ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
C 347/3

SKLEP EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 31. avgusta 2018

o imenovanju uradne osebe za varstvo podatkov v Evropskem odboru za sistemska tveganja

(ESRB/2018/6)

(2018/C 347/04)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (1) ter zlasti člena 24 Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2012/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 13. julija 2012 o izvedbi pravil o varstvu podatkov v Evropskem odboru za sistemska tveganja (2) in zlasti člena 3 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Splošni odbor Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) je 1. junija 2015 sprejel Sklep ESRB/2015/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja (3), s katerim je imenoval gospo Barbaro Eggl za uradno osebo za varstvo podatkov v ESRB do 31. maja 2017.

(2) Gospa Eggl je funkcijo uradne osebe za varstvo podatkov opravljala v celoti zadovoljivo.

(3) Gospa Eggl od 1. junija 2017 dejansko izvaja dolžnosti in pristojnosti uradne osebe za varstvo podatkov in splošni odbor ESRB jo mora ponovno imenovati za drugi mandat z učinkom za nazaj od 1. junija 2017 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1 Imenovanje uradne osebe za varstvo podatkov v ESRB Gospa Barbara Eggl se imenuje za uradno osebo za varstvo podatkov v ESRB za drugi mandat z učinkom od 1. junija 2017 do 14. maja 2020.

Člen 2 Začetek veljavnosti 1. Ta sklep začne veljati 31. avgusta 2018. 2. Uporablja se od 1. junija 2017.

V Frankfurtu na Majni, 31. avgusta 2018 Vodja sekretariata ESRB v imenu splošnega odbora ESRB Francesco MAZZAFERRO

(1) UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

(2) UL C 286, 22.9.2012, str. 16.

(3) Sklep ESRB/2015/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 1. junija 2015 o imenovanju uradne osebe za varstvo podatkov v Evropskem odboru za sistemska tveganja (UL C 204, 20.6.2015, str. 18).
3.8

Po zaključku vsake priložnostne raziskave si stranke izmenjajo informacije o izvedbi raziskave ter zlasti o uporabljenih metodologijah in kontrolah kakovosti in težavah, s katerimi so se soočile, da bi izboljšali uspešnost in učinkovitost bodočih raziskav.
(e)

na zahtevo splošnega odbora, pripravljalnega odbora, sekretariata ali katerega koli posameznika ali na svojo lastno pobudo preiskuje vprašanja in dogodke, ki so v neposredni zvezi z nalogami in dolžnostmi UOVP, ter o tem poroča vložniku zahteve. UOVP preuči vprašanja in dejstva nepristransko in ob upoštevanju pravic posameznika, na katerega se nanašajo podatki. UOVP ustrezno obvesti tudi vse druge zadevne stranke, če to oceni za primerno. Če je vložnik zahteve posameznik ali deluje v imenu posameznika, UOVP zagotovi, kolikor je to mogoče, da zahteva ostane zaupna, razen če zadevni posameznik, na katerega se nanašajo podatki, nedvoumno soglaša z drugačno obravnavo zahteve;
(2)

V Sklepu upravnega odbora Europola o določitvi pravil za izbor, podaljšanju mandata in razrešitev direktorja in namestnikov direktorja Europola (3) so posebne določbe postopkov izbora direktorja ali namestnikov direktorja Europola.
(11)

Četrti cilj tega sklepa je izboljšati obveščanje javnosti v zvezi s postopki v odborih in s tem namenom zagotoviti, da za odbore veljajo načela in pogoji javnega dostopa do dokumentov, ki veljajo za Komisijo, zagotoviti objavo seznama vseh odborov, ki Komisiji pomagajo pri uresničevanju njenih izvedbenih pooblastil, in letnega poročila o delu odborov ter poskrbeti, da se napotila na dokumente, ki se nanašajo na odbore in so bili posredovani Evropskemu parlamentu, objavijo v registru.
Skupna izjava

Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o usklajevalnem postopku med Evropskim parlamentom in Svetom

