IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/1032

z dne 13. junija 2016

o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta za industrijo neželeznih kovin

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 3563)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (1) in zlasti člena 13(5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

Zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) so referenca za določanje pogojev v dovoljenju za obrate iz poglavja II Direktive 2010/75/EU, pristojni organi pa bi morali določiti mejne vrednosti emisij, ki zagotavljajo, da emisije pri običajnih pogojih obratovanja ne presegajo ravni emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami, kot so določene v zaključkih o BAT.

Forum, v katerega so vključeni predstavniki držav članic, zadevnih industrijskih panog in nevladnih organizacij, ki spodbujajo varstvo okolja, vzpostavljen s Sklepom Komisije z dne 16. maja 2011 (2) , je 4. decembra 2014 Komisiji predložil mnenje o predlagani vsebini referenčnega dokumenta BAT za industrijo neželeznih kovin. To mnenje je javno objavljeno.

Zaključki o BAT, predstavljeni v Prilogi k temu sklepu, so ključni element navedenega referenčnega dokumenta BAT.

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 75(1) Direktive 2010/75/EU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Zaključki o BAT za industrijo neželeznih kovin, kot so navedeni v Prilogi, se sprejmejo.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

(1) UL L 334, 17.12.2010, str. 17.

(2) UL C 146, 17.5.2011, str. 3.

PRILOGA

ZAKLJUČKI O BAT ZA INDUSTRIJO NEŽELEZNIH KOVIN

PODROČJE UPORABE

Ti zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah (best available techniques, BAT) se nanašajo na nekatere dejavnosti, navedene v oddelkih 2.1, 2.5 in 6.8 Priloge I k Direktivi 2010/75/EU, torej na:

— 2.1: praženje ali sintranje kovinskih rud (vključno s sulfidnimi rudami);

— 2.5: predelavo neželeznih kovin:

(a) proizvodnjo surovih neželeznih kovin iz rude, koncentratov ali sekundarnih surovin z metalurškimi, kemijskimi ali elektrolitskimi postopki;

(b) taljenje in legiranje neželeznih kovin, vključno z izrabljenimi izdelki za predelavo in obratovanjem livarn neželeznih kovin, s talilno zmogljivostjo nad 4 tone na dan za svinec in kadmij ali 20 ton na dan za vse druge kovine,

— 6.8: proizvodnjo ogljika (antracita) ali elektrografita s sežiganjem ali grafitizacijo.

Ti zaključki o BAT zajemajo zlasti naslednje postopke in dejavnosti:

— primarno in sekundarno proizvodnjo neželeznih kovin,

— proizvodnjo cinkovega oksida iz dimnih plinov med proizvodnjo drugih kovin,

— proizvodnjo nikljevih spojin iz lužnic med proizvodnjo kovin,

— proizvodnjo kalcijevega silicida (CaSi) in silicija (Si) v isti peči, kot se proizvaja ferosilicij,

— proizvodnjo glinice iz boksita pred proizvodnjo primarnega aluminija, kadar je to sestavni del proizvodnje kovin,

— recikliranje aluminijeve solne žlindre,

— proizvodnjo ogljikovih in/ali grafitnih elektrod.

V teh zaključkih o BAT se ne obravnavajo naslednje dejavnosti ali postopki:

— sintranje železove rude. To je zajeto v zaključkih o BAT za proizvodnjo železa in jekla,

— proizvodnja žveplove kisline na osnovi plinov SO2 iz proizvodnje neželeznih kovin. To je zajeto v zaključkih o BAT za proizvodnjo anorganskih kemikalij v velikih količinah – amonijaka, kislin in gnojil,

— livarne, zajete v zaključkih o BAT za kovaško in livarsko industrijo.

Drugi referenčni dokumenti, ki bi lahko bili pomembni za dejavnosti, vključene v te zaključke o BAT, so:

Referenčni dokument Področje Energijska učinkovitost (ENE) Splošni vidiki energijske učinkovitosti Čiščenje odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemijski industriji (CWW) Tehnike čiščenja odpadne vode za zmanjšanje emisij kovin v vodo Proizvodnja anorganskih kemikalij v velikih količinah – amonijaka, kislin in gnojil (LVIC-AAF) Proizvodnja žveplove kisline Industrijski hladilni sistemi (ICS) Posredno hlajenje z vodo in/ali zrakom Emisije iz skladiščenja (EFS) Skladiščenje materialov in ravnanje z njimi Gospodarski učinki in učinki na različne prvine okolja (ECM) Gospodarski učinki tehnik in učinki tehnik na različne prvine okolja Monitoring emisij v zrak in vodo iz obratov IED (ROM) Monitoring emisij v zrak in vodo Dejavnosti za ravnanje z odpadki (WT) Ravnanje z odpadki in njihova obdelava Velike kurilne naprave (LCP) Kurilne naprave, ki proizvajajo paro in/ali električno energijo Površinska obdelava z organskimi topili (STS) Brezkislinsko dekapiranje Površinska obdelava kovin in plastike (STM) Kislinsko dekapiranje

OPREDELITEV POJMOV

V teh zaključkih o BAT se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

Uporabljeni izraz Opredelitev Nova naprava Nova naprava, ki prvič pridobi okoljevarstveno dovoljenje za obratovanje na določenem kraju po objavi teh zaključkov o BAT, ali popolna nadomestitev naprave na obstoječem območju obrata po objavi teh zaključkov o BAT. Obstoječa naprava Naprava, ki ni nova naprava. Večja posodobitev Večja sprememba zasnove ali tehnologije naprave z večjimi prilagoditvami ali zamenjavami procesnih enot in s tem povezane opreme. Primarne emisije Emisije, ki so izpuščene neposredno iz peči in se ne širijo v njihovo okolico. Sekundarne emisije Emisije, ki uhajajo iz obloge peči ali med postopki, kot sta polnjenje peči ali izlivanje taline, in ki se zajemajo z napo ali okrovom (kot je kapelica). Primarna proizvodnja Proizvodnja kovin iz rud in koncentratov. Sekundarna proizvodnja Proizvodnja kovin iz ostankov in/ali odpadnih kovin, vključno s postopkom pretaljevanja in legiranja. Stalne meritve Meritve z „avtomatiziranim merilnim sistemom“, trajno nameščenim na mestu izvajanja meritev, z namenom stalnega monitoringa emisij. Občasne meritve Določitev merjene veličine (posamezna količina, ki se meri) v določenih časovnih intervalih z ročnimi ali avtomatiziranimi metodami.

SPLOŠNE UGOTOVITVE

Najboljše razpoložljive tehnike

Tehnike, navedene in opisane v teh zaključkih o BAT, niso niti zavezujoče niti izčrpne. Uporabljajo se lahko druge tehnike, s katerimi se zagotovi vsaj enakovredna stopnja varstva okolja.

Če ni navedeno drugače, se zaključki o BAT uporabljajo za vse naprave, ki so predmet teh zaključkov.

Ravni emisij v zrak, povezane z BAT

V teh zaključkih o BAT se ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami, za emisije v zrak, nanašajo na standardne razmere: suhi plin pri temperaturi 273,15 K in tlak 101,3 kPa.

Čas povprečenja za emisije v zrak

Za čas povprečenja za emisije v zrak se uporabljajo naslednje opredelitve.

Dnevno povprečje Povprečje v 24-urnem obdobju na podlagi veljavnih polurnih ali urnih povprečij, dobljenih s stalnimi meritvami. Povprečje v obdobju vzorčenja Povprečna vrednost treh zaporednih meritev, pri čemer vsaka traja vsaj 30 minut, razen če ni navedeno drugače (1)

Čas povprečenja za emisije v vodo

Za čas povprečenja za emisije v vodo se uporabljajo naslednje opredelitve.

Dnevno povprečje Povprečje v 24-urnem obdobju vzorčenja, ki se dobi kot pretočno sorazmerni sestavljeni vzorec (ali kot časovno sorazmeren sestavljen vzorec, če je dokazana zadostna stabilnost pretoka) (2)

KRATICE

Pojem Pomen BaP Benzo[a]piren ESP Elektrofilter I-TEQ Mednarodni toksični ekvivalent, izpeljan na podlagi mednarodnih faktorjev toksične ekvivalentnosti, kot so opredeljeni v delu 2 Priloge VI k Direktivi 2010/75/EU. NOX Vsota dušikovega monoksida (NO) in dušikovega dioksida (NO2), izražena kot NO2. PCDD/F Poliklorirani dibenzo-p-dioksini in dibenzofurani (17 kongenerjev). PAO Policiklični aromatski ogljikovodiki. TVOC Celotni hlapni organski ogljik; celotne hlapne organske spojine, izmerjene s plamensko ionizacijskim detektorjem (FID) in izražene kot celotni ogljik. HOS Hlapne organske spojine, kot so opredeljene v členu 3(45) Direktive 2010/75/EU.

1.1 SPLOŠNI ZAKLJUČKI O BAT

Poleg splošnih zaključkov o BAT iz tega oddelka se lahko uporabljajo tudi ustrezni zaključki o BAT za posamezne procese iz oddelkov 1.2 do 1.9.

1.1.1 Sistemi ravnanja z okoljem (EMS)

BAT 1. Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti je uvedba in izvajanje sistema ravnanja z okoljem (EMS), ki vključuje vse naslednje elemente:

(a) zavezanost vodstva, vključno z višjim vodstvom;

(b) opredelitev okoljske politike, ki vključuje stalne izboljšave obrata, ki jih zagotavlja vodstvo;

(c) načrtovanje in pripravo nujnih postopkov in ciljev v povezavi s finančnim načrtovanjem in naložbami;

(d) izvajanje postopkov, pri katerih je posebna pozornost namenjena: (i) strukturi in odgovornosti; (ii) zaposlovanju, usposabljanju, ozaveščanju in usposobljenosti; (iii) komunikaciji; (iv) vključevanju zaposlenih; (v) dokumentaciji; (vi) učinkovitemu vodenju procesov; (vii) programom vzdrževanja; (viii) pripravljenosti in ukrepanju v nujnih primerih; (ix) zagotavljanju skladnosti z okoljsko zakonodajo;

(e) preverjanje učinkovitosti in izvajanje popravnih ukrepov, pri čemer je posebna pozornost namenjena: (i) monitoringu in merjenju (glej tudi referenčni dokument o monitoringu emisij v zrak in vodo iz obratov IED (ROM)); (ii) popravnim in preventivnim ukrepom; (iii) vodenju evidenc; (iv) neodvisni (kjer je izvedljivo) notranji ali zunanji reviziji, da se ugotovi, ali je sistem ravnanja z okoljem skladen z načrtovano ureditvijo ter ali se ustrezno izvaja in vzdržuje;

(f) pregled sistema ravnanja z okoljem ter njegove stalne ustreznosti, primernosti in učinkovitosti, ki ga izvaja višje vodstvo;

(g) spremljanje razvoja čistejših tehnologij;

(h) upoštevanje okoljskih vplivov morebitne razgradnje naprave že v fazi načrtovanja nove naprave in v njeni celotni obratovalni dobi;

(i) redno uporabo sektorskih primerjalnih analiz.

V okvir EMS spadajo tudi priprava in izvajanje akcijskega načrta za razpršene emisije prahu (glej BAT 6) ter uporaba sistema upravljanja vzdrževanja, ki obravnava zlasti delovanje odpraševalnih sistemov (glej BAT 4).

Ustreznost

Področje uporabe (npr. raven podrobnosti) in vrsta sistema ravnanja z okoljem (npr. standardizirani ali nestandardizirani sistem) sta običajno povezana z vrsto, obsegom in kompleksnostjo obrata ter njegovimi morebitnimi vplivi na okolje.

1.1.2 Upravljanje z energijo

BAT 2. Najboljša razpoložljiva tehnika za učinkovito rabo energije je kombinacija spodaj navedenih tehnik.

Tehnika Ustreznost a Sistem upravljanja energijske učinkovitosti (npr. ISO 50001) Splošno ustrezna. b Regenerativni ali rekuperativni gorilniki Splošno ustrezna. c Rekuperacija toplote (npr. para, topla voda, vroč zrak) iz odpadne procesne toplote Ustrezna samo za pirometalurške procese. d Regenerativni termični oksidator Ustrezna samo, kadar je treba zmanjšati emisije gorljivega onesnaževala. e Predgretje vložka za taljenje v peči ali zgorevalnega zraka ali goriva z uporabo toplote, pridobljene iz vročih plinov iz taljenja Ustrezna samo za praženje ali taljenje sulfidnih rud/koncentrata in za druge pirometalurške procese. f Zvišanje temperature lužnic z uporabo pare ali tople vode iz rekuperacije odpadne toplote Ustrezna samo za glinico ali hidrometalurške procese. g Uporaba vročih plinov iz livnega žleba kot predgretega zgorevalnega zraka. Ustrezna samo za pirometalurške procese. h Uporaba s kisikom obogatenega zraka ali čistega kisika v gorilnikih za zmanjšanje porabe energije z omogočanjem avtogenega taljenja ali popolnega zgorevanja karbonatnega materiala. Ustrezna samo za peči, v katerih se uporabljajo surovine, ki vsebujejo žveplo ali ogljik. i Sušenje koncentratov in vlažnih surovin pri nizkih temperaturah Ustrezna samo, če se izvaja sušenje. j Rekuperacija kemične energije, vsebovane v ogljikovem monoksidu, ki nastaja v električni ali jaškovni peči/plavžu, pri kateri se odpadni plini uporabijo kot gorivo po odstranitvi kovin v drugih proizvodnih procesih ali za proizvodnjo pare/tople vode ali električne energije Ustrezna samo pri odpadnih plinih z vsebnostjo CO > 10 vol. %. Na ustreznost vplivata tudi sestava odpadnega plina in nerazpoložljivost neprekinjenega pretoka (tj. šaržnih postopkov). k Recirkulacija dimnih plinov nazaj skozi kisikov (oxy-fuel) gorilnik za rekuperacijo energije iz prisotnega celotnega organskega ogljika. Splošno ustrezna. l Ustrezna izolacija opreme, ki obratuje pri visokih temperaturah, kot so cevi za paro in vročo vodo. Splošno ustrezna. m Uporaba toplote, nastale pri proizvodnji žveplove kisline iz žveplovega dioksida, za predgrevanje plinov, ki se dovajajo v proizvodnjo žveplove kisline ali proizvodnjo pare in/ali vroče vode Ustrezna samo za naprave za proizvodnjo in predelavo neželeznih kovin, ki vključujejo proizvodnjo žveplove kisline ali tekočega SO2. n Uporaba zelo učinkovitih elektromotorjev s frekvenčnim pretvornikom za opremo, kot so ventilatorji. Splošno ustrezna. o Uporaba nadzornih sistemov, ki samodejno aktivirajo odsesovalni sistem ali prilagodijo njegovo intenzivnost v odvisnosti od dejanskih emisij. Splošno ustrezna.

