SL Uradni list Evropske unije L 228/25

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 31. julija 2009

o statistiki državnih financ

(prenovitev)

(ECB/2009/20)

(2009/627/ES)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljevanju: Statut ESCB) ter zlasti njegovega člena 5.1 in 5.2, člena 12.1 in člena 14.3,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Smernica ECB/2005/5 z dne 17. februarja 2005 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje in o postopkih za izmenjavo statističnih informacij znotraj Evropskega sistema centralnih bank na področju statistike državnih financ (3) je bila večkrat spremenjena. Ker so sedaj potrebne dodatne spremembe te smernice, bi jo bilo treba zaradi jasnosti in preglednosti prenoviti.

(2) Evropski sistem centralnih bank (ESCB) potrebuje za izpolnjevanje svojih nalog celovito, tj. takšno, ki pokriva vse transakcije, vključno s tistimi, pri katerih država nastopa kot agent institucij Evropske unije, in zanesljivo statistiko državnih financ (SDF) za ekonomsko in denarno analizo.

(3) Postopki, določeni v tej smernici, ne vplivajo na odgovornosti in pristojnosti na ravni držav članic in Skupnosti.

(4) Treba je določiti učinkovite postopke za izmenjavo SDF znotraj ESCB, da se ESCB zagotovi ažurna SDF, ki zadošča njegovim potrebam, in združljivost SDF z napovedmi istih spremenljivk, ki jih pripravijo nacionalne centralne banke (NCB), ne glede na to, ali statistiko zbirajo NCB ali pristojni nacionalni organi.

(5) Del informacij, potrebnih za izpolnitev statističnih zahtev ESCB na področju SDF, zberejo pristojni nacionalni organi, ki niso NCB. Zato nekatere od nalog, ki jih je treba opraviti v skladu s to smernico, zahtevajo sodelovanje med ESCB in pristojnimi nacionalnimi organi. Člen 4 Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (4) zavezuje države članice, da se same organizirajo na področju statistike in polno sodelujejo z ESCB, da zagotovijo izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz člena 5 Statuta ESCB.

(6) Statistični viri, ki temeljijo na Uredbi (ES) št. 479/2009 in Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov (v nadaljevanju: ESR 95 (5), ne zadoščajo potrebam ESCB glede zajetja in rokov za poročanje statistike javnega dolga in prilagoditve primanjkljaja-dolga ter statistike o transakcijah med državami članicami in proračunom EU. Zato je potrebno dodatno zbiranje statističnih podatkov s strani pristojnih nacionalnih organov.

(7) Določiti je treba postopek za učinkovito izvajanje tehničnih sprememb prilog k tej smernici pod pogojem, da take spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Opredelitve pojmov

V tej smernici:

1. „sodelujoča država članica“ pomeni državo članico, ki je sprejela enotno valuto v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti;

2. „nesodelujoča država članica“ pomeni državo članico, ki ni sprejela eura.

Člen 2

Obveznosti NCB glede statističnega poročanja

1. NCB sporočijo SDF Evropski centralni banki (ECB), kakor je določeno v Prilogi I, enkrat v koledarskem letu. Podatki morajo biti v skladu z načeli in opredelitvami v Uredbi (ES) št. 479/2009 in ESR 95, kakor je podrobneje opredeljeno v Prilogi II.

2. Celotni podatkovni niz zajema vse kategorije, ki so v Prilogi I označene bodisi kot ključne bodisi kot sekundarne v statistiki prihodkov in izdatkov, statistiki prilagoditve primanjkljaja-dolga in statistiki dolga. Delni podatkovni nizi zajemajo vsaj ključne kategorije v statistiki prihodkov in izdatkov, statistiki prilagoditve primanjkljaja-dolga ali statistiki dolga.

3. NCB poročajo v skladu z metodološkimi opredelitvami, ki so določene v oddelku 1 Priloge II k tej smernici za sektorje in podsektorje ter v oddelku 2 iste priloge za naslednje:

(a) „statistika prihodkov in izdatkov“, ki zajema statistiko, vsebovano v preglednicah 1A, 1B in 1C Priloge I;

(b) „statistika prilagoditve primanjkljaja-dolga“, ki zajema statistiko, vsebovano v preglednicah 2A in 2B Priloge I;

(c) „statistika dolga“, ki zajema statistiko, vsebovano v preglednicah 3A in 3B Priloge I.

4. Podatki pokrivajo obdobje od leta 1995 do leta, na katero se nanaša prenos podatkov (leto t-1).

5. Kadar je obseg spremembe primanjkljaja/presežka zaradi popravkov vsaj 0,3 % bruto domačega proizvoda (BDP) ali kadar je obseg spremembe dolga, prihodkov, izdatkov ali nominalnega BDP zaradi popravkov vsaj 0,5 % BDP, se podatkom o primanjkljaju/presežku, dolgu, prihodkih, izdatkih in nominalnem BDP priložijo razlogi za popravke.

Člen 3

Obveznosti ECB glede statističnega poročanja

1. ECB na podlagi podatkov, ki jih sporočijo NCB, upravlja bazo podatkov SDF, ki bo vključevala agregate euroobmočja in EU. ECB posreduje bazo podatkov SDF nacionalnim centralnim bankam.

2. NCB označijo svoje statistične podatke z navedbo, komu se lahko dajo na voljo. ECB pri posredovanju baze podatkov SDF upošteva te označbe.

Člen 4

Roki za poročanje

1. NCB sporočijo celotne podatkovne nize dvakrat letno, pred 15. aprilom in pred 15. oktobrom.

2. Kadar so na voljo nove informacije, NCB na lastno pobudo sporočijo delne podatkovne nize v vmesnem času med obema datumoma, navedenima v odstavku ena. Pri poročanju delnega podatkovnega niza, ki zajema le ključne kategorije, lahko NCB posredujejo tudi ocene za sekundarne kategorije.