EVROPSKI PARLAMENT, SVET IN KOMISIJA SO

ker se bo proračun Skupnosti od 1. januarja 1975 naprej v celoti financiral iz lastnih sredstev;

ker bo Evropski parlament zaradi izvajanja tega sistema dobil večje proračunske pristojnosti;

ker mora Evropski parlament ob večji proračunski pristojnosti torej učinkovito sodelovati v postopku priprave in sprejemanja odločitev, ki pomenijo večje povečanje izdatkov ali prihodkov v breme ali v dobro proračuna Evropskih skupnosti,

SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

1. Med Evropskim parlamentom in Svetom se z aktivno pomočjo Komisije uvede usklajevalni postopek.

2. Ta postopek se lahko uporablja za splošne akte Skupnosti, ki imajo znatne finančne posledice in katerih sprejetje po obstoječih aktih ni obvezno.

3. Ko Komisija predstavi svoj predlog, mora navesti, ali je po njenem mnenju ta akt lahko predmet usklajevalnega postopka. Evropski parlament, ob predložitvi mnenja, in Svet lahko zahtevata začetek tega postopka.

4. Postopek se začne, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2 in če Svet zavzame drugačno stališče od mnenja, ki ga je sprejel Evropski parlament.

5. Usklajevanje se opravi v okviru "Usklajevalnega odbora", ki združuje Svet in predstavnike Evropskega parlamenta. Komisija sodeluje pri delu Usklajevalnega odbora.

6. Cilj postopka je doseči soglasje med Evropskim parlamentom in Svetom.

Ta postopek se običajno izvede v roku, ki ne presega treh mesecev, razen če mora biti akt sprejet do določenega datuma, ali če je zadeva nujna; v tem primeru lahko Svet določi ustrezen rok.

7. Ko se stališči obeh institucij dovolj približata, lahko Evropski parlament sprejme novo mnenje in Svet dokončno odloči.

V Bruslju, 4. marca 1975

Za Evropski parlament

C. Berkhouwer

Za Svet

G. Fitzgerald

Za Komisijo

François-Xavier Ortoli

--------------------------------------------------
(a)

„pooblastilo za dostop do tajnih podatkov EU“ pomeni odločitev, ki jo sprejme direktor direktorata Računskega sodišča za kadrovske, finančne in splošne zadeve v skladu z zagotovitvijo pristojnega organa države članice, da se uradnik Računskega sodišča, drugi uslužbenec ali napoten nacionalni strokovnjak lahko pooblasti za dostop do tajnih podatkov EU do določene stopnje tajnosti (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali višje) in do določenega datuma, če je bila ugotovljena njegova potreba po vedenju in če je bil ustrezno poučen o svoji odgovornosti; ta posameznik je po tem „varnostno preverjen“;
(5)

Agencija lahko v okviru svojega upravnega delovanja izvaja upravne poizvedbe, disciplinske postopke, predhodne dejavnosti v zvezi s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, obdeluje primere prijavljanja nepravilnosti, izvaja (uradne in neuradne) postopke v zvezi z nadlegovanjem, postopke notranjih in zunanjih pritožb, notranje revizije, preiskave, ki jih izvaja pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725, in notranje preiskave v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo. Poleg tega lahko obravnava zahteve za dostop do zdravstvene kartoteke osebja. Agencija obdeluje več kategorij osebnih podatkov, vključno z zanesljivimi podatki („objektivni“ podatki, kot so identifikacijski podatki, kontaktni podatki, podatki o poklicni dejavnosti, upravni podatki, podatki, ki so bili prejeti iz posebnih virov, elektronski komunikacijski in prometni podatki) in/ali nezanesljivimi podatki („subjektivni“ podatki, povezani s primerom, kot so utemeljitev, vedenjski podatki, ocene, podatki o učinkovitosti in vodenju ter podatki, povezani s predmetom urejanja postopka ali dejavnosti).
(1)

Pri sestavi usmerjevalnega odbora Nadzornega odbora se upošteva sistem rotacije, pri katerem se predstavniki pristojnih nacionalnih organov imenujejo v eno od štirih skupin, kakor so določene v Prilogi k Poslovniku Nadzornega odbora Evropske centralne banke (3) (v nadaljnjem besedilu: poslovnik). Ker je Svet Evropske centralne banke sprejel sklep o vzpostavitvi tesnega sodelovanja med Evropsko centralno banko in centralno banko Hrvatska narodna banka (4) oziroma centralno banko Българска народна банка (Bolgarska narodna banka) (5), bi bilo treba predstavnike njunih pristojnih nacionalnih organov vključiti v skupine v skladu s pravili, ki so določena v drugem in petem stavku člena 11.3 poslovnika.
Člen 2

