SL Uradni list Evropske unije L 5/11

SKLEP KOMISIJE

z dne 20. julija 2010

o davku podobni dajatvi za promocijo vina, ki jo je uvedla Portugalska C 43/04 (ex NN 38/03)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4891)

(Besedilo v portugalskem jeziku je edino verodostojno)

(2011/6/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (1) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenim členom, (2)

ob upoštevanju naslednjega:

I. POSTOPEK

(1) Komisija je po prejemu pritožbe v dopisu z dne 20. januarja 2003 portugalske oblasti vprašala o davkom podobni dajatvi, imenovani dajatev za promocijo vina, ki jo pobira Inštitut za vinogradništvo in vino, in ukrepih, financiranih iz te dajatve.

(2) Stalno predstavništvo Portugalske pri Evropski uniji je Komisiji odgovorilo z dopisom z dne 14. marca 2003. Dodatne informacije so bile poslane v dopisih z dne 4. avgusta 2003, 2. septembra 2003, 24. februarja 2004 in 15. julija 2004, s katerimi je odgovorilo na vprašanja, ki so jih službe Komisije postavile v telefaksih z dne 14. maja in 22. decembra 2003.

(3) Ker se je zadevni mehanizem brez predhodne odobritve Komisije izvajal od leta 1995, je bil vpisan v register nepriglašenih pomoči. Ukrepi, ki jih je izvajala Portugalska, so namreč nove pomoči, ki niso bile priglašene Komisiji, zato so nezakonite v smislu člena 1(f) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (3) (postal člen 108 PDEU).

(4) Komisija je z dopisom z dne 6. decembra 2004 (C(2004) 4522) Portugalsko uradno obvestila o odločitvi, da v zvezi s to pomočjo sproži formalni postopek preiskave iz člena 108(2) PDEU. Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti (4). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o zadevnem ukrepu.

(5) Portugalski organi so pripombe predložili v dopisih z dne 11. in 13. januarja 2005. Odgovor so dopolnili z dopisom z dne 24. maja 2006. Komisija od tretjih zainteresiranih strani ni prejela pripomb.

II. OPIS POMOČI

(6) V tem poglavju so na kratko povzeti ozadje in glavna dejstva o ukrepih, obravnavanih v tem sklepu. Podrobnosti o teh dejstvih so povzete v odločitvi o sprožitvi postopka, omenjeni v uvodni izjavi 4 zgoraj.

1. Inštitut za vinogradništvo in vino

(7) Inštitut za vinogradništvo in vino (v nadaljnjem besedilu: IVV) je javni organ, ki je bil leta 1986 ustanovljen za zagotavljanje nadzora in splošnega usklajevanja vinskega sektorja na Portugalskem. V skladu z določbami zakonskega odloka št. 99/97 z dne 26. aprila 1997 z naslovom „Organski zakon o Inštitutu za vinogradništvo in vino“ (5) ima splošne pristojnosti spremljanja, preučevanja, kontrole, nadzora in promocije proizvodnje in trženja vin in proizvodov iz vina, za te namene pa je upravno in finančno neodvisen.

(8) Ta organ razvija dejavnosti, ki so mu dodeljene z nacionalno zakonodajo in zakonodajo Skupnosti o vinskem sektorju, predvsem pa je nacionalni organ, ki ga je Portugalska (6) imenovala za odgovornega za nadzor upoštevanja določb Skupnosti v vinskem sektorju v skladu s členom 72(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (7).

(9) IVV v okviru teh nalog splošnega usklajevanja vinskega sektorja razvija dve vrsti dejavnosti: — dejavnosti, ki se nanašajo predvsem na vino in proizvode iz grozdja in vina, proizvedene na Portugalskem, in sicer dodelitve v zvezi z vinogradniško zemljiško knjigo in dediščino ter revizijo sistemov za nadzor in certificiranje kakovostnih vin, proizvedenih v določenih regijah, in regionalnih vin (povprečno 2,8 % proračuna IVV), ter — dejavnosti, ki so brez razlikovanja namenjene vinom in proizvodom iz grozdja in vina iz Portugalske in tudi drugih držav članic in/ali tretjih držav, ki se tržijo na Portugalskem, in sicer dejavnosti upravljanja in usklajevanja trga za vino, nadzora in spremljanja vinskega sektorja v skladu z nacionalno zakonodajo in zakonodajo Skupnosti (dejavnosti, za katere se porabi skoraj ves proračun IVV).

(10) IVV opravlja tudi nekatere storitve za tretje osebe, in sicer: (i) organizira in spodbuja usposabljanja za gospodarske subjekte, panožne in medpanožne organizacije vinskega sektorja in svoje uslužbence; (ii) gospodarskim subjektom v sektorju zagotavlja skladiščne zmogljivosti svoje infrastrukture ter (iii) opravlja „laboratorijske“ storitve in usposablja svoje osebje in druge zaposlene v vinskem sektorju (kar se večinoma financira iz skupnostnih in nacionalnih programov pomoči).

2. Ukrepi za promocijo vina

(11) IVV zagotavlja tudi organizacijo promocije vina. Tako ponuja pomoč reprezentativnim medpanožnim združenjem v vinskem sektorju, ki načrtujejo razvoj dejavnosti promocije in oglaševanja vina in proizvodov iz grozdja in vina. Ta pomoč se financira iz dela prihodkov od dajatve za promocijo, ki se pobira od nacionalnih in uvoženih proizvodov, odstotek pa vsako leto določijo portugalski organi, ki hkrati opredelijo merila za izbor subjektov, ki prejmejo pomoč. (8)

(12) Od leta 1997 se je pomoč za splošno promocijo vina in proizvodov iz grozdja in vina po odprtem in konkurenčnem postopku dodeljevala portugalskemu reprezentativnemu medpanožnemu združenju v portugalskem vinskem sektorju, imenovanemu Viniportugal. Ker je bil Viniportugal od leta 1997 edini kandidat, je tako prejel vse temu namenjene prihodke od davkom podobne dajatve.

(13) Ta odstotek davka je bil namenjen financiranju dveh različnih vrst promocijskih kampanj: — prvič, kampanj za splošno promocijo vina in proizvodov iz grozdja in vina na Portugalskem, in sicer brez sklicevanja na njihov izvor, — drugič, kampanj za promocijo portugalskega vina in proizvodov iz grozdja in vina na ozemlju drugih držav članic in tretjih držav.

2.1 Splošna promocija vina na Portugalskem

(14) Portugalski organi v zvezi s kampanjami za splošno promocijo vina na Portugalskem trdijo, da Viniportugal podpira in izvaja dejavnosti promocije vina in proizvodov iz grozdja in vina, kot je spodbujanje kulturnih in znanstvenih dejavnosti, povezanih z vinskim sektorjem. Viniportugal v tem okviru spodbuja kulturo vina z organiziranjem specializiranih sejmov in razstav, izdajanjem publikacij s tega področja, izvajanjem ukrepov predstavljanja in širjenja ter z oglaševalskimi kampanjami, tako da promocija vina na splošno neposredno vpliva na porabo vina na Portugalskem.

(15) Portugalski organi opozarjajo, da namen promocijskih in oglaševalskih dejavnosti, ki jih opravlja Viniportugal, ni odvračati potrošnike od nakupa proizvodov iz grozdja in vina iz drugih držav članic ali zaničevati navedene proizvode. Te dejavnosti tudi ne koristijo znamki posameznega podjetja ali proizvajalca.

(16) Glavni cilj oglaševalskih kampanj na nacionalni ravni je pritegniti mlade odrasle potrošnike obeh spolov k zdravemu uživanju vina namesto piva ali drugih alkoholnih pijač.

(17) Viniportugal spodbuja tudi objavljanje knjig, prospektov in turističnih vodnikov o vinu, da bi potrošnikom približal kulturo vina; sklepa sporazume z višješolskimi ustanovami za spodbujanje usposabljanja strokovnjakov za vino in gostinstvo; podpira portugalsko združenje sommelierjev, da bi se izboljšala kakovost vin, ki se strežejo v lokalih, in zagotovilo poznavanje lastnosti vina na splošno; nazadnje pa Viniportugal spodbuja zmerno in odgovorno uživanje vina, pri čemer sodeluje z zdravstvenimi ustanovami, tako da organizira seminarje o boju proti alkoholiziranosti in o varnosti v cestnem prometu ter predlaga kodeks dobrih praks pri oglaševanju vina za dostojanstveno oglaševanje vina in preprečevanje spodbujanja uživanja alkohola pred adolescenco. Portugalski organi so predložili tudi vzorce oglasov, ki dokazujejo upoštevanje teh načel.

2.2 Promocija portugalskega vina na trgih drugih držav članic in tretjih držav

(18) Po drugi strani so portugalski organi v zvezi s kampanjami za promocijo portugalskega vina in proizvodov iz grozdja in vina na ozemlju drugih držav članic in tretjih držav navedli, da je namen dejavnosti, ki se izvajajo na trgih drugih držav članic in tretjih držav, promocija portugalskih vin, vključujejo pa objavljanje oglasov v specializiranih revijah, razpošiljanje „biltenov“, sodelovanje na specializiranih razstavah in spodbujanje specializiranih novinarjev k obiskom na Portugalskem. Ti organi zagotavljajo, da namen teh kampanj ni odvračati potrošnike od nakupa proizvodov iz drugih držav članic ali zaničevati navedene proizvode in da te kampanje poleg tega ne koristijo znamki posameznega podjetja ali proizvajalca. V tem okviru so portugalski organi predložili primere in vzorce oglaševalskih kampanj v tujem specializiranem tisku.

