdejo v ranljivem položaju na področju zaposlovanja in prejemajo nižji dohodek kot tisti, ki imajo prijavljeno prebivališče (57). Navedene ugotovitve kažejo na izkrivljanje stroškov plač v LRK.

(98) Nobenih dokazov ni bilo predloženih o tem, da za jeklarski sektor, vključno z izdelovalci jeklenih koles in vroče valjanega jekla, ne velja opisani kitajski sistem delovnega prava. Tako je izkrivljanje stroškov plač segment jeklenih koles in vroče valjanega jekla v jeklarskem sektorju prizadelo neposredno (pri proizvodnji zadevnega izdelka ali glavne surovine za njegovo proizvodnjo) kot tudi posredno (pri dostopu do kapitala ali vložkov družb, za katere velja isti sistem delovnega prava v LRK).

3.2.1.8 Znatna izkrivljanja v skladu s šesto alineo člena 2(6a)(b) osnovne uredbe: ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države

(99) Za dostop družb do kapitala v LRK so značilna različna izkrivljanja.

(100) Prvič, za kitajski finančni sistem je značilen močan položaj bank v državni lasti (58), ki pri zagotavljanju dostopa do financiranja upoštevajo tudi druga merila razen ekonomske uspešnosti projekta. Banke so podobno kot nefinančne družbe v državni lasti še vedno povezane z državo, in sicer ne samo v okviru lastništva, temveč tudi prek osebnih odnosov (glavne vodstvene delavce velikih finančnih institucij v državni lasti imenuje KKP) (59), pri čemer tako kot nefinančne družbe v državni lasti redno izvajajo javne politike, ki jih oblikuje vlada. Pri tem upoštevajo izrecno pravno obveznost opravljanja svojih poslov v skladu s potrebami nacionalnega gospodarskega in družbenega razvoja ter v skladu s smernicami industrijskih politik države (60). To dopolnjujejo dodatna obstoječa pravila, ki usmerjajo finančna sredstva v sektorje, ki jih vlada določi kot spodbujane ali kako drugače pomembne sektorje (61)

(101) Čeprav se priznava, da se različne pravne določbe nanašajo na potrebo po spoštovanju običajnega bančnega poslovanja ter pravil varnega in skrbnega poslovanja, kot je potreba po preučitvi kreditne sposobnosti posojilojemalca, prepričljivi dokazi, vključno z ugotovitvami iz preiskav o trgovinski zaščiti, kažejo, da imajo te določbe le drugotno vlogo pri uporabi različnih pravnih instrumentov.

(102) Poleg tega so bonitetne ocene v zvezi z obveznicami in posojili pogosto izkrivljene iz različnih razlogov, vključno z dejstvom, da na oceno tveganja vplivata strateški pomen družbe za kitajsko vlado in pomen implicitnega jamstva vlade. Ocene jasno kažejo, da kitajske bonitetne ocene sistematično ustrezajo nižjim mednarodnim ocenam (62).

(103) To dopolnjujejo dodatna obstoječa pravila, ki usmerjajo finančna sredstva v sektorje, ki jih vlada določi kot spodbujane ali kako drugače pomembne sektorje (63) Posledica tega je, da se posojila pristransko izdajajo družbam v državni lasti, velikim, dobro povezanim zasebnim družbam in družbam v ključnih industrijskih sektorjih, kar pomeni, da razpoložljivost in strošek kapitala nista enaka za vse subjekte na trgu.

(104) Drugič, stroški izposojanja se umetno ohranjajo na nizki ravni, da bi se spodbudila rast naložb. To je povzročilo čezmerno uporabo kapitalskih naložb z vse nižjo donosnostjo naložb. To ponazarja nedaven porast korporativnega vzvoda v državnem sektorju kljub velikemu padcu dobičkonosnosti, kar kaže, da mehanizmi v bančnem sistemu ne upoštevajo normalnih komercialnih odzivov.

(105) Tretjič, čeprav je bila liberalizacija nominalne obrestne mere dosežena oktobra 2015, cenovni signali še vedno niso rezultat sil prostega trga, temveč nanje vplivajo izkrivljanja, ki jih povzroča vlada. Delež posojil, ki je enak referenčni vrednosti ali je nižji od nje, še vedno predstavlja 45 % vseh posojil in zdi se, da se je pospešila uporaba usmerjenih posojil, saj se je ta delež po letu 2015 kljub poslabšanju gospodarskih razmer izrazito povečal. Umetno nizke obrestne mere povzročajo prenizke cene in s tem prekomerno uporabo kapitala.

(106) Splošna rast posojil v LRK pomeni poslabšanje učinkovitosti dodeljevanja kapitala brez kakršnih koli znakov omejevanja kreditiranja, ki bi bilo pričakovano v neizkrivljenem tržnem okolju. Zato se je obseg slabih posojil v zadnjih letih hitro povečal. Kitajska vlada, ki se je znašla v razmerah naraščanja tveganih posojil, se je odločila, da se tveganjem izogne. Zato se vprašanja slabih terjatev rešujejo z obnavljanjem terjatev, s čimer se ustvarjajo tako imenovane „zombi“ družbe, ali s prenosom lastništva terjatve (npr. z združevanji ali zamenjavami terjatev v lastniške deleže), ne da bi se pri tem nujno odpravila splošna težava terjatev ali obravnavali njeni glavni vzroki.

(107) Znatno izkrivljanje, ki je rezultat stalne vseprisotne vloge države na kapitalskih trgih, dejansko vpliva na korporativni sistem posojil v LRK, kljub nedavno sprejetim ukrepom za liberalizacijo trga.

(108) Dokazi o tem, da je jeklarski sektor, vključno s proizvodnjo jeklenih koles in vroče valjanega jekla, izvzet iz zgoraj opisanega poseganja države v finančni sistem, niso bili predloženi. Komisija je tudi ugotovila, da je bila surovina, tj. vroče valjano jeklo (64), deležna ugodnosti preferenčnih posojil, ki predstavljajo subvencije. Zato znatno poseganje države v finančni sistem močno vpliva ne tržne razmere na vseh ravneh.