1.1.3 Vodenje procesov

BAT 3. Najboljša razpoložljiva tehnika za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti je zagotovitev stabilnega poteka procesov z uporabo sistema za vodenje procesov skupaj s kombinacijo spodaj navedenih tehnik.

Tehnika a Preverjanje in izbor vhodnih materialov glede na uporabljene postopke in tehnike za zmanjšanje emisij b Dobro mešanje šaržnega materiala, da se zagotovi optimalna konverzijska učinkovitost ter zmanjšanje emisij in zavržkov c Sistemi tehtanja in odmerjanja šaržnega materiala d Procesorsko vodenje hitrosti doziranja materiala, ključnih procesnih parametrov in razmer, vključno z alarmi, pogoji zgorevanja in dodajanjem plina e Samodejne kontinuirane meritve temperature in tlaka v peči ter pretoka plinov f Spremljanje ključnih parametrov postopka v napravi za zmanjšanje emisij v zrak, kot so temperatura plinov, odmerjanje reagentov, padec tlaka, tok in napetost elektrofiltra, pretok in pH pralne tekočine ter sestavine plina (npr. O2, CO, HOS) g Nadzor vsebnosti prahu in živega srebra v odpadnih plinih pred odvodom v del naprave za proizvodnjo žveplove kisline pri napravah, ki vključujejo proizvodnjo žveplove kisline ali tekočega SO2 h Samodejne kontinuirane meritve tresljajev, da se odkrijejo zamašitve in morebitna okvara opreme i Samodejne kontinuirane meritve toka, napetosti in temperatur električnih kontaktov v elektrolitskih postopkih j Spremljanje in uravnavanje temperature v talilnih pečeh, da se prepreči nastajanje kovinskih in kovinskooksidnih hlapov zaradi pregrevanja k Procesorsko vodenje doziranja reagentov in delovanja čistilne naprave za odpadno vodo s samodejnim kontinuiranim merjenjem temperature, motnosti, pH, prevodnosti in pretoka

BAT 4. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje zajetih emisij prahu in kovin v zrak je uporaba sistema upravljanja vzdrževanja, ki zadeva zlasti obratovanje odpraševalnih sistemov v okviru sistema ravnanja z okoljem (glej BAT 1).

1.1.4 Razpršene emisije

1.1.4.1 Splošni pristop pri preprečevanju razpršenih emisij

BAT 5. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali, kadar to ni mogoče, zmanjšanje razpršenih emisij v zrak in vodo sta zajem razpršenih emisij čim bližje viru in njihova obdelava.

BAT 6. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali, kadar to ni mogoče, zmanjšanje razpršenih emisij prahu v zrak je priprava in izvajanje akcijskega načrta v zvezi z razpršenimi emisijami prahu v okviru sistema ravnanja z okoljem (glej BAT 1), ki vključuje oba naslednja ukrepa:

(a) prepoznavanje najpomembnejših virov razpršenih emisij prahu (npr. z uporabo EN 15445);

(b) opredelitev in izvajanje ustreznih ukrepov in tehnik za preprečevanje ali zmanjšanje razpršenih emisij v določenem časovnem okviru.

1.1.4.2 Razpršene emisije iz skladiščenja surovin, ravnanja z njimi in njihovega transporta

BAT 7. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje razpršenih emisij iz skladiščenja surovin je uporaba kombinacije spodaj navedenih tehnik.

Tehnika a Zaprte zgradbe ali silosi/zabojniki za skladiščenje prašljivih materialov, kot so koncentrati, dodatki in drobni materiali. b Pokrito skladiščenje neprašljivih materialov, kot so koncentrati, dodatki, trdna goriva, sipki materiali in koks, ter sekundarnih materialov, ki vsebujejo vodotopne organske spojine. c Zatesnjeno shranjevanje prašljivih materialov ali sekundarnih materialov, ki vsebujejo vodotopne organske spojine. d Pokriti boksi za skladiščenje peletiranega ali stisnjenega materiala. e Uporaba vodnih pršilnikov in pršilnikov za ustvarjanje meglice z dodatki, kot je lateks, ali brez njih za prašljive materiale. f Sistem za odsesavanje prahu/plinov na mestih pretovora in iztresa za prašljive materiale. g Certificirane tlačne posode za shranjevanje klorovega plina ali mešanic, ki vsebujejo klor. h Konstrukcijski materiali rezervoarjev, ki so odporni proti vsebovanim materialom. i Zanesljivi sistemi za odkrivanje puščanja in prikazovalnik nivoja v rezervoarju z alarmom za preprečitev prenapolnitve. j Skladiščenje reaktivnih materialov v rezervoarjih z dvojno steno, nameščenih v zadrževalnih sistemih, odpornih proti kemikalijam, z enako prostornino, ter uporaba skladiščnega prostora, ki je neprepusten in odporen proti skladiščenemu materialu. k Taka zasnova skladiščnih prostorov, da: — se vsako puščanje iz rezervoarjev in opreme za polnjenje/praznjenje prestreže in zadrži v zadrževalnih sistemih, ki imajo tako zmogljivost, da lahko zadržijo vsaj količino največjega skladiščnega rezervoarja v skladišču, — je oprema za polnjenje/praznjenje znotraj zadrževalnih sistemov, da se zajame morebitni razliti ali razsuti material. l Uporaba prekrivanja z zaščitno plastjo inertnega plina za skladiščenje materialov, ki reagirajo z zrakom. m Zajem in obdelava emisij iz skladišč s sistemom za zmanjšanje emisij, zasnovanim za obdelavo snovi, ki se skladiščijo. Zajem in čiščenje vode, onesnažene s prahom, pred njenim izpustom. n Redno čiščenje skladiščnega prostora in po potrebi močenje z vodo. o Postavitev vzdolžne osi kupa vzporedno s prevladujočo smerjo vetra v primeru skladiščenja na prostem. p Varovalna zasaditev rastlin, protivetrne ograje ali privetrne postavitve za zmanjšanje hitrosti vetra v primeru skladiščenja na prostem. q Namesto več kupov en sam, če je izvedljivo, v primeru skladiščenja na prostem. r Uporaba lovilnikov olj in trdnih snovi za odvodnjavanje odprtih skladiščnih prostorov na prostem. Uporaba zabetoniranih območij z robniki ali drugimi zadrževalniki za skladiščenje materiala, iz katerega se lahko izceja olje, kot so ostružki.

Ustreznost

BAT 7(e) ni ustrezna za procese, pri katerih se zahtevajo suhi materiali ali rude/koncentrati, ki naravno vsebujejo dovolj vlage, da se prepreči nastajanje prahu. Ustreznost je lahko omejena na območjih, kjer primanjkuje vode ali so temperature zelo nizke.

BAT 8. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje razpršenih emisij iz ravnanja s surovinami in njihovega transporta je uporaba kombinacije spodaj navedenih tehnik.

Tehnika a Zaprti transportni trakovi ali pnevmatski sistemi za pretovor prašljivih koncentratov, dodatkov in drobnozrnatega materiala ter ravnanje z njimi b Zaprti transportni trakovi za ravnanje z neprašljivimi trdnimi materiali c Odsesavanje prahu z dostavnih mest, silosne ventilacije, pnevmatskih pretovornih sistemov in pretovornih mest transportnega traku ter priključitev na filtrirni sistem (za prašljive materiale) d Zaprte vreče ali sodi za ravnanje z materiali, ki vsebujejo razpršljive ali vodotopne sestavine e Ustrezne posode za ravnanje s peletiranimi materiali f Škropljenje za navlaženje materiala na mestih ravnanja z materialom g Skrajšanje transportnih razdalj h Zmanjšanje višine padca pri transportnih trakovih, bagrih ali grabežih i Prilagoditev hitrosti odprtih transportnih trakov (< 3,5 m/s) j Zmanjšanje spustne hitrosti ali višine prostega padca materialov k Namestitev pretovornih transportnih trakov in cevovodov na varna odprta območja nad tlemi, da je mogoče hitro odkriti puščanja ter preprečiti škodo zaradi vozil in druge opreme. Če se za nenevarne materiale uporabljajo zakopani cevovodi, je treba dokumentirati in označiti njihov potek ter uvesti sisteme za varen izkop. l Samodejna ponovna zatesnitev dostavnih priključkov za ravnanje s tekočinami in utekočinjenim plinom m Povratno zračenje izpodrinjenih plinov nazaj v dostavno vozilo za zmanjšanje emisij HOS n Pranje koles in podvozja vozil, ki se uporabljajo za dostavo ali ravnanje z materiali, ki se prašijo o Načrtovanih akcije pometanja cest p Ločevanje nezdružljivih materialov (npr. oksidacijskih sredstev in organskih materialov) q Zmanjšanje pretovora materialov med postopki

Ustreznost

BAT 8(n) morda ni ustrezna, če bi lahko nastajal led.

1.1.4.3 Razpršene emisije pri proizvodnji kovin

BAT 9. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali, kjer to ni mogoče, zmanjšanje razpršenih emisij iz proizvodnje kovin je optimizacija učinkovitosti zajema in obdelave izhodnih plinov z uporabo kombinacije spodaj navedenih tehnik.

Tehnika Ustreznost a Toplotno ali mehansko predčiščenje sekundarne surovine za zmanjšanje organske kontaminacije šarže v peči Splošno ustrezna. b Uporaba zaprte peči z ustrezno zasnovanim odpraševalnim sistemom ali zatesnitev peči in drugih proizvodnih enot z ustreznim prezračevalnim sistemom Ustreznost je lahko omejena zaradi varnostnih omejitev (npr. vrste/zasnove peči, nevarnosti eksplozije). c Uporaba sekundarne nape pri postopkih v peči, kot sta polnjenje peči in izlivanje taline. Ustreznost je lahko omejena zaradi varnostnih omejitev (npr. vrste/zasnove peči, nevarnosti eksplozije). d Zajem prahu ali dima pri pretovarjanju prašnega materiala (npr. mesta polnjenja peči in izlivanja taline, pokriti livni žlebi) Splošno ustrezna. e Optimizacija zasnove in delovanja nape in napeljave, da se zajame dim, ki nastane pri polnilnih vratih ter pri izlivanju vroče kovine, kamna ali žlindre ter pretovarjanju v pokritih livnih žlebih. Pri obstoječih napravah je ustreznost lahko omejena zaradi prostorskih omejitev in omejitev konfiguracije naprave. f Okrovje peči/reakcijskih posod, kot sta „sistem objekt v objektu“ ali „kapelica“, za postopka izlivanja taline in polnjenja peči. Pri obstoječih napravah je ustreznost lahko omejena zaradi prostorskih omejitev in omejitev konfiguracije naprave. g Optimizacija pretoka izhodnih plinov iz peči s študijami računalniške dinamike tekočin in sledilnimi plini Splošno ustrezna. h Sistemi polnjenja polzaprtih peči za dodajanje surovin v majhnih količinah Splošno ustrezna. i Obdelava zajetih emisij v ustreznem sistemu za zmanjšanje emisij. Splošno ustrezna.

1.1.5 Monitoring emisij v zrak

BAT 10. Najboljša razpoložljiva tehnika je vsaj tako pogost monitoring emisij snovi v zrak na izpustu odvodnikov, kot je navedeno spodaj, v skladu s standardi EN. Če standardi EN niso na voljo, je najboljša razpoložljiva tehnika uporaba standardov ISO, nacionalnih ali drugih mednarodnih standardov, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.