Opredelitev upravljavca in zaščitnih ukrepov

sistemi IT in njihove podatkovne zbirke morajo imeti mehanizme za preveritev identitete uporabnika v sistemu enotne prijave ter morajo biti samodejno povezani z identifikacijsko kodo uporabnika in geslom. Računi končnih uporabnikov morajo biti edinstveni, osebni in neprenosljivi, souporaba uporabniških računov je strogo prepovedana. Elektronski zapisi so varno shranjeni, da se zavarujeta zaupnost in zasebnost podatkov, ki jih vsebujejo;

4. Če urad proučuje uporabo omejitve, pretehta tveganje za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, zlasti v primerjavi s tveganjem za pravice in svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in tveganjem za preprečitev namena postopka obdelave. Tveganja za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, so povezana predvsem s tveganjem izgube ugleda ter tveganjem za pravico do obrambe in pravico do izjave, vendar nanje niso omejena.
(31)

Zgoraj navedene omejitve se uporabljajo brez poseganja v morebitno uporabo določb členov 16(5) in 17(4), ki se nanašata na pravico do informacij, če podatki niso pridobljeni od posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in na pravico do dostopa posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki –
7.

Točka 114 se nadomesti s tem besedilom: „114. Pri direktnih tožbah v smislu člena 1 Poslovnika je določena dopustna dolžina vlog (*). Pri direktnih tožbah, ki niso vložene na podlagi člena 270 PDEU: — 50 strani za tožbo in odgovor na tožbo, — 25 strani za repliko in dupliko, — 20 strani za ugovor nedopustnosti in stališča glede tega ugovora, — 20 strani za intervencijsko vlogo in 15 strani za stališča glede te vloge. Pri direktnih tožbah, vloženih na podlagi člena 270 PDEU: — 30 strani za tožbo in odgovor na tožbo, — 15 strani za repliko in dupliko, — 10 strani za ugovor nedopustnosti in stališča glede tega ugovora, — 10 strani za intervencijsko vlogo in 5 strani za stališča glede te vloge. (*) Besedilo mora biti predstavljeno v skladu z zahtevami iz točke 96(c) teh praktičnih navodil za izvajanje.“"
—

besedilo iz točke (c) „(kot na primer: Times New Roman, Courier ali Arial) in velikosti najmanj 12 točk v besedilu in 10 točk za opombe pod črto, z 1,5-centimetrskim medvrstičnim razmikom in z zgornjim, spodnjim, levim in desnim robom najmanj 2,5 cm“ se nadomesti z besedilom, „z zadostnimi medvrstičnimi razmiki in robovi, ki omogočajo berljivost optično preslikane različice“.
17.

Sodišče za uslužbence glede prilog zahteva, da stranke skrbno izberejo dokumente, pomembne za postopek. Glede na vsebinske in jezikovne zahteve, ki jih morajo upoštevati Sodišče za uslužbence in stranke, je taka izbira zaželena. Zlasti naj ne bodo predloženi podatki, ki so Sodišču za uslužbence dostopni (npr. v vlogah navedena sodna praksa sodišč Skupnosti). Spoštovati je treba te zahteve obličnosti: (a) priloge morajo biti oštevilčene, vsebovati morajo napotitev na vlogo, h kateri so priložene (npr. za tožbo „A.1, A.2“ itd.; za odgovor na tožbo „B.1, B.2“; za repliko „C.1, C.2“; za dupliko „D.1, D.2“), in jih je, če jih je več kot tri, po možnosti treba predložiti z uporabo predelnih listov; (b) priloge morajo biti lahko berljive; priloga z nezadostno kakovostjo tiska ne bo sprejeta; (c) priloge morajo biti sestavljene v jeziku postopka ali pa jim mora biti priložen prevod; prilog, ki ne izpolnjujejo teh zahtev, načeloma ni mogoče sprejeti (glej člen 29 Poslovnika, ki glede jezikovne ureditve napotuje na člen 35(3) Poslovnika Sodišča prve stopnje); na podlagi člena 8(5) Navodil sodnemu tajniku je izjema od tega pravila mogoča le, kadar je to upravičeno; (d) prilogam mora biti priložen seznam, ki za vsako od njih vsebuje številko (npr. A.1), navedbo vsebine (npr. „dopis g. X-a ge. Z. z dne …“), navedbo strani ali odstavka tožbe, na kateri/v katerem je ta priloga navedena (npr. „str. 7, odstavek 17“), število njenih strani in navedbo zaporedne številke strani, na kateri se priloga začne; primer seznama prilog je v „osnutku tožbe“, ki je dostopen na strani www.curia.europa.eu
4.