3.2.1.9 Sistemska narava opisanih izkrivljanj

(109) Komisija je ugotovila, da so izkrivljanja, opisana v poročilu, značilna za kitajsko gospodarstvo. Razpoložljivi dokazi kažejo, da so dejstva in značilnosti kitajskega sistema, kot je opisan zgoraj v oddelkih 3.2.1.1 do 3.2.1.5 in delu A poročila, značilni za celotno državo in vse sektorje gospodarstva. Enako velja tudi za opis proizvodnih dejavnikov, kot so navedeni zgoraj v oddelkih 3.2.1.6 do 3.2.1.8 in delu B poročila.

(110) Komisija opozarja, da je za proizvodnjo jeklenih koles potreben širok razpon vložkov. Glede na dokaze v spisu so vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki nabavili vse svoje vložke v LRK. Ko proizvajalci jeklenih koles kupijo/naročijo te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so zabeležene kot njihovi stroški), očitno izpostavljene istim zgoraj navedenim sistemskim izkrivljanjem. Na primer, dobavitelji vložkov zaposlijo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanjem. Izposodijo si lahko denar, ki je izpostavljen izkrivljanjem v finančnem sektorju/pri dodelitvi kapitala. Poleg tega zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih.

(111) Posledica tega je, da domače prodajne cene jeklenih koles niso primerne za uporabo v smislu člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, to pa zaznamuje tudi vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje njihovih cen, kot je opisano v delih A in B poročila. Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, proizveden v LRK s povezovanjem številnih proizvodnih dejavnikov, izpostavljen znatnim izkrivljanjem. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje. Kitajska vlada ali proizvajalci izvozniki v tej preiskavi niso predložili nobenih dokazov ali protiargumentov.

3.2.1.10 Zaključek

(112) Analiza iz oddelkov 3.2.1.2 do 3.2.1.9, ki vključuje pregled vseh razpoložljivih dokazov o poseganju LRK v svoje gospodarstvo na splošno ter v jeklarski sektor (in avtomobilsko industrijo), je pokazala, da cene ali stroški zadevnega izdelka, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, kot kaže dejanski ali možni učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena. Na tej podlagi in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija sklenila, da v tem primeru ni ustrezno uporabljati domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti.

(113) Komisija je zato konstruirala normalno vrednost izključno na podlagi proizvodnih in prodajnih stroškov, ki upoštevajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih proizvodnih in prodajnih stroškov v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, kot je navedeno v naslednjem oddelku.

3.2.2 Reprezentativna država

3.2.2.1 Splošne pripombe

(114) Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih: — stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo podoben bruto nacionalni dohodek kot LRK glede na zbirko podatkov Svetovne banke (65), — proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v navedeni državi (66), — razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v navedeni državi, — kadar je več možnih reprezentativnih držav, se prednost nameni državam z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno.

(115) Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 29 do 31, je Komisija objavila dve obvestili za spis o virih za določitev normalne vrednosti.

3.2.2.2 Stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK

(116) Komisija je v obvestilu z dne 6. marca 2019 opredelila naslednjih devet držav: Svetovna banka šteje Brazilijo, Argentino, Kolumbijo, Malezijo, Mehiko, Rusijo, Južno Afriko, Tajsko in Turčijo za države, ki imajo podobno stopnjo gospodarskega razvoja kot LRK, tj. vse so uvrščene med države z višjim srednjim dohodkom na podlagi bruto nacionalnega dohodka (v nadaljnjem besedilu: BND).

(117) Pritožnik je v dopisu z dne 11. marca 2019 trdil, da Mehika ne bi smela biti izbrana za reprezentativno državo, saj so mehiški proizvajalci dobavljali izključno območje NAFTA. Vendar pritožnik ni predložil nobenih dokazov o tem, kako naj bi bil namembni kraj proizvedenega blaga pomemben za izbor reprezentativne države, in kakšen učinek bi to imelo na reprezentativnost zadevnih proizvodnih dejavnikov. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

(118) Komisija je v obvestilu z dne 16. aprila 2019 ugotovila, da je bila Argentina v obdobju preiskave razvrščena kot država z visokim dohodkom. Komisija je zato sklenila, da se lahko za izbor reprezentativne države upošteva le osem prvotno opredeljenih držav z višjim srednjim dohodkom.

(119) Nobena nadaljnja pripomba glede stopnje gospodarskega razvoja ni bila predložena po obvestilu z dne 16. aprila 2019.

3.2.2.3 Proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v reprezentativni državi in razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi

(120) Komisija je v obvestilu z dne 6. marca 2019 navedla, da je znano, da se zadevni izdelek proizvaja v Argentini, Braziliji, Kolumbiji, Maleziji, Mehiki, Rusiji, Južni Afriki, na Tajskem in v Turčiji.

(121) Komisija je tudi ugotovila, da ni nobenih javno dostopni finančnih podatkov o proizvajalcu jeklenih koles v Argentini. Pritožnik je v dopisu z dne 11. marca 2019 potrdil, da proizvajalec v Argentini več ne posluje. Zaradi tega in zaradi pojasnitve v uvodni izjavi 118 Komisija ni upoštevala Argentine kot možne reprezentativne države.

(122) Komisija je nadalje ugotovila, da finančni podatki, pomembni za obdobje preiskave, niso bili na voljo nobenemu proizvajalcu v zadevnih državah, ko je bil objavljen dopis z dne 6. marca 2019.

(123) V dopisu z dne 18. marca 2019 je proizvajalec izvoznik trdil, da bi bilo treba Indijo izbrati kot reprezentativno državo. Po navedbah te družbe sta obstajala vsaj dva proizvajalca posebne vrste izdelka, ki ga proizvaja ta proizvajalec izvoznik. Družba je nadalje trdila, da bruto nacionalni dohodek (BND), ki ga Svetovna banka uporablja za razvrščanje držav, ni ustrezen kazalnik za oceno stopnje gospodarskega razvoja države, saj BND na prebivalca ne upošteva v zadostni meri razvoja države ali meri blaginjo v tej državi. Družba je navedla, da bi bilo treba namesto tega uporabiti BDP.