3. ECB posreduje bazo podatkov SDF nacionalnim centralnim bankam najmanj enkrat mesečno, najpozneje naslednji delovni dan ECB po tem, ko ECB dokonča podatke za objavo.

Člen 5

Sodelovanje s pristojnimi nacionalnimi organi

1. Kadar so vir nekaterih ali vseh podatkov, navedenih v členu 2, pristojni nacionalni organi, ki niso NCB, si NCB prizadevajo vzpostaviti ustrezne načine sodelovanja s temi organi, da se zagotovi stalna struktura za prenos podatkov za izpolnjevanje standardov in zahtev ESCB, razen če je isti rezultat že dosežen na podlagi nacionalne zakonodaje.

2. Če v okviru tega sodelovanja katera od NCB ne more izpolniti zahtev, določenih v členih 2 in 4, ker ji pristojni nacionalni organ ni posredoval potrebnih informacij, ECB in ta NCB z navedenim organom obravnavata vprašanje, kako se te informacije lahko dajo na voljo.

Člen 6

Standardi za prenos in kodiranje podatkov

NCB in ECB uporabljajo za prenos in kodiranje podatkov, opisanih v členih 2 in 3, standarde, navedene v Prilogi III. Ta zahteva ne preprečuje uporabe nekaterih drugih načinov prenosa statističnih informacij Evropski centralni banki kot dogovorjene nadomestne rešitve.

Člen 7

Kakovost

1. ECB in NCB spremljajo in spodbujajo kakovost podatkov, ki se poročajo ECB.

2. Izvršilni odbor ECB letno poroča Svetu ECB o kakovosti letne SDF.

3. Poročilo obravnava vsaj zajetje podatkov, stopnjo usklajenosti z ustreznimi opredelitvami ter obseg popravkov.

Člen 8

Poenostavljeni postopek spreminjanja

Izvršilni odbor ECB ima ob upoštevanju stališč Odbora za statistiko pravico izvesti tehnične spremembe prilog k tej smernici pod pogojem, da take spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja.

Člen 9

Začetek veljavnosti in razveljavitev Smernice ECB/2005/5

1. Ta smernica začne veljati dva dneva po sprejetju.

2. Smernica ECB/2005/5 se s to smernico razveljavi.

3. Sklicevanja na Smernico ECB/2005/5 se razlagajo kot sklicevanja na to smernico.

Člen 10

Naslovniki

Ta smernica se uporablja za vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 31. julija 2009 Za Svet ECB Predsednik ECB Jean-Claude TRICHET

(1) UL L 145, 10.6.2009, str. 1.

(2) UL L 310, 30.11.1996, str. 1.

(3) UL L 109, 29.4.2005, str. 81.

(4) UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

(5) Vsebovan v Prilogi A k Uredbi (ES) št. 2223/96.

PRILOGA I ZAHTEVE ZA POROČANJE PODATKOV Ključne kategorije so označene s krepkim tiskom, ostale kategorije pa so sekundarne. Če ni določeno drugače, se kategorije nanašajo na sektor država. „Dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero“ pomeni dolg v tistih finančnih instrumentih, katerih kuponska plačila niso vnaprej določen odstotek glavnice, temveč so odvisna od druge obrestne mere ali stopnje donosa ali drugega kazalca. Statistika prihodkov in izdatkov Preglednica 1A Kategorija Številka in linearno razmerje Primanjkljaj (–) ali presežek (+) 1 = 2 – 5 Skupni prihodki 2 = 3 + 4 Skupni tekoči prihodki 3 = 11 Skupni kapitalski prihodki 4 = 33 Skupni izdatki 5 = 6 + 7 Skupni tekoči izdatki 6 = 23 Skupni kapitalski izdatki 7 = 35 Primarni primanjkljaj (–) ali presežek (+) 8 = 9 + 10 Primanjkljaj (–) ali presežek (+) 9 = 1 Obveznosti iz obresti 10 = 28 Skupni tekoči prihodki 11 = 12 + 15 + 17 + 20 + 22 Neposredni davki 12 od tega neposredni davki, ki jih plačajo družbe 13 od tega neposredni davki, ki jih plačajo gospodinjstva 14 Posredni davki 15 od tega davek na dodano vrednost (DDV) 16 Socialni prispevki 17 od tega dejanski socialni prispevki delodajalcev 18 od tega socialni prispevki zaposlenih 19 Drugi tekoči prihodki 20 od tega terjatve iz obresti 21 Prodaja 22 Skupni tekoči izdatki 23 = 24 + 28 + 29 + 31 Tekoči transferji 24 = 25 + 26 + 27 Socialna plačila 25 Obveznosti iz subvencij 26 Druge obveznosti iz tekočih transferjev 27 Obveznosti iz obresti 28 Sredstva za zaposlene 29 od tega plače 30 Vmesna potrošnja 31 Bruto varčevanje 32 = 11 – 23 Skupni kapitalski prihodki 33 od tega davki na kapital 34 Skupni kapitalski izdatki 35 = 36 + 37 + 38 Investicije 36 Druge neto pridobitve nefinančnih sredstev 37 Obveznosti iz kapitalskih transferjev 38 Primanjkljaj (–) ali presežek (+) 39 = 1 = 40 + 41 + 42 + 43 Primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države 40 Primanjkljaj (–) ali presežek (+) federalne države 41 Primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države 42 Primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti 43 Pojasnjevalni postavki Dejanski socialni prispevki 44 Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi 45

Preglednica 1B Kategorija Številka in linearno razmerje Plačila države članice v proračun Evropske unije 1 = 2 + 4 + 5 + 7 Posredni davki, prejeti v proračun EU 2 od tega DDV, prejet v proračun EU 3 Tekoče mednarodno sodelovanje, ki ga država plača v proračun EU 4 Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU 5 od tega četrti lastni vir EU 6 Kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU 7 Izdatki EU v državi članici 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 Subvencije, ki se plačajo iz proračuna EU 9 Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi 10 Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam 11 Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi 12 Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam 13 Neto prejemki iz proračuna EU (neto prejemniki +, neto plačniki –) 14 = 8 – 1 Pojasnjevalna postavka Stroški pobiranja lastnih virov 15

Preglednica 1C Kategorija Številka in linearno razmerje Izdatki za končno potrošnjo 1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 Izdatki za individualno potrošnjo 2 Izdatki za kolektivno potrošnjo 3 Sredstva za zaposlene 4 = [1A.29] (1) Vmesna potrošnja 5 = [1A0.31] Socialni transferji v naravi, posredovani preko tržnih proizvajalcev 6 Potrošnja stalnega kapitala 7 Plačani davki na proizvodnjo minus prejete subvencije 8 Neto poslovni presežek 9 Prodaja 10 = [1A0.22] Pojasnjevalna postavka Izdatki za končno potrošnjo po cenah predhodnega leta 11 Primanjkljaj (–) ali presežek (+) 12 = [1A.1] Obveznosti iz obresti 13 = [1A.10] Obresti, vključno s poravnavami v okviru poslov zamenjave in nestandardiziranih terminskih pogodb o obrestni meri 14 Primanjkljaj (–) ali presežek (+) iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem 15 = 12 + 13 – 14 Iztržek od univerzalnih mobilnih telekomunikacijskih sistemov 16 Dolg 17 = [3A.1] Bruto domači proizvod (BDP) po tekočih cenah 18 BDP po cenah predhodnega leta 19 Investicije sektorja država po cenah predhodnega leta 20 Statistika prilagoditve primanjkljaja-dolga Preglednica 2A Kategorija Številka in linearno razmerje Primanjkljaj (–) ali presežek (+) 1 = [1A.1] Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi 2 = 1 – 3 Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi 3 = 4 – 15 Transakcije s finančnimi sredstvi (konsolidirane) 4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 Transakcije z gotovino in vlogami 5 Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni in dolgoročni vrednostni papirji 6 Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti 7 Transakcije s posojili 8 Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom 9 Privatizacije 10 Dokapitalizacije 11 Drugo 12 Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi 13 od tega obračunani, a še ne plačani davki in socialni prispevki 14 Transakcije z obveznostmi (konsolidirane) 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 Transakcije z gotovino in vlogami 16 Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni vrednostni papirji 17 Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – dolgoročni vrednostni papirji 18 Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti 19 Transakcije s posojili 20 od tega posojila centralne banke 21 Transakcije z drugimi obveznostmi 22 Transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane) = potreba države po zadolževanju 23 = 16 + 17 + 18 + 20 23 = 25 + 26 + 27 23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti 24 Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v nacionalni valuti 25 Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti sodelujoče države članice (2) 26 Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti nesodelujoče države članice 27 Drugi tokovi 28 = 29 + 32 Učinki vrednotenja na dolg 29 = 30 + 31 Devizni dobički in izgube 30 Drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost 31 Druge spremembe obsega dolga 32 Sprememba dolga 33 = 23 + 28 33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28

Preglednica 2B Kategorija Številka in linearno razmerje Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 Transakcije z gotovino in vlogami (obveznostmi) – nekonsolidirane 2 Transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane 3 Transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane 4 Transakcije s posojili centralne banke 5 Transakcije z drugimi posojili (obveznostmi) – nekonsolidirane 6 Konsolidacijske transakcije 7 = 8 + 9 + 10 + 11 Konsolidacijske transakcije – gotovina in vloge 8 = 2 – [2A.16] Konsolidacijske transakcije – kratkoročni vrednostni papirji 9 = 3 – [2A.17] Konsolidacijske transakcije – dolgoročni vrednostni papirji 10 = 4 – [2A.18] Konsolidacijske transakcije – posojila 11 = 6 – ([2A.20] – [2A.21]) Statistika dolga Preglednica 3A Kategorija Številka in linearno razmerje Dolg 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 = 7 + 12 = 13 + 14 + 15 = 16 + 17 = 19 + 20 + 22 = 24 + 25 + 26 + 27 Dolg – gotovina in vloge (obveznosti) 2 Dolg – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) 3 Dolg – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) 4 Dolg – posojila centralne banke (obveznosti) 5 Dolg – druga posojila (obveznosti) 6 Dolg, ki ga imajo rezidenti države članice 7 = 8 + 9 + 10 + 11 Dolg, ki ga ima centralna banka 8 Dolg, ki ga imajo druge denarne finančne institucije 9 Dolg, ki ga imajo druge finančne institucije 10 Dolg, ki ga imajo drugi rezidenti države članice 11 Dolg, ki ga imajo nerezidenti države članice 12 Dolg, izražen v nacionalni valuti 13 Dolg, izražen v tuji valuti sodelujoče države članice 14 Dolg, izražen v tuji valuti nesodelujoče države članice 15 Kratkoročni dolg 16 Dolgoročni dolg 17 od tega s spremenljivo obrestno mero 18 Dolg s preostalo dospelostjo do enega leta 19 Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let 20 od tega s spremenljivo obrestno mero 21 Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let 22 od tega s spremenljivo obrestno mero 23 Komponenta dolga centralne države 24 = [3B.7] – [3B.15] Komponenta dolga federalne države 25 = [3B.9] – [3B.16] Komponenta dolga lokalne države 26 = [3B.11] – [3B.17] Komponenta dolga skladov socialne varnosti 27= [3B.13] – [3B.18] Pojasnjevalni postavki Povprečna preostala dospelost dolga 28 Dolg – brezkuponske obveznice 29

Preglednica 3B Kategorija Številka in linearno razmerje Dolg (nekonsolidiran) 1 = 7 + 9 + 11 + 13 Konsolidacijski elementi 2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14 = 15 + 16 + 17 + 18 Konsolidacijski elementi – gotovina in vloge 3 Konsolidacijski elementi – kratkoročni vrednostni papirji 4 Konsolidacijski elementi – dolgoročni vrednostni papirji 5 Konsolidacijski elementi – posojila 6 Dolg, ki ga izdaja centralna država 7 od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države 8 Dolg, ki ga izdaja federalna država 9 od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države 10 Dolg, ki ga izdaja lokalna država 11 od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države 12 Dolg, ki ga izdajajo skladi socialnega varstva 13 od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države 14 Pojasnjevalne postavke Dolg centralne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države 15 Dolg federalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države 16 Dolg lokalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države 17 Dolg skladov socialne varnosti, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države 18 (1) [x.y] se nanaša na številko kategorije y v preglednici x. (2) Poročati za leta, preden je ta država članica postala sodelujoča država članica.

PRILOGA II METODOLOŠKE OPREDELITVE 1. Opredelitev sektorjev in podsektorjev Sektorji in podsektorji v ESR 95 Javni Nacionalni zasebni Pod tujim nadzorom Celotno gospodarstvo S.1 Nefinančne družbe S.11 S.11001 S.11002 S.11003 Finančne družbe S.12 Centralna banka S.121 Druge denarne finančne institucije S.122 S.12201 S.12202 S.12203 Drugi finančni posredniki, razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov S.123 S.12301 S.12302 S.12303 Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti S.124 S.12401 S.12402 S.12403 Zavarovalne družbe in pokojninski skladi S.125 S.12501 S.12502 S.12503 Država S.13 Centralna država S.1311 Federalna država S.1312 Lokalna država S.1313 Skladi socialne varnosti S.1314 Gospodinjstva S.14 Nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva S.15 Tujina S.2 EU S.21 Države članice EU S.211 Institucije EU S.212 Tretje države in mednarodne organizacije S.22 2. Opredelitev kategorij (1) Preglednica 1A: 1. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.13. 2. Skupni prihodki [1A.2] je enako skupni tekoči prihodki [1A.3] plus skupni kapitalski prihodki [1A.4]. 3. Skupni tekoči prihodki [1A.3] je enako skupni tekoči prihodki [1A.11]. 4. Skupni kapitalski prihodki [1A.4] je enako skupni kapitalski prihodki [1A.33]. 5. Skupni izdatki [1A.5] je enako skupni tekoči izdatki [1A.6] plus skupni kapitalski izdatki [1A.7]. 6. Skupni tekoči izdatki [1A.6] je enako skupni tekoči izdatki [1A.23]. 7. Skupni kapitalski izdatki [1A.7] je enako skupni kapitalski izdatki [1A.35]. 8. Primarni primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.8] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.9] plus obveznosti iz obresti [1A.10]. 9. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.9] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1]. 10. Obveznosti iz obresti [1A.10] je enako obveznosti iz obresti [1A.28]. 11. Skupni tekoči prihodki [1A.11] je enako neposredni davki [1A.12] plus posredni davki [1A.15] plus socialni prispevki [1A.17] plus drugi tekoči prihodki [1A.20] plus prodaja [1A.22]. 12. Neposredni davki [1A.12] je enako tekoči davki na dohodek, premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13. 13. Neposredni davki, od tega neposredni davki, ki jih plačajo družbe [1A.13], je enako tekoči davki na dohodek, premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.11 in S.12. 14. Neposredni davki, od tega neposredni davki, ki jih plačajo gospodinjstva [1A.14], je enako tekoči davki na dohodek, premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.14. 15. Posredni davki [1A.15] je enako davki na proizvodnjo in uvoz (D.2), prikazani med viri v S.13. 16. Posredni davki, od tega davek na dodano vrednost (DDV) [1A.16], je enako davki tipa davka na dodano vrednost (D.211), prikazani med viri v S.13. 17. Socialni prispevki [1A.17] je enako socialni prispevki (D.61), prikazani med viri v S.13. 18. Socialni prispevki, od tega dejanski socialni prispevki delodajalcev [1A.18], je enako dejanski socialni prispevki delodajalcev (D.6111), prikazani med viri v S.13. 19. Socialni prispevki, od tega socialni prispevki zaposlenih [1A.19], je enako socialni prispevki zaposlenih (D.6112), prikazani med viri v S.13. 20. Drugi tekoči prihodki [1A.20] je enako dohodek od lastnine (D.4) plus odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja (D.72) plus tekoče mednarodno sodelovanje (D.74) plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.13, razen viri obresti (D.41) v S.13, ki so tudi porabe v S.13, plus prejemki drugih subvencij na proizvodnjo (D.39), ki so porabe v S.13. 21. Drugi tekoči prihodki, od tega terjatve iz obresti [1A.21], je enako obresti (D.41), prikazane med viri v S.13 in porabami vseh sektorjev, razen S.13. 22. Prodaja [1A.22] je enako tržna proizvodnja (P.11) plus proizvodnja za lastno končno porabo (P.12) plus plačila za drugo netržno proizvodnjo (P.131), prikazana med viri v S.13. 23. Skupni tekoči izdatki [1A.23] je enako tekoči transferji [1A.24] plus obveznosti iz obresti [1A.28] plus sredstva za zaposlene [1A.29] plus vmesna potrošnja [1A.31]. 24. Tekoči transferji [1A.24] je enako socialna plačila [1A.25] plus obveznosti iz subvencij [1A.26] plus druge obveznosti iz tekočih transferjev [1A.27]. 25. Socialna plačila [1A.25] je enako socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi (D.62), plus socialni transferji v naravi, povezani z izdatki za proizvode, posredovane gospodinjstvom preko tržnih proizvajalcev (D.6311 + D.63121 + D.63131), prikazani med porabami v S.13, plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.13 in viri v S.15. 26. Obveznosti iz subvencij [1A.26] je enako subvencije (D.3), prikazane med viri v S.13. 27. Druge obveznosti iz tekočih transferjev [1A.27] je enako tekoči davki na dohodek, premoženje itd. (D.5) plus drugi davki na proizvodnjo (D.29) plus dohodek od lastnine (D.4), razen obresti (D.41) plus neto premije neživljenjskega zavarovanja (D.71) plus tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), prikazani med porabami v S.13, plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.15. 28. Obveznosti iz obresti [1A.28] je enako obresti (D.41), prikazane med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.13. 29. Sredstva za zaposlene [1A.29] je enako sredstva za zaposlene (D.1), prikazana med porabami v S.13. 30. Sredstva za zaposlene, od tega plače [1A.30], je enako plače (D.11), prikazane med porabami v S.13. 31. Vmesna potrošnja [1A.31] je enako vmesna potrošnja (P.2), prikazana med porabami v S.13. 32. Bruto varčevanje [1A.32] je enako skupni tekoči prihodki [1A.11] minus skupni tekoči izdatki [1A.23]. 33. Skupni kapitalski prihodki [1A.33] je enako terjatve iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot kapitalski transferji, ki jih plačajo vsi sektorji, razen S.13. 34. Skupni kapitalski prihodki, od tega davki na kapital [1A.34], je enako davki na kapital (D.91), prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. 35. Skupni kapitalski izdatki [1A.35] je enako investicije [1A.36] plus druge neto pridobitve nefinančnih sredstev [1A.37] plus obveznosti iz kapitalskih transferjev [1A.38]. 36. Investicije [1A.36] je enako bruto investicije v osnovna sredstva (P.51), prikazane med spremembami sredstev v S.13. 37. Druge neto pridobitve nefinančnih sredstev [1A.37] je enako spremembe zalog (P.52) plus neto pridobitev vrednostnih predmetov (P.53) plus neto pridobitev nefinančnih neproizvedenih sredstev (K.2), prikazano med spremembami sredstev v S.13. 38. Obveznosti iz kapitalskih transferjev [1A.38] je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot terjatve iz kapitalskih transferjev vseh sektorjev razen S.13. 39. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.39] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1] in je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države [1A.40] plus primanjkljaj (–) ali presežek (+) federalne države [1A.41] plus primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države [1A.42] plus primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti [1A.43]. 40. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države [1A.40] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1311. 41. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) federalne države [1A.41] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1312. 42. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države [1A.42] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1313. 43. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti [1A.43] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1314. 44. Dejanski socialni prispevki [1A.44] je enako dejanski socialni prispevki (D.611), prikazani med viri v S.13. 45. Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi [1A.45], je enako socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi (D.62), prikazani med porabami v S.13. Preglednica 1B: 1. Plačila države članice v proračun EU [1B.1] je enako posredni davki, prejeti v proračun EU, plus tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), ki ga država plača v proračun EU [1B.4], plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), ki jih država plača v proračun EU [1B.5], plus kapitalski transferji (D.9), ki jih država plača v proračun EU [1B.7]. 2. Posredni davki, prejeti v proračun EU [1B.2], je enako davki na proizvodnjo in uvoz (D.2), prikazani med viri v S.212. 3. Posredni davki, prejeti v proračun EU, od tega DDV, prejet v proračun EU [1B.3], je enako davki tipa davka na dodano vrednost (D.211), prikazani med viri v S.212. 4. Tekoče mednarodno sodelovanje, ki ga država plača v proračun EU [1B.4], je enako tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), prikazano med viri v S.212 in porabami v S.13. 5. Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.5], je enako raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.212 in porabami v S.13. 6. Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU, od tega četrti lastni vir EU [1B.6], je enako na bruto nacionalnem proizvodu (BNP) temelječi četrti lastni vir (ESR 95, odstavek 4.138), prikazan kot raznovrstni tekoči transferji (D.75) med viri v S.212 in porabami v S.13. 7. Kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.7], je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot terjatve iz kapitalskih transferjev v S.212. 8. Izdatki EU v državi članici [1B.8] je enako subvencije (D.3), ki se plačajo iz proračuna EU [1B.9], plus drugi tekoči transferji (D.7), ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], plus drugi tekoči transferji (D.7), ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.11], plus kapitalski transferji (D.9), ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12], plus kapitalski transferji (D.9), ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13]. 9. Subvencije, ki se plačajo iz proračuna EU [1B.9], je enako subvencije (D.3), prikazane med viri v S.212. 10. Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], je enako tekoče mednarodno sodelovanje (D.74) plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.212. 11. Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.11], je enako raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.212 in viri vseh sektorjev, razen S.13. 12. Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12], je enako terjatve iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 in med spremembami sredstev v S.212. 13. Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13], je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami sredstev v S.212 in spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. 14. Neto prejemki iz proračuna EU [1B.14] je enako neto prejemki države iz proračuna EU plus neto prejemki nedržavnih enot iz proračuna EU. 15. Stroški pobiranja lastnih virov [1B.15] so tisti del tržne proizvodnje (P.11), prikazan med viri v S.13, ki sodi med stroške pobiranja lastnih virov, ki se plačajo iz proračuna EU. Preglednica 1C: 1. Izdatki za končno potrošnjo [1C.1] je enako izdatki za končno potrošnjo (P.3), prikazani med porabami v S.13. 2. Izdatki za individualno potrošnjo [1C.2] je enako izdatki za individualno potrošnjo (P.31), prikazani med porabami v S.13. 3. Izdatki za kolektivno potrošnjo [1C.3] je enako izdatki za kolektivno potrošnjo (P.32), prikazani med porabami v S.13. 4. Sredstva za zaposlene [1C.4] je enako [1A.29]. 5. Vmesna potrošnja [1C.5] je enako [1A.31]. 6. Socialni transferji v naravi, posredovani prek tržnih proizvajalcev [1C.6], je enako socialni transferji v naravi, povezani z izdatki za proizvode, posredovane gospodinjstvom prek tržnih proizvajalcev (D.6311 + D.63121 + D.63131), prikazani med porabami v S.13. 7. Potrošnja stalnega kapitala [1C.7] je enako potrošnja stalnega kapitala (K.1), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. 8. Plačani davki na proizvodnjo minus prejete subvencije [1C.8] je enako plačila drugih davkov na proizvodnjo (D.29), prikazana med porabami v S.13, minus prejemki drugih subvencij na proizvodnjo (D.39), prikazani med porabami v S.13. 9. Neto poslovni presežek [1C.9] je enako poslovni presežek, neto (B.2n) v S.13. 10. Prodaja [1C.10] je enako [1A.22]. 11. Izdatki za končno potrošnjo po cenah predhodnega leta [1C.11] je enako verižni obseg izdatkov za končno potrošnjo (P.3), prikazan med porabami v S.13, po cenah predhodnega leta. 12. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1C.12] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1]. 13. Obveznosti iz obresti [1C.13] je enako obveznosti iz obresti [1A.10]. 14. Obresti, vključno s poravnavami v okviru poslov zamenjave in nestandardiziranih terminskih pogodb o obrestni meri [1C.14], je enako obresti iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (EDP D.41), prikazane med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.13. 15. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem [1C.15] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem (EDP B.9) v S.13. 16. Iztržek od univerzalnih mobilnih telekomunikacijskih sistemov [1C.16] je enako iztržek od prodaje licenc za tretjo generacijo mobilnih telefonov, prikazan kot odsvojitev nefinančnega sredstva v skladu s sklepom Eurostata o dodelitvi licenc za mobilne telefone. 17. Dolg [1C.17] je enako dolg, kakor je opredeljen v Uredbi (ES) št. 479/2009. 18. Bruto domači proizvod (BDP) po tekočih cenah [1C.18] je enako BDP (B.1 * g) po tržnih cenah. 19. BDP po cenah predhodnega leta [1C.19] je enako verižni obseg BDP (B1 * g) po cenah predhodnega leta. 20. Investicije sektorja država po cenah predhodnega leta [1C.20] je enako verižni obseg bruto investicij v osnovna sredstva (P.51), prikazan med spremembami sredstev v S.13, po stalnih cenah. Preglednica 2A: 1. Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [2A.1] je enako [1A.1]. 2. Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi [2A.2] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [2A.1] minus neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi [2A.3]. 3. Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi [2A.3] je enako transakcije z neto pridobitvijo finančnih sredstev [2A.4] minus neto prevzem transakcij z obveznostmi [2A.15]. 4. Transakcije s finančnimi sredstvi (konsolidirane) [2A.4] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2) [2A.5] plus transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami (F.33) [2A.6] plus transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34) [2A.7] plus transakcije s posojili (F.4) [2A.8] plus transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5) [2A.9] plus transakcije z drugimi finančnimi sredstvi [2A.13], prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. 5. Transakcije z gotovino in vlogami (sredstva) [2A.5] je enako neto pridobitev gotovine in vlog (F.2), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. 6. Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni in dolgoročni vrednostni papirji [2A.6] je enako neto pridobitev vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. 7. Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (sredstva) [2A.7] je enako neto plačila v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. 8. Transakcije s posojili (sredstva) [2A.8] je enako nova posojila (F.4), ki jih da država, zmanjšana za vračila državi, prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. 9. Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (sredstva) [2A.9] je enako neto pridobitev delnic in drugega lastniškega kapitala (F.5), prikazana med spremembami sredstev v S.13. 10. Privatizacije (neto) [2A.10] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11 ali S.12, ki jih S.13 izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora (ESR 95, odstavek 2.26) (2) nad dolžniško enoto; S.13 lahko take transakcije izvede neposredno z dolžniško enoto ali z drugo upniško enoto. 11. Dokapitalizacije (neto) [2A.11] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11 ali S.12, ki jih S.13 ne izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora nad dolžniško enoto, temveč jih izvede neposredno z dolžniško enoto. 12. Drugo [2A.12] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11, S.12 ali S.14, ki jih S.13 ne izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora nad dolžniško enoto in jih S.13 ne izvede neposredno z dolžniško enoto, temveč z drugo upniško enoto. 13. Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi [2A.13] je enako neto pridobitev denarnega zlata in posebnih pravic črpanja (F.1), prikazana med spremembami sredstev v S.13, plus neto pridobitev zavarovalnih tehničnih rezervacij (F.6) plus druge terjatve (F.7), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. 14. Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani, a še ne plačani davki in socialni prispevki [2A.14], je enako tisti del drugih terjatev (F.7 sredstva), ki se nanašajo na davke in socialne prispevke, prikazane v D2, D5, D6 in D91, zmanjšano za zneske dejansko pobranih davkov, prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. 15. Transakcije z obveznostmi (konsolidirane) [2A.15] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2) [2A.16] plus transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.331) [2A.17] plus transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.332) [2A.18] plus transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34) [2A.19] plus transakcije s posojili (F.4) [2A.20] plus transakcije z drugimi obveznostmi [2A.22], prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. 16. Transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) [2A.16] je enako neto pridobitev gotovine in vlog (F.2), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. 17. Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.17] je enako neto pridobitev kratkoročnih vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.331), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj, prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. 18. Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.18] je enako neto pridobitev dolgoročnih vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.332), katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto, prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. 19. Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (obveznosti) [2A.19] je enako neto prejemki v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34), prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. 20. Transakcije s posojili (obveznosti) [2A.20] je enako nova najeta posojila (F.4), zmanjšana za vračila obstoječih posojil, prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. 21. Transakcije s posojili, od tega posojila centralne banke [2A.21], je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev v S.121. 22. Transakcije z drugimi obveznostmi [2A.22] je enako neto prevzem obveznosti v zavarovalnih tehničnih rezervacijah (F.6) plus druge obveznosti (F.7), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. 23. Transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane) [2A.23] je enako neto prevzem obveznosti v gotovini in vlogah (F.2) [2A.16] plus vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov [2A.17 in 2A.18] (F.33), plus posojila (F.4) [2A.20]. Te transakcije so imenovane tudi potreba države po zadolževanju. 24. Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti [2A.24] je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto. 25. Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v nacionalni valuti [2A.25], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], izraženih v zakonitem plačilnem sredstvu države članice. 26. Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti sodelujoče države članice [2A.26], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], izraženih v ekujih, plus dolžniški instrumenti, izraženi v eurih, preden je ta država članica sprejela euro, plus dolžniški instrumenti, izraženi v zakonitem plačilnem sredstvu sodelujoče države članice, preden je ta postala sodelujoča država članica. Izvzeta je nacionalna valuta [2A.25]. 27. Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti nesodelujoče države članice [2A.27], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], ki niso vključeni v [2A.25] ali [2A.26]. 28. Drugi tokovi [2A.28] je enako učinki vrednotenja na dolg [2A.29] plus druge spremembe obsega dolga [2A.32]. 29. Učinki vrednotenja na dolg [2A.29] je enako devizni dobički in izgube [2A.30] plus drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost [2A.31]. 30. Devizni dobički in izgube [2A.30] je enako nominalni dobički/izgube iz lastnine (K.11) dolga [3A.1], ki zaradi sprememb deviznih tečajev pri pretvorbi v nacionalno valuto spremeni vrednost. 31. Drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost [2A.31] je enako sprememba dolga [2A.33] minus transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane) [2A.23] minus devizni dobički in izgube [2A.30] minus druge spremembe obsega dolga [2A.32]. 32. Druge spremembe obsega dolga [2A.32] je enako druge spremembe obsega (K.7, K.8, K.10 in K.12) obveznosti, razvrščene bodisi kot gotovina in vloge (AF.2) ali kot vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF.33), bodisi kot posojila (AF.4), ki niso sredstva v S.13. 33. Sprememba dolga [2A.33] je enako dolg [3A.1] v letu t minus dolg [3A.1] v letu t-1. Preglednica 2B: 1. Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane [2B.1] je enako transakcije z gotovino in vlogami (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.2] plus transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.3] plus transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.4] plus transakcije s posojili centralne banke [2B.5] plus transakcije z drugimi posojili (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.6]. 2. Transakcije z gotovino in vlogami (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.2] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. 3. Transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.3] je enako transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti (F.33), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj, prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. 4. Transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.4] je enako transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti (F.33), katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto, prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. 5. Transakcije s posojili centralne banke [2B.5] je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev v S.121. 6. Transakcije z drugimi posojili (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.6] je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.121. 7. Konsolidacijske transakcije [2B.7] je enako transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane [2B.1] minus transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane) [2A.23]. 8. Konsolidacijske transakcije – gotovina in vloge [2B.8] je enako transakcije z gotovino in vlogami (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.2] minus konsolidirane transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) [2A.16]. 9. Konsolidacijske transakcije – kratkoročni vrednostni papirji [2B.9] je enako transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.3] minus konsolidirane transakcije z vrednostnimi papirji razen delnic – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.17]. 10. Konsolidacijske transakcije – dolgoročni vrednostni papirji [2B.10] je enako transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane [2B.4] minus konsolidirane transakcije z vrednostnimi papirji razen delnic – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.18]. 11. Konsolidacijske transakcije – posojila [2B.11] je enako transakcije z drugimi posojili (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.6] minus (konsolidirane transakcije s posojili (obveznosti) [2A.20] minus konsolidirane transakcije s posojili, od tega posojila centralne banke [2A.21]). Preglednica 3A: 1. Dolg [3A.1] je enako dolg [1C.17]. 2. Dolg – gotovina in vloge (obveznosti) [3A.2] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu gotovina in vloge (AF.2). 3. Dolg – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) [3A.3] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF.33), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj. 4. Dolg – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) [3A.4] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF.33), katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto. 5. Dolg – posojila centralne banke (obveznosti) [3A.5] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu posojila (AF.4), ki je sredstvo v S.121. 6. Dolg – druga posojila (obveznosti) [3A.6] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu posojila (AF.4), ki ni sredstvo v S.121. 7. Dolg rezidentov države članice [3A.7] je enako dolg centralne banke [3A.8] plus dolg drugih denarnih finančnih institucij [3A.9] plus dolg drugih finančnih institucij [3A.10] plus dolg drugih rezidentov države članice [3A.11]. 8. Dolg, ki ga ima centralna banka [3A.8], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.121. 9. Dolg, ki ga imajo druge denarne finančne institucije [3A.9], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.122. 