členu 11b se doda novi odstavek 3: „3. V zadevah, ki so od začetka leta, v katerem pride do delne zamenjave sodnikov, in do takrat, ko do te zamenjave pride, dodeljene velikemu senatu, sodita tudi dva nadomestna sodnika. Nadomestna sodnika sta tista sodnika, ki sta na seznamu iz odstavka 2 neposredno za zadnjim sodnikom, razporejenim v sestavo velikega senata v zadevi. Nadomestna sodnika po vrstnem redu s seznama iz odstavka 2 nadomestita sodnike, ki glede na okoliščine ne morejo sodelovati pri odločanju o zadevi.“;
12.

Člen 72 poglavja VII naslova II se spremeni, kot sledi: „Člen 72 1. Pooblastila, ki po Kadrovskih predpisih Evropskih skupnosti pripadajo organu, pristojnem za imenovanja, se izvajajo, kot sledi: — v primeru generalnega sekretariata s strani predsedstva, — v primeru uradnikov kategorije AD 16, AD 15 in AD 14 za izvajanje členov 13, 29, 30, 31, 32, 40, 41, 49, 50, 51, 78 in členom 90(1) Kadrovskih predpisov s strani predsedstva na predlog generalnega sekretarja; na podlagi drugih določb Kadrovskih prepisov, vključno s členom 90(2), na predlog generalnega sekretarja s strani predsednika, — v primeru uradnikov kategorije AD 13, AD 12 in AD 11 s strani predsednika na predlog generalnega sekretarja, — v primeru uradnikov drugih kategorij AD in AST s strani generalnega sekretarja. 2. Pooblastila, ki po pogojih za zaposlitev drugega osebja Evropskih skupnosti pripadajo pooblaščenemu organu za sklepanje pogodb o zaposlitvi, se izvajajo, kot sledi: — v primeru začasnega osebja kategorije AD 16, AD 15 in AD 14 pri izvajanju členov 11, 17, 33 in 48 pogojev za zaposlitev drugega osebja s strani predsedstva na predlog generalnega sekretarja; glede na druge določbe pogojev za zaposlitev s strani predsednika na predlog generalnega sekretarja, — v primeru začasnega osebja kategorije AD 13, AD 12 in AD 11 s strani predsednika na predlog generalnega sekretarja, — v primeru začasnega osebja drugih kategorij, ki sodijo v skupino administratorjev in asistentov, s strani generalnega sekretarja, — v primeru posebnih svetovalcev, pomožnega, pogodbenega in lokalnega osebja s strani generalnega sekretarja. 3. Pooblastila Odbora v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov za izvajanje splošnih izvedbenih določb Kadrovskih predpisov in določb, sprejetih po skupnem dogovoru, s strani predsednika. 4. Predsedstvo, predsednik in generalni sekretar lahko prenesejo pooblastila, ki jim pripadajo na podlagi tega člena. 5. Določbe o prenosu v skladu s členom 72(4) določajo obseg prenesenih pooblastil in njihovo vsebinsko in časovno omejitev; razen tega določajo, ali lahko imetniki prenesenih pooblastil to pravico prenesejo na tretjo osebo.“
Izjava Komisije

(2022/C 412/01)

Komisija priznava pomen konkurenčnosti, inovacij in naložb v digitalne storitve, zlasti v zvezi z mikro, malimi in srednjimi podjetji ter zagonskimi podjetji. V ta namen se je Komisija zavezala, da bo mikro, malim in srednjim podjetjem ter zagonskim podjetjem olajšala usklajevanje z aktom o digitalnih storitvah, med drugim z mobilizacijo ustreznih programov v korist inovacij, uvajanja digitalnih tehnologij in standardizacije.
IZJAVA KOMISIJE

