SL Uradni list Evropske unije L 282/63

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/1848

z dne 4. julija 2016

o ukrepu SA.40018 (2015/C) (ex 2015/NN), ki ga je Madžarska izvedla v zvezi s spremembo pristojbine za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi na Madžarskem iz leta 2014

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4056)

(Besedilo v madžarskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

(1) Komisija se je na podlagi časopisnih člankov, objavljenih decembra 2014, seznanila s spremembo madžarskega zakona o prehranski verigi iz leta 2008, sprejeto leta 2014, s katero se ureja pristojbina za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi. Z dopisom z dne 17. marca 2015 je madžarskim organom poslala zahtevo po informacijah, ti pa so nanjo odgovorili z dopisom z dne 16. aprila 2015.

(2) Komisija je z dopisom z dne 15. julija 2015 Madžarsko obvestila o odločitvi (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka), da v zvezi z ukrepom pomoči začne postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba). V sklepu o začetku postopka je zahtevala tudi takojšen začasni odlog izvajanja ukrepa v skladu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 (2).

(3) Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi z ukrepom pomoči.

(4) Komisija je prejela pripombe ene zainteresirane strani. Z dopisom z dne 13. oktobra 2015 jih je posredovala Madžarski in ji dala možnost, da nanje odgovori. Madžarska na zadevne pripombe ni odgovorila.

2. PODROBEN OPIS UKREPA

2.1 Zakon o prehranski verigi iz leta 2008, ki določa pristojbino za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi

(5) Določbe, ki se uporabljajo za pristojbino za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi, so navedene v zakonu XLVI o prehranski verigi in uradnem nadzoru nad njo (v nadaljnjem besedilu: zakon o prehranski verigi) iz leta 2008 in uredbi št. 40 z dne 27. aprila 2012 o pravilih za prijavo in plačilo pristojbine za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi, ki jo je sprejel minister za razvoj podeželja. Podjetja, ki se v skladu z zakonom o prehranski verigi štejejo za subjekte, ki poslujejo v prehranski verigi, morajo plačati pristojbino glede na promet, ki ga ustvarijo pri nekaterih dejavnostih. V zakonu je naveden seznam dejavnosti (4), v zvezi s katerimi morajo družbe plačati pristojbino za inšpekcijski nadzor.

(6) Vsa podjetja (družbe in druge pravne osebe, pa tudi posamezniki, ki svoje dejavnosti opravljajo kot samostojni podjetniki ali primarni proizvajalci), ki poslujejo na Madžarskem in so v letu pred prijavo z navedenimi dejavnostmi ustvarila promet, morajo plačati pristojbino za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi. Namen pristojbine za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi je kritje stroškov, ki jih ima nacionalni urad za varnost prehranske verige (državna agencija) z opravljanjem nalog, povezanih z nekaterimi regulativnimi in nadzornimi dejavnostmi v prehranski verigi. Pristojbina za nadzor se izračuna vsako leto, subjekt, za katerega velja pristojbina, pa jo mora prijaviti in plačati ne glede na to, ali je bil opravljen poseben uradni nadzor na kraju samem.

(7) Zakon o prehranski verigi je do 31. decembra 2014 določal, da morajo vsi subjekti, ki poslujejo v prehranski verigi, v zvezi z zadevnim prometom plačati pristojbino po 0,1-odstotni pavšalni stopnji.

(8) Zbrana pristojbina za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi se lahko porabi le za naloge, določene v strategiji za varnost v prehranski verigi, in dejavnosti organa za prehransko verigo.

2.2 Sprememba zakona o prehranski verigi iz leta 2014

(9) S spremembo člena 47/B zakona o prehranski verigi z zakonom LXXIV iz leta 2014 (5), ki je začel veljati 1. januarja 2015 (v nadaljnjem besedilu: sprememba iz leta 2014), so bila uvedena posebna pravila za izračun pristojbine za inšpekcijski nadzor v zvezi s prometom, ki ga ustvarijo prodajalne izdelkov široke potrošnje (6) na madžarskem trgu.