Parameter Monitoring za Najmanjša pogostost izvajanja monitoringa Standard(-i) Prah (4) Baker: BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 43, BAT 44, BAT 45 Aluminij: BAT 56, BAT 58, BAT 59, BAT 60, BAT 61, BAT 67, BAT 81, BAT 88 Svinec, kositer: BAT 94, BAT 96, BAT 97 Cink, kadmij: BAT 119, BAT 122 Plemenite kovine: BAT 140 Ferozlitine: BAT 155, BAT 156, BAT 157, BAT 158 Nikelj, kobalt: BAT 171 Druge neželezne kovine: emisije iz proizvodnih faz, kot so predobdelava surovin, polnjenje peči, taljenje in izlivanje taline. Stalno (3) EN 13284-2 Baker: BAT 37, BAT 38, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45 Aluminij: BAT 56, BAT 58, BAT 59, BAT 60, BAT 61, BAT 66, BAT 67, BAT 68, BAT 80, BAT 81, BAT 82, BAT 88 Svinec, kositer: BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97 Cink, kadmij: BAT 113, BAT 119, BAT 121, BAT 122, BAT 128, BAT 132 Plemenite kovine: BAT 140 Ferozlitine: BAT 154, BAT 155, BAT 156, BAT 157, BAT 158 Nikelj, kobalt: BAT 171 Ogljik/grafit: BAT 178, BAT 179, BAT 180, BAT 181 Druge neželezne kovine: emisije iz proizvodnih faz, kot so predobdelava surovin, polnjenje peči, taljenje in izlivanje taline. Enkrat na leto (3) EN 13284-1 Antimon in njegove spojine, izraženo kot Sb Svinec, kositer: BAT 96, BAT 97 Enkrat na leto EN 14385 Arzen in njegove spojine, izraženo kot As Baker: BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45 Svinec, kositer: BAT 96, BAT 97 Cink: BAT 122 Enkrat na leto EN 14385 Kadmij in njegove spojine, izraženo kot Cd Baker: BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45 Svinec, kositer: BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97 Cink, kadmij: BAT 122, BAT 132 Ferozlitine: BAT 156 Enkrat na leto EN 14385 Krom (VI) Ferozlitine: BAT 156 Enkrat na leto Standard EN ni na voljo. Baker in njegove spojine, izraženo kot Cu Baker: BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45 Svinec, kositer: BAT 96, BAT 97 Enkrat na leto EN 14385 Nikelj in njegove spojine, izraženo kot Ni Nikelj, kobalt: BAT 172, BAT 173 Enkrat na leto EN 14385 Svinec in njegove spojine, izraženo kot Pb Baker: BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45 Svinec, kositer: BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97 Ferozlitine: BAT 156 Enkrat na leto EN 14385 Talij in njegove spojine, izraženo kot Tl Ferozlitine: BAT 156 Enkrat na leto EN 14385 Cink in njegove spojine, izraženo kot Zn Cink, kadmij: BAT 113, BAT 114, BAT 119, BAT 121, BAT 122, BAT 128, BAT 132 Enkrat na leto EN 14385 Druge kovine, če je ustrezno (5) Baker: BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45 Svinec, kositer: BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97 Cink, kadmij: BAT 113, BAT 119, BAT 121, BAT 122, BAT 128, BAT 132 Plemenite kovine: BAT 140 Ferozlitine: BAT 154, BAT 155, BAT 156, BAT 157, BAT 158 Nikelj, kobalt: BAT 171 Druge neželezne kovine Enkrat na leto EN 14385 Živo srebro in njegove spojine, izraženo kot Hg Baker, aluminij, svinec, kositer, cink, kadmij, ferozlitine, nikelj, kobalt, druge neželezne kovine: BAT 11 Stalno ali enkrat na leto (3) EN 14884 EN 13211 SO2 Baker: BAT 49 Aluminij: BAT 60, BAT 69 Svinec, kositer: BAT 100 Plemenite kovine: BAT 142, BAT 143 Nikelj, kobalt: BAT 174 Druge neželezne kovine (8) (9) Stalno ali enkrat na leto (3) (6) EN 14791 Cink, kadmij: BAT 120 Stalno Ogljik/grafit: BAT 182 Enkrat na leto NOX, izraženo kot NO2 Baker, aluminij, svinec, kositer, FeSi, Si (pirometalurški procesi): BAT 13 Plemenite kovine: BAT 141 Druge neželezne kovine (9) Stalno ali enkrat na leto (3) EN 14792 Ogljik/grafit Enkrat na leto TVOC Baker: BAT 46 Aluminij: BAT 83 Svinec, kositer: BAT 98 Cink, kadmij: BAT 123 Druge neželezne kovine (10) Stalno ali enkrat na leto (3) EN 12619 Ferozlitine: BAT 160 Ogljik/grafit: BAT 183 Enkrat na leto Formaldehid Ogljik/grafit: BAT 183 Enkrat na leto Standard EN ni na voljo. Fenol Ogljik/grafit: BAT 183 Enkrat na leto Standard EN ni na voljo. PCDD/F Baker: BAT 48 Aluminij: BAT 83 Svinec, kositer: BAT 99 Cink, kadmij: BAT 123 Plemenite kovine: BAT 146 Ferozlitine: BAT 159 Druge neželezne kovine (7) (9) Enkrat na leto EN 1948 (deli 1, 2 in 3) H2SO4 Baker: BAT 50 Cink, kadmij: BAT 114 Enkrat na leto Standard EN ni na voljo. NH3 Aluminij: BAT 89 Plemenite kovine: BAT 145 Nikelj, kobalt: BAT 175 Enkrat na leto Standard EN ni na voljo. Benzo-[a]-piren Aluminij: BAT 59, BAT 60, BAT 61 Ferozlitine: BAT 160 Ogljik/grafit: BAT 178, BAT 179, BAT 180, BAT 181 Enkrat na leto ISO 11338-1 ISO 11338-2 Plinasti fluoridi, izraženo kot HF Aluminij: BAT 60, BAT 61, BAT 67 Stalno (3) ISO 15713 Aluminij: BAT 60, BAT 67, BAT 84 Cink, kadmij: BAT 124 Enkrat na leto (3) Celotni fluoridi Aluminij: BAT 60, BAT 67 Enkrat na leto Standard EN ni na voljo. Plinasti kloridi, izraženo kot HCl Aluminij: BAT 84 Stalno ali enkrat na leto (3) EN 1911 Cink, kadmij: BAT 124 Plemenite kovine: BAT 144 Enkrat na leto Cl2 Aluminij: BAT 84 Plemenite kovine: BAT 144 Nikelj, kobalt: BAT 172 Enkrat na leto Standard EN ni na voljo. H2S Aluminij: BAT 89 Enkrat na leto Standard EN ni na voljo. PH3 Aluminij: BAT 89 Enkrat na leto Standard EN ni na voljo. Vsota AsH3 in SbH3 Cink, kadmij: BAT 114 Enkrat na leto Standard EN ni na voljo. Opomba: „druge neželezne kovine“ pomeni proizvodnjo neželeznih kovin razen tistih, ki so izrecno obravnavane v oddelkih 1.2 do 1.8.

1.1.6 Emisije živega srebra

BAT 11. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij živega srebra v zrak (razen tistih, ki so speljane v napravo za proizvodnjo žveplove kisline) iz pirometalurškega procesa je uporaba ene ali obeh spodaj navedenih tehnik.

Tehnika a Uporaba surovin z nizko vsebnostjo živega srebra, tudi v sodelovanju s ponudniki, za odstranitev živega srebra iz sekundarnih materialov b Uporaba adsorbentov (npr. aktivnega oglja, selena) v kombinaciji s filtracijo prahu (11)

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 1.

Preglednica 1

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije živega srebra v zrak (razen tistih, ki so speljane v napravo za proizvodnjo žveplove kisline) iz pirometalurškega procesa z uporabo surovin, ki vsebujejo živo srebro

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) (12) (13) Živo srebro in njegove spojine, izraženo kot Hg 0,01–0,05

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

1.1.7 Emisije žveplovega dioksida

BAT 12. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij SO2 iz izhodnih plinov z visoko vsebnostjo SO2 in preprečitev nastajanja odpadkov v sistemu za čiščenje dimnih plinov je snovna izraba žvepla s proizvodnjo žveplove kisline ali tekočega SO2.

Ustreznost

Ustrezna samo za naprave, ki proizvajajo baker, svinec, primarni cink, srebro, nikelj in/ali molibden.

1.1.8 Emisije NOX

BAT 13. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečitev emisij NOX iz pirometalurškega procesa v zrak je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik.

Tehnika (14) a Gorilniki z nizkimi emisijami NOX b Kisikovi gorilniki c Recirkulacija dimnih plinov (nazaj skozi gorilnik, da se zniža temperatura plamena) v primeru kisikovih gorilnikov

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

1.1.9 Emisije v vodo, vključno z monitoringom

BAT 14. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje nastajanja odpadne vode je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Ustreznost a Merjenje količine uporabljene sveže vode in količine izpuščene odpadne vode Splošno ustrezna. b Ponovna uporaba odpadne vode iz čiščenja (vključno z vodo za spiranje anod in katod) in razlitij v istem postopku Splošno ustrezna. c Ponovna uporaba šibko kislih tokov, nastalih v mokrem elektrofiltru in mokrih pralnikih. Ustreznost je lahko omejena glede na vsebnost kovin in trdnih delcev v odpadni vodi. d Ponovna uporaba odpadne vode iz granuliranja žlindre Ustreznost je lahko omejena glede na vsebnost kovin in trdnih delcev v odpadni vodi. e Ponovna uporaba padavinske vode z utrjenih površin Splošno ustrezna. f Uporaba zaprtega hladilnega sistema Ustreznost je lahko omejena, če je za postopek potrebna nizka temperatura. g Ponovna uporaba očiščene vode iz čistilne naprave za odpadno vodo Ustreznost je lahko omejena zaradi vsebnosti soli.

BAT 15. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje onesnaženja vode in zmanjšanje emisij v vodo je ločevanje neonesnaženih tokov odpadnih voda od tokov odpadnih voda, ki jih je treba očistiti.

Ustreznost

Ločevanje neonesnažene deževnice morda ni ustrezno v primeru obstoječih sistemov za zbiranje odpadnih voda.

BAT 16. Najboljša razpoložljiva tehnika je uporaba ISO 5667 za vzorčenje vode in monitoring emisij v vodo na izpustu iz obrata vsaj enkrat na mesec (15) in v skladu s standardi EN. Če standardi EN niso na voljo, je najboljša razpoložljiva tehnika uporaba standardov ISO, nacionalnih ali drugih mednarodnih standardov, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.

Parameter Ustrezna za proizvodnjo (16) Standard(-i) Živo srebro (Hg) bakra, svinca, kositra, cinka, kadmija, plemenitih kovin, ferozlitin, niklja, kobalta in drugih neželeznih kovin EN ISO 17852 EN ISO 12846 Železo (Fe) bakra, svinca, kositra, cinka, kadmija, plemenitih kovin, ferozlitin, niklja, kobalta in drugih neželeznih kovin EN ISO 11885 EN ISO 15586 EN ISO 17294-2 Arzen (As) bakra, svinca, kositra, cinka, kadmija, plemenitih kovin, ferozlitin, niklja in kobalta Kadmij (Cd) Baker (Cu) Nikelj (Ni) Svinec (Pb) Cink (Zn) Srebro (Ag) plemenitih kovin Aluminij (Al) aluminija Kobalt (Co) niklja in kobalta Krom (Cr), celotni ferozlitin Krom(VI) (Cr(VI)) ferozlitin EN ISO 10304-3 EN ISO 23913 Antimon (Sb) bakra, svinca in kositra EN ISO 11885 EN ISO 15586 EN ISO 17294-2 Kositer (Sn) bakra, svinca in kositra Druge kovine, če je ustrezno (17) aluminija, ferozlitin in drugih neželeznih kovin Sulfat (SO4 2–) bakra, svinca, kositra, cinka, kadmija, plemenitih kovin, niklja, kobalta in drugih neželeznih kovin EN ISO 10304-1 Fluorid (F–) primarnega aluminija Celotne neraztopljene trdne snovi (TSS) aluminija EN 872

BAT 17. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij v vodo je čiščenje razlitij iz skladiščenja tekočin in odpadne vode iz proizvodnje neželeznih kovin, med drugim iz faze pranja v postopku z Waelzovo pečjo, ter odstranitev kovin in sulfatov z uporabo kombinacije spodaj navedenih tehnik.

Tehnika (18) Ustreznost a Kemično obarjanje Splošno ustrezna. b Usedanje Splošno ustrezna. c Filtracija Splošno ustrezna. d Flotacija Splošno ustrezna. e Ultrafiltracija Ustrezna samo za posebne tokove pri proizvodnji neželeznih kovin. f Filtracija z aktivnim ogljem Splošno ustrezna. g Reverzna osmoza Ustrezna samo za posebne tokove pri proizvodnji neželeznih kovin.

Ravni emisij, povezane z BAT

Ravni emisij, povezane z BAT, za neposredne emisije iz proizvodnje bakra, svinca, kositra, cinka, kadmija, plemenitih kovin, niklja, kobalta in ferozlitin so navedene v preglednici 2.

Ravni emisij, povezane z BAT, veljajo na izpustu iz obrata.

Preglednica 2

Ravni emisij, povezane z BAT, za neposredne emisije v sprejemno vodno telo iz proizvodnje bakra, svinca, kositra, cinka (vključno z odpadno vodo iz faze čiščenja v postopku z Waelzovo pečjo), kadmija, plemenitih kovin, niklja, kobalta in ferozlitin

Raven emisij, povezana z BAT (mg/l) (dnevno povprečje) Parameter Proizvodnja bakra svinca in/ali kositra cinka in/ali kadmija plemenitih kovin niklja in/ali kobalta ferozlitin Srebro (Ag) n. r. ≤ 0,6 n. r. Arzen (As) ≤ 0,1 (19) ≤ 0,1 ≤ 0,1 ≤ 0,1 ≤ 0,3 ≤ 0,1 Kadmij (Cd) 0,02–0,1 ≤ 0,1 ≤ 0,1 ≤ 0,05 ≤ 0,1 ≤ 0,05 Kobalt (Co) n. r. ≤ 0,1 n. r. 0,1–0,5 n. r. Krom (Cr), celotni n. r. ≤ 0,2 Krom(VI) (Cr(VI)) n. r. ≤ 0,05 Baker (Cu) 0,05–0,5 ≤ 0,2 ≤ 0,1 ≤ 0,3 ≤ 0,5 ≤ 0,5 Živo srebro (Hg) 0,005–0,02 ≤ 0,05 ≤ 0,05 ≤ 0,05 ≤ 0,05 ≤ 0,05 Nikelj (Ni) ≤ 0,5 ≤ 0,5 ≤ 0,1 ≤ 0,5 ≤ 2 ≤ 2 Svinec (Pb) ≤ 0,5 ≤ 0,5 ≤ 0,2 ≤ 0,5 ≤ 0,5 ≤ 0,2 Cink (Zn) ≤ 1 ≤ 1 ≤ 1 ≤ 0,4 ≤ 1 ≤ 1 n.r.: ni relevantno

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 16.