3. Ukrepi usposabljanja

(19) IVV je odgovoren za spodbujanje in izvajanje tehničnega usposabljanja in ozaveščanja gospodarskih subjektov v vinskem sektorju, da bi se zagotavljala kakovost vina in proizvodov iz grozdja in vina. V obdobju 1997–2002 je organiziral različna usposabljanja za svoje uslužbence (1 449 uslužbencev), druge javne uslužbence in – čeprav v manjšem obsegu (135 akterjev) – gospodarske subjekte v sektorju.

(20) Portugalski organi poudarjajo, da so se stroški usposabljanj, ki jih je IVV organiziral v tem obdobju, razen usposabljanja v splošnem interesu „Sistema de Informaçao e Gestão Vitivinícola – 2000“, ki je stalo 367,12 EUR, v celoti krili iz Programov pomoči za posodabljanje kmetijstva in gozdarstva (PAMAF) 6 in Programa Agro/Mesure 7, ki jih je sofinanciral Evropski socialni sklad. Pojasnjujejo, da zato niti IVV niti gospodarskim subjektom ni bilo treba prispevati za financiranje teh usposabljanj.

4. Dajatev za promocijo vina

(21) Obravnavani ukrep zadeva uporabo prihodkov od davkom podobne dajatve, ki jo je Inštitut za vinogradništvo in vino pobiral od subjektov v sektorju od leta 1995 (9). Namen dajatve je zagotoviti temu javnemu organu zadostna sredstva za razvoj usklajevanja vinskega sektorja na Portugalskem, obsega pa več kot 62 % proračuna, povezanega z delovanjem IVV.

(22) V skladu s členom 1(1) zakonskega odloka št. 119/97 se za vina in proizvode iz grozdja in vina, proizvedene na nacionalnem ozemlju, ter proizvode iz tujine, ki se tržijo na Portugalskem, uporablja dajatev za promocijo, ki je nadomestilo za storitve, ki jih v zvezi s splošno promocijo in usklajevanjem sektorja opravlja IVV, v avtonomnih regijah Azori in Madeira pa ustrezne regionalne službe.

(23) Dajatev za promocijo se ne uporablja le za proizvode iz grozdja in vina, ki se proizvajajo in tržijo na Portugalskem, temveč se uporablja tudi za proizvode, pridelane na Portugalskem, ki se tržijo v drugih državah članicah in tretjih državah (izvoz), ter za proizvode iz grozdja in vina iz drugih držav članic ali tretjih držav, ki se tržijo na Portugalskem (uvoz).

(24) Znesek, ki ga je treba plačati, vsako leto določijo pristojni organi ministrstva za kmetijstvo. Ta znesek se razlikuje glede na to, ali je proizvod pakiran ali ne, in glede na prostornino embalaže. (10)

(25) Prihodki od dajatve za promocijo so kljub njenemu imenu namenjeni, prvič, financiranju storitev splošnega usklajevanja vinskega sektorja, ki jih opravlja IVV, ter drugič, dejavnostim promocije vina in proizvodov iz grozdja in vina.

(26) Komisija je ob sprožitvi postopka menila, da kadar IVV opravlja dejavnosti splošnega usklajevanja vinskega sektorja, dodeljene z zakonodajo Skupnosti in nacionalno zakonodajo, ter kadar organizira dodelitev pomoči za promocijo vina, ne deluje kot zasebni subjekt, temveč kot javni organ, zato ne gre za državno pomoč, kar zadeva ta inštitut (glej točko 66 odločitve o sprožitvi postopka).

(27) Kar zadeva dejavnosti, ki jih IVV opravlja kot ponudnik nekaterih storitev za tretje osebe pod tržnimi pogoji (glej uvodno izjavo 15 zgoraj), zaradi njegovega položaja na trgu ne gre za gospodarsko prednost zanj in torej ne gre za državno pomoč, kar zadeva ta inštitut (glej točko 70 odločitve o sprožitvi postopka).

(28) Komisija je na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo, tudi sklepala, da ni bilo gospodarske prednosti in torej pomoči za Viniportugal. To medpanožno združenje je le ponudnik storitev, ki je bil za opravljanje takih storitev izbran po objektivnih merilih ter po odprtem, preglednem in nediskriminatornem postopku (glej točko 87 odločitve o sprožitvi postopka).

(29) Vendar je Komisija ob sprožitvi postopka preiskave sklepala, da gre za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU za gospodarske subjekte v vinskem sektorju, kar zadeva financiranje promocijskih in oglaševalskih kampanj za vino in proizvode iz grozdja in vina (glej točko 80 odločitve o sprožitvi postopka).

(30) Komisija je tudi v zvezi z usposabljanji sklepala, da gre za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU (glej točki 79 in 80 odločitve o sprožitvi postopka).

(31) Komisija je sprožila postopek iz člena 108(2) PDEU, ker je dvomila o združljivosti teh dveh vrst pomoči z notranjim trgom.

(32) Tako, kar zadeva pomoč za oglaševanje portugalskega vina na trgih drugih držav članic in tretjih držav, Komisija ob sprožitvi postopka ni imela zadostnih podatkov, na podlagi katerih bi lahko sklepala, da te kampanje, čeprav je v njih omenjen izvor vina, prinašajo le informacije o objektivnih lastnostih zadevnih proizvodov in ne vsebujejo subjektivnih trditev o kakovosti proizvodov samo zaradi njihovega izvora (glej točko 119 odločitve o sprožitvi postopka).

(33) Komisija je v zvezi s financiranjem pomoči za promocijo in usposabljanje v skladu s sodno prakso Sodišča sklepala, da se pomoč za nacionalne proizvajalce lahko financira z davkom podobnimi dajatvami, ki bremenijo tudi uvoz proizvajalcev enakega proizvoda iz drugih držav članic, le če obstajajo zagotovila, da so lahko upravičeni do teh ugodnosti enako kot nacionalni proizvajalci. Vendar pa Komisija ob sprožitvi postopka ni imela zadostnih podatkov, na podlagi katerih bi lahko sklepala, da v obravnavanem primeru ni bilo diskriminacije med nacionalnimi in uvoženimi proizvodi. To pomeni, da ni mogla sklepati, da so bili proizvodi iz drugih držav članic, za katere je tudi bilo treba plačati dajatev, enako in v istem obsegu kot nacionalni proizvodi upravičeni do vseh ugodnosti, ki izhajajo iz dajatve (glej točko 135 odločitve o sprožitvi postopka).

(34) Komisija je takó portugalske organe zaprosila, naj ji pošljejo vse koristne podatke za ocenitev zadevnih ukrepov, zlasti o nediskriminatornosti metode financiranja obravnavanih pomoči (tj. pomoči za promocijo in oglaševanje vina in proizvodov iz grozdja in vina na Portugalskem in na ozemlju drugih držav članic in tretjih držav ter pomoči za usposabljanje) in objektivnosti oglaševalskih kampanj, ki so se izvajale na trgih držav članic in tretjih držav.

(35) Ta odločitev je omejena na preučitev uporabe davkom podobne dajatve od začetka njene veljavnosti do 31. decembra 2006, ko so začele veljati nove Smernice Komisije o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013, in brez poseganja v stališče, ki ga bo Komisija sprejela v zvezi z uporabo dajatve za promocijo po tem datumu.

III. PRIPOMBE PORTUGALSKE

(36) Portugalski organi so po odločitvi o sprožitvi postopka v skladu s členom 108(2) PDEU predložili pripombe v dopisih z dne 11. in 13. januarja 2005. Odgovor so dopolnili z dopisom z dne 24. maja 2006.

1. Pomoč za usposabljanje

(37) Portugalski organi so v zvezi s pomočjo za usposabljanje navedli naslednja dejstva.

(38) IVV je v obdobju 1997–2000 izvajal usposabljanja o temeljnih vprašanjih vinskega sektorja na Portugalskem, ki so bila namenjena predvsem uslužbencem IVV in drugih javnih organov, manj pa gospodarskim subjektom v vinskem sektorju.

(39) Stroški vseh dejavnosti, ki jih je IVV spodbujal in izvedel v zadevnem obdobju, so bili v celoti pokriti iz „programov pomoči za posodabljanje kmetijstva in gozdarstva“ (PAMAF) 6 in programa „Agro/Mesure 7“, ki sta jih financirala delno Skupnost, tj. Evropski socialni sklad (ESS), in delno država, ter iz „načrta za naložbe in izdatke za razvoj centralne uprave“ (PIDDAC).

(40) Edina dejavnost v zadevnem obdobju, katere stroški so bili v resnici pokriti iz proračuna IVV, je bilo usposabljanje v splošnem interesu „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola 2000“, ki je bilo izvedeno leta 2000 in katerega celotni stroški so bili 367,12 EUR, namenjeno pa je bilo zaposlenim v regionalnih oddelkih za kmetijstvo (regionalne službe ministrstva za kmetijstvo) in v regionalnih odborih za vinogradništvo, ki so pristojni organi za zagotavljanje pristnosti in kakovosti vin iz posebnih regij.

(41) Nazadnje, portugalskim organom se zdi potrebno poudariti, da je učinek te dejavnosti na konkurenco na notranjem trgu zaradi zanemarljivega stroška – samo 367,12 EUR – neobstoječ ali vsaj „de minimis“.

2. Pomoč za promocijo in oglaševanje portugalskega vina na trgih drugih držav članic in tretjih držav

(42) Kar zadeva dvom Komisije o pomoči, dodeljeni za oglaševanje portugalskega vina na trgih drugih držav članic in tretjih držav, so portugalski organi predložili naslednje informacije.

(43) Promocijske in oglaševalske dejavnosti, ki jih je Viniportugal izvajal na Portugalskem in na ozemlju drugih držav članic in tretjih držav, naj bi bile splošne ter naj ne bi niti zadevale posebnih panog niti naj ne bi bil njihov namen promocija določenih podjetij ali posameznih proizvajalcev.

