ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
v zvezi s finančnim vplivom projekta Avtomobili 50 CO2 so francoski organi predložili poslovni načrt, ki temelji na predpostavkah, o katerih se strinjajo različni članki v medijih in ki vključujejo napovedani pretok sredstev do leta 2026 (ki je upravičen glede na prihodnje posodobitve in nadomestitev standardov EURO VI v tistem času). Delo, povezano z R in R v okviru projekta Avtomobili 50 CO2, bo potekalo med letoma 2013 in 2017, prve motorje bo mogoče tržiti med sredino leta 2016 in začetkom leta 2017, gospodaren sistem hibridizacije pa bo sledil kmalu zatem. Pri izračunu donosnosti sta bili uporabljeni dve diskontni meri ([10–13]* % oziroma [13–15]* %), pri čemer druga bolj upošteva nedavno povečanje stroškov financiranja. V patentiranje nekaterih rezultatov projekta Avtomobili 50 CO2 niso bili vključeni prihodki. Poleg tega so bili obseg in tržne cene novih motorjev s kompresijskim vžigom in hibridnih pogonskih sistemov ocenjeni glede na različne scenarije: scenarij „A“, po katerem se projekt Avtomobili 50 CO2 izvaja z državno pomočjo in po katerem bi prodaja hibridnih vozil pomenila dodatno maržo, ocenjeno med [200–300]* EUR in [300–400]* EUR glede na izbrano tehnologijo (nad maržo v višini [2 000–3 000]* EUR za proizvajalca po prodaji vozila v segmentu B); scenarij „B“, po katerem se projekt Avtomobili 50 CO2 izvaja brez državne pomoči in po katerem so marže enake kot po scenariju A, pri čemer organi poudarjajo, da je to izmišljen scenarij, ki ga skupina PSA ne bi mogla doseči (in je predstavljen zgolj za namene teoretične primerjave); hipotetični scenarij „C“, po katerem se namesto projekta Avtomobili 50 CO2, ki se ne izvaja, izvaja alternativni projekt, v okviru katerega so dodatne marže manjše (med [100–200]* EUR in [200–300] EUR). Na podlagi teh predpostavk je razlika v neto sedanjih vrednostih (43), ki se izračunajo za proizvode „eDCT“ in „motor/prosti tek“, naslednja:

Tabela 15

Finančni kazalniki za projekt Avtomobili 50 CO2

Skupina PSA (primerjava glede na „hipotetični“ scenarij C) Scenarij A (projekt Avtomobili 50 CO2Cars ob pomoči) Scenarij B* (projekt Avtomobili 50 CO2Cars brez pomoči) eDCT [10–13]*-odstotna neto sedanja vrednost [0–10] milijonov EUR – [60–70] milijonov EUR [13–15]*-odstotna neto sedanja vrednost – [50–60] milijonov EUR – [90–100] milijonov EUR Motor/prosti tek [10–13]*-odstotna neto sedanja vrednost + [30–40] milijonov EUR – [20–30] milijonov EUR [13–15]*-odstotna neto sedanja vrednost – [20–30] milijonov EUR – [60–70] milijonov EUR

Francoski organi sklepajo, da je relativna donosnost scenarija B ne glede na izbrano tehnologijo v primerjavi s scenarijem C vedno negativna, zaradi česar projekt Avtomobili 50 CO2 brez javne podpore „preprosto ne more biti uspešen“. Zelo omejena narava neto sedanjih vrednosti, ki so bile dosežene po scenariju A (zmerno pozitivne v primerjavi s scenarijem C po [10–13]*-odstotni diskontni stopnji, negativne po [13–15]*-odstotni diskontni stopnji), kaže, da so te ravni relativne donosnosti sorazmerne s ciljem razvoja prve generacije inovacij;
(4)