1.1.10 Hrup

BAT 18. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij hrupa je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika a Uporaba nasipov za ograditev vira hrupa b Zaprtje hrupnih naprav ali sestavnih delov v strukture, ki absorbirajo zvok c Uporaba protivibracijskih nosilcev in veznikov za opremo d Lega hrupnih strojev e Sprememba frekvence zvoka

1.1.11 Vonjave

BAT 19. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij vonjav je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Ustreznost a Ustrezno skladiščenje materialov, ki oddajajo vonj, in ravnanje z njimi Splošno ustrezna. b Zmanjšanje uporabe materialov, ki oddajajo vonj Splošno ustrezna. c Skrbna zasnova, upravljanje in vzdrževanje vse opreme, ki bi lahko ustvarjala emisije vonjav Splošno ustrezna. d Gorilnik za naknadni sežig ali tehnike filtriranja, vključno z biofiltri Ustrezna samo v omejenih primerih (npr. v fazi impregnacije med posebno proizvodnjo v sektorju ogljika in grafita).

1.2 ZAKLJUČKI O BAT ZA PROIZVODNJO BAKRA

1.2.1 Sekundarni materiali

BAT 20. Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje izplena pri ponovnem pridobivanju sekundarnih materialov iz odpadnih kovin je ločevanje nekovinskih sestavin in kovin razen bakra z uporabo ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika a Ročno ločevanje velikih vidnih sestavin b Magnetno ločevanje železnih kovin c Optično ločevanje ali ločevanje z vrtinčnim tokom d Ločevanje na podlagi relativne gostote različnih kovinskih in nekovinskih sestavin (z uporabo tekočine drugačne gostote ali zraka)

1.2.2 Energija

BAT 21. Najboljša razpoložljiva tehnika za učinkovito rabo energije pri proizvodnji primarnega bakra je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Ustreznost a Optimizacija rabe energije, vsebovane v koncentratu, z uporabo peči za avtogeno taljenje Ustrezna samo za nove naprave in večje posodobitve obstoječih naprav. b Uporaba vročih procesnih plinov iz faz taljenja za segrevanje vložka za peč Ustrezna samo za jaškovne peči. c Pokritje koncentratov med transportom in skladiščenjem Splošno ustrezna. d Uporaba odvečne toplote, proizvedene med primarnimi fazami taljenja ali pretvorbe, za taljenje sekundarnih materialov, ki vsebujejo baker Splošno ustrezna. e Uporaba toplote v plinih iz anodnih peči v kaskadi pri drugih postopkih, kot je sušenje. Splošno ustrezna.

BAT 22. Najboljša razpoložljiva tehnika za učinkovito rabo energije pri proizvodnji sekundarnega bakra je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Ustreznost a Zmanjšanje vsebnosti vode v šaržnem materialu Ustreznost je omejena, če se vlaga, vsebovana v materialih, uporablja kot tehnika za zmanjšanje razpršenih emisij. b Proizvodnja pare z rekuperacijo odvečne toplote iz talilne peči za segrevanje elektrolita v rafinerijah in/ali soproizvodnjo električne energije v toplarni Ustrezna ob ekonomsko upravičenem povpraševanju po pari. c Taljenje odpadnih kovin z uporabo odvečne toplote, proizvedene med postopkom taljenja ali pretvorbe Splošno ustrezna. d Zadrževalna peč med proizvodnimi fazami Ustrezna samo za talilnice s šaržno proizvodnjo, kadar je potrebna vmesna zaloga staljenega materiala. e Predgretje vložka za peč z uporabo vročih procesnih plinov iz faz taljenja Ustrezna samo za jaškovne peči.

BAT 23. Najboljša razpoložljiva tehnika za učinkovito rabo energije pri elektroliznem rafiniranju in elektrolizni metalurgiji je uporaba kombinacije spodaj navedenih tehnik.

Tehnika Ustreznost a Izolacija in pokritje elektroliznih rezervoarjev Splošno ustrezna. b Dodajanje površinsko aktivnih snovi v elektrolizne celice za pridobivanje kovin Splošno ustrezna. c Izboljšana zasnova elektrolizne celice za manjšo porabo energije z optimizacijo naslednjih parametrov: razdalje med anodo in katodo, geometrije anode, gostote toka, elektrolitske sestave in temperature Ustrezna samo za nove naprave in večje posodobitve obstoječih naprav. d Uporaba katodnih plošč iz nerjavnega jekla Ustrezna samo za nove naprave in večje posodobitve obstoječih naprav. e Avtomatizirano menjanje katode/anode za pravilno namestitev elektrod v celici Ustrezna samo za nove naprave in večje posodobitve obstoječih naprav. f Odkrivanje kratkega stika in nadzor kakovosti za zagotovitev, da so elektrode ravne in ploske ter da je masa anode točna Splošno ustrezna.

1.2.3 Emisije v zrak

BAT 24. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje sekundarnih emisij v zrak iz peči in pomožnih naprav v proizvodnji primarnega bakra ter za optimizacijo delovanja sistema za zmanjšanje emisij je zajem, mešanje in obdelava sekundarnih emisij v centraliziranem sistemu za čiščenje izhodnih plinov.

Opis

Sekundarne emisije iz različnih virov se zbirajo, mešajo in čistijo v enotnem centraliziranem sistemu za čiščenje izhodnih plinov, zasnovanem za učinkovito obdelavo onesnaževal v posameznem toku izhodnih plinov. Pri tem se pazi, da se tokovi izhodnih plinov, ki med seboj niso kemično združljivi, ne mešajo, in da se preprečijo neželene kemične reakcije med različnimi zbranimi tokovi izhodnih plinov.

Ustreznost

Ustreznost za obstoječe naprave je lahko omejena zaradi njihove zasnove in postavitve.

1.2.3.1 Razpršene emisije

BAT 25. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje razpršenih emisij iz predobdelave (kot so mešanje, sušenje, homogenizacija, prebiranje in peletiranje) primarnih in sekundarnih materialov je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Ustreznost a Uporaba zaprtih transportnih trakov ali pnevmatskih pretovornih sistemov za prašne materiale Splošno ustrezna. b Izvajanje dejavnosti, kot je mešanje, s prašnimi materiali v zaprti zgradbi. Pri obstoječih napravah je uporaba lahko otežena zaradi prostorskih zahtev. c Uporaba sistemov za preprečevanje prašenja, na primer vodnih topov ali vodnih pršilnikov Ni ustrezna za postopke mešanja, ki se izvajajo na prostem. Ni ustrezna za postopke, pri katerih se zahtevajo suhi materiali. Ustreznost je omejena tudi na območjih, kjer primanjkuje vode ali so temperature zelo nizke. d Uporaba zaprte opreme za postopke s prašnim materialom (kot so sušenje, mešanje, mletje, ločevanje z zrakom in peletiranje) z odsesovalnim sistemom, priključenim na sistem za zmanjšanje emisij. Splošno ustrezna. e Uporaba sistema za odsesavanje prašnih in plinastih emisij, kot je napa, v kombinaciji s sistemom za zmanjšanje prašnih in plinastih emisij. Splošno ustrezna.

BAT 26. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje razpršenih emisij iz postopkov polnjenja peči, taljenja in izlivanja taline v talilnicah primarnega in sekundarnega bakra ter iz zadrževalnih in talilnih peči je uporaba kombinacije spodaj navedenih tehnik.

Tehnika Ustreznost a Briketiranje in peletiranje surovin Ustrezna samo, če se v postopku in peči lahko uporabljajo peletirane surovine. b Zaprt sistem polnjenja, kot je gorilnik z eno šobo, zatesnitev vratc (20), zaprti transportni trakovi ali napajalniki z odsesovalnim sistemom v kombinaciji s sistemom za zmanjševanje prašnih in plinastih emisij Gorilnik z eno šobo je ustrezen samo za peči za hitro taljenje. c Upravljanje peči in poti plina v podtlaku ter z dovolj hitrim odplinjevanjem, da se prepreči povečevanje tlaka Splošno ustrezna. d Napa za zajem/okrovi na mestih polnjenja in prebadanja v kombinaciji s sistemom za zmanjšanje emisij izhodnih plinov (npr. ohišje/predor za krmiljenje livnega lonca med prebadanjem, ki je zaprt s premičnimi vrati/pregrado s prezračevalnim sistemom za zmanjšanje emisij) Splošno ustrezna. e Zaprtje peči v ohišje, ki omogoča izsesavanje Splošno ustrezna. f Ohranjanje zatesnjenosti peči Splošno ustrezna. g Ohranjanje temperature v peči na najnižji zahtevani ravni Splošno ustrezna. h Sistem odsesavanja z možnostjo povečanega odsesavanja (20) Splošno ustrezna. i Zaprta zgradba v kombinaciji z drugimi tehnikami za zajem razpršenih emisij Splošno ustrezna. j Sistem polnjenja z zaporo z dvojnim zvonom za jaškovne peči/plavže Splošno ustrezna. k Izbor in doziranje surovin glede na vrsto peči in uporabljene tehnike za zmanjšanje emisij Splošno ustrezna. l Uporaba pokrovov na žrelih rotacijske anodne peči Splošno ustrezna.

BAT 27. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje razpršenih emisij iz peči s Peirce-Smithovim konverterjem (PS) pri proizvodnji primarnega in sekundarnega bakra je uporaba kombinacije spodaj navedenih tehnik.

Tehnika a Upravljanje peči in poti plina v podtlaku ter z dovolj hitrim odplinjevanjem, da se prepreči povečevanje tlaka b Obogatitev s kisikom c Primarna napa nad odprtino konverterja za zajem in prenos primarnih emisij v sistem za zmanjšanje emisij d Dodajanje materiala (npr. odpadnih kovin in dodatkov) skozi napo e Sistem sekundarnih nap poleg glavne nape za zajem emisij med postopki polnjenja in prebadanja f Namestitev peči v zaprti zgradbi g Uporaba motoriziranih sekundarnih nap, da se lahko premikajo glede na fazo postopka, za povečanje učinkovitosti zajema sekundarnih emisij. h Sistem odsesavanja z možnostjo povečanega odsesavanja (21) in samodejna regulacija za preprečitev vpihovanja, ko se konverter „pristavi“ ali „odstavi“

BAT 28. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje razpršenih emisij iz peči s hobokenskim konverterjem pri primarni proizvodnji bakra je uporaba kombinacije spodaj navedenih tehnik.

Tehnika a Upravljanje peči in poti plina v podtlaku med postopki polnjenja, posnemanja in prebadanja b Obogatitev s kisikom c Ustje z zaprtimi pokrovi med obratovanjem d Sistem odsesavanja z možnostjo povečanega odsesavanja (22)

BAT 29. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje razpršenih emisij iz pretvorbe kamna je uporaba peči za plamensko konvertiranje.

Ustreznost

Ustrezna samo za nove naprave ali večje posodobitve obstoječih naprav.

BAT 30. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje razpršenih emisij iz rotacijskega konverterja z vpihovanjem z vrha (TBRC) pri proizvodnji sekundarnega bakra je uporaba kombinacije spodaj navedenih tehnik.

Tehnika Ustreznost a Upravljanje peči in poti plina v podtlaku ter z dovolj hitrim odplinjevanjem, da se prepreči povečevanje tlaka Splošno ustrezna. b Obogatitev s kisikom Splošno ustrezna. c Namestitev peči v zaprti zgradbi v kombinaciji s tehnikami za zajem in prenos razpršenih emisij pri polnjenju in prebadanju v sistem za zmanjšanje emisij Splošno ustrezna. d Primarna napa nad odprtino konverterja za zajem in prenos primarnih emisij v sistem za zmanjšanje emisij Splošno ustrezna. e Nape ali žerjavne nape za zajem in prenos emisij pri polnjenju in prebadanju v sistem za zmanjšanje emisij Za obstoječe naprave je žerjavna napa ustrezna samo pri večjih posodobitvah hale, v kateri je peč. f Dodajanje materiala (npr. odpadnih kovin in dodatkov) skozi napo Splošno ustrezna. g Sistem odsesavanja z možnostjo povečanega odsesavanja (23) Splošno ustrezna.

BAT 31. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje razpršenih emisij iz ponovnega pridobivanja bakra s koncentratorjem žlindre je uporaba spodaj navedenih tehnik.

Tehnika a Tehnike za preprečevanje prašenja, kot je vodni pršilnik, za ravnanje z žlindro, njeno skladiščenje in drobljenje b Mletje in flotacija v vodi c Dostava žlindre do končnega skladiščnega prostora s transportom v vodi v zaprtem cevovodu d Ohranitev vodne plasti v bazenu ali uporaba zaviralca prahu, kot je apneno mleko, na suhih območjih

BAT 32. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje razpršenih emisij iz obdelave žlindre, bogate z bakrom, v peči je uporaba kombinacije spodaj navedenih tehnik.