(44) Namen teh kampanj naj ne bi bilo zaničevanje proizvodov iz grozdja in vina iz drugih držav članic, prav tako naj ne bi odvračale potrošnikov od nakupa proizvodov iz grozdja in vina iz drugih držav članic, bile pa naj bi v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti (in sicer z zakonodajo o označevanju, predstavitvi in oglaševanju živil). Zato naj bi se pri oglaševalskih dejavnostih, ki jih je Viniportugal izvajal v drugih državah članicah Evropske unije in tretjih državah, upoštevala negativna merila, določena v odstavkih od 18 do 30 Smernic Skupnosti o državni pomoči za oglaševanje proizvodov iz Priloge I k Pogodbi ES in nekaterih proizvodov, ki niso zajeti v Prilogi I (11) (v nadaljnjem besedilu: Smernice o državni pomoči za oglaševanje), ki so veljale med izvajanjem zadevne pomoči.

(45) Te dejavnosti naj bi izpolnjevale tudi pozitivna merila, določena v odstavku 31 in naslednjih Smernic o državni pomoči za oglaševanje. Njihov namen naj bi bil namreč seznanjanje potrošnikov v drugih državah članicah s portugalskimi vini, kar naj bi pospeševalo razvoj dejavnosti portugalskega vinskega sektorja v smislu člena 107(3)(c) PDEU.

(46) Namen kampanj, ki jih je Viniportugal izvajal zunaj Portugalske, naj bi bilo seznaniti potrošnike v drugih državah članicah in tretjih državah z osnovnimi lastnostmi portugalskega vina, tako da so jih pozivale, naj pokusijo te proizvode, ki jih ne poznajo. Kampanje naj ne bi vsebovale nobene subjektivne izjave o kakovosti proizvodov, ki bi temeljile le na njihovem izvoru, kar je v skladu s Smernicami o državni pomoči za oglaševanje.

(47) Portugalski organi zato izjavljajo, da je treba oglaševalske dejavnosti, ki jih je Viniportugal izvajal v drugih državah članicah Evropske unije in tudi v tretjih državah, šteti za združljive z notranjim trgom z vidika člena 107(3)(c) PDEU in Smernic o državni pomoči za oglaševanje.

(48) Portugalski organi so v podporo tem pripombam predložili primere in vzorce oglaševalskih kampanj v tujem specializiranem tisku.

3. Financiranje kampanj za promocijo in oglaševanje portugalskega vina na trgih drugih držav članic in tretjih držav

(49) Portugalski organi v zvezi z dvomom, ki ga je Komisija izrazila o financiranju kampanj za promocijo in oglaševanje vina v drugih državah članicah in tretjih državah, poudarjajo, da so prihodki od pobiranja dajatve od proizvodov iz drugih držav članic v obdobju 1997–2005 obsegali samo 15 % skupnih prihodkov od te dajatve. Letni prihodki od pobiranja dajatve za promocijo vina (letno povprečje v letih 1998–2005) (12) Izvor Znesek (EUR) % Nacionalna vina in proizvodi iz grozdja in vina 7 327 957 85 % Vina in proizvodi iz grozdja in vina iz drugih držav članic in tretjih držav 1 293 169 15 % Skupaj letni povprečni prihodki (1998–2005) 8 621 126 100 %

(50) Portugalski organi v tem okviru menijo, da uvoženi proizvodi prispevajo le k plačilu dela splošne promocije vina in proizvodov iz grozdja in vina na Portugalskem, ki koristi enako nacionalnim proizvodom in proizvodom iz drugih držav članic. Ti organi tudi menijo, da je preostalo financiranje splošnih promocij zagotovljeno z delom dajatve, ki se pobere od nacionalnih proizvodov, ki so v enakem obsegu upravičeni do ugodnosti, ki izhajajo iz teh promocij. Po drugi strani so portugalski organi pojasnili, da so povprečni stroški splošne promocije vina in proizvodov iz grozdja in vina precej višji od dela zneska, ki ga Viniportugal dobi od dajatve za promocijo, pobrane od proizvodov iz drugih držav članic. Po mnenju portugalskih organov je pomoč, ki je bila vsako leto v zadevnem obdobju dodeljena združenju Viniportugal, obsegala od 25 do 45 % prihodkov od dajatve za promocijo vina (glej uvodno izjavo 15 zgoraj). Od tega zneska je bilo le 15 % pobranih od proizvodov, uvoženih iz drugih držav članic. Preostalih 85 % je izviralo iz prihodkov od dajatve na nacionalne proizvode. (13) Zato naj bi se dejavnost združenja Viniportugal financirala predvsem s prihodki od dajatve, pobrane od nacionalnih proizvodov.

(51) Portugalski organi dodajajo, da so v istem obdobju izdatki združenja za ukrepe za splošno promocijo vina na Portugalskem obsegali povprečno 32 % vseh izdatkov tega združenja. Izdatki združenja Viniportugal (letno povprečje v letih 1998–2005) (14) Ukrepi Znesek (EUR) % Ukrepi za promocijo in oglaševanje v drugih državah članicah in tretjih državah 1 119 293 68 % Ukrepi za splošno promocijo na Portugalskem 525 698 32 % Skupaj povprečni izdatki na leto (1998–2005) 1 644 991 100 %

(52) Ker prispevek od proizvodov iz drugih držav članic za dejavnosti združenja Viniportugal obsega komaj 15 % skupnih prihodkov tega združenja od dajatve za promocijo, portugalski organi sklepajo, da je bil prispevek od teh proizvodov omejen na financiranje komaj dela stroškov ukrepov za splošno promocijo, ki jih je Viniportugal izvajal na Portugalskem.

(53) Ti ukrepi, ki po mnenju portugalskih organov lahko koristijo nacionalnim proizvodom in tudi proizvodom iz drugih držav članic, so se financirali, po eni strani, s prispevkom od proizvodov iz drugih držav članic in, po drugi strani, s prispevkom od nacionalnih proizvodov.

(54) Preostali del prispevka, pobranega od nacionalnih proizvodov – za dejavnosti združenja Viniportugal –, je bil namenjen financiranju vseh ukrepov za promocijo in oglaševanje portugalskih vin v drugih državah članicah in tretjih državah, kar pomeni, da je bil edini vir financiranja teh dejavnosti.

(55) Skratka, portugalski organi izjavljajo, da ni diskriminacije med nacionalnimi vini in proizvodi iz grozdja in vina ter vini in proizvodi iz drugih držav članic, in sicer (i) ker oboji prispevajo k financiranju dejavnosti splošne promocije vina in proizvodov iz grozdja in vina na Portugalskem ter ker te dejavnosti koristijo enako nacionalnim proizvodom in proizvodom, uvoženim iz drugih držav članic; (ii) ker se promocijske in oglaševalske kampanje, ki jih Viniportugal izvaja v drugih državah članicah in tretjih državah ter so namenjene izključno portugalskim vinom, financirajo izključno z delom prihodkov od dajatve, pobrane od nacionalnih vin in proizvodov iz grozdja in vina.

(56) Po mnenju portugalskih organov je torej treba mehanizem financiranja zadevnih pomoči šteti za združljiv s členoma 107 in 110 PDEU.

IV. OCENA

1. Obstoj pomoči v smislu člena 107(1) PDEU

(57) Členi od 107 do 109 PDEU so se začeli uporabljati za proizvodnjo in trženje vinogradniško-vinarskih proizvodov na podlagi člena 71 Uredbe (ES) št. 1493/1999 (15) o skupni ureditvi trga za te proizvode.

(58) V skladu s členom 107(1) PDEU je, razen če Pogodbi ne določata drugače, vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

(59) Da bi ukrep spadal na področje uporabe člena 107(1) PDEU, morajo biti torej izpolnjeni naslednji štirje kumulativni pogoji: 1. financirati ga mora država ali se mora financirati iz državnih sredstev; 2. selektivno mora zadevati nekatera podjetja ali sektorje proizvodnje; 3. vsebovati mora gospodarsko prednost za podjetja prejemnike; 4. prizadeti mora trgovino med državami članicami Skupnosti in izkrivljati konkurenco ali groziti, da jo bo izkrivljal.

(60) Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave izrazila dvom o naslednjih vprašanjih: prvič, o združljivosti promocijskih ukrepov na trgih drugih držav članic in tretjih držav s členom 107 PDEU; drugič, o združljivosti usposabljanj, ki jih je organiziral IVV, s členom 107 PDEU, ter tretjič, o združljivosti financiranja promocijskih ukrepov na trgih drugih držav članic in tretjih držav z davkom podobno dajatvijo s členom 110 PDEU. Komisija zato preučitev omejuje na ta vprašanja.

1.1 Državna sredstva

(61) Pomoč, ki je predmet tega postopka preiskave, je bila financirana z davkom podobno dajatvijo, imenovano dajatev za promocijo vina.

(62) Kar zadeva vprašanje, ali je prihodek od davkom podobne dajatve mogoče šteti za državna sredstva, je treba opozoriti, da se ne sme razlikovati med državnimi sredstvi v primerih, ko pomoč neposredno dodeli država, in primerih, ko pomoč dodelijo javni ali zasebni organi, ki jih imenuje ali ustanovi država (16).

(63) Sodišče Evropskih skupnosti je 15. julija 2004 v sodbi, izdani v zadevi Pearle (17), razsodilo, da se obvezni prispevki, ki jih pobere organ, ki deluje kot posrednik za vsa podjetja v poklicnem sektorju, ne smejo šteti za državna sredstva, če so izpolnjeni naslednji štirje kumulativni pogoji: (a) zadevni ukrep sprejme poklicna organizacija, ki zastopa podjetja in delavce v poklicnem sektorju, ter se ne uporablja kot instrument za izvajanje politike, ki jo opredeli država; (b) tako opredeljeni cilji se v celoti financirajo s prispevki podjetij v sektorju; (c) način financiranja in odstotni delež/znesek prispevkov določijo predstavniki delodajalcev in delavcev v poklicni organizaciji sektorja brez posredovanja države; (d) prispevki se obvezno uporabljajo za financiranje ukrepa, ne da bi država lahko posredovala.