(124) V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da osnovna uredba določa, da mora imeti reprezentativna država podobno stopnjo razvoja kot država izvoznica. Vendar ni vsebovala nobene dodatne zahteve za izbiro primerne reprezentativne države. Komisija se je odločila, da je ustrezni vir teh informacij podatkovna zbirka Svetovne banke. Ta zbirka podatkov je Komisiji zagotovila zadostno število potencialno primernih reprezentativnih držav, ki imajo podobno stopnjo razvoja, da se izbere najprimernejši vir neizkrivljenih stroškov in cen. Poleg tega je to razvrstitev, ki temelji na objektivnem merilu in se dosledno uporablja v vseh primerih, ko določitev normalne vrednosti temelji na določbah člena 2(6a) osnovne uredbe, to pa zagotavlja enotnost in enako obravnavanje v različnih postopkih. Svetovna banka uporablja BND pri razvrščanju gospodarstev v skupine po prihodku, ker upošteva metodologijo za operativno posojilno politiko Svetovne banke. Ker upošteva vse dohodke, ki prihajajo v nacionalno gospodarstvo, ne glede na njihov izvor, ustrezno odraža celotno gospodarsko dejavnost v državi.

(125) Hkrati je Komisija ugotovila, da je bila Indija uvrščena na seznam držav z „nizkim in srednjim dohodkom“ Svetovne banke in zato ni bila na podobni stopnji razvoja kot Kitajska. Zato Indije ni bilo mogoče šteti za ustrezno reprezentativno državo za Kitajsko. Zato je Komisija to trditev zavrnila.

(126) V svojih pripombah na obvestilo z dne 6. marca 2019 so EUWA in proizvajalec izvoznik izrazila več trditev v zvezi z obstojem proizvodnje izdelka, ki se preiskuje, v nekaterih zadevnih državah, razpoložljivostjo finančnih podatkov, ki bi lahko bili dovolj pomembni za zadevne države v primeru konsolidiranih letnih računovodskih izkazov mednarodnih skupin, ter razpoložljivostjo finančnih podatkov za obdobje preiskave.

(127) Komisija je te trditve preučila in v obvestilu z dne 16. aprila ugotovila, da se Kolumbija, Malezija, Mehika, Rusija in Tajska ne morejo več upoštevati pri izboru reprezentativne države, ker za obdobje preiskave ni bilo na voljo nobenih finančnih podatkov o proizvajalcih iz Kolumbije, Malezije, Rusije in Tajske. Poleg tega so konsolidirani finančni podatki, ki so na voljo za proizvajalca v Mehiki, zadevali skupino družb, ki so bile ustanovljene in so dejavne v različnih državah, tako da ni bilo mogoče ugotoviti prispevka proizvodnje in prodaje v Mehiki k finančnim rezultatom. Komisija je tudi predhodno ugotovila, da eden od brazilskih proizvajalcev proizvaja samo aluminijasta kolesa, tako da se ni mogel upoštevati pri izračunu PSA-stroškov ter dobička.

(128) Komisija je v obvestilu z dne 16. aprila 2019 navedla, da je imela mednarodna skupina, ki deluje v Braziliji in Turčiji (in drugih državah), lahek dostop do finančnih podatkov za obdobje preiskave. Zadevno letno poročilo je vsebovalo informacije o konsolidiranih rezultatih skupine, pa tudi podrobne informacije o posameznih rezultatih matične družbe s sedežem v Braziliji, ki je tudi proizvajala jeklena kolesa, ter manj podrobne informacije o rezultatih njenih dveh hčerinskih družb, ki delujeta v Turčiji. Informacije o hčerinskih družbah v Turčiji so bile omejene na neto prihodke od prodaje, stroške prodaje, operativne stroške, davek na dohodek ter dobiček. Tako ni bila mogoča presoja pomembnosti stroškov, vključenih v kategorijo stroškov poslovanja.

(129) Komisija je v obvestilu z dne 16. aprila 2019 tudi ugotovila, da bi bilo mogoče razumno pričakovati, da bo proizvajalec iz Južne Afrike pravočasno objavil svoje letno poročilo za obdobje preiskave, da bi se uporabilo pri izračunu. Čeprav je proizvajalec v Južni Afriki pripadal mednarodni skupini, je Komisija lahko potencialno sprejela konsolidirane finančne podatke, ki so pomembni za proizvajalca v Južni Afriki, saj delež prometa, ustvarjenega v Južni Afriki, v skupnem prometu skupine ni bil zanemarljiv.

(130) Ne glede na zgoraj navedeno se je za podatke, ki so na voljo brazilskemu proizvajalcu iz uvodne izjave 128, štelo, da so najbolj popolni za določitev reprezentativnih PSA-stroškov ter dobička.

(131) Pritožnik je v svojih pripombah v zvezi z obvestilom z dne 16. aprila 2019 ponovno izrazil naklonjenost Turčiji kot reprezentativni državi; vendar ni nasprotoval ugotovitvi Komisije, da bi se Brazilija lahko uporabljala kot reprezentativna država.

(132) Zato je Komisija odločila, da je bila Brazilija primerna reprezentativna država v smislu proizvodnje izdelka, ki se preiskuje, ter razpoložljivosti in kakovosti finančnih podatkov za obdobje preiskave, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 128.

(133) Po preveritvenih obiskih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v LRK, v katerih je Komisija določila končni seznam surovin in ustreznih oznak HS ali tarifnih oznak, je bilo mogoče potrditi, da je Brazilija predložila najpopolnejše podatke za določitev neizkrivljenih cen in referenčnih vrednosti potrebnih za konstruiranje normalne vrednosti.

3.2.2.4 Raven socialne zaščite in varstva okolja

(134) Ker je bilo ugotovljeno, da je Brazilija najbolj primerna reprezentativna država, ni bilo treba oceniti ravni socialne in okoljske zaščite v skladu z zadnjim stavkom prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe.

3.2.2.5 Zaključek

(135) Na podlagi zgornje analize je Brazilija izpolnila vsa merila iz prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, zato jo je mogoče šteti za primerno reprezentativno državo. Brazilija ima predvsem znatno proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, in celovit nabor dostopnih podatkov za proizvodne dejavnike, PSA-stroške ter dobiček v obdobju preiskave.