Tehnika a Tehnike za preprečevanje prašenja, kot je vodni pršilnik, za ravnanje z zadnjo žlindro, njeno skladiščenje in drobljenje. b Obratovanje peči v podtlaku c Zaprta peč d Ohišje, okrov in napa za zajem in prenos emisij v sistem za zmanjšanje emisij e Pokrit livni žleb

BAT 33. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje razpršenih emisij iz ulivanja anod v proizvodnji primarnega in sekundarnega bakra je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika a Uporaba zaprtega vmesnega korita b Uporaba zaprtega vmesnega livnega lonca c Uporaba nape z odsesovalnim sistemom nad livnim loncem in livnim kolesom

BAT 34. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje razpršenih emisij iz elektrolitskih celic je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Ustreznost a Dodajanje površinsko aktivnih snovi v elektrolizne celice za pridobivanje kovin Splošno ustrezna. b Uporaba pokrovov ali nape za zajem in prenos emisij v sistem za zmanjšanje emisij Ustrezna samo za elektrolizne celice za pridobivanje kovin ali celice za elektrolizno rafiniranje za anode z nizko stopnjo čistosti. Ni ustrezna, če morajo celice ostati nepokrite, da se temperatura celic ohrani na ravneh, ki so primerne za obdelavo (približno 65 °C). c Zaprti in fiksni cevovodi za prenos elektrolitskih raztopin Splošno ustrezna. d Odvajanje plina iz pralnih komor katodnega luščilnika in spiralnika odpadnih anod Splošno ustrezna.

BAT 35. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje razpršenih emisij iz ulivanja bakrovih zlitin je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika a Uporaba okrovov ali nap za zajem in prenos emisij v sistem za zmanjšanje emisij b Uporaba pokrova za taline v zadrževalnih in livnih pečeh c Odsesovalni sistem z možnostjo povečanega odsesavanja (24)

BAT 36. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje razpršenih emisij iz brezkislinskega in kislinskega dekapiranja je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik.

Tehnika Ustreznost a Zaprtje dekapirne linije v ohišje z raztopino izopropanola pri obratovanju v zaprtem krogotoku Ustrezna samo za dekapiranje bakrene žice v neprekinjenih postopkih. b Zaprtje dekapirne linije v ohišje za zajem in prenos emisij v sistem za zmanjšanje emisij Ustrezna samo za kislinsko dekapiranje v neprekinjenih postopkih.

1.2.3.2 Zajete emisije prahu

Tehnike, navedene v tem oddelku, so opisane v oddelku 1.10.

Vse ravni emisij, povezane z BAT, so navedene v Preglednici 3.

BAT 37. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin v zrak iz prevzema in skladiščenja surovin, ravnanja z njimi, njihovega transporta, odmerjanja, mešanja, drobljenja, sušenja, rezanja in prebiranja ter iz pirolize bakrovih ostružkov v proizvodnji primarnega in sekundarnega bakra je uporaba vrečastega filtra.

BAT 38. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin v zrak iz sušenja koncentrata v proizvodnji primarnega bakra je uporaba vrečastega filtra.

Ustreznost

V primeru visoke vsebnosti organskega ogljika v koncentratih (npr. približno 10-odstotni masni delež) vrečasti filtri morda niso ustrezni (zaradi zamašitve vreč), uporabijo pa se lahko druge tehnike (npr. elektrofilter).

BAT 39. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin v zrak (razen tistih, ki so speljane v napravo za proizvodnjo žveplove kisline ali tekočega SO2 ali elektrarno) iz talilnice primarnega bakra in konverterja je uporaba vrečastega filtra in/ali mokrega pralnika.

BAT 40. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin v zrak (razen tistih, ki so speljane v napravo za proizvodnjo žveplove kisline) iz talilnice sekundarnega bakra in konverterja ter iz predelave vmesnih produktov iz sekundarnega bakra je uporaba vrečastega filtra.

BAT 41. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin v zrak iz zadrževalne peči za pridobivanje sekundarnega bakra je uporaba vrečastega filtra.

BAT 42. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin v zrak iz predelave žlindre, bogate z bakrom, v peči je uporaba vrečastega filtra ali pralnika v kombinaciji z elektrofiltrom.

BAT 43. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin v zrak iz anodnih peči pri proizvodnji primarnega in sekundarnega bakra je uporaba vrečastega filtra ali pralnika v kombinaciji z elektrofiltrom.

BAT 44. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin v zrak iz ulivanja anod v proizvodnji primarnega in sekundarnega bakra je uporaba vrečastega filtra, v primeru izhodnih plinov z vsebnostjo vlage blizu rosišča pa uporaba mokrega pralnika ali izločevalnika kapljic.

BAT 45. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin v zrak iz talilne peči za pridobivanje bakra je izbor in doziranje surovin glede na vrsto peči in uporabljeni sistem za zmanjšanje emisij ter uporaba vrečastega filtra.

Preglednica 3

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije prahu v zrak iz proizvodnje bakra

Parameter BAT Postopek Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) Prah BAT 37 Prevzem in skladiščenje surovin, ravnanje z njimi, njihov transport, odmerjanje, mešanje, drobljenje, sušenje, rezanje in prebiranje ter piroliza bakrovih ostružkov pri proizvodnji primarnega in sekundarnega bakra 2–5 (25) (28) BAT 38 Sušenje koncentrata pri primarni proizvodnji bakra 3–5 (26) (28) (29) BAT 39 Talilnica primarnega bakra in konverter (emisije razen tistih, ki so speljane v napravo za proizvodnjo žveplove kisline ali tekočega SO2 ali elektrarno) 2–5 (27) (28) BAT 40 Talilnica sekundarnega bakra in konverter ter predelava vmesnih produktov sekundarnega bakra (emisije razen tistih, ki so speljane v napravo za proizvodnjo žveplove kisline) 2–4 (26) (28) BAT 41 Zadrževalna peč za sekundarni baker ≤ 5 (25) BAT 42 Predelava žlindre, bogate z bakrom, v peči 2–5 (25) (30) BAT 43 Anodna peč (pri primarni in sekundarni proizvodnji bakra) 2–5 (26) (30) BAT 44 Ulivanje anod (pri primarni in sekundarni proizvodnji bakra) ≤ 5–15 (26) (31) BAT 45 Talilna peč za pridobivanje bakra 2–5 (26) (32)

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

1.2.3.3 Emisije organskih spojin

BAT 46. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij organskih spojin v zrak iz pirolize bakrovih ostružkov ter sušenja in taljenja sekundarnih surovin je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik.

Tehnika (33) Ustreznost a Gorilnik za naknadni sežig, komora za naknadno zgorevanje, ali regenerativni termični oksidator Ustreznost je omejena glede na energijo, vsebovano v izhodnih plinih, ki jih je treba obdelati, saj je pri izhodnih plinih z nižjo vsebnostjo energije potrebnega več goriva. b Vbrizgavanje adsorbenta v kombinaciji z vrečastim filtrom Splošno ustrezna. c Zasnova peči in tehnike za zmanjšanje emisij glede na razpoložljive surovine Ustrezna samo za nove peči ali večje posodobitve obstoječih peči. d Izbor in doziranje surovin glede na peč in uporabljene tehnike za zmanjšanje emisij Splošno ustrezna. e Toplotno uničenje TVOC pri visokih temperaturah v peči (> 1 000 °C) Splošno ustrezna.

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 4.

Preglednica 4

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije TVOC v zrak iz pirolize bakrovih ostružkov ter sušenja in taljenja sekundarnih surovin

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) (34) (35) TVOC 3–30

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

BAT 47. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij organskih spojin v zrak iz solventne ekstrakcije v hidrometalurški proizvodnji bakra je uporaba obeh spodaj navedenih tehnik in letno ugotavljanje emisij HOS, npr. na podlagi masne bilance.

Tehnika a Obdelava reagenta (topila) z nižjim tlakom pare b Zaprta oprema, kot so zaprti mešalni rezervoarji, zaprti usedalniki in zaprti skladiščni rezervoarji

BAT 48. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij PCDD/F v zrak iz pirolize bakrovih ostružkov, taljenja, plamenskega rafiniranja in pretvarjanja v proizvodnji sekundarnega bakra je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika a Izbor in doziranje surovin glede na peč in uporabljene tehnike za zmanjšanje emisij b Optimizacija pogojev zgorevanja za zmanjšanje emisij organskih spojin c Uporaba sistemov polnjenja polzaprte peči za dodajanje majhnih količin surovin d Toplotno uničenje PCDD/F pri visokih temperaturah v peči (> 850 °C) e Uporaba vpihovanja kisika v zgornjo cono peči f Notranji sistem gorilnikov g Komora za naknadno zgorevanje, gorilnik za naknadni sežig, ali regenerativni termični oksidator (36) h Izogibanje nabiranju debele plasti prahu v odvodnikih pri temperaturah > 250 °C i Hitro ohlajanje (36) j Vbrizgavanje adsorpcijskega sredstva v kombinaciji z učinkovitim sistemom za zajem prahu (36)

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 5.

Preglednica 5

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije PCDD/F v zrak iz pirolize bakrovih ostružkov, taljenja, plamenskega rafiniranja in pretvarjanja v proizvodnji sekundarnega bakra

Parameter Raven emisij, povezana z BAT (ng I-TEQ/Nm3) (37) PCDD/F ≤ 0,1

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

1.2.3.4 Emisije žveplovega dioksida

Tehnike, navedene v tem oddelku, so opisane v oddelku 1.10.

BAT 49. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij SO2 (razen tistih, ki so speljane v napravo za proizvodnjo žveplove kisline ali tekočega SO2 ali elektrarno) iz proizvodnje primarnega in sekundarnega bakra je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Ustreznost a Suhi ali polsuhi pralnik Splošno ustrezna. b Mokri pralnik Ustreznost je lahko omejena v naslednjih primerih: — zelo velik pretok izhodnih plinov (zaradi velikih količin nastalih odpadkov in odpadne vode), — na suhih območjih (zaradi potrebnih velikih količin vode in potrebe po čiščenju odpadne vode). c Sistem absorpcije/desorpcije na polietrski osnovi Ni ustrezna v primeru proizvodnje sekundarnega bakra. Ni ustrezna, če ni naprave za proizvodnjo žveplove kisline ali tekočega SO2.

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 6.

Preglednica 6

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije SO2 v zrak (razen tistih, ki so speljane v napravo za proizvodnjo žveplove kisline ali tekočega SO2 ali elektrarno) iz proizvodnje primarnega in sekundarnega bakra

Parameter Postopek Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) (38) SO2 Proizvodnja primarnega bakra 50–500 (39) Proizvodnja sekundarnega bakra 50–300

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

1.2.3.5 Emisije kislih plinov

BAT 50. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij kislih plinov v zrak iz izpušnih plinov iz elektroliznih celic za pridobivanje kovin, celic za elektrolizno rafiniranje, pralne komore katodnega luščilnika in spiralnika odpadnih anod je uporaba mokrega pralnika ali izločevalnika kapljic.

1.2.4 Tla in podtalnica

BAT 51. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje onesnaženja tal in podtalnice pri ponovnem pridobivanju bakra v koncentratorju žlindre je uporaba drenažnega sistema na hladilnih območjih in pravilne zasnove skladiščnega prostora za zadnjo žlindro, da se zajame prelita voda in prepreči iztekanje tekočin.

BAT 52. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje onesnaženja tal in podtalnice pri elektrolizi v proizvodnji primarnega in sekundarnega bakra je uporaba kombinacije spodaj navedenih tehnik.

