UREDBA KOMISIJE (ES) št. 868/2008

z dne 3. septembra 2008

o obliki poročila s kmetijskega gospodarstva, ki se uporablja za določanje dohodkov in analizo gospodarskega delovanja kmetijskih gospodarstev

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 79/65 z dne 15. junija 1965 o vzpostavitvi mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski gospodarski skupnosti (1) in zlasti člena 6(2), člena 7(3) in člena 12(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Računovodski podatki iz člena 7 Uredbe (EGS) št. 79/65, zbrani na podlagi poročila s kmetijskega gospodarstva, katerega namen je zanesljivo določiti dohodke kmetijskih gospodarstev, morajo biti glede na svojo vrsto, opredelitev in obliko predstavitve enaki, ne glede na značilnosti spremljanih kmetijskih gospodarstev. Zaradi poenostavitve in preglednosti podatkov je treba prav tako določiti, da posamezno poročilo povzame elemente in dodatne podrobnosti, ki ustrezajo posebnim potrebam za analizo gospodarskega delovanja kmetijskih gospodarstev, izbranih v skladu s členom 11 navedene uredbe. V tem primeru se mora poročilo s kmetijskega gospodarstva šteti tudi kot posebno poročilo s kmetijskega gospodarstva iz člena 12(1).

Podatki, zbrani na podlagi poročila s kmetijskega gospodarstva, morajo upoštevati izkušnje, pridobljene po vzpostavitvi mreže, in razvoj skupne kmetijske politike ter morajo ustrezati opredelitvam iz zadevnih uredb, zlasti iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2092/91 z dne 24. junija 1991 o ekološki pridelavi kmetijskih proizvodov in označevanju tovrstno pridelanih kmetijskih proizvodov in živil (3) , Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (4) , Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (5) , Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (6) , kar zadeva območja, upravičena do pomoči iz strukturnih skladov, ter Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (7) .

Uredbo (EGS) št. 2237/77 je zato glede na razvoj skupne kmetijske politike, vrsto prejetih informacij za analizo podatkov in tehniko sporočanja informacij, ki so bile ugotovljene po sprejetju te uredbe, treba spremeniti. Zaradi jasnosti in racionalnosti je treba navedeno uredbo nadomestiti.

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora Skupnosti za mrežo računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Poročila s kmetijskega gospodarstva in računovodski podatki

1. Vrsta in oblika predstavitve računovodskih podatkov, potrebnih za letno določitev dohodkov na kmetijskem gospodarstvu in analizo gospodarskega delovanja kmetijskih gospodarstev v skladu s poglavjema II in III Uredbe (EGS) št. 79/65, sta določeni v Prilogi I k tej uredbi.

2. Opredelitve in navodila v zvezi s podatki iz odstavka 1 so določeni v Prilogi II.

Člen 2

Obveščanje Komisije

1. Poročila s kmetijskega gospodarstva in računovodski podatki iz člena 1 Komisiji posreduje organ za zvezo iz člena 6 Uredbe (EGS) št. 79/65 prek računalniškega sistema, ki ga je vzpostavila Komisija in je državam članicam na voljo za elektronsko izmenjavo informacij.

2. Države članice o splošnih pogojih vzpostavitve računalniškega sistema iz odstavka 1 obvesti Odbor Skupnosti za mrežo računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev.

Oblika in vsebina poročila s kmetijskega gospodarstva sta določeni na podlagi modela in navodil, potrebnih za njegovo oblikovanje. Ta model Komisija spreminja in posodablja prek računalniškega sistema, potem ko o tem obvesti odbor iz prvega pododstavka.

Člen 3

Razveljavitev

Uredba (EGS) št. 2237/77 se razveljavi.

Sklici na razveljavljeno uredbo se upoštevajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi III.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od obračunskega leta 2009.

(1) UL 109, 23.6.1965, str. 1859/65.

(2) UL L 263, 17.10.1977, str. 1.

(3) UL L 198, 22.7.1991, str. 1. Uredba, ki se bo s 1. januarjem 2009 nadomestila z Uredbo Sveta (ES) št. 834/2007 (UL L 189, 20.7.2007, str. 1).

(4) UL L 270, 21.10.2003, str. 1.

(5) UL L 277, 21.10.2005, str. 1.

(6) UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

(7) UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

M. NEPOSREDNA PLAČILA v skladu z Uredbo št. 1782/2003 (3) (postavke 601 do 680 in 700 do 772)

Regresi in subvencije razen tistih za stroške in nakup živali

Postavke 108 do 111 so izpolnijo le, kadar se uporablja kmetijski ali podobni sistem

G. ZEMLJIŠČA IN POSLOPJA, MEHANIZACIJA IN OBRATNA SREDSTVA

Obresti in stroški kreditov za obratni kapital in plačani upnikom

Obresti in stroški kreditov za zemljišče in poslopja

Tekoče vzdrževanje in obnavljanje zemljišča in poslopij

Na kmetiji pridelano in porabljeno seme in sadike

Žensko govedo od enega do dveh let

Moško govedo od enega do dveh let

Za vsako postavko in stolpec v tabelah v tej prilogi se je potrebno sklicevati na opredelitve in navodila iz Priloge II. Številke v stolpcih teh tabel so zaporedne številke podatkov v informacijskih medijih. Te zaporedne številke so označene sistematično, celo za mesta, ki ne bodo nikoli izpolnjena (na primer tabela K, stolpec Površina za proizvod 162 „Kravje mleko“). Neuporabljene številke so na voljo za poznejšo rabo in morajo biti izpolnjene z ničlo.

PRILOGA II

OPREDELITVE IN NAVODILA ZA POROČILO S KMETIJSKEGA GOSPODARSTVA

I. SPLOŠNE OPREDELITVE IN NAVODILA

(a) Podatki v poročilu s kmetijskega gospodarstva se nanašajo na eno kmetijsko gospodarstvo in na eno obračunsko leto 12 zaporednih mesecev.

(b) Podatki v poročilu s kmetijskega gospodarstva zadevajo izključno kmetijsko gospodarstvo. Ti podatki se nanašajo na aktivnosti gospodarstva in, če je primerno, na gozdarstvo in turizem, ki sta povezana s kmetijo. Pri pripravljanju poročila s kmetijskega gospodarstva se ne upošteva ničesar, kar je povezano s kakršnimi koli nekmetijskimi dejavnostmi lastnika ali njegove družine, ali s pokojnino, dediščino, zasebnimi bančnimi računi, lastnino izven kmetijskega gospodarstva, dohodnino, privatnim zavarovanjem itn.

Kadar se proizvodne zmogljivosti gospodarstva (plačana ali neplačana delovna sila, stroji ali oprema) uporabijo za povečanje vrednosti osnovnih sredstev (gradnja ali večja popravila strojev, gradnja, večja popravila ali celo rušenje poslopij, saditev ali sekanje sadnih dreves), ustreznih stroškov – ali ocene stroškov – ne prištejemo k obratovalnim stroškom gospodarstva. V vsakem primeru stroškov dela in delovnih ur vloženih v osnovna sredstva ne pripišemo k stroškom in podatkom o delu. Izjemoma, če nekaterih stroškov (ne stroškov delovne sile) vloženih v osnovna sredstva ne moremo ločeno izračunati (na primer uporabe traktorja) in če so ti izdatki vključeni pod stroške, se ocena teh stroškov vloženih v osnovna sredstva vpiše pod postavko 181 (Ostali proizvodi in prejemki).

V vsakem primeru se oceni vrednost pridobljenih osnovnih sredstev na podlagi stroškov (vključno vrednost plačane in/ali neplačane delovne sile) in le-ta mora biti dodana k vrednosti osnovnih sredstev v postavkah 94 do 101.

(c) Podatki podani v poročilu s kmetijskega gospodarstva morajo biti vzeti iz poslovnih knjig, kjer so vpisi sistematični in redni skozi vse obračunsko leto.

(d) Računovodski podatki so izraženi v denarnih enotah:

— ali brez DDV

— ali z DDV v spodaj navedenih okoliščinah (glej postavke 107 do 111).

(e) Računovodski podatki izraženi v denarnih enotah ne zajemajo regresov in subvencij. Regrese in subvencije smatramo za obliko direktne pomoči javnih skladov, ki so poseben prejemek (glej postavke 112 do 118)

(f) Glede regresov in subvencij:

— V tabelo G je treba vstaviti regrese in subvencije, ki so bili prejeti v obračunskem letu, vključno s tistimi, ki so bili prejeti za naložbe v preteklih obračunskih letih.

— V tabeli J so zabeležena: — Vsa neposredna plačila v zvezi s proizvodnjo, območji ali živino, ki so v zvezi s tekočim obračunskim letom, tudi če še niso prejeta. — Za plačila, namenjena razvoju podeželja, le zneski, ki so bili prejeti v obračunskem letu.

— Neposredna plačila, vpisana v tabelo M, so v zvezi z območji ali živino, evidentiranimi v tekočem obračunskem letu, tudi če še niso prejeta.

(g) Podatki v poročilu s kmetijskega gospodarstva morajo biti podani v naslednjih enotah in z naslednjo natančnostjo:

— vrednost: vrednosti v evrih ali v državnih denarnih enotah brez decimalk. Vendar, se lahko organ za zveze zadevne države članice in osebje Komisije, ki upravlja mrežo računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev medsebojno dogovorita, da se pri nacionalnih valutah z relativno nizko vrednostjo v primerjavi z evrom, vrednosti izrazijo v stotih ali tisočih enotah nacionalne valute,

— fizične količine: v centih (q = 100 kg) razen pri jajcih, kjer so izražene v tisočih, in pri vinu in podobnih proizvodih, kjer so izražene v hektolitrih,

— površine: v arah, razen pri gobah, kjer so izražene v kvadratnih metrih celotne površine pridelkov,

— povprečno število živine: do ene decimalke, razen pri perutnini in zajcih, kjer se navede cele številke in pri čebelah, kjer se navede število naseljenih panjev,

— enote dela: na dve decimalki.

Določena mesta (glej tabele A do J v Prilogi I), kjer se nič ne označi, izpolnimo z ničlami.

Za proizvode iz tabele K, za transakcije, ki se nanašajo na kvote in druge predpisane pravice iz tabele L, za neposredna plačila iz tabele M in za podrobnosti o nakupih in prodaji živine iz tabele N, napišemo ničlo na mesta, kjer nimamo nič za označiti.

II. OPREDELITVE IN NAVODILA GLEDE NA POSAMEZNE TOČKE V POROČILU S KMETIJSKEGA GOSPODARSTVA

A. SPLOŠNE INFORMACIJE O GOSPODARSTVU

1. Številka gospodarstva

Vsakemu poročevalskemu gospodarstvu se dodeli številka, ko je prvič izbran. Gospodarstvo obdrži to številko ves čas, ko je vključeno v mrežo računovodskih podatkov. Že dodeljena številka se nikoli ne dodeli drugemu gospodarstvu.

Vendar pa kadar pride pri gospodarstvu do bistvene spremembe, zlasti, kadar je ta sprememba posledica delitve v dve ločeni gospodarstvi ali združenja z drugim gospodarstvom, se le-to lahko smatra za novo gospodarstvo. V tem primeru se mu dodeli nova številka. Sprememba v tipu kmetovanja gospodarstva ne zahteva nove številke. Kadar pa bi lahko prišlo do zmešnjave z kakršnim koli drugim gospodarstvom, ker je gospodarstvo obdržalo svojo številko (na primer, kadar se ustvarijo nove poddivizije v regiji), je treba številko spremeniti. Tabela, ki prikazuje ujemanje starih in novih številk, se potem pošlje Komisiji.

Številka gospodarstva ima tri skupine kazalnikov:

Zaporedna št. 1 – Divizija: dodeli se kodna številka, ki ustreza seriji šifer v Prilogi I k Uredbi Komisije (EGS) št. 1859/82 (1).

Zaporedna št. 2 – Poddivizija: dodeli se kodna številka.

Izbrane poddivizije naj bi slonele na skupnem sistemu klasifikacije regij, imenovanem nomenklatura teritorialnih statističnih enot (NUTS), ki jo je ustanovila Statistična pisarna evropskih skupnosti v sodelovanju z nacionalnimi inštituti za statistiko.

V vsakem primeru pošlje zadevna država članica Komisiji tabelo, ki prikazuje za vsako uporabljeno šifro poddivizije ustrezno NUTS regijo, kot tudi ustrezno regijo, za katero so izračunane posebne vrednosti standardiziranega pokritja.

Zaporedna št. 3 – Zaporedna številka gospodarstva.

2. Podrobnosti o računalniških zapisih

Podatki, ki ustrezajo prvim petim zaporednim številkam, tvorijo označbo gospodarstva. Ta se ponovi na vrhu vsakega zapisa. Šesti podatek vsakega gospodarstva je število nedeljivih 10-podatkovnih skupin.

3. Organizacijska oblika gospodarstva

1. = Posamezne (družinske) kmetije: gospodarstva, kjer gospodarski rezultat nudi nadomestilo za vloženo neplačano delovno sile in lastni kapital imetnika/upravitelja in njegove družine. 2. = Partnerstvo: gospodarstva, kjer gospodarski rezultat nudi nadomestilo za proizvodne dejavnike, ki jih vloži v gospodarstvo več partnerjev, od katerih jih vsaj polovico sodeluje pri delu na kmetiji kot neplačana delovna sila. 3. = Drugo: gospodarstva, ki nimajo neplačane delovne sile in ostala gospodarstva, ki niso uvrščena v kategorijah 1 in 2.

4. Dejavniki državnega vzorčenja in ponderiranja

Zaporedna št. 20: nacionalno ponderiranje kmetije po izračunu države članice. Vrednosti morajo biti izražene v stotinah.

Zaporedna št. 21:

Zaporedna št. 22:

5. Lokacija gospodarstva

Dana številka se nanaša na najustreznejšo geografsko enoto (po možnosti občino), v kateri se gospodarstvo nahaja.

Komisiji se pošlje zemljevid teh enot s številkami. Komisijo je treba opozoriti na kakršne koli pomembne spremembe pri mejah teh geografskih enot.

6. Kategorija gospodarstva

Zaporedna št. 32 – Ekološko kmetovanje: treba je označiti, ali gospodarstvo uporablja metode ekološkega kmetovanja v smislu Uredbe (EGS) št. 2092/91 in zlasti člena 6 Uredbe. Uporabi se naslednje kodne številke:

1.= gospodarstvo ne uporablja metod ekološkega kmetovanja

2.= gospodarstvo uporablja samo metode ekološkega kmetovanja

3.= gospodarstvo se preusmerja v metode ekološkega pridelovanja ali uporablja obe metodi, ekološko in drugo.