3.2.3 Viri za opredelitev neizkrivljenih stroškov

(136) Komisija je v obvestilu z dne 6. marca 2019 navedla, da bo za konstruiranje normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe uporabila Global Trade Atlas (v nadaljnjem besedilu: GTA), da bi določila neizkrivljene stroške večine proizvodnih dejavnikov, uporabila pa bo tudi statistike Mednarodne organizacije dela (MOD) in nacionalne statistike za vzpostavitev neizkrivljenih stroškov dela in drugih virov ter druge vire glede na izbrano reprezentativno državo, da bi določila neizkrivljene stroške energije (na primer električne energije, zemeljskega plina in vode).

(137) V svojih pripombah z dne 18. marca 2019 je proizvajalec izvoznik trdil, da se Brazilija ne bi smela šteti za ustrezno reprezentativno državo zaradi omejitev izvoza v Braziliji v zvezi z ploščati valjani izdelki, sporočenimi v popisu OECD o izvoznih omejitvah za industrijske surovine (67), kar bi lahko vplivalo ne le na domačo ceno, ampak tudi na uvozno ceno teh vložkov. V zvezi s tem je proizvajalec izvoznik opozoril zlasti na to, da je vroče valjano jeklo glavna surovina, ki predstavlja 40 do 60 % skupnih proizvodnih stroškov.

(138) Komisija je proučila obstoj izvoznih omejitev v Braziliji in v obvestilu z dne 16. aprila 2019 potrdila, da je za izvoz nekaterih ploščatih izdelkov iz jekla potrebno izvozno dovoljenje v skladu z zakonom št. 9.112 z dne 10. oktobra 1995 (68) o izvozu občutljivega blaga in z njim povezanih storitev. Komisija je na tej stopnji ugotovila, da vzorčeni proizvajalci izvozniki v svoji proizvodnji niso uporabljali ploščate valjane izdelke, uvrščene pod oznake HS, za katere so veljale izvozne omejitve v Braziliji.

(139) Vendar je Komisija po preveritvenih obiskih ugotovila, da je ploščate valjane izdelke, uvrščene pod oznake HS, za katere velja omejitev izvoza iz uvodne izjave 138, tj. tarifne podštevilke HS 7228 70 (v nadaljnjem besedilu: kotni profili in drugi profili), dejansko uporabljal edini pregledani proizvajalec izvoznik v proizvodnji zadevnega izdelka.

(140) Zato se je Komisija odločila, da bo nadomestila izkrivljene stroške tega posebnega dejavnika proizvodnje z mednarodnim referenčnimi vrednostmi namesto uvozne cene v Braziliji. Referenčna vrednost je razložena v uvodni izjavi 158 spodaj.

(141) V dopisu z dne 18. marca 2019 je proizvajalec izvoznik trdil, da potrošni material ne bi smel biti vključen med proizvodne dejavnike za namen uporabe člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, saj se člen 2(6a)(b) osnovne uredbe nanaša na surovine in energijo ter ne vključuje potrošnega materiala.

(142) Komisija je v obvestilu z dne 16. aprila 2019 trdila, da so potrošni materiali vključeni v področje uporabe člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, saj ta določba zajema vse proizvodne stroške in stroške prodaje, ki so potrebni za izračun normalne vrednosti brez kakršne koli izključitve. Nasprotno, člen 2(6a)(b) osnovne uredbe pojasnjuje pojem „znatno izkrivljanje“, ki sproži uporabo določb za določitev normalne vrednosti iz člena 2(6a) osnovne uredbe, vendar ne navaja sporočene cene in stroške (med drugim tudi surovine in energijo) v tem drugačnem okviru. Zato je Komisija menila, da se morajo proizvajalci izvozniki sporočiti vse stroške proizvodnje in prodaje, vključno z potrošnim blagom in ne glede na njihov delež v skupnih stroških proizvodnje, katere je treba upoštevati pri izračunu normalne vrednosti. Zato je Komisija to trditev zavrnila.

(143) Komisija je v obvestilu z dne 16. aprila 2019, ki temelji na odločitvi o uporabi Brazilije kot reprezentativne države, zainteresirane strani obvestila, da bo uporabljala GTA za določitev neizkrivljenih stroškov za proizvodne dejavnike, statistične podatke MOD in druge javno dostopne vire (69) za določitev neizkrivljenih stroškov dela, ter tarife, ki jih zaračunavajo izbrani brazilski dobavitelji električne energije, zemeljskega plina in vode, da se določijo neizkrivljeni stroški te vrste energije.

(144) Komisija je zainteresirane strani tudi obvestila, da bo za vzpostavitev neizkrivljenih stroškov prodaje, splošnih in administrativnih stroškov ter dobička uporabila finančne podatke skupine Iochpe Maxion, in sicer zlasti za matično družbo s sedežem v Braziliji, za katero so bili na voljo podrobni podatki v dokumentu skupine „Posamezni in konsolidirani računovodski izkazi za leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, in poročilo neodvisnega revizorja“ (70).

(145) Komisija po obvestilu z dne 16. aprila 2019 ni prejela nobenih nadaljnjih pripomb v zvezi z viri neizkrivljenih stroškov in referenčnih vrednosti. Zato so bili viri, navedeni v uvodnih izjavah 143 in 144, začasno potrjeni.

3.2.4 Neizkrivljeni stroški in referenčne vrednosti

3.2.4.1 Proizvodni dejavniki

(146) Kot je že navedeno v uvodni izjavi 29, si je Komisija v obvestilu z dne 6. marca 2019 prizadevala določiti začetni seznam proizvodnih dejavnikov in virov, ki bi se uporabil za vse proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalec izvoznik uporablja v proizvodnji zadevnega izdelka.

(147) Komisija po obvestilu z dne 6. marca 2019 ali obvestilu z dne 16. aprila 2019 ni prejela nobenih pripomb v zvezi s seznamom proizvodnih dejavnikov.

(148) Komisija je v obvestilu z dne 16. aprila 2019, ki temelji na informacijah, prejetih od zainteresiranih strani, pripravila seznam 60 morebitnih oznak HS, ki ustrezajo proizvodnim dejavnikom pri proizvodnji zadevnega izdelka.

(149) Komisija je nato po preveritvenih obiskih v prostorih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov sestavila končni seznam proizvodnih dejavnikov in ustreznih oznak HS.