(64) Zdi se, da priglašeni ukrep ne izpolnjuje vseh teh pogojev. Tako imenovano dajatev za promocijo vina je uvedel portugalski organ na podlagi zakonskega odloka (glej uvodno izjavo 11) kot instrument za izvajanje politike, ki jo je opredelila portugalska vlada, in sicer promocije vina. Portugalski organ ima poleg tega kot zakonodajalec možnost posredovati pri opredelitvi finančnih pogojev ukrepa in uporabe prispevkov. V tej zadevi táko posredovanje portugalske države jasno izhaja iz določb zakonskih odlokov št. 137/95 z dne 14. junija 1995 in št. 119/97 z dne 15. maja 1997.

(65) Ker pogoji (a), (c) in (d) iz sodbe Pearle niso izpolnjeni, se prihodki od tako imenovane dajatve za promocijo vina torej štejejo za „državna sredstva“.

1.2 Obstoj selektivne prednosti

(66) Tako je treba preveriti, ali obravnavani mehanizem „izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Obstoj pomoči je treba ugotoviti na ravni morebitnih upravičencev do promocije vina in njenega financiranja.

(67) Da bi bilo nadomestilo, dodeljeno iz državnih sredstev, pomoč v smislu člena 107, mora zagotoviti gospodarsko prednost, ki je ne bi bilo mogoče dobiti v običajnih tržnih razmerah, ta prednost pa mora biti selektivna. Merilo selektivnosti je izpolnjeno, ko je navedena prednost namenjena le nekaterim podjetjem ali enemu sektorju dejavnosti. Ta pogoj je torej izpolnjen v tej zadevi, v kateri je sektor vina in proizvodov iz grozdja in vina jasno opredeljen.

(68) Komisija je ob sprožitvi postopka preiskave kot upravičence opredelila gospodarske subjekte, ki so prejeli storitve, ki sta jih opravljala IVV in Viniportugal. Neodvisno od vprašanja, ali je financiranje dejavnosti IVV državna pomoč za ta organ, se postavlja tudi vprašanje morebitne opredelitve storitev, ki jih je opravljal ta organ v vinskem sektorju, kot državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. Ni dvoma, da so gospodarski subjekti v zadevnem sektorju (proizvajalci, predelovalci, trgovci na debelo, trgovci na drobno itd.) podjetja, ki opravljajo gospodarsko dejavnost.

(69) V skladu s sodno prakso Sodišča se kot pomoči štejejo predvsem ukrepi, ki v različnih oblikah zmanjšujejo stroške, ki običajno bremenijo proračun podjetja, in so zato, ne da bi bili subvencije v pravem pomenu besede, iste narave in imajo enake učinke. (18)

(70) Zato je treba odgovoriti na vprašanje, ali, in če je potrebno, v kolikšni meri dejavnosti, ki se financirajo iz teh „državnih sredstev“, in sicer storitve, ki jih sektorju ponuja IVV, in promocijske kampanje, ki jih organizira Viniportugal, pomenijo gospodarsko prednost za subjekte v sektorju.

(71) Glede storitev IVV je treba vedeti, ali, in če je potrebno, v kolikšni meri bi gospodarski subjekti v vinskem sektorju na Portugalskem, če ne bi bilo storitev, ki jih opravlja IVV, morali nositi stroške navedenih storitev, in če so to stroški, ki običajno bremenijo proračun podjetja. Za ta namen je treba razlikovati med tremi skupinami storitev:

1.2.1 Storitve IVV kot splošnega koordinatorja v sektorju

(72) Komisija meni, da so storitve in dejavnosti IVV kot splošnega koordinatorja v vinskem sektorju, in sicer zlasti storitve spremljanja, nadzora, certificiranja, revizije in upravljanja tržnih mehanizmov, posledica izpolnjevanja zahtev, določenih v zakonodaji Skupnosti in nacionalni zakonodaji, kot take pa niso dejavnosti, ki običajno bremenijo proračun podjetja, temveč so dejavnosti, ki spadajo med bistvene naloge države.

1.2.2 Storitve usposabljanja

(73) Vendar, kar zadeva financiranje organizacije usposabljanj, ki so jih lahko bili deležni gospodarski subjekti v sektorju, se zdi jasno, da gre za prednost za te subjekte, saj je usposabljanje dejavnost, ki običajno bremeni proračun podjetij.

(74) Glede na podatke, ki so jih portugalski organi predložili po sprožitvi postopka, so se vsa usposabljanja, ki jih je organiziral IVV, razen usposabljanja v splošnem interesu „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola – 2000“, ki je stalo 367,12 EUR, sofinancirala iz Evropskega socialnega sklada in se torej niso financirala iz prihodkov od davkom podobne dajatve. Ta usposabljanja zato niso predmet tega postopka preiskave.

(75) Komisija pa le za usposabljanje, financirano iz prihodkov od dajatve za promocijo vina, in sicer usposabljanje v splošnem interesu „Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola – 2000“, ugotavlja, da je nov podatek spremenil njegovo opredelitev kot državne pomoči. V skladu z novimi podatki, ki so ji bili predloženi, naj bi bilo to usposabljanje namenjeno izključno zaposlenim v regionalnih oddelkih ministrstva za kmetijstvo ter v regionalnih odborih za vinogradništvo, ki naj bi bili pristojni javni organi za nadzor in preverjanje pristnosti in kakovosti vin v zadevnih regijah. Iz tega podatka izhaja, da ne gre za ukrep pomoči, namenjen prejemnikom storitev IVV, temveč gre za notranje usposabljanje javne uprave.

(76) Zato to usposabljanje ni državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

1.2.3 Storitve izvajanja promocijskih kampanj

(77) Kar zadeva izvajanje kampanj za promocijo vina in proizvodov iz grozdja in vina prek združenja Viniportugal, gre dejansko za gospodarsko prednost za gospodarske subjekte v sektorju in zlasti za vinski sektor na Portugalskem. Organizacija promocije teh proizvodov je strošek, ki običajno bremeni proračun podjetja.

(78) Komisija zato sklepa, da so storitve izvajanja promocijskih kampanj selektivna prednost, financirana iz državnih sredstev, za gospodarske subjekte v vinskem sektorju na Portugalskem.

1.3 Vpliv na trgovino in izkrivljanje konkurence

(79) Da bi ugotovili, ali zadevna pomoč spada na področje uporabe člena 107(1) PDEU, je treba nazadnje ugotoviti, ali lahko prizadene trgovino med državami članicami in ali izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga.

(80) Sodišče je ugotovilo, da je treba, kadar ugodnost, ki jo je odobrila država članica, krepi položaj ene kategorije podjetij v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji v trgovini znotraj Skupnosti, zadnje obravnavati, kot da je nanje vplivala ta ugodnost. (19)

(81) Zdi se, da obravnavani ukrepi lahko vplivajo na trgovino med državami članicami, ker spodbujajo nacionalno proizvodnjo v škodo proizvodnje drugih držav članic. Vinski sektor je namreč zelo odprt za konkurenco na ravni Skupnosti in torej zelo občutljiv za vse ukrepe v korist proizvodnje v eni ali drugi državi članici.

(82) Zdi se, da je obstoj trgovine med državami članicami v sektorju vina in proizvodov iz grozdja in vina dokazan z obstojem skupne ureditve trga v tem sektorju.

(83) Spodnja preglednica na primer prikazuje raven trgovine s temi proizvodi v Skupnosti v obdobju 1999–2004 (20). 1 000 hl Leto Uvoz EU Izvoz EU 1999 (UE-15) 35 595 40 921 2000 (UE-15) — — 2001 (UE-15) 32 699 35 558,4 2002 (UE-15) 31 810,3 35 002,9 2003 (UE-15) 33 024,7 35 343 2004 (UE-25) 35 513,3 38 696,4

(84) Komisija zato v zvezi s financiranjem kampanj za promocijo in oglaševanje vina in proizvodov iz grozdja in vina z delom prihodkov od tako imenovane dajatve za promocija vina potrjuje stališče o obstoju državne pomoči za gospodarske subjekte v sektorju vina in proizvodov iz grozdja in vina v smislu člena 107(1) PDEU.

1.4 Sklepne ugotovitve o naravi „pomoči“ v smislu člena 107(1) PDEU

(85) Komisija glede na zgornje meni, da ukrepi v korist gospodarskih subjektov v sektorju vina in proizvodov iz grozdja in vina dajejo tem subjektom prednost, financirano iz državnih sredstev, do katere drugi subjekti ne morejo biti upravičeni. Ta prednost izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti nekaterim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, ker lahko prizadene trgovino med državami članicami. Komisija zato sklepa, da ti ukrepi spadajo na področje uporabe člena 107(1) PDEU.

2. Zakonitost pomoči za promocijo in oglaševanje

(86) Portugalski organi Komisiji niso v skladu členom 108(3) PDEU priglasili niti mehanizmov, s katerimi je bila uvedena navedena davkom podobna dajatev, niti financiranja ukrepov v korist vinskega sektorja.

3. Preučitev združljivosti pomoči za promocijo in oglaševanje

(87) Vseeno obstajajo izjeme od načela nezdružljivosti iz člena 107(1) PDEU.

(88) Člen 107(3)(c) PDEU določa, da se kot združljivo z notranjim trgom lahko šteje pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

(89) V skladu s Sporočilom Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za presojo nezakonitih državnih pomoči, je treba vsako nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999 preučiti v skladu s pravili in smernicami, ki veljajo ob dodelitvi pomoči.