Tehnika a Uporaba zatesnjenega drenažnega sistema b Uporaba neprepustnih tal, odpornih proti kislini c Uporaba rezervoarjev z dvojno steno ali namestitev v trpežne zadrževalnike z neprepustnimi tlemi

1.2.5 Nastajanje odpadne vode

BAT 53. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje nastajanja odpadne vode pri primarni in sekundarni proizvodnji bakra je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika a Uporaba parnega kondenzata za segrevanje elektroliznih celic za spiranje bakrenih katod ali njegovo vrnitev v parni kotel b Ponovna uporaba vode, zajete s hladilnega območja, iz flotacijskega postopka in transporta v vodi zadnje žlindre v postopku koncentriranja žlindre c Recikliranje dekapirnih raztopin in vode za spiranje d Obdelava (surovih) ostankov iz faze solventne ekstrakcije v hidrometalurški proizvodnji bakra za ponovno pridobivanje organskega dela raztopine e Centrifugiranje mulja iz čiščenja in usedalnikov v fazi solventne ekstrakcije v hidrometalurški proizvodnji bakra f Ponovna uporaba izteka pri elektrolizi po fazi odstranitve kovine pri elektroliznem pridobivanju kovin in/ali postopku luženja

1.2.6 Odpadki

BAT 54. Pri proizvodnji primarnega in sekundarnega bakra je najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje količin odpadkov, namenjenih za odstranitev, organizacija dejavnosti na način, da se olajša ponovna uporaba procesnih ostankov ali, če to ni mogoče, njihovo recikliranje, vključno z uporabo ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Ustreznost a Ponovno pridobivanje kovin iz prahu in mulja iz odpraševalnega sistema Splošno ustrezna. b Ponovna uporaba ali prodaja kalcijevih spojin (npr. sadre), ki nastane pri odstranjevanju SO2 Ustreznost je lahko omejena glede na vsebnost kovin in razpoložljivost trga. c Regeneracija ali recikliranje izrabljenih katalizatorjev Splošno ustrezna. d Ponovno pridobivanje kovin iz mulja iz čiščenja odpadne vode Ustreznost je lahko omejena glede na vsebnost kovin in razpoložljivost trga/postopka. e Uporaba šibke kisline v lužilnem postopku ali za proizvodnjo sadre Splošno ustrezna. f Ponovno pridobivanje bakra iz žlindre, bogate z bakrom, v peči za žlindro ali delu naprave za flotacijo žlindre g Uporaba zadnje žlindre iz peči kot brusiva ali gradbenega materiala (ceste) ali za drugo primerno uporabo Ustreznost je lahko omejena glede na vsebnost kovin in razpoložljivost trga. h Uporaba obloge peči za ponovno pridobivanje kovin ali ponovno uporabo kot ognjevzdržnega materiala i Uporaba žlindre iz flotacije žlindre kot brusiva ali gradbenega materiala ali za drugo primerno uporabo j Uporaba posnemka iz talilnih peči za ponovno pridobivanje vsebovanih kovin Splošno ustrezna. k Uporaba izteka iz izrabljenega elektrolita za ponovno pridobivanje bakra in niklja Ponovna uporaba preostanka kisline za pripravo novega elektrolita ali proizvodnjo sadre l Uporaba izrabljene anode kot hladilnega materiala pri pirometalurškem rafiniranju ali pretaljevanju bakra m Uporaba anodnega mulja za ponovno pridobivanje plemenitih kovin n Uporaba sadre iz čistilne naprave za odpadno vodo v pirometalurškem procesu ali za prodajo Ustreznost je lahko omejena glede na kakovost nastale sadre. o Ponovno pridobivanje kovin iz mulja Splošno ustrezna. p Ponovna uporaba izrabljenega elektrolita iz hidrometalurške obdelave bakra kot lužilno sredstvo Ustreznost je lahko omejena glede na vsebnost kovin in razpoložljivost trga/postopka. q Recikliranje bakrene valjarniške škaje v talilnici bakra Splošno ustrezna. r Ponovno pridobivanje kovin iz izrabljene kisle dekapirne raztopine in ponovna uporaba očiščene kisle raztopine

1.3 ZAKLJUČKI O BAT ZA PROIZVODNJO ALUMINIJA, VKLJUČNO S PROIZVODNJO GLINICE IN PROIZVODNJO ANOD

1.3.1 Proizvodnja glinice

1.3.1.1 Energija

BAT 55. Najboljša razpoložljiva tehnika za učinkovito rabo energije med proizvodnjo glinice iz boksita je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Opis Ustreznost a Ploščni izmenjevalniki toplote Ploščni izmenjevalniki toplote omogočajo večjo rekuperacijo toplote iz lužnice, ki teče v obarjanje, kot druge tehnike, na primer hitri ohlajevalniki. Ustrezna, če je mogoče energijo iz hladilne tekočine ponovno uporabiti v postopku in če količinsko ravnotežje kondenzata in pogoji lužnice to omogočajo. b Peči za žganje v vrtinčni plasti Peči za žganje v vrtinčni plasti imajo precej večjo energijsko učinkovitost kot rotacijske peči, saj je rekuperacija toplote iz glinice in dimnih plinov večja. Ustrezna samo za glinice, ki so primerne za elektrolizo. Ni ustrezna za posebne vrste glinice, ki niso primerne za elektrolizo, saj je zanje potrebna višja stopnja kalciniranja, ki jo je trenutno mogoče doseči samo z rotacijsko pečjo. c Enotokovna zasnova razklopa Blato se segreje v enem krogotoku brez uporabe sveže pare in zato brez razredčenja blata (v nasprotju z dvotokovno zasnovo razklopa). Ustrezna samo za nove naprave. d Izbira boksita Boksit z večjo vsebnostjo vlage v postopek prinaša več vode, zato je potrebne več energije za izparevanje. Poleg tega boksiti z visoko vsebnostjo monohidratov (boehmit in/ali diaspor) zahtevajo višji tlak in temperaturo v postopku razklopa, zaradi česar se porabi več energije. Ustrezna v okviru omejitev, povezanih s posebno zasnovo naprave, saj so nekatere naprave posebej zasnovane za boksit določene kakovosti, zaradi česar je uporaba alternativnih virov boksita omejena.

1.3.1.2 Emisije v zrak

BAT 56. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin v zrak iz kalciniranja glinice je uporaba vrečastega filtra ali elektrofiltra.

1.3.1.3 Odpadki

BAT 57. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje količin odpadkov, namenjenih za odstranitev, in za izboljšanje odstranjevanja boksitovih odpadkov iz proizvodnje glinice je uporaba ene ali obeh spodaj navedenih tehnik.

Tehnika a Zmanjšanje prostornine ostankov boksita s stiskanjem, da se zmanjša vsebnost vlage, npr. z uporabo vakuumskih ali visokotlačnih filtrov, da nastane polsuha pogača. b Zmanjšanje/minimiziranje preostale alkalnosti v ostankih boksita, da se omogoči njihova odstranitev na odlagališču.

1.3.2 Proizvodnja anod

1.3.2.1 Emisije v zrak

1.3.2.1.1 Emisije prahu, PAO in fluorida iz dela naprave za proizvodnjo paste

BAT 58. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu v zrak iz naprave za proizvodnjo paste (odstranjevanje koksovega prahu v postopkih, kot sta skladiščenje in mletje koksa) je uporaba vrečastega filtra.

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 7.

BAT 59. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in PAO v zrak iz naprave za proizvodnjo paste (skladiščenje vroče smole, mešanje paste, ohlajanje in oblikovanje) je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika (40) a Suhi pralnik z uporabo koksa kot adsorpcijskega sredstva, s predhodnim ohlajanjem ali brez njega, ki mu sledi vrečasti filter b Regenerativni termični oksidator c Katalitični termični oksidator

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 7.

Preglednica 7

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije prahu in BaP (kot kazalnika PAO) v zrak iz dela naprave za proizvodnjo paste

Parameter Postopek Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) Prah — Skladiščenje vroče smole, mešanje, ohlajanje in oblikovanje paste, — odstranjevanje koksovega prahu iz postopkov, kot sta skladiščenje in mletje koksa. 2–5 (41) BaP Skladiščenje vroče smole, mešanje, ohlajanje in oblikovanje paste 0,001–0,01 (42)

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

1.3.2.1.2 Emisije prahu, žveplovega dioksida, PAO in fluorida iz dela naprave za žganje

BAT 60. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu, žveplovega dioksida, PAO in fluorida v zrak iz naprave za žganje v napravi za proizvodnjo anod, ki je povezana z napravo za proizvodnjo primarnega aluminija, je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika (43) Ustreznost a Uporaba surovin in goriv z nizko vsebnostjo žvepla Splošno ustrezna za zmanjšanje emisij SO2. b Suhi pralnik z uporabo glinice kot adsorpcijskega sredstva, ki mu sledi vrečasti filter Splošno ustrezna za zmanjšanje emisij prahu, PAO in fluorida. c Mokri pralnik Ustreznost za zmanjševanje emisij prahu, SO2, PAO in fluorida je lahko omejena v naslednjih primerih: — zelo velik pretok izhodnih plinov (zaradi velikih količin nastalih odpadkov in odpadne vode), — na suhih območjih (zaradi potrebnih velikih količin vode in potrebe po čiščenju odpadne vode). d Regenerativni termični oksidator v kombinaciji z odpraševalnim sistemom Splošno ustrezna za zmanjšanje emisij prahu in PAO.

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 8.

Preglednica 8

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije prahu, BaP (kot kazalnika PAO) in fluorida v zrak iz naprave za žganje v napravi za proizvodnjo anod, ki je povezana z napravo za proizvodnjo primarnega aluminija

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) Prah 2–5 (44) BaP 0,001–0,01 (45) HF 0,3–0,5 (44) Celotni fluoridi ≤ 0,8 (45)

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

BAT 61. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu, PAO in fluorida v zrak iz naprave za žganje v samostojni napravi za proizvodnjo anod je uporaba predfiltrirne enote in regenerativnega termičnega oksidatorja, ki mu sledi suhi pralnik (npr. apnena plast).

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 9.

Preglednica 9

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije prahu, BaP (kot kazalnika PAO) in fluorida v zrak iz naprave za žganje v samostojni napravi za proizvodnjo anod

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) Prah 2–5 (46) BaP 0,001–0,01 (47) HF ≤ 3 (46)

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

1.3.2.2 Nastajanje odpadne vode

BAT 62. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje nastajanja odpadne vode pri žganju anod je uporaba zaprtega vodnega krogotoka.

Ustreznost

Splošno ustrezna za nove naprave in večje posodobitve. Ustreznost je lahko omejena zaradi zahtev glede kakovosti vode in/ali izdelkov.

1.3.2.3 Odpadki

BAT 63. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje količine odpadkov, namenjenih za odstranitev, je ponovna uporaba ogljikovega prahu iz koksovega filtra kot sredstvo za čiščenje.

Ustreznost

Ustreznost je lahko omejena glede na vsebnost pepela v ogljikovem prahu.

1.3.3 Proizvodnja primarnega aluminija

1.3.3.1 Emisije v zrak

BAT 64. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zajem razpršenih emisij iz elektrolitskih celic pri proizvodnji primarnega aluminija z uporabo Søderbergove tehnologije je uporaba kombinacije spodaj navedenih tehnik.

Tehnika a Uporaba paste z vsebnostjo smole od 25 do 28 % (suha pasta) b Posodobitev zasnove usmerjevalnika, da se omogočijo postopki zaprtega točkovnega polnjenja in izboljša učinkovitost zajema izhodnih plinov. c Točkovno polnjenje z glinico d Povečana višina anode v kombinaciji s tehnikami čiščenja iz BAT 67 e Namestitev nape na vrhu anode, če se uporabljajo anode z visoko gostoto toka, priključene na obdelavo v BAT 67

Opis

BAT 64(c): S točkovnim polnjenjem z glinico se izognemo stalnemu prebijanju skorje (kot med ročnim bočnim polnjenjem ali polnjenjem ob prebijanju skorje s palico), s čimer se zmanjšajo povezane emisije fluorida in prahu.

BAT 64(d): Povečana višina anode pripomore k nižjim temperaturam na vrhu anode, zaradi česar so emisije v zrak nižje.

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 12.

BAT 65. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zajem razpršenih emisij iz elektrolitskih celic pri proizvodnji primarnega aluminija z uporabo predpečenih anod je uporaba kombinacije spodaj navedenih tehnik.

Tehnika a Samodejno večtočkovno polnjenje z glinico b Popolno pokritje celice z napo in ustrezni pretoki odsesavanja izhodnih plinov (odvajanje izhodnih plinov v čiščenje iz BAT 67) ob upoštevanju nastajanja fluorida iz kopeli in porabe ogljikove anode c Sistem odsesavanja z možnostjo povečanega odsesavanja, povezan s tehnikami za zmanjšanje emisij, navedenimi v BAT 67 d Skrajšanje časa menjave anod in drugih posegov, pri katerih je treba odstraniti nape celic e Učinkovit sistem vodenja procesov, ki preprečuje procesna stanja, ki lahko v celicah povzročajo hitrejše nastajanje plinov in večje emisije f Uporaba računalniškega sistema za upravljanje in vzdrževanje celic g Uporaba uveljavljenih in učinkovitih tehnik čiščenja v napravi za proizvodnjo anodnih palic za ponovno pridobivanje fluoridov in ogljika h Skladiščenje odstranjenih anod v oddelku blizu celice, povezane s tehnikami čiščenja iz BAT 67, ali skladiščenje izrabljenih anod v zaprtih zabojnikih

Ustreznost

BAT 65(c) in (h) nista ustrezni za obstoječe naprave.

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 12.

1.3.3.1.1 Zajete emisije prahu in fluorida

BAT 66. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu iz skladiščenja surovin, ravnanja z njimi in njihovega transporta je uporaba vrečastega filtra.

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 10.

Preglednica 10

Ravni emisij, povezane z BAT, za prah iz skladiščenja surovin, ravnanja z njimi in njihovega transporta

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) (48) Prah ≤ 5–10

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

BAT 67. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu, kovin in fluorida iz elektrolitskih celic je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik.

Tehnika (49) Ustreznost a Suhi pralnik z uporabo glinice kot adsorpcijskega sredstva, ki mu sledi vrečasti filter Splošno ustrezna. b Suhi pralnik z uporabo glinice kot adsorpcijskega sredstva, ki mu sledita vrečasti filter in mokri pralnik Ustreznost je lahko omejena v naslednjih primerih: — zelo velik pretok izhodnih plinov (zaradi velikih količin nastalih odpadkov in odpadne vode), — na suhih območjih (zaradi potrebnih velikih količin vode in potrebe po čiščenju odpadne vode).

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 11 in preglednico 12.

Preglednica 11

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije prahu in fluorida v zrak iz elektrolitskih celic

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) Prah 2–5 (50) HF ≤ 1,0 (50) Celotni fluoridi ≤ 1,5 (51)

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

1.3.3.1.2 Skupne emisije prahu in fluoridov

Ravni emisij, povezane z BAT, za skupne emisije prahu in fluorida v zrak iz objekta za elektrolizo (zajete iz elektroliznih celic in strešnih zračnikov): glej preglednico 12.