(150) Ob upoštevanju vseh informacij, ki so jih predložile zainteresirane strani in so bile zbrane med preveritvenimi obiski, so bili opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in oznake HS, če je to ustrezno: Preglednica 1 Proizvodni dejavnik Oznaka v brazilski tarifni uvrstitvi Neizkrivljena vrednost Surovine Vroče valjani ploščati izdelki iz jekla, nekapirani, širine 600 mm ali več, in debeline — nad 10 mm, 7208 36 4,91 CNY/kg — 4,75 mm, vendar ne več kot 10 mm, 7208 37 00 4,86 CNY/kg — 3 mm, vendar manj kot 4,75 mm, 7208 38 4,89 CNY/kg — manj kot 3 mm 7208 39 4,57 CNY/kg Profilno jeklo — kotni profili in drugi profili [n. r.] 5.06 CNY/kg Barva — na osnovi poliestrov, 3208 10 42.87 CNY/kg — na osnovi akrilnih ali vinilnih polimerov, 3208 20 42.12 CNY/kg — drugo, 3208 90 54.65 CNY/kg — epoksidne smole 3907 30 28.70 CNY/kg Varilna žica — žica iz ogljikovega jekla, 7217 30 12,51 CNY/kg — žica iz silicij-manganovega jekla, 7229 20 00 9,73 CNY/kg — žica iz legiranega jekla, drugo 7229 90 00 21,74 CNY/kg Ventil 8481 30 00 10,30 CNY/kos Plini — propan, utekočinjen, 2711 12 3,73 CNY/kg — argon, 2804 21 n. r. (glej uvodni izjavi 153 in 154) — dušik, 2804 30 00 10,86 CNY/m3 — kisik, 2804 40 00 6,69 CNY/m3 — ogljikov dioksid 2811 21 00 24,76 CNY/kg Druge kemikalije — klorovodikova kislina, 2806 10 1,68 CNY/kg — kavstična soda, 2815 12 00 2,41 CNY/kg — dinatrijev karbonat, 2836 20 1,45 CNY/kg — mlečna kislina, 2918 11 00 21,22 CNY/kg — natrijev hidrogenkarbonat, 3402 19 00 15,03 CNY/kg — mazalni preparati, 3403 19 00 44,54 CNY/kg — preparati za dekapiranje, 3810 10 66,46 CNY/kg — razredčilo, 3814 00 40,26 CNY/kg — natrijev nitrat, 3815 90 74,48 CNY/kg — poliakrilamid 3906 90 17,74 CNY/kg Delo Stroški dela v proizvodnem sektorju [n. r.] 34,53 CNY/uro Energija Električna energija [n. r.] 0,69 – 1,01 CNY/kWh Zemeljski plin [n. r.] 3,42 – 4,03 CNY/m3 Voda [n. r.] 181,92 CNY/mesec ali 35,41–70,67 CNY/ton Lesni peleti 4401 31 00 0,65 CNY/kg Stranski proizvodi/odpadki Jekleni ostružki, odrezki, okruški, odpadki pri brušenju in žaganju, opilki, obrezline in odpadki pri stiskanju, v paketih ali ne 7204 41 00 1.70 CNY/kg

(a) Surovine in ostanki

(151) Komisija je med preveritvenimi obiski preverila uporabljene surovine in jeklene ostanke, ki se ustvarijo pri proizvodnji zadevnega izdelka.

(152) Ker ni bilo nobenih informacij o trgu reprezentativne države, je Komisija je za vse surovine, razen za profilno jeklo, uporabila uvozne cene. Uvozna cena v reprezentativni državi je bila določena kot tehtana povprečna cena uvoza iz vseh tretjih držav, razen LRK, na enoto. Komisija se je odločila, da izključi uvoz iz LRK v reprezentativno državo, saj je v uvodni izjavi 112 ugotovila, da v zadevnem primeru ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v LRK zaradi obstoja znatnega izkrivljanja v skladu s členom 2(6a)(b). Glede na to, da ni dokazov, da ista izkrivljanja ne vplivajo enako na proizvode, namenjene izvozu, je Komisija menila, da ista izkrivljanja vplivajo na izvozne cene. Dejansko se zdi, da je uvozna cena številnih surovin, ki jih je LRK izvozila v Brazilijo, nižja od cen drugega uvoza. Po izključitvi LRK je uvoz iz drugih tretjih držav ostal reprezentativen in je zajemal od 40 do 100 % celotnega uvoza v Brazilijo.

(153) Komisija je ugotovila, da je bil obseg uvoza argona v Brazilijo zanemarljiv, zato se referenčna vrednost ne more šteti za zanesljivo. V zvezi z odpadnim jeklom je Komisija ugotovila, da je bila uvozna cena v Braziliji znatno višja od uvozne cene vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla, in se zato ni štela za zanesljivo.

(154) Ker so dejanski stroški argona, ki jih je imel sodelujoči proizvajalec izvoznik, predstavljali zanemarljiv delež skupnih stroškov surovin (manj kot 0,005 %) v obdobju preiskave in niso imeli nobenega vpliva na izračune stopnje dampinga, ne glede na vir, ki bi bil uporabljen za nadomestitev teh stroškov, se je Komisija odločila, da jih vključi v režijske stroške proizvodnje.

(155) Da bi Komisija določila neizkrivljeno ceno odpadnega jekla, se je obrnila na brazilske statistične podatke o izvozu. Za izračun izvozne cene odpadnega jekla se ustrezno uporabljajo določbe uvodne izjave 152. Poleg tega je Komisija ugotovila, da ni bilo nobenega izvoza odpadnega jekla iz Brazilije v LRK.

(156) Da bi se vzpostavila neizkrivljena cena surovin, ki so bile dobavljene na vhod tovarne proizvajalca izvoznika, kot je določeno v prvi alinei člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, je Komisija dodala mednarodne stroške prevoza in zavarovanja (71), uporabila uvozno dajatev reprezentativne države in uvozni ceni dodala domače stroške prevoza. Mednarodni in domači stroški prevoza za vse surovine ter stroški zavarovanja so bili ocenjeni na podlagi preverjenih podatkov, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik.