Kanada je sprejela zahteve glede poročanja o plačilih vladam (zakon o ukrepih za preglednost v ekstraktivnem sektorju z dne 22. junija 2015 in ustrezne tehnične specifikacije glede poročanja). Ob upoštevanju meril iz člena 46(3) Direktive 2013/34/EU navedene zahteve glede poročanja zagotovijo poročila, ki so vsebinsko enakovredna poročilom v skladu z določbami iz poglavja 10 Direktive 2013/34/EU in člena 6 Direktive 2004/109/ES. Navedene zahteve glede poročanja veljajo samo za podjetja in izdajatelje, ki opravljajo dejavnost v ekstraktivni industriji. Zato bi bilo treba kanadske zahteve glede poročanja o plačilih vladam, ki so jih izvedli podjetja in izdajatelji, obravnavati kot enakovredne zahtevam iz poglavja 10 Direktive 2013/34/EU samo v zvezi z njihovimi dejavnostmi v ekstraktivni industriji.
(3)

Potem ko je Svet 26. oktobra 2015 sprejel sklep o pooblastilu za začetek pogajanj, se je visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v skladu s členom 37 PEU s pogajanji dogovoril o sporazumu v obliki izmenjave pisem med Unijo in Islamsko republiko Afganistan o podaljšanju SOMA z namenom izpolnitve mandata EUPOL AFGHANISTAN in zaključka misije EUPOL AFGHANISTAN.
(2)

Pogajanja so bila zaključena in Sporazum o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP (Bocvana, Lesoto, Mozambik, Namibija, Svazi in Južna Afrika), na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil parafiran 15. julija 2014.
(4)

Navedena ocena je pokazala, da je načrt delovanja omrežja v skladu z navedenimi cilji, merili in zahtevami. Zlasti v zvezi s ključnimi področji uspešnosti, kar zadeva varnost, okolje in zmogljivost, so cilji iz načrta enaki zadevnim vseevropskim ciljem ter so zato z navedenimi vseevropskimi cilji skladni. V zvezi s ključnim področjem uspešnosti, kar zadeva stroškovno učinkovitost, so cilji iz načrta prav tako skladni z vseevropskimi cilji, glede na to, da je trend zmanjševanja ugotovljenega stroška na enoto nad ciljem na ravni Unije.
(2)

Namen Protokola je določiti finančna in tehnična pravila, ki bi Libanonski republiki omogočila sodelovanje v določenih programih Unije. Horizontalni okvir, vzpostavljen s Protokolom, določa načela gospodarskega, finančnega in tehničnega sodelovanja in Libanonski republiki dovoljuje prejemanje pomoči, zlasti finančne pomoči, ki jo Unija zagotavlja na podlagi navedenih programov. Navedeni okvir se uporablja samo za tiste programe Unije, pri katerih je v ustreznih ustanovnih pravnih aktih predvidena možnost sodelovanja Libanonske republike. Sklenitev Protokola zato ne pomeni tudi izvajanja pooblastil v okviru različnih sektorskih politik, opredeljenih v programih; ta pooblastila se izvajajo ob vzpostavljanju programov.
(4)

Prvi, drugi, tretji in četrti osnutek sklepov spreminjajo trgovinski standard za oljčna olja in olja iz oljčnih tropin (COI/T.15/Rev …): gre za spremembo omejitve za etil estre; spremembo omejitev za heptadekanojsko, heptadecenojsko in eikozenojsko kislino; spremembo omejitve za specifični ekstinkcijski koeficient pri valovni dolžini 270 nm (K270); ter za uradno obvestilo o metodah ISO, sprejetih za dosego popolne harmonizacije, in vključitvi sklicevanja na novo metodo peroksidnega števila.
(6)

Navedeni sklep zadeva razvoj EAGDCS. Ima pravne učinke, saj ureja področja, ki jih zajema pravo Unije, in ima lahko glede na svojo vsebino konkretne posledice za ta področja. To lahko vpliva na koristi, ki izhajajo iz tehničnega dela na področju storitev podatkovnih zvez, ki ga izvaja skupno podjetje SESAR, povzroči tveganje za neskladja na področju certificiranja in nadzora – glede na vlogo Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) na tem področju –, s tem pa tudi tveganje za neučinkovito porabo sredstev, ki izhajajo iz pristojbin na zračnih poteh in podpore Unije, ter stroškovno učinkovitost zadevnih razvojnih dejavnosti, ki jih izvaja Unija v okviru projekta SESAR.
(11)