(10) S spremembo zakona o prehranski verigi iz leta 2014 je bila uvedena progresivna struktura pristojbin za upravljavce prodajaln izdelkov široke potrošnje (7), katere stopnje so v razponu od 0 do 6 %. Natančneje, za promet, za katerega se obračuna pristojbina za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi, so se uporabljale naslednje stopnje: — 0 % za promet do 500 milijonov HUF (približno 1,6 milijona EUR), — 0,1 % za promet od 500 milijonov HUF do 50 milijard HUF (približno 160,6 milijona EUR), — 1 % za promet od 50 milijard HUF do 100 milijard HUF (približno 321,2 milijona EUR), — 2 % za promet od 100 milijard HUF do 150 milijard HUF (približno 481,8 milijona EUR), — 3 % za promet od 150 milijard HUF do 200 milijard HUF (približno 642,4 milijona EUR), — 4 % za promet od 200 milijard HUF do 250 milijard HUF (približno 803 milijonov EUR), — 5 % za promet od 250 milijard HUF do 300 milijard HUF (približno 963,5 milijona EUR), — 6 % za promet nad 300 milijardami HUF.

(11) V skladu s spremembo zakona o prehranski verigi iz leta 2014 se je za vse ostale subjekte, ki poslujejo v prehranski verigi, pristojbina za zadevni promet še naprej izračunavala po 0,1-odstotni pavšalni stopnji.

(12) Niti spremenjena določba madžarskega zakona o prehranski verigi niti njen obrazložitveni memorandum se ne sklicujeta na razloge za uvedbo posebnih pravil v zvezi s stopnjo pristojbine za prodajalne izdelkov široke potrošnje. Prav tako ni podano nobeno pojasnilo glede določitve različnih razponov prometa in z njimi povezanih stopenj pristojbin.

(13) Pristojbino prijavijo subjekti, ki poslujejo v prehranski verigi. Plača se letno v dveh enakih obrokih, in sicer do 31. julija in 31. januarja. Zakon tudi določa poenostavljene postopke za primere, ko je pristojbina nižja od 1 000 HUF (približno 3,20 EUR). V takem primeru je pristojbino še vedno treba prijaviti, vendar je ni treba plačati.

(14) Če pristojbina za inšpekcijski nadzor ni plačana do roka, se zaračunajo zamudne obresti. Če osebe ali subjekti, za katere velja pristojbina za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi, ne izpolnijo svoje obveznosti glede prijave ali prijavo izpolnijo z zamudo, nepopolno ali navedejo neresnične podatke, se jim lahko naloži kazen zaradi neizpolnitve obveznosti.

3. FORMALNI POSTOPEK PREISKAVE

3.1 Razlogi za začetek formalnega postopka preiskave

(15) Komisija je začela formalni postopek preiskave, ker je menila, da progresivna struktura pristojbin (stopnje in razponi prometa), uvedena s spremembo iz leta 2014, pomeni nezakonito in nezdružljivo državno pomoč.

(16) Zlasti je menila, da progresivne stopnje, uvedene s spremembo iz leta 2014, razlikujejo med podjetji glede na njihov promet in s tem glede na njihovo velikost ter dajejo selektivno prednost podjetjem z majhnim prometom – torej manjšim podjetjem. Madžarska ni predložila dokazov, da progresivna struktura pristojbin, ki se uporablja za prodajalne izdelkov široke potrošnje, kot so supermarketi, ustreza podobnemu progresivnemu vzorcu, ki se pojavlja pri stroških nacionalnega urada za varnost prehranske verige za inšpekcijske preglede navedenih prodajaln. Madžarska torej ni dokazala, da je ukrep utemeljen z naravo ali splošno shemo davčnega sistema. Komisija je zato menila, da ukrep pomeni državno pomoč, saj so bili vsi drugi pogoji iz člena 107(1) Pogodbe očitno izpolnjeni.

(17) Komisija je izrazila tudi pomisleke glede združljivosti ukrepa z notranjim trgom. Zlasti je opozorila, da ne more razglasiti za združljivega ukrepa državne pomoči, ki krši druga pravila prava Unije, kot so temeljne svoboščine, določene s Pogodbo, ali določbe uredb in direktiv Unije. Takrat ni mogla izključiti, da je bil ukrep namenjen zlasti podjetjem v tuji lasti, kar bi lahko pomenilo kršitev člena 49 Pogodbe, ki določa temeljno pravico do ustanavljanja, podvomila pa je tudi, da je bila različna davčna obravnava, ki izhaja iz ukrepa, potrebna in sorazmerna s ciljem izpolnjevanja obveznosti iz Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

3.2 Spremembe pravne podlage pristojbine za inšpekcijski nadzor po začetku formalnega postopka preiskave

(18) Madžarska vlada je 27. oktobra 2015 madžarskemu parlamentu predložila predlog zakona o spremembi zakona XLVI o prehranski verigi in uradnem nadzoru nad njo iz leta 2008. Madžarski parlament je 17. novembra 2015 sprejel zakon CLXXXII iz leta 2015 o spremembi zakona XLVI o prehranski verigi in uradnem nadzoru nad njo iz leta 2008, ki je bil 26. novembra 2015 objavljen v madžarskem Uradnem listu (Magyar Közlöny) št. 182/2015. Novi zakon je začel veljati 31. dan po objavi, tj. 27. decembra 2015.