(90) Tako je treba združljivost pomoči, odobrenih pred 1. januarjem 2002, preveriti z vidika Okvira o nacionalni pomoči za oglaševanje kmetijskih proizvodov in nekaterih proizvodov, ki niso zajeti v Prilogi II k Pogodbi EGS (21), združljivost pomoči, odobrenih po tem datumu, pa z vidika že navedenih smernic o državni pomoči za oglaševanje brez poseganja v posebna pravila o časovni uporabi, določena v navedenih smernicah.

(91) Okvir iz leta 1987 in te smernice pa v bistvu vsebujejo enaka načela. Določena so negativna in pozitivna merila, ki jih je treba upoštevati pri vseh shemah državnih pomoči. Tako oglaševalski ukrepi ne smejo biti v nasprotju s členom 28 Pogodbe (postal člen 34 PDEU) ali sekundarnim pravom Skupnosti, niti ne smejo biti namenjeni določenim podjetjem.

3.1 Kampanje za splošno promocijo na Portugalskem

(92) Iz podatkov, ki so jih poslali portugalski organi, je mogoče sklepati, da so cilji teh ukrepov skladni z več pozitivnimi merili, določenimi v zgoraj navedenih predpisih, ker so del cilja razvoja malih in srednje velikih podjetij in nekaterih regij ter celo cilja razvoja visokokakovostnih proizvodov in proizvodov za zdravo prehrano.

(93) Portugalski organi so poleg tega pojasnili, da so sporočila promocijskih in oglaševalskih ukrepov splošna, da ti ukrepi vključujejo predvsem izvedbo razstav, sodelovanje na sejmih, izdajanje katalogov in drugega gradiva ter da njihov cilj ni odvračati potrošnike od nakupa proizvodov iz drugih držav članic ali zaničevati navedene proizvode, da pa prav tako ne koristijo znamki posameznega podjetja ali proizvajalca.

(94) Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave (točka 108) sklepala, da so se pri državni pomoči, nakazani za financiranje obravnavanih promocijskih ukrepov do 1. januarja 2002, upoštevala merila, določena v predpisih Skupnosti, ki se uporabljajo na tem področju.

(95) V točki 8 Smernic Skupnosti o državni pomoči za oglaševanje proizvodov iz Priloge I k Pogodbi ES in nekaterih proizvodov, ki niso zajeti v Prilogi I, je določeno, da se od 1. januarja 2002 promocijski ukrepi, kot so širjenje znanstvenih dognanj, organizacija sejmov in razstav, sodelovanje na teh sejmih in razstavah ter podobni ukrepi za stike z javnostmi skupaj z anketami in tržnimi raziskavami ne štejejo za oglaševanje. Državna pomoč v zvezi s to promocijo v širšem pomenu besede je predmet točk 13 in 14 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem sektorju.

(96) Točka 13.2 Smernic o državni pomoči v kmetijskem sektorju določa, da se pomoč lahko dodeli za posvetovanje z izvedenci in podobne storitve, skupaj s tehničnimi študijami, študijami izvedljivosti in projektnimi načrti ter tržnimi raziskavami, kadar je namen zadevnih dejavnosti razvoj kakovostnih kmetijskih proizvodov. Poleg tega je v točki 14 dovoljena dodelitev pomoči za tehnično pomoč v kmetijskem sektorju. Predvsem je dovoljena pomoč za širjenje novih tehnik.

(97) Zgoraj opisane pomoči lahko spadajo v eno ali drugo od teh kategorij, ker je njihov namen ne nazadnje zagotoviti tehnično pomoč zadevni proizvodnji, s tem da se podpirata trženje kakovostnih kmetijskih proizvodov in splošno seznanjanje javnosti s temi lastnostmi.

(98) Pomoč, ki pokriva 100 % stroškov, je torej dovoljena. Da bi se preprečilo dodeljevanje velikih zneskov velikim družbam, skupni znesek pomoči, ki se lahko dodeli na podlagi teh dveh točk, ne sme preseči 100 000 EUR na upravičenca v triletnem obdobju oziroma 50 % upravičenih izdatkov, če gre za pomoč, dodeljeno podjetjem, ki spadajo v kategorijo malih in srednje velikih podjetij, kot jih je opredelila Komisija, pri čemer se upošteva višji znesek. Pri izračunu zneska pomoči je prejemnik storitev obravnavan kot upravičenec.

(99) Portugalski organi so pojasnili, da bo v zvezi s splošnimi ukrepi, katerih dejanska korist je v celoti razpršena med vse akterje v industriji vina in proizvodov iz grozdja in vina, višina pomoči na upravičenca torej ostala pod pragom 100 000 EUR za triletno obdobje.

(100) Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave (točka 114) sklepala, da so se pri državni pomoči, nakazani za financiranje obravnavanih promocijskih ukrepov po 1. januarju 2002, upoštevala merila, določena v predpisih Skupnosti, ki se uporabljajo na tem področju.

(101) Komisija ob upoštevanju podatkov, ki so jih portugalski organi predložili med preučevanjem te zadeve, in ker tretje strani po sprožitvi formalnega postopka preiskave niso predložile nasprotnih komentarjev, potrjuje stališče, ki ga je ob sprožitvi postopka (22) izrazila o združljivosti kampanj za splošno promocijo vina, ki jih Viniportugal izvaja na Portugalskem, z veljavnimi predpisi Skupnosti. — Komisija v tem stališču predvsem ugotavlja, da so portugalski organi dali zagotovila v zvezi s: cilji ukrepa: razvoj malih in srednje velikih podjetij in nekaterih regij ter razvoj visokokakovostnih proizvodov in proizvodov za zdravo prehrano (točka 32 Smernic o državni pomoči za oglaševanje), — naravo kampanj; sporočila promocijskih in oglaševalskih ukrepov so splošna in vključujejo predvsem pripravo razstav, sodelovanje na sejmih, izdajanje katalogov in drugega gradiva, njihov cilj ni odvračati potrošnike od nakupa proizvodov iz drugih držav članic ali zaničevati navedene proizvode, prav tako pa ne koristijo znamki posameznega podjetja ali proizvajalca (točka 20 Smernic o državni pomoči za oglaševanje), — zgornjo mejo pomoči: ukrepi se v celoti financirajo z davkom podobnimi dajatvami, finančni prispevek akterjev v tem sektorju za te kampanje pa po definiciji dosega 50 % njihovih stroškov. Poleg tega, kar zadeva splošne ukrepe, katerih dejanska korist je v celoti razpršena med vse akterje v industriji vina in proizvodov iz grozdja in vina, bo višina pomoči na upravičenca torej ostala pod pragom 100 000 EUR za triletno obdobje.

3.2 Kampanje za promocijo in oglaševanje portugalskega vina na trgih drugih držav članic in tretjih držav

(102) Komisija je v zvezi s kampanjami za promocijo in oglaševanje portugalskega vina na trgih drugih držav članic in tretjih držav, ki jih je Viniportugal izvajal zlasti po 1. januarju 2002, izrazila dvom o njihovi združljivosti z določbami Smernic o državni pomoči za oglaševanje.

(103) V skladu s točko 4.1 teh smernic je dopustno, da države članice neposredno ali posredno izvajajo oglaševalske kampanje na trgih drugih držav članic, da bi se potrošniki seznanili s kmetijskimi proizvodi iz drugih držav članic ali regij, celó s celotno kategorijo proizvodov iz druge države članice. Vendar morajo te kampanje vsebovati objektivne informacije o lastnostih zadevnih proizvodov, ne smejo pa vsebovati subjektivnih trditev o kakovosti proizvodov samo zaradi njihovega izvora.

(104) Komisija ob sprožitvi postopka ni imela zadostnih podatkov za sklepanje, da te kampanje, čeprav je v njih omenjen izvor vina, vsebujejo le podatke o objektivnih lastnostih zadevnih proizvodov, ne vsebujejo pa subjektivnih trditev o kakovosti proizvodov samo zaradi njihovega izvora. Tako je portugalske organe pozvala, naj dokažejo, da se pri morebitnem sklicevanju na izvor proizvodov upoštevajo ti pogoji.

(105) Komisija je seznanjena z zagotovili, ki so jih portugalski organi dali v zvezi s tem, (i) da so promocijske kampanje, ki jih izvaja Viniportugal, splošne (glej uvodno izjavo 37 zgoraj); (ii) da promocijske in oglaševalske dejavnosti, ki jih Viniportugal izvaja na Portugalskem in na ozemlju drugih držav članic in tretjih držav, ne zadevajo posebnih panog ter da njihov namen ni promocija določenih podjetij ali posameznih proizvajalcev (glej uvodno izjavo 37 zgoraj); (iii) da namen kampanj ni zaničevati proizvode iz grozdja in vina iz drugih držav članic, da ne odvračajo potrošnikov od nakupa proizvodov iz grozdja in vina iz drugih držav članic ter da so v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti (in sicer z zakonodajo o označevanju, predstavitvi in oglaševanju živil) (glej uvodno izjavo 38 zgoraj); (iv) da je namen teh dejavnosti seznaniti potrošnike v drugih državah članicah s portugalskimi vini ter tako spodbujati razvoj dejavnosti portugalskega vinskega sektorja v smislu člena 107(3)(c) PDEU (glej uvodno izjavo 39 zgoraj); ter nazadnje (v) da je namen kampanj, ki jih Viniportugal izvaja zunaj Portugalske, seznaniti javnost z osnovnimi lastnostmi portugalskih vin in pozvati potrošnike v drugih državah članicah in tretjih državah, naj poskusijo te proizvode, ki jih ne poznajo, ter da te kampanje ne vsebujejo nobene subjektivne izjave o kakovosti proizvodov, ki temeljijo samo na njihovem izvoru (glej uvodno izjavo 40 zgoraj).