(157) Kadar se je izvozna cena (72) uporabila za določitev neizkrivljene cene surovine, ni bilo nobenih nadaljnjih prilagoditev podatkov iz GTA. Komisija je menila, da stroški med brazilskim dobaviteljem in mednarodnim pristaniščem predstavljajo stroške med tem dobaviteljem in njegovim brazilskim kupcem. Cena, navedena v GTA, bi se zato lahko sprejela kot cena surovine, kot je bila dobavljena na vhod tovarne proizvajalca izvoznika.

(158) Iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 137 do 140, je Komisija uporabila mednarodno referenčno vrednost za določitev neizkrivljenih cen profilnega jekla. Uporabljena neizkrivljena mednarodna referenčna vrednost je cena franko tovarna za konstrukcijske profile in gredi v Latinski Ameriki (73). Ta referenčna vrednost se je štela za neizkrivljeno, ker je temeljila na aritmetičnem povprečju transakcijskih vrednosti, ugotovljenih v Braziliji in Mehiki, in se je zato štelo, da odraža konkurenčne tržne razmere na tem območju. Ta referenčna vrednost je pokazala cene v razponu od 4,55 CNY/kg do 5,61 CNY/kg v obdobju preiskave.

(159) Za nekatere surovine sodelujoči proizvajalec izvoznik v svojih evidencah ni mogel določiti obsega porabe. Dejanski stroški teh surovin so predstavljali zanemarljiv delež skupnih dejanskih proizvodnih stroškov, tj. manj kot 0,5 %. Ti stroški so bili vključeni v režijske stroške proizvodnje, kot je razloženo v uvodni izjavi 169.

(b) Delo

(160) Za določitev referenčne vrednosti za stroške dela je Komisija uporabila statistične podatke MOD skupaj z javno dostopnimi informacijami o dodatnih stroških dela, ki jih ima delodajalec v Braziliji.

(161) S statističnimi podatki MOD (74) so bili zagotovljeni podatki o povprečju dejansko opravljenih tedenskih ur na zaposlenega in mesečnih dohodkih zaposlenih v proizvodnji v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi teh podatkov izračunala urno postavko v proizvodnji, ki so ji bili dodani dodatni stroški, povezani z delom (75) (prispevki za socialno varnost in brezposelnost, ki jih krije delodajalec).

(c) Električna energija

(162) Cena električne energije, ki jo je dobavljal eden največjih dobaviteljev električne energije v Braziliji, družba EDP Brasil, je bila lahko dosegljiva (76). Podatki so bili dovolj podrobni za določitev cene električne energije in cene za uporabo distribucijskega sistema (modalidade tarifaria azul), ki jih plačajo industrijski uporabniki.

(163) Opozoriti je treba, da v Braziliji regulativni organ, Agência Nacional de Energia Elétrica (77) (v nadaljnjem besedilu: ANEEL), od dobaviteljev električne energije zahteva, da zvišajo svoje tarife za določen odstotek, da bi tako uravnaval porabo električne energije v državi. Družba ANEEL uporablja sistem barvnih oznak (78) (zelena, rumena, rdeča 1, rdeča 2), s katerim sporoča, ali bi morala cena električne energije ostati, kot jo predlaga dobavitelj (zelena), ali pa se bi morala povečati za 0,010 BRL/kWh (rumena), 0,030 BRL/kWh (rdeča 1) ali za 0,050 BRL/kWh (rdeča 2). Barvne oznake, ki jih objavi družba ANEEL enkrat na mesec, so bile za obdobje preiskave lahko dostopne na spletišču družbe EDP Brasil (79). Komisija je pri določanju neizkrivljenih stroškov električne energije upoštevala barvne oznake, ki so bile uporabljene v obdobju preiskave, in je ceno ustrezno prilagodila.

(164) Neizkrivljeni stroški električne energije v preglednici 1 so navedeni kot razpon, saj se za posamezne potrošnike glede na njihovo porabo uporabljajo različne tarife.

(d) Zemeljski plin in lesni peleti

(165) Proizvajalci izvozniki so za proizvodnjo toplote uporabljali zemeljski plin ali lesne pelete. Povprečna cena zemeljskega plina za industrijske uporabnike v Braziliji v obdobju preiskave je bila lahko dosegljiva v mesečni publikaciji Ministrstva za rudarstvo in energetiko (80). Neizkrivljeni stroški lesnih peletov so bili določeni na podlagi uvozne cene v Braziliji, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 152.

(166) Neizkrivljeni stroški zemeljskega plina v preglednici 1 so navedeni kot razpon, saj se za posamezne potrošnike glede na njihovo porabo uporabljajo različne tarife.

(e) Voda

(167) Tarifa za vodo, ki jo je zaračunavala družba Sabesp, odgovorna za oskrbo z vodo, zbiranje odplak in čiščenje v zvezni državi São Paulo, je bila lahko dosegljiva. Informacije so vsebovale podrobne podatke o tarifah (81), ki so se v letu 2018 uporabljale za industrijske uporabnike v različnih podregijah in občinah zvezne države Sao Paulo (82). Komisija je svojo določitev neizkrivljenih stroškov za vodo in zbiranje odplak osnovala na tarifi, ki se je uporabljala za industrijske stranke na metropolitanskem območju v obdobju preiskave.

(168) Neizkrivljeni stroški vode iz preglednice 1 so navedeni kot razpon, saj se za posamezne potrošnike glede na njihovo porabo uporabljajo različne tarife.

3.2.4.2 Režijski stroški proizvodnje, PSA-stroški ter dobiček

(169) Režijski stroški proizvodnje, ki jih je imel sodelujoči proizvajalec izvoznik, so se povečali za stroške surovin, pri katerih ni bilo mogoče ugotoviti obsega porabe v evidencah proizvajalca izvoznika, stroški argona pa so pojasnjeni v uvodnih izjavah 153 in 154 in nato izraženi kot delež proizvodnih stroškov, ki jih je dejansko imel proizvajalec izvoznik. Ta odstotek je bil uporabljen v neizkrivljenih stroških proizvodnje.

(170) Komisija je za PSA-stroške in dobiček uporabila finančne podatke matične družbe s sedežem v Braziliji, ki je del skupine Iochpe Maxion, saj ima matična družba sedež v Braziliji in proizvaja zadevni izdelek (83), kot je navedeno v obvestilu z dne 16. aprila 2019.