V odziv na resno grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti, ki so jo povzročila sekundarna gibanja migrantov brez urejenega statusa, sprožena zaradi resnih pomanjkljivosti pri nadzoru zunanjih meja, trenutno pet schengenskih držav (Avstrija, Nemčija, Danska, Švedska in Norveška) izvaja nadzor na notranjih mejah. Te ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah zagotavljajo ustrezen odziv na ugotovljeno grožnjo notranji varnosti in javnemu redu v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah; ti ukrepi so nujni in se štejejo za sorazmerne. Komisija je 23. oktobra 2015 izdala mnenje o nujnosti in sorazmernosti nadzora na notranjih mejah, ki sta ga ponovno uvedli Nemčija in Avstrija (6), v katerem je prišla do zaključka, da so bili tako ponovna uvedba nadzora kot tudi podaljšanja teh kontrol v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah.
(3)

Določiti bi bilo treba referenčno vrednost, ki bi se uporabljala za brezplačno dodeljevanje pravic operatorjem zrakoplovov, katerih vloge so bile Komisiji predložene do 30. junija 2016 v skladu s členom 3f(4) Direktive 2003/87/ES, in sicer tako za posebno rezervo, določeno s členom 3f Direktive 2003/87/ES, kot za posebno rezervo, določeno v skladu s členom 5 Izvedbenega sklepa 2014/389/EU.
(4)

Člen 3(4) Akta o pristopu Hrvaške (v nadaljnjem besedilu: Akt o pristopu) določa, da Hrvaška pristopi h konvencijam in protokolom, navedenim v Prilogi I k Aktu o pristopu. Te konvencije in protokoli med drugim zajemajo tudi Konvencijo, Protokol z dne 27. septembra 1996, Protokol z dne 29. novembra 1996 in Drugi protokol z dne 19. junija 1997. Konvencija in navedeni protokoli začnejo za Hrvaško veljati na dan, ki ga določi Svet.
(124)

V prvotnem načrtu so podrobno opisane težave, s katerimi se je spopadala CKK in ki so vplivale na njeno sposobnost preživetja. Glavni razlogi so bili pomanjkanje prilagodljivosti CKK kot javnega podjetja, visoki dolgovi in stroški dela. Ukrepi prestrukturiranja, kot so opisani zgoraj v uvodnih izjavah od 43 do 45 (sprememba pravnega statusa, znižanje obveznosti družbe in zmanjšanje števila osebja), bi lahko prispevali k temu, da bi družba ponovno postala sposobna preživetja. Prvotni načrt prestrukturiranja temelji na dejanskih rezultatih za leto 2009 in za prvih osem mesecev leta 2010 ter na predpostavljeni 2-odstotni letni rasti trga. Ciprski organi trdijo, da ta odstotek pomeni povprečno letno povečanje obsega zakolov na Cipru v obdobju 1998–2008, in to je tudi napoved poslovodstva CKK za 5-letno projekcijsko obdobje iz prvotnega načrta prestrukturiranja (glej uvodno izjavo 63). Podatki in napovedi za razvoj družbe so predstavljeni do leta 2017.
(11)

Grški strukturni primanjkljaj se je po ocenah med letoma 2009 in 2014 izboljšal za 16 odstotnih točk BDP (s primanjkljaja v višini 15,2 % na ocenjeni 1-odstotni presežek), kar je zagotovilo izboljšanje strukturnega salda v obdobju 2009–2014, ki je znatno večje od zahtevanih najmanj 10 odstotnih točk BDP, kolikor je za navedeno obdobje priporočil Svet. Primanjkljaj sektorja država je leta 2014 znašal 3,5 % BDP, kar je krepko pod zgornjo mejo za javnofinančni primanjkljaj za leto 2014 v višini 4,5 % BDP (na osnovi ESR 2010), določeno v Sklepu Sveta. Vendar je bila realizacija primarnega salda v višini 0,4 % BDP znatno pod pričakovano in nižja od cilja, določenega v višini 1,5 % BDP, in sicer zaradi kombinacije dejavnikov, med katerimi so preobrat v gospodarskem ciklu in s tem povezan negativen učinek na proračunske prihodke, sprostitev fiskalne politike in večja gospodarska negotovost. Vendar je slabljenje makroekonomskega okolja skupaj z iztekajočimi se začasnimi fiskalnimi ukrepi v letu 2015 onemogočilo izpolnitev cilja glede primarnega salda v višini 3 % BDP v letu 2015, kot je bilo predvideno v zadnji spremembi Sklepa 2011/734/EU, sprejeti decembra 2012. Fiskalni cilji so bili zato ob upoštevanju makroekonomskih okoliščin in trenutnih fiskalnih razmer popravljeni znatno navzdol, da se prepreči pretirano stroga fiskalna politika v kratkoročnem obdobju.
(3)