(106) Komisija je lahko tako na podlagi dodatnih informacij, ki so jih poslali portugalski organi, in ker tretje strani po sprožitvi formalnega postopka preiskave niso poslale nasprotnih komentarjev, sklepala, da ni več dvoma, ki ga je ob sprožitvi postopka izrazila o objektivnosti promocijskih in oglaševalskih kampanj, ki se izvajajo na trgih držav članic in tretjih držav.

(107) Komisija glede na predstavljeno sklepanje meni, da sta pomoč za splošno promocijo vin na Portugalskem ter pomoč za promocijo in oglaševanje portugalskih vin na trgih drugih držav članic in tretjih držav združljivi s pozitivnimi in negativnimi merili, določenimi v Smernicah o državni pomoči za oglaševanje.

4. Financiranje pomoči

(108) Kar zadeva državno pomoč, financirano z davkom podobno dajatvijo, mora Komisija preučiti ukrepe, financirane s pomočjo, in tudi financiranje same pomoči. Zaradi morebitne nezdružljivosti financiranja državne pomoči s skupnim trgom bi bila namreč tudi sama pomoč nezdružljiva, celo če bi se pri dodelitvi pomoči upoštevala veljavna pravila o konkurenci.

(109) V skladu z ustaljeno sodno prakso se določbe PDEU, ki se nanašajo na državne pomoči, ne uporabljajo za takse, razen če so te način financiranja ukrepa pomoči, tako da so sestavni del navedenega ukrepa. (23) Da bi lahko bila taksa, ali njen del, sestavni del ukrepa pomoči, morata biti taksa in pomoč na podlagi upoštevne nacionalne zakonodaje nujno neločljivo vsebinsko povezani, in sicer tako, da so prihodki od takse nujno namenjeni financiranju pomoči. (24) Če taka vez obstaja, prihodki od takse neposredno vplivajo na višino pomoči (25) in posledično na presojo združljivosti te pomoči z notranjim trgom. (26)

(110) Torej je treba preučiti, ali dajatev za promocijo vina izpolnjuje zgoraj navedene pogoje.

4.1 Dajatev za promocijo vina kot sestavni del pomoči za promocijo

(111) Prvič, treba je preučiti, ali je prihodek od dajatve nujno namenjen financiranju pomoči. V tem okviru je treba poudariti, da je v zakonskem odloku št. 137/95 in tudi v zakonskem odloku št. 119/97, s katerim je bil prvi odlok razveljavljen, določeno, da bo „določen odstotek prihodka od dajatve za promocijo, ki ga vsako leto določi minister za kmetijstvo in ki ni nikoli nižji od 25 %, namenjen ukrepom za splošno promocijo vina in proizvodov iz grozdja in vina“ (člen 11(2) zakonskega odloka št. 119/97). V tem smislu je del prihodka od dajatve obvezno – na podlagi upoštevnih nacionalnih predpisov – namenjen financiranju promocijskih ukrepov, ki so predmet pomoči.

(112) Poleg tega je v členu 1(1) zakonskega odloka št. 119/97, v katerem je opredeljen okvir uporabe dajatve, določeno, da so „vina in proizvodi iz grozdja in vina […] obdavčeni z dajatvijo za promocijo, ki je nadomestilo za storitve, ki jih IVV opravi v zvezi s splošno promocijo in splošnim usklajevanjem sektorja“. Drugič, treba je preučiti, ali prihodek od dajatve neposredno vpliva na višino pomoči. V tem okviru je treba opozoriti, da je dajatev za promocijo edini vir financiranja pomoči za promocijo in oglaševanje, ki je predmet te preiskave, tako da bi zmanjšanje prihodka od dajatve pomenilo zmanjšanje sredstev za financiranje promocijskih ukrepov.

(113) Komisija zato meni, da je prihodek od dajatve v tej zadevi nujno namenjen financiranju pomoči in da neposredno vpliva na višino pomoči. Nazadnje je treba v skladu s sodno prakso Sodišča sklepati, da sta dajatev in pomoč na podlagi upoštevne nacionalne zakonodaje nujno neločljivo vsebinsko povezani ter da so prihodki od dajatve nujno namenjeni financiranju pomoči. Zato mora biti financiranje ukrepov z dajatvijo tudi predmet preiskave Komisije.

4.2 Obdavčitev izvoženih proizvodov z dajatvijo

(114) Kot je navedeno v uvodni izjavi 9 zgoraj, je dajatev naložena portugalskim proizvodom, namenjenim porabi na Portugalskem, in tudi proizvodom, namenjenim izvozu.

(115) Vendar Komisija v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave (točka 143) trdi, da se ne zdi, da pri izvajanju promocijskih in oglaševalskih kampanj zunaj portugalskega ozemlja ni diskriminacije med nacionalnimi proizvodi, namenjenimi nacionalnemu trgu, in nacionalnimi proizvodi, namenjenimi izvozu.

(116) Kar zadeva vprašanje, koliko so proizvodi, namenjeni izvozu, v enakem obsegu upravičeni do ukrepov splošne promocije na Portugalskem, Komisija glede na podatke, ki so jih portugalski organi poslali med preučevanjem zadeve, in ker tretje strani po sprožitvi formalnega postopka preiskave niso poslale nasprotnih komentarjev, lahko sklepa, da zadnjenavedena kategorija proizvodov v velikem obsegu uživa vse ugodnosti, ki izhajajo iz dajatve, ter da ima velike koristi od promocijskih dejavnosti na ozemlju drugih držav članic in tretjih držav.

4.3 Obdavčitev uvoženih proizvodov z dajatvijo

(117) Komisija v skladu s sodno prakso Sodišča (27) navadno meni, da lahko financiranje pomoči z obveznimi dajatvami vpliva na pomoč, saj ima zaščitni učinek, ki presega pomoč v pravem pomenu. Zadevna dajatev je namreč obvezna. Komisija ob upoštevanju iste sodne prakse meni, da je pomoč za nacionalne proizvajalce mogoče financirati z davkom podobnimi dajatvami, ki bremenijo enako uvoz proizvajalcev enakega proizvoda iz drugih držav članic, le če obstajajo zagotovila, da so lahko upravičeni do vseh teh ugodnosti enako kot nacionalni proizvajalci.

(118) Komisija je tako ob sprožitvi formalnega postopka preiskave navedla, da morajo portugalski organi, ker je bilo treba dajatev plačati tudi od proizvodov iz drugih držav članic, dokazati tudi, da ni diskriminacije med nacionalnimi in uvoženimi proizvodi ter da so torej proizvodi iz drugih držav članic, od katerih je tudi bilo treba plačati dajatev, enako in v enakem obsegu kot nacionalni proizvodi upravičeni do vseh ugodnosti, ki izhajajo iz te dajatve. (28)

(119) Bilo je že ugotovljeno, da se kampanje za promocijo in oglaševanje vina in proizvodov iz grozdja in vina, ki jih izvaja Viniportugal, financirajo iz dela prihodkov od dajatve za promocijo vina.

(120) Portugalski organi v pripombah in dodatnih informacijah zagotavljajo, da je bil s prihodki od dajatve, pobrane od uvoženih proizvodov, financiran komaj del stroškov ukrepov za splošno promocijo, ki jih je Viniportugal izvajal na Portugalskem. Trdijo, da so promocijske in oglaševalske kampanje, izvedene na trgih drugih držav članic in tretjih držav v korist portugalskega vina in proizvodov iz grozdja in vina, financirane izključno s prihodki od dajatve, pobrane od nacionalnih proizvodov.

(121) Podatki, ki so jih poslali portugalski organi, dokazujejo, da kampanje za splošno promocijo na Portugalskem sorazmerno koristijo uvoženim proizvodom. Kot je opisano v uvodnih izjavah 16 in 17 zgoraj, je namreč glavni cilj oglaševalskih kampanj na nacionalni ravni pritegniti mlade odrasle potrošnike obeh spolov k zdravemu uživanju vina namesto piva ali drugih alkoholnih pijač. Portugalski organi so tako predložili vzorce oglasov kampanj in načrtov širjenja, financiranih z dajatvijo. Ker je namen promocijskih kampanj spodbujati uživanje vina na splošno, so uvoženi proizvodi v enakem obsegu upravičeni do navedenih ukrepov.

(122) Vendar predloženi podatki niso zadosten dokaz, da prihodki od dajatve, pobrane od uvoženih proizvodov, niso prispevali k financiranju promocijskih in oglaševalskih kampanj, izvedenih na trgih drugih držav članic in tretjih držav, ki sicer koristijo izključno portugalskim vinom. Zlasti glede na številke, ki so jih predložili portugalski organi, so bili povprečni prihodki od pobiranja dajatve od uvoženih proizvodov v obdobju 1998–2005 1 293 169 EUR, medtem ko je Viniportugal v istem obdobju namenil povprečno 525 698 EUR na leto za ukrepe za splošno promocijo na Portugalskem (glej uvodni izjavi 36 in 38 zgoraj).

(123) Še več, čeprav je v nacionalni zakonodaji določena obveznost, da se delež – ki ni nikoli manjši od 25 % – prihodka od dajatve nameni ukrepom za splošno promocijo vina in proizvodov iz grozdja in vina, se za ta dva dela prihodkov od dajatve ne vodi ločeno računovodstvo. Portugalski organi so lahko predložili le ocene, kolikšen del prihodkov od dajatve se pobere od uvoženih proizvodov in se nameni splošni promociji.

(124) Komisija ob upoštevanju sodne prakse, navedene v uvodni izjavi 116 zgoraj, zaradi tega, ker so ukrepi, financirani z dajatvijo, državna pomoč v smislu člena 107 PDEU in je dajatev diskriminatorna, kar je v nasprotju s členom 110 PDEU, saj je bilo treba dajatev plačati tudi od proizvodov iz drugih držav članic, ki pa niso bili upravičeni do vseh ugodnosti, ki izhajajo iz te dajatve, meni, da prihodki od dajatve, dobljeni z bremenitvijo proizvodov, uvoženih iz drugih držav članic, uporabljeni za financiranje promocijskih ukrepov, ki jih je Viniportugal izvajal na trgih drugih držav članic in tretjih držav, pomenijo financiranje pomoči, ki ni združljivo s pravili o prostem pretoku blaga, ter da je posledično tako financirana državna pomoč v enakem obsegu nezdružljiva s Pogodbo.