(171) Pri izračunu PSA-stroškov Komisija ni upoštevala postavke „delež dobička (izgube) hčerinskih družb“, ker ti stroški (ali prihodki) niso bili povezani z zadevnim izdelkom in so bili specifični za mednarodno strukturo skupine. Leta 2018 je matična družba prejela delež dobička hčerinskih družb. Prilagoditev je pomenila višji odstotek PSA-stroškov, vendar nižji odstotek dobička. Skupno gledano, to ni imelo nobenega vpliva na raven PSA-stroškov in dobička skupaj.

3.2.4.3 Izračun normalne vrednosti

(172) Komisija je pri konstruiranju normalne vrednosti upoštevala naslednje korake.

(173) Prvič, Komisija je določila neizkrivljene stroške proizvodnje. Za dejansko porabo posameznih proizvodnih dejavnikov sodelujočega proizvajalca izvoznika je uporabila neizkrivljene stroške na enoto.

(174) Drugič, Komisija je povečala neizkrivljene stroške proizvodnje, tako da je dodala režijske splošne proizvodne, kot je opisano v uvodni izjavi 169, da bi določila neizkrivljene stroške proizvodnje.

(175) Na koncu je Komisija za ugotovljene proizvodnje stroške, kot je opisano v uvodni izjavi 174, uporabila PSA-stroške ter dobiček matične družbe skupine Iochpe Maxion, kot je razloženo v uvodnih izjavah 170 in 171.

(176) PSA-stroški, izraženi kot odstotek stroškov prodanega blaga in uporabljeni za neizkrivljene stroške proizvodnje, so znašali 11,21 %.

(177) Dobiček, izražen kot odstotek stroškov prodanega blaga in uporabljen za neizkrivljene stroške proizvodnje, je znašal 5,06 %.

(178) Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe konstruirala normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna. Ker je v vzorcu ostal samo en proizvajalec izvoznik, je Komisija konstruirala normalno vrednost vsake vrste izdelka samo za tega proizvajalca izvoznika.

3.3 Izvozna cena

(179) Zadevni proizvajalec izvoznik je izdelke izvažal v Unijo neposredno neodvisnim strankam. Zato je bila izvozna cena tista, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek ob prodaji za izvoz v Unijo, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

3.4 Primerjava

(180) Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno sodelujočega proizvajalca izvoznika na podlagi franko tovarna.

(181) Kadar je bilo to potrebno za zagotovitev poštene primerjave, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen. Prilagoditve, ki so temeljile na dejanskih številčnih podatkih sodelujoče družbe, so bile opravljene za manipulativne stroške in stroške notranjega prevoza, stroške pakiranja, stroške kredita ter bančne stroške.

3.4.1 Stopnja dampinga

(182) Komisija je za vzorčenega sodelujočega proizvajalca izvoznika primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in 2(12) osnovne uredbe.

(183) Na podlagi tega je začasna tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednja: Družba Začasna stopnja dampinga (%) Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd 69,4 Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. 69,4 Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. 69,4

(184) Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 18, je bil vzorec zaradi nesodelovanja dveh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov in izključitve drugega proizvajalca izvoznika zaradi zmanjšanja obsega izdelka zmanjšan na samo eno družbo, in sicer na skupino Xingmin Group. Zato v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe ni bilo mogoče določiti tehtanega povprečja stopnje dampinga za nevzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike. V skladu s členom 17(4) in členom 18 osnovne uredbe se je Komisija ob upoštevanju stopnje nesodelovanja v vzorcu in nezadostnega časa za izbiro novega vzorca v tej pozni fazi postopka odločila uporabiti najboljša razpoložljiva dejstva v zvezi z vzorcem.

(185) Na podlagi tega se je Komisija za nevzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike izjemoma odločila, da stopnjo dampinga določi na isti ravni kot edini preostali vzorčeni proizvajalec izvoznik. Tako se je odločila zato, ker je po njenem mnenju neuspeh vzorca povzročila tudi izključitev nekaterih vrst izdelka, ki je zaradi posledične izključitve enega od dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki sta ostali v vzorcu, neposredno vplivala na vzorec. Komisija je upoštevala tudi to, da je družba, ki je še ostala v vzorcu, predstavljala približno 20 % uvoza zadevnega izdelka, in da je v Unijo izvažala najrazličnejše vrste izdelka.

(186) Za vse druge proizvajalce izvoznike se je Komisija odločila, da bo preostalo stopnjo dampinga osnovala na ravni, ki ustreza tehtani povprečni stopnji dampinga, ugotovljeni v vzorčeni družbi za osem vrst izdelka z najvišjimi posameznimi stopnjami dampinga. Obseg izvoza teh vrst izdelka je predstavljal približno 29 % celotnega obsega izvoza zadevnega podjetja v Unijo in se šteje za dovolj reprezentativnega.

(187) Začasne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so: Družba Začasna stopnja dampinga (%) Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd 69,4 Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd. 69,4 Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd. 69,4 Druge sodelujoče družbe 69,4 Vse druge družbe 80,1

4. ŠKODA

4.1 Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

(188) Podobni izdelek je v obdobju preiskave v Uniji izdelovalo 11 proizvajalcev. Ta predstavljata „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

(189) Ugotovljeno je bilo, da je celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave znašala približno 35 milijonov jeklenih koles. Komisija je ta podatek določila na podlagi preverjenega izpolnjenega vprašalnika EUWA, ga navzkrižno preverila in po potrebi posodobila s preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, so trije proizvajalci Unije, ki so bili izbrani v vzorec, predstavljali več kot 35 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

4.2 Trg in potrošnja Unije

(190) Trg jeklenih koles zajema različne vrste izdelkov, ki so odvisne predvsem od vrste vozil, na katera so kolesa pritrjena. Te vrste izdelkov se večinoma razlikujejo po velikosti, tako da so izdelki manjše velikosti namenjeni za osebne avtomobile, izdelki z večjim premerom pa za težke tovornjake in motorna vozila za posebne namene. Industrija običajno razvršča te vrste izdelkov v dve kategoriji: kolesa za osebna vozila (vozila z največ 8 sedeži) in kolesa za gospodarska vozila (vsa druga vozila). Vse te vrste imajo enake osnovne fizikalne lastnosti in uporabo ter se zato za namene te preiskave obravnavajo kot en sam izdelek.