Dne 6. marca 2015 so Unija in njene države članice sporočile svoj načrtovani nacionalno določen prispevek, ki zajema zavezo za uresničitev zavezujočega cilja vsaj 40-odstotnega domačega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 v primerjavi z letom 1990, kot je določeno v sklepih Evropskega sveta z dne 23. oktobra 2014 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030.
(1)

Svet je na seji 20. januarja 2014 sklenil pooblastiti visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: VP), da na podlagi člena 37 Pogodbe o Evropski uniji in v skladu s postopkom iz člena 218(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije začne pogajanja s ciljem sklenitve sporazuma o varovanju podatkov med Svetom ministrov Albanije in Evropsko unijo.
(5)

Pogajanja o Sporazumu so se začela 20. maja 2015 in so se uspešno končala s parafiranjem navedenega sporazuma 9. junija 2015.
(6)

V skladu s členom 68(3)(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 in členom 60(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 bi bilo treba izračunati razliko v obliki dodatka in jo plačati brez odlašanja in takoj, ko zadevna oseba postane upravičena do dajatve in ima država članica informacije, potrebne za izračun razlike v obliki dodatka.
2.

sklene, da preiskovalni odbor: — razišče domnevo, da Komisija ni izpolnila zahteve iz člena 14(3) Uredbe (ES) št. 715/2007, namreč da spremlja preskusne cikle, ki se uporabljajo za merjenje emisij, in jih, če ti niso več ustrezni ali ne odražajo dejanskih emisij, prilagodi, tako da bodo ustrezno odražali emisije, ki dejansko nastajajo med cestno vožnjo, in sicer kljub informacijam o resnih in vztrajnih prekoračenjih mejnih vrednosti emisij za vozila med običajno uporabo v nasprotju z obveznostmi iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 715/2007, vključno s poročili Skupnega raziskovalnega centra Komisije za leti 2011 in 2013 in raziskavo Mednarodnega sveta za čisti prevoz (ICCT), objavljeno maja 2014, — razišče domnevo, da Komisija in organi držav članic niso primerno in učinkovito ukrepali za zagotovitev nadzora nad uveljavljanjem izrecne prepovedi odklopnih naprav in za zagotovitev uveljavljanja takšne prepovedi, kot to določa člen 5(2) Uredbe (ES) št. 715/2007, — razišče domnevo, da Komisija ni pravočasno uvedla preskusov, ki odražajo dejanske pogoje vožnje, in ni sprejela ukrepov za preprečevanje uporabe odklopnih naprav, kot to določa člen 5(3) Uredbe (ES) št. 715/2007, — razišče domnevo, da države članice niso določile pravil o učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kaznih za proizvajalce, ki kršijo določbe Uredbe (ES) št. 715/2007, vključno z uporabo odklopnih naprav, zavračanjem dostopa do informacij in ponarejanjem rezultatov preskusov v okviru homologacije in potrditve skladnosti v uporabi, kot to od njih zahteva člen 13(1) in (2) navedene uredbe, — razišče domnevo, da države članice niso sprejele vseh potrebnih ukrepov za zagotavljanje izvajanja predpisov o kaznih za kršitve določb Uredbe (ES) št. 715/2007, kot to zahteva člen 13(1) navedene uredbe, — zbere in analizira informacije za ugotavljanje, ali so Komisija in države članice imele dokaze o uporabi odklopnih naprav, preden je Agencija za varstvo okolja Združenih držav Amerike 18. septembra 2015 izdala obvestilo o kršitvah, — zbere in analizira informacije o tem, kako države članice izvajajo določbe Direktive 2007/46/ES, zlasti člen 12(1) in člen 30(1), (3) in (4), — zbere in analizira informacije za ugotavljanje, ali so imele Komisija in države članice dokaze o uporabi odklopnih naprav v preskusih emisij CO2, — poda priporočila, za katera meni, da so v zvezi s to zadevo potrebna;
SL Uradni list Evropske unije L 21/81