Komisija se strinja, da so cepiva proti COVID-19 in testi na okužbo s SARS-CoV-2, ki so dostopni in na voljo po dostopni ceni, ključnega pomena za boj proti pandemiji COVID-19. Glede na to, da ob začetku veljavnosti uredb (EU) 2021/953 in (EU) 2021/954 Evropskega parlamenta in Sveta še ne bo cepljena celotna populacija, je za spodbujanje prostega gibanja in mobilnosti v Evropi pomembno, da je testiranje po dostopnih cenah na voljo čim več ljudem.

Da bi podprla zmogljivosti držav članic za testiranje, je Komisija že mobilizirala sredstva v okviru instrumenta za nujno pomoč za nakup hitrih antigenskih testov in začela skupno javno naročanje za več kot pol milijarde hitrih antigenskih testov. Tudi Mednarodna federacija Rdečega križa s financiranjem iz instrumenta za nujno pomoč podpira države članice pri povečanju zmogljivosti za testiranje.

Da bi dodatno podprla razpoložljivost cenovno dostopnih testov, zlasti za osebe, ki dnevno ali pogosto prečkajo mejo zaradi dela ali šolanja, obiska ožjih sorodnikov, lastne zdravstvene oskrbe ali oskrbe svojih dragih, se Komisija zavezuje, da bo mobilizirala dodatna sredstva v višini 100 milijonov EUR v okviru instrumenta za nujno pomoč za nakup testov na okužbo s SARS-CoV-2, ki ustrezajo zahtevam za izdajo potrdila o testiranju v skladu z Uredbo (EU) 2021/953. Po potrebi in ob odobritvi proračunskega organa bi lahko bila mobilizirana nadaljnja sredstva v višini več kot 100 milijonov EUR.
Izjava Komisije

Uredba (EU) 2021/1755. Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2021 o vzpostavitvi rezerve za prilagoditev na brexit (1) — sprejetje zakonodajnega akta

Nadaljnji ukrepi za zaščito proračuna EU in sredstev Next Generation EU pred goljufijami in nepravilnostmi z zahtevo po obvezni uporabi enotnega orodja za podatkovno rudarjenje, ki ga zagotovi Komisija

(2021/C 406 I/01)

V Medinstitucionalnem sporazumu med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev, je v točkah 30 do 33 določeno, da mora Komisija dati na voljo integriran in interoperabilen informacijski sistem in sistem spremljanja, ki bo vključeval enotno orodje za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja ter s katerim se bodo ocenjevali in analizirali zahtevani podatki, namen pa je njegova vsesplošna uporaba v državah članicah. Vse tri institucije so se poleg tega dogovorile, da bodo v zakonodajnem postopku v zvezi z zadevnimi temeljnimi akti lojalno sodelovale, da bi zagotovile nadaljnje ukrepanje na podlagi sklepov Evropskega sveta iz julija 2020 v zvezi s tem elementom.

Komisija meni, da dogovor, ki sta ga sozakonodajalca dosegla na podlagi člena 13(1)(f) (odgovornosti držav članic) o uporabi enotnega orodja za podatkovno rudarjenje ter zbiranju in analizi podatkov o dejanskih lastnikih prejemnikov sredstev, ne zadostuje za okrepitev zaščite proračuna Unije pred goljufijami in nepravilnostmi ter za zagotovitev učinkovitega preverjanja nasprotij interesov, nepravilnosti, primerov dvojnega financiranja in kaznive zlorabe sredstev. Zato pristop, o katerem sta se dogovorila sozakonodajalca v uredbi o vzpostavitvi rezerve za prilagoditev na brexit, ne odraža ustrezno želenega cilja in duha medinstitucionalnega sporazuma.

(1) Uredba (EU) 2021/1755 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2021 o vzpostavitvi rezerve za prilagoditev na brexit (UL L 357, 8.10.2021, str. 1.).
Izjava Komisije

(2021/C 49/04)

Komisija pozdravlja sprejetje Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 654/2014.