Zaporedna št. 33: Šifra kategorije gospodarstva (v skladu s Prilogo II k Odločbi Komisije 85/377/EGS (2) v času izbora za zadevno obračunsko leto.

Zaporedna št. 34: Šifra kategorije gospodarstva v skladu s Prilogo II k Odločbi 85/377/EGS na podlagi računovodskih podatkov zadevnega leta.

Zaporedna št. 35: Šifra razreda ekonomske velikosti gospodarstva (v skladu s Prilogo III k Odločbi 85/377/EGS) v času izbora za zadevno obračunsko leto.

Zaporedna št. 36: Šifra razreda ekonomske velikosti gospodarstva v skladu s Prilogo III k Odločbi 85/377/EGS na podlagi računovodskih podatkov zadevnega leta.

7. Datum zaključka vodenja računov in oblikovanje informacijskega medija

Zaporedna št. 37 – Datum izteka obračunskega leta: na primer 30.6.2009 ali 31.12.2009.

Zaporedna št. 38 – Datum oblikovanja informacijskega medija: na primer 15.8.2010.

8. Območja z omejenimi možnostmi za kmetijsko dejavnost

Potrebno je navesti, ali leži večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva na območju, ki ga pokrivajo členi 18 do 20 Uredbe (ES) št. 1257/1999 (3). Uporabi se naslednje kodne številke:

1 = večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva ne leži na območjih z omejenimi možnostmi za kmetijsko dejavnost v smislu členov 18 do 20 Uredbe (ES) št. 1257/1999; 2. = večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva leži na območjih z omejenimi možnostmi za kmetijsko dejavnost v smislu členov 19 do 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999; 3. = večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva leži v hribovitem svetu v smislu člena 18 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999; 4. = površine so tako majhne in številne v teh državah članicah, da te informacije niso pomembne

9. Druge posebnosti kmetije

Zaporedna št. 40 – Namakana KZU Kmetijska zemljišča v uporabi, razen v zavarovanih prostorih, ki so med letom dejansko namakana s stalnimi ali mobilnimi namakalnimi napravami ne glede na uporabljen postopek (škropljenje, poplavljanje).

Zaporedna št. 41 – Nadmorska višina Nadmorsko višino je treba označiti z ustrezno kodno številko:

1.= večji del gospodarstva leži na višini pod 300 m;

2.= večji del gospodarstva leži na višini od 300 m do 600 m;

3.= večji del gospodarstva leži na višini nad 600 m;

4.= ni podatka

Zaporedna št. 42 – Planinska in druga paša, ki ni vključena v KZU: Število (celotno) pašnih dni glav velike živine (GVŽ) na zemljišču, ki ni del KZU.

Pašni dan GVŽ je enota enaka enodnevni paši ene krave molznice ali ene živali goveda ali enega konja starih več kot dve leti. Pašni dnevi za živino in konje, ki so mlajši od dveh let, koze in ovce se pretvori v GVŽ pašne dneve z uporabo koeficientov 0,5, 0,2 in 0,15 v istem zaporedju.

Zaporedna št. 43 – Celotna površina zaščitenih prostorov: izražena v arih, na kateri po pravilu lahko gojimo pridelke tipa 5: na primer pridelke 138, 141 in 156 ter pridelke 143, 285 in 157 tipa 5.

„Zaščiteni prostori“ pomeni rastlinjake, stalne zaščitne okvirje in dostopne tunele, ne vključuje pa nedostopnih plastičnih tunelov, zvoncev ali katerih koli drugih prenosnih zaščitnih okvirjev (glej definicije za pridelke 138, 141 in 156 v tabeli K).

„Celotna“ površina pomeni celotno površino zemljišča v zaščitenem prostoru ne glede na njegovo uporabo (torej vključno s potmi). Pri večnadstropnih rastlinjakih se površina zemljišča šteje le enkrat.

Zaporedna št. 44 – Površina strukturnih skladov: potrebno je navesti, ali leži večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva na območju, ki ga pokrivajo členi 5, 6 ali 8 Uredbe (ES) št. 1083/2006. Uporabi se naslednje kodne številke:

6.= večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva ne leži na območju cilja „konvergenca“ v smislu Uredbe (ES) št. 1083/2006 in zlasti člena 5 Uredbe;

7.= večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva leži na območju „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“ v smislu Uredbe (ES) št. 1083/2006 in zlasti člena 6 Uredbe;

8.= večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva leži na območju, ki je upravičeno do „prehodne podpore“ v smislu člena 8 Uredbe (ES) št. 1083/2006.

Zaporedna št. 45 – Površina z omejitvami povezanimi z okoljem: potrebno je navesti, ali leži večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva na območju, ki ga pokriva člen 38 Uredbe (ES) št. 1698/2005. Uporabi se naslednje kodne številke:

1.= večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva ne leži na območju, ki je upravičeno do plačil v okviru območij Natura 2000 ali plačil, vezanih na Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), v smislu člena 38 Uredbe (ES) št. 1698/2005;

2.= večina kmetijskih zemljišč v uporabi gospodarstva leži na območju, ki je upravičeno do plačil v okviru območij Natura 2000 in plačil, vezanih na Direktivo 2000/60/ES, v smislu člena 38 Uredbe (ES) št. 1698/2005.

B. VRSTA POSESTI NA KZU

Zemljišče gospodarstva, ki ga skupaj posedujejo dva ali več partnerjev, je treba vpisati ali kot v posesti lastnika, zakupljeno ali v skupni rabi glede na veljaven dogovor med partnerji.

10. KZU v posesti lastnika

Kmetijska zemljišča v uporabi (orna zemlja, travniki in intenzivni pašniki, trajni nasadi), pri katerih je kmet lastnik, doživljenjski najemnik ali zakupnik in/ali KZU pod podobnimi pogoji. Vključno zemljišče dano v najem drugim pripravljeno za setev (postavka 149).

11. KZU v zakupu

Kmetijska zemljišča v uporabi (orna zemlja, travniki in intenzivni pašniki, trajni nasadi), ki jih obdeluje oseba, ki ni lastnik, doživljenjski najemnik ali zakupnik, a ima to površino v zakupu (zakupnina se plačuje v denarju in/ali v naravi; v glavnem je določena vnaprej in se običajno ne spreminja glede na rezultate kmetovanja) in/ali so KZU v uporabi pod podobnimi pogoji.

Zakupljena površina ne zajema zemljišč, katerih pridelke se kupuje še kot stoječe pridelke. Vsote plačane za nakup še stoječih pridelkov je treba v primeru travnikov ali krme dati pod postavke 65 do 67 v tabeli F (kupljena krma) in v primeru tržnih pridelkov (pridelki, ki se jih običajno prodaja) pod postavko 76 (ostali posebni stroški rastlinske pridelave). Tržne pridelke, ki so kupljeni še stoječi, je treba navesti brez določanja zadevne površine (glej navodila v zvezi s površino, stolpec 4, tabela K).

Zemljišče, ki je občasno najeto za manj kot eno leto, in njegovi pridelki se obravnavajo na podoben način kot zemljišče, katerega pridelki so kupljeni kot še stoječi pridelki.

12. Kmetijska zemljišča v skupni rabi

Kmetijska zemljišča v uporabi (orna zemlja, travniki in intenzivni pašniki, trajni nasadi), ki jih skupno obdelujeta dajalec in obdelovalec na podlagi pogodbe o skupnem obdelovanju in/ali kmetijska zemljišča v uporabi obdelovana pod podobnimi pogoji.

C. DELOVNA SILA

Delovno silo pomenijo vse osebe, ki delajo na kmetiji med obračunskim letom (glej nadaljevanje). Vendar to ne vključuje oseb, ki so to delo opravile namesto druge osebe ali podjetja (kmetijska pogodbena dela, katerega stroški se navedejo v tabelo F pod postavko 60).

V primeru medsebojne pomoči med kmetijami, kjer pomeni ta pomoč izmenjavo dela, kjer je prejeta pomoč načeloma enaka ponujeni pomoči, se v poročilu s kmetijskega gospodarstva specificira čas dela delovne sile in kakršna koli s tem povezana plačila.

Včasih je prejeta pomoč kompenzacija druge vrste pomoči (na primer pomoč, prejeta v obliki dela, se kompenzira z dobavo strojev). Kadar je izmenjava storitev v manjšem obsegu, se na poročilu s kmetijskega gospodarstva ne označi nič (v zgornjem primeru se prejeta pomoč ne navede pod delovno silo; vendar pa stroški strojev vključujejo stroške dajanja opreme na voljo). V izjemnih primerih, kadar doseže izmenjava storitev večji obseg, je postopek eden od naslednjih:

(a) pomoč, prejeta v obliki dela, se kompenzira s storitvijo druge vrste (na primer dobavo strojev): opravljeni delovni čas se zabeleži kot plačano delo na kmetiji (postavki 20 ali 21, odvisno ali je delovna sila zaposlena na kmetiji redno ali drugače); vrednost ponujene pomoči se zabeleži in kot proizvodnja pod ustrezno postavko (v tem primeru postavka 177: „Pogodbeno delo za druge, vključno najem opreme“) in kot strošek (pod postavko 59 „Plače in dajatve za socialno zavarovanje“);

(b) pomoč, ponujena v obliki dela, se kompenzira s storitvijo druge vrste (na primer dobavo strojev): v tem primeru se delovni čas in kakršna koli s tem povezana plačila ne upošteva; vrednost storitve je zabeležena kot vložek pod ustrezno postavko (v tem primeru postavka 60 „Pogodbeno delo in najem strojev“).

Treba je razlikovati naslednje kategorije delovne sile:

A. Stalna neplačana delovna sila

Neplačana delovna sila ali delovna sila, ki je plačana manj (v gotovini ali naravi), kot se običajno plača za opravljene storitve (tako plačilo se ne navede pod stroške kmetije) in ki je med obračunskim letom (razen v času počitnic) vsaj en cel dan na teden delala na kmetiji.

Redno zaposlena oseba, ki pa je zaradi posebnih razlogov delala na kmetiji samo omejeno obdobje v obračunskem letu, se vseeno navede (s številom dejansko opravljenih ur) kot redna delovna sila.

Ti ali podobni primeri lahko nastanejo:

(a) posebni pogoji proizvodnje na kmetiji, zaradi katerih se delovna sila ne potrebuje skozi vse leto: na primer kmetije z oljkami in vinogradi, gospodarstva, ki se ukvarjajo s sezonskim pitanjem živali ali s proizvodnjo sadja in zelenjave na prostem;

(b) odsotnost z dela, ki ni zaradi običajnih počitnic, na primer služenje vojaškega roka, bolezen, nesreča, porodniški dopust, podaljšan dopust itn.;

(c) preselitev ali izselitev z gospodarstva;

(d) popolno prenehanje dela na gospodarstvu zaradi nesreč (poplave, požar itn.).

Podkategorije so naslednje:

13. Imetnik/upravitelj

Oseba, ki nosi gospodarsko in pravno odgovornost za gospodarstvo in skrbi za vsakodnevno vodenje gospodarstva. V primeru skupnega obdelovanja je skupni obdelovalec označen kot imetnik/upravitelj.

14. Imetnik/ni upravitelj

Oseba, ki nosi gospodarsko in pravno odgovornost za kmetijo, a gospodarstva ne vodi vsakodnevno.

15. Upravitelj/ni imetnik

Oseba, ki skrbi za vsakodnevno vodenje gospodarstva, a ni zanjo gospodarsko in pravno odgovorna.

16. Zakonec imetnika (imetnikov)

17. Ostala redna neplačana delovna sila

Redna neplačana delovna sila, ki ni vključena v predhodnih postavkah. Vključuje tudi preddelavca in podupravitelje, ki niso odgovorni za vodenje celotne kmetije.

B.18. Občasna in sezonska neplačana delovna sila

Neplačana delovna sila, ki med obračunskim letom ni redno delala na gospodarstvu, se združi pod to postavko.

C. Stalna plačana delovna sila

Delovna sila plačana (v denarju in/ali v naravi) po običajni lestvici za opravljene storitve in ki je med obračunskim letom (razen v času počitnic) delala vsaj en cel dan v tednu za gospodarstvo.

Prikazati je treba naslednje podkategorije:

19. Upravitelj kmetije

Plačana oseba, ki skrbi za dnevno vodenje gospodarstva.

20. Ostali

Vsa stalna plačana delovna sila (razen plačanega upravitelja gospodarstva) se združi pod to postavko. Vključuje tudi preddelavca in podupravitelje, ki niso odgovorni za vodenje celotne kmetije.

D.21. Občasna in sezonska plačana delovna sila

Plačana delovna sila, ki med obračunskim letom ni stalno delala na gospodarstvu (vključno delavci na akord), se združi pod to postavko.

STOLPCI V TABELI C

Opravljane naloge (šifra) (stolpec 1, mesta 51, 55, 59, 63 in 67)

Opravljana naloga je označena s kodno številko, na primer:

1. = imetnik/upravitelj; 2. = imetnik/ni upravitelj; 3. = upravitelj/ni imetnik.

Kadar ima več oseb isto funkcijo (na primer dva brata, oče in sin, itn.) se vsak zabeleži v padajočem zaporedju glede na odgovornost; v primeru iste odgovornosti pa glede na starost. Tako so podatki za osebo z največjo odgovornostjo zabeleženi na mestih 51 do 54; tisti za osebo, ki je po odgovornosti naslednja, na mestih 55 do 58, itn.

Število oseb (stolpec 1, mesti 71 in 74)

Treba je navesti število zakoncev in število oseb v kategoriji „Ostala stalna neplačana delovna sila“. Kjer je več imetnikov, je lahko več kot en zakonec.

Letnica rojstva (stolpec 2)

Treba je navesti le letnice rojstva imetnika (imetnikov) in/ali upravitelja (upraviteljev) (kategorije 13 do 15 in 19), tako da vpišemo zadnji dve številki letnice.

Celotna delovna sila: število letnih enot (stolpec 3)

Stalno zaposlena celotna delovna sila je izražena v letnih delovnih enotah. Ena letna delovna enota je enaka eni osebi, ki je polno zaposlena na gospodarstvu. Ena oseba ne more preseči ekvivalenta ene delovne enote, celo kadar njen dejanski delovni čas preseže normo za tisto regijo in kategorijo gospodarstva. Oseba, ki ne dela na gospodarstvu celo leto, predstavlja delež „letne enote“. „Letno delovno enoto“ za vsako tako osebo dobimo z deljenjem njenega dejanskega letnega delovnega časa z običajnim letnim delovnim časom polno zaposlenega delavca v zadevni regiji in na gospodarstvu enake kategorije.

V primeru manj zmožnih delavcev je treba ekvivalent letne delovne enote zmanjšati sorazmerno njihovim zmožnostim.

Čas, porabljen za delo (stolpec 4)

Čas, porabljen za delo je treba označiti v urah. Nanašati se mora na čas, ki je dejansko posvečen delu na gospodarstvu. V primeru manj zmožnih delavcev je treba čas za delo zmanjšati sorazmerno njihovim zmožnostim.

Čas dela delavcev na akord je ocenjen z deljenjem celotnega plačanega zneska za delo z urnim plačilom delavca zaposlenega po urah.

Delo na kmetijskem gospodarstvu

Delo na gospodarstvu zajema vse delo v zvezi z organizacijo, nadzorom in izvajanjem, tako ročno kot tudi administrativno, ki se opravlja pri običajnem delovanju gospodarstva, na primer:

— finančna organizacija in upravljanje (prodaja in nakupi kmetije, knjigovodstvo itn.),

— delo na polju (oranje, sejanje, žetev, vzdrževanje sadovnjakov itn.),

— živinoreja (priprava krme, krmljenje živali, molža, nega živine itn.),

— priprava proizvodov za trg, skladiščenje in predelava na kmetiji,

— vzdrževalna dela na poslopjih, strojih, opremi, ograjah, jarkih itn.,

— prevozi za gospodarstvo, ki jih opravi delovna sila na kmetiji,

— ostalo delo neposredno povezano z delom na kmetiji: — gozdarska dela na gozdnih površinah, ki pripadajo kmetijskemu gospodarstvu, — delo v zvezi s turizmom (vzdrževanje kampov, površin za šport in rekreacijo, jahanje, oddajanje hišic itn.), kjer je to delo dodatno in se prekriva z delom na gospodarstvu do take mere, da je praktično nemogoče ločiti turistične dejavnosti od običajnega dela na gospodarstvu (v tem primeru so zaslužki in vložki v zvezi s turizmom vključeni pod proizvode (glej postavko 179) oziroma pod vložke gospodarstva), — pogodbeno delo za druge, kjer je le-to občasno in opravljeno z opremo gospodarstva (plačilo za to je vključeno v proizvodnji gospodarstva).

Naslednje ni vključeno v delo gospodarstva:

— delo, s katerim vplivamo na vrednost osnovnih sredstev (gradnja ali večja popravila poslopij ali strojev, sajenje sadovnjakov, rušenje poslopij, krčenje sadovnjakov itn.),

— delo, ki ga za gospodinjstvo opravi imetnik ali upravitelj.

D. ŠTEVILO IN VREDNOST ŽIVINE

Treba je ločevati med naslednjimi kategorijami živine:

22. KONJI (KOPITARJI) (vseh starosti)

Vključno tekmovalni in jahalni konji, osli, mule, mezgi itn.

23. TELETA ZA PITANJE

Teleta za pitanje, ki se jih običajno zakolje pri približno šestih mesecih starosti.

24. DRUGO GOVEDO DO ENEGA LETA

25. MOŠKO GOVEDO OD ENEGA DO DVEH LET

26. ŽENSKO GOVEDO OD ENEGA DO DVEH LET

Razen ženskega goveda, ki je telilo.

27. MOŠKO GOVEDO STAREJŠE OD DVEH LET

28. PLEMENSKE TELICE

Žensko govedo starejše od dveh let, ki še ni telilo in je namenjeno za obnovo črede.

29. TELICE ZA PITANJE

Žensko govedo starejše od dveh let, ki še ni telilo in ni namenjeno za obnovo črede.

30. KRAVE MOLZNICE

Žensko govedo, ki je telilo (vključno mlajše od dveh let), ki je izključno ali v glavnem namenjeno za proizvodnjo mleka za prehrano ljudi in za predelavo v mlečne izdelke.

31. IZLOČENE KRAVE MOLZNICE

Krave molznice po prenehanju laktacije. Če so podatki na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva.

32. OSTALE KRAVE

1. Žensko govedo, ki je telilo (vključno mlajše od dveh let), ki je namenjeno izključno ali v glavnem za vzrejo telet in katerih mleko se ne uporablja za prehrano ljudi ali za predelavo v mlečne izdelke.

2. Krave za vleko.

3. Izločene krave nemolznice (ki so ali niso pitane pred zakolom).

Postavke 23 do 32 vsebujejo tudi ustrezne kategorije za bivole in samice bivolov.

33. ČEBELJI PANJI, OZNAČENI S ŠTEVILOM NASELJENIH PANJEV

34. ZAJCI, PLEMENSKE SAMICE

35. Do 37: Neuporabljeno

38. KOZE, PLEMENSKE SAMICE

39. OSTALE KOZE

Koze, ki niso plemenske samice.

40. OVCE, PLEMENSKE SAMICE

Ovčje samice, starejše od dveh let, namenjene obnovi črede.

41. OSTALE OVCE

Ovce vseh starosti razen samic.

42. Neuporabljeno

43. PUJSKI

Pujski do 20 kilogramov žive teže.

44. PLEMENSKE SVINJE

Plemenske svinje težje od 50 kilogramov razen izločenih svinj (glej postavko 46 „Ostali prašiči“).

45. PRAŠIČI ZA PITANJE

Prašiči za pitanje z več kot 20 kilogramov žive teže razen izločenih svinj in merjascev (glej postavko 46 „Ostali prašiči“).

46. OSTALI PRAŠIČI

Prašiči z več kot 20 kilogramov žive teže razen plemenskih svinj (glej postavko 44) in prašičev za pitanje (glej postavko 45).

47. PIŠČANCI

Razen kokoši nesnic in izločenih kokoši. Ne vključuje piščet.

48. KOKOŠI NESNICE

Vključno jarčke, kokoši nesnice in izločene kokoši. Jarčke so mlade kokoške, ki še niso pričele valiti. Ne vključuje piščet.

49. OSTALA PERUTNINA

Vključno race, purani, gosi, pegatke in noji. Vključuje plemenske samice. Ne vključuje piščet.

50. OSTALE ŽIVALI

Samo vrednost. Vključuje piščeta, zajce, ki niso plemenske samice, jelene, bizone in ribe. Vključuje tudi ponije in druge živali za kmečki turizem. Ne vključuje proizvodov ostalih živali (glej tabelo K, postavko 170).

STOLPCI V TABELI D

Vrednost na začetku obračunskega obdobja (stolpca 1 in 2)

Število (stolpec 1) Število živine, ki pripada gospodarstvu na začetku obračunskega leta, ne glede na to, ali se takrat nahaja na gospodarstvu ali ne.

Vrednost (stolpec 2) Vrednost živine, ki pripada gospodarstvu na začetku obračunskega leta, določena na osnovi takrat veljavnih cen.

Vrednost na koncu obračunskega obdobja (stolpca 3 in 4)

Število (stolpec 3) Število živine, ki pripada gospodarstvu na koncu obračunskega leta, ne glede na to ali se takrat nahaja na gospodarstvu ali ne.

Vrednost (stolpec 4) Vrednost živine, ki pripada gospodarstvu na koncu obračunskega leta, določena na osnovi takrat veljavnih cen.

Povprečno število (stolpec 5)

Povprečno število je zaokroženo na eno decimalko, razen pri perutnini in zajcih, kjer je treba navesti cele številke. Vsaka enota se nanaša na prisotnost ene živali na gospodarstvu v enem letu. Živali se štejejo sorazmerno dolžini časa, ko so bile na gospodarstvu v enem letu.

Povprečno število se določi ali s periodičnim popisom ali pa z beleženjem prihodov in odhodov. To zajema vse živali prisotne na gospodarstvu, vključno živali, ki so vzrejene ali pitane po pogodbi (živali, ki ne pripadajo gospodarstvu, ki pa so tam vzrejene ali pitane samo v obliki storitve lastnika, ki pa ne prevzame finančnega tveganja običajno povezanega z vzrejo takih živali) in živali prejete ali oddane v najeto pašo v obdobju leta, med katerim so prisotne na gospodarstvu.

E. NAKUP IN PRODAJA ŽIVINE

Specificirane so naslednje kategorije živali:

51. Konji (kopitarji)

52. Govedo

Postavka 52 vključuje tudi prodajo in nakup bivolov.

53. Neuporabljeno

54. Ovce

55. Koze

56. Prašiči

57. Perutnina

Vsebuje tudi znesek plačan za jajca za valjenje in nakup ter prodajo piščet.

58. Ostale živali

Vključuje zajce in naseljene čebelje panje.

STOLPCI V TABELI E

Nakupi živine (stolpec 1)

Celotni nakupi živine med obračunskim letom (vključno nakupni stroški). S tem povezani regresi in subvencije niso odšteti od celote teh nakupov, ampak so specificirani pod postavko 116 (glej navodila za to postavko).

Prodaja živine (stolpec 2)

Celotna prodaja živine med obračunskim letom. Pripadajoči regresi in subvencije niso zajeti v celotnem znesku prodaje, ampak so specificirani pod postavko 112 (glej navodila v zvezi s to postavko).

Kadar so stroški trženja, če sploh so, znani, se jih ne odšteje od celotnega zneska prodaje, ampak se jih navede pod postavko 71 („Ostali posebni stroški živinoreje“).

Poraba v gospodinjstvu in plačila v naravi (stolpec 3)

Vrednost živine, ki se jo med obračunskim letom konzumira v gospodinjstvu gospodarstva ali uporabi za plačilo v naravi, je ocenjena po ceni na kmetiji.

F. STROŠKI

Stroški kmetije (v denarju ali v naravi) se nanašajo na „potrošnjo“ proizvodnih virov (vključno porabo na kmetiji), ki ustrezajo proizvodnji kmetije med obračunskim letom ali na „potrošnjo“ teh virov med obračunskim letom. Kadar se določeni izdatki nanašajo deloma na privatno porabo, deloma na stroške kmetije (na primer elektrika, voda, goriva za ogrevanje in motorje itn.), se v poročilu s kmetijskega gospodarstva navede le stroške kmetije. Treba je navesti tudi izdatke za osebne avtomobile sorazmerno glede na njihovo uporabo za namene kmetije.

Pri izračunavanju stroškov v zvezi s proizvodnjo v obračunskem letu, je treba nakupe in porabo kmetije med letom prilagoditi spremembam vrednosti (vključno spremembam pri obdelovanju). Pri vsaki točki je treba ločeno navesti celotne plačane stroške in vrednost porabe na kmetiji.

Kjer so označeni stroški za celotno „potrošnjo“ vložkov med obračunskim letom, toda ne ustrezajo proizvodnji med tem letom, je treba označiti spremembe v zalogah vložkov (vključno stroške, ki izvirajo iz pridelkov) pod postavko 102 „obratna sredstva“.

Stroški, ki se nanašajo na „potrošnjo“ osnovnih sredstev so izraženi z amortizacijo, zato izdatkov za pridobitev osnovnih sredstev ne obravnavamo kot strošek kmetije. Glede navodil za amortizacijo glej postavke 94 do 103.

Izdatkov v postavkah stroškov, ki so v obračunskem obdobju ali kasneje povrnjeni (na primer popravilo traktorja kot posledica nesreče, ki ga krije zavarovalnica ali tretja oseba) ne navedemo kot stroške kmetije in ustreznih prejemkov ne vključimo med računovodske izkaze kmetije.

Prejemke od ponovne prodaje kupljenih zalog je treba odšteti od ustreznih vložkov.

Regresov in subvencij, ki so povezani s stroški, ne odštejemo od ustreznih točk stroškov, ampak jih navedemo pod postavko 114 (glej navodila k tej postavki). Regresi in subvencije za investicije so prikazani pod postavkami 94 do 103.

Stroški zajemajo tudi vse izdatke v zvezi z nakupi, ki se nanašajo na vsako točko stroškov.

Stroški so razvrščeni, kot sledi:

59. Plače in dajatve za socialno zavarovanje plačane delovne sile

Ta točka zajema naslednje:

— plače, ki so dejansko izplačane delavcem v denarju ne glede na podlago plačila (po delu ali po urah) z odbitkom kakršnih koli socialnih dodatkov, ki se plačajo imetniku kot delodajalcu kot kompenzacija pri dajanju plače za neopravljeno delo (na primer: odsotnost z dela zaradi nesreče, poklicnega izobraževanja itn.),

— plačilo v naravi (na primer prenočišče, hrana, nastanitev, kmetijski pridelki itn.),

— dodatki za storilnost ali izobrazbo, darila, nagrade, delež pri dobičku,

— drugi izdatki v zvezi z delovno silo (stroški zaposlovanja),

— plačila za socialno zavarovanje, ki so dolžnost delodajalca in tista, ki jih plača v imenu in namesto zaposlenega,

— nezgodno zavarovanje.

Stroškov osebnega socialnega zavarovanja in zavarovanja imetnika in neplačane delovne sile ne obravnavamo kot stroške kmetije.

Zneskov, ki jih prejmejo neplačani delavci (ki so po definiciji nižji od običajne plače – glej opredelitev za neplačano delovno silo) ne navajamo v poročilu s kmetijskega gospodarstva.

Dodatki (v denarju ali naravi), ki se plačajo upokojenim plačanim delavcem, ki niso več zaposleni na gospodarstvu, ne vpišemo pod to točko, pač pa pod postavko „Ostali splošni stroški“.

60. Pogodbeno delo in najem strojev

Ta točka zajema naslednje:

— vse izdatke v zvezi z delom na kmetiji, ki ga opravijo kmetijski pogodbeniki. To na splošno vključuje stroške uporabe opreme (vključno z gorivom) in dela. V primeru, da so stroški uporabljenih materialov, razen goriva (npr. proizvodi za zaščito pridelkov, gnojila in semena), tudi vključeni v pogodbo, je treba stroške teh materialov izključiti. Ta znesek (po potrebi na podlagi ocene) je treba navesti pod ustrezno točko stroškov (npr. pesticide je treba zabeležiti pod postavko 75 „Sredstva za varstvo rastlin“);

— stroške najema strojev, ki jih uporabljajo delavci na kmetiji. Stroške goriva, ki so povezani z uporabo najetih strojev, je treba zabeležiti pod postavko 62 „Goriva in maziva za motorje“,

— stroške zakupa strojev, ki jih upravljajo delavci na kmetiji. Stroške goriva in vzdrževanja zakupljenih strojev je treba zabeležiti pod ustrezne postavke (postavki 61 „Tekoče vzdrževanje strojev in opreme“ ter 62 „Goriva in maziva za motorje“).

61. Tekoče vzdrževanje strojev in opreme

Stroški vzdrževanja mehanizacije in opreme in manjša popravila, ki ne vplivajo na tržno vrednost naprave (plačilo mehanika, stroški zamenjanih delov itn.).

Ta kodna številka zajema nakupe manjše opreme, stroške sedlarstva in podkovanja konjev, nakup pnevmatik, ojačanje zaščitnih okvirjev, zaščitna oblačila pri zdravju škodljivih opravilih, sredstva za čiščenje opreme na splošno in sorazmerni delež stroškov osebnih avtomobilov glede na njihovo uporabo za namene kmetije (glej tudi postavko 63). Sredstva za čiščenje živinorejske opreme (na primer molznih strojev) so vnesena pod postavko 71 „Ostali posebni stroški živinoreje“.

Večja popravila, ki povečajo vrednost opreme v primerjavi z njeno vrednostjo pred popravili, niso zajeta pod to postavko (glej tudi navodila o amortizaciji v tabeli G).

62. Goriva in maziva

Ta postavka vključuje tudi sorazmerni delež stroškov za gorivo in mazivo osebnih avtomobilov glede na njihovo uporabo za namene kmetije (glej tudi postavko 63 spodaj).

Kjer se uporablja naftne proizvode kot gorivo za motorje in ogrevanje, se celotna vsota razdeli med dve postavki:

62. „Goriva in maziva za motorje“.

80. „Goriva za ogrevanje“.

63. Stroški avtomobila

Kjer je sorazmerni delež izdatkov kmetije za osebne avtomobile izračunan poljubno (na primer stalen znesek na kilometer), so ti stroški označeni pod to postavko.

Krma

Krma je razdeljena na kupljeno in tisto, ki je pridelana in porabljena na kmetiji.

Kupljena krma vključuje mineralne lizalice, mlečne proizvode (kupljene ali vrnjene na kmetijo) in proizvode za konzerviranje in skladiščenje krme, kakor tudi izdatke za najemnino za pašnike in za uporabo skupne paše in pašnikov, ki niso zajeti v KZU in za najem drugih zemljišč za krmo, ki niso zajeta v KZU. Nakup odpadkov in slame je tudi zajet med kupljeno krmo.

Krma kupljena za pašno živino je razdeljena na koncentrirano krmo in na svežo krmo (vključno najemnino za pašo in izdatke za uporabo skupnih paš, pašnikov in zemljišč za krmo, ki niso zajeti v KZU in kupljene odpadke in slamo).

Postavka „Koncentrati“ zajema predvsem oljne pogače, sestavljeno hrano, žita, seno, suho pulpo sladkorne pese, ribjo moko, mleko in mlečne proizvode, minerale in proizvode za konzerviranje in skladiščenje take krme.

Izdatki za delo, ki ga opravijo kmetijski pogodbeniki za proizvodnjo sveže krme, na primer silaža, se vpiše pod postavko 60 „Pogodbeno delo“.

Krma, ki je pridelana in porabljena na kmetiji vključuje tržne kmetijske proizvode, ki se uporabljajo za krmo (vključno mleko in mlečne proizvode, razen mleka, ki ga pijejo teleta in ki se ne upošteva). Odpadki in slama pridelani na gospodarstvu se vključijo samo, če so tržni proizvodi v regiji v danem letu.

Podati je treba naslednjo razčlenitev:

Kupljena krma:

64. Koncentrati za pašno živino (konji, govedo, ovce, koze)

65. Sveža krma za pašno živino (konji, govedo, ovce, koze)

66. Kupljena krma za prašiče

67. Kupljena krma za perutnino in ostale male živali

Na kmetiji pridelana in porabljena krma za:

68. Pašno živino (konji, goveda, ovce, koze)

69. Prašiči

70. Perutnino in ostale male živali

71. Ostali posebni stroški živinoreje

Vsi izdatki, ki so direktno povezani z živinorejsko proizvodnjo, za katere ni posebne določbe v drugih postavkah stroškov; plačila veterinarjem, zdravila, najemnina za hleve, umetna osemenitev, kastracija, analize mleka, vodenje rodovniške knjige, čistila za čiščenje živinorejske opreme (na primer molznih strojev), embalaža za živinorejske proizvode in dobava za predelavo živinorejskih proizvodov, stroški skladiščenja in priprava živinorejskih proizvodov kmetije za trg, opravljena izven kmetije, stroški trženja živinorejskih proizvodov kmetije, občasni nakupi živalskih proizvodov, ki dopolnjujejo proizvodnjo kmetije (na primer mleka), ki so predelani na gospodarstvu, itn. Vključuje tudi kratkoročni najem poslopij, ki se uporabljajo za nastanitev živali ali skladiščenje proizvodov s tem v zvezi.

72. Kupljeno seme in sadike

Vse kupljeno seme in sadike vključno čebulice, podzemna stebla in gomolji. Stroški mladih dreves in grmovnic za nove nasade predstavljajo investicijo in se vnesejo ali pod postavko 96 „Trajni nasadi“ ali pod postavko 100 „Gozdna površina“. Vendar pa stroške za mlada drevesa in grmovnice pri manjših ponovnih saditvah smatramo kot stroške za obračunsko leto in jih je treba označiti pod to postavko razen tistih, ki se nanašajo na gozdove povezane s kmetijo, ki se vpišejo pod postavko 77 „Posebni stroški za gozdarstvo“.

Stroški obdelave semen (razvrščanje, razkuževanje) so tudi vključeni pod to postavko.

73. Na kmetiji pridelano in porabljeno seme in sadike

Vse seme in sadike (vključno čebulice, podzemna stebla in gomolji), ki so pridelani in porabljeni na gospodarstvu.

74. Gnojila in sredstva za izboljšanje zemlje

Vsa kupljena gnojila in sredstva za izboljšavo zemlje (na primer apno) vključno kompost, šota in hlevski gnoj (razen hlevski gnoj pridelan na gospodarstvu).

Gnojila in sredstva za izboljšanje zemlje uporabljena za gozdove, ki so del kmetijskega gospodarstva se vpišejo pod postavko 77 „Posebni stroški za gozdarstvo“.

75. Sredstva za varstvo rastlin

Vsa sredstva za varstvo pridelkov in rastlin proti škodljivcem in boleznim, roparicam, slabemu vremenu itn. (insekticidi, fungicidi, herbicidi, zastrupljene vabe, ptičja strašila, zaščita proti toči, zaščita proti zmrzali itn.). Če opravi zaščito pridelka pogodbenik in če stroški zaščitnih sredstev niso posebej znani, se celotni znesek vpiše pod postavko 60 „Pogodbeno delo“.

Sredstva za varstvo rastlin uporabljena za gozdove, ki so del kmetijskega gospodarstva se vpišejo pod postavko 77 „Posebni stroški za gozdarstvo“.

76. Ostali posebni stroški rastlinske pridelave (vključno stalni travniki in pašniki)

Vsi stroški, ki imajo neposredno povezavo z rastlinsko pridelavo, za katere ni posebne določbe v drugih postavkah stroškov; materiali za pakiranje in vezanje, trak in vrv, stroški analize zemlje, stroški tekmovanj, plastične zaščite (na primer za gojenje jagod), sredstva za konzerviranje in predelavo rastlinskih pridelkov, shranjevanje in priprava rastlinskih pridelkov za trg, opravljena izven kmetije, stroški trženja rastlinskih pridelkov kmetije, vsote, plačane za nakup stoječih tržnih pridelkov ali za najem zemljišča za obdobje manj kot enega leta za gojenje tržnih rastlinskih pridelkov, občasni nakupi komplementarnih rastlinskih pridelkov (na primer grozdja), predelanih na kmetiji, itn. Vključuje tudi kratkoročni najem poslopij, ki se uporabljajo za tržne pridelke.

77. Posebni stroški za gozdarstvo

Gnojila, zaščitni materiali, različni specifični stroški. Stroški delovne sile, pogodbeno delo in mehanizacija niso vključeni; ti so prikazani pod ustrezno postavko stroškov.

78. Tekoče vzdrževanje in obnavljanje zemljišča in poslopij

Vzdrževanje (z najemnikom) poslopij in izboljšave zemljišča vključno rastlinjakov, zaščitnih okvirjev in podpor. Nakup gradbenega materiala za tekoče vzdrževanje poslopij je treba vpisati pod to postavko.

Nakup gradbenega materiala za nove investicije je treba vpisati v stolpec „investicije“ postavk 94 „Kmetijska zemljišča in poslopja“, 97 „Izboljšave zemljišč“ in/ali 98 „Gospodarska poslopja“.

Stroški večjih popravil poslopij, ki povečajo njihovo vrednost (večje vzdrževanje) niso zajeti pod to postavko, celo če stroške takega dela nosi najemnik (glej navodila v zvezi s plačano najemnino, postavka 85). Ti stroški so prikazani v postavki 98 „Gospodarska poslopja“.

79. Elektrika

Celotna poraba elektrike za namene kmetijskega poslovanja.

80. Goriva za ogrevanje

Celotna poraba goriv za ogrevanje za vse namene kmetijskega poslovanja vključno ogrevanje rastlinjakov.

81. Voda

Stroški priključka na glavni vodovod in poraba vode za vse namene kmetije vključno namakanje. Stroški uporabe vodne opreme kmetije se vpišejo v ustrezne postavke: amortizacija strojev in opreme, redno vzdrževanje strojev in opreme, motorna goriva, elektrika.

82. Zavarovanje

Vse zavarovalne premije, ki pokrivajo tveganja na gospodarstvu, kot je odgovornost lastnika do drugih, ogenj, poplava, zavarovanje v primeru pogina živine in škode na pridelkih itn., razen zavarovalnih premij, ki pokrivajo nesreče pri delu prikazane pod postavko 59. Vključuje zavarovalne premije za poslopja le, če niso že vpisana pod postavko 87.

83. Davki kmetije in ostale dajatve

Vsi davki in ostale dajatve v zvezi s kmetijskim poslovanjem, vključno tisti v zvezi z ukrepi za varstvo okolja, razen DDV in davkov na zemljo, poslopja in delovno silo. Dohodnina imetnika se ne šteje kot strošek kmetije.

84. Ostali splošni stroški kmetovanja

Vsi ostali stroški kmetovanja, ki niso navedeni v predhodnih postavkah (plačila računovodjem, tajniške storitve in stroški pisarne, telefonski računi, razni prispevki in naročnine itn.). Vključuje tudi kratkoročni najem poslopij uporabljenih tako za živinorejo kot za tržne pridelke in/ali splošne namene.

85. Plačana najemnina

Plačana najemnina (v denarju ali naravi) za zakupljena zemljišča, poslopja, kvote in druge pravice kmetijskega poslovanja. Ta postavka pokriva stroške, ki jih plačuje najemnik v imenu in namesto imetnika (na primer davki na zemljišče in amortizacija glede na večja popravila, katerih stroške nosi najemnik) in ki najemniku niso povrnjeni. Vključen je samo tisti del vrednosti najemnine za hišo najemnika in drugih najetih poslopij, ki se nanaša na kmetijsko dejavnost. Zakupne ali najemne stroške kvot, ki niso povezani z zemljiščem, je tudi treba vpisati v tabelo L.

86. Od tega: najemnina, plačana za zemljišče

87. Zavarovanje poslopij

Ta informacija je neobvezna.

Zavarovalne premije (požar, poplava itn.) za poslopja v posesti lastnika, ki jih v primeru kmetovanja najemnika običajno plača lastnik. Če so vsa zavarovanja pokrita z eno polico, je treba oceniti del, ki se nanaša na kmetijska poslopja.

88. Davki in drugi stroški na zemljišče in poslopja

Davki, pristojbine in drugi stroški, plačljivi glede na lastništvo zemljišča in poslopij v posesti lastnika ali skupni rabi.

89. Obresti in stroški kreditov, skupaj

Obresti in stroški kreditov (posojil), vzetih za namene kmetije. Ta informacija je obvezna.

Subvencije na obresti niso odštete, ampak jih vpišemo v tabelo J pod postavko 114.

90. Obresti in stroški kreditov za nakup zemljišč in poslopij

Ta informacija je neobvezna.

91. Od tega: Obresti in stroški kreditov za nakup zemljišč

Ta informacija je neobvezna.

92. Obresti in stroški kreditov za financiranje obratnega kapitala (živina, mehanizacija in obratna sredstva) in plačila upnikom

Ta informacija je neobvezna.

93. Stroški skupaj

Seštevek postavk 59 do 89.

G. ZEMLJIŠČA IN POSLOPJA, MEHANIZACIJA IN OBRATNA SREDSTVA

Zahteva se naslednja razčlenitev:

94. Kmetijska zemljišča, poslopja in pravice

Seštevek postavk 95 do 99 spodaj. Postavke 95, 97 in 99 se izpolnijo, kjer so na razpolago ustrezni podatki v poslovnih knjigah.

95. Kmetijska zemljišča

Kmetijska zemljišča v posesti lastnika.

96. Trajni nasadi

Vsi nasadi (razen gozdov in vrednosti zemljišča), ki pripadajo imetniku ne glede na vrsto lastniškega razmerja na zemljišču. Postavka mora biti izpolnjena in vključeni zneski so predmet amortizacije v stolpcu 7, mesto 316.

Gojenje mladih nasadov (trajni nasadi, ki še niso v polni rodnosti) se vključijo v „Investicije“ (stolpec 4). Vpisati jih je tudi treba v tabelo K, postavka 159, „Vrednost na koncu obračunskega obdobja“ (stolpec 9).

97. Izboljšave zemljišč

Izboljšave zemljišč (na primer ograditev, drenaža, stalna namakalna oprema), ki pripadajo imetniku ne glede na vrsto lastniškega razmerja na zemljišču. Zneski, vpisani v stolpec 7, mesto 324, so predmet amortizacije.

98. Gospodarska poslopja

Poslopja, ki pripadajo imetniku ne glede na vrsto lastniškega razmerja na zemljišču. Postavka mora biti izpolnjena in vneseni zneski so predmet amortizacije v stolpcu 7, mesto 332.

99. Stroški pridobitve, kvote in druge pravice

Plačila odvetniku, stroški registracije itn., ki se nanašajo na pridobitev kmetijskega zemljišča ali gospodarskih poslopij. Transakcije v zvezi s prodajo in/ali nakupom priporočenih količin mleka in sladkorne pese in v zvezi s prenosom predpisanih pravic in obveznosti, kot je prenos priporočene živine. Kvote/pravice se pojavijo tudi v tabeli L. Izključeni so stroški pridobitve gozdne površine.

Amortizacija se ne uporablja pri kvotah v tabeli G, vendar se lahko vnese v tabelo L, stolpec 7.

100. Gozdna površina vključujoč neposekan les

Gozdna površina v posesti lastnika, ki je priključena kmetijskemu gospodarstvu, vključujoč ustrezne stroške pridobitve.

101. Stroji in oprema

Traktorji, motorni kultivatorji, tovornjaki, kombiji, avtomobili, večja in manjša kmetijska oprema, vključno orodja, ki nova presegajo vrednost 300 EUR.

102. Obratna sredstva

Obratna sredstva so naslednja:

(a) zaloge: proizvodi gospodarstva in dobava na zalogi;

(b) ostala obratna sredstva: — vrednost pridelka, ki še ni pospravljen (omejena na vrednost gnojil, sredstev za izboljšanje zemlje, semen in sadik, uporabljenih za pridelke, razen sadik za trajne nasade), — posedovanje deležev kmetijskih gospodarstev (deleži v zadrugah in drugih organizacijah, katerih storitev se poslužuje gospodarstvo), — terjatve: — kratkoročne terjatve v zvezi s prodajo pridelka ali osnovnih sredstev ali opravljanja storitev, — vsote plačane vnaprej za blago in storitve, — stanje denarnih sredstev (v gotovini, na bančnem računu, poštnem žiro računu) potrebnih za vodenje gospodarstva.

Obresti, prejete na bančnih računih, je treba vpisati pod postavko 178.

Kjer natančne vrednosti obratnih sredstev ni mogoče določiti, lahko naredimo pavšalno oceno. To je lahko ocena povprečnega kapitala, vloženega v proces proizvodnje, s popravkom glede na trajanje investicije. V tem primeru je celotna vrednost obratnih sredstev enaka na začetku in koncu obračunskega obdobja.

103. Skupaj

Seštevek postavk 94, 100, 101 in 102.

STOLPCI V TABELI G

Vrednost na začetku obračunskega obdobja (stolpec 3)

Vrednost na začetku obračunskega obdobja je vrednost blaga na začetku obračunskega leta. Za kmetije, ki so bile v vzorcu tudi v predhodnem letu, mora biti vrednost na začetku obračunskega obdobja enaka vrednosti na koncu obračunskega obdobja v predhodnem letu. Za nove kmetije v vzorcu se vrednost na začetku obračunskega obdobja izračuna, kot sledi:

— Za sredstva, ki niso predmet amortizacije, je enaka nadomestni vrednosti.

— Za sredstva, ki so predmet amortizacije, je določena glede na obdobje do konca amortizacije in na podlagi nadomestne vrednosti (vključno z vsemi večjimi popravili, ki so bila že opravljena).

Nadomestna vrednost je enaka nakupni ceni podobnih novih sredstev po veljavnih cenah. Lahko se oceni tudi na osnovi indeksa cen (splošnega ali specifičnega) za zadevna sredstva (stroji, poslopja itn.).

Zemljišče je ovrednoteno na podlagi cen (neto nabavnih stroškov), ki se uporabljajo v tej regiji za nezakupljena zemljišča v podobnih situacijah in kakovosti prodana za kmetijske namene (ovrednotenja narejena pri prenosu lastništva med sorodniki, se ne upoštevajo pri določanju vrednosti). Kjer so stroški osebnih avtomobilov, ki se uporabljajo za namene kmetije, razdeljeni med postavkama 61 „tekoče vzdrževanje opreme“ in 62 „goriva in maziva“, se vrednost deleža uporabe za kmetijo vključi pod mehanizacijo. Vendar, če se stroški uporabe osebnih avtomobilov za namene kmetije izračunajo poljubno (glej postavko 63), se osebnih avtomobilov ne vpiše pod mehanizacijo.

Investicije (stolpec 4)

Vsi izdatki za nakupe, večja popravila in proizvodnjo osnovnih sredstev v obračunskem letu. Kjer so bile v zvezi s temi investicijami prejeti regresi in subvencije, se v stolpec 4 vpiše znesek, porabljen pred odštetjem teh regresov in subvencij.

Nakupi manjših delov strojev in opreme kot tudi mladih dreves in grmovnic za manjše ponovne saditve se ne vpiše v te stolpce, ampak vključi pod stroške za obračunsko leto (glej postavko 61 „Tekoče vzdrževanje strojev in opreme“, postavko 72 „Kupljeno seme in sadike“, postavko 77 „Posebni stroški za gozdarstvo“).

Kadar je plačilo narejeno z obveznicami s stalno obrestno mero, so le-te ocenjene na podlagi njihove denarne vrednosti.

Subvencije investicij (stolpec 5)

Subvencije prejete med obračunskim letom. Lahko vključuje tudi tiste, ki so bile plačane za investicije v prejšnjih obračunskih letih.

Prodaja (stolpec 6)

Celotna prodaja osnovnih sredstev v obračunskem letu.

Amortizacija (stolpec 7)

Zabeležena amortizacija je dejanski znesek amortizacije v obračunskem letu. Določena je na podlagi nadomestne vrednosti (tj. nadomestna vrednost na koncu obračunskega leta, pomnožena s stopnjo amortizacije).

Tabelo z letnimi stopnjami amortizacije, ki se uporablja v vsaki državi članici, je treba sporočiti Komisiji istočasno z vnosom podatkov poročil s kmetijskega gospodarstva.

Amortizacija nasadov Stroški mladih dreves in grmovnic za nove nasade predstavljajo osnovna sredstva, ki so predmet amortizacije. Samo nasadi, ki so v lasti lastnika kmetije (ne glede na vrsto lastniškega razmerja na zemljišču) so predmet amortizacije.

Amortizacija poslopij, osnovne opreme in izboljšav zemljišč Amortizacija poslopij, osnovne opreme (vključno rastlinjakov in zaščitnih okvirjev) in izboljšav zemljišč, ki pripadajo lastniku ne glede na vrsto lastniškega razmerja na zemljišču.

Amortizacija strojev in opreme Stroji in oprema so predmet amortizacije, če imajo vrednost, ko so novi, večjo kot 300 EUR. Amortizacije manjše opreme nižje vrednosti ne obračunavamo; nakupe take opreme neposredno štejemo kot stroške v obračunskem letu (postavka 61 „Tekoče vzdrževanje strojev in opreme“). Večja popravila, ki znatno povečajo vrednost strojev in opreme v primerjavi z njihovo vrednostjo pred popravilom, so tudi vključena pod to postavko bodisi kot sestavni del stroja bodisi kot amortizacija opreme, ki bo ustrezno prirejena, da bo upoštevala podaljšano življenjsko dobo (zaradi popravil) tega predmeta ali z razporeditvijo stroškov večjih popravil preko več zaporednih let. Znesek letne amortizacije je treba izračunati po linearni ali degresivni metodi. Stopnjo amortizacije določajo različni faktorji, kar je v glavnem odvisno od posebnih pogojev v regiji in od zadevne proizvodnje (vsakoletna količina uporabe) pa tudi od tehničnega napredka. Glede na razlike v amortizaciji med regijami in celo med gospodarstvi, lahko računovodske pisarne izberejo stopnje za vsak del strojev ali opreme kot je primerno za regijo ali gospodarstvo s ciljem, da se držijo kolikor je le mogoče blizu letni amortizacije vrednosti strojev.

Vrednost na koncu obračunskega obdobja (stolpec 8)

Vrednost na koncu obračunskega obdobja je vrednost sredstev na koncu obračunskega leta. Izračuna se na osnovi nadomestne vrednosti v tem času in obdobja do konca amortizacije.

H. OBVEZNOSTI

Navedeni zneski se nanašajo samo na še neporavnane zneske, to so posojila minus že plačani zneski. Posojila v obliki obveznic s stalno obrestno mero se ovrednotijo po njihovi denarni vrednosti. Informacije se mora navesti vsaj za mesta 374, 378, 382, 386, 390 in 394.

Posojila so navedena glede na trajanje, to je:

104. Dolgoročna in srednjeročna posojila

Posojila v zvezi z gospodarstvom za dobo enega leta ali več.

105. Kratkoročna posojila in upniki

Posojila v zvezi z gospodarstvom za dobo manj od enega leta, dolgovi in neporavnani računi.

106. Skupaj

Seštevki postavk 104 in 105.

Posojila je treba razdeliti glede na namen posojila, če so podatki o tem na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva:

— posojila za zemljišče in poslopja (stolpca 2 in 6),

— od tega: posojila za nakup zemljišča (stolpca 3 in 7), posojila za druga sredstva (stolpca 4 in 8).

Vsota teh točk da zneske, ki so prikazani v stolpcu 1 (skupna vrednost na začetku obračunskega obdobja) (= stolpca 2 + 4) in v stolpcu 5 (skupna vrednost na koncu obračunskega obdobja) (= stolpca 6 + 8).

I. DAVEK NA DODANO VREDNOST (DDV)

Podatki, izraženi v denarju v poročilu s kmetijskega gospodarstva, so navedeni glede na zadevno državo članico:

— ali brez DDV; ta način je treba uporabljati za vsa gospodarstva, ki so zavezana normalnemu sistemu DDV,

— ali z vključenim DDV. Države članice, ki uporabljajo ta način, morajo letno priskrbeti na računalniških medijih, ki vsebujejo letne računovodske podatke, seznam stopenj DDV uporabljenih med letom za vsako točko poročila s kmetijskega gospodarstva.

Pri kmetijah, ki so zavezane normalnemu sistemu DDV, se pod postavke 108 do 111 ne napiše ničesar. Isto velja, če so bili nakupi in prodaja navedeni v poročilu s kmetijskega gospodarstva z vključenim DDV.

Treba je priskrbeti naslednje podrobnosti o DDV:

107. Sistem VAT

V naslednjem seznamu je treba za vsako gospodarstvo navesti kodno številko sistema DDV (s serijsko številko 400), ki mu je zavezano gospodarstvo:

Serijska številka 400 Šifra BELGIJA Régime normal obligatoire 1 Régime normal sur option 2 Régime agricole 3 BOLGARIJA Oproščen 1 Registriran 2 ČEŠKA Registriran 1 DANSKA Moms (= normalni) 1 NEMČIJA Pauschalierender Betrieb 1 Optierender Betrieb 2 Getränke erzeugender Betrieb 3 Betrieb mit Kleinumsatz 4 ESTONIJA Normalni 1 Posebni 2 IRSKA Kmetijski 1 Registriran (= normalni) 2 GRČIJA Normalni sistem 1 Kmetijski sistem 2 ŠPANIJA Normalni sistem 1 Poenostavljeni sistem 2 Kmetijski sistem 3 FRANCIJA TVA sur option avec autorisation pour animaux vivants 2 Remboursement forfaitaire 3 ITALIJA Regime esonerato 1 Regime speciale agricolo 2 Regime normale 3 CIPER Normalni 1 Kmetijski 2 DDV se ne uporablja 3 LATVIJA Normalni 1 Kmetijski 2 LITVA Normalni 1 Posebni 2 LUKSEMBURG Régime normal obligatoire 1 Régime normal sur option 2 Régime forfaitaire de l’agriculture 3 MADŽARSKA Normalni 1 Kmetijski 2 MALTA Normalni 1 NIZOZEMSKA Algemene regeling verplicht 1 Algemene regeling op aanvraag 2 Landbouwregeling 3 AVSTRIJA Pauschalierender Betrieb 1 Optierender Betrieb 2 POLJSKA Normalni 1 Kmetijski 2 PORTUGALSKA Kmetijski sistem 1 Normalni sistem 2 ROMUNIJA Normalni 1 Posebni 2 Mala kmetijska gospodarstva 3 SLOVENIJA Normalni 1 Kmetijski 2 SLOVAŠKA Registriran 1 Oproščen 2 FINSKA Normalni sistem 1 ŠVEDSKA Normalni sistem 1 ZDRUŽENO KRALJESTVO Oproščen 1 Registriran 2





Podskupina sistema DDV (samo Španija, Francija, Italija, Madžarska in Poljska)

Serijska številka 401 ŠPANIJA Kadar za gospodarstvo veljata dva sistema, navedite šifro sistema DDV (ki se uporablja za serijsko številko 400) za manjšinski sistem. FRANCIJA Sans TVA obligatoire sur activités connexes 0 Avec TVA obligatoire sur activités connexes 1 ITALIJA DDV sistem za kmečki turizem („agriturismo“) kot sekundarno dejavnost Regime speciale agriturismo 1 Regime normale agriturismo 2 MADŽARSKA Kadar za gospodarstvo veljata dva sistema, navedite šifro sistema DDV (ki se uporablja za serijsko številko 400) za manjšinski sistem. POLJSKA Kadar za gospodarstvo veljata dva sistema, navedite šifro sistema DDV (ki se uporablja za serijsko številko 400) za manjšinski sistem.

Postavke 108 do 111

Postavke 108 do 111 se izpolnijo samo, če je gospodarstvo zavezano kmetijskemu sistemu (ali podobnim sistemom).

Kmetijski sistem davčnih zavezancev (ali podoben sistem) si prizadeva dajati vsestranske kompenzacije za plačan DDV na nakup blaga in storitev po trenutnih cenah in na investicije. V teh primerih so prodaja in nakupi vpisani brez DDV.

108. DDV na prodajo

DDV pobran med obračunskim letom za prodane proizvode.

109. DDV na nabavo

DDV plačan med obračunskim letom za tekoči nakup blaga in storitev. V Italiji ta postavka vključuje tudi DDV, plačan davčnim organom po dogovoru pro rata.

110. DDV na investicije

DDV plačan med obračunskim letom za nakup investicijskih dobrin (investicije).

111. Povrnjeni DDV s strani davčnih organov

Znesek povračila.

J. REGRESI IN SUBVENCIJE

Regresi in subvencije, ki se vpišejo pod postavke 112 do 118, so tisti, ki so bili dodeljeni iz javnih sredstev razen regresov in subvencij za investicije, ki se vpišejo pod postavke 94 do 103.

112. Regresi in subvencije razen tistih za stroške in nakup živali

Znesek prejetih regresov in subvencij ali za katere se odobri upravičenost, za kategorije živine, proizvodov in druga prejeta ali pripadajoča plačila, razen tistih za stroške in nakup živali. Vsi vpisi se morajo nanašati na živino, površino in proizvode z gospodarstva, ki ustrezajo dejavnostim med obračunskim letom.

113. Od tega: podrobnosti o celotni vsoti za postavko 112

1. Kategorije živine (šifre 22 do 50, ki ustrezajo zadevnim postavkam v tabeli D), razen subvencij za govedo v šifrah 700 in 770 spodaj.

2. Proizvodi (šifre 120 do 314, ki ustrezajo postavkam ali podpostavkam v tabeli K), razen plačil na površino v šifri 600 in plačil v šifrah 670 do 680 spodaj. Plačila je treba vpisati le enkrat (pod ustrezno postavko ali podpostavko), da bi se izognili dvojnemu obračunavanju.

3. Specifične šifre so označene v naslednjem seznamu: — Šifra 600 se nanaša na skupna plačila na površino iz Uredbe (ES) št. 1782/2003, vključno s plačili na praho in energetske rastline. Ta skupni znesek in podrobnosti se zabeležijo tudi v tabelo M. — Šifra 670 se nanaša na pomoč v okviru sheme enotnega plačila iz Uredbe (ES) št. 1782/2003. Ta skupni znesek in podrobnosti se zabeležijo tudi v tabelo M. — Šifra 680 se nanaša na pomoč v okviru sheme enotnega plačila na površino iz Uredbe (ES) št. 1782/2003. Ta celotni znesek se prav tako vpiše v tabelo M. — Šifra 700 se nanaša na celotni znesek neposrednih plačil za goveje in telečje meso iz Uredbe (ES) št. 1782/2003. Ta skupni znesek in podrobnosti se zabeležijo tudi v tabelo M. — Šifra 770 se nanaša na mlečne premije in dodatna plačila iz Uredbe (ES) št. 1782/2003. Ta skupni znesek in podrobnosti se zabeležijo tudi v tabelo M. — Šifra 800 se nanaša na kmetijsko okoljska plačila in plačila za dobro počutje živali iz Uredbe (ES) št. 1698/2005. — Šifra 810 se nanaša na plačila v okviru Nature 2000 iz Uredbe (ES) št. 1698/2005 in plačila, povezana z Direktivo 2000/60/ES. — Šifra 820 se nanaša na plačila zaradi naravno omejenih možnosti na gorskih območjih in plačila za druga območja z omejenimi možnostmi iz Uredbe (ES) št. 1698/2005. — Šifra 830 se nanaša na podporo, zagotovljeno za doseganje standardov na osnovi zakonodaje Skupnosti, v skladu z Uredbo (ES) št. 1698/2005. — Šifra 835 se nanaša na podporo za stroške uporabe storitev svetovanja iz Uredbe (ES) št. 1698/2005. — Šifra 840 se nanaša na podporo za sodelovanje kmetov v shemah kakovosti hrane iz Uredbe (ES) št. 1698/2005. — Šifra 900 se nanaša na podporo za prvo pogozdovanje kmetijskih površin iz Uredbe (ES) št. 1698/2005. — Šifra 910 se nanaša na ostalo podporo za gozdarstvo (plačila v okviru območij Natura 2000, gozdno okoljska plačila, obnavljanje gozdarskih proizvodnih zmogljivosti in uvajanje preventivnih dejavnosti) iz Uredbe (ES) št. 1698/2005. — Šifra 951 se nanaša na regrese in subvencije pri živalski proizvodnji, ki niso vključeni v zgoraj prikazanih šifrah. — Šifra 952 se nanaša na regrese in subvencije za pridelke, ki niso vključeni v zgoraj prikazanih šifrah. — Šifra 953 se nanaša na regrese in subvencije za razvoj podeželja, ki ni vključen v zgoraj navedene šifre. — Šifra 955 se nanaša na dodatno pomoč iz Uredbe (ES) št. 1782/2003. — Šifra 956 se nanaša na neposredna plačila za posebne vrste kmetovanja, ki so pomembne za zaščito ali izboljšanje okolja ali za izboljšanje kakovosti in trženja kmetijskih proizvodov iz člena 69 Uredbe (ES) št. 1782/2003. — Šifra 998 vključuje plačila za naravne katastrofe, nadomestila javnih organov za izgubo proizvodnje ali proizvodnih sredstev. (Za privatno zavarovanje se uporablja postavka 181 v tabeli K). — Šifra 999 vključuje regrese in subvencije izjemnega namena (npr. kmetijsko-denarno kompenzacijo). Ob upoštevanju njihove izjemnosti, se ta plačila vpišejo v gotovini. — Šifri 1052 in 2052 se nanašata na nadomestilo pri prenehanju proizvodnje mleka. Letna plačila se zabeležijo pod 1052, pavšalna plačila pa pod 2052. — Šifro 950 je treba uporabiti za splošne subvencije, ki jih ni mogoče dodeliti nobeni dejavnosti ali pripisati nobeni od zgornjih šifer.

114. Regresi in subvencije stroškov

Vsota regresov in subvencij v zvezi s stroški (šifre, ki jih je treba uporabiti: 59 do 82, 84, 85, 87 in 89).

115. Od tega: podrobnosti o skupni vsoti za postavko 114 glede na kategorijo stroškov (šifre, ki jih je treba uporabiti: 59 do 82, 84, 85, 87 in 89).

116. Regresi in subvencije za nakup živali

Vsota regresov in subvencij za nakup živali (šifre, ki jih je treba uporabiti: 51, 52 in 54 do 58).

117. Od tega: podrobnosti o skupni vsoti za postavko 116 glede na kategorijo živine (šifre, ki jih je treba uporabiti: 51, 52, 54 do 58).

118. Regresi in subvencije skupaj

Vsota postavk 112, 114 in 116.

119. Razlike od prejšnjih obračunskih let

K. PROIZVODNJA (razen živine)

Nekatere postavke proizvodov so razdeljene v podpostavke. V takih primerih je potrebno navesti informacije za stolpca 4 in 10 v obe podpostavki in v glavno postavko. V teh primerih se vpiše skupek podpostavk v glavno postavko.

Potrebni so ločeni vpisi za pridelke, pridelane na zemljiščih v prahi, v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003. Ločene vpise je treba uporabiti tudi, če je isti pridelek gojen z namakanjem in brez namakanja.

Podatke za stalne pridelke je treba vpisati pod ustrezno postavko z izjemo območja, ki se ne vpiše. Enako velja za pridelke, pridelane na ozemlju, ki je bilo občasno v najemu manj kot leto.

A. PRIDELKI

Žita

Žita uporabljena kot silaža se ne vključijo med pridelke navedene spodaj pod postavkami 120 do 128. Vpisati jih je treba pod postavkami 326 „Koruza za krmo“ in 327 „Ostala žita za silažo“. Proso, tritikale, ajda in sorgo (razen sorgo za krmo) so vključeni pod postavko 128 „Ostala žita“. Sorgo za krmo se vključi pod postavko 145 „Ostale krmne rastline“.

Pod postavkami 120 do 128 so semena vključena.

120. Navadna pšenica in pira

121. Trda pšenica

122. Rž (vključno meslin)

123. Ječmen

124. Oves

125. Poletne žitne mešanice

126. Koruza za zrnje (vključno vlažna koruza)

127. Riž

128. Ostala žita

Ostale poljščine

129. Beljakovinski pridelki (stročnice)

Vsi beljakovinski pridelki gojeni za semena, vključno semena in mešanice stročnic z žiti. niso vključeni: stročnice, ki jih pridelamo zelene, na primer alfalfa, ki se vpiše pod postavko 145 „Ostale krmne rastline“, oljni beljakovinski pridelki (na primer soja), ki se vpišejo pod postavko 132, „Zeliščne oljnice“ in stročnice, gojene kot zelenjava, ki se vpišejo pod postavke 136, 137 ali 138.

Podpostavke postavke 129 „Stročnice“:

360. Grah, njivski fižol, sladek volčji zob

361. Leča, čičerika in grašica

330. Ostali beljakovinski pridelki (stročnice)

130. Krompir (vključno zgodnji in semenski krompir)

Podpostavke postavke 130 „Krompir“:

Podrobnosti se navedejo, če so na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva.

362. Krompir za škrob

363. Ostali krompir

131. Sladkorna pesa (razen semen)

132. Zeliščne oljnice (vključno semena)

Podpostavke postavke 132 „Zeliščne oljnice“:

331. Oljna repica

332. Sončnice

333. Soja

364. Lan, razen vlaknast lan (če so podatki na voljo v poslovnih knjigah kmetije)

334. Ostalo (vključno lan, ki ni vlaknast lan, če ni zabeležen pod postavko 364, ricinus, rumenik, sezam, podzemni oreški, gorčica, mak in ostale oljnice)

133. Hmelj (razen semen)

134. Tobak (razen semen)

Podpostavke postavke 134 „Tobak“:

Podpostavke ustrezajo skupinam tobačnih sort, kot so določene s členom 171ca Uredbe Komisije (ES) št. 1973/2004 (5). Podrobnosti se navedejo, če so na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva.

365. Sušen v dimniku (sorte vključujejo: Virginia, Virginia D in hibridi in Bright)

366. Sušen na zraku na svetlobi (sorte vključujejo: Burley, Badischer Burley in hibridi ter Maryland)

367. Sušen na zraku v temi (sorte vključujejo: Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay in hibridi, Dragon Vert in hibridi, Philipin, Petit Grammont (Flobecq), Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero in hibride, Rio Grande in hibridi, Forcheimer Havanna Iic, Nostrano del Brenta, Resistente 142, Goyano, Hibridi Geudertheimer, Beneventano, Brasile Selvaggio in podobne sorte, Fermentiran Burley in Havanna)

368. Sušen na ognju (sorte vključujejo: Kentucky in hibridi, Moro di Cori in Salento)

369. Sušen na soncu (sorte vključujejo: Xanthij-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina in podobne sorte, Myrodata Smyrnis, Trapezous in Phi I, Kaba Koulak (neklasičen), Tsebelia in Mavra)

370. Basmas (sorte vključujejo: Basmas)

371. Katerini (sorte vključujejo: Katerini in podobne sorte)

372. Kaba-Koulak (klasičen) (sorte vključujejo: Elassona, Myrodata Agrinion in Zychnomyrodata)

135. Ostale industrijske rastline (razen semen)

Vključuje tudi bombaž ali sladkorni trs, vlaknati lan in konopljo.

Podpostavke postavke 135 „ostale industrijske rastline“:

345. Zdravilne rastline, dišavnice in začimbe vključno čaj, kava in kavna cikorija

346. Sladkorni trs

347. Bombaž: proizvodnja v obračunskem letu (stolpec 5) se navede po teži (100 kg) bombažnega semena, to je neočiščena vlakna

373. Vlaknat lan (če so podatki na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva)

374. Konoplja (če so podatki na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva)

348. Ostale industrijske rastline. Vključuje tudi vlaknat lan in konopljo, če nista zabeležena pod postavki 373 in 374

Zelenjava in netrajno sadje

136. Sveža poljska zelenjava, melone in jagode gojene na prostem: pridelki gojeni s kolobarjenjem z drugimi kmetijskimi pridelki – vključno ananas in sladka koruza

137. Sveža zelenjava, melone in jagode gojene na prostem v vrtovih za prodajo; pridelki gojeni z drugimi vrtnarskimi pridelki in v intenzivnem kolobarjenju, zemlja skoraj stalno obdelana, več pridelkov na leto, vključno ananas in sladka koruza

138. Sveža zelenjava, melone, jagode gojeni v zaščitenem prostoru (vključno ananas in sladka koruza); pridelki, gojeni v zaščitenem prostoru (rastlinjaki, stalni zaščitni okvirji, dostopni plastični tuneli) čez vso ali večji del rastne sezone. Pridelkov, ki rastejo v nedostopnih plastičnih tunelih, pod steklenimi zvonovi ali prenosnimi okvirji, ne štejemo za pridelke, gojene v zaščitenem prostoru. V primeru večnadstropnih rastlinjakov se šteje le osnovna površina.

Podpostavke postavk 136, 137 in 138 „Zelenjava in netrajno sadje“:

Pod te podpostavke so vpisani proizvodi ne glede na njihovo kasnejšo uporabo (uživanje svežih, sušenje, predelava, konzerviranje itn.). Podrobnosti se navedejo, če so na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva.

335. Zelje, cvetača, brokoli itn.

336. Listnata zelenjava (por, špinača, zelena solata itn.)

337. Paradižnik

375. Sladka koruza (če so podatki na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva)

338. Zelenjava, gojena za plodove ali cvetove, razen paradižnika (buče in bučke, jajčevci, kumarice, okrogle artičoke, sladka paprika itn.). Tudi sladka koruza, če ni navedena pod podpostavko 375

339. Zelenjava, gojena za korene, čebulice ali gomolje (razen krompirja)

340. Stročnice (grah, fižol itn. Razen leča in čičerika)

341. Plodovi netrajnic (jagode, melone, lubenice, ananas itn.)

139. Gobe: celotna površina zaporednih obiranj (osnovna površina krat število polnih obiranj) je izražena v kvadratnih metrih. Ta površina ni vključena v skupnem številu (postavka 183).

Cvetje in okrasne rastline

140. Cvetje in okrasne rastline, gojene na prostem (razen drevesnic, ki jih je treba vpisati pod postavko 157) (osnovna površina)

141. Cvetje in okrasne rastline gojene v zaščitenem prostoru (osnovna površina)

Podpostavke postavk 140 in 141 „Cvetje in okrasne rastline“:

Podrobnosti se navedejo, če so na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva.

342. Čebulice cvetic, podzemna stebla in gomolji

343. Rezano cvetje in popki cvetic

344. Cvetoče rastline in okrasne rastline

Semena

142. Semena trav (trave in krmne stročnice)

143. Ostala semena (semena vrtnin, semena in sadike poljščin, razen žit, stročnic, krompirja, oljnic, trav)

Krmne rastline in neobdelana zemljišča

144. Krmne gomoljnice, korenovke in kapusnice (mangold, švedska repa, korenje za krmo, repa za krmo, polsladki mangold, druge krmne korenovke in kapusnice) (razen semen)

145. Ostale krmne rastline:

Vsa zelena letna ali večletna krma gojena s kolobarjenjem, ki zaseda isto zemljišče manj kot pet let, razen trav.