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/107

z dne 27. januarja 2016

o neodobritvi cibutrina kot obstoječe aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih 21. vrste proizvodov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 89(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2014 (2) določa seznam obstoječih aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove morebitne odobritve za uporabo v biocidnih proizvodih. Navedeni seznam vključuje cibutrin.

(2) V skladu s členom 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila opravljena ocena cibutrina glede uporabe v 21. vrsti proizvodov (pripravki za preprečevanje naselitve organizmov na površini, ki je v stiku z vodo (antivegetacijska sredstva)), kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni direktivi, ki ustreza 21. vrsti proizvodov, kot je opredeljena v Prilogi V k Uredbi (EU) št. 528/2012.

(3) Nizozemska, ki je bila imenovana za pristojni ocenjevalni organ, je 7. aprila 2011 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe Komisije (ES) št. 1451/2007 (4) Komisiji predložila poročilo o oceni, skupaj s svojimi priporočili.

(4) V skladu s členom 7(1)(b) Delegirane uredbe (EU) št. 1062/2014 je Odbor za biocidne pripravke ob upoštevanju sklepov pristojnega ocenjevalnega organa 17. junija 2015 oblikoval mnenje Evropske agencije za kemikalije.

(5) Iz tega mnenja je razvidno, da za biocidne proizvode, ki se uporabljajo za 21. vrsto proizvodov in vsebujejo cibutrin, ni mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES. Scenariji iz ocene tveganja za okolje so pokazali nesprejemljiva tveganja.

(6) Cibutrina zato ni primerno odobriti za uporabo v biocidnih proizvodih 21. vrste proizvodov.

(7) Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Cibutrin (številka ES 248-872-3, številka CAS 28159-98-0) se ne odobri kot aktivna snov za uporabo v biocidnih proizvodih 21. vrste proizvodov.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 27. januarja 2016 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

(2) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2014 z dne 4. avgusta 2014 o delovnem programu za sistematično preverjanje vseh obstoječih aktivnih snovi, ki jih vsebujejo biocidni proizvodi iz Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 294, 10.10.2014, str. 1).

(3) Direktiva 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (UL L 123, 24.4.1998, str. 1).

(4) Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (UL L 325, 11.12.2007, str. 3).
(3)

Svet je ugotovil, da so bile dodatne tri osebe vpletene v teroristična dejanja v smislu člena 1(2) in (3) Skupnega stališča 2001/931/SZVP in da je pristojni organ o teh osebah sprejel odločitev v smislu člena 1(4) navedenega skupnega stališča ter da bi te osebe morale biti uvrščene na seznam oseb, skupin in organizacij, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP.
(1)

Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. Ingeborg WIKSTEN je 20. julija 2015 s Sklepom Sveta (EU) 2015/1203 (4) imenovana za nadomestno članico namesto Kentha LÖVGRENA.
(3)

Komisija je z izvedbenima sklepoma 2014/806/EU (4) in (EU) 2015/279 (5) odobrila dve vlogi, ki zadevata fotonapetostne strehe za polnjenje akumulatorja. Na podlagi izkušenj pri ocenjevanju navedenih vlog ter te vloge je bilo zadovoljivo in prepričljivo dokazano, da fotonapetostna streha za polnjenje akumulatorja izpolnjuje merila za upravičenost iz člena 12 Uredbe (ES) št. 443/2009 in Izvedbene uredbe (EU) št. 725/2011 ter omogoča zmanjšanje emisij CO2 za najmanj 1 g CO2/km v primerjavi z osnovnim vozilom. Zato je primerno, da se lastnost te inovativne tehnologije za zmanjšanje emisij CO2 splošno prizna in potrdi v skladu s členom 12(4) Uredbe (ES) št. 443/2009 ter da se določi generična metodologija preskušanja za certificiranje prihrankov CO2.
(1)

Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. Elena CEBRIÁN CALVO je 5. oktobra 2015 s Sklepom Sveta (EU) 2015/1792 (4) kot nadomestna članica zamenjala Marío Victorio PALAU TÁRREGA.
(6)

V skladu z drugim pododstavkom člena 7(1) Sklepa 2013/743/EU člane Znanstvenega sveta imenuje Komisija po neodvisnem in preglednem postopku za imenovanje, o katerem se dogovori z Znanstvenim svetom ter ki vključuje posvetovanje z znanstveno skupnostjo in poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. V ta namen je bil ustanovljen stalni odbor za imenovanje prihodnjih članov Znanstvenega sveta. Stalni odbor za imenovanje je Komisiji dal priporočila v zvezi z imenovanjem dveh novih članov Znanstvenega sveta, ki so bila sprejeta –
SL Uradni list Evropske unije C 261/2

SKLEP SVETA

z dne 18. julija 2016

o imenovanju romunskega člana in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu

(2016/C 261/03)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 22. julija 2003 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (1) in zlasti člena 3 Sklepa,

ob upoštevanju seznama kandidatov, ki so ga Svetu predložile vlade držav članic,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Svet je s sklepi z dne 24. februarja 2016 (2), 11. aprila 2016 (3) in 9. junija 2016 (4) imenoval člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za obdobje od 29. februarja 2016 do 28. februarja 2019.

(2) Romunska vlada je predlagala dodatne kandidate za tri prosta mesta, ki jih je treba zapolniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za člana in nadomestne člane Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za obdobje do 28. februarja 2019 se imenujejo:

PREDSTAVNIKI SINDIKATOV

Država Član Nadomestna člana Romunija Mihaela DARLE Corneliu CONSTANTINOAIA Dumitru FORNEA

Člen 2

Svet bo pozneje imenoval tudi člane in nadomestne člane, ki še niso bili predlagani.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 18. julija 2016 Za Svet Predsednik Gabriela MATEČNÁ

(1) UL C 218, 13.9.2003, str. 1.

(2) Sklep Sveta z dne 24. februarja 2016 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (UL C 79, 1.3.2016, str. 1).

(3) Sklep Sveta z dne 11. aprila 2016 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za Grčijo, Madžarsko in Švedsko (UL C 130, 13.4.2016, str. 3).

(4) Sklep Sveta z dne 9. junija 2016 o imenovanju romunskega člana in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (UL C 214, 15.6.2016, str. 2).
SL Uradni list Evropske unije C 214/2

SKLEP SVETA

z dne 9. junija 2016

o imenovanju romunskega člana in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu

(2016/C 214/02)

SVET EVOPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 22. julija 2003 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (1) in zlasti člena 3 Sklepa,

ob upoštevanju seznama kandidatov, ki so ga Svetu predložile vlade držav članic,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Svet je s Sklepom z dne 24. februarja 2016 (2) imenoval člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za obdobje od 29. februarja 2016 do 28. februarja 2019.

(2) Romunska vlada je predlagala dodatne kandidate za tri prosta mesta, ki jih je treba zapolniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za člana in nadomestna člana Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za obdobje do 28. februarja 2019 se imenujejo:

PREDSTAVNIKI DELODAJALCEV

Država Član Nadomestni člani Romunija Daniela SÂRBU Ovidiu NICOLESCU Daniela TĂNASE

Člen 2

Svet bo pozneje imenoval tudi člane in nadomestne člane, ki še niso bili predlagani.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 9. junija 2016 Za Svet Predsednik G. A. VAN DER STEUR

(1) UL C 218, 13.9.2003, str. 1.

(2) Sklep Sveta z dne 24. februarja 2016 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (UL C 79, 1.3.2016, str. 1).