Preglednica 12

Ravni emisij, povezane z BAT, za skupne emisije prahu in fluorida v zrak iz objekta za elektrolizo (zajete iz elektroliznih celic in strešnih zračnikov)

Parameter BAT Ravni emisij, povezane z BAT, za obstoječe naprave (kg/t Al) (52) (53) Ravni emisij, povezane z BAT, za nove naprave (kg/t Al) (52) Prah Kombinacija BAT 64, BAT 65 in BAT 67 ≤ 1,2 ≤ 0,6 Celotni fluoridi ≤ 0,6 ≤ 0,35

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

BAT 68. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij prahu in kovin v zrak iz taljenja in obdelave staljene kovine ter litja v proizvodnji primarnega aluminija je uporaba ene ali obeh spodaj navedenih tehnik.

Tehnika a Uporaba tekoče kovine iz elektrolize in nekontaminiranega aluminija, tj. trdnega materiala brez nečistoč, kot so barva, plastika ali olje (npr. zgornji in spodnji del gredic, ki sta odrezana zaradi neustrezne kakovosti). b Vrečasti filter (54)

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 13.

Preglednica 13

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije prahu v zrak iz taljenja in obdelave staljene kovine ter litja v proizvodnji primarnega aluminija

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) (55) (56) Prah 2–25

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

1.3.3.1.3 Emisije žveplovega dioksida

BAT 69. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij v zrak iz elektrolitskih celic je uporaba ene ali obeh spodaj navedenih tehnik.

Tehnika Ustreznost a Uporaba anod z nizko vsebnostjo žvepla Splošno ustrezna. b Mokri pralnik (57) Ustreznost je lahko omejena v naslednjih primerih: — zelo velik pretok izhodnih plinov (zaradi velikih količin nastalih odpadkov in odpadne vode), — na suhih območjih (zaradi potrebnih velikih količin vode in potrebe po čiščenju odpadne vode).

Opis

BAT 69(a): Anode, ki vsebujejo manj kot 1,5 % žvepla kot letno povprečje, se lahko proizvajajo z ustrezno kombinacijo uporabljenih surovin. Za upravičenost elektroliznega postopka je potrebna vsaj 0,9-odstotna vsebnost žvepla kot letno povprečje.

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 14.

Preglednica 14

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije SO2 v zrak iz elektrolitskih celic

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (kg/t Al) (58) (59) SO2 ≤ 2,5–15

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

1.3.3.1.4 Emisije perfluoriranih ogljikovodikov

BAT 70. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij perfluoriranih ogljikovodikov v zrak iz proizvodnje primarnega aluminija je uporaba vseh spodaj navedenih tehnik.

Tehnika Ustreznost a Samodejno večtočkovno polnjenje z glinico Splošno ustrezna. b Računalniško vodenje procesa elektrolize na podlagi podatkov o aktivnih celicah in spremljanja njihovih procesnih parametrov Splošno ustrezna. c Samodejno preprečevanje anodnega učinka Ni ustrezna za Søderbergove celice, ker zasnova anode (samo iz enega kosa) ne omogoča pretoka kopeli, povezanega s to tehniko.

Opis

BAT 70(c): Do anodnega učinka pride, ko vsebnost glinice v elektrolitu pade pod 1–2 %. Med anodnim učinkom se namesto razkroja glinice razkroji kriolitna kopel, in sicer na kovinske in fluoridne ione, pri čemer slednji tvorijo plinaste perfluorirane ogljikovodike, ki reagirajo z ogljikovo anodo.

1.3.3.1.5 Emisije PAO in CO

BAT 71. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij CO in PAO v zrak iz proizvodnje primarnega aluminija z uporabo Søderbergove tehnologije je sežiganje CO in PAO v odpadnih plinih celic.

1.3.3.2 Nastajanje odpadne vode

BAT 72. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje nastajanja odpadne vode je ponovna uporaba ali recikliranje hladilne vode in očiščene odpadne vode, vključno z deževnico, v tehnološkem procesu.

Ustreznost

Splošno ustrezna za nove naprave in večje posodobitve. Ustreznost je lahko omejena zaradi zahtev glede kakovosti vode in/ali izdelkov. Količina hladilne vode, očiščene odpadne vode in deževnice, ki se ponovno uporabi ali reciklira, ne more biti večja od količine vode, ki je potrebna za postopek.

1.3.3.3 Odpadki

BAT 73. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje odlaganja izrabljenih oblog livnih loncev je organizacija dejavnosti v napravi na način, da se olajša njihovo zunanje recikliranje, na primer pri proizvodnji cementa v postopku ponovne uporabe solne žlindre, kot naogljičevalec v industriji jekla ali železovih zlitin ali kot sekundarna surovina (npr. kamena volna), odvisno od zahtev končnega potrošnika.

1.3.4 Proizvodnja sekundarnega aluminija

1.3.4.1 Sekundarni materiali

BAT 74. Najboljša razpoložljiva tehnika za povečanje izplena surovin je ločevanje nekovinskih sestavin in kovin razen aluminija z uporabo ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije, odvisno od sestavin materialov, ki se obdelujejo.

Tehnika a Magnetno ločevanje železnih kovin b Ločevanje aluminija od drugih sestavin z vrtinčnimi tokovi (z uporabo gibljivih elektromagnetnih polj) c Ločevanje različnih kovin in nekovinskih sestavin na podlagi relativne gostote (z uporabo tekočine drugačne gostote)

1.3.4.2 Energija

BAT 75. Najboljša razpoložljiva tehnika za učinkovito rabo energije je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Ustreznost a Predgrevanje vložka za peč z odpadnimi plinom Ustrezna samo za nerotacijske peči. b Recirkulacija plinov z nezgorelimi ogljikovodiki nazaj v sistem gorilnikov Ustrezna samo za plamenske peči in sušilnike. c Dovajanje tekoče kovine za neposredno ulivanje Ustreznost je omejena glede na čas, potreben za transport (največ 4–5 ur).

1.3.4.3 Emisije v zrak

BAT 76. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij v zrak je odstranitev olja in organskih spojin iz ostružkov pred fazo taljenja s centrifugiranjem in/ali sušenjem (60).

Ustreznost

Centrifugiranje je ustrezno samo za ostružke, na katerih je veliko olja, če se izvede pred sušenjem. Odstranitev olja in organskih spojin morda ni potrebna, če sta peč in sistem za zmanjšanje emisij zasnovana za obdelavo organskih snovi.

1.3.4.3.1 Razpršene emisije

BAT 77. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje razpršenih emisij iz predobdelave odpadnih kovin je uporaba ene ali obeh spodaj navedenih tehnik.

Tehnika a Zaprti ali pnevmatski transport z odsesovalnim sistemom b Okrovi ali nape za mesta polnjenja in praznjenja z odsesovalnim sistemom

BAT 78. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje razpršenih emisij iz polnjenja in praznjenja peči/izlivanja taline iz talilnih peči je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Ustreznost a Namestitev nape nad vrati peči in na odprtini za izlivanje taline s sistemom odsesavanja izhodnih plinov, priključenim na filtrirni sistem Splošno ustrezna. b Okrov za zajem dimnih plinov, ki pokriva območja polnjenja peči in izlivanja taline Ustrezna samo za stacionarne bobnaste peči. c Zatesnjena vrata peči (61) Splošno ustrezna. d Zatesnjena dozirna posoda Ustrezna samo za nerotacijske peči. e Sistem odsesavanja z možnostjo povečanega odsesavanja, katerega vlek je mogoče prilagoditi potrebam v procesu (61) Splošno ustrezna.

Opis

BAT 78(a) in (b): vključujeta uporabo pokrova z odsesavanjem za zajem in obdelavo izhodnih plinov iz procesa.

BAT 78(d): S skipom se zatesnijo odprta vrata peči med odstranjevanjem odpadnih kovin, tako da peč med to fazo ostane zatesnjena.

BAT 79. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij iz obdelave posnemkov/pene je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika a Hlajenje posnemkov/pene, takoj ko se posnamejo s peči, v zatesnjenih posodah v inertnem plinu. b Preprečitev navlaženja posnemkov/pene c Stiskanje posnemkov/pene z odsesovalnim in odpraševalnim sistemom

1.3.4.3.2 Zajete emisije prahu

BAT 80. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin iz sušenja ostružkov ter odstranjevanja olj in organskih spojin z ostružkov, iz drobljenja, mletja in suhega ločevanja nekovinskih sestavin in kovin razen aluminija ter iz skladiščenja, ravnanja in transporta pri proizvodnji sekundarnega aluminija je uporaba vrečastega filtra.

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 15.

Preglednica 15

Ravni emisij, povezane z BAT, za zmanjšanje emisij prahu v zrak iz sušenja ostružkov ter odstranjevanja olj in organskih spojin z ostružkov, iz drobljenja, mletja in suhega ločevanja nekovinskih sestavin in kovin razen aluminija ter iz skladiščenja, ravnanja in transporta pri proizvodnji sekundarnega aluminija

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) (62) Prah ≤ 5

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

BAT 81. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin v zrak iz postopkov v peči, kot so polnjenje peči, taljenje, izlivanje taline in obdelava staljene kovine, pri proizvodnji sekundarnega aluminija je uporaba vrečastega filtra.

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 16.

Preglednica 16

Ravni emisij, povezane z BAT, za zmanjšanje emisij prahu v zrak iz postopkov v peči, kot so polnjenje peči, taljenje, izlivanje taline in obdelava staljene kovine, pri proizvodnji sekundarnega aluminija

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) (63) Prah 2–5

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

BAT 82. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin v zrak iz pretaljevanja pri proizvodnji sekundarnega aluminija je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika a Uporaba nekontaminiranega aluminija, tj. trdnega materiala brez snovi, kot so barva, plastika ali olje (npr. gredic) b Optimizacija pogojev zgorevanja za zmanjšanje emisij prahu c Vrečasti filter

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 17.

Preglednica 17

Ravni emisij, povezane z BAT, za prah iz pretaljevanja pri proizvodnji sekundarnega aluminija

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) (64) (65) Prah 2–5

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

1.3.4.3.3 Emisije organskih spojin

BAT 83. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij organskih spojin in PCDD/F v zrak iz toplotne obdelave kontaminiranih sekundarnih surovin (npr. ostružkov) ter iz talilne peči je uporaba vrečastega filtra v kombinaciji z vsaj eno od spodaj navedenih tehnik.

Tehnika (66) a Izbor in doziranje surovin glede na peč in uporabljene tehnike za zmanjšanje emisij b Notranji sistem gorilnikov za talilne peči c Gorilnik za naknadni sežig d Hitro ohlajanje e Vbrizgavanje aktivnega oglja

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 18.

Preglednica 18

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije TVOC in PCDD/F v zrak iz toplotne obdelave kontaminiranih sekundarnih surovin (npr. ostružkov) ter iz talilne peči

Parameter Enota Ravni emisij, povezane z BAT TVOC mg/Nm3 ≤ 10–30 (67) PCDD/F ng I-TEQ/Nm3 ≤ 0,1 (68)

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

1.3.4.3.4 Emisije kislih plinov

BAT 84. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij HCl, Cl2 in HF v zrak iz toplotne obdelave kontaminiranih sekundarnih surovin (npr. ostružkov), iz talilne peči ter iz pretaljevanja in obdelave staljene kovine je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika a Izbor in doziranje surovin glede na peč in uporabljene tehnike za zmanjšanje emisij (69) b Vbrizgavanje Ca(OH)2 ali natrijevega bikarbonata v kombinaciji z vrečastim filtrom (69) c Vodenje procesa rafiniranja, prilagoditev količine rafinacijskega plina za odstranjevanje nečistoč iz staljene kovine d Uporaba razredčenega klora z inertnim plinom v procesu rafiniranja

Opis

BAT 84(d): Uporaba klora, razredčenega z inertnim plinom, namesto čistega klora, da se zmanjšajo emisije klora. Rafiniranje lahko poteka tudi samo z uporabo inertnega plina.

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 19.

Preglednica 19

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije HCl, Cl2 in HF v zrak iz toplotne obdelave kontaminiranih sekundarnih surovin (npr. ostružkov), iz talilne peči ter iz pretaljevanja in obdelave staljene kovine

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) HCl ≤ 5–10 (70) Cl2 ≤ 1 (71) (72) HF ≤ 1 (73)

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

1.3.4.4 Odpadki

BAT 85. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje količin odpadkov, namenjenih za odstranitev, pri proizvodnji sekundarnega aluminija je organizacija dejavnosti v napravi na način, da se olajša ponovna uporaba procesnih ostankov ali, če to ni mogoče, njihovo recikliranje, vključno z uporabo ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika a Ponovna uporaba prahu, zajetega v procesu v primeru talilne peči, v kateri se uporablja solni pokrivni sloj, ali v postopku predelave solne žlindre b Popolno recikliranje solne žlindre c Obdelava posnemkov/pene z namenom ponovnega pridobivanja aluminija v primeru peči, v kateri se ne uporablja solni pokrivni sloj

BAT 86. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje količin solne žlindre, dobljene pri proizvodnji sekundarnega aluminija, je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Ustreznost a Povečanje kakovosti uporabljenih surovin z ločevanjem nekovinskih sestavin in kovin razen aluminija pri odpadnih kovinah, v katerih je aluminij pomešan z drugimi sestavinami Splošno ustrezna. b Odstranitev olj in organskih sestavin iz kontaminiranih ostružkov pred taljenjem Splošno ustrezna. c Črpanje ali mešanje kovin Ni ustrezna za rotacijske peči. d Nagibna rotacijska peč Uporaba te peči je lahko omejena zaradi velikosti šaržnega materiala.

1.3.5 Postopek recikliranja solne žlindre

1.3.5.1 Razpršene emisije

BAT 87. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje razpršenih emisij iz postopka recikliranja solne žlindre je uporaba ene ali obeh spodaj navedenih tehnik.