Podpostavke postavke 145 „Ostale krmne rastline“:

326. Koruza za krmo

327. Ostala silažna žita

328. Ostale krmne rastline:

146. Neobdelana zemljišča: zemljišča, ki v vsem obračunskem letu ne dajo nobenega pridelka. Zemlja opuščena v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 in neobdelana se tudi vpiše. Vključuje tudi s travo poraslo opuščeno zemljo. Zemljišče v prahi, posejano z dovoljenimi neprehrambenimi pridelki v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003, se vpiše pod ustrezno postavko za pridelke z „vrsta pridelka“, šifra 8 ali 9.

147. Začasne trave: trave sajene na njivi in uporabljene za zeleno krmo za manj kot pet let; površine za manj kot eno leto so vključene. Celotna količina za prodajo sena in/ali trave iz te površine se vpiše pod to postavko.

148. Ostale poljščine, ki niso vključene pod postavke 120 do 147 ali njihove podpostavke.

149. Zemljišča za saditev dana v najem, vključno zemljišča, ki so na razpolago zaposlenim kot plačilo v naravi.

150. Travniki in intenzivni pašniki: uporabljena kmetijska površina, ki ni obdelovana po sistemu kolobarjenja, ampak je stalno dodeljena (za pet let ali več) za proizvodnjo zelene krme, bodisi sejane bodisi divje, običajno gnojena in vzdrževana. Celotna količina za prodajo sena in/ali trave iz te površine se vpiše pod to postavko.

151. Ekstenzivni pašniki: slabe paše vključno tiste porasle z grmovjem, ki običajno niso gnojeni ali vzdrževani.

314. Trajno travinje, ki se ne uporablja več v proizvodne namene in ni več upravičeno do subvencij.

Trajni nasadi

152. Sadovnjaki in nasadi jagodičja

Vključuje tudi tropsko in subtropsko sadje; vključno banane, toda ne trajnih nasadov, gojenih v zaščitenih prostorih, ki se vpišejo pod postavko 156.

Podpostavke postavke 152 „Sadovnjaki in nasadi jagodičja“:

Pod te podpostavke so vpisani proizvodi ne glede na njihovo kasnejšo uporabo (uživanje svežih, sušenje, predelava, konzerviranje itn.)

349. Pečkato sadje: jabolka, hruške itn., razen rozin (podpostavka 291) in namiznega grozdja (podpostavka 285).

350. Koščičasto sadje: slive, breskve, marelice, češnje itn., razen namiznih oljk (podpostavka 281)

351. Oreški: orehi, lešniki, mandeljni, kostanj itn.

352. Majhno sadje in jagodičevje: rdeč in bel ribez, maline, fige itn. (razen jagod, melon in ananasa: postavke 136, 137 in 138)

353. Tropsko in subtropsko sadje: banane, avokado, mango, papaja itn.

153. Nasadi citrusov.

Podpostavke postavke 153 „Nasadi citrusov“:

354. Pomaranče

355. Tangerine, mandarine, klementine in podobno majhno sadje

356. Limone

357. Ostali citrusi

154. Nasadi oljk

Podpostavke postavke 154 „Nasadi oljk“:

281. Namizne oljke

282. Oljke za proizvodnjo olja (prodane v obliki plodov)

283. Oljčno olje

284. Stranski proizvodi oljke

155. Vinska trta

Podpostavke postavke 155 „Vinska trta“

285. Namizno grozdje

286. Grozdje za kakovostna vina z zaščiteno označbo porekla (ZOP)

292. Grozdje za kakovostna vina z zaščiteno geografsko označbo (ZGO)

293. Grozdje za druga vina

288. Različni proizvodi vinske trte: grozdni mošt, sok, brandy, kis in drugi proizvedeni na gospodarstvu

289. Kakovostno vino z zaščiteno označbo porekla (ZOP)

294. Kakovostno vino z zaščiteno geografsko označbo (ZGO)

295. Druga vina

291. Rozine

304. Stranski proizvodi vinske trte (tropine, usedline)

156. Trajni nasadi v zaščitenih prostorih

157. Vzgajališča sadik: vključno vzgajališča vinske trte; razen drevesnih sadik v gozdovih za potrebe kmetije

158. Ostali trajni pridelki (vrba, trstičje, bambus itn.)

159. Mladi nasadi ovrednotenih na podlagi stroškov vložka (upoštevajo se samo nasadi, ki še niso dosegli polno rodnost). Ta znesek se vpiše tudi pod investicije (stolpec 4) za postavko 96 „Trajni nasadi“ (Tabela G).

Ostali proizvodi iz pridelkov

160. Proizvodi predelani iz pridelkov gospodarstva, ki niso posebej navedeni; vključno alkohol, ki ni iz grozdja, jabolčnik, hruškovec, ali drugo.

161. Stranski proizvodi pridelkov (razen stranskih proizvodov vinske trte in oljčnih nasadov)

Podpostavke postavke 161 „Stranski proizvodi pridelkov“

Podrobnosti se vpišejo, če so na voljo v poslovnih knjigah.

299. Slama

300. Listje sladkorne pese

301. Ostali stranski proizvodi

B. ŽIVALSKI PROIZVODI

162. Kravje mleko

163. Izdelki iz kravjega mleka

164. Ovčje mleko

165. Kozje mleko

166. Volna

167. Izdelki iz ovčjega mleka

168. Izdelki iz kozjega mleka

169. Kokošja jajca (vključno z valilnimi jajci)

170. Ostali živalski proizvodi (prodan hlevski gnoj, najemnina za hleve, jajca razen kokošjih itn.)

313. Med in proizvodi čebelarstva: med, hidromel in ostali proizvodi ter stranski proizvodi čebelarstva, izraženi v centih (= 100 kg) protivrednosti medu.

171. Pogodbena reja

Vsota prejemkov za pogodbeno rejo, ki se v glavnem ujema s plačilom opravljenih storitev in kjer lastnik ne prevzema gospodarskega tveganja običajno povezanega z vzrejo ali pitanjem teh živali.

Podpostavke postavke 171 „Pogodbena reja“:

Podrobnosti se navedejo, če so na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva.

307. Pogodbena reja goveda

308. Pogodbena reja ovac in/ali koz

309. Pogodbena reja prašičev

310. Pogodbena reja perutnine

311. Pogodbena reja ostalih živali

C. GOZDOVI

173. Gozdna površina:

Zemljišča pokrita z gozdovi vključno drevesnice, ki se nahajajo v gozdovih kakor tudi nasadi topolov. Posamezna drevesa, grmičevje in drevoredi se ne štejejo za gozdno površino, njihove površine so vključene k zemljiščem, ki jih obdaja. Gozdno površino upoštevamo, če jo upravlja imetnik, če ga vzdržuje imetnikova delovna sila z imetnikovo opremo in/ali če se njegovi proizvodi uporabljajo na kmetijskem gospodarstvu.

174. Prodaja posekanega lesa: vrednost prodaje lesa vključno poraba na kmetiji med obračunskim letom

175. Prodaja neposekanega lesa: vrednost prodaje neposekanega lesa med obračunskim letom.

176. Ostali gozdni proizvodi: vrednost prodaje nelesnih gozdnih proizvodov (pluta, smola itn.)

D. DRUGI PROIZVODI

172. Prejemki od občasnih oddajanj zemljišč s krmo in pašnikov v najem

177. Pogodbeno delo za druge, vključno posojanje opreme

178. Obresti za tekoča sredstva potrebna za vodenje gospodarstva na bančnem računu imetnika. Te postavke ne izpolnimo, če so obratna sredstva določena poljubno (glej tudi navodila o obratnih sredstvih, postavka 102)

179. Dohodki turizma v primerih, kjer se turizem prekriva s kmetijsko dejavnostjo na gospodarstvu do take mere, da ju je praktično nemogoče razločevati. Vključujejo najemnino, ki jo plačajo turisti (od kampingov, hišic, jahanja, lova, ribolova itn.). Ustreznih stroškov in delovne sile ni mogoče ločiti, zato so vsi vključeni pod ustrezne postavke.

180. Popravke prejemkov, ki se nanašajo na prejšnje obračunsko leto: zneski prejeti med obračunskim letom, ki se nanašajo na prejšnja obračunska leta, ki niso bili upoštevani pri terjatvah iz teh obračunskih let. Regrese, subvencije in neposredno pomoč, ki se nanašajo na proizvode, živali, površino, stroške in katastrofe, je treba za tekoče obračunsko leto vpisati pod postavke 112 do 118 in za prejšnja obračunska leta pod zaporedno številko 483.

181. Ostali proizvodi in prejemki, ki niso zgoraj navedeni: vrednost nastanitve zaposlenih, ki je vključena v plačilih v naravi (ocenjena na podlagi ustreznih stroškov), proizvodnja osnovnih sredstev (ocenjena vrednost vseh stroškov proizvodnje osnovnih sredstev se obravnava kot tekoči kmetijski stroški: glej odstavek (b) pri „Splošne opredelitve in navodila“), prejeta nadomestila, ki jih ne moremo ničemur pripisati ali odšteti od stroškov itn.

182. Ostale površine in njihova proizvodnja

Postavka 182 pokriva vse ostale površine, na primer ohišnica, pozidana zemljišča, ceste, ograda za živino, ribniki itn.

183. Skupaj: vsota postavk 120 do 182 in 313 do 314.

Vendar vsota površin ne vključuje površin uporabljenih za zaporedne pridelke in za gobe. Tako ta vsota površin predstavlja celotno površino gospodarstva.

STOLPCI V TABELI K

Proizvodi (stolpec 1)

Proizvodi morajo biti navedeni v vrstnem zaporedju zgoraj danih številk postavk.

Vrsta pridelka (stolpec 2)

Vrste pridelkov in njihove ustrezajoče šifre so naslednje:

Šifra 0 : Ta šifra se uporabi v primeru živinorejskih proizvodov, predelanih proizvodov, zalog in stranskih proizvodov.

A. Poljščine (vključno sveža zelenjava, melone in jagode, gojene na odprtem s kolobarjenjem s kmetijskimi pridelki; razen pridelkov, ki so zrasli na opuščeni zemlji (v prahi) v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003). Šifra 1 : Nenamakani glavni pridelki Glavni pridelki zajemajo — edine pridelke, to so edini pridelki, ki rastejo na dani površini med obračunskim letom, — mešane pridelke: pridelki, ki so sejani, gojeni in nabrani skupaj in tvorijo mešanico kot končni proizvod, — od pridelkov, ki rastejo zaporedno v teku obračunskega leta na dani površini, so to pridelki, ki ostanejo najdlje na zemljišču. Šifra 2 : Nenamakani kombinirani pridelki Pridelki, ki nekaj časa rastejo skupaj na istem zemljišču, vsak pa da samostojen pridelek tekom obračunskega leta. Skupna površina se razdeli med tema pridelkoma sorazmerno z dejansko zasedbo površine vsakega. Šifra 3 : Nenamakani naknadni pridelki Pridelki, ki rastejo zaporedno med obračunskim letom na dani površini in jih ne smatramo za glavne pridelke. Šifra 6 : Namakani glavni ali kombinirani pridelki Šifra 7 : Namakani naknadni pridelki Pridelki se smatrajo za namakane, kadar je voda običajno dostavljena umetno. Ti dve vrsti pridelkov se označita, če je informacija na voljo v poslovnih knjigah.

B. Tržno vrtnarstvo in cvetličarstvo na prostem. Šifra 4 : Sveža zelenjava, melone in jagode gojene na prostem na vrtovih za prodajo (glej postavko 137) in cvetje, gojeno na prostem ter okrasne rastline (glej postavko 140).

C. Pridelki v zaščitenem prostoru Šifra 5 : Sveža zelenjava, melone in jagode v zaščitenem prostoru (glej postavko 138), cvetje in okrasne rastline (letne ali trajne) pod zaščito (glej postavko 141), stalni pridelki pod zaščito (glej postavko 156). Če je potrebno, tudi postavke 143, 285 in 157.

D. Pridelki na opuščeni zemlji v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 Šifra 8 : Nenamakani pridelki na opuščeni zemlji Šifra 9 : Namakani pridelki na opuščeni zemlji

E. Energetske rastline Šifra 10 : Energetske rastline, kot so opredeljene v členu 88 Uredbe (ES) št. 1782/2003, če prejemajo pomoč za energetske rastline ali ne, razen „neprehrambenih pridelkov na opuščeni zemlji (v prahi)“.

Manjkajoči podatki (stolpec 3)

Šifra 0 : Šifra 0 se vpiše, če ne manjka noben podatek. Šifra 1 : Šifro 1 je treba vpisati, kadar površina, ki jo pokriva pridelek, ni dana (stolpec 4), npr. v primeru prodaje tržnih rastlinskih pridelkov, ki so bili kupljeni kot stalni pridelki ali so prišli z zemlje, ki je bila občasno v najemu za obdobje, krajše od enega leta, in v primeru proizvodnje, nastale iz predelave kupljenih živalskih proizvodov ali rastlinskih pridelkov. Šifra 2 : Šifro 2 je treba vpisati za pridelke po pogodbi, kadar zaradi prodajnih pogojev ni mogoče navesti dejanske proizvodnje (stolpec 5). Šifra 3 : Šifro 3 je treba vpisati za pridelke, kadar zaradi prodajnih pogojev ni mogoče navesti dejanske proizvodnje in pridelki niso pod pogodbo. Šifra 4 : Šifro 4 je treba vpisati, kadar manjkata površina in dejanska proizvodnja. Šifra 8 : Šifro 8 je treba vpisati v primeru šifre proizvoda 146, kjer je zemljišče opuščeno kot ukrep v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 in ni obdelano (možne s travo porasle površine so vključene).

Površina (stolpec 4)

Površina je izražena v arih (100 arov = 1 hektar) razen pri zemljišču uporabljenem za gojenje gob (postavka 139), ki je izraženo v kvadratnih metrih. Ta površina ni vključena v skupno površino (glej postavko 183).

V tem stolpcu je navedena površina za vsak pridelek razen v primeru stranskih proizvodov (postavke 161, 284, 299 do 301 in 304) in nekaterih predelanih proizvodov (postavke 160 in 288). Proizvodi dobljeni s predelavo kupljenih pridelkov in proizvodi tržnih pridelkov kupljenih še kot stoječi pridelki ali tistih, ki prihajajo z zemljišča občasno najetega za manj kot leto dni so navedeni brez podatka za površino. Šifro 1 je treba vpisati v stolpec 3 (manjkajoči podatki).