(19) S spremembo iz novembra 2015 se je ukinila progresivna struktura pristojbin, uvedena s spremembo iz leta 2014, in znova uvedla 0,1-odstotna pavšalna pristojbina za inšpekcijski nadzor za vse subjekte, ki poslujejo v prehranski verigi, kot je veljala že, preden je bil zakon iz leta 2014 spremenjen.

3.3 Pripombe Madžarske

(20) Madžarska ni Komisiji poslala nobenih pripomb na sklep o začetku postopka.

(21) Namesto tega je z dopisom z dne 16. septembra 2015, naslovljenim na komisarja za konkurenco, Komisiji poslala predlog spremenjene pristojbine za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi. V tem predlogu bi bila 0-odstotna stopnja razveljavljena, namesto progresivne strukture pristojbin z osmimi stopnjami (od 0 do 6 %) pa bi se uvedel dvostopenjski sistem (0,1 % za gospodarske subjekte iz sektorja maloprodaje z majhnim prometom in 0,3 % za gospodarske subjekte iz sektorja maloprodaje z večjim prometom).

(22) Službe Komisije so z dopisom z dne 7. oktobra 2015 Madžarsko obvestile, da so se razlike med stopnjami pristojbin z novim predlogom sicer zmanjšale, vendar ima predlagana nova pristojbina še vedno progresivno strukturo, ki bi bila z vidika državne pomoči problematična, če ne bi bila utemeljena z vodilnimi načeli sistema pristojbin za inšpekcijski nadzor.

(23) Madžarska je z dopisom z dne 7. oktobra 2015 poslala dodatne informacije in podatke, s katerimi naj bi utemeljila dvostopenjsko progresivno strukturo pristojbin na podlagi stroškov nadzora nad glavnimi akterji na trgu in drugimi poslovnimi enotami. Zlasti je trdila, da imajo glavni akterji zapleteno strukturo, zaradi katere je nadzor zahtevnejši, organ, ki ga izvaja, pa zanj potrebuje precej več virov.

(24) Službe Komisije so Madžarsko na podlagi njene prošnje za povratne informacije o predlogu, ki ga je predložila v dopisu z dne 16. septembra 2015, in dodatnih informacijah, ki jih je predložila v dopisu z dne 7. oktobra 2015, z dopisom z dne 17. marca 2016 obvestile, da predloženi podatki ne dokazujejo, da se stroški nadzora kot delež prometa povečajo enako kot stopnje pristojbin. Zlasti so potrdile svoje mnenje, da iz predloženih podatkov ni razvidno, da so stroški inšpekcijskega nadzora za družbe, za katere bi veljala 0,3-odstotna stopnja, trikrat višji – za vsak forint nadzorovanega prometa – od stroškov za družbe, za katere bi veljala 0,1-odstotna stopnja. Zato bi bilo treba za progresivno dvostopenjsko strukturo pristojbin šteti, da zagotavlja selektivno prednost podjetjem, za katera bi veljal manjši razpon.

(25) Nazadnje, Madžarska tega zakonodajnega predloga za spremembo zakona XLVI o prehranski verigi in uradnem nadzoru nad njo iz leta 2008 ni predložila madžarskemu parlamentu.

3.4 Pripombe zainteresiranih strani

(26) Komisija je prejela pripombe ene zainteresirane strani. Navedena zainteresirana stran posluje na madžarskem trgu in se strinja z oceno Komisije iz sklepa o začetku postopka. Trdi, da je bil ukrep zasnovan tako, da je bil usmerjen zlasti v tuje družbe, kar je po njenem mnenju mogoče zaradi strukture madžarskega maloprodajnega trga. Po njenih navedbah imajo tuje družbe v maloprodajnem sektorju na Madžarskem podružnice ali hčerinske družbe, zaradi česar se stopnja njihovega (konsolidiranega) prometa poviša. Nasprotno so madžarska podjetja organizirana v franšizni sistem, v katerem vsako posamezno prodajalno (ali omejeno število prodajaln) upravlja drug pravni subjekt, ki ni del gospodarske družbe ali skupine dajalca franšize. Po ocenah, ki jih je predložila zainteresirana stran, bi imeli na Madžarskem tuji trgovci na drobno (skupine družb) skupaj trenutno približno 50-odstotni tržni delež, vendar plačajo približno 95 % celotnega zneska pristojbin za inšpekcijski nadzor, madžarski trgovci na drobno pa na podlagi člena 47/B zakona o prehranski verigi običajno velja 0-odstotna ali 0,1-odstotna stopnja pristojbine.

