„PRILOGA A

TERMINOLOŠKA POJASNILA

V tej prilogi so navedena pojasnila, geografske opombe in opredelitve izrazov, ki so uporabljeni v drugih prilogah, razen če je v teh prilogah določeno drugače.

1. GEOGRAFSKE OPOMBE

Naslednje geografske opredelitve se uporabljajo samo za namene statističnega poročanja:

— Avstralija: brez čezmorskih ozemelj,

— Danska: brez Ferskih otokov in Grenlandije,

— Francija: z Monakom in francoskimi čezmorskimi departmaji Gvadelup, Martinik, Gvajana, Reunion in Mayotte,

— Italija: s San Marinom in Vatikanom (Svetim sedežem),

— Japonska: z Okinavo,

— Portugalska: z Azori in Madeiro,

— Španija: s Kanarskimi otoki, Balearskimi otoki, Ceuto in Melillo,

— Švica: brez Lihtenštajna,

— Združene države: s 50 državami, Zveznim okrožjem Kolumbija, Ameriškimi Deviškimi otoki, Portorikom in Gvamom.

2. AGREGATI

Proizvajalci električne energije in toplote so razporejeni glede na namen proizvodnje:

— proizvajalci po glavni dejavnosti so zasebna in javna podjetja, katerih glavna dejavnost je proizvodnja električne energije in/ali toplote za prodajo tretjim osebam;

— samoproizvajalci so zasebna in javna podjetja, ki proizvajajo električno energijo in/ali toploto, ki je v celoti ali deloma namenjena lastni rabi za podporo svoji glavni dejavnosti.

Opomba: Komisija lahko po začetku veljavnosti spremenjene klasifikacije NACE ( 1 ) v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(2) nadalje pojasni terminologijo in doda ustrezne oznake NACE.

2.1 Oskrba

2.1.1 PROIZVODNJA/DOMAČA PROIZVODNJA

Količine pridobljenih ali proizvedenih goriv so izračunane po postopku, s katerim se odstranjujejo neaktivne snovi. Proizvodnja vključuje količine, ki jih je proizvajalec porabil med proizvodnim postopkom (npr. za ogrevanje ali delovanje opreme in pomožnih naprav), in količine za druge proizvajalce energije za pretvorbo ali druge potrebe.

Domača proizvodnja se nanaša na proizvodnjo iz virov znotraj določenega ozemlja – nacionalnega ozemlja države poročanja.

2.1.2 PRIDELANI PROIZVODI

Velja samo za črni premog. Blato in skrilavec, pridelana v rudnikih.

2.1.3 KOLIČINE, PREJETE IZ DRUGIH VIROV

Količine goriv, katerih proizvodnja je vključena v druga poročanja o gorivih ter ki so mešana z drugimi gorivi in se uporabijo kot mešanica. Dodatne podrobnosti o tej sestavini je treba predložiti kot:

— Količine, prejete iz drugih virov: premog

— Količine, prejete iz drugih virov: nafta in naftni derivati

— Količine, prejete iz drugih virov: Zemeljski plin

— Količine, prejete iz drugih virov: obnovljivi viri energije.

2.1.4 UVOZ/IZVOZ

Če ni drugače določeno, se uvoz nanaša na izvorno državo (državo, v kateri je bil energent proizveden) za uporabo v tej državi in ‚izvoz‘ na končno državo porabe proizvedenega energenta. Za količine se šteje, da so uvožene ali izvožene, ko prečkajo politične meje države, in sicer ne glede na to, ali so bile carinjene ali ne.

Če se ne da določiti kraja izvora ali kraja namembnosti, se lahko uporabi kategorija ‚Neopredeljeno/drugo‘.

2.1.5 MEDNARODNA POMORSKA SKLADIŠČA

Količine goriv, nabavljenih za ladje vseh zastav v mednarodni plovbi. Mednarodna plovba lahko poteka po morju, celinskih jezerih in vodnih poteh ter obalnih vodah. Ni zajeto:

— poraba ladij v notranji plovbi; razliko med notranjo in mednarodno plovbo bi bilo treba določiti glede na pristanišče odhoda in pristanišče prihoda in ne glede na zastavo ali državo, ki ji ladja pripada;

— poraba ribiških plovil;

— poraba vojaških sil.

2.1.6 MEDNARODNI LETALSKI PROMET

Količine goriva, nabavljenega za zrakoplove v mednarodnem letalskem prometu. Razliko med notranjim in mednarodnim zračnim prometom bi bilo treba določiti glede na kraj vzleta in pristanka in ne glede na državo letalske družbe. Niso zajeta goriva, ki so jih letalske družbe porabile za svoja cestna vozila (navesti v kategoriji ‚Prometni sektor – drugje neopredeljeno‘), in letalska goriva v vojaške namene (navesti v kategoriji ‚Drugi sektorji – drugje neopredeljeno‘).

2.1.7 SPREMEMBE ZALOG

Razlika med začetno in končno ravnjo zalog na nacionalnem ozemlju. Če ni drugače določeno, se povečanje zalog vpiše z negativnim predznakom, zmanjšanje zalog pa s pozitivnim predznakom.

2.1.8 ZAČETNA IN KONČNA RAVEN ZALOG SKUPAJ NA NACIONALNEM OZEMLJU

Vse zaloge na nacionalnem ozemlju, vključno z vladnimi zalogami, zalogami glavnih porabnikov ali organizacij, ki skladiščijo zaloge, zaloge na krovu plovil, ki vstopajo na ozemlje, zaloge na območjih pod carinskim nadzorom in zaloge za tretje osebe, v okviru dvostranskih vladnih sporazumov ali ne. Začetna in končna raven se nanašata na prvi oziroma zadnji dan obdobja poročanja. Zaloge vključujejo zaloge, skladiščene v posebnih nadzemnih ali podzemnih skladiščnih prostorih.

2.1.9 NEPOSREDNA UPORABA

Nafta (surova nafta in naftni derivati), ki je bila uporabljena neposredno, brez obdelave v rafinerijah nafte. Zajeta je surova nafta, uporabljena za proizvodnjo električne energije.

2.1.10 PREJETI PRIMARNI PROIZVODI

Zajete so količine surove nafte (vključno s kondenzati), domačega izvora ali uvožene, in količine NGL (2) domačega izvora, uporabljene neposredno, brez obdelave v rafineriji nafte, ter količine povratkov iz petrokemične industrije, ki so kljub temu, da niso primarno gorivo, uporabljene neposredno.

2.1.11 BRUTO PROIZVODNJA RAFINERIJE

Proizvodnja končnih proizvodov v rafineriji ali obratih za mešanje. Izgube pri rafiniranju niso zajete, vključena pa je lastna poraba rafinerije.

2.1.12 RECIKLIRANI PROIZVODI

Končni proizvodi, ki gredo ponovno skozi prodajno mrežo, potem ko so bili dostavljeni končnim uporabnikom (npr. uporabljena maziva, ki so ponovno obdelana). Te količine bi bilo treba razlikovati od petrokemičnih povratkov.

2.1.13 POVRATKI

Končni proizvodi ali polproizvodi, ki jih končni porabniki vrnejo rafinerijam za predelavo, mešanje ali prodajo. Običajno so to stranski proizvodi petrokemičnih predelovalnih dejavnosti.

2.1.14 REKLASIFIKACIJA PROIZVODOV

Količine, ki so bile reklasificirane zaradi spremembe lastnosti proizvoda ali zaradi mešanja z drugim proizvodom. Negativna vrednost za določen proizvod se mora izravnati s pozitivnimi vrednostmi za drug proizvod ali druge proizvode in obratno; skupni neto učinek bi moral biti enak nič.

2.1.15 PRENOS PROIZVODOV

Uvoženi naftni derivati, ki se ne dobavljajo končnim porabnikom in so ponovno uporabljeni kot surovine za nadaljnji proces obdelave v rafineriji.

2.1.16 STATISTIČNE RAZLIKE

Izračunana vrednost, opredeljena kot razlika med izračunom z vidika oskrbe (pristop od zgoraj navzdol) in izračunom z vidika porabe (pristop od spodaj navzgor). Vse večje statistične razlike bi bilo treba pojasniti.

2.2 Sektor pretvorbe

V sektorju pretvorbe bi bilo treba sporočiti samo količine goriv, ki so bile pretvorjene v drugo gorivo. Količine goriv, porabljene za ogrevanje, delovanje opreme in kot splošna podpora za pretvorbo, bi bilo treba navesti v energetskem sektorju.

2.2.1 PROIZVAJALCI PO GLAVNI DEJAVNOSTI – SAMO ELEKTRARNE

Količine goriv, ki jih proizvajalci po glavni dejavnosti uporabljajo za proizvodnjo električne energije v obratih, kjer se proizvaja samo električna energija.

2.2.2 PROIZVAJALCI PO GLAVNI DEJAVNOSTI – TERMOELEKTRARNE-TOPLARNE (ENOTE TE-TO)

Količine goriv, ki jih proizvajalci po glavni dejavnosti uporabljajo za proizvodnjo električne energije in/ali toplote v enotah (TE-TO).

2.2.3 PROIZVAJALCI PO GLAVNI DEJAVNOSTI – SAMO TOPLARNE

Količine goriv, ki jih proizvajalci po glavni dejavnosti uporabljajo za proizvodnjo toplote v obratih/enotah, kjer se proizvaja samo toplota.