Komisija opozarja na izjavo, ki jo je dala ob sprejetju prvotne uredbe, med drugim da bodo izvedbeni akti, za sprejetje katerih je pooblaščena, oblikovani na podlagi objektivnih meril in da bodo pod nadzorom držav članic. Pri izvajanju tega pooblastila namerava ravnati v skladu z izjavo, ki jo je dala ob sprejetju prvotne uredbe, in to izjavo.

Komisija pri pripravi osnutkov izvedbenih aktov, ki vplivajo na trgovino s storitvami ali trgovinske vidike pravic intelektualne lastnine, opozori na svoje obveznosti v skladu s členom 9(1a) in potrdi, da bo opravila intenzivna predhodna posvetovanja, s katerimi bo zagotovila, da se ji lahko sporočijo vsi relevantni interesi in posledice, da so z njimi seznanjene tudi države članice ter da so ustrezno upoštevani pri morebitnem sprejetju ukrepov. Na teh posvetovanjih bo zaprosila za in pričakuje mnenja zasebnih deležnikov, na katere bi vplivali morebitni ukrepi trgovinske politike, ki naj bi jih Unija sprejela na teh področjih. Enako bo zaprosila za in pričakuje mnenja javnih organov, ki so vključeni v izvajanje morebitnih ukrepov trgovinske politike, ki naj bi jih sprejela Unija, ali na katere bi to izvajanje vplivalo.

Pri ukrepih na področju trgovine s storitvami in trgovinskih vidikov pravic intelektualne lastnine se bo pri pripravi osnutkov izvedbenih aktov ustrezno upošteval zlasti prispevek javnih organov držav članic, ki sodelujejo pri oblikovanju ali izvajanju zakonodaje, ki ureja zadevna področja, med drugim o tem, kako bi bili morebitni ukrepi trgovinske politike učinkovali skupaj z zakonodajo Evropske unije in nacionalno zakonodajo. Podobno bodo imeli drugi deležniki, na katere vplivajo takšni ukrepi trgovinske politike, priložnost, da podajo svoja priporočila in pomisleke glede izbire in zasnove ukrepov, ki bodo sprejeti. Če bodo sprejeti ukrepi v skladu s členom 8 uredbe, bodo opažanja posredovana državam članicam. V rednem pregledu vseh takih uvedenih ukrepov med njihovo uporabo ali po njihovem zaključku se bo prav tako upošteval prispevek organov držav članic in zasebnih deležnikov v zvezi z delovanjem takih ukrepov ter omogočile prilagoditve, če bi se pojavile težave.

Nazadnje Komisija ponovno potrjuje, da pripisuje velik pomen zagotavljanju, da bo uredba uspešno in učinkovito orodje za uveljavljanje pravic Unije v skladu z mednarodnimi trgovinskimi sporazumi, tudi na področju trgovine s storitvami in trgovinskih vidikov pravic intelektualne lastnine. Zato morajo ukrepi, ki bodo izbrani na teh področjih, zagotavljati tudi učinkovito izvrševanje v skladu s pravicami Unije, tako da zadevno tretjo državo spodbudijo k spoštovanju teh pravic in so skladni z veljavnimi mednarodnimi pravili o vrsti dovoljenih izvršilnih ukrepov.
C 250/1

Skupna izjava Parlamenta, Sveta in Komisije o Uredbi (EU) 2019/1243 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o prilagoditvi več zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (1)

(2019/C 250/01)

V točki 27 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje tri institucije priznavajo, da je treba vso obstoječo zakonodajo uskladiti s pravnim okvirom, uvedenim z Lizbonsko pogodbo, pri čemer je zlasti pomembna potreba po čim hitrejši uskladitvi vseh temeljnih aktov, ki še vedno vsebujejo sklice na regulativni postopek s pregledom. Po predlogu Komisije v ta namen je ta uredba odgovor na navedene potrebe, saj določa uskladitev regulativnega postopka s pregledom v številnih aktih, ki so vključeni v navedeni predlog. Vse tri institucije si bodo še naprej prizadevale za uskladitev preostalih aktov iz navedenega predloga.

(1) UL L 198, 25.7.2019, str. 241.