(191) Preiskava je pokazala, da so tako Kitajski proizvajalci kot proizvajalci Unije dejavni na področju koles za osebna vozila kot za gospodarska vozila. Na podlagi informacij, ki jih je predložil pritožnik, je približno 45 % kitajskega uvoza v obdobju preiskave zajemalo kolesa za osebna vozila, 55 % pa kolesa za gospodarska vozila. V Uniji približno 65 % prodaje zajema kolesa za osebna vozila, 35 % pa kolesa za gospodarska vozila.

(192) Jeklena kolesa se v Uniji prodajajo prek dveh glavnih distribucijskih kanalov: bodisi neposredno proizvajalcem avtomobilov, bodisi neodvisnim podjetjem, ki razvijajo in tržijo jeklena kolesa pod blagovnimi znamkami in jih nato prodajajo trgovcem na debelo ali trgovcem na drobno. Čeprav avtomobilski proizvajalci zahtevajo precej stroge specifikacije, imajo vsa kolesa enake/primerljive lastnosti, ne glede na njihov distribucijski kanal, tako da dejansko vse vrste jeklenih koles predstavljajo eno samo homogeno vrsto. Najpomembneje pa je, da obstajajo jasne povezave med obema distribucijskima kanaloma, saj lahko cene v enem distribucijskem kanalu izvajajo pritisk na cene v drugem distribucijskem kanalu.

(193) Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in uvoza iz vseh tretjih držav.

(194) Potrošnja Unije se je gibala, kot sledi: Preglednica 2 Potrošnja Unije 2015 2016 2017 OP Celotna potrošnja Unije (tisoč kosov) 38 554 38 523 40 161 39 387 Indeks 100 100 104 102 Vir: EUWA, vzorčeni proizvajalci.

(195) Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 2 %.

4.3 Uvoz iz zadevne države

(196) Oznake KN ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 in ex 8716 90 90 ne vključujejo samo jeklena kolesa, ampak širšo paleto izdelkov. Poleg tega je teža edina razpoložljiva merilna enota v Eurostatu, ki morda ne dovoljuje ustrezne primerljivosti podatkov med različnimi viri uvoza, saj gre za različne vrste jeklenih koles z najrazličnejšimi premeri in koles različne teže ter potencialno različne in/ali spreminjajoče se mešanice izdelkov (kolesa za osebna vozila in gospodarska vozila, vključno, med drugim, kolesa za traktorje in prikolice). EUWA je to vprašanje izpostavila v svoji pritožbi in je poleg številčnih podatkov v pritožbi predložila tudi lastne ocene obsega uvoza iz Kitajske, Turčije in drugih držav, kar je preverila Komisija. Na podlagi tega je Komisija zainteresirane strani obvestila in jim omogočila, da dajo pripombe na različne vire podatkov, vključno z ocenami obsega uvoza, ki so bile predložene med preiskavo EUWA, ter obsegom uvoza in cenami na podlagi podatkov Eurostata. Nobena stran ni nasprotovala tem ocenam obsega uvoza, tako da so se štele za najboljši vir razpoložljivih informacij. Čeprav je EUWA izrazila dvome glede ravni cen, ki jih je zagotovil Eurostat, se je Komisija zaradi pomanjkanja drugih razpoložljivih informacij oprla na podatke Eurostata, da bi določila vsaj cenovne trende. Vendar je Komisija uporabila cene, prejete od vzorčenih strani, da bi primerjala ravni cen pri določitvi nelojalnega nižanja cen in stopnje škode.

4.3.1 Obseg in tržni delež uvoza iz LRK

(197) Tržni delež uvoza je bil določen s primerjavo obsega uvoza s potrošnjo Unije.

(198) Uvoz iz LRK v Unijo se je gibal, kot sledi: Preglednica 3 Obseg uvoza in tržni delež 2015 2016 2017 OP Obseg uvoza iz LRK (tisoč kosov) 1 007 1 257 1 963 2 093 Indeks 100 125 195 208 Tržni delež 2,6 % 3,3 % 4,9 % 5,3 % Indeks 100 125 187 204 Vir: EUWA.

(199) Uvoz iz LRK in njegov tržni delež sta se v obravnavanem obdobju podvojila. Uvoz se je povečal s približno 1 milijona na 2 milijona kosov, kar ustreza povečanju tržnega deleža z 2,6 % na 5,3 % v obdobju preiskave. Uvoz iz LRK je znašal okrog 25 % skupnega uvoza v obdobju preiskave. Treba je opozoriti, da je na osnovi dosegljivih podatkov kitajski uvoz zajemal tako kolesa za osebne avtomobile kot kolesa za gospodarska vozila ter da se je povečal za obe vrsti koles, vendar se je uvoz koles za osebne avtomobile povečal za precej več.

4.3.2 Cene uvoza iz LRK in nelojalno nižanje prodajnih cen

(200) Kot je razloženo v uvodni izjavi (197), je Komisija določila trende cen uvoza na osnovi podatkov Eurostata, kot jih je razkrila Komisija stranem med preiskavo. Čeprav podatki Eurostata niso zagotovili natančne slike o absolutni ravni uvoza in s tem o cenah na enoto, je treba opozoriti, da je bil kljub temu edini razpoložljivi vir informacij, s katerim je bilo mogoče določiti vsaj cenovne trende. Podatki, navedeni v nadaljevanju, so bili zato obravnavani v tem okviru in se torej niso uporabili za primerjavo ravni cen.

(201) Cena uvoza iz LRK v Unijo se je gibala, kot sledi: Preglednica 4 Uvozne cene (EUR/kg) 2015 2016 2017 OP LRK 2,04 1,90 1,85 1,90 Indeks 100 93 91 93 Vir: Eurostat.

(202) Povprečne cene uvoza iz LRK so se v obravnavanem obdobju znižale za 7 %.

(203) Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tudi tako, da je primerjala: — tehtane povprečne cene za posamezne uvožene vrste izdelkov vzorčenega sodelujočega kitajskega proizvajalca, zaračunano prvi neodvisni stranki na trgu Unije (84), ki je določeno na podlagi CIF (stroški, zavarovanje, tovor) z ustreznimi prilagoditvami za carino in stroške, nastale po uvozu, ter — ustrezne tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna.

(204) Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej z