SL Uradni list Evropske unije L 144/44

UREDBA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2016/867

z dne 18. maja 2016

o zbiranju podrobnih podatkov o kreditih in kreditnem tveganju (ECB/2016/13)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 127(2) in (5) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti členov 5.1 in 34.1 Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) ter zlasti členov 5(1) in 6(4) Uredbe,

ob upoštevanju mnenja Evropske komisije (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Podrobni podatki o kreditih in kreditnem tveganju (v nadaljnjem besedilu: podatki o kreditih) obsegajo podrobne in individualne informacije o instrumentih, ki povzročajo kreditno tveganje za institucije, ki sprejemajo vloge, finančne družbe razen institucij, ki sprejemajo vloge, ali nosilce upravljanja sredstev, ki se ukvarjajo s posojanjem v velikem obsegu. Take podrobne informacije so potrebne za opravljanje nalog Eurosistema, Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) in Evropskega odbora za sistemska tveganja, vključno z analizo denarne politike in operacijami denarne politike, upravljanjem tveganj, nadziranjem finančne stabilnosti ter makrobonitetno politiko in raziskavami. Ti podatki bodo lahko koristni tudi za namene bančnega nadzora v okviru enotnega mehanizma nadzora (EMN).

(2) Člen 5.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) določa, da Evropska centralna banka (ECB) ob pomoči nacionalnih centralnih bank (NCB) v ESCB za izpolnjevanje nalog ESCB zbira potrebne statistične podatke od pristojnih nacionalnih organov ali neposredno od gospodarskih subjektov. Člen 3 Uredbe (ES) št. 2533/98 zahteva, da ECB določi dejansko poročevalsko populacijo v mejah referenčne poročevalske populacije, in ji daje pravico, da določene razrede poročevalskih enot v celoti ali delno oprosti zahtev za statistično poročanje.

(3) Podatki o kreditih bodo bistveno prispevali k izboljšanju sedanjih statistik ESCB in razvoju novih, saj zagotavljajo pomembne razčlenitve in podrobnosti, ki niso na razpolago iz virov, ki se sedaj uporabljajo, kot so informacije o strukturi in vzorcih tveganj kreditov, ki jih odobrava finančni sektor. Podatki o kreditih bodo na primer pomembno prispevali k zvišanju kakovosti statistik o: (a) posojilih glede na velikost družb; to je ključno za oceno in spremljanje kreditiranja malih in srednje velikih podjetij; (b) kreditnih linijah, razčlenjeno po sektorjih nasprotnih strank; (c) posojilih nefinančnim družbam, razčlenjeno po gospodarski dejavnosti; (d) posojilih, zavarovanih z nepremičninami, ter (e) čezmejnih posojilih in s tem povezanih dohodkih kot delu statistike plačilne bilance držav članic, katerih valuta je euro.

(4) Razpoložljivost podatkov o kreditih bo povečala uporabnost informacij na mikro ravni, ki se sedaj zbirajo v okviru statistike izdaj in imetij vrednostnih papirjev, ter prispevala k spremljanju in spodbujanju finančne integracije in stabilnosti v Uniji. Končno, podatki o kreditih v zvezi s podružnicami, ki so rezidenti zunaj euroobmočja in katerih sedež je rezident poročevalske države članice, so pomembni za opravljanje nalog ESCB, zlasti za analizo denarne politike in naloge v zvezi s finančno stabilnostjo. Poleg tega so lahko ti podatki v pomoč pri nalogah makrobonitetnega nadzora, kot so analize finančne stabilnosti, ocene tveganj in obremenitveni testi. Člen 8(1)(d) in člen 8(4a) Uredbe (ES) št. 2533/98 zdaj izrecno omogočata uporabo statističnih podatkov, ki se zbirajo po členu 5 Statuta ESCB, za namene nadzora.

(5) Celovit niz usklajenih analitičnih podatkov o kreditih bi moral zmanjšati breme poročanja s tem, da se poveča stabilnost zahtev za poročanje v času. To je pomembno, ker je lahko uvajanje sprememb v visoko avtomatizirane sisteme za obdelavo podatkov poročevalskih enot zelo drago. Usklajen niz podatkov o kreditih bo zagotovil tudi večjo podrobnost, s čimer se bo zmanjšala potreba po kakršnih koli dodatnih zahtevah za poročevalske enote.

(6) Sklep ECB/2014/6 (3) določa postopek za razvoj dolgoročnega okvira za zbiranje podrobnih podatkov o kreditih, ki bo temeljil na usklajenih zahtevah ECB za statistično poročanje. Njegov cilj je, da se zagotovi vzpostavitev: (a) nacionalnih nizov podrobnih podatkov o kreditih, ki jih bodo upravljale vse NCB Eurosistema, v skladu s skupnimi minimalnimi standardi, in (b) skupne zbirke podrobnih analitičnih podatkov o kreditih (v nadaljnjem besedilu: AnaCredit), ki si jo bodo delile članice Eurosistema in bo zajemala vhodne podatke vseh držav članic, katerih valuta je euro.

(7) Priporočilo ECB/2014/7 (4) spodbuja NCB držav članic, katerih valuta ni euro, ki pa se pripravljajo na pridružitev dolgoročnemu okviru, naj uporabijo določbe Sklepa ECB/2014/6. Zbirka podatkov AnaCredit bi morala biti na prostovoljni podlagi na voljo državam članicam zunaj euroobmočja, zlasti tistim, ki sodelujejo v EMN, da se razširi njen geografski obseg in obseg podatkov ter poveča usklajenost v Uniji.

(8) Cilj pripravljalnih ukrepov po Sklepu ECB/2014/6 je bila „opredelitev glavne skupine usklajenih nizov podrobnih podatkov o kreditih, ki jih morajo NCB dolgoročno pošiljati ECB“, rezultat analize koristi in stroškov pa je pokazal zelo močne zahteve uporabnikov, ki poudarjajo, da ni potrebna zgolj „glavna skupina nizov podatkov“, temveč tudi celovit seznam atributov podatkov in mer podatkov, ki kažejo značilnosti instrumentov, ki ustvarjajo kreditno tveganje za poročevalsko populacijo. Poleg tega bi se morala s posledično večjo usklajenostjo izboljšati primerljivost podatkov med državami in med institucijami, s tem pa zagotoviti višja kakovost podatkov za analiziranje.

(9) Cilj zbirke podatkov AnaCredit je, da v kombinaciji z drugimi statističnimi okviri, po katerih se zbirajo podrobne informacije, zagotovi analitičen pogled na kreditno tveganje poročevalskih enot, ne glede na finančni instrument, vrsto izpostavljenosti in računovodsko razvrstitev. V tem smislu je cilj zahtev, določenih v tej uredbi, zagotoviti, da poročevalske enote poročajo NCB skupen niz usklajenih informacij.

(10) Zbirko podatkov AnaCredit bi bilo treba vzpostaviti v fazah, saj je mogoče sedanje zelo raznoliko zbiranje podatkov o kreditih v sodelujočih državah le postopno uskladiti. Ta postopen pristop upošteva tudi čas, ki ga poročevalske enote potrebujejo za izpolnitev različnih zahtev za podatke. Na splošno bi bilo treba obseg in vsebino podatkov, ki se bodo zbirali v različnih fazah, opredeliti čim prej, da se lahko vse poročevalske enote pripravijo na uporabo usklajenega niza pojmov in opredelitev. Tako bo Svet ECB odločitev o vsaki prihodnji fazi sprejel najmanj dve leti pred njeno izvedbo. Z namenom zmanjšanja stroškov in obsega dela poročevalskih enot bo v eni od prihodnjih faz proučena možnost zagotavljanja informacij o stanovanjskih posojilih na podlagi tehnik vzorčenja.

(11) Eden od ključnih dolgoročnih ciljev zbirke podatkov AnaCredit je uskladiti zahteve za poročanje in prakse izvajanja, vendar je treba zaradi raznolikosti sedanjih praks zbiranja podatkov na nekaterih področjih ohraniti prosto presojo NCB, na primer v zvezi z odločitvami NCB o odstopanjih za majhne rezidenčne poročevalske enote. Ta področja proste presoje NCB bi bilo treba ob vsaki prihodnji fazi ponovno oceniti, da se ugotovi, ali je mogoče doseči večjo usklajenost med sodelujočimi državami.

(12) Z vidika obsega bi morala prva faza poročanja v okviru zbirke podatkov AnaCredit vključevati kredite, ki jih odobrijo kreditne institucije pravnim subjektom. Institucije, ki sprejemajo vloge, razen kreditnih institucij, nosilci upravljanja sredstev in druge finančne družbe, ki se ukvarjajo s posojanjem, ter tuje podrejene družbe teh subjektov se lahko vključijo v dejansko poročevalsko populacijo v prihodnji fazi. Kar zadeva instrumente, se lahko obseg podrobnega poročanja razširi na izvedene finančne instrumente, druge terjatve, zunajbilančne postavke (kot so finančna poroštva) in kredite osebam, ki niso pravne osebe, tudi individualnim lastnikom. V prvi fazi ne bi smeli zbirati nobenih osebnih podatkov, kakor so opredeljeni v veljavnih pravilih o varstvu podatkov, tudi ne pri kreditih z več dolžniki, kjer so med dolžniki fizične osebe, ali kadar so fizične osebe povezane z instrumenti, ki se poročajo v zbirko podatkov AnaCredit. Če bi se obseg poročanja v prihodnjih fazah razširil na take osebne podatke, bi bilo treba zagotoviti varstvo pravic fizičnih oseb v zvezi z zbiranjem in obdelavo njihovih osebnih podatkov. Poleg tega lahko prihodnje faze vsebujejo zahteve za poročanje na konsolidirani podlagi. Pri vsaki razširitvi poročevalske populacije bi bilo treba upoštevati pravico NCB, da majhnim poročevalskim enotam odobrijo odstopanja, in odločitev o taki razširitvi bi bilo treba sprejeti najmanj dve leti pred uvedbo, da se poročevalskim enotam in NCB zagotovi dovolj časa za izvedbo.

(13) V pripravah na prihodnje faze bi morali razširitev poročevalske populacije in uvedba dodatnih zahtev za poročanje temeljiti na analizi Odbora ESCB za statistiko, pri čemer je treba upoštevati potrebe uporabnikov, ocenjene stroške poročevalskih enot in NCB, gibanja na trgu ter izkušnje, pridobljene v pripravah na prvo fazo.

(14) Pri opredelitvi zahtev za poročanje podatkov o kreditih je treba upoštevati načelo sorazmernosti, da se zlasti majhnim poročevalskim enotam, ki imajo manjšo skupno kreditno izpostavljenost, ne naloži neupravičeno breme poročanja. Iz istega razloga bi morale NCB imeti pravico, da odobrijo odstopanja majhnim poročevalskim enotam.

(15) NCB bi bilo treba za zagotovitev učinkovitega poročanja in ustrezne interoperabilnosti z drugimi sedanjimi ali novimi okviri za poročanje omogočiti, da zbirajo informacije, ki jih je treba poslati ECB, v širšem nacionalnem okviru za poročanje in razširijo poročanje podatkov o kreditih prek obsega, ki je določen v tej uredbi, za svoje zakonite namene v skladu z zadevnim nacionalnim pravom.

(16) NCB bi bilo treba omogočiti, da za prispevanje v zbirko podatkov AnaCredit uporabijo svoje zbirke podatkov, podatke, ki jih prejmejo od poročevalskih enot, in katere koli druge vire, vključno z ustreznimi zbirkami referenčnih podatkov. NCB bi morale imeti možnost proste presoje pri odločanju o tem, ali sklenejo sporazume o sodelovanju z nacionalnimi statističnimi uradi, pristojnimi nacionalnimi organi za nadzor poročevalskih enot ali katerimi koli drugimi nacionalnimi organi, dokler zagotovljeni podatki izpolnjujejo standarde kakovosti, določene v tej uredbi. Ker sedaj veljajo različne nacionalne ureditve, in da se zmanjša breme poročanja po tej uredbi, se spodbuja uspešno in učinkovito sodelovanje z nacionalnimi statističnimi uradi, pristojnimi nacionalnimi organi in drugimi nacionalnimi organi.

(17) Okvir za zbiranje podatkov o kreditih bi bilo treba oblikovati s ciljem, da se zagotovi interoperabilnost s centralnimi registri kreditov in drugimi ustreznimi nizi podatkov o kreditih, ki jih vzpostavijo subjekti javnega sektorja, vključno z zbirkami podatkov o statistiki vrednostnih papirjev ter registrom institucij in povezanih družb ESCB.

(18) NCB bi bilo treba omogočiti, da uporabijo večnamenski skupni niz analitičnih podrobnih podatkov o kreditih za vzpostavitev povratnih tokov informacij do poročevalskih enot ali za obogatitev sedanjih povratnih tokov informacij in drugih informacijskih storitev od centralnih registrov kreditov do poročevalskih enot. Ti povratni tokovi informacij bodo povečali prispevek ESCB k stabilnosti finančnega sistema skladno z njegovim zakonitim mandatom v skladu s členom 127(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Povratni tokovi informacij bodo poročevalskim enotam zagotovili širšo podlago za ocenjevanje kreditne sposobnosti, zlasti v zvezi s čezmejnimi dolžniki, ter omogočili uskladitev opredelitev in atributov podatkov v njihovih praksah posojanja. Izboljšali bodo upravljanje kreditnega tveganja pri kreditnih institucijah in drugih posojilodajalcih. Zlasti bodo kreditnim institucijam v pomoč pri izogibanju čezmernemu zanašanju na zunanje bonitetne ocene pri ocenjevanju kreditne sposobnosti. Pri povratnem toku informacij bi bilo treba slediti dobri praksi in zagotoviti minimalne standarde kakovosti podatkov. Podniz analitičnih podatkov o kreditih, ki se lahko izmenjuje med NCB za potrebe povratnih tokov informacij, bi bilo treba opredeliti ob upoštevanju stopnje zaupnosti, ki je značilna za zadevne atribute podatkov, in ustreznih zahtev za varstvo zaupnosti ter časa, ki je potreben za izvedbo. Dodatne podrobnosti glede obsega in izvajanja povratnih tokov informacij se lahko določijo v ločenem pravnem aktu in NCB lahko na podlagi veljavnih pravnih okvirov sklenejo memorandume o soglasju glede sodelovanja pri povratnih tokovih informacij. Medtem ko nekatere NCB, ki upravljajo centralne registre kreditov, med seboj že izmenjujejo podrobne podatke o čezmejnih kreditih in kreditnem tveganju na dvostranski podlagi (5), druge morda iz pravnih razlogov potrebujejo nekaj časa za uvedbo čezmejne izmenjave informacij, da bi te podatke posredovale finančnim institucijam, ki jim poročajo. Pri zasnovi in izvedbi povratnih tokov informacij bi bilo treba upoštevati nacionalne zakonske določbe o ravnanju z zaupnimi statističnimi informacijami.

(19) Za namene te uredbe bi bilo treba uporabljati standarde za varstvo in uporabo zaupnih statističnih informacij, kakor so določeni v členih 8 do 8c Uredbe (ES) št. 2533/98.

(20) Člen 7(1) Uredbe (ES) št. 2533/98 določa, da je ECB pooblaščena za naložitev sankcij poročevalskim enotam, ki ne izpolnjujejo zahtev za statistično poročanje, ki jih opredeljujejo ali nalagajo uredbe ali sklepi ECB. To pooblastilo za naložitev sankcij je neodvisno od pravice NCB, da sankcionirajo poročevalske enote, ki ne izpolnjujejo obveznosti statističnega poročanja ali drugih obveznosti poročanja, ki veljajo zanje po ustreznem nacionalnem pravnem okviru.

(21) Vzpostaviti je treba postopek za učinkovito izvedbo tehničnih sprememb prilog k tej uredbi, pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja poročevalskih enot v državah članicah. Ta postopek mora omogočati, da se upoštevajo stališča Odbora ESCB za statistiko.

(22) Člen 5 Statuta ESCB skupaj s členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji pomeni obveznost, da se na nacionalni ravni pripravijo in izvajajo vsi ukrepi, ki jih države članice, katerih valuta ni euro, štejejo za ustrezne: (a) za izvedbo zbiranja statističnih informacij, potrebnih za izpolnitev zahtev ECB za statistično poročanje, in (b) za pravočasno pripravo na področju statistike, da lahko te države članice postanejo države članice, katerih valuta je euro.

(23) Ta uredba bi se morala uporabljati brez poseganja v zbiranje podatkov o kreditih v skladu s pravnim okvirom EMN –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

(1) „poročevalska država članica“ pomeni državo članico, katere valuta je euro; države članice, katerih valuta ni euro, se lahko odločijo, da postanejo poročevalske države članice, in sicer tako, da vključijo določbe te uredbe v svoje nacionalno pravo ali drugače naložijo ustrezne zahteve za poročanje v skladu s svojim nacionalnim pravom; to lahko vključuje zlasti države članice, ki sodelujejo v EMN prek tesnega sodelovanja v skladu s členom 7 Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 (6);

(2) „rezident“ in „rezidenčen“ imata enak pomen, kakor je opredeljen v členu 1(4) Uredbe (ES) št. 2533/98;

(3) „institucionalna enota“ ima enak pomen, kakor je opredeljen v odstavkih 2.12 in 2.13 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7);

(4) „tuja podružnica“ pomeni institucionalno enoto, ki je pravno odvisen del pravnega subjekta in je rezident države, ki ni država, v kateri je ustanovljen pravni subjekt, v skladu s pojmom „ene podružnice“ iz člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2533/98;

(5) „pravni subjekt“ pomeni kateri koli subjekt, ki lahko po nacionalnem pravu, ki velja zanj, pridobiva pravne pravice in obveznosti;

(6) „identifikacijska oznaka pravnega subjekta“ (legal entity identifier – LEI) pomeni alfanumerično referenčno oznako v skladu s standardom ISO 17442 (8), ki se dodeli pravnemu subjektu;

(7) „nacionalna identifikacijska oznaka“ pomeni identifikacijsko oznako, ki se splošno uporablja in omogoča nedvoumno identifikacijo nasprotne stranke v državi, katere rezident je;

(8) „poročevalska enota“ pomeni pravni subjekt ali tujo podružnico, ki je rezident poročevalske države članice in za katerega veljajo zahteve ECB za poročanje po tej uredbi;

(9) „opazovana enota“ pomeni institucionalno enoto, o katere dejavnosti v vlogi upnika ali izvajalca servisiranja poroča poročevalska enota. Opazovana enota je: (a) institucionalna enota, ki je rezident iste države kot poročevalska enota, katere del je, ali (b) tuja podružnica poročevalske enote, ki je rezident poročevalske države članice, ali (c) tuja podružnica poročevalske enote, ki ni rezident poročevalske države članice;

(10) „nasprotna stranka“ pomeni institucionalno enoto, ki je stranka v instrumentu ali je povezana s stranko v instrumentu;

(11) „upnik“ pomeni nasprotno stranko, ki nosi kreditno tveganje instrumenta, razen ponudnika zavarovanja;

(12) „dolžnik“ pomeni nasprotno stranko, ki ima nepogojno obveznost izvajanja odplačil, ki izhajajo iz instrumenta;

(13) „ponudnik zavarovanja“ pomeni nasprotno stranko, ki zagotovi zavarovanje za primer pogodbeno dogovorjenega negativnega kreditnega dogodka in nosi kreditno tveganje tega negativnega kreditnega dogodka;

(14) „izvajalec servisiranja“ pomeni nasprotno stranko, ki je odgovorna za administrativno in finančno upravljanje instrumenta;

(15) „nacionalna centralna banka“ ali „NCB“ pomeni nacionalno centralno banko države članice Evropske unije;

(16) „zadevna NCB“ pomeni NCB poročevalske države članice, katere rezident je poročevalska enota;

(17) „centralni register kreditov“ pomeni register kreditov, ki ga upravlja NCB ter prejema poročila od posojilodajalcev v finančnem sektorju in jih podpira z zagotavljanjem informacij o kreditih in kreditnem tveganju;

(18) „kreditna institucija“ ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9);

(19) „institucija“ ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 4(1)(3) Uredbe (EU) št. 575/2013;

(20) „sredstvo“ ima enak pomen, kakor je opredeljen v odstavku 7.15 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013;

(21) „kreditno tveganje“ pomeni tveganje, da nasprotna stranka ne bo opravila katerega od plačil, ki jih je zavezana opraviti s pogodbo;

(22) „pogodba“ pomeni pravno zavezujoč sporazum med dvema strankama ali več strankami, na podlagi katerega se ustvari instrument ali več instrumentov;

(23) „instrument“ pomeni katero koli postavko, določeno v atributu podatkov „vrsta instrumenta“, kakor je opredeljen v Prilogi IV;

(24) „zavarovanje“ pomeni zaščito ali kritje za primer negativnega kreditnega dogodka v obliki katere koli postavke, ki je navedena v atributu podatkov „vrsta zavarovanja“, kakor je opredeljen v Prilogi IV;

(25) „znesek prevzetih obveznosti“ pomeni vsoto atributov podatkov „neporavnani nominalni znesek“ in „zunajbilančni znesek“, kakor sta opredeljena v Prilogi IV;

(26) „na posamični podlagi“ pomeni, da se nanaša na eno samo institucionalno enoto, kar vključuje institucionalne enote, ki so del pravnega subjekta.

Člen 2

Faze izvedbe in prvo poročanje

1. Večnamenski skupni niz analitičnih podatkov o kreditih v skladu s to uredbo se vzpostavi v fazah. Prva faza se začne 1. septembra 2018. Prvo mesečno in četrtletno pošiljanje v tej fazi in po tej uredbi se začne s podatki za 30. september 2018.

2. Da se zagotovi ustrezna identifikacija nasprotnih strank, NCB pošljejo ECB prvi niz referenčnih podatkov o nasprotnih strankah v skladu s predlogo 1 v Prilogi I šest mesecev pred prvim pošiljanjem iz odstavka 1.

3. Da se omogoči potrebna organizacijska in tehnična priprava na pošiljanje referenčnih podatkov o nasprotnih strankah iz odstavka 2, lahko NCB od poročevalskih enot zahtevajo, da zagotovijo delne ali celovite referenčne podatke o nasprotnih strankah in podatke o kreditih od 31. decembra 2017 naprej.

Člen 3

Dejanska poročevalska populacija

1. Dejansko poročevalsko populacijo sestavljajo rezidenčne kreditne institucije in rezidenčne tuje podružnice kreditnih institucij, ne glede na to, ali so institucije, ki se nadzirajo v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10).

2. Poročevalske enote poročajo podatke o kreditih na posamični podlagi v skladu s členoma 4 in 6.

3. Poročevalske enote poročajo zadevni NCB.

Člen 4

Zahteve za statistično poročanje

1. Poročevalske enote poročajo podatke o kreditih opazovane enote v skladu s členom 6 za instrumente, ki izpolnjujejo pogoje, opredeljene v členu 5:

(a) kadar za instrument na kateri koli referenčni datum poročanja v referenčnem obdobju velja, da: (i) povzroča kreditno tveganje za opazovano enoto ali (ii) je sredstvo opazovane enote ali (iii) je priznan po ustreznem računovodskem standardu, ki ga uporablja pravni subjekt opazovane enote, in je v preteklosti povzročil kreditno tveganje za opazovano enoto ali (iv) ga servisira opazovana enota, ki je rezident poročevalske države članice, in i. je bil odobren drugim institucionalnim enotam istega pravnega subjekta, katerega del je opazovana enota, ali ii. ga ima pravni subjekt, ki ni kreditna institucija, ki je rezident poročevalske države članice, pri čemer ta ni država članica opazovane enote, in

(b) kadar je najmanj en dolžnik pravni subjekt ali del pravnega subjekta, kakor je opredeljen v členu 1(5).

2. Za posamezen referenčni datum poročanja je referenčno obdobje obdobje, ki se začne na zadnji referenčni datum poročanja v četrtletju pred tem posameznim referenčnim datumom poročanja in se konča na ta posamezen referenčni datum poročanja.

Člen 5

Prag za poročanje

1. Podatki o kreditih se poročajo za instrumente, določene v členu 4, kadar znaša znesek prevzetih obveznosti dolžnika na kateri koli referenčni datum poročanja v referenčnem obdobju 25 000 EUR ali več.

2. Znesek prevzetih obveznosti dolžnika iz odstavka 1 se izračuna kot vsota zneskov prevzetih obveznosti po vseh instrumentih dolžnika v razmerju do opazovane enote na podlagi obsega člena 4 in instrumentov, ki so opredeljeni v navedenem členu.

Člen 6

Zahteve za statistično poročanje na posamični podlagi

1. Poročevalske enote poročajo podatke o kreditih na posamični podlagi v skladu s predlogami v Prilogi I.

2. Poročevalske enote, ki so pravni subjekti, poročajo v zvezi z vsemi opazovanimi enotami, ki so del pravnega subjekta. Poročevalske enote, ki so tuje podružnice, poročajo v zvezi s svojo dejavnostjo.

3. Če sta pravni subjekt in njegova tuja podružnica rezidenta poročevalskih držav članic, lahko ob uskladitvi med zadevnima NCB za izognitev dvojnemu poročanju:

(a) zadevna NCB pravnega subjekta odloči, da od pravnega subjekta ne bo zbirala nobenih atributov podatkov, navedenih v predlogi 1 v Prilogi I, ali da bo od njega zbirala samo del teh atributov podatkov, če te instrumente ima ali servisira tuja podružnica;

(b) zadevna NCB tuje podružnice odloči, da od tuje podružnice ne bo zbirala nobenih atributov podatkov, navedenih v predlogi 2 v Prilogi I, ali da bo od nje zbirala samo del teh atributov podatkov.

4. Zadevna lahko NCB odloči, da ne bo zbirala informacij v zvezi s tujimi podružnicami, ki niso rezidenti poročevalske države članice in so del pravnega subjekta, ki je poročevalska enota.

Člen 7

Posebne zahteve za statistično poročanje

Zahteve za statistično poročanje, opredeljene v členu 6, se zmanjšajo v zvezi s podatki o kreditih, ki izpolnjujejo posebna merila, določena v Prilogi II.

Člen 8

Splošne zahteve za izboljšano poročanje

1. Poročevalske enote in njihove tuje podružnice, ki niso rezidenti poročevalske države članice, vzpostavijo potrebno organizacijsko strukturo in ustrezne notranje kontrolne mehanizme, s katerimi zagotovijo, da se podatki, ki se poročajo na posamični podlagi po tej uredbi v skladu s členom 6, pravilno obdelajo in posredujejo.

2. Tuje podružnice, ki niso rezidenti poročevalske države članice, niso poročevalske enote po tej uredbi. Poročevalske enote zagotovijo, da take tuje podružnice uvedejo ureditve, postopke in mehanizme, s katerimi zagotovijo pravilno izvajanje zahtev za poročanje na posamični podlagi.

3. Zahteve za statistično poročanje po tej uredbi ne posegajo v druge sedanje ali prihodnje zahteve za poročanje v zvezi s podatki o kreditih v skladu z nacionalnim pravom ali drugimi okviri za poročanje.

4. NCB lahko zbirajo informacije, ki jih je treba poslati ECB, v širšem nacionalnem okviru za poročanje, ki je skladen z zadevnim pravom Unije ali nacionalnim pravom. Ti širši okviri za poročanje lahko vključujejo informacije, ki služijo za druge namene poleg statistike, na primer za potrebe nadzora.

5. NCB lahko pridobijo podatke o kreditih iz drugih virov.

6. Minimalne zahteve za usklajenost, popolnost, raven podrobnosti in identifikacijo nasprotnih strank v zvezi s podatki o kreditih so določene v predlogah v Prilogi I.

Člen 9

Identifikacija nasprotnih strank

1. Za namen poročanja po tej uredbi poročevalske enote in NCB identificirajo nasprotne stranke z uporabo:

(a) oznake LEI, kadar je bila ta identifikacijska oznaka dodeljena, ali

(b) če oznaka LEI ni bila dodeljena, nacionalne identifikacijske oznake, kakor je podrobneje opredeljeno v Prilogi IV.

2. NCB lahko pridobijo katere koli informacije v zvezi z identifikacijo nasprotnih strank, kakor je opredeljeno v Prilogi III, prek neposrednega poročanja poročevalskih enot ali prek memorandumov o soglasju ali podobnih sporazumov z nacionalnimi statističnimi uradi, pristojnimi nacionalnimi organi in drugimi nacionalnimi organi. NCB opredelijo enolične identifikacijske oznake, ki so potrebne za pravilno identifikacijo nasprotnih strank, na podlagi obsega informacij, ki je določen v Prilogi III.

Člen 10

Dostop do podatkov o kreditih in njihova uporaba

1. ECB in NCB uporabijo podatke o kreditih, ki se poročajo po tej uredbi, v obsegu in za namene, ki so opredeljeni v Uredbi (ES) št. 2533/98. Ti podatki se lahko uporabijo zlasti za vzpostavitev in ohranjanje povratnega toka informacij v skladu s členom 11.

2. Ta uredba ne posega v sedanjo ali prihodnjo uporabo podatkov o kreditih, ki jo dovoljuje ali zahteva pravo Unije, nacionalno pravo ali memorandumi o soglasju, vključno s čezmejnimi izmenjavami.

Člen 11

Povratni tok informacij do poročevalskih enot

1. NCB imajo pravico, da poročevalskim enotam zagotovijo podatke o kreditih, vključno s podatki, ki jih zbere druga NCB, z vzpostavitvijo ali izboljšanjem povratnih tokov informacij ali drugih informacijskih storitev od centralnih registrov kreditov do poročevalskih enot. Zagotovijo lahko podniz podatkov o kreditih, ki se zbirajo po tej uredbi, v skladu z dobro prakso in v obsegu, kolikor to omogoča veljavna pravna ureditev zaupnosti. Poročevalske enote lahko podatke uporabijo izključno za upravljanje kreditnega tveganja in izboljšanje kakovosti informacij o kreditih, ki jih imajo na razpolago v zvezi z obstoječimi ali predvidenimi instrumenti. Podatkov ne izmenjujejo z drugimi osebami, razen če je za te namene podatke nujno treba izmenjevati s ponudniki storitev in se podatki uporabijo samo v zvezi s poročevalsko enoto ter poročevalska enota zagotovi ustrezno varstvo zaupnosti s pogodbenim dogovorom, ki izključuje vsakršno drugo uporabo podatkov, in poskrbi za anonimiziranje podatkov, kadar je to mogoče, in brisanje podatkov, takoj ko se doseže namen njihove izmenjave. Nadaljnje pošiljanje podatkov s strani ponudnika storitev in izmenjava podatkov s tržnimi ponudniki podatkov o kreditih sta prepovedana.

2. NCB opredelijo obseg podatkov, ki se zagotovijo, postopek za zagotovitev dostopa do podatkov in katere koli dodatne omejitve uporabe teh podatkov ob upoštevanju nacionalnega pravnega okvira in vseh drugih omejitev, povezanih z zaupno naravo informacij.

3. Ta člen poročevalskim enotam ne daje pravice do povratnega toka informacij ali do prejemanja določenih informacij iz povratnega toka informacij ali drugih informacijskih storitev od centralnih registrov kreditov do poročevalskih enot.

4. NCB imajo pravico, da poročevalski enoti začasno onemogočijo dostop do določenih podatkov o kreditih iz povratnega toka informacij, kadar poročevalska enota ni izpolnila svojih obveznosti statističnega poročanja po tej uredbi, zlasti glede kakovosti in točnosti podatkov, ter kadar poročevalska enota ni izpolnila obveznosti iz odstavka 1.

5. NCB imajo pravico, da drugim NCB onemogočijo dostop do podrobnih podatkov o kreditih, ki jih zbirajo za namene povratnega toka informacij. NCB imajo pravico, da zahtevajo vzajemnost v zvezi z zagotavljanjem podrobnih podatkov o kreditih z vsako NCB, ki zahteva podatke od druge NCB za namene povratnega toka informacij. Informacije o institucionalni enoti poročevalske enote s sedežem v poročevalski državi članici lahko zadevna NCB poročevalske enote vedno uporabi za povratne tokove informacij, ne glede na to, kje je institucionalna enota rezident.

Člen 12

Dostop pravnih subjektov

1. Pravni subjekti ali deli pravnih subjektov, o katerih se poročajo podatki o kreditih, imajo pravico dostopati do teh podatkov pri zadevni NCB. Poleg tega lahko pravni subjekti zahtevajo, da poročevalske enote popravijo nepravilne podatke, ki se nanašajo nanje.

2. NCB lahko pravnemu subjektu ali delom pravnih subjektov onemogočijo dostop do kreditnih podatkov, ki se poročajo v zvezi z njimi, samo v obsegu, kolikor:

(a) bi tak dostop posegal v upravičene interese glede zaupnosti, ki jih ima poročevalska enota, na primer v zvezi z notranjimi ocenami kreditnega tveganja, ali jih imajo tretje osebe, zlasti pravni subjekti, o katerih se poročajo podatki o kreditih, ali

(b) se podatki niso uporabili za vzpostavitev ali izboljšanje povratnega toka informacij v skladu s členom 11 in se od NCB odobritev dostopa do teh podatkov ne zahteva po drugih predpisih Unije ali nacionalnih predpisih.

Člen 13

Roki

1. Poročevalske enote poročajo podatke o kreditih, kakor so zabeleženi na naslednje referenčne datume poročanja:

(a) za mesečno pošiljanje na zadnji dan vsakega meseca;

(b) za četrtletno pošiljanje na zadnji dan marca, junija, septembra in decembra.

2. NCB odločijo, kdaj in kako pogosto bodo prejemale podatke od poročevalskih enot, da bi lahko spoštovale roke za poročanje ECB, ter o tem obvestijo poročevalske enote.

3. NCB obvestijo poročevalske enote o obveznostih poročanja najmanj 18 mesecev pred prvim referenčnim datumom poročanja, za katerega morajo te enote poročati podatke po tej uredbi, brez poseganja v druge zahteve za poročanje v skladu z nacionalnim pravom ali drugimi okviri za poročanje.

4. Za opazovane enote, ki so rezidenti poročevalske države članice, NCB pošljejo mesečne podatke o kreditih ECB do zaključka poslovanja na 30. delovni dan po koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo.

5. Za opazovane enote, ki so rezidenti poročevalske države članice, NCB pošljejo četrtletne podatke o kreditih ECB do zaključka poslovanja na 15. delovni dan po datumih predložitve, ki so opredeljeni v členu 3(1)(b) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 680/2014 (11).

6. Za opazovane enote, ki so tuje podružnice, ki niso rezidenti poročevalske države članice, NCB pošljejo mesečne podatke o kreditih ECB do zaključka poslovanja na 35. delovni dan po koncu meseca, na katerega se podatki nanašajo.

7. Za opazovane enote, ki so tuje podružnice, ki niso rezidenti poročevalske države članice, NCB pošljejo četrtletne podatke o kreditih ECB do zaključka poslovanja na 20. delovni dan po datumih predložitve, ki so opredeljeni v členu 3(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014.

8. NCB pošljejo ECB referenčne podatke o nasprotnih strankah za vse nasprotne stranke v skladu z oddelkom 1 predloge 1 v Prilogi I skupaj s prvim pošiljanjem podatkov o kreditih. Kadar pride do spremembe, NCB posodobijo podatke najpozneje ob pošiljanju podatkov o kreditih, ki se nanaša na prvi referenčni datum poročanja, na katerega ali pred katerim je sprememba začela učinkovati. Razen če NCB poročevalske enote obvestijo, da so pridobile posodobljene referenčne podatke o nasprotnih strankah iz drugih virov, poročevalske enote te podatke posodobijo tako, da o vseh spremembah obvestijo NCB takrat, ko to zadevna NCB zahteva, vendar najpozneje na datum, kot se zadevni NCB poročajo podatki o kreditih za prvi referenčni datum poročanja po datumu, ko je sprememba začela učinkovati.

Člen 14

Minimalni skupni standardi in nacionalne ureditve poročanja

1. Poročevalske enote izpolnijo zahteve za statistično poročanje, ki veljajo zanje, v skladu z minimalnimi skupnimi standardi za prenos, točnost, natančno identifikacijo nasprotnih strank ter vsebinsko skladnost in popravke, določenimi v Prilogi V.

2. NCB opredelijo in uvedejo ureditve poročanja, po katerih se ravnajo poročevalske enote, v skladu s to uredbo in s svojimi nacionalnimi pravnimi okviri, kolikor ti niso v nasprotju z določbami te uredbe. NCB zagotovijo, da te ureditve poročanja: (a) zagotavljajo zahtevane statistične informacije in (b) omogočajo preveritev, da so izpolnjeni minimalni standardi za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določeni v Prilogi V.

3. NCB lahko za svoje pošiljanje podatkov o kreditih ECB uporabijo informacije, ki jih pridobijo iz drugih virov v skladu s členom 8(5), kolikor te informacije izpolnjujejo standarde glede kakovosti in rokov, ki se v skladu s to uredbo uporabljajo za podatke, ki se zbirajo od poročevalskih enot. Zlasti morajo biti izpolnjeni minimalni standardi za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določeni v Prilogi V.

Člen 15

Združitve, delitve in reorganizacije

1. Zadevne poročevalske enote v primeru združitve, delitve ali reorganizacije, ki bi lahko vplivala na izpolnitev njihovih statističnih obveznosti, obvestijo zadevno NCB o postopkih, načrtovanih za izpolnitev zahtev za statistično poročanje iz te uredbe, in sicer takoj, ko se objavi namera za izvedbo združitve, delitve ali reorganizacije, in preden ta začne učinkovati.

2. Brez poseganja v obveznosti, ki so določene v prejšnjem odstavku, lahko zadevna NCB dovoli prevzemni instituciji, da izpolni svojo obveznost statističnega poročanja po začasnih postopkih. Ta izjema od običajnih postopkov poročanja traja največ šest mesecev od datuma, ko se izvrši združitev, delitev ali reorganizacija. Ta izjema ne posega v obveznost prevzemne institucije, da izpolni svoje obveznosti poročanja v skladu s to uredbo.

Člen 16

Odstopanja in manj pogosto poročanje

1. Da se zagotovi sorazmernost obveznosti poročanja, vzpostavljenih s to uredbo, lahko zadevna NCB majhnim poročevalskim enotam odobri odstopanja, pod pogojem, da skupni prispevek vseh poročevalskih enot, ki se jim odobri odstopanje, k skupnemu neporavnanemu znesku posojil, ki ga v skladu z Uredbo (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (12) poročajo vse poročevalske enote, ki so rezidenti poročevalske države članice, ne presega 2 %. Odstopanja lahko zajemajo nekatere ali vse zahteve za poročanje, opredeljene v tej uredbi.

2. Da se podpre izvajanje zahtev za poročanje, lahko zadevna NCB majhnim poročevalskim enotam omogoči, da podatke o kreditih, ki se nanašajo na referenčne datume poročanja pred 1. januarjem 2021, poročajo četrtletno namesto mesečno, pod pogojem, da skupni prispevek vseh enot, ki poročajo četrtletno, k skupnemu neporavnanemu znesku posojil, ki ga v skladu z Uredbo (EU) št. 1071/2013 poročajo vse poročevalske enote, ki so rezidenti poročevalske države članice, ne presega 4 %, brez poseganja v njihovo poročanje podatkov o kreditih po katerem koli drugem pravnem okviru.

3. NCB lahko poročevalskim enotam odobrijo odstopanja v obsegu, kolikor lahko iz drugih virov pridobijo podatke, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti in rokov iz člena 14(3).

4. NCB obvestijo o obveznostih poročanja v skladu s členom 13(3) naslednje poročevalske enote:

(a) poročevalske enote, ki se jim odobri odstopanje v skladu z odstavkom 1;

(a) poročevalske enote, ki lahko podatke poročajo manj pogosto v skladu z odstavkom 2;

(c) poročevalske enote, ki ne izpolnjujejo več pogojev za odstopanje ali manj pogosto poročanje v skladu z odstavkom 1 ali 2.

Člen 17

Preverjanje in obvezno zbiranje ter minimalni standardi kakovosti

NCB izvajajo preverjanje in, kolikor je to potrebno, obvezno zbiranje informacij, ki jih morajo poročevalske enote zagotavljati po tej uredbi, brez poseganja v pristojnost ECB, da ti pravici izvaja sama. NCB izvajajo ti pravici zlasti v primeru, če poročevalska enota ne izpolnjuje minimalnih standardov za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenih v Prilogi V.

Člen 18

Sankcije

ECB lahko poročevalskim enotam, ki ne izpolnjujejo zahtev za poročanje iz te uredbe, naloži sankcije v skladu s členom 7(1) Uredbe (ES) št. 2533/98. Poročevalskim enotam se ne naložijo sankcije, kolikor dokažejo, da jim poročanje zahtevanih informacij preprečuje nacionalno pravo države, katere rezident je podružnica, o kateri morajo poročati informacije. Pooblastilo ECB za naložitev sankcij za neizpolnjevanje zahtev za poročanje iz te uredbe je neodvisno od pravice NCB, da v skladu s svojim nacionalnim pravom sankcionira neizpolnjevanje obveznosti statističnega poročanja ali drugih obveznosti poročanja, ki veljajo za poročevalske enote po ustreznem nacionalnem pravnem okviru v skladu s členom 8(3).

Člen 19

Prehodna določba

NCB lahko odložijo prvo pošiljanje podatkov o kreditih, ki se nanašajo na referenčne datume poročanja pred 1. februarjem 2019, ECB, pod pogojem, da te podatke pošljejo ECB najpozneje 31. marca 2019.

Člen 20

Poenostavljen postopek spreminjanja

Izvršilni odbor ECB lahko ob upoštevanju stališč Odbora ESCB za statistiko izvede tehnične spremembe prilog k tej uredbi, pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja za poročevalske enote. Izvršilni odbor o kateri koli taki spremembi brez nepotrebnega odlašanja obvesti Svet ECB.

Člen 21

Končna določba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 31. decembra 2017.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama. V Frankfurtu na Majni, 18. maja 2016 Za Svet ECB Predsednik ECB Mario DRAGHI

(1) UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

(2) Mnenje Komisije z dne 7. avgusta 2015 o osnutku uredbe Evropske centralne banke o zbiranju podrobnih podatkov o kreditih in kreditnem tveganju (UL C 261, 8.8.2015, str. 1).

(3) Sklep ECB/2014/6 z dne 24. februarja 2014 o organizaciji pripravljalnih ukrepov za zbiranje podrobnih podatkov o kreditih s strani Evropskega sistema centralnih bank (UL L 104, 8.4.2014, str. 72).

(4) Priporočilo Evropske centralne banke z dne 24. februarja 2014 o organizaciji pripravljalnih ukrepov za zbiranje podrobnih podatkov o kreditih s strani Evropskega sistema centralnih bank (ECB/2014/7) (UL C 103, 8.4.2014, str. 1).

(5) Memorandum of Understanding on the exchange of information among national central credit registers for the purpose of passing it on to reporting institutions. Dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

(6) Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).

(7) Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (UL L 174, 26.6.2013, str. 1).

(8) Dostopno na spletni strani Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) na naslovu www.iso.org.

(9) Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

(10) Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

(11) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 680/2014 z dne 16. aprila 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 28.6.2014, str. 1).

(12) Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (UL L 297, 7.11.2013, str. 1).

PRILOGA I Podatki za poročanje in predloge 1. Podatki, ki se poročajo na podlagi te uredbe, se nanašajo na več elementov, npr. upnike, dolžnike, instrumente, zavarovanje, ki so medsebojno povezani. Na primer, enemu dolžniku se lahko odobri več posojil ali eno zavarovanje lahko zavaruje več instrumentov. Niz podatkov za poročanje posebnih informacij za vsakega od teh elementov je določen v tej prilogi. 2. Informacije za vsak niz podatkov se nanašajo na posamezen element, npr. instrument, ali na kombinacijo več elementov, npr. „instrument–zavarovanje“, s čimer se določa stopnja podrobnosti, ki se zagotovi za vsak niz podatkov. Nizi podatkov so urejeni v dve predlogi. 3. Zahteve za poročanje atributov podatkov, ki so vključeni v posamezno predlogo, so določene v Prilogah II in III. 4. Atributi podatkov, ki so vključeni v posamezno predlogo, so opredeljeni v Prilogi IV. 5. Enota za poročanje zneskov je euro. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju Evropske centralne banke (ECB), tj. srednjem tečaju, na referenčni datum poročanja. Predloga 1 1. Referenčni podatki o nasprotnih strankah 1.1 Stopnja podrobnosti za referenčne podatke o nasprotnih strankah je nasprotna stranka. Vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo naslednjih atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote in (b) identifikacijska oznaka nasprotne stranke. 1.2 Vsaka identifikacijska oznaka nasprotne stranke mora biti enolična za vsako nasprotno stranko, ki jo poroča ista poročevalska enota, in poročevalska enota mora vsako nasprotno stranko vedno identificirati z njeno enolično identifikacijsko oznako nasprotne stranke. Te identifikacijske oznake ista poročevalska enota ne sme nikoli ponovno uporabiti za identifikacijo druge nasprotne stranke. NCB lahko od poročevalskih enot zahtevajo, da uporabijo identifikacijske oznake nasprotnih strank, ki jih določi zadevna NCB. 1.3 Nasprotne stranke, ki jih je treba registrirati, so vse institucionalne enote, ki so pravni subjekti ali deli pravnih subjektov in so povezane z instrumenti, ki se poročajo v skladu s členoma 4 in 5, ali zagotavljajo zavarovanje za te instrumente. Natančneje, nasprotne stranke, ki jih je treba registrirati, so: (a) upniki; (b) dolžniki; (c) ponudniki zavarovanja; (d) originatorji; (e) izvajalci servisiranja; (f) sedeži podjetij; (g) neposredno nadrejene osebe in (h) končne nadrejene osebe. Posamezni subjekt je lahko nasprotna stranka pri več instrumentih ali ima različne vloge kot nasprotna stranka pri istem instrumentu. Vendar je treba vsako nasprotno stranko registrirati samo enkrat. 1.4 Informacije, ki se zahtevajo za vsako vrsto nasprotne stranke, so navedene v Prilogi III. 1.5 Podatki o nasprotni stranki opisujejo značilnosti nasprotne stranke. 1.6 Kadar so z instrumenti, ki se poročajo v zbirko podatkov AnaCredit, povezane fizične osebe, se ne poroča noben zapis o teh fizičnih osebah. 1.7 Zapise je treba poročati najpozneje ob mesečnem pošiljanju podatkov o kreditih, ki se nanaša na referenčni datum poročanja, ko je nasprotna stranka sklenila pogodbo, ki je registrirana v zbirki podatkov AnaCredit. Če pride do spremembe, je treba zapise posodobiti najpozneje ob mesečnem pošiljanju podatkov o kreditih za referenčni datum poročanja, ko je sprememba začela učinkovati. 2. Podatki o instrumentu 2.1 Stopnja podrobnosti za podatke o instrumentu je instrument. Vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo naslednjih atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote; (b) identifikacijska oznaka opazovane enote; (c) identifikacijska oznaka pogodbe in (d) identifikacijska oznaka instrumenta. 2.2 Vsaka identifikacijska oznaka pogodbe mora biti enolična za vsako pogodbo, ki ustvarja kreditno tveganje za isto opazovano enoto. Ta identifikacijska oznaka se nikoli ne sme ponovno uporabiti za identifikacijo druge pogodbe z isto opazovano enoto. Vsaka identifikacijska oznaka instrumenta mora biti enolična za vsako pogodbo, tj. vsem instrumentom, ki so vgrajeni v eno pogodbo, je treba dodeliti različne identifikacijske oznake instrumenta in teh se ne sme nikoli ponovno uporabiti za identifikacijo drugega instrumenta v pogodbi. 2.3 V podatkih o instrumentu se registrirajo vsi instrumenti, ki obstajajo po pogodbi med opazovano enoto in nasprotnimi strankami, vključno z vsemi instrumenti med institucionalnimi enotami znotraj istega pravnega subjekta. 2.4 Podatki o instrumentu opisujejo lastnosti instrumenta, ki se v teku časa redko spreminjajo. 2.5 Zapise je treba poročati najpozneje ob mesečnem pošiljanju podatkov o kreditih, ki se nanaša na referenčni datum poročanja, ko se instrument registrira v zbirki podatkov AnaCredit. Če pride do spremembe, je treba zapise posodobiti najpozneje ob mesečnem pošiljanju podatkov o kreditih za referenčni datum poročanja, na katerega ali pred katerim je sprememba začela učinkovati. 3. Finančni podatki 3.1 Stopnja podrobnosti za finančne podatke je instrument. Vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo naslednjih atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote; (b) identifikacijska oznaka opazovane enote; (c) identifikacijska oznaka pogodbe in (d) identifikacijska oznaka instrumenta. 3.2 Finančni podatki opisujejo finančni razvoj instrumenta. 3.3 Vsak izkoriščen znesek instrumenta je treba registrirati v atributu podatkov „neporavnani nominalni znesek“. Vsak neizkoriščen odobren znesek instrumenta je treba registrirati v atributu podatkov „zunajbilančni znesek“. 3.4 Zapise je treba poročati mesečno. 4. Podatki nasprotna stranka–instrument 4.1 Stopnja podrobnosti za podatke nasprotna stranka–instrument je kombinacija „nasprotna stranka–instrument“ in vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo naslednjih atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote; (b) identifikacijska oznaka opazovane enote; (c) identifikacijska oznaka nasprotne stranke; (d) identifikacijska oznaka pogodbe; (e) identifikacijska oznaka instrumenta in (f) vloga nasprotne stranke. 4.2 Podatki nasprotna stranka–instrument opisujejo vlogo vseh nasprotnih strank v vsakem instrumentu. 4.3 Kadar so z instrumenti, ki se poročajo v zbirko podatkov AnaCredit, povezane fizične osebe, se ne poroča noben zapis o teh fizičnih osebah. 4.4 Zapise je treba poročati najpozneje ob mesečnem pošiljanju podatkov o kreditih, ki se nanaša na referenčni datum poročanja, na katerega ali pred katerim je bil instrument registriran v zbirki podatkov AnaCredit. Če pride do spremembe, je treba zapise posodobiti najpozneje na datum mesečnega pošiljanja podatkov o kreditih, ki se nanaša na referenčni datum poročanja, na katerega ali pred katerim je sprememba začela učinkovati. 5. Podatki o solidarnih obveznostih 5.1 Stopnja podrobnosti za podatke o solidarnih obveznostih je kombinacija „nasprotna stranka–instrument“. Vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote; (b) identifikacijska oznaka opazovane enote; (c) identifikacijska oznaka nasprotne stranke; (d) identifikacijska oznaka pogodbe in (e) identifikacijska oznaka instrumenta. 5.2 V teh podatkih se registrira znesek solidarne obveznosti iz instrumenta, ki ustreza vsakemu dolžniku, ki je solidarno odgovoren v zvezi s posameznim instrumentom. 5.3 Kadar so z instrumenti, ki se poročajo v zbirko podatkov AnaCredit, povezane fizične osebe, se ne poroča noben zapis o teh fizičnih osebah. 5.4 Zapise je treba poročati mesečno. Niz podatkov Atribut podatkov 1. Referenčni podatki o nasprotnih strankah Identifikacijska oznaka poročevalske enote Identifikacijska oznaka nasprotne stranke Identifikacijska oznaka pravnega subjekta (LEI) Nacionalna identifikacijska oznaka Identifikacijska oznaka sedeža podjetja Identifikacijska oznaka neposredno nadrejene osebe Identifikacijska oznaka končne nadrejene osebe Ime Naslov: ulica Naslov: mesto/vas Naslov: okrožje/upravno območje Naslov: poštna številka Naslov: država Pravna oblika Institucionalni sektor Gospodarska dejavnost Status pravnih postopkov Datum začetka pravnih postopkov Velikost podjetja Datum velikosti podjetja Število zaposlenih Bilančna vsota Letni promet Računovodski standard 2. Podatki o instrumentu Identifikacijska oznaka poročevalske enote Identifikacijska oznaka opazovane enote Identifikacijska oznaka pogodbe Identifikacijska oznaka instrumenta Vrsta instrumenta Vrsta amortizacije Valuta Fiduciarni instrument Datum nastanka Končni datum obdobja, ko se plačujejo samo obresti Zgornja omejitev obrestne mere Spodnja omejitev obrestne mere Pogostost spremembe obrestne mere Razmik/razpon obrestne mere Vrsta obrestne mere Pravni končni datum zapadlosti Znesek prevzetih obveznosti ob nastanku Pogostost plačil Kredit za financiranje projekta Namen Regres Referenčna obrestna mera Datum poravnave Podrejeni dolg Identifikacijska oznaka pogodbe o sindiciranem posojilu Pravice odplačila Spremembe poštene vrednosti zaradi sprememb kreditnega tveganja pred nakupom 3. Finančni podatki Identifikacijska oznaka poročevalske enote Identifikacijska oznaka opazovane enote Identifikacijska oznaka pogodbe Identifikacijska oznaka instrumenta Obrestna mera Datum naslednje spremembe obrestne mere Status neplačila instrumenta Datum statusa neplačila instrumenta Preneseni znesek Zaostala plačila instrumenta Datum zapadlosti instrumenta Vrsta listinjenja Neporavnani nominalni znesek Obračunane obresti Zunajbilančni znesek 4. Podatki nasprotna stranka–instrument Identifikacijska oznaka poročevalske enote Identifikacijska oznaka opazovane enote Identifikacijska oznaka nasprotne stranke Identifikacijska oznaka pogodbe Identifikacijska oznaka instrumenta Vloga nasprotne stranke 5. Podatki o solidarnih obveznostih Identifikacijska oznaka poročevalske enote Identifikacijska oznaka opazovane enote Identifikacijska oznaka nasprotne stranke Identifikacijska oznaka pogodbe Identifikacijska oznaka instrumenta Znesek solidarne obveznosti Predloga 2 6. Računovodski podatki 6.1 Stopnja podrobnosti za računovodske podatke je instrument. Vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo naslednjih atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote; (b) identifikacijska oznaka opazovane enote; (c) identifikacijska oznaka pogodbe in (d) identifikacijska oznaka instrumenta. 6.2 Ti podatki opisujejo razvoj instrumenta v skladu z ustreznimi računovodskimi standardi pravnega subjekta opazovane enote. Če za poročevalsko enoto velja Uredba (EU) 2015/534 Evropske centralne banke (ECB/2015/13) (1), se podatki beležijo v skladu z računovodskim standardom – Mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP) ali nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli (GAAP) –, ki ga pravni subjekt opazovane enote uporablja za izpolnjevanje zahtev po Uredbi (EU) 2015/534 (ECB/2015/13). 6.3 Zapise je treba poročati četrtletno. 7. Podatki o prejetem zavarovanju 7.1 Stopnja podrobnosti za podatke o prejetem zavarovanju je prejeto zavarovanje. Vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo naslednjih atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote; (b) identifikacijska oznaka opazovane enote in (c) identifikacijska oznaka zavarovanja. 7.2 Poročevalske enote morajo poročati vsa zavarovanja, prejeta za zavarovanje odplačila katerega(-ih) koli instrumenta(-ov), ki se poroča(-jo) v podatkih o instrumentu, ne glede na primernost zavarovanja za zmanjševanje kreditnega tveganja v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. 7.3 Ti podatki opisujejo prejeto zavarovanje. 7.4 Zapise je treba poročati najpozneje ob mesečnem pošiljanju podatkov o kreditih, ki se nanaša na referenčni datum poročanja, na katerega ali pred katerim je bilo zavarovanje prejeto za zavarovanje odplačila katerega koli instrumenta, ki se poroča v zbirko podatkov AnaCredit. Če pride do spremembe, je treba zapise posodobiti najpozneje ob četrtletnem pošiljanju podatkov o kreditih, ki se nanaša na referenčni datum poročanja, na katerega ali pred katerim je sprememba začela učinkovati. 8. Podatki instrument–prejeto zavarovanje 8.1 Stopnja podrobnosti za podatke instrument–prejeto zavarovanje je kombinacija instrument–prejeto zavarovanje. Vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo naslednjih atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote; (b) identifikacijska oznaka opazovane enote; (c) identifikacijska oznaka pogodbe; (d) identifikacijska oznaka instrumenta in (e) identifikacijska oznaka zavarovanja. 8.2 Ti podatki opisujejo vsa zavarovanja, prejeta v zvezi z instrumentom, ki ga zavarovanja zavarujejo. 8.3 Zapise je treba poročati mesečno. 9. Podatki o tveganju nasprotne stranke 9.1 Stopnja podrobnosti za podatke o tveganju nasprotne stranke je nasprotna stranka. Vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo naslednjih atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote; (b) identifikacijska oznaka opazovane enote in (c) identifikacijska oznaka nasprotne stranke. 9.2 Podatki omogočajo oceno kreditnega tveganja nasprotne stranke. 9.3 Te informacije se zahtevajo samo za dolžnike in ponudnike zavarovanja. 9.4 Kadar so z instrumenti, ki se poročajo v zbirko podatkov AnaCredit, povezane fizične osebe, se ne poroča noben zapis o teh fizičnih osebah. 9.5 Zapise je treba poročati mesečno. 9.6 Zadevna NCB se lahko odloči za četrtletno zbiranje podatkov o tveganju nasprotne stranke. 10. Podatki o neplačilu nasprotne stranke 10.1 Stopnja podrobnosti za podatke o neplačilu nasprotne stranke je nasprotna stranka. Vsak zapis se enolično identificira s kombinacijo naslednjih atributov podatkov: (a) identifikacijska oznaka poročevalske enote; (b) identifikacijska oznaka opazovane enote in (c) identifikacijska oznaka nasprotne stranke. 10.2 Ti podatki omogočajo identifikacijo neplačil nasprotnih strank brez nepotrebnega odlašanja. 10.3 Te informacije se zahtevajo samo za dolžnike in ponudnike zavarovanja. 10.4 Kadar so z instrumenti, ki se poročajo v zbirko podatkov AnaCredit, povezane fizične osebe, se ne poroča noben zapis o teh fizičnih osebah. 10.5 Zapise je treba poročati mesečno. Podatki Atribut podatkov 6. Računovodski podatki Identifikacijska oznaka poročevalske enote Identifikacijska oznaka opazovane enote Identifikacijska oznaka pogodbe Identifikacijska oznaka instrumenta Računovodska razvrstitev instrumentov Pripoznanje v bilanci stanja Akumulirani odpisi Znesek akumuliranih oslabitev Vrsta oslabitve Metoda ocene oslabitve Viri obremenitve Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja Status donosnosti instrumenta Datum statusa donosnosti instrumenta Rezervacije, povezane z zunajbilančnimi izpostavljenostmi Status restrukturiranja in ponovnega pogajanja Datum statusa restrukturiranja in ponovnega pogajanja Kumulativna poplačila od neplačila naprej Bonitetni portfelj Knjigovodska vrednost 7. Podatki o prejetem zavarovanju Identifikacijska oznaka poročevalske enote Identifikacijska oznaka opazovane enote Identifikacijska oznaka zavarovanja Identifikacijska oznaka ponudnika zavarovanja Vrsta zavarovanja Vrednost zavarovanja Vrsta vrednosti zavarovanja Pristop za vrednotenje zavarovanja Lokacija nepremičnine za zavarovanje Datum vrednosti zavarovanja Datum zapadlosti zavarovanja Prvotna vrednost zavarovanja Datum prvotne vrednosti zavarovanja 8. Podatki instrument–prejeto zavarovanje Identifikacijska oznaka poročevalske enote Identifikacijska oznaka opazovane enote Identifikacijska oznaka pogodbe Identifikacijska oznaka instrumenta Identifikacijska oznaka zavarovanja Dodeljena vrednost zavarovanja Prednostne terjatve tretjih oseb v razmerju do zavarovanja 9. Podatki o tveganju nasprotne stranke Identifikacijska oznaka poročevalske enote Identifikacijska oznaka opazovane enote Identifikacijska oznaka nasprotne stranke Verjetnost neplačila 10. Podatki o neplačilu nasprotne stranke Identifikacijska oznaka poročevalske enote Identifikacijska oznaka opazovane enote Identifikacijska oznaka nasprotne stranke Status neplačila nasprotne stranke Datum statusa neplačila nasprotne stranke (1) Uredba (EU) 2015/534 Evropske centralne banke z dne 17. marca 2015 o poročanju nadzorniških finančnih informacij (ECB/2015/13) (UL L 86, 31.3.2015, str. 13).

PRILOGA II Posebne zahteve za statistično poročanje V skladu s členom 7 je treba zahteve za statistično poročanje, opredeljene v členu 6, zmanjšati, če so izpolnjeni posebni pogoji. Naslednji štirje primeri opisujejo posebne pogoje, ko se ne zahteva celoten niz podatkov o kreditih. 1. Opazovane enote, ki niso rezidenti poročevalske države članice Instrumenti, pri katerih je opazovana enota tuja podružnica, ki ni rezident poročevalske države članice. 2. Opazovane enote, za katere ne veljajo kapitalske zahteve Instrumenti, pri katerih opazovana enota: (a) ni institucija, ki se nadzira v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013, ali (b) je tuja podružnica subjekta, ki se ne nadzira v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. 3. Instrumenti, katerih pripoznanje je v celoti odpravljeno in ki se servisirajo Instrumenti: (a) katerih pripoznanje je odpravljeno in (b) ki se servisirajo. 4. Instrumenti, ki so nastali pred 1. septembrom 2018 Instrumenti z datumom nastanka pred 1. septembrom 2018. V tabeli 1 so določene zahteve za poročanje vsakega atributa podatkov v vsakem od štirih primerov, pri čemer se uporablja naslednja razvrstitev: (a) N: ob upoštevanju posamičnih ureditev lahko zadevne NCB odločijo, da od posameznih poročevalskih enot teh informacij ne bodo zbirale; (b) X: informacije, ki jih ni treba poročati. Kjer razvrstitev ni določena, je informacije treba poročati. Če podatki ustrezajo več opisom v tabeli 1, se uporabi zahteva za poročanje, ki je najmanj obremenjujoča. Tabela 1 Posebne zahteve za statistično poročanje 1. Opazovane enote, ki niso rezidenti poročevalske države članice 2. Opazovane enote, za katere ne veljajo kapitalske zahteve 3. Instrumenti, katerih pripoznanje je v celoti odpravljeno in ki se servisirajo 4. Instrumenti, ki so nastali pred 1. septembrom 2018 Kredit za financiranje projekta N Datum nastanka N Vrsta obrestne mere N Pogostost spremembe obrestne mere N Končni datum obdobja, ko se plačujejo samo obresti N N Referenčna obrestna mera N Razmik/razpon obrestne mere N Zgornja omejitev obrestne mere N N Spodnja omejitev obrestne mere N N Vrsta amortizacije N N Pogostost plačil N N Spremembe poštene vrednosti zaradi sprememb kreditnega tveganja pred nakupom N N Datum naslednje spremembe obrestne mere N Status neplačila instrumenta N Datum statusa neplačila instrumenta N Obračunane obresti N Računovodska razvrstitev instrumentov X Viri obremenitve N X Akumulirani odpisi X Znesek akumuliranih oslabitev X Vrsta oslabitve X Metoda ocene oslabitve X Akumulirane spremembe poštene vrednosti zaradi kreditnega tveganja X Status donosnosti instrumenta N Datum statusa donosnosti instrumenta N Rezervacije, povezane z zunajbilančnimi izpostavljenostmi X Datum statusa restrukturiranja in ponovnega pogajanja N Bonitetni portfelj X X Knjigovodska vrednost X Prvotna vrednost zavarovanja N Datum prvotne vrednosti zavarovanja N Verjetnost neplačila N N Status neplačila nasprotne stranke N N Datum statusa neplačila nasprotne stranke N N

PRILOGA III Referenčni podatki o nasprotnih strankah V tabelah 2 in 3 so določene zahteve za poročanje vsakega atributa podatkov v referenčnih podatkih o nasprotnih strankah, kakor so opisani v predlogi 1 Priloge I. V tabeli 2 so določene zahteve za nasprotne stranke, ki so rezidenti poročevalske države članice, v tabeli 3 pa so določene zahteve za nasprotne stranke, ki niso rezidenti poročevalske države članice. Uporablja se naslednja razvrstitev zahtev: (a) N: ob upoštevanju posamičnih ureditev lahko zadevne NCB odločijo, da od posameznih poročevalskih enot teh informacij ne bodo zbirale; (b) X: informacije, ki jih ni treba poročati. Kjer razvrstitev ni določena, je informacije treba poročati. Če podatki ustrezajo več opisom v tabeli 2 ali 3, je treba uporabiti zahtevo za poročanje, ki je najbolj obremenjujoča. Tabela 2 Posebne zahteve za poročanje referenčnih podatkov o nasprotnih strankah za nasprotne stranke, ki so rezidenti poročevalske države članice 1. Poročevalska enota 2. Opazovana enota 3. Upnik 4. Dolžnik – vsi instrumenti so nastali pred 1. septembrom 2018 5. Dolžnik – najmanj en instrument je nastal 1. septembra 2018 ali pozneje 6. Ponudnik zavarovanja 7. Sedež podjetja 8. Neposredno nadrejena oseba 9. Končna nadrejena oseba 10. Originator 11. Izvajalec servisiranja Referenčni podatki o nasprotnih strankah Identifikacijska oznaka nasprotne stranke Identifikacijska oznaka pravnega subjekta (LEI) N N N N N N N N N Nacionalna identifikacijska oznaka N N N N N N N N N Identifikacijska oznaka sedeža podjetja X X X N N X X X X X Identifikacijska oznaka neposredno nadrejene osebe X X X N N X X X X X Identifikacijska oznaka končne nadrejene osebe X X X N N X X X X X Ime Naslov: ulica N Naslov: mesto / vas N Naslov: okrožje / upravno območje N Naslov: poštna številka N Naslov: država N Pravna oblika N Institucionalni sektor N Gospodarska dejavnost X X N N N N Status pravnih postopkov X X X N N N N N N N Datum začetka pravnih postopkov X X X N N N N N N N Velikost podjetja X X X N N N N N N N Datum velikosti podjetja X X X N N N N N N N Število zaposlenih X X X N N N N N N X Bilančna vsota X X X N N N N N N X Letni promet X X X N N N N N N X Računovodski standard X X X X X X X X X X

Tabela 3 Posebne zahteve za poročanje referenčnih podatkov o nasprotnih strankah za nasprotne stranke, ki niso rezidenti poročevalske države članice 1. Poročevalska enota 2. Opazovana enota 3. Upnik 4. Dolžnik – vsi instrumenti so nastali pred 1. septembrom 2018 5. Dolžnik – najmanj en instrument je nastal 1. septembra 2018 ali pozneje 6. Ponudnik zavarovanja 7. Sedež podjetja 8. Neposredno nadrejena oseba 9. Končna nadrejena oseba dolžnika 10. Originator 11. Izvajalec servisiranja Referenčni podatki o nasprotnih strankah Identifikacijska oznaka nasprotne stranke Ni relevantno (NA) Identifikacijska oznaka pravnega subjekta (LEI) NA N N N N N N N N N Nacionalna identifikacijska oznaka NA N N N N N N N N N N Identifikacijska oznaka sedeža podjetja NA X X X X X X X X X X Identifikacijska oznaka neposredno nadrejene osebe NA X X X X X X X X X X Identifikacijska oznaka končne nadrejene osebe NA X X X X X X X X X X Ime NA Naslov: ulica NA N Naslov: mesto / vas NA N Naslov: okrožje / upravno območje NA X X X X X X X X X X Naslov: poštna številka NA N Naslov: država NA N Pravna oblika NA N Institucionalni sektor NA N Gospodarska dejavnost NA X N N N N N N N N N Status pravnih postopkov NA X X X N N X X X X X Datum začetka pravnih postopkov NA X X X N N X X X X X Velikost podjetja NA X X X N N X X X X X Datum velikosti podjetja NA X X X X X X X X X X Število zaposlenih NA X X X X X X X X X X Bilančna vsota NA X X X X X X X X X X Letni promet NA X X X X X X X X X X Računovodski standard NA X X X X X X X X X X

PRILOGA IV Atributi podatkov, opredelitve in vrednosti V tej tabeli so določeni podrobni standardni opisi in opredelitve atributov podatkov, ki so določeni v prilogah I do III. V njej so določene tudi vrednosti, ki jih je treba poročati za atribute podatkov, vključno z opisi vrednosti. NCB so odgovorne za pretvorbo atributov podatkov in vrednosti v ustrezne atribute podatkov in vrednosti, ki se uporabljajo na nacionalni ravni. Pojem Vrsta pojma Opredelitev Identifikacijska oznaka nasprotne stranke Atribut podatkov Identifikacijska oznaka, ki jo poročevalska enota uporabi za enolično identifikacijo vsake nasprotne stranke. Vsaka nasprotna stranka mora imeti eno identifikacijsko oznako nasprotne stranke. Ta vrednost se v teku časa ne bo spremenila in je ni mogoče uporabiti kot identifikacijsko oznako nasprotne stranke za drugo nasprotno stranko. Alfanumerično Vrednost Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. Identifikacijska oznaka poročevalske enote Atribut podatkov Identifikacijska oznaka nasprotne stranke za poročevalsko enoto. Alfanumerično Vrednost Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. Identifikacijska oznaka opazovane enote Atribut podatkov Identifikacijska oznaka nasprotne stranke za opazovano enoto. Alfanumerično Vrednost Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. Identifikacijska oznaka pogodbe Atribut podatkov Identifikacijska oznaka, ki jo poročevalska enota uporabi za enolično identifikacijo vsake pogodbe. Vsaka pogodba mora imeti eno identifikacijsko oznako pogodbe. Ta vrednost se v teku časa ne bo spremenila in je ni mogoče uporabiti kot identifikacijsko oznako pogodbe za drugo pogodbo. Alfanumerično Vrednost Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. Identifikacijska oznaka instrumenta Atribut podatkov Identifikacijska oznaka, ki jo poročevalska enota uporabi za enolično identifikacijo vsakega instrumenta po posamezni pogodbi. Vsak instrument mora imeti eno identifikacijsko oznako instrumenta. Ta vrednost se v teku časa ne bo spremenila in je ni mogoče uporabiti kot identifikacijsko oznako instrumenta za drug instrument po isti pogodbi. Alfanumerično Vrednost Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. Identifikacijska oznaka zavarovanja Atribut podatkov Identifikacijska oznaka, ki jo poročevalska enota uporabi za enolično identifikacijo vsakega zavarovanja, uporabljenega za zavarovanje instrumenta. Vsako zavarovanje mora imeti eno identifikacijsko oznako zavarovanja. Ta vrednost se v teku časa ne bo spremenila in je ni mogoče uporabiti kot identifikacijsko oznako zavarovanja za drugo zavarovanje. Alfanumerično Vrednost Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. Identifikacijska oznaka ponudnika zavarovanja Atribut podatkov Identifikacijska oznaka nasprotne stranke za ponudnika zavarovanja. Če ponudnik zavarovanja ni pravni subjekt, identifikacijske oznake ponudnika zavarovanja ni treba poročati. Alfanumerično Vrednost Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. Referenčni podatki o nasprotnih strankah Identifikacijska oznaka pravnega subjekta (LEI) Atribut podatkov Identifikacijska oznaka pravnega subjekta za nasprotno stranko, ki se dodeli v skladu s standardom Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) 17442. Alfanumerično Vrednost Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. Nacionalna identifikacijska oznaka Atribut podatkov Identifikacijska oznaka, ki se splošno uporablja in omogoča nedvomno identifikacijo nasprotne stranke ali pravnega subjekta, katerega del je nasprotna stranka, v državi, katere rezident je. Pri nasprotni stranki, ki je tuja podružnica, se nacionalna identifikacijska oznaka nanaša na tujo podružnico. Pri nasprotni stranki, ki ni tuja podružnica, se nacionalna identifikacijska oznaka nanaša na pravni subjekt, katerega del je nasprotna stranka. Alfanumerično Vrednost Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. Identifikacijska oznaka sedeža podjetja Atribut podatkov Identifikacijska oznaka nasprotne stranke za pravni subjekt, katerega pravno odvisen del je tuja podružnica. Ta informacija se poroča samo za nasprotne stranke, ki so tuje podružnice. Alfanumerično Vrednost Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. Identifikacijska oznaka neposredno nadrejene osebe Atribut podatkov Identifikacijska oznaka nasprotne stranke za pravni subjekt, ki je neposredno nadrejena oseba nasprotne stranke. Če nasprotna stranka nima nadrejene osebe, se poroča identifikacijska oznaka nasprotne stranke za samo nasprotno stranko. Nadrejena oseba ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 4(1)(15)(a) Uredbe (EU) št. 575/2013. Alfanumerično Vrednost Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. Identifikacijska oznaka končne nadrejene osebe Atribut podatkov Identifikacijska oznaka nasprotne stranke za pravni subjekt, ki je končna nadrejena oseba nasprotne stranke. Ta končna nadrejena oseba nima nadrejene osebe. Če nasprotna stranka nima nadrejene osebe, se poroča identifikacijska oznaka nasprotne stranke za samo nasprotno stranko. Nadrejena oseba ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 4(1)(15)(a) Uredbe (EU) št. 575/2013. Alfanumerično Vrednost Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. Ime Atribut podatkov Polno uradno ime nasprotne stranke. Niz znakov Vrednost Končno zaporedje znakov. Naslov: ulica Atribut podatkov Naslov ulice nasprotne stranke, vključno s hišno številko. Niz znakov Vrednost Končno zaporedje znakov. Naslov: mesto / vas Atribut podatkov Mesto ali vas nasprotne stranke. Niz znakov Vrednost Končno zaporedje znakov. Naslov: poštna številka Atribut podatkov Poštna številka nasprotne stranke. Alfanumerično Vrednost Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. Naslov: okrožje / upravno območje Atribut podatkov Okrožje ali podobno upravno območje nasprotnih strank, ki so rezidenti držav članic Evropske unije. Niz znakov Vrednost Regije NUTS 3 Naslov: država Atribut podatkov Država nasprotne stranke. Kode ISO 3166-1 alfa-2 Vrednost Koda ISO 3166-1 alfa-2 države. Pravna oblika Atribut podatkov Vrsta poslovnega subjekta, kakor je opredeljena v nacionalnem pravnem sistemu. Niz znakov Vrednost Končno zaporedje znakov. Institucionalni sektor Atribut podatkov Institucionalni sektorji v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013, Uredbo (EU) št. 575/2013 in Uredbo (EU) št. 1075/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/40) (1). Nefinančne družbe Vrednost Nefinančne družbe, kakor so opredeljene v odstavkih 2.45 do 2.50 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. Centralna banka Vrednost Centralne banke, kakor so opredeljene v odstavkih 2.72 do 2.74 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. Kreditne institucije Vrednost Kreditne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013. Institucije, ki sprejemajo vloge, razen kreditnih institucij Vrednost Institucije, ki sprejemajo vloge, razen kreditnih institucij, kakor so opredeljene v členu 1(a)(2)(a)(ii) Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). Skladi denarnega trga (SDT) Vrednost Skladi denarnega trga (SDT), kakor so opredeljeni v členu 2 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). Investicijski skladi razen skladov denarnega trga Vrednost Investicijski skladi razen skladov denarnega trga, kakor so opredeljeni v odstavkih 2.82 do 2.85 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. Družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja Vrednost Družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja, kakor so opredeljene v členu 1(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40). Drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb, pokojninskih skladov in družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja Vrednost Drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov, kakor so opredeljeni v odstavku 2.86 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013, brez družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in opravljajo posle listinjenja, kakor so opredeljene v členu 1(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40). Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti Vrednost Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti, kakor so opredeljeni v odstavku 2.63 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. Lastne finančne institucije in posojilodajalci Vrednost Lastne finančne institucije in posojilodajalci, kakor so opredeljeni v odstavkih 2.98 do 2.99 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. Zavarovalne družbe Vrednost Zavarovalne družbe, kakor so opredeljene v odstavkih 2.100 do 2.104 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. Pokojninski skladi Vrednost Pokojninski skladi, kakor so opredeljeni v odstavkih 2.105 do 2.110 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. Centralna država Vrednost Centralna država, kakor je opredeljena v odstavku 2.114 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. Regionalna država Vrednost Regionalna država, kakor je opredeljena v odstavku 2.115 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. Lokalna država Vrednost Lokalna država, kakor je opredeljena v odstavku 2.116 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. Skladi socialne varnosti Vrednost Skladi socialne varnosti, kakor so opredeljeni v odstavku 2.117 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. Nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva Vrednost Nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, kakor so opredeljene v odstavkih 2.129 do 2.130 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. Gospodarska dejavnost Atribut podatkov Razvrstitev nasprotnih strank po njihovih gospodarskih dejavnostih v skladu s statistično klasifikacijo NACE revizija 2, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Šifra NACE Vrednost Šifra NACE za drugo, tretjo ali četrto raven v skladu z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Status pravnih postopkov Atribut podatkov Kategorije, ki opisujejo pravni status nasprotne stranke z vidika njene solventnosti na podlagi nacionalnega pravnega okvira. NCB mora te vrednosti pretvoriti v nacionalni pravni okvir. Vsaka NCB mora pravočasno pripraviti referenčno tabelo za lažjo razlago in primerjavo navedenih vrednosti med državami. Pravni postopki niso sproženi Vrednost Pravni postopki v zvezi s solventnostjo ali zadolženostjo nasprotne stranke niso bili sproženi. Postopek preventivnega prestrukturiranja ali podobni ukrepi Vrednost Vsi postopki, v katerih posreduje sodišče ali soroden organ, in ki so namenjeni doseganju sporazuma o refinanciranju med upniki, z izjemo vseh stečajnih postopkov ali postopkov zaradi insolventnosti. Stečaj / insolventnost Vrednost Kolektivni in zavezujoči stečajni postopki ali postopki zaradi insolventnosti pod vodstvom sodišča, ki imajo za posledico delni ali popolni odvzem premoženja nasprotne stranke in imenovanje upravitelja. Drugi pravni ukrepi Vrednost Pravni ukrepi razen tistih, ki so že navedeni, vključno z dvostranskimi pravnimi ukrepi med poročevalsko enoto in nasprotno stranko. Datum začetka pravnih postopkov Atribut podatkov Datum, ko so se začeli pravni postopki, ki se poročajo v atributu „status pravnih postopkov“. Ta datum mora biti zadnji ustrezen datum pred datumom poročanja in ga je treba poročati samo, če atribut podatkov „status pravnih postopkov“ nima vrednosti „pravni postopki niso sproženi“. Datum Vrednost Opredeljeno kot dd/mm/llll. Velikost podjetja Atribut podatkov Razvrstitev podjetij na podlagi velikosti v skladu s Prilogo k Priporočilu Komisije 2003/361/ES (3). Veliko podjetje Vrednost Podjetje, ki ni opredeljeno kot mikro, malo ali srednje veliko podjetje (MSP) v skladu s Prilogo k Priporočilu 2003/361/ES. Srednje podjetje Vrednost Podjetje, opredeljeno kot MSP, vendar ne kot malo ali mikro podjetje, v skladu s Prilogo k Priporočilu 2003/361/ES. Malo podjetje Vrednost Podjetje, opredeljeno kot malo podjetje v skladu s Prilogo k Priporočilu 2003/361/ES. Mikro podjetje Vrednost Podjetje, opredeljeno kot mikro podjetje v skladu s Prilogo k Priporočilu 2003/361/ES. Datum velikosti podjetja Atribut podatkov Datum, na katerega se nanaša vrednost, navedena v rubriki „velikost podjetja“. To je datum najnovejših podatkov, ki se uporabijo za razvrstitev ali pregled razvrstitve podjetja. Datum Vrednost Opredeljeno kot dd/mm/llll. Število zaposlenih Atribut podatkov Število zaposlenih, ki delajo za nasprotno stranko, v skladu s členom 5 Priloge k Priporočilu 2003/361/ES. Številčno Vrednost Število, ki ni negativno. Bilančna vsota Atribut podatkov Knjigovodska vrednost skupnih sredstev nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013. Številčno Vrednost Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja. Letni promet Atribut podatkov Letni obseg prodaje nasprotne stranke brez popustov in prometnih davkov v skladu s Priporočilom 2003/361/ES. Enako kot pojem „čisti prihodki od prodaje“ v členu 153(4) Uredbe (EU) št. 575/2013. Številčno Vrednost Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja. Računovodski standard Atribut podatkov Računovodski standard, ki ga uporablja pravni subjekt opazovane enote. Če za poročevalsko enoto velja Uredba (EU) 2015/534 (ECB/2015/13), se podatki beležijo v skladu z računovodskim standardom – Mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP) ali nacionalnimi splošno sprejetimi računovodskimi načeli (GAAP) –, ki ga pravni subjekt opazovane enote uporablja za izpolnjevanje zahtev po Uredbi (EU) 2015/534 (ECB/2015/13). MSRP Vrednost MSRP, kakor se uporabljajo na podlagi Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Nacionalna GAAP, skladna z MSRP Vrednost Nacionalni računovodski okviri, zasnovani na podlagi Direktive Sveta 86/635/EGS (5), ki uporabljajo merila MSRP za instrumente. Nacionalna GAAP, ki niso skladna z MSRP Vrednost Nacionalni računovodski okviri, zasnovani na podlagi Direktive Sveta 86/635/EGS, ki ne uporabljajo meril MSRP za instrumente. Podatki o tveganju nasprotne stranke Verjetnost neplačila Atribut podatkov Verjetnost neplačila nasprotne stranke v obdobju enega leta, določena v skladu s členi 160, 163, 179 in 180 Uredbe (EU) št. 575/2013. Številčno Vrednost Število od 0 do 1. Podatki o neplačilu nasprotne stranke Status neplačila nasprotne stranke Atribut podatkov Identifikacija statusa neplačila nasprotne stranke. Kategorije, ki opisujejo razloge, zaradi katerih je nasprotna stranka lahko neplačnik v skladu s členom 178 Uredbe (EU) št. 575/2013. Ni neplačila Vrednost Nasprotna stranka ni neplačnik v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. Neplačilo zaradi majhne verjetnosti plačila Vrednost Nasprotna stranka je neplačnik zaradi majhne verjetnosti plačila v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. Neplačilo zaradi zapadlosti več kot 90/180 dni Vrednost Nasprotna stranka je neplačnik zaradi dolga, ki je zapadel več kot 90/180 dni, v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. Neplačilo zaradi majhne verjetnosti plačila in zapadlosti več kot 90/180 dni Vrednost Nasprotna stranka je neplačnik zaradi majhne verjetnosti plačila in zaradi dolga, ki je zapadel več kot 90/180 dni, v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. Datum statusa neplačila nasprotne stranke Atribut podatkov Datum, ko se šteje, da je nastopil status neplačila, ki se poroča v atributu podatkov „status neplačila nasprotne stranke“. Datum Vrednost Opredeljeno kot dd/mm/llll. Podatki o instrumentu Vrsta instrumenta Atribut podatkov Razvrstitev instrumenta glede na vrsto pogodbenih pogojev, o katerih so se stranke sporazumele. Vloge razen pogodb o začasnem odkupu Vrednost Vloge, kakor so opredeljene v odstavku 5.79 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013, razen pogodb o začasnem odkupu. Prekoračitev stanja na računu Vrednost Prekoračitev stanja na računu, kakor je opredeljena v točki 2(1)(c) tabele v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). Dolg po kreditnih karticah Vrednost Kredit, odobren prek kartic z odloženim plačilom, tj. kartic, ki zagotavljajo posojilo z odloženim brezobrestnim plačilom, ali prek kreditnih kartic, tj. kartic, ki zagotavljajo posojilo z odloženim brezobrestnim plačilom in obrestovano posojilo. Posojila revolving razen prekoračitev stanja na računih in dolga po kreditnih karticah Vrednost Kredit, ki ima naslednje značilnosti: (i) dolžnik lahko uporabi ali dvigne sredstva do vnaprej odobrene omejitve kredita, ne da bi bilo treba upnika vnaprej obvestiti; (ii) znesek razpoložljivega kredita se lahko zvišuje in znižuje, ko se sredstva izposojajo in vračajo; (iii) kredit se lahko uporabi večkrat; (iv) ni dolg po kreditni kartici ali prekoračitev stanja na računu. Kreditne linije razen posojil revolving Vrednost Kredit, ki ima naslednje značilnosti: (i) dolžnik lahko uporabi ali dvigne sredstva do vnaprej odobrene omejitve kredita, ne da bi bilo treba upnika vnaprej obvestiti; (ii) kredit se lahko uporabi večkrat; (iii) ni posojilo revolving, dolg po kreditni kartici ali prekoračitev stanja na računu. Pogodbe o začasnem odkupu Vrednost Pogodbe o začasnem odkupu, kakor so opredeljene v delu 2.14 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014. Odkupljene terjatve Vrednost Odkupljene terjatve, kakor so opredeljene v odstavku 5.41(c) dela 2 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014. Finančni najemi Vrednost Finančni najemi, kakor so opredeljeni v odstavkih 5.134 do 5.135 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. Druga posojila Vrednost Druga posojila, ki niso vključena v nobeno od zgoraj navedenih kategorij. Posojilo ima enak pomen, kakor je opredeljen v odstavkih 5.112, 5.113 in 5.114 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013. Kredit