(125) Komisija lahko na podlagi podatkov in zagotovil portugalskih organov (glej uvodno izjavo 104 tega sklepa) utemeljeno sklepa, da so bili proizvajalci in trgovci iz drugih držav članic v enakem obsegu kot portugalski proizvajalci deležni ukrepov pomoči za splošno promocijo, izvedenih na Portugalskem.

(126) Nasprotno pa portugalski organi ne zanikajo, da proizvajalci in trgovci iz drugih držav članic ne morejo biti upravičeni do ukrepov pomoči za promocijo in oglaševanje v tujini, ki se izvajajo izključno za portugalska vina.

(127) V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča lahko namreč iz tega, da kadar so prihodki od davka, ki bremeni nacionalne in uvožene proizvode na podlagi istih meril, namenjeni financiranju dejavnosti, ki koristijo predvsem obdavčenim nacionalnim proizvodom, sledi, da je prispevek, pobran na podlagi istih meril, vseeno diskriminatorna obdavčitev, ker je davčno breme, ki bremeni nacionalne proizvode, nevtralizirano z ugodnostmi, ki se financirajo s to dajatvijo, medtem ko davčno breme, ki bremeni uvožene proizvode, pomeni neto breme (29).

(128) V tej zadevi torej ni mogoče izključiti, da so bili uvoženi proizvodi diskriminirani. Nasprotno, iz podatkov, ki so jih predložili portugalski organi, izhaja, da so bili uvoženi proizvodi obdavčeni z dajatvijo v enakem obsegu kot nacionalni proizvodi, vendar niso bili deležni ugodnosti, financiranih s to dajatvijo, v enakem obsegu kot nacionalni proizvodi. Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 122 zgoraj, so bili glede na številke, ki so jih predložili portugalski organi, povprečni prihodki od pobiranja dajatve od uvoženih proizvodov v obdobju 1998–2005 1 293 169 EUR, medtem ko je Viniportugal v istem obdobju namenil povprečno 525 698 EUR na leto za ukrepe za splošno promocijo na Portugalskem. Ne vodi se ločeno računovodstvo, ki bi lahko zagotavljalo, da so prihodki od dajatve, pobrane od uvoženih proizvodov, namenjeni izključno splošni promociji na Portugalskem. Zato je z davkom podobnimi dajatvami in prihodkom od teh dajatev kršen člen 110 PDEU.

(129) Komisija na podlagi podatkov, ki jih je prejela po sprožitvi formalnega postopka preiskave, ne more sklepati, da pomoč za promocijo portugalskega vina in proizvodov iz grozdja in vina na trgih drugih držav članic in tretjih držav ni bila vsaj delno financirana s prihodki od dajatve za promocijo vina, pobrane od uvoženih proizvodov. Komisiji namreč ni treba po uradni dolžnosti preučiti, kateri elementi bi ji lahko bili predloženi, mora pa, po eni strani, preučiti vsa potrebna stališča in se, po drugi strani, opreti na informacije, ki jih ima na voljo ob sprejetju sklepa. (30) Komisija meni in posledično sklepa, da je treba financiranje teh ukrepov pomoči šteti za nezdružljivo z notranjim trgom.

(130) Skratka, ker se financiranje državne pomoči šteje za nezdružljivo z veljavnimi pravili Pogodbe, mora Komisija tudi tako financirano pomoč šteti za nezdružljivo, dokler bo nezakonito financiranje trajalo, saj je zakonitost financiranja državne pomoči nujen pogoj za razglasitev njene združljivosti. (31)

V. SKLEPNE UGOTOVITVE

(131) Komisija obžaluje, da je Portugalska izvedla navedene pomoči in s tem kršila člen 108(3) PDEU.

(132) Komisija je ugotovila naslednje: — Portugalska je nezakonito uvedla financiranje kampanj za splošno promocijo vina, ki so se financirale z dajatvijo na nacionalne proizvode in proizvode, uvožene iz drugih držav članic, s čimer je bil kršen člen 108(3) PDEU, — le usposabljanje, financirano s prihodki od davkom podobne dajatve, ni pomoč, — pomoč za ukrepe za splošno promocijo in oglaševanje vina in proizvodov iz grozdja in vina, ki jih je Viniportugal izvajal na ozemlju Portugalske, se lahko razglasi za združljivo z notranjim trgom, — pri pomoči za promocijo in oglaševanje vina in proizvodov iz grozdja in vina portugalskega izvora na ozemlju drugih držav članic in tretjih držav, ki se financira z dajatvijo na proizvodnjo vina in proizvodov iz grozdja in vina, ki bremeni tudi proizvode iz drugih držav članic, so se upoštevali predpisi Skupnosti, ki veljajo za navedene upravičence. Vendar je Komisija lahko ugotovila tudi obstoj kršitve člena 110 PDEU pri financiranju pomoči. Komisija zato zadevne sheme ne more razglasiti za združljivo s PDEU, saj je bila z njo uvedena diskriminacija med uvoženimi in nacionalnimi proizvodi.

(133) Ta odločitev je omejena na preučitev uporabe davkom podobne dajatve od začetka njene veljavnosti do 31. decembra 2006, ko so začele veljati nove Smernice Komisije o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013, in brez poseganja v stališče, ki ga bo Komisija sprejela o uporabi dajatve za promocijo po tem datumu.

(134) Komisija meni, da je v tem primeru primerno sprejeti pogojni sklep, tako da se uporabi možnost, ponujeno v členu 7(4) Uredbe (ES) št. 659/1999, po katerem lahko Komisija pozitivnemu sklepu priloži pogoje, na podlagi katerih se pomoč šteje za združljivo s skupnim trgom, in določi obveznosti, da zagotovi nadzor nad izpolnjevanjem sklepa.

(135) Da bi Portugalska odpravila kršitev člena 110 in tako za nazaj odpravila diskriminacijo, mora povrniti del dajatve, ki je bremenila proizvode iz drugih držav članic, v roku in pod pogoji, ki jih določi Komisija. Zadevna pomoč bo z odpravo te kršitve postala združljiva s členom 107 PDEU.

(136) Komisija določi pogoje, ki jih je treba upoštevati pri navedenem povračilu. Portugalska mora tako zavezancem za dajatev povrniti del dajatve, ki je bremenila proizvode iz drugih držav članic med datumom začetka pobiranja dajatve in 31. decembrom 2006, ob polnem upoštevanju naslednjih pogojev: — če zavezanci za plačilo dajatve lahko predložijo dokaz, da so bili z dajatvijo za promocijo obdavčeni uvoženi proizvodi, lahko zahtevajo povračilo sorazmernega dela prihodka od dajatve, namenjene financiranju promocijskih storitev, ki so jih bili deležni le nacionalni proizvodi, v roku, določenem v skladu z nacionalnim pravom, ki ni v nobenem primeru krajši od šestih mesecev od vročitve tega sklepa, — Portugalska bo ugotovila obseg morebitne diskriminacije, ki bremeni uvožene proizvode. Zato bo v referenčnem obdobju preverila finančno enakovrednost zneskov, ki se na splošno pobirajo od nacionalnih proizvodov iz naslova zadevne dajatve, in ugodnosti, ki so jih deležni izključno ti proizvodi, — povračilo se mora izvršiti najpozneje v šestih mesecih od vložitve zahtevka, — povrnjene zneske je treba preračunati na današnjo vrednost, pri čemer je treba upoštevati obresti od datuma njihovega prejema do datuma dejanskega povračila. Te obresti se izračunajo na podlagi referenčne obrestne mere Komisije, določene z metodo določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (32), — portugalski organi sprejmejo vsak razumen dokaz zavezancev, ki izkazuje del plačane dajatve, ki je bremenila proizvode iz drugih držav članic, — pravica do povračila ne sme biti odvisna od drugih pogojev, zlasti ne od tega, da dajatev ni bila prenesena naprej, — če davčni zavezanec še ni plačal dajatve, se portugalski organi uradno odpovejo njenemu plačilu, skupaj z morebitnimi pripadajočimi zamudnimi obrestmi, — Portugalska se zavezuje, da bo predložila popolno poročilo, ki bo dokazovalo pravilno izvajanje ukrepa povračila, če bo Komisija to zahtevala, — če je bila dajatev naložena v drugi državi članici za iste proizvode, ki so bili obdavčeni z dajatvijo za promocijo vina na Portugalskem, se portugalski organi zavezujejo, da bodo zavezancem povrnili del dajatve, ki je bremenil proizvode iz te druge države članice, — Portugalska se zavezuje, da bo s tem sklepom seznanila vse morebitne zavezance za plačilo dajatve –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Le usposabljanje, financirano s prihodki od davkom podobne dajatve v višini 367,12 EUR, ni pomoč.

Člen 2

Državna pomoč za splošno promocijo vina in proizvodov iz grozdja in vina na portugalskem ozemlju, ki jo je Portugalska izvedla nezakonito v nasprotju s členom 108(3) PDEU z davkom podobno dajatvijo, uvedeno z zakonskim odlokom št. 137/95 z dne 14. junija 1995, je državna pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU, kar zadeva obdobje od začetka njene veljavnosti do 31. decembra 2006.