10. Dolg, ki ga imajo druge finančne institucije [3A.10], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.123, S.124 ali S.125. 11. Dolg drugih rezidentov države članice [3A.11] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.11, S.14 ali S.15. 12. Dolg nerezidentov države članice [3A.12] je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.2. 13. Dolg, izražen v nacionalni valuti [3A.13], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je izražen v zakonitem plačilnem sredstvu države članice. 14. Dolg, izražen v tuji valuti sodelujoče države članice [3A.14], je enako – preden država članica postane sodelujoča država članica – tisti del dolga [3A.1], ki je izražen v zakonitem plačilnem sredstvu ene od sodelujočih držav članic (razen nacionalne valute [3A.13]), plus dolg, izražen v ekujih ali eurih. 15. Dolg, izražen v tuji valuti nesodelujoče države članice [3A.15], je enako tisti del dolga [3A.1], ki ni vključen v [3A.13] ali [3A.14]. 16. Kratkoročni dolg [3A.16] je enako tisti del dolga [3A.1], katerega prvotna dospelost je eno leto ali manj. 17. Dolgoročni dolg [3A.17] je enako tisti del dolga [3A.1], katerega prvotna dospelost je več kakor eno leto. 18. Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.18], je enako tisti del dolgoročnega dolga [3A.17], katerega obrestna mera je spremenljiva. 19. Dolg s preostalo dospelostjo do enega leta [3A.19] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo eno leto ali manj. 20. Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let [3A.20] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let. 21. Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.21], je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let [3A.20], katerega obrestna mera je spremenljiva. 22. Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let [3A.22] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo nad pet let. 23. Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.23], je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo nad pet let [3A.22], katerega obrestna mera je spremenljiva. 24. Komponenta dolga centralne države [3A.24] je enako obveznosti v S.1311, ki niso sredstva v S.1311, minus sredstva v S.1311, ki so obveznosti v S.13, razen S.1311 [3B.15]. 25. Komponenta dolga federalne države [3A.25] je enako obveznosti v S.1312, ki niso sredstva v S.1312, minus sredstva v S.1312, ki so obveznosti v S.13, razen S.1312 [3B.16]. 26. Komponenta dolga lokalne države [3A.26] je enako obveznosti v S.1313, ki niso sredstva v S.1313, minus sredstva v S.1313, ki so obveznosti v S.13, razen S.1313 [3B.17]. 27. Komponenta dolga skladov socialne varnosti [3A.27] je enako obveznosti v S.1314, ki niso sredstva v S.1314, minus sredstva v S.1314, ki so obveznosti v S.13, razen S.1314 [3B.18]. 28. Povprečna preostala dospelost dolga [3A.28] je enako povprečna preostala dospelost, merjena z neporavnanimi zneski, izražena v letih. 29. Dolg – brezkuponske obveznice [3A.29] je enako tisti del dolga [3A.1] v obliki brezkuponskih obveznic, tj. obveznic brez kuponskih plačil, katerih obresti temeljijo na razliki med odkupno ceno in ceno ob izdaji. Preglednica 3B: 1. Dolg – nekonsolidiran [3B.1] je enako obveznosti v S.13, vključno s tistimi, ki so sredstva v S.13, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. 2. Konsolidacijski elementi [3B.2] je enako obveznosti v S.13, ki so hkrati sredstva v S.13, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. 3. Konsolidacijski elementi – gotovina in vloge [3B.3] je enako tisti del konsolidacijskih elementov [3B.2] v instrumentu gotovina in vloge (F.2). 4. Konsolidacijski elementi – kratkoročni vrednostni papirji [3B.4] je enako tisti del konsolidacijskih elementov [3B.2] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj. 5. Konsolidacijski elementi – dolgoročni vrednostni papirji [3B.5] je enako tisti del konsolidacijskih elementov [3B.2] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto. 6. Konsolidacijski elementi – posojila [3B.6] je enako tisti del konsolidacijskih elementov [3B.2] v instrumentu posojila (F.4). 7. Dolg, ki ga izdaja centralna država [3B.7], je enako obveznosti v S.1311, ki niso sredstva v S.1311, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. 8. Dolg, ki ga izdaja centralna država, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.8], je enako obveznosti v S.1311, ki so sredstva v S.1312, S.1313 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. 9. Dolg, ki ga izdaja federalna država [3B.9], je enako obveznosti v S.1312, ki niso sredstva v S.1312, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. 10. Dolg, ki ga izdaja federalna država, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.10], je enako obveznosti v S.1312, ki so sredstva v S.1311, S.1313 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. 11. Dolg, ki ga izdaja lokalna država [3B.11], je enako obveznosti v S.1313, ki niso sredstva v S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. 12. Dolg, ki ga izdaja lokalna država, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.12], je enako obveznosti v S.1313, ki so sredstva v S.1311, S.1312 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. 13. Dolg, ki ga izdajajo skladi socialne varnosti [3B.13], je enako obveznosti v S.1314, ki niso sredstva v S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. 14. Dolg, ki ga izdajajo skladi socialne varnosti, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.14], je enako obveznosti v S.1314, ki so sredstva v S.1311, S.1312 ali S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. 15. Dolg centralne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.15], je enako obveznosti v S.1312, S.1313 ali S.1314, ki so sredstva v S.1311, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. 16. Dolg federalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.16], je enako obveznosti v S.1311, S.1313 ali S.1314, ki so sredstva v S.1312, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. 17. Dolg lokalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.17], je enako obveznosti v S.1311, S.1312 ali S.1314, ki so sredstva v S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. 18. Dolg skladov socialne varnosti, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.18], je enako obveznosti v S.1311, S.1312 ali S.1313, ki so sredstva v S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. (1) [x.y] se nanaša na številko kategorije y v preglednici x. (2) Pride do prerazvrstitve dolžniške enote iz podsektorja S.11001 ali S.12x01 v podsektor S.11002/3 ali S.12x02/3 ali obratno.