za financiranje projekta Atribut podatkov Identifikacija financiranja projekta. Kredit za financiranje projekta Vrednost Uporabi se, če je instrument kredit za financiranje projekta v skladu s Prilogo V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014. Kredit, ki ni namenjen za financiranje projekta Vrednost Instrument ni kredit za financiranje projekta v skladu s Prilogo V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014. Valuta Atribut podatkov Valuta, v kateri so denominirani instrumenti, v skladu s standardom ISO 4217. Standard ISO 4217 Vrednost Oznaka valute po standardu ISO 4217. Datum nastanka Atribut podatkov Datum, ko je nastalo pogodbeno razmerje, tj. datum, ko je pogodba postala zavezujoča za vse stranke. Datum Vrednost Opredeljeno kot dd/mm/llll. Datum poravnave Atribut podatkov Datum, ko se pogoji, določeni v pogodbi, prvič izvršijo ali se lahko prvič izvršijo, tj. datum, ko se finančni instrumenti prvič izmenjajo ali ustvarijo. Datum Vrednost Opredeljeno kot dd/mm/llll. Pravni končni datum zapadlosti Atribut podatkov Pogodbeno določeni datum zapadlosti instrumenta, ob upoštevanju vseh sporazumov o spremembi prvotnih pogodb. Datum Vrednost Opredeljeno kot dd/mm/llll. Regres Atribut podatkov Razvrstitev instrumentov na podlagi pravic upnika do zasega sredstev, razen katerega koli zavarovanja, ki je zastavljeno za zavarovanje instrumenta. Regres Vrednost Instrument, na podlagi katerega ima upnik pravico do zasega dolžnikovih sredstev, razen katerega koli zavarovanja, ki je zastavljeno za zavarovanje instrumenta, ali v primeru odkupljenih terjatev pravico, da izterja dolg od subjekta, ki je te terjatve prodal upniku. Brez regresa Vrednost Instrument brez regresa, kakor je opredeljen zgoraj. Vrsta obrestne mere Atribut podatkov Razvrstitev kreditnih izpostavljenosti na podlagi osnovne stopnje za določitev obrestne mere za vsako plačilno obdobje. Fiksna Vrednost Shema, ki opredeljuje obrestne mere med trajanjem izpostavljenosti, ki vključuje le stalne stopnje – številčne stalne stopnje, ki so z gotovostjo znane ob nastanku izpostavljenosti –, in kjer se obrestne mere uporabljajo za celotno izpostavljenost. Shema lahko vsebuje več stalnih obrestnih mer, ki se uporabljajo za različna obdobja v trajanju izpostavljenosti (npr. posojilo s stalno obrestno mero v začetnem obdobju fiksne obrestne mere, ki se nato spremeni v drugačno obrestno mero, ki je še vedno stalna in je bila znana ob nastanku izpostavljenosti). Spremenljiva Vrednost Shema, ki opredeljuje obrestne mere med trajanjem izpostavljenosti, ki vključuje le obrestne mere, ki temeljijo na gibanju druge spremenljivke (referenčna spremenljivka), in kjer se obrestna mera uporablja za celotno izpostavljenost. Mešana Vrednost Druga vrsta obrestne mere, ki ni vključena v nobeno od zgoraj navedenih kategorij. Pogostost spremembe obrestne mere Atribut podatkov Pogostost, s katero se obrestna mera spreminja po začetnem obdobju fiksne obrestne mere, če obstaja. Nespremenljivo Vrednost Instrument, ki ne vključuje pogodbenega dogovora o spremembi obrestne mere. Čez noč Vrednost Instrument s pogodbenim dogovorom za dnevno spremembo obrestne mere. Mesečno Vrednost Instrument s pogodbenim dogovorom za mesečno spremembo obrestne mere. Četrtletno Vrednost Instrument s pogodbenim dogovorom za četrtletno spremembo obrestne mere. Polletno Vrednost Instrument s pogodbenim dogovorom za polletno spremembo obrestne mere. Letno Vrednost Instrument s pogodbenim dogovorom za letno spremembo obrestne mere. Po prosti presoji upnika Vrednost Instrument s pogodbenim dogovorom, na podlagi katerega ima upnik pravico določiti datum spremembe obrestne mere. Druga pogostost Vrednost Instrument s pogodbenim dogovorom za spremembo obrestne mere s pogostostjo, ki ne spada v nobeno od zgoraj navedenih kategorij. Končni datum obdobja, ko se plačujejo samo obresti Atribut podatkov Datum, ko se konča obdobje, ko se plačujejo samo obresti. Obdobje, ko se plačujejo samo obresti, je instrument, pri katerem se v pogodbeno določenem obdobju plačujejo samo obresti na glavnico, medtem ko glavnica ostaja nespremenjena. Datum Vrednost Opredeljeno kot dd/mm/llll. Referenčna obrestna mera Atribut podatkov Referenčna obrestna mera, ki se uporabi za izračun dejanske obrestne mere. Oznaka referenčne obrestne mere Vrednost Oznaka referenčne obrestne mere je kombinacija vrednosti referenčne obrestne mere in vrednosti zapadlosti. Uporabiti je treba naslednje vrednosti referenčne obrestne mere: EURIBOR, USD LIBOR, GBP LIBOR, EUR LIBOR, JPY LIBOR, CHF LIBOR, MIBOR, druge enotne referenčne obrestne mere, druge sestavljene referenčne obrestne mere. Uporabiti je treba naslednje vrednosti zapadlosti: Čez noč, en teden, dva tedna, trije tedni, en mesec, dva meseca, trije meseci, štirje meseci, pet mesecev, šest mesecev, sedem mesecev, osem mesecev, devet mesecev, deset mesecev, enajst mesecev, dvanajst mesecev. Oznaka referenčne obrestne mere se oblikuje na naslednji način: vrednost referenčne obrestne mere se kombinira z vrednostjo zapadlosti. Razmik/razpon obrestne mere Atribut podatkov Razpon ali razmik (izraženo v odstotkih), ki se doda referenčni obrestni meri, ki se uporabi za izračun obrestne mere v bazičnih točkah. Številčno Vrednost Obrestna mera, določena v odstotkih. Zgornja omejitev obrestne mere Atribut podatkov Najvišja vrednost za zaračunano obrestno mero. Številčno Vrednost Obrestna mera, določena v odstotkih. Spodnja omejitev obrestne mere Atribut podatkov Najnižja vrednost za zaračunano obrestno mero. Številčno Vrednost Obrestna mera, določena v odstotkih. Namen Atribut podatkov Razvrstitev instrumentov glede na namen. Nakup stanovanjske nepremičnine Vrednost Financiranje stanovanjske nepremičnine. Stanovanjska nepremičnina je opredeljena v členu 4(1)(75) Uredbe (EU) št. 575/2013. Nakup poslovne nepremičnine Vrednost Financiranje nepremičnin razen stanovanjskih nepremičnin. Kreditiranje za povečanje trgovalnega portfelja Vrednost Instrumenti, pri katerih institucija odobri kredit v zvezi z nakupom, prodajo, prenosom ali trgovanjem z vrednostnimi papirji. Instrumenti kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja ne vključujejo drugih posojil, ki so zavarovana z vrednostnimi papirji. Financiranje dolga Vrednost Financiranje neporavnanega dolga ali dolga, ki zapada. To vključuje refinanciranje dolga. Uvoz Vrednost Financiranje blaga in storitev (nakupi, menjave in/ali darila) nerezidentov rezidentom. Izvoz Vrednost Financiranje blaga in storitev (nakupi, menjave in/ali darila) rezidentov nerezidentom. Naložbe v gradnje Vrednost Financiranje gradnje stavb, infrastrukture ter industrijskih objektov in naprav. Obratna sredstva Vrednost Financiranje upravljanja denarnega toka v organizaciji. Drugi nameni Vrednost Drugi nameni, ki niso vključeni v nobeno od zgoraj navedenih kategorij. Vrsta amortizacije Atribut podatkov Vrsta amortizacije instrumenta vključno z glavnico in obrestmi. Francosko Vrednost Amortizacija, pri kateri je skupni znesek – glavnica in obresti –, ki se odplača pri vsakem obroku, enak. Nemško Vrednost Amortizacija, pri kateri prvi obrok vključuje samo obresti, preostali obroki pa so enaki in vključujejo odplačilo glavnice in obresti. Fiksni amortizacijski načrt Vrednost Amortizacija, pri kateri je znesek odplačila glavnice pri vsakem obroku enak. Glavnica pri zadnjem obroku Vrednost Amortizacija, pri kateri se celotni znesek glavnice odplača pri zadnjem obroku. Drugo Vrednost Druga vrsta amortizacije, ki ni vključena v nobeno od zgoraj navedenih kategorij. Pogostost plačil Atribut podatkov Pogostost zapadlih plačil, bodisi glavnice bodisi obresti, tj. število mesecev med plačili. Mesečno Vrednost Mesečno. Četrtletno Vrednost Četrtletno. Polletno Vrednost Polletno. Letno Vrednost Letno. Glavnica pri zadnjem obroku Vrednost Amortizacija, pri kateri se celotni znesek glavnice odplača pri zadnjem obroku, ne glede na pogostost plačil obresti. Brezkuponsko Vrednost Amortizacija, pri kateri se celotni znesek glavnice in obresti odplača pri zadnjem obroku. Drugo Vrednost Druga pogostost plačil, ki ni vključena v nobeno od zgoraj navedenih kategorij. Identifikacijska oznaka pogodbe o sindiciranem posojilu Atribut podatkov „Identifikacijska oznaka pogodbe“, ki jo organizator pogodbe o sindiciranem posojilu uporabi za enolično identifikacijo vsake pogodbe. Vsaka pogodba o sindiciranem posojilu mora imeti eno „identifikacijsko oznako pogodbe o sindiciranem posojilu“. Ta vrednost se v teku časa ne bo spremenila in je organizator ne more uporabiti kot identifikacijsko oznako pogodbe za drugo pogodbo. Vsi upniki, ki sodelujejo v pogodbi o sindiciranem posojilu, morajo uporabiti isto „identifikacijsko oznako pogodbe o sindiciranem posojilu“. Alfanumerično Vrednost Koda, sestavljena iz črkovnih in številčnih znakov. Podrejeni dolg Atribut podatkov Identifikacija podrejenega dolga. Podrejeni dolžniški instrumenti predstavljajo podrejeno terjatev do institucije izdajateljice, ki se lahko uveljavi le po tem, ko so poravnane vse terjatve z višjim statusom (npr. vloge/posojila). Podrejeni dolg Vrednost Instrument je podrejeni dolg v skladu s tabelo v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). Nepodrejeni dolg Vrednost Instrument ni podrejen. Pravice odplačila Atribut podatkov Razvrstitev kreditnih izpostavljenosti glede na pravice upnika, da zahteva odplačilo izpostavljenosti. Na zahtevo ali s kratkim odpovednim rokom Vrednost Instrumenti, ki se odplačajo na zahtevo ali s kratkim odpovednim rokom na zahtevo upnika. Drugo Vrednost Instrumenti, pri katerih veljajo pravice odplačila razen na zahtevo ali s kratkim odpovednim rokom. Fiduciarni instrument Atribut podatkov Identifikacija instrumentov, pri katerih opazovana enota deluje v svojem imenu, vendar za račun tretje osebe, ki tudi nosi tveganje. Fiduciarni instrument Vrednost Uporabi se, če je instrument predložen fiduciarju. Nefiduciarni instrument Vrednost Uporabi se, če instrument ni predložen fiduciarju. Znesek prevzetih obveznosti ob nastanku Atribut podatkov Največja izpostavljenost opazovane enote kreditnemu tveganju na datum nastanka instrumenta brez upoštevanja kakršnega koli zavarovanja ali drugih izboljšanj kreditne kvalitete. Skupni znesek prevzetih obveznosti na datum nastanka se ugotovi med postopkom odobritve in je namenjen omejitvi zneska kreditnega tveganja opazovane enote v razmerju do posamezne nasprotne stranke za upoštevni instrument. Številčno Vrednost Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja. Spremembe poštene vrednosti zaradi sprememb kreditnega tveganja pred nakupom Atribut podatkov Razlika med neporavnanim nominalnim zneskom in nakupno ceno instrumenta na datum nakupa. Ta znesek se poroča za instrumente, ki so kupljeni za znesek, ki je zaradi poslabšanja kreditnega tveganja nižji od neporavnanega zneska. Številčno Vrednost Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja. Finančni podatki Obrestna mera Atribut podatkov Dogovorjena letna obrestna mera ali natančno določena obrestna mera v skladu z Uredbo (EU) št. 1072/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/34) (6). Številčno Vrednost Obrestna mera, določena v odstotkih. Datum naslednje spremembe obrestne mere Atribut podatkov Datum, ko pride do naslednje spremembe obrestne mere, kakor je opredeljena v delu 3 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). Če za instrument ne bo veljala prihodnja sprememba obrestne mere, se poroča pravni končni datum zapadlosti. Datum Vrednost Opredeljeno kot dd/mm/llll. Preneseni znesek Atribut podatkov Preneseni znesek ekonomskega lastništva finančnega sredstva. Številčno Vrednost Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja. Status neplačila instrumenta Atribut podatkov Identifikacija statusa neplačila instrumenta. Kategorije, ki opisujejo okoliščine, v katerih se za instrument lahko opredeli, da je neplačan v skladu s členom 178 Uredbe (EU) št. 575/2013. Ni neplačila Vrednost Instrument ni neplačan v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. Neplačilo zaradi majhne verjetnosti plačila Vrednost Instrumenti so neplačani zaradi majhne verjetnosti plačila dolžnika v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. Neplačilo zaradi zapadlosti več kot 90/180 dni Vrednost Neplačilo instrumentov zaradi dolga, ki je zapadel več kot 90/180 dni, v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. Neplačilo zaradi majhne verjetnosti plačila in zapadlosti več kot 90/180 dni Vrednost Neplačilo instrumenta zaradi majhne verjetnosti plačila dolžnika in zaradi dolga, ki je zapadel več kot 90/180 dni, v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013. Zaostala plačila instrumenta Atribut podatkov Agregirani znesek glavnice, obresti in katerih koli nadomestil, neporavnanih na datum poročanja, ki je dolgovan na podlagi pogodbe in še ni bil plačan (je zapadel). Ta znesek se vedno poroča. Če instrument na datum poročanja ni bil zapadel, se poroča 0. Številčno Vrednost Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja. Datum zapadlosti instrumenta Atribut podatkov Datum, ko je instrument zapadel v skladu z delom 2.48 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014. To je najpoznejši tak datum pred referenčnim datumom poročanja in se poroča, če je instrument zapadel na referenčni datum poročanja. Datum Vrednost Opredeljeno kot dd/mm/llll. Datum statusa neplačila instrumenta Atribut podatkov Datum, ko se šteje, da je nastopil status neplačila, ki se poroča v atributu podatkov „status neplačila instrumenta“. Datum Vrednost Opredeljeno kot dd/mm/llll. Vrsta listinjenja Atribut podatkov Identifikacija vrste listinjenja v skladu s členom 242(10) in (11) Uredbe (EU) št. 575/2013. Tradicionalno listinjenje Vrednost Instrument, ki je listinjen s tradicionalnim listinjenjem. Sintetično listinjenje Vrednost Instrument, ki je listinjen s sintetičnim listinjenjem. Nelistinjeno Vrednost Instrument, ki ni listinjen s tradicionalnim ali sintetičnim listinjenjem. Neporavnani nominalni znesek Atribut podatkov Neporavnani znesek glavnice ob koncu referenčnega datuma poročanja vključno z neplačanimi zapadlimi obrestmi, vendar brez obračunanih obresti. Neporavnani nominalni znesek je treba poročati v neto zneskih brez odpisov in delnih odpisov, kakor se določijo po zadevni računovodski praksi. Številčno Vrednost Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja. Zunajbilančni znesek Atribut podatkov Skupni nominalni znesek zunajbilančnih izpostavljenosti. To vključuje vse prevzete obveznosti posojanja pred upoštevanjem konverzijskih faktorjev in tehnik zmanjševanja kreditnega tveganja. To je znesek, ki najbolje predstavlja največjo izpostavljenost institucije kreditnemu tveganju brez upoštevanja katerega koli zavarovanja ali drugih izboljšanj kreditne kvalitete. Številčno Vrednost Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja. Obračunane obresti Atribut podatkov Znesek obračunanih obresti na posojila na referenčni datum poročanja, kakor je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). V skladu z splošnim načelom obračunskega računovodstva je treba obrestne terjatve od instrumentov beležiti v bilanci stanja takrat, ko se obresti obračunajo (tj. po obračunskem načelu), in ne takrat, ko so dejansko prejete (tj. na podlagi plačila). Številčno Vrednost Znesek v eurih. Zneske v tuji valuti je treba pretvoriti v eure po ustreznem referenčnem deviznem tečaju ECB (tj. srednjem tečaju) na referenčni datum poročanja. Računovodski podatki Računovodska razvrstitev instrumentov Atribut podatkov Računovodski portfelj, kjer se instrument beleži v skladu z računovodskim standardom – MSRP ali nacionalnimi GAAP –, ki ga pravni subjekt opazovane enote uporablja po Uredbi (EU) 2015/534 (ECB/2015/13). Računovodski portfelji po MSRP Stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled Vrednost Stanja denarnih sredstev v centralnih bankah in druge vloge na vpogled v skladu z MSRP. Finančna sredstva v posesti za trgovanje Vrednost Finančna sredstva v posesti za trgovanje v skladu z MSRP. Netrgovalna finančna sredstva obvezno po pošteni vrednosti prek poslovnega izida Vrednost Netrgovalna finančna sredstva obvezno po pošteni vrednosti prek poslovnega izida v skladu z MSRP. Finančna sredstva, označena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida Vrednost Finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida in kot taka označena ob začetnem pripoznanju ali pozneje, v skladu z MSRP, razen tistih, ki se razvrstijo kot finančna sredstva v posesti za trgovanje. Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa Vrednost Finančna sredstva, merjena po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa zaradi poslovnega modela in značilnosti denarnih tokov, v skladu z MSRP. Finančna sredstva po odplačni vrednosti Vrednost Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, v skladu z MSRP. Računovodski portfelji po nacionalnih GAAP Denarna sredstva in stanja denarnih sredstev v centralnih bankah Vrednost Denarna sredstva in stanja denarnih sredstev v centralnih bankah v skladu z nacionalnimi GAAP. Finančna sredstva v posesti za trgovanje Vrednost Finančna sredstva v posesti za trgovanje v skladu z nacionalnimi GAAP. Netrgovalna finančna sredstva obvezno po pošteni vrednosti prek poslovnega izida Vrednost Netrgovalna finančna sredstva obvezno po pošteni vrednosti prek poslovnega izida v skladu nacionalnimi GAAP. Trgovalna finančna sredstva Vrednost Trgovalna finančna sredstva v skladu z nacionalnimi GAAP. Finančna sredstva, označena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida Vrednost Finančna sredstva, označena po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, v skladu z nacionalnimi GAAP. Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva Vred