Člen 3

1. Državna pomoč za promocijo in oglaševanje vina in proizvodov iz grozdja in vina portugalskega izvora na ozemlju drugih držav članic in tretjih držav, ki jo je Portugalska izvedla nezakonito v nasprotju s členom 108(3) PDEU z davkom podobno dajatvijo, uvedeno z zakonskim odlokom št. 137/95 z dne 14. junija 1995, je, brez poseganja v izvajanje člena 2, državna pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU, kar zadeva obdobje od začetka njene veljavnosti do 31. decembra 2006, če Portugalska upošteva pogoje, navedene v odstavku 2 tega člena.

2. Portugalska mora tako zavezancem za dajatev povrniti del dajatve, ki je bremenila proizvode iz drugih držav članic med datumom začetka pobiranja dajatve in 31. decembrom 2006, ob polnem upoštevanju naslednjih pogojev:

— če zavezanci za plačilo dajatve lahko predložijo dokaz, da so bili z dajatvijo za promocijo obdavčeni uvoženi proizvodi, lahko zahtevajo povračilo sorazmernega dela prihodka od dajatve, namenjene financiranju promocijskih storitev, ki so jih bili deležni le nacionalni proizvodi, v roku, določenem v skladu z nacionalnim pravom, ki ni v nobenem primeru krajši od šestih mesecev od vročitve tega sklepa,

— Portugalska bo ugotovila obseg morebitne diskriminacije, ki bremeni uvožene proizvode. Zato bo v referenčnem obdobju preverila finančno enakovrednost zneskov, ki se na splošno pobirajo od nacionalnih proizvodov iz naslova zadevne dajatve, in ugodnosti, ki so jih deležni izključno ti proizvodi,

— povračilo se mora izvršiti najpozneje v šestih mesecih od vložitve zahtevka,

— povrnjene zneske je treba preračunati na današnjo vrednost, pri čemer je treba upoštevati obresti od datuma njihovega prejema do datuma dejanskega povračila. Te obresti se izračunajo na podlagi referenčne obrestne mere Komisije, določene z metodo določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (33),

— portugalski organi sprejmejo vsak razumen dokaz zavezancev, ki izkazuje del plačane dajatve, ki je bremenila proizvode iz drugih držav članic,

— pravica do povračila ne sme biti podvržena drugim pogojem, zlasti ne temu, da dajatev ni bila prenesena naprej,

— če davčni zavezanec še ni plačal dajatve, se francoski organi uradno odpovejo njenemu plačilu, skupaj z morebitnimi pripadajočimi zamudnimi obrestmi,

— Portugalska se zavezuje, da bo predložila popolno poročilo, ki bo dokazovalo pravilno izvajanje ukrepa povračila, če bo Komisija to zahtevala,

— če je bila dajatev naložena v drugi državi članici za iste proizvode, ki so bili obdavčeni z dajatvijo za promocijo vina na Portugalskem, se portugalski organi zavezujejo, da bodo zavezancem povrnili del dajatve, ki je bremenil proizvode iz te druge države članice,

— Portugalska se zavezuje, da bo s tem sklepom seznanila vse morebitne zavezance za plačilo dajatve.

Člen 4

Portugalska v dveh mesecih od datuma vročitve tega sklepa obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih bo sprejela za izvršitev tega sklepa.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.

V Bruslju, 20. julija 2010 Za Komisijo Dacian CIOLOŞ Član Komisije

(1) S 1. decembrom 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člena 107 in 108 PDEU. Oba sklopa določb sta vsebinsko enaka. V tem sklepu je treba sklicevanja na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanja na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno.

(2) UL C 92, 16.4.2005, str. 12.

(3) UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

(4) Glej opombo 2.

(5) Zakonski odlok št. 99/97 z dne 26. aprila 1997 (DR št. 97 I-A, 26.4.1997).

(6) Glej „Seznam nacionalnih organov, pooblaščenih za nadzor upoštevanja določb Skupnosti v vinskem sektorju“ (UL C 46, 19.2.1999, str. 169).

(7) UL L 179, 14.7.1999, str. 1.

(8) Ta delež je bil 25 % leta 1997; 25 % v prvem polletju leta 1998 in 30 % v drugem polletju leta 1998; 35 % v prvem polletju leta 1999 in 40 % v drugem polletju leta 1999; 45 % leta 2000; 45 % leta 2001; 25 % leta 2002; 27,5 % leta 2003; 30 % leta 2004; 30 % leta 2005.

(9) Dajatev je bila uvedena z zakonskim odlokom št. 137/95 z dne 14. junija 1995 (DR št. 136 I-A, 14.6.95), spremenjenim z zakonskim odlokom št. 119/97 z dne 15. maja 1997 (DR št. 112 I-A, 15.5.97).

(10) V odloku št. 1428/2001 z dne 15. decembra 2001 je bil določen naslednji znesek za leto 2002: za proizvode, pakirane v embalažo s prostornino do 60 litrov: od 0,0034 EUR/enoto, če je prostornina enaka 0,25 litra ali manj, do 0,0135 EUR/liter, če je prostornina enaka 2 litroma ali več; za proizvode, ki se prodajo trgovcu na drobno ali potrošniku oziroma so namenjeni izvozu ali jih proizvajalec proda neposredno in so različno pakirani, od 0,0034 EUR/enoto, če je prostornina enaka 0,25 litra ali manj, do 0,0135 EUR/liter, če je prostornina večja od 1 litra.

(11) UL C 252, 12.9.2001, str. 5.

(12) Ker je shema pomoči, uvedena z zakonskim odlokom št. 119/97, začela veljati šele v drugem polletju leta 1997, je Viniportugal promocijske in oglaševalske dejavnosti začel izvajati šele leta 1998. Zato se bodo za namene tega sklepa upoštevali le prihodki, ki jih je IVV prejel od leta 1998.)

(13) Na primer, če je bilo leta 200225 % prihodkov od dajatve namenjenih promociji, povprečno pa je komaj 15 % navedenih prihodkov izviralo od dajatve na proizvode iz drugih držav članic, je prispevek od navedenih proizvodov za financiranje promocijskih in oglaševalskih ukrepov v letu 2002 znašal le 3,75 % skupnih prihodkov od dajatve.

(14) Ker je shema pomoči, uvedena z zakonskim odlokom št. 119/97, začela veljati šele v drugem polletju leta 1997, je Viniportugal promocijske in oglaševalske dejavnosti v resnici začel razvijati šele leta 1998.)

(15) Razveljavljena z Uredbo Sveta (ES) št. 479/2008 z dne 29. aprila 2008 o skupni ureditvi trga za vino (UL L 148, 6.6.2008, str. 1).

(16) Glej sodbi z dne 13. marca 2001 v zadevi PreussenElektra (C-379/98, Recueil, str. I-2099, točka 58) in z dne 20. novembra 2003 v zadevi GEMO (C-126/01, Recueil, str. I-13769, točka 23).

(17) Sodba Sodišča (prvi senat) z dne 15. julija 2004 v zadevi Pearle BV, Hans Prijs Optiek Franchise BV in Rinck Opticiens BV proti Hoofdbedrijfschap Ambachtende (C-345/02, ZOdl., str. I-7139).

(18) Glej sodbi z dne 1. decembra 1998 v zadevi Ecotrade (C-200/97, Recueil, str. I-7907, točka 34) in z dne 17. junija 1999 v zadevi Belgija proti Komisiji (C-75/97, Recueil, str. I-3671, točka 23).

(19) Sodba Sodišča z dne 17. septembra 1980 v zadevi Philip Morris (730/79, Recueil, str. 2671, točka 11).

(20) Vir: Eurostat. Podatki za leto 2000 niso na voljo.

(21) UL C 302, 12.11.1987.

(22) Glej točki 108 in 114 odločitve o sprožitvi postopka preiskave.

(23) Sodba z dne 13. januarja 2005 v zadevi Streekgewest (C-174/02, ZOdl., str. I-85, točka 25).

(24) Navedena sodba z dne 13. januarja 2005 v zadevi Streekgewest, točka 26, in sodba z dne 27. oktobra 2005 v združenih zadevah Nazairdis SAS (od C-266/04 do C-270/04, C-276/04 in od C-321/04 do C-325/04, ZOdl., str. I-9481, točke 46 do 49).

(25) Sodba z dne 15. junija 2006 v združenih zadevah Air Liquide (C-393/04 in C-41/05, ZOdl., str. I-5293, točka 46) in navedena sodba z dne 13. januarja 2005 v zadevi Streekgewest (točka 28).

(26) Sodba z dne 25. junija 1970 v zadevi Francija proti Komisiji (47/69, Recueil, str. 487, točke 17, 20 in 21).

(27) Sodba Sodišča z dne 25. junija 1970 v zadevi Francija proti Komisiji (C-47/69, Recueil, str. 487).

(28) Glej točko 135 odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave C(2004) 4522 z dne 1. decembra 2004.

(29) Sodbe Sodišča z dne 23. aprila 2002 v zadevi Nygard (C-234/99, Recueil, str. I-3657, točka 22); z dne 17. septembra 1997 v zadevi Fricarnes SA (C-28/96, Recueil, str. I-4939, točka 23); z dne 21. maja 1980 v zadevi Komisija proti Italiji (73/79, Recueil, str. 1533, točka 15) in z dne 11. marca 1992 v združenih zadevah Compagnie commerciale de l’Ouest in drugi (od C-78/90 do C-83/90, Recueil, str. I-1847, točka 26).

(30) Sodba Sodišča prve stopnje z dne 9. septembra 2009 v zadevi Holland Malt proti Komisiji (T-369/06, še neobjavljena v ZOdl., točka 195 in naslednje).

(31) Sodbi Sodišča z dne 21. oktobra 2003 v združenih zadevah van Calster (C-261/01 in C-262/01, Recueil, str. I-12249, točka 48) in z dne 21. maja 1980 v zadevi Komisija proti Italiji (73/79, Recueil, str. 1533, točka 11).

(32) Obvestilo Komisije o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 273, 9.9.1997, str. 3).

(33) Glej opombo 32.