2.2.4 ELEKTRARNE SAMOPROIZVAJALKE – SAMO ELEKTRIČNA ENERGIJA

Količine goriv, ki jih samoproizvajalci porabijo za proizvodnjo električne energije v obratih, kjer se proizvaja samo električna energija.

2.2.5 ENOTE TE-TO SAMOPROIZVAJALKE

Vse količine goriv, ki jih samoproizvajalci porabijo za proizvodnjo električne energije, in sorazmerni delež goriv, ki jih samoproizvajalci porabijo za proizvodnjo toplote, za prodajo v enotah TE-TO. Sorazmerni delež goriv, uporabljen za proizvodnjo toplote, ki ni bila prodana (toplota za lastno porabo), se sporoči v ustreznem sektorju končne porabe energije na podlagi klasifikacije NACE. Toploto, ki ni bila prodana, ampak dobavljena drugim subjektom v okviru nefinančnih sporazumov ali subjektom z drugim lastnikom, bi bilo treba navesti po istem načelu kot prodano toploto.

2.2.6 SAMOPROIZVAJALCI, KI PROIZVAJAJO SAMO TOPLOTO

Sorazmerni delež goriv, porabljenih za proizvodnjo toplote, ki so jo samoproizvajalci prodali v enotah/obratih, v katerih se proizvaja samo toplota. Sorazmerni delež goriv, uporabljen za proizvodnjo toplote, ki ni bila prodana (toplota za lastno porabo), se sporoči v ustreznem sektorju končne porabe energije na podlagi klasifikacije NACE. Toploto, ki ni bila prodana, ampak dobavljena drugim subjektom v okviru nefinančnih sporazumov ali subjektom z drugim lastnikom, bi bilo treba navesti po istem načelu kot prodano toploto.

2.2.7 BRIKETARNE

Količine goriv, porabljene v briketarnah za proizvodnjo briketov iz črnega premoga.

2.2.8 KOKSARNE

Količine goriv, porabljene v koksarnah za proizvodnjo koksa za koksarne in koksarniškega plina.

2.2.9 OBRATI ZA PROIZVODNJO BRIKETOV IZ RJAVEGA PREMOGA/BRIKETOV IZ ŠOTE (BKB/PB)

Količine goriv, porabljene za proizvodnjo briketov iz rjavega premoga (BKB) v obratih za proizvodnjo BKB, ali količine goriv, porabljene za proizvodnjo briketov iz šote (PB) v obratih za proizvodnjo PB.

2.2.10 PLINARNE

Količine goriv, porabljene za proizvodnjo plina v plinarnah in obratih za uplinjanje premoga.

2.2.11 PLAVŽI

Količine goriv, vnesene v plavž bodisi prek zgornjega dela skupaj z železovo rudo bodisi prek šob na spodnji strani skupaj z ogrevanim plavžnim zrakom.

2.2.12 UTEKOČINJANJE PREMOGA

Količine goriv, porabljene za proizvodnjo sintetičnega olja.

2.2.13 OBRATI ZA PRETVORBO PLINA V TEKOČINE

Količine plinastih goriv, predelanih v tekoča goriva.

2.2.14 OBRAT ZA PROIZVODNJO OGLJA

Količine trdnih biogoriv, predelanih v oglje.

2.2.15 RAFINERIJE NAFTE

Količine goriv, porabljene za proizvodnjo naftnih derivatov.

2.2.16 OBRATI ZA MEŠANJE Z ZEMELJSKIM PLINOM (ZA MEŠANI ZEMELJSKI PLIN)

Količine plinov, pomešanih z zemeljskim plinom v mreži zemeljskega plina (plinskega omrežja).

2.2.17 ZA MEŠANJE Z MOTORNIM BENCINOM/DIZELSKIM GORIVOM/KEROZINOM:

Količine tekočih biogoriv, zmešanih z ustreznimi fosilnimi gorivi.

2.2.18 DRUGJE NEOPREDELJENO

Količine goriv, porabljene za predelovalne dejavnosti, ki niso opredeljene drugje. Če se uporabi ta kategorija, bi bilo treba v poročilu obrazložiti, kaj zajema.

2.3 Energetski sektor

Količine, porabljene v energetiki za pridobivanje energije (rudarstvo, proizvodnja nafte in plina) ali pretvorbene dejavnosti obratov. To ustreza oddelkom 05, 06, 19 in 35 NACE Rev. 2, skupini 09.1 NACE Rev. 2 ter razredoma 07.21 in 08.92 NACE Rev. 2.

Niso zajete količine goriv, pretvorjenih v druge oblike energije (navesti v kategoriji sektor pretvorbe) ali porabljenih za delovanje naftovodov, plinovodov in cevovodov za premogovo blato (navesti v prometnem sektorju).

Zajeti so proizvodnja kemičnih materialov za jedrsko fisijo in fuzijo ter proizvodi teh procesov.

2.3.1 LASTNA UPORABA ELEKTRARN, TE-TO IN TOPLARN

Količine goriv, porabljene kot energija za podporo v obratih, ki proizvajajo samo električno energijo ali samo toploto, in v enotah TE-TO.

2.3.2 RUDNIKI PREMOGA

Količine goriv, porabljene v premogovništvu kot energija za pridobivanje in pripravo premoga. Premog, pokurjen v rudniških elektrarnah, bi bilo treba navesti v kategoriji sektor pretvorbe.

2.3.3 BRIKETARNE

Količine goriv, porabljene kot energija za podporo v briketarnah.

2.3.4 KOKSARNE

Količine goriv, porabljene kot energija za podporo v koksarnah.

2.3.5 OBRATI ZA PROIZVODNJO BRIKETOV IZ RJAVEGA PREMOGA/BRIKETOV IZ ŠOTE (BKB/PB)

Količine goriv, porabljene kot energija za podporo v obratih za proizvodnjo briketov iz rjavega premoga (BKB)/briketov iz šote (PB).

2.3.6 PLINARNE/OBRATI ZA UPLINJANJE

Količine goriv, porabljene kot energija za podporo v plinarnah in obratih za uplinjanje premoga.

2.3.7 PLAVŽI

Količine goriv, porabljene kot energija za podporo v plavžih.

2.3.8 UTEKOČINJANJE PREMOGA

Količine goriv, porabljene kot energija za podporo v obratih za utekočinjanje premoga.

2.3.9 UTEKOČINJANJE (LNG)/PONOVNO UPLINJANJE

Količine goriv, porabljene kot energija za podporo v obratih za utekočinjanje zemeljskega plina in obratih za ponovno uplinjanje.

2.3.10 OBRATI ZA UPLINJANJE (BIOPLIN)

Količine goriv, porabljene kot energija za podporo v obratih za uplinjanje bioplina.

2.3.11 OBRATI ZA PRETVORBO PLINA V TEKOČINE

Količine goriv, porabljene kot energija za podporo v obratih za pretvorbo plina v tekočine.

2.3.12 OBRATI ZA PROIZVODNJO OGLJA

Količine goriv, porabljene kot energija za podporo v obratih za proizvodnjo oglja.

2.3.13 RAFINERIJE NAFTE

Količine goriv, porabljene kot energija za podporo v naftnih rafinerijah.

2.3.14 PRIDOBIVANJE NAFTE IN PLINA

Količine goriv, porabljene v obratih za pridobivanje nafte in zemeljskega plina. Niso zajete izgube v ceveh (navesti kot izgube pri distribuciji) in količine energije, porabljene pri uporabi cevi (navesti v prometnem sektorju).

2.3.15 DRUGJE NEOPREDELJENO – ENERGETIKA

Količine goriv, povezane z energetskimi dejavnostmi, ki niso opredeljene drugje. Če se uporabi ta kategorija, bi bilo treba v poročilu obrazložiti, kaj zajema.

2.4 Izgube pri prenosu in distribuciji

2.4.1 IZGUBE PRI PRENOSU

Količine izgub goriva zaradi prenosa na delu sistema, ki ga upravlja operater prenosnega sistema. Zajemajo tehnične in netehnične izgube. Pri električni energiji so vključene izgube v transformatorjih, ki se ne štejejo za sestavni del elektrarn. Za plin zajema izpuščanje in sežiganje med prenosom.

2.4.2 IZGUBE PRI DISTRIBUCIJI

Količine izgub goriva zaradi distribucije na delu sistema, ki ga upravlja operater distribucijskega sistema. Zajemajo tehnične in netehnične izgube. Za plin zajemajo izpuščanje in sežiganje.

2.5 Končna neenergetska poraba

Količine fosilnih goriv, uporabljene za neenergetske namene – nezgorela goriva.

2.6 Končna poraba energije (specifikacije končne uporabe)

2.6.1 INDUSTRIJSKI SEKTOR

Zadeva količine goriva, porabljenega v industrijskih podjetjih za podporo njihovim glavnim dejavnostim.

Pri obratih, ki proizvajajo izključno toploto, ali pri enotah TE-TO se sporočijo samo količine goriv, porabljenih za proizvodnjo toplote za lastno porabo subjekta (toplota za lastno porabo). Količine goriv, porabljenih za proizvodnjo prodane toplote in za proizvodnjo električne energije, bi bilo treba navesti v ustreznem sektorju pretvorbe.

2.6.1.1 Pridobivanje rudnin in kamnin> oddelka 07 (razen 07.21) in 08 (razen 08.92) NACE Rev. 2; skupina 09.9. NACE Rev. 2.

2.6.1.1.1 Pridobivanje rud [oddelek 07 NACE Rev. 2; brez razreda 07.21 NACE Rev. 2 – Pridobivanje uranove in torijeve rude]

2.6.1.1.2 Ostalo rudarstvo in pridobivanje naravnih kamnin [oddelek 08 NACE Rev. 2; brez razreda 08.92 NACE Rev. 2 Pridobivanje šote]

2.6.1.1.3 Storitve za rudarstvo [oddelek 09 NACE Rev. 2; brez skupine 09.1 NACE Rev. 2 Storitve za pridobivanje nafte in zemeljskega plina]

2.6.1.2 Hrana, pijače in tobačni izdelki: oddelki 10, 11 in 12 NACE Rev. 2.

2.6.1.2.1 Proizvodnja živil [oddelek 10 NACE Rev. 2]

2.6.1.2.2 Proizvodnja pijač [oddelek 11 NACE Rev. 2]

2.6.1.2.3 Proizvodnja tobačnih izdelkov [oddelek 12 NACE Rev. 2]

2.6.1.3 Tekstilije in usnje [oddelki 13, 14 in 15 NACE Rev. 2; vključuje proizvodnjo tekstilij, proizvodnjo oblačil ter proizvodnjo usnjenih in sorodnih izdelkov]

2.6.1.4 Les in izdelki iz lesa – Obdelava in predelava lesa ter izdelkov iz lesa in plute razen pohištva; proizvodnja izdelkov iz slame in pletarskih materialov [oddelek 16 NACE Rev. 2]

2.6.1.5 Vlaknine, papir, papirni izdelki in tiskarstvo: oddelka 17 in 18 NACE Rev. 2.

2.6.1.5.1 Proizvodnja papirja in izdelkov iz papirja [oddelek 17 NACE Rev. 2]

2.6.1.5.1.1 Proizvodnja vlaknin [razred 17.11 NACE Rev. 2]

2.6.1.5.1.2 Drugi papir in izdelki iz papirja [razred 17.12 NACE Rev. 2 in skupina 17.2 NACE Rev. 2]

2.6.1.5.2 Tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa [razred 18 NACE Rev. 2]

2.6.1.6 Kemikalije in petrokemija: oddelka 20 in 21 NACE Rev. 2.

2.6.1.6.1 Proizvodnja kemikalij, kemičnih izdelkov [oddelek 20 NACE Rev. 2]

2.6.1.6.2 Proizvodnja farmacevtskih surovin in preparatov [oddelek 21 NACE Rev. 2]

2.6.1.7 Nekovinski mineralni izdelki [oddelek 23 NACE Rev. 2]

2.6.1.7.1 Proizvodnja stekla in steklenih izdelkov [oddelek 23.1 NACE Rev. 2]

2.6.1.7.2 Proizvodnja cementa, apna, mavca (vključno s klinkerjem) [skupina 23.5 NACE Rev. 2]

2.6.1.7.3 Drugi nekovinski mineralni izdelki [skupine 23.2, 23.3, 23.4, 23.6, 23.7 in 23.9 NACE Rev. 2]

2.6.1.8 Železo in jeklo [proizvodnja kovin A: skupine 24.1, 24.2 in 24.3 ter razreda 24.51 in 24.52 NACE Rev. 2]

2.6.1.9 Industrija neželeznih kovin [proizvodnja kovin B: skupina 24.4 in razreda 24.53 in 24.54 NACE Rev. 2]

2.6.1.9.1 Proizvodnja aluminija [razred 24.42 NACE Rev. 2]

2.6.1.9.2 Druge industrije neželeznih kovin [skupina 24.4 NACE Rev. 2 – brez razreda 24.42 NACE Rev. 2; ter razredov 24.53 in 24.54 NACE Rev. 2]

2.6.1.10 Stroji: oddelki 25, 26, 27 in 28 NACE Rev. 2.

2.6.1.10.1 Proizvodnja kovinskih izdelkov, razen strojev in naprav [oddelek 25 NACE Rev. 2]

2.6.1.10.2 Proizvodnja računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov [oddelek 26 NACE Rev. 2]

2.6.1.10.3 Proizvodnja električnih naprav [oddelek 27 NACE Rev. 2]

2.6.1.10.4 Proizvodnja drugih strojev in naprav [oddelek 28 NACE Rev. 2]

2.6.1.11 Prevozna oprema: industrija, povezana s proizvodnjo opreme, ki se uporablja pri prevozu [oddelka 29 in 30 NACE; zajema proizvodnjo motornih vozil, prikolic in polprikolic ter proizvodnjo drugih vozil in plovil]

2.6.1.12 Drugje neopredeljeno – industrija: oddelki 22, 31 in 32 NACE.

2.6.1.12.1 Proizvodnja izdelkov iz gume in plastičnih mas [oddelek 22 NACE]

2.6.1.12.2 Proizvodnja pohištva [oddelek 31 NACE Rev. 2]

2.6.1.12.3 Druge raznovrstne predelovalne dejavnosti [oddelek 32 NACE Rev. 2]

2.6.1.13 Gradbeništvo [oddelki 41, 42 in 43 NACE Rev. 2]

2.6.2 PROMETNI SEKTOR

Energija, porabljena v vseh prevoznih dejavnostih ne glede na kategorijo NACE (gospodarski sektor), v kateri se ta dejavnost opravlja. Goriva, uporabljena za ogrevanje in razsvetljavo na železniških postajah, avtobusnih postajah, pomolih in letališčih, bi bilo treba sporočiti v kategoriji ‚Komercialne in javne storitve‘ in ne ‚Prometni sektor‘.

2.6.2.1 Železniški promet

Količine goriv, porabljene v železniškem prometu, vključno z industrijskimi železnicami in železniškim prometom v okviru mestnih ali primestnih prometnih sistemov (npr. vlaki, tramvaji, podzemna železnica).

2.6.2.1.1 Železnice za visoke hitrosti

Energija, ki jo porabijo vlaki, ki vozijo po progah, na katerih lahko hitrost preseže 200 kilometrov na uro.

2.6.2.1.2 Železnice za konvencionalne hitrosti

Energija, ki jo porabi železniški promet, razen železnic za visoke hitrosti ter podzemne železnice in tramvaja.

2.6.2.1.2.1 Potniški prevoz z železnico za konvencionalne hitrosti

Energija, ki se porabi v železniškem prometu za potniški prevoz, kar pomeni za gibanje potnikov z uporabo železniških vozil med krajem vkrcanja in krajem izkrcanja. Potnik je vsaka oseba, razen članov vlakovnega osebja, ki potuje po železnici.

2.6.2.1.2.2 Tovorni promet z železnico za konvencionalne hitrosti

Energija, ki se porabi v železniškem prometu za prevoz blaga, kar pomeni gibanje blaga z uporabo železniških vozil med krajem natovarjanja in krajem razkladanja.

2.6.2.1.3 Podzemna železnica in tramvaj

Energija, ki jo porabijo podzemna železnica, tramvaj, lahka železnica in drugi dvignjeni ali podzemni mestni železniški sistemi.

2.6.2.2 Notranja plovba

Količine goriv, nabavljene za plovila vseh zastav, ki niso vključene v mednarodno plovbo (glej mednarodna pomorska skladišča). Razliko med notranjo in mednarodno plovbo bi bilo treba določiti glede na pristanišče odhoda in pristanišče prihoda in ne glede na zastavo ali državo, ki ji ladja pripada.

2.6.2.3 Cestni promet

Količine goriv, porabljene za cestna vozila. Zajeta so goriva, ki jih uporabljajo kmetijska vozila na odprtih cestah, in maziva, ki jih uporabljajo cestna vozila.

Niso zajeti: energija, porabljena za nepremične motorje (glej kategorijo ‚Drugi sektorji‘), za traktorje, ki se ne nahajajo na odprtih cestah (glej kategorijo ‚Kmetijstvo‘), za cestna vozila v vojaške namene (glej kategorijo ‚Drugi sektorji – drugje neopredeljeno‘); bitumen, porabljen za zgornjo plast cestišča, ter energija, porabljena za stroje na gradbiščih (glej kategorijo ‚Industrija‘, podkategorija ‚Gradbeništvo‘).

2.6.2.3.1 Težka vozila, ki prevažajo tovor

Količine goriv, porabljene v tovornjakih nad 3,5 t nosilnosti, ki prevažajo tovor (vozila kategorij N2 in N3 po evropski klasifikaciji kategorij vozil na podlagi standardov UNECE).

2.6.2.3.2 Skupinski prevoz

Količine goriv, porabljene v velikih vozilih, ki prevažajo potnike, kot so avtobusi, velika kombinirana vozila itd. (vozila kategorij M2 in M3 po evropski klasifikaciji kategorij vozil na podlagi standardov UNECE).

2.6.2.3.3 Avtomobili in kombinirana vozila

Količine goriv, porabljene v majhnih vozilih, kot so avtomobili in kombinirana vozila, ki prevažajo potnike ali tovor (vozila kategorij N1 in M1 po evropski klasifikaciji kategorij vozil na podlagi standardov UNECE).

2.6.2.3.4 Druga cestna prevozna sredstva:

Količine goriv, porabljene v vseh oblikah cestnega prevoza, razen težkih vozil, ki prevažajo tovor, skupinskega prevoza ter avtomobilov in kombiniranih vozil.

2.6.2.4 Cevovodni transport

Količine goriv, porabljene kot energenti za delovanje cevovodov pri prenosu plinov, tekočin, blata in drugega blaga. Zajeta je energija, porabljena za črpalne postaje in vzdrževanje cevovodov. Niso zajete: energija, porabljena za distribucijo zemeljskega ali industrijskega plina, tople vode ali pare po cevovodih od distributerja do končnih uporabnikov (navesti v energetskem sektorju); energija, porabljena za končno distribucijo vode gospodinjskim, industrijskim, komercialnim in drugim uporabnikom (navesti v kategoriji ‚Komercialne in javne storitve‘), ter izgube, do katerih pride med tem prevozom od distributerja do končnih uporabnikov (navesti kot izgube pri distribuciji).

2.6.2.5 Notranji letalski promet

Količine goriva, nabavljenega za zrakoplove v notranjem letalskem prometu. Zajeto je gorivo, porabljeno za druge namene kot letenje, npr. za zmogljivostno testiranje strojev. Razlika med notranjim in mednarodnim zračnim prometom bi bilo treba določiti glede na kraj vzleta in pristanka in ne glede na državo letalske družbe. To vključuje precej dolga potovanja med dvema letališčema v državi s čezmorskimi ozemlji. Niso zajeta goriva, ki so jih letalske družbe porabile za svoja cestna vozila (navesti v kategoriji ‚Prometni sektor – drugje neopredeljeno‘), in letalska goriva v vojaške namene (navesti v kategoriji ‚Drugi sektorji – drugje neopredeljeno‘).

2.6.2.6 Drugje neopredeljeno – promet

Količine goriv, porabljene v prevoznih dejavnostih, ki niso opredeljene drugje. Zajeta so goriva, ki so jih letalske družbe porabile za svoja cestna vozila, in goriva, porabljena v pristaniščih za naprave za raztovarjanje ladij, različne vrste žerjavov. Če se uporabi ta kategorija, bi bilo treba v poročilu obrazložiti, kaj zajema.

2.6.3 DRUGI SEKTORJI

Ta kategorija zajema količine goriv, uporabljene v sektorjih, ki niso posebej omenjeni ali niso del sektorja pretvorbe ali energetskega, industrijskega ali prometnega sektorja.

2.6.3.1 Komercialne in javne storitve

Količine goriv, ki so jih porabili podjetja in uprava v javnem in zasebnem sektorju. Oddelki 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84 (razen razreda 84.22), 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 in 99 NACE Rev. 2. Goriva, uporabljena za ogrevanje in razsvetljavo na železniških progah, avtobusnih postajah, pomolih in letališčih, bi bilo treba sporočiti v tej kategoriji. To zajema goriva, ki se porabijo za vse neprevozne dejavnosti oddelkov 49, 50 in 51 NACE Rev. 2.

2.6.3.1.1 Popravila in montaža strojev in naprav [oddelek 33 področja C NACE Rev. 2]

2.6.3.1.2 Oskrba z vodo; ravnanje z odplakami in odpadki, saniranje okolja [področje E NACE Rev. 2]

2.6.3.1.3 Trgovina; vzdrževanje in popravila motornih vozil [področje G NACE Rev. 2]

2.6.3.1.3.1 Trgovina na debelo [oddelek 46 področja G NACE Rev. 2]

2.6.3.1.3.2 Trgovina na drobno [oddelek 47 področja G NACE Rev. 2]

2.6.3.1.4 Skladiščenje in spremljajoče prometne dejavnosti [oddelek 52 področja H NACE Rev. 2]

2.6.3.1.5 Poštna in kurirska dejavnost [oddelek 53 področja H NACE Rev. 2]

2.6.3.1.6 Gostinstvo [področje I NACE Rev. 2]

2.6.3.1.6.1 Gostinske nastanitvene dejavnosti [oddelek 55 področja I NACE REV. 2]

2.6.3.1.6.2 Dejavnost strežbe jedi in pijač [oddelek 56 področja I NACE Rev. 2]

2.6.3.1.7 Informacijske in komunikacijske dejavnosti [področje J NACE Rev. 2]

2.6.3.1.8 Finančne in zavarovalniške dejavnosti ter poslovanje z nepremičninami [področje K NACE Rev. 2 in področje L NACE Rev. 2]

2.6.3.1.9 Druge raznovrstne poslovne dejavnosti [področje N NACE Rev. 2]

2.6.3.1.10 Dejavnost javne uprave in obrambe; dejavnost obvezne socialne varnosti (področje O kategorije NACE Rev. 2).

2.6.3.1.11 Izobraževanje [področje P NACE Rev. 2]

2.6.3.1.12 Zdravstvo in socialno varstvo [področje Q NACE Rev. 2]

2.6.3.1.12.1 Bolnišnična zdravstvena dejavnost [skupina 86.1 področja Q NACE Rev. 2]

2.6.3.1.13 Kulturne, razvedrilne in rekreacijske dejavnosti [področje R NACE Rev. 2]

2.6.3.1.13.1 Športne dejavnosti [oddelek 93 področja R NACE Rev. 2]

2.6.3.1.14 Dejavnosti eksteritorialnih organizacij in teles [področje U NACE Rev. 2]

2.6.3.1.15 Strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti ter druge dejavnosti [področje M NACE Rev. 2 in področje S NACE Rev. 2]

2.6.3.1.16 Podatkovni centri. Podatkovni center je opredeljen kot struktura ali skupina struktur, ki se uporabljajo za namestitev, povezovanje in upravljanje računalniških sistemov/strežnikov in pripadajoče opreme za shranjevanje, obdelavo in/ali distribucijo podatkov ter s tem povezane dejavnosti.

2.6.3.2 Gospodinjstva

Količine goriv, ki jih porabijo gospodinjstva, vključno z ‚gospodinjstvi z zaposlenim osebjem‘. Oddelka 97 in 98 NACE Rev. 2.

Za sektor gospodinjstev veljajo naslednje posebne opredelitve:

Gospodinjstvo pomeni osebo, ki živi sama, družino ali skupino oseb, ki živijo skupaj v istem stanovanju in si delijo komunalne storitve in druge osnovne življenjske stroške. Sektor gospodinjstev, poznan tudi kot stanovanjski (ali gospodinjski) sektor, tako vključuje vsa gospodinjstva določene države.

Skupinska prebivališča, ki so lahko stalna (npr. zapori) ali začasna (npr. bolnišnice), je treba izključiti, saj so vključena v porabo storitvenega sektorja. Porabo energije pri prevoznih dejavnostih je treba navesti v prometnem sektorju in ne sektorju gospodinjstev.

Porabo energije, povezano z intenzivnejšimi gospodarskimi dejavnostmi gospodinjstev, je prav tako treba izključiti iz skupne porabe energije gospodinjstev. Takšne dejavnosti vključujejo kmetijske gospodarske dejavnosti na manjših kmetijah in druge gospodarske dejavnosti, ki se izvajajo v prebivališču gospodinjstva, ter bi jih bilo treba navesti v ustreznem sektorju končne porabe.

2.6.3.2.1 Ogrevanje prostorov

Ta energetska storitev se nanaša na porabo energije za zagotavljanje toplote v notranjih prostorih prebivališča.

2.6.3.2.2 Hlajenje prostorov

Ta energetska storitev se nanaša na porabo energije za hlajenje prebivališča s sistemom in/ali napravo za hlajenje.

Nape, ventilatorji in druge naprave, ki niso priključeni na napravo za hlajenje, niso vključeni v ta oddelek, ampak v oddelek ‚naprave za razsvetljavo in električne naprave‘.

2.6.3.2.3 Ogrevanje vode

Ta energetska storitev se nanaša na porabo energije za ogrevanje vode za toplo tekočo vodo, kopanje, čiščenje in druge uporabe, ki ne vključujejo kuhanja.

Ogrevanje plavalnih bazenov ni vključeno ter bi ga bilo treba vključiti v oddelek ‚druge končne uporabe‘.

2.6.3.2.4 Kuhanje

Ta energetska storitev se nanaša na porabo energije za pripravo hrane.

Pomožne naprave za kuhanje (mikrovalovne pečice, čajniki, naprave za pripravo kave itd.) niso vključene ter bi jih bilo treba vključiti v oddelek ‚naprav za razsvetljavo in električnih naprav‘.

2.6.3.2.5 Naprave za razsvetljavo in električne naprave (samo elektrika):

Uporaba elektrike za naprave za razsvetljavo in vse druge električne naprave v prebivališču, ki niso vključene med druge končne uporabe.

2.6.3.2.6 Druge končne uporabe

Vse druge porabe energije v gospodinjstvih, kot je na primer uporaba energije za zunanje ali katere koli druge dejavnosti, ki niso vključene v pet navedenih končnih uporab energije (npr. kosilnice, ogrevanje plavalnih bazenov, zunanji grelci, zunanji žari, savne itd.).

2.6.3.3 Kmetijstvo

Količine goriv, ki jih porabijo uporabniki, razvrščeni v kategorijo ‚Kmetijska proizvodnja in lov ter z njima povezane storitve‘; oddelek 01 NACE Rev. 2.

2.6.3.4 Gozdarstvo

Količine goriv, ki jih porabijo uporabniki, razvrščeni v kategorijo ‚Lovstvo‘; oddelek 02 NACE Rev. 2.

2.6.3.5 Ribištvo

Količine goriv, nabavljene za ribolov v celinskih vodah, priobalni in globokomorski ribolov. Ribolov mora zajemati goriva, dobavljena za ladje vseh zastav, ki so se ponovno oskrbele z gorivom v državi poročevalki (vključno z mednarodnim ribolovom), in energijo, porabljeno v ribiški industriji. oddelek 03 NACE Rev. 2.

2.6.3.6 Drugje neopredeljeno – drugo

Količine goriv, porabljene v dejavnostih, ki niso opredeljene drugje (npr. razred 84.22 NACE Rev. 2). Ta kategorija vključuje porabo goriva za mobilne in stacionarne vojaške dejavnosti (npr. za ladje, zrakoplove, cestna vozila in v bivalnih prostorih) ne glede na to, ali je dostavljeno gorivo namenjeno vojaškim silam te države ali vojaškim silam druge države. Če se uporabi ta kategorija, je treba v poročilu obrazložiti, kaj zajema.

3. PROIZVODI

3.1 PREMOG (trdna fosilna goriva in industrijski plini)

3.1.1 ČRNI PREMOG

Črni premog je agregat, enak vsoti antracita, premoga za koksanje in drugega bituminoznega črnega premoga.

3.1.2 ANTRACIT

Premog z visoko stopnjo karbonizacije za uporabo v industriji in gospodinjstvu. Običajno vsebuje manj kot 10 % hlapne snovi in ima visoko vsebnost ogljika (približno 90 % vezanega ogljika). Njegova bruto kalorična vrednost je večja od 24 000 kJ/kg na vlažen proizvod brez pepela.

3.1.3 PREMOG ZA KOKSANJE

Bituminozni premog, ustrezen za proizvodnjo koksa, primernega za uporabo v plavžih. Njegova bruto kalorična vrednost je večja od 24 000 kJ/kg na vlažen proizvod brez pepela.

3.1.4 DRUGI BITUMINOZNI PREMOG

Premog, ki se uporablja za ustvarjanje pare; zajete so vse vrste bituminoznega premoga, ki niso vključene pod premog za koksanje in antracit. Zanj je značilna večja vsebnost hlapne snovi kot pri antracitu (več kot 10 %) in manjša vsebnost ogljika (manj kot 90 % vezanega ogljika). Njegova bruto kalorična vrednost je večja od 24 000 kJ/kg na vlažen proizvod brez pepela.

3.1.5 RJAVI PREMOG

Rjavi premog je agregat, enak vsoti subbituminoznega premoga in lignita.

3.1.6 SUBBITUMINOZNI PREMOG

Zadeva neaglomerirani premog, ki ima bruto kalorično vrednost med 20 000 kJ/kg in 24 000 kJ/kg ter vsebuje več kot 31 % hlapne snovi na vlažen proizvod brez pepela.

3.1.7 LIGNIT

Neaglomerirani premog, ki ima bruto kalorično vrednost manjšo od 20 000 kJ/kg in vsebuje več kot 31 % hlapne snovi na vlažen proizvod brez pepela.

3.1.8 BRIKETI IZ ČRNEGA PREMOGA

Sestavljeno gorivo, proizvedeno iz prahu črnega premoga z dodatkom vezivnega sredstva. Količina proizvedenih briketov iz črnega premoga je zato lahko nekoliko večja od količine dejansko porabljenega premoga v pretvorbenem procesu.

3.1.9 KOKS ZA KOKSARNE

Trden ostanek pri karbonizaciji premoga, predvsem premoga za koksanje, pri visoki temperaturi; ima majhno vsebnost vlage in hlapnih snovi. Koks za koksarne se uporablja predvsem v železarski in jeklarski industriji kot vir energije in kemično sredstvo.

Grušč iz koksa in talilni koks se sporočita v tej kategoriji.

Tudi polkoks (trden ostanek pri karbonizaciji premoga pri nizki temperaturi) mora biti zajet v tej kategoriji. Polkoks se uporablja kot gorivo za ogrevanje ali v obratih za pretvorbe.

Ta kategorija zajema tudi koks, grušč iz koksa, polkoks iz lignita.

3.1.10 PLINSKI KOKS

Stranski proizvod črnega premoga, ki se uporablja za proizvodnjo mestnega plina v plinarnah. Plinski koks se uporablja za ogrevanje.

3.1.11 KATRAN IZ ČRNEGA PREMOGA

Proizvede se z destruktivno destilacijo bituminoznega premoga. Katran črnega premoga je tekoči stranski proizvod destilacije premoga, ki se uporablja pri pridobivanju koksa v koksarnah, ali pa se pridobi iz rjavega premoga (‚katran pri nizki temperaturi‘).

3.1.12 BKB (BRIKETI IZ RJAVEGA PREMOGA)

BKB je sestavljeno gorivo, proizvedeno iz lignita ali subbituminoznega premoga z briketiranjem pod visokim tlakom brez dodajanja vezivnih sredstev, vključno s posušenimi delci lignita in prahom lignita.

3.1.13 INDUSTRIJSKI PLINI

Industrijski plini so agregat, enak vsoti plina iz plinarn, koksarniškega plina, plavžnega plina in drugih pridobljenih plinov.

3.1.14 PLIN IZ PLINARN

Zajete so vse vrste plina, proizvedenega v komunalnih podjetjih ali zasebnih obratih, katerih glavna dejavnost je proizvodnja, transport in distribucija plina. Zajet je plin, pridobljen s karbonizacijo (vključno s plinom, proizvedenim v koksarnah in reklasificiranim v plin iz plinarn), s popolnim uplinjenjem, obogaten ali ne z naftnimi derivati (UNP, ostanki kurilnega olja itd.), ter s preoblikovanjem in preprostim mešanjem plinov in/ali zraka, vključno s plinom za mešanje z zemeljskim plinom, ki bo razdeljen in porabljen v omrežju zemeljskega plina. Količino plina iz plinarn, ki je rezultat predelave drugih plinov iz premoga v plin iz plinarn, je treba sporočiti kot proizvodnjo plina iz plinarn.

3.1.15 KOKSARNIŠKI PLIN

Koksarniški plin je stranski proizvod pri pridobivanju koksa za koksarne za proizvodnjo železa in jekla.

3.1.16 PLAVŽNI PLIN

Plavžni plin je proizveden med zgorevanjem koksa v plavžih v železarski in jeklarski industriji. Je predelan in uporabljen kot gorivo delno znotraj obrata in delno v drugih procesih jeklarske industrije ali v elektrarnah, ki so primerno opremljene za njegov sežig.

3.1.17 DRUGI PRIDOBLJENI PLINI

Stranski proizvod pri proizvodnji jekla v martinovki, predelan, potem ko se vzame iz peči. Ti plini so poznani tudi pod imenom konvertorski plin, plin LD ali plin BOS. Količino goriva je treba navesti na osnovi bruto kalorične vrednosti. Zajema tudi neopredeljene industrijske pline, ki niso navedeni zgoraj, kot so vnetljivi plini trdnega ogljikovega izvora, pridobljeni v okviru proizvodnih in kemičnih postopkov, ki niso opredeljeni drugje.

3.1.18 ŠOTA

Šota je vnetljiv mehek, porozen ali stisnjen sediment rastlinskega izvora z visoko vsebnostjo vode (do 90 % v neobdelanem stanju), ki se enostavno reže, svetlo rjave do temno rjave barve. Vključuje rezano in mleto šoto. Tu ni zajeta šota za neenergetsko rabo.

3.1.19 PROIZVODI IZ ŠOTE

Proizvodi, kot so briketi iz šote, pridobljeni posredno ali neposredno iz rezane in mlete šote.

3.1.20 NAFTNI SKRILAVEC IN KATRANSKI PESEK

Naftni skrilavec in katranski pesek sta sedimentni kamnini, ki vsebujeta organske snovi v obliki kerogena. Kerogen je voskast material, ki je bogat z ogljikovodiki in se šteje za predhodnika nafte. Naftni skrilavec se lahko neposredno sežiga ali predela s segrevanjem, da se pridobi nafta iz skrilavca. Nafto iz skrilavca in druge proizvode, pridobljene z utekočinjanjem, je treba navesti kot druge ogljikovodike v okviru naftnih derivatov.

3.2 Zemeljski plin

3.2.1 ZEMELJSKI PLIN

Zemeljski plin zajema pline, predvsem metan, v tekočem ali plinskem stanju, ki se pojavljajo v podzemnih nahajališčih, ne glede na metodo ekstrakcije (konvencionalna in nekonvencionalna). Tu so zajeti tako ‚nevezani‘ plin s polj, kjer pridobivajo ogljikovodike samo v plinskem stanju, kot tudi ‚vezani‘ plin, pridobljen skupaj s surovo nafto, in metan, pridobljen v rudnikih premoga (treskavi plin) ali v premogovem sloju (metan iz premoga). Zemeljski plin ne zajema bioplina ali industrijskih plinov. Prenose teh proizvodov v omrežje zemeljskega plina je treba sporočiti ločeno od zemeljskega plina. Zemeljski plin zajema utekočinjeni zemeljski plin (LNG) in stisnjeni zemeljski plin (CNG).

3.3 Električna energija in toplota

3.3.1 ELEKTRIČNA ENERGIJA

Električna energija se nanaša na prenos energije s fizičnim pojavom, ki vključuje električni naboj ter njegov učinek v mirovanju in gibanju. Sporočiti je treba vso uporabljeno, proizvedeno in porabljeno električno energijo, vključno z električno energijo zunaj omrežja in za lastno porabo. Električno energijo zunaj omrežja proizvajajo obrati, ki so z vidika proizvodnje ločeni od omrežja; obrat ne more dovajati proizvedene električne energije v omrežje. Električna energija, ki se porabi za lastno porabo, je električna energija, ki jo porabi proizvajalec, preden se dovede v omrežje.

3.3.2 TOPLOTA (PRIDOBLJENA TOPLOTA)

Toplota se nanaša na energijo, pridobljeno s translacijskim, krožnim in vibracijskim gibanjem sestavin snovi ter spremembami njenega fizičnega stanja. Sporočiti je treba vso proizvedeno toploto, razen toplote, ki jo samoproizvajalci proizvedejo za lastno porabo in se ne proda. Vse druge oblike toplote se sporočijo v okviru uporabe proizvodov, iz katerih je bila toplota proizvedena.

3.4 NAFTA (surova nafta in naftni derivati)

3.4.1 SUROVA NAFTA

Surova nafta je mineralno olje naravnega izvora, ki ga sestavljajo ogljikovodiki z nečistočami, kot je žveplo. V normalnih temperaturah okolja in atmosferskega tlaka obstaja v tekočem stanju, njene lastnosti (gostota, viskoznost itd.) so zelo spremenljive. Ta kategorija vključuje tudi kondenzate iz vezanega ali nevezanega plina na črpališčih, kjer se mešajo s surovo nafto. Količine bi bilo treba sporočati ne glede na metodo ekstrakcije (konvencionalna in nekonvencionalna). Surova nafta ne zajema NGL.

3.4.2 KONDENZATI ZEMELJSKEGA PLINA (NGL)

NGL-ji so tekoči ali utekočinjeni ogljikovodiki, pridobljeni iz zemeljskega plina v obratih za ločevanje ali obratih za predelavo plina. Zajemajo etan, propan, butan (normalni in izo-), (izo)pentan in pentan plus (imenovani tudi naravni bencin ali kondenzat).

3.4.3 PETROKEMIČNE SUROVINE

Petrokemične surovine so proizvodi iz obdelane nafte, namenjene za nadaljnjo obdelavo (npr. kurilno olje, pridobljeno z neposredno destilacijo, ali vakuumsko plinsko olje), razen za mešanje. V nadaljnjem procesiranju se pretvorijo v en del ali več delov in/ali v končne proizvode. Ta opredelitev zajema tudi povratke iz petrokemične industrije v rafinerijo (npr. pirolitični gazolin, frakcije C4, plinsko olje in frakcije kurilnega olja).

3.4.4 ADITIVI/KISIKOVE SPOJINE

Aditivi so nekarbonatne substance, ki so dodane ali primešane naftnim derivatom zaradi izboljšanja njihovih lastnosti (oktanskega in cetanskega števila ter lastnosti v hladnem okolju itd.). Aditivi vključujejo kisikove spojine (kot so alkoholi (metanol, etanol), etri (metil terciarni butil eter (MTBE), etil terciarni butil eter (ETBE), terciarni amil metil eter (TAME) itd.), estri (repično olje ali dimetilester itd.), kemične spojine (kot so svinčev tetrametil (TML), svinčev tetraetil (TEL) in detergenti). Količine aditivov/kisikovih spojin (alkoholi, etri, estri in druge kemične spojine), navedene v tej kategoriji, bi se morale nanašati na količine, mešane z gorivi ali za uporabo goriva. Ta kategorija vključuje biogoriva, mešana s tekočimi fosilnimi gorivi.

3.4.5 BIOGORIVA V ADITIVIH/KISIKOVIH SPOJINAH

V tej kategoriji je treba navesti količine mešanic s tekočimi biogorivi, ki se nanašajo le na delež tekočih biogoriv in ne na skupni volumen tekočin, ki nastanejo z mešanjem s tekočimi biogorivi. Izključuje vsa tekoča biogoriva, ki niso bila mešana.

3.4.6 DRUGI OGLJIKOVODIKI

Sintetična nafta, ki je pridobljena iz katranskega peska, oljnega skrilavca itd., tekočin iz utekočinjenega premoga, proizvodnja tekočin s pretvorbo zemeljskega plina v bencin, vodik in emulgirana olja (npr. Orimulsion); ne zajema oljnega skrilavca; zajema nafto iz skrilavca (sekundarni proizvod).

3.4.7 NAFTNI DERIVATI

Naftni derivati so agregat, enak vsoti rafinerijskega plina, etana, utekočinjenih naftnih plinov, primarnega bencina, motornega bencina, letalskega bencina, bencinskega reaktivnega goriva, kerozinskega reaktivnega goriva, drugega kerozina, plinskega olja/dizelskega goriva, kurilnega olja, belega špirita in SPB, maziv, bitumna, parafinskih voskov, petrolkoksa in drugih proizvodov.

3.4.8 RAFINERIJSKI PLIN

Rafinerijski plin zajema mešanico nezgostljivih plinov, ki jih sestavljajo predvsem vodik, metan, etan in nenasičeni ogljikovodiki, ki se pridobijo med destilacijo surove nafte ali obdelovanjem naftnih derivatov (npr. kreking) v rafinerijah. Sem spadajo tudi povratki plinov iz petrokemične industrije.

3.4.9 ETAN

Etan je linearni ogljikovodik, ki je v naravi v plinastem stanju (C2H6), pridobljen iz zemeljskega plina in rafinerijskega plina.

3.4.10 UTEKOČINJENI NAFTNI PLINI (UNP)

UNP so lahki parafinski ogljikovodiki, pridobljeni med rafiniranjem ter v obratih za stabilizacijo surove nafte in obdelavo zemeljskega plina. Sestavljeni so predvsem iz propana (C3H8) in butana (C4Hl0) ali iz kombinacije obeh. Zajemajo lahko tudi propilen, butilen, izopropilen in izobutilen. UNP so za transport in skladiščenje običajno utekočinjeni pod tlakom.

3.4.11 PRIMARNI BENCIN

Primarni bencin je surovina za petrokemično industrijo (npr. proizvodnja etilena ali aromatov) ali za proizvodnjo bencina z reformingom ali izomerizacijo v rafineriji. Primarni bencin zajema materiale v območju destilacije med 30 °C in 210 °C ali v delu tega območja.

3.4.12 MOTORNI BENCIN

Motorni bencin je sestavljen iz mešanice lahkih ogljikovodikov in pridobljen z destilacijo pri temperaturi med 35 °C in 215 °C. Uporablja se kot gorivo za motorje na prisilni vžig za kopenski promet. Motorni bencin lahko zajema aditive, kisikove spojine in sredstva za povečanje oktanskega števila, vključno s svinčevimi spojinami. Zajema sestavine za mešanje z motornim bencinom (ne zajema aditivov/kisikovih spojin), npr. alkile, izomere, reformate, krekiran bencin, ki bo uporabljen kot motorni bencin. Motorni bencin je agregat, enak vsoti mešanic z biobencinom (biobencin v motornem bencinu) in nebiološkim bencinom.

3.4.12.1 Mešanica z biobencinom (biobencin v motornem bencinu)

Biobencin, primešan motornemu bencinu.

3.4.12.2 Nebiološki bencin

Preostanek motornega bencina – motorni bencin brez primešanega biobencina (predvsem motorni bencin fosilnega izvora).

3.4.13 LETALSKI BENCIN

Motorni bencin, posebej obdelan za letalske batne motorje, z oktanskim številom, primernim za motor, zmrziščem pri –60 °C in območjem destilacije običajno med 30 °C in 180 °C.

3.4.14 BENCINSKO REAKTIVNO GORIVO (PETROLEJSKO REAKTIVNO GORIVO ALI JP4)

Sem spadajo vsa lahka olja iz ogljikovodikov za energetske enote letalskih turbin, pridobljena z destilacijo pri temperaturi med 100 °C in 250 °C. Pridobijo se z mešanjem kerozinov in bencina ali primarnih bencinov, in sicer tako, da aromati ne presegajo 25 % volumna, parni tlak pa je med 13,7 kPa in 20,6 kPa.

3.4.15 REAKTIVNO LETALSKO GORIVO

Destilat za energetske enote letalskih turbin. Ima enake značilnosti destilacije med 150 °C in 300 °C (običajno ne nad 250 °C) in plamenišče kot kerozin. Poleg tega ima nekatere posebnosti (npr. zmrzišče), ki jih je določilo Mednarodno združenje letalskih prevoznikov. Zajema sestavine za mešanje s kerozinom. Reaktivno letalsko gorivo je agregat, enak vsoti mešanic z biokerozinom za reaktivne motorje (biokerozin za reaktivne motorje v kerozinskem reaktivnem gorivu) in nebiološkim kerozinom za reaktivne motorje.

3.4.15.1 Mešanica z biokerozinom za reaktivne motorje (biokerozin za reaktivne motorje v kerozinskem reaktivnem gorivu)

Biokerozin za reaktivne motorje, primešan kerozinskemu reaktivnemu gorivu).

3.4.15.2 Nebiološki kerozin za reaktivne motorje

Preostanek kerozinskega reaktivnega goriva – kerozinsko reaktivno gorivo brez primešanega biokerozina za reaktivne motorje (predvsem kerozinsko reaktivno gorivo fosilnega izvora).

3.4.16 DRUGI KEROZINI

Rafinirani naftni destilat, ki se uporablja v drugih sektorjih kot v letalskem prometu. Destilacija poteka med 150 °C in 300 °C.

3.4.17 PLINSKO OLJE/DIZELSKO GORIVO (DESTILAT KURILNEGA OLJA)

Plinsko olje/dizelsko gorivo je predvsem vmesni destilat, pridobljen z destilacijo med 180 °C in 380 °C. Zajema sestavine za mešanje. Na voljo je več kakovostnih stopenj, odvisno od uporabe. Plinsko olje/dizelsko gorivo zajema dizelsko gorivo za dizelske motorje avtomobilov in tovornjakov s kompresijskim vžigom. Zajema lahko olje za ogrevanje za industrijsko in komercialno rabo, plinsko olje za pogon plovil in plinsko olje za železniški promet, drugo plinsko olje, vključno s težkimi plinskimi olji, ki so pridobljena z destilacijo med 380 °C in 540 °C in ki se uporabljajo kot petrokemične surovine. Plinsko olje/dizelsko gorivo je agregat, enak vsoti mešanic z biodizli (biodizli v plinskem olju/dizelskem gorivu) in nebiološkimi dizli.

3.4.17.1 Mešanica z biodizli (biodizli v plinskem olju/dizelskem gorivu)

Biodizli, primešani plinskemu olju/dizelskemu gorivu.

3.4.17.2 Nebiološki dizli

Preostanek plinskega olja/dizelskega goriva – plinsko olje/dizelsko gorivo brez primešanih biodizlov (predvsem plinsko olje/dizelsko gorivo fosilnega izvora).

3.4.18 KURILNO OLJE (TEŽKO KURILNO OLJE)

Vsi ostanki (težkih) kurilnih olj (vključno s tistimi, ki so bila pridobljena z mešanjem). Kinematična viskoznost je nad 10 cSt pri 80 °C. Plamenišče je vedno nad 50 °C in gostota je vedno večja od 0,90 kg/l. Kurilno olje je agregat, enak vsoti kurilnega olja z nizko vsebnostjo žvepla in kurilnega olja z visoko vsebnostjo žvepla.

3.4.18.1 Kurilno olje z nizko vsebnostjo žvepla

Kurilno olje z vsebnostjo žvepla manj kot 1 %.

3.4.18.2 Kurilno olje z visoko vsebnostjo žvepla

Kurilno olje z vsebnostjo žvepla 1 % ali več.

3.4.19 BELI ŠPIRIT IN POSEBNI BENCINI (SBP)

Beli špirit in SBP so opredeljeni kot rafinirani vmesni destilati z enakim območjem destilacije kot pri primarnem bencinu/kerozinu. Zajemajo posebne bencine (t. i. SPB; lahka olja, pridobljena z destilacijo med 30 °C in 200 °C na 7 ali 8 kakovostnih stopnjah posebnih bencinov glede na razvrstitev v območju destilacije – kakovostne stopnje so opredeljene glede na temperaturno razliko med destilacijskimi točkami med 5 % in 90 % volumna, kar je največ 60 °C) in beli špirit (posebni bencin s plameniščem nad 30 °C ter destilacijskim območjem med 135 °C in 200 °C).

3.4.20 MAZIVA

Ogljikovodiki, nastali iz stranskih proizvodov destilatov. Uporabljajo se pretežno za zmanjševanje trenja med površinami. Zajete so vse končne oblike mazivnih olj, od vretenskega do cilindričnega olja in olj, ki se uporabljajo v masteh, motornih oljih in vseh kakovostnih stopnjah osnovnih olj za maziva.

3.4.21 BITUMEN

Trd, poltrd ali viskozen ogljikovodik koloidne strukture, rjave do črne barve; je ostanek destilacije surove nafte, pridobljen z vakuumsko destilacijo ostankov olj pri atmosferski destilaciji. Bitumen se pogosto imenuje asfalt in se uporablja predvsem za gradnjo cest in strešni material. Sem spadata tekoči in rezan bitumen.

3.4.22. PARAFINSKI VOSKI

To so nasičeni alifatski ogljikovodiki. So ostanki, pridobljeni pri odstranjevanju voska v mazivnih oljih. Imajo kristalinsko strukturo, ki je bolj ali manj groba, glede na kakovostno stopnjo. Njihove glavne lastnosti: so brez barve in vonja, prosojni, s tališčem nad 45 °C.

3.4.23 NAFTNI KOKS

Črni trdni stranski proizvod, dobljen zlasti s krekiranjem in karbonizacijo ostankov surovine, iz ostankov vakuumske destilacije, katrana in smol v procesih, kot je prekinjeno ali neprekinjeno koksanje (delayed coking ali fluid coking). Sestoji predvsem iz ogljika (90–95 %) in ima majhno vsebnost pepela. Uporablja se kot surovina v koksarnah v jeklarski industriji, za ogrevanje, za izdelavo elektrod in proizvodnjo kemikalij. Dve najpomembnejši kakovostni stopnji sta ‚surovi koks‘ in ‚kalcinirani koks‘. Zajema ‚katalizatorski koks‘, ki se med rafiniranjem nalaga na katalizator; ta koks ni obnovljiv in se običajno uporabi za gorivo v rafineriji.

3.4.24 DRUGI PROIZVODI

Vsi drugi proizvodi, ki zgoraj niso bili posebej navedeni, na primer: katran in žveplo. Zajemajo aromate (npr. BTX ali benzen, toluen in ksilen) in nenasičene ogljikovodike (npr. propilen), proizvedene v rafinerijah.

3.5 Obnovljivi viri energije in odpadki

3.5.1 HIDROENERGIJA

Potencialna in kinetična energija vode, pretvorjena v električno energijo v hidroelektrarnah. Hidroenergija je agregat, enak vsoti pravih hidroelektrarn, mešanih hidroelektrarn in črpalnih hidroelektrarn.

3.5.1.1 Prave hidroelektrarne

Hidroelektrarne, ki uporabljajo le neposredni pritok naravne vode in nimajo zmogljivosti za črpanje (črpanje vode iz nižje lege v višjo).

3.5.1.2 Prave črpalne hidroelektrarne

Hidroelektrarne s pritokom naravne vode v višji rezervoar, pri čemer se lahko uporablja del opreme ali vsa oprema za črpanje vode iz nižje lege v višjo; proizvedena električna energija je rezultat pritoka naravne vode in vode, predhodno načrpane iz nižje lege v višjo.

3.5.1.3 Prave črpalne hidroelektrarne

Hidroelektrarne brez pritoka naravne vode v višji rezervoar; velika večina vode za proizvodnjo električne energije je bila predhodno načrpana iz nižje lege v višjo; deževje in sneženje nista vključena.

3.5.2 GEOTERMALNA ENERGIJA

Geotermalna energija je toplota, ki se oddaja iz notranjosti Zemlje, običajno v obliki vroče vode ali pare. Ne vključuje toplote okolja, zajete s toplotnimi črpalkami s talnim virom toplote. Proizvodnja geotermalne energije predstavlja razliko med entalpijo tekočine, načrpane iz vrtine, in končne odpadne tekočine.

3.5.3 SONČNA ENERGIJA

Sončna energija je agregat, enak vsoti fotovoltaike in sončne toplotne energije.

3.5.3.1 Sončna fotonapetostna energija

Sončna svetloba, pretvorjena v električno energijo s pomočjo sončnih celic, ki ob stiku s svetlobo proizvajajo električno energijo. Navesti je treba vso proizvedeno električno energijo (vključno s proizvodnjo v majhnem obsegu in obrati, ločenimi od omrežja).

3.5.3.1.1 Streha

Tukaj navedite količino energije, ki jo proizvedejo sončni fotonapetostni paneli na stavbah, katerih primarni namen ni proizvodnja energije. Vključuje tudi BIPV (v stavbo vgrajeni fotonapetostni sistemi), pri čemer fotonapetostni paneli niso na strehi, ampak so npr. pritrjeni na stavbo. Sončni fotonapetostni paneli se ne štejejo za streho, če so nameščeni na široki površini, na tleh, pri čemer zavzemajo dodaten prostor (npr. kmetijske površine).

3.5.3.1.2 Zunaj omrežja

Tukaj sporočite porabo zunaj omrežja, kot je opredeljeno v Prilogi A, točka 3.3.1.

3.5.3.2 Sončna toplotna energija

Toplota, pridobljena iz sončnega sevanja (sončne svetlobe) in izkoriščena za uporabno pridobivanje energije. To na primer vključuje elektrarne na sončno toplotno energijo in aktivne sisteme za proizvodnjo sanitarne tople vode ali ogrevanje prostorov stavb. Ta proizvodnja energije je toplota, ki je na voljo prenosniku toplote, tj. nastala sončna energija z odšteto optično izgubo in izgubo na kolektorjih. Sončna energija, pridobljena s pasivnimi sistemi za ogrevanje, hlajenje in razsvetljavo stavb, se ne navede; navede se le sončna energija, pridobljena z aktivnimi sistemi.

3.5.4 ENERGIJA PLIMOVANJA, VALOV, MORJA

Mehanska energija, pridobljena iz gibanja plimovanja, valov ali morskih tokov in uporabljena za proizvodnjo električne energije.

3.5.5 VETRNA ENERGIJA

Kinetična energija vetra, uporabljena za proizvodnjo električne energije v vetrnih turbinah. Vetrna energija je agregat, enak vsoti vetrne energije, pridobljene na kopnem, in vetrne energije, pridobljene na morju.

3.5.5.1 Vetrna energija, pridobljena na kopnem

Proizvodnja električne energije z vetrom na kopnem (na celini, vključno z jezeri in drugimi celinskimi vodnimi telesi).

3.5.5.2 Vetrne elektrarne na morju

Proizvodnja električne energije na morju (npr. morje, ocean in umetni otoki). V zvezi s proizvodnjo vetrne energije na morju zunaj teritorialnih voda zadevnega ozemlja se upoštevajo vsi obrati v izključni ekonomski coni države.

3.5.6 INDUSTRIJSKI ODPADKI (NEOBNOVLJIVI)

Poroča se o industrijskih neobnovljivih odpadkih, ki so neposredno sežgani v posebnih obratih za smotrno uporabo energije. Količino porabljenega goriva bi bilo treba navesti na osnovi neto kalorične vrednosti. Odpadki, ki so bili sežgani, ne da bi se pri tem proizvedla energija, se ne navedejo. Obnovljive industrijske odpadke bi bilo treba navesti v kategoriji biogoriv, ki jih najbolje opisuje.

3.5.7 KOMUNALNI ODPADKI

Odpadki, ki jih proizvedejo gospodinjstva, bolnišnice in terciarni sektor (na splošno vsi odpadki, podobni gospodinjskim odpadkom), neposredno sežgani v posebnih obratih za smotrno uporabo energije. Količino porabljenega goriva bi bilo treba navesti na osnovi neto kalorične vrednosti. Odpadki, ki so bili sežgani, ne da bi se pri tem proizvedla energija, se ne navedejo. Komunalni odpadki so agregat, enak vsoti obnovljivih in neobnovljivih komunalnih odpadkov.

3.5.7.1 Obnovljivi komunalni odpadki

Količina komunalnih odpadkov biološkega izvora.

3.5.7.2 Neobnovljivi komunalni odpadki

Količina komunalnih odpadkov nebiološkega izvora.

3.5.8 BIOGORIVA

Biogoriva so agregat, enak vsoti trdnih biogoriv, bioplina in tekočih biogoriv. Biogoriva, ki se uporabljajo za neenergetske namene, so izključena iz področja uporabe statistik energetike (npr. les, ki se uporablja v gradbeništvu ali za izdelavo pohištva, biomazivo za mazanje motorja in biobitumen, ki se uporablja za cestne površine).

3.5.8.1 Trdna biogoriva

Zajema trdni organski, nefosilni material biološkega izvora (imenovan tudi biomasa), ki se lahko uporabi kot gorivo za proizvodnjo toplote ali električne energije. Trdna biogoriva so agregat, enak vsoti oglja, lesnega goriva, lesnih odpadkov in stranskih proizvodov, črnega luga, odpadkov sladkornega trsa, živalskih odpadkov, drugih rastlinskih materialov in ostankov ter obnovljivih industrijskih odpadkov.

3.5.8.1.1 Oglje

Oglje je gorivo, proizvedeno iz trdnih biogoriv – trden ostanek destruktivne destilacije in pirolize lesa ter drugih rastlinskih materialov.

3.5.8.1.2 Lesno gorivo, lesni odpadki in stranski proizvodi

Lesno gorivo ali drva (v obliki hlodov, dračja, peletov ali iveri), pridobljena iz naravnih ali upravljanih gozdov ali posameznih dreves. Zajeti so lesni odpadki, ki se uporabljajo kot gorivo in pri katerih je uporabljena prvotna sestava lesa; sem spadajo tudi leseni peleti. Oglje in črni lug nista zajeta. Količino porabljenega goriva bi bilo treba navesti na osnovi neto kalorične vrednosti.

3.5.8.1.2.1 Leseni peleti

Leseni peleti so cilindrični proizvod, ki je s kompresijo aglomeriran iz lesnih odpadkov.

3.5.8.1.3 Črni lug

Energija iz nealkalnega luga, dobljenega iz gnilišč med proizvodnjo sulfata ali kavstične celuloze, ki je potrebna za izdelavo papirja. Količino porabljenega goriva bi bilo treba navesti na osnovi neto kalorične vrednosti.

3.5.8.1.4 Odpadki sladkornega trsa

Gorivo, pridobljeno iz vlaknin, ki ostanejo po ekstrakciji soka pri predelavi sladkornega trsa. Količino porabljenega goriva bi bilo treba navesti na osnovi neto kalorične vrednosti.

3.5.8.1.5 Živalski odpadki

Energija iz živalskih izločkov, ostankov mesa in rib, ki se v posušeni obliki neposredno uporabljajo kot gorivo. To ne zajema odpadkov, ki se uporabljajo v obratih za anaerobno fermentacijo. Gorivni plini iz teh obratov se navedejo v okviru bioplinov. Količino porabljenega goriva bi bilo treba navesti na osnovi neto kalorične vrednosti.

3.5.8.1.6 Drugi rastlinski materiali in ostanki

Biogoriva, ki niso opredeljena drugje in vključujejo slamo, zelenjavne olupke, luščine zemeljskih oreščkov, dračje, ki ostane po obrezovanju, oljčne tropine in druge odpadke, ki nastanejo pri vzdrževanju, obdelavi in predelavi rastlin. Količino porabljenega goriva bi bilo treba navesti na osnovi neto kalorične vrednosti.

3.5.8.1.7 Obnovljivi industrijski odpadki

Trdni obnovljivi industrijski odpadki, neposredno sežgani v posebnih obratih za smotrno uporabo energije (med drugim na primer delež naravne gume v pnevmatikah iz odpadne gume ali delež naravnih vlaken v odpadkih iz tekstila – iz kategorij odpadkov 07.3 in 07.6, kot sta opredeljeni v Uredbi (ES) št. 2150/2002 o statistiki odpadkov). Količino porabljenega goriva bi bilo treba navesti na osnovi neto kalorične vrednosti.

3.5.8.2 Bioplin

Plin, ki je sestavljen predvsem iz metana in ogljikovega dioksida, je proizveden z anaerobno presnovo biomase ali termično obdelavo biomase, vključno z biomaso in odpadki. Količino porabljenega goriva bi bilo treba navesti na osnovi neto kalorične vrednosti. Bioplin je agregat, enak vsoti deponijskega plina, plina iz čistilnih naprav, drugih bioplinov, proizvedenih z anaerobno presnovo, in bioplinov, proizvedenih s termičnimi postopki.

3.5.8.2.1 Deponijski plin

Bioplin, proizveden z anaerobno presnovo deponijskih odpadkov.

3.5.8.2.2 Plin iz čistilnih naprav

Bioplin, proizveden z anaerobno fermentacijo blata iz čistilnih naprav.

3.5.8.2.3 Drugi bioplini, proizvedeni z anaerobno presnovo

Bioplin, proizveden z anaerobno fermentacijo živalskega blata in odpadkov iz klavnic, pivovarn in ostale agroživilske industrije.

3.5.8.2.4 Bioplini, proizvedeni s termičnimi postopki

Bioplin, proizveden s termično obdelavo (z uplinjenjem ali pirolizo) biomase.

3.5.8.3 Tekoča biogoriva

Ta kategorija zajema vsa tekoča goriva naravnega izvora (npr. goriva, proizvedena iz biomase in/ali biorazgradljivega dela odpadkov), ki so primerna za mešanje s tekočimi gorivi fosilnega izvora ali nadomestitev teh goriv. V tej kategoriji bi bilo treba navesti količine čistih tekočih biogoriv, ki niso bile mešane s fosilnimi gorivi. Pri posebnih primerih pri uvozu in izvozu tekočih biogoriv se upošteva samo trgovanje s količinami, ki niso bile mešane s transportnimi gorivi (tj. biogoriva v čisti obliki); trgovanje s tekočimi biogorivi, ki so bila mešana s pogonskimi gorivi, bi bilo treba navesti v kategoriji naftnih derivatov. Navedejo se le tekoča biogoriva, uporabljena za energetske namene – neposredno sežgana ali mešana s fosilnimi gorivi. Tekoča biogoriva so agregat, enak vsoti biobencina, biodizla, biokerozina za reaktivne motorje in drugih tekočih biogoriv.

3.5.8.3.1 Biobencin

Tekoča biogoriva, primerna za mešanje z motornim bencinom fosilnega izvora ali nadomestitev tega bencina.

3.5.8.3.1.1 Bioetanol

Etanol kot sestavina biobencina.

3.5.8.3.2 Biodizli

Tekoča biogoriva, primerna za mešanje s plinskim oljem/dizelskim gorivom fosilnega izvora ali nadomestitev tega olja/goriva.

3.5.8.3.3 Biokerozin za reaktivne motorje

Tekoča biogoriva, primerna za mešanje s kerozinom za reaktivne motorje fosilnega izvora ali nadomestitev tega kerozina.

3.5.8.3.4 Druga tekoča biogoriva

Tekoča biogoriva, ki niso zajeta v nobeni od navedenih kategorij.

3.5.9 TOPLOTA OKOLJA

Toplotna energija pri koristni temperaturni ravni, pridobljena (zajeta) s toplotnimi črpalkami, ki za svoje delovanje potrebujejo električno ali drugačno pomožno energijo. Ta toplotna energija je lahko shranjena v zunanjem zraku, pod trdnim zemeljskim površjem ali v površinskih vodah. Sporočiti bi bilo treba vrednosti z uporabo iste metodologije, ki se uporablja pri poročanju o toplotni energiji, zajeti s toplotnimi črpalkami, v skladu z direktivama 2009/28/ES in (EU) 2018/2001, vendar je treba vključiti vse toplotne črpalke, ne glede na njihovo raven zmogljivosti.

3.6 Vodik

Navesti je treba vodik, ki se uporablja kot surovina, gorivo ali nosilec energije / za shranjevanje energije. Navesti je treba ves vodik, ne glede na to, ali se prodaja ali ne. Kadar je vodik v mešanici, bi ga bilo treba navesti le, kadar je glavna sestavina z visoko stopnjo čistosti.