Za podpostavke, ki zadevajo svežo zelenjavo, melone in jagode (335 do 341), cvetje in okrasne rastline (postavke 342 do 344), gojene na odprtem v vrtovih za prodajo ali v zaščitenem prostoru, se navede dejansko uporabljena površina (površina pridelka). Na primer: če so radič in potem por gojeni na odprtem na enotni površini 1 hektara vrta za prodajo, se kot osnovna površina pod postavko 137 navede 1 hektar in površina pridelka bi bila dvakrat 1 hektar in se ustrezno vpiše pod postavki 339 in 336. Če ta informacija ni na voljo v poslovnih knjigah gospodarstva, je treba navesti šifro 1 v stolpec 3 (manjkajoči podatki).

Proizvodnja v obračunskem letu (stolpec 5)

Količina živalskih proizvodov in pridelkov proizvedenih med obračunskim letom (razen kakršnih koli izgub na polju in kmetiji). Te količine so označene za glavne proizvode gospodarstva (brez stranskih proizvodov).

Te količine je treba izraziti v centih (100 kilogramov), razen pri jajcih (postavka 169), ko so podane v tisočih in pri vinu in z vinom povezanimi proizvodi (postavke 286 do 289 in 292 do 295), ko so izražene v hektolitrih. Količino za glavno postavko 155 „Vinska trta“je treba izraziti v centih, tudi če je povezana z vinskimi proizvodi.

V primeru mleka je navedena količina tekočega mleka ne glede na obliko, v kateri je prodano, zaužito na gospodarstvu ali uporabljeno za plačilo v naravi ali za namene kmetije (smetana, maslo, sir itn.). Mleka, ki ga spijejo teleta, ne upoštevamo.

Kadar zaradi pogojev prodaje dejanske proizvodnje ne moremo določiti v centih (glej prodaja še stoječih pridelkov in pridelkov pod pogodbo) je treba v stolpec 3 (manjkajoči podatki) vpisati šifro 2 za pridelke pod pogodbo in šifro 3 za druge primere.

Vrednost na začetku obračunskega obdobja (stolpec 6)

Vrednost pridelkov na zalogi (skladiščeni) ob začetku računskega obdobja, razen živine. Pridelke je treba ovrednotiti po trenutnih cenah na dvorišču.

Prodaja (stolpec 7)

Celotna vrednost prodaje (ne glede na to, če je bil iztržek prejet med obračunskim letom) pridelkov na zalogi na začetku obračunskega leta in pridelanih med letom.

Celotna vsota za prodane pridelke vključuje vrednost pridelkov vrnjenih na kmetijo (posneto mleko, pulpa itn.). Ta vrednost se tudi vpiše pod stroške kmetije.

Kakršna koli odškodninska plačila (na primer plačila zavarovalnice za škodo po toči) med obračunskim letom tudi dodamo k celotni prodaji teh proizvodov, kadar jih lahko povežemo s proizvodnjo takih proizvodov. Sicer pa jih vpišemo pod postavko 181 „Drugi proizvodi in prejemki“.

Regresov in subvencij prejetih med obračunskim letom za proizvode ne prištevamo k celotni prodaji; vpišemo jih pod postavko 112 (glej navodila k tej postavki). Kadar so stroški trženja, če so, znani, jih ne odštejemo od skupne prodaje, ampak jih navedemo pod postavko 71 „Ostali posebni stroški živinoreje“ ali 76 „Ostali posebni stroški rastlinske pridelave“.

Poraba v gospodinjstvu in plačila v naravi (stolpec 8)

Proizvodi, ki se porabijo v gospodinjstvu imetnika (vključno proizvodi gospodarstva za pripravljanje hrane počitnikarjem) in/ali uporabljeni za plačila v naravi za blago in storitve (vključno nedenarni prejemki). Ti proizvodi so ovrednoteni po prodajni ceni na dvorišču.

Vrednost na koncu obračunskega obdobja (stolpec 9)

Vrednost pridelkov na zalogi (skladiščeni) na koncu obračunskega leta, razen živine. Pridelke je treba ovrednotiti po trenutnih cenah na dvorišču.

Poraba na kmetiji (stolpec 10)

Vrednost pridelkov kmetije na zalogi (skladiščeni) po cenah na dvorišču na začetku obračunskega leta in/ali pridelanih med letom, ki so namenjeni reprodukciji na gospodarstvu med letom. To vključuje obveznost:

— živalsko krmo: vrednost po cenah na dvorišču tržnih proizvodov gospodarstva (pridelki, ki so v tem obdobju tržnih) uporabljenih med letom za živalsko krmo. Slama z gospodarstva, ki je na gospodarstvu uporabljena (za krmo in steljo) je ovrednotena samo, če je v tej regiji in v tem letu tržni pridelek. Mleka, ki ga spijejo teleta, ne upoštevamo. Ti proizvodi so ovrednoteni po prodajnih cenah na dvorišču,

— semena: vrednost po cenah na dvorišču prodajnih proizvodov kmetije uporabljenih za seme za pridelke med obračunskim letom.

L. KVOTE IN DRUGE PRAVICE

Količino lastne kvote na koncu obračunskega leta je treba vedno vpisati v stolpec 9.

Vpiše se tudi kvote prvotno svobodno pridobljene po trenutnih tržnih vrednosti, če se lahko z njimi trguje ločeno od zemljišča. Kvote, ki jih ni mogoče trgovati posebej od povezanega zemljišča, se vpišejo samo v tabelo G.

Nekateri podatkovni vnosi se vključijo istočasno, posamezno ali kot komponente skupine v druge postavke v tabele F, G in/ali K.

Treba je uporabiti naslednje postavke:

401. mleko

402. premije za krave dojilje

404. premije za ovce in koze

421. sladkorna pesa

422. tobak

423. škrobni krompir

441. amoniak

442. organski gnoj

470. upravičenost do plačil v skladu s shemo enotnega plačila (neobvezno)

499. drugo.

STOLPCI V TABELI L

Kvote ali druge pravice (stolpec 1)

Postavka kvote ali pravice.

Vrsta podatkov (stolpec 2)

Šifra 1 : Vnosi v zvezi s sredstvi: nakup in prodaja. Šifra 2 : Vnosi v zvezi s prihodkom: zakup ali najem kvot.

Stolpec 3: Neuporabljeno.

Plačila (stolpec 4)

Za šifro 1 v stolpcu 2: Znesek, plačan za nakup kvot in drugih pravic.

Za šifro 2 v stolpcu 2: Plačan znesek za zakup ali najem kvot ali drugih pravic. Prav tako vključeno v najemnino pod postavko 85 (Plačana najemnina) v tabeli F.

Prejemki (stolpec 5)

Za šifro 1 v stolpcu 2: Znesek prejet s prodajo kvot ali drugih pravic.

Za šifro 2 v stolpcu 2: Prejet znesek za najem ali zakup kvot ali drugih pravic. Prav tako vključen v postavko 181 (Ostali proizvodi in prejemki) v tabeli K.

Vrednost na začetku obračunskega obdobja (stolpec 6)

Za šifro 1 v stolpcu 2: Vrednost količin na začetku obračunskega obdobja, s katerimi razpolaga imetnik, če so bile prvotno brezplačno pridobljene ali kupljene, je treba zabeležiti po trenutnih tržnih vrednostih, če se lahko trguje s kvotami ločeno od povezanega zemljišča.

Za šifro 2 v stolpcu 2: Se ne uporabi.

Amortizacija (stolpec 7)

Amortizacija kvot in drugih pravic se vpiše v ta stolpec. Toda kakršna koli amortizacija kvot in drugih pravic se ne sme uporabljati za tabelo G (postavka 340).

Vrednost na koncu obračunskega obdobja (stolpec 8)

Za šifro 1 v stolpcu 2: Vrednost količin na koncu obračunskega obdobja, s katerimi razpolaga imetnik, če so bile prvotno brezplačno pridobljene ali kupljene, je treba zabeležiti po trenutnih tržnih vrednostih, če se lahko trguje s kvotami ločeno od povezanega zemljišča.

Za šifro 2 v stolpcu 2: Se ne uporabi.

Količina (stolpec 9)

Uporablja se naslednje enote:

— postavke 401, 421 do 441: centi,

— postavka 442: centi ali število živali, če je predvideno v nacionalni zakonodaji,

— postavke 402 in 404: število osnovnih enot premij,

— postavka 470: število upravičenih prejemkov,

— postavka 499 ni zapisa.

Davki, dodatni prelevman (stolpec 10)

Vpišite le enkrat, s stolpcem 2 = 2.

Postavka 401: dodatni prelevman na mleko za proizvodnjo v obračunskem letu, sicer je znesek plačan.

M. NEPOSREDNA PLAČILA v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 (postavke 600 do 680 in 700 do 772) (6)

600. Plačila na površino iz Uredbe (ES) št. 1782/2003

Celotni znesek plačil na površino se vpiše v tabelo J s šifro 600. Vključuje tudi plačila na površino za zemljišče v prahi in za energetske rastline.

Podrobnosti za postavko 600:

V postavke 621 do 638 se vpiše namakane pridelke le, kadar so posebno obravnavani v državnem načrtu regionalizacije. V tem primeru se površin in plačil ne navede pod postavkami 601 do 618. Če pa namakane površine niso posebej obravnavane v nacionalnem načrtu regionalizacije, so vključene pod postavke 601 do 618.

601. Plačila na površino za nenamakana zemljišča

V stolpcu 4 (Število osnovnih enot za plačila): vsota postavk 602 do 618 brez postavk 608, 614 in 618, če so iste osnovne enote vpisane tudi v kateri koli drugi postavki v tabeli M. V stolpcu 5 Celotna pomoč: vsota postavk 602 do 618.

Treba je izpolniti različne podpostavke vsaj, kadar je država članica predvidela v svojem načrtu regionalizacije različen odškodninski program (kar se tiče priporočenih donosov, zneska enote pomoči, celotne izbrane površine) glede na različne izbrane pridelke.

602. Plačila na površino za žita

603. Plačila na površino za oljnice

604. Plačila na površino za beljakovinske pridelke (stročnice)

605. Plačila na površino za silažna žita

606. Plačila na površino za koruzo v zrnju

607. Plačila na površino za silažno koruzo

608. Dodatek za plačila za površino za trdo pšenico na tradicionalnih pridelovalnih površinah ali posebna pomoč za trdo pšenico, kot je opisano v Uredbi (ES) št. 1782/2003

609. Plačila na površino za ostale poljščine

611. Plačila na površino za travo za silažo

612. Plačila na površino za lan gojen za vlakna

613. Plačila na površino za konopljo gojena za vlakna

614. Premija za stročnice (če ni vključena v 604).

618. Poseben dodatek na kakovost trde pšenice (če ni vključen v 608).

621. Plačila na površino za namakano zemljišče

V stolpcu 4 (Število osnovnih enot za plačila): vsota postavk 622 do 638 brez postavk 628, 634 in 638, če so iste osnovne enote vpisane tudi v kateri koli drugi postavki v tabeli M. V stolpcu 5 Celotna pomoč: vsota postavk 622 do 638.

Treba je izpolniti različne podpostavke vsaj, kadar je država članica predvidela v svojem načrtu regionalizacije različen odškodninski program (kar se tiče priporočenih donosov, zneska enote pomoči, celotne izbrane površine) glede na različne izbrane pridelke.

622. Plačila na površino za namakana žita

623. Plačila na površino za namakane oljnice

624. Plačila na površino za namakane beljakovinske pridelke (stročnice)

625. Plačila na površino za namakana silažna žita

626. Plačila na površino za namakano koruzo v zrnju

627. Plačila na površino za namakano silažno koruzo

628. Dodatek za plačila na površino za namakano trdo pšenico na tradicionalnih pridelovalnih površinah ali posebno pomoč, kot je opisano v Uredbi (ES) št. 1782/2003

629. Plačila na površino za ostale namakane poljščine

632. Plačila na površino za namakan lan gojen za vlakna

633. Plačila na površino za namakano konopljo gojeno za vlakna

634. Premija za namakane stročnice (če ni vključena v 624).

638. Poseben dodatek na kakovost namakane trde pšenice (če ni vključen v 628).

650. Plačila na površino za praho

655. Pomoč za energijske poljščine

670. Shema enotnega plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003.

V stolpcu 4 (Število osnovnih enot za plačila): vsota postavk 671 do 673. V stolpcu 5, Celotna pomoč: vsota postavk 671 do 674.

Celotna pomoč v skladu s shemo enotnega plačila se prav tako vpiše v Tabelo J, s šifro 670.

Podrobnosti za postavko 670

Postavke Število osnovnih enot za plačila Pomoč skupaj 671 Plačila v skladu s shemo enotnega plačila, razen tiste v postavkah 672 do 674; vključuje tudi plačila za travinje/trajni pašnik in praho, če ni diferencirano Obvezno Obvezno 672 Plačila v skladu s shemo enotnega plačila za travinje/trajni pašnik Prostovoljno Prostovoljno 673 Plačila v skladu s shemo enotnega plačila za praho Prostovoljno Prostovoljno 674 Plačila v skladu s shemo enotnega plačila, ki je osnovana na posebnih upravičenih prejemkih Obvezno Obvezno

680. Shema enotnega plačila na površino v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003.

Celotna pomoč v skladu s shemo enotnega plačila se prav tako vpiše v Tabelo J, s šifro 680.

700. Neposredna plačila za govedino v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003

Celotni znesek neposrednih plačil za govedino se tudi vpiše v tabelo J, s šifro 700.

Naslednja tabela prikazuje postavke za vse vrste neposrednih plačil za govedino v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003.

Postavke Število osnovnih enot za plačila Pomoč skupaj 700 Celotni znesek plačil za govedino (vsota postavk 710, 720, 730, 740, 750, 760) — Obvezno 710 posebna premija (vsota postavk 711 do 715) Obvezno Obvezno 711 Posebna premija za bike Obvezno Obvezno 715 Posebna premija za vole Obvezno Obvezno 730 Premija za krave (vsota postavk 731 do 735) — Obvezno 731 Premija za krave dojilje za krave dojilje in telice skupaj Obvezno Obvezno 735 Premija za krave dojilje: dodatna nacionalna premija Obvezno Obvezno 740 Klavna premija (vsota postavk 741 do 742) — Obvezno 741 Klavna premija: 1 do 7 mesecev Prostovoljno Obvezno 742 Klavna premija: 8 mesecev in več Obvezno Obvezno 750 Ekstenzifikacijsko plačilo Obvezno Obvezno 760 Dodatna plačila (nacionalni okvir) — Obvezno

770. Mlečna premija, vključno z dodatnimi plačili v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003

Postavke Število osnovnih enot za plačila Pomoč skupaj 770. Mlečna premija in dodatna plačila (vsota postavk 7