Tehnika a Zaprtje opreme z odsesovalnim sistemom, priključenim na filtrirni sistem b Napa z odsesovalnim sistemom, priključena na filtrirni sistem

1.3.5.2 Zajete emisije prahu

BAT 88. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin v zrak iz drobljenja in suhega mletja, povezanima s procesom predelave solne žlindre, je uporaba vrečastega filtra.

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 20.

Preglednica 20

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije prahu v zrak iz drobljenja in suhega mletja, povezanima s procesom predelave solne žlindre

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) (74) Prah 2–5

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

1.3.5.3 Plinaste spojine

BAT 89. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje plinastih emisij v zrak iz mokrega mletja in luženja v procesu predelave solne žlindre je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika (75) a Vbrizgavanje aktivnega oglja b Gorilnik za naknadni sežig c Mokri pralnik z raztopino H2SO4

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 21.

Preglednica 21

Ravni emisij, povezane z BAT, za plinaste emisije v zrak iz mokrega mletja in luženja v procesu predelave solne žlindre

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) (76) NH3 ≤ 10 PH3 ≤ 0,5 H2S ≤ 2

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

1.4 ZAKLJUČKI O BAT ZA PROIZVODNJO SVINCA IN/ALI KOSITRA

1.4.1 Emisije v zrak

1.4.1.1 Razpršene emisije

BAT 90. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje razpršenih emisij iz priprave (kot so odmerjanje, mešanje, homogeniziranje, drobljenje, rezanje, prebiranje) primarnih in sekundarnih materialov (razen baterij) je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Ustreznost a Zaprt transportni trak ali pnevmatski pretovorni sistem za prašni material Splošno ustrezna. b Zaprta oprema. Če se uporabljajo prašni materiali, se emisije zajamejo in odvedejo v sistem za zmanjšanje emisij. Ustrezna samo za dozirne mešanice, pripravljene z dozirno košaro ali sistemom izgube mase (loss-in-weight). c Surovine se mešajo v zaprti zgradbi Ustrezna samo za prašne materiale. Pri obstoječih napravah je uporaba lahko otežena zaradi potrebnega prostora. d Sistemi za preprečevanje prašenja, na primer vodni pršilniki Ustrezna samo za mešanje, ki se izvaja na prostem. e Peletiranje surovin Ustrezna samo, če se v procesu in pečeh lahko uporabljajo peletirane surovine.

BAT 91. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje razpršenih emisij iz predobdelave materiala (kot so sušenje, razstavljanje, sintranje, briketiranje, peletiranje in drobljenje baterij, prebiranje in sortiranje) pri proizvodnji primarnega in sekundarnega svinca in/ali kositra je uporaba ene ali obeh spodaj navedenih tehnik.

Tehnika a Zaprti ali pnevmatski transport s sistemom odsesavanja za prašni material b Zaprta oprema Če se uporabljajo prašni materiali, se emisije zajamejo in odvedejo v sistem za zmanjšanje emisij.

BAT 92. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje razpršenih emisij iz postopkov polnjenja peči, taljenja in izlivanja taline v proizvodnji svinca in/ali kositra ter v postopkih predhodnega odstranjevanja bakra v proizvodnji primarnega svinca je uporaba ustrezne kombinacije spodaj navedenih tehnik.

Tehnika Ustreznost a V ohišje zaprt polnilni sistem z odsesovalnim sistemom Splošno ustrezna. b Zatesnjene ali zaprte peči z zatesnjenimi vrati (77) za postopke s šaržnim polnjenjem in praznjenjem peči Splošno ustrezna. c Upravljanje peči in poti plina v podtlaku ter z dovolj hitrim odvajanjem plina, da se prepreči povečevanje tlaka Splošno ustrezna. d Napa za zajem/okrovi na mestih polnjenja in izlivanja taline Splošno ustrezna. e Zaprta zgradba Splošno ustrezna. f Popolno pokritje z napo in odsesovalnim sistemom Pri obstoječih napravah ali večjih posodobitvah obstoječih naprav je ustreznost lahko otežena zaradi prostorskih zahtev. g Vzdrževanje zatesnjenosti peči Splošno ustrezna. h Vzdrževanje temperature v peči na najnižji zahtevani ravni Splošno ustrezna. i Uporaba nape z odsesovalnim sistemom na mestu izlivanja taline, livnih loncih in območju posnemanja Splošno ustrezna. j Predobdelava prašnih surovin, na primer peletiranje Ustrezna samo, če se v postopku in peči lahko uporabljajo peletirane surovine. k Uporaba kapelice za livne lonce med izlivanjem taline Splošno ustrezna. l Odsesovalni sistem za območje polnjenja peči in izlivanja taline, priključen na filtrirni sistem Splošno ustrezna.

BAT 93. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje razpršenih emisij iz pretaljevanja, rafiniranja in litja v proizvodnji primarnega in sekundarnega svinca in/ali kositra je uporaba kombinacije spodaj navedenih tehnik.

Tehnika a Napa z odsesovalnim sistemom na lončni peči ali kotlu b Pokrovi za zapiranje kotla med rafinacijskimi reakcijami in dodajanjem kemikalij c Napa z odsesovalnim sistemom na livnih žlebih in mestih izlivanja taline d Nadzor temperature v talini e Zaprta mehanska posnemala za odstranjevanje prašnih posnemkov/ostankov

1.4.1.2 Zajete emisije prahu

BAT 94. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin v zrak iz priprave surovin (kot so prevzem surovin, ravnanje z njimi, njihovo skladiščenje, odmerjanje, mešanje, homogeniziranje, sušenje, drobljenje, rezanje in prebiranje) v proizvodnji primarnega in sekundarnega svinca in/ali kositra je uporaba vrečastega filtra.

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 22.

Preglednica 22

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije prahu v zrak iz priprave surovin v proizvodnji primarnega in sekundarnega svinca in/ali kositra

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) (78) Prah ≤ 5

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

BAT 95. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin v zrak iz priprave baterij (drobljenje, prebiranje in sortiranje) je uporaba vrečastega filtra ali mokrega pralnika.

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 23.

Preglednica 23

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije prahu v zrak iz priprave baterij (drobljenje, prebiranje in sortiranje)

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) (79) Prah ≤ 5

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

BAT 96. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin v zrak (razen tistih, ki so speljane v napravo za proizvodnjo žveplove kisline ali tekočega SO2) iz polnjenja peči, taljenja in izlivanja taline v proizvodnji primarnega ali sekundarnega svinca in/ali kositra je uporaba vrečastega filtra.

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 24.

Preglednica 24

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije prahu in svinca v zrak (razen tistih, ki so speljane v napravo za proizvodnjo žveplove kisline ali tekočega SO2) iz polnjenja peči, taljenja in izlivanja taline v proizvodnji primarnega in sekundarnega svinca in/ali kositra

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) Prah 2–4 (80) (81) Pb ≤ 1 (82)

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

BAT 97. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij prahu in kovin v zrak iz pretaljevanja, rafiniranja in litja v proizvodnji primarnega ali sekundarnega svinca in/ali kositra je uporaba spodaj navedenih tehnik.

Tehnika a Za pirometalurške procese: ohranjanje temperature talilne kopeli na najnižji možni ravni glede na fazo postopka v kombinaciji z vrečastim filtrom b Za hidrometalurške procese: uporaba mokrega pralnika

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 25.

Preglednica 25

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije prahu in svinca v zrak iz pretaljevanja, rafiniranja in ulivanja v proizvodnji primarnega in sekundarnega svinca in/ali kositra

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) Prah 2–4 (83) (84) Pb ≤ 1 (85)

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

1.4.1.3 Emisije organskih spojin

BAT 98. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij organskih spojin v zrak iz sušenja surovin in taljenja v proizvodnji sekundarnega svinca in/ali kositra je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika (86) Ustreznost a Izbor in doziranje surovin glede na peč in uporabljene tehnike za zmanjšanje emisij Splošno ustrezna. b Optimizacija pogojev zgorevanja za zmanjšanje emisij organskih spojin Splošno ustrezna. c Gorilnik za naknadni sežig ali regenerativni termični oksidator Ustreznost je omejena glede na energijo, vsebovano v izhodnih plinih, ki jih je treba obdelati, saj izhodni plini z nižjo vsebnostjo energije povzročijo večjo porabo goriv.

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 26.

Preglednica 26

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije TVOC v zrak iz sušenja surovin in taljenja v proizvodnji sekundarnega svinca in/ali kositra

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) (87) TVOC 10–40

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

BAT 99. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij PCDD/F v zrak iz taljenja sekundarnih surovin za svinec in/ali kositer je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika a Izbor in doziranje surovin glede na peč in uporabljene tehnike za zmanjšanje emisij (88) b Uporaba sistemov polnjenja polzaprte peči za dodajanje majhnih količin surovin (88) c Notranji sistem gorilnikov (88) za talilne peči d Gorilnik za naknadni sežig ali regenerativni termični oksidator (88) e Izogibanje nabiranju debele plasti prahu v odvodnikih pri temperaturah > 250 °C (88) f Hitro ohlajanje (88) g Vbrizgavanje adsorpcijskega sredstva v kombinaciji z učinkovitim sistemom za zajem prahu (88) h Uporaba učinkovitega sistema za zajem prahu i Uporaba vpihovanja kisika v zgornjo cono peči j Optimizacija pogojev zgorevanja za zmanjšanje emisij organskih spojin (88)

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 27.

Preglednica 27

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije PCDD/F v zrak iz taljenja sekundarnih surovin za svinec in/ali kositer

Parameter Raven emisij, povezana z BAT (ng I-TEQ/Nm3) (89) PCDD/F ≤ 0,1

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

1.4.1.4 Emisije žveplovega dioksida

BAT 100. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje ali zmanjšanje emisij SO2 v zrak (razen tistih, ki so speljane v napravo za proizvodnjo žveplove kisline ali tekočega SO2) iz polnjenja peči, taljenja in izlivanja taline v proizvodnji primarnega in sekundarnega svinca in/ali kositra je uporaba ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Ustreznost a Alkalno luženje surovin, ki vsebujejo žveplo v obliki sulfata Splošno ustrezna. b Suhi ali polsuhi pralnik (90) Splošno ustrezna. c Mokri pralnik (90) Ustreznost je lahko omejena v naslednjih primerih: — zelo velik pretok izhodnih plinov (zaradi velikih količin nastalih odpadkov in odpadne vode), — na suhih območjih (zaradi potrebnih velikih količin vode in potrebe po čiščenju odpadne vode). d Fiksiranje žvepla v fazi taljenja Ustrezna samo za proizvodnjo sekundarnega svinca.

Opis

BAT 100(a): Raztopina alkalne soli se uporabi za odstranjevanje sulfatov iz sekundarnih materialov pred taljenjem.

BAT 100(d): Žveplo se v fazi taljenja fiksira z dodajanjem železa in natrijevega karbonata (Na2CO3) v talilne peči, ki reagirata z žveplom v surovinah, tako da nastane žlindra Na2S-FeS.

Ravni emisij, povezane z BAT: glej preglednico 28.

Preglednica 28

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije SO2 v zrak (razen tistih, ki so speljane v napravo za proizvodnjo žveplove kisline ali tekočega SO2) iz polnjenja peči, taljenja in izlivanja taline v proizvodnji primarnega in sekundarnega svinca in/ali kositra

Parameter Ravni emisij, povezane z BAT (mg/Nm3) (91) (92) SO2 50–350

S tem povezani monitoring je opisan v BAT 10.

1.4.2 Varstvo tal in podtalnice

BAT 101. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje onesnaženja tal in podtalnice iz dejavnosti skladiščenja, drobljenja, prebiranja in sortiranje baterij je uporaba talne površine iz kislinsko odpornega materiala, in sistema za zajem razlitij kisline.

1.4.3 Nastajanje in čiščenje odpadne vode

BAT 102. Najboljša razpoložljiva tehnika za preprečevanje nastajanja odpadne vode pri luženju v alkalni raztopini je ponovna uporaba vode, ki nastaja pri kristalizaciji natrijevega sulfata za pripravo alkalne raztopine soli.

BAT 103. Najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje emisij v vodo iz priprave baterij, kadar se kislinska meglica odvaja v čistilno napravo za odpadno vodo, je uporaba ustrezno zasnovane čistilne naprave za odpadno vodo, ki zagotavlja zmanjševanje vsebnosti onesnaževal v odvedenem toku.

1.4.4 Odpadki

BAT 104. Pri proizvodnji primarnega svinca je najboljša razpoložljiva tehnika za zmanjšanje količin odpadkov, namenjenih za odstranitev, organizacija dejavnosti v napravi na način, da se olajša ponovna uporaba procesnih ostankov ali, če to ni mogoče, njihovo recikliranje, vključno z uporabo ene od spodaj navedenih tehnik ali njihove kombinacije.

Tehnika Ustreznost a Ponovna uporaba prahu iz odpraševalnega sistema v postopku proizvodnje svinca Splošno ustrezna. b Ponovno pridobivanje Se in Te iz prahu/mulja, ki nastane pri mokrem ali suhem čiščenju plinov Ustreznost je lahko omejena glede na vsebnost živega srebra. c Ponovno pridobivanje Ag, Au, Bi, Sb in Cu iz rafinacijske žlindre Splošno ustrezna. d Ponovno pridobivanje kovin iz mulja, ki nastane pri čiščenju odpadne vode Neposredno taljenje mulja iz čistilne naprave za odpadno vodo je lahko omejeno zaradi vsebnosti elementov, kot so As, Tl in Cd. e Dodajanje dodatkov, da postane žlindra primernejša za zunanjo up