(27) Povedano drugače, madžarski trgovci z živili na drobno zaradi organizacije v franšizni sistem samodejno spadajo v razpone z nižjimi pristojbinami (zanje velja 0- ali 0,1-odstotna stopnja), podružnice/hčerinske družbe tujih matičnih družb s sedežem v EU, ki niso organizirane v franšizni sistem, pa na splošno plačajo visoke stopnje pristojbin. Zato po mnenju zainteresirane strani pristojbina za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi daje selektivno prednost manjšim podjetjem in tistim podjetjem, ki poslujejo v sektorju trgovine na drobno in niso organizirana v sistem podružnic, tj. madžarskim podjetjem pred podjetji v tuji lasti.

3.5 Pripombe Madžarske k pripombam zainteresirane strani

(28) Komisija je v dopisu z dne 13. oktobra 2015 Madžarski posredovala pripombe edine zainteresirane strani, vendar ni prejela nobenega odgovora nanje.

4. OCENA POMOČI

(29) Komisija je svojo oceno v tem sklepu omejila na določbe spremembe zakona o prehranski verigi iz leta 2014, natančneje na spremenjeno določbo, ki določa progresivno strukturo pristojbine (stopnje in razpone prometa) za prodajalne izdelkov široke potrošnje na Madžarskem, kot je navedeno v uvodni izjavi 10.

4.1 Obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe

(30) Člen 107(1) Pogodbe določa, da „[r]azen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

(31) Da se ukrep šteje za pomoč v smislu te določbe, morajo biti izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (i) ukrep je mogoče pripisati državi in se financira iz državnih sredstev; (ii) prejemniku mora dodeliti prednost; (iii) navedena prednost mora biti selektivna in (iv) ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco in vplivati na trgovino med državami članicami.

4.1.1 Državna sredstva in pripisljivost državi

(32) Da bi ukrep pomenil državno pomoč, se mora financirati iz državnih sredstev in ga mora biti mogoče pripisati državi članici.

(33) Ker ukrep izhaja iz akta madžarskega parlamenta, je jasno, da ga je mogoče pripisati Madžarski. Trditve Madžarske, da ji pristojbine ni mogoče pripisati, ker je pravna podlaga za pristojbino Uredba (ES) št. 882/2004, ni mogoče sprejeti.

(34) Sodišča Unije so že razsodila, da oprostitve davka, ki jo sprejme država članica, ki izvaja direktivo Unije v skladu s svojimi obveznostmi iz Pogodbe, ni mogoče pripisati zadevni državi članici, ampak izhaja iz akta zakonodajalca Unije in zato ne pomeni državne pomoči (9). Vendar Uredba (ES) št. 882/2004 določa splošne obveznosti držav članic in jim ne nalaga obveznosti, naj za izvajanje nadzora določijo progresivne pristojbine na podlagi prometa, zato za spremembo iz leta 2014 ni mogoče trditi, da izhaja iz akta zakonodajalca Unije. Člen 26 Uredbe (ES) št. 882/2004 določa, da „[d]ržave članice zagotovijo, da so na voljo ustrezna finančna sredstva za potrebno osebje in druge vire za uradni nadzor na kateri koli način, ki se jim zdi primeren, vključno s splošno obdavčitvijo ali določanjem pristojbin ali dajatev“. V skladu s členom 27(1) lahko „[d]ržave članice […] pobirajo pristojbine ali dajatve za kritje stroškov uradnega nadzora“. Torej je za določitev zneska pristojbin v okvirih zadevne zakonodaje in zlasti v skladu s členom 27 Uredbe št. 882/2004 odgovorna posamezna država članica. Vsako odločitev, sprejeto v tem okviru, je zato mogoče pripisati Madžarski.

(35) Kar zadeva financiranje ukrepa z državnimi sredstvi, kadar je posledica ukrepa ta, da se država odreče prihodkom, ki bi jih sicer pobrala od podjetja v normalnih okoliščinah, je tudi navedeni pogoj izpolnjen (10). V tem primeru se je Madžarska odpovedala sredstvom, ki bi jih drugače morala pobrati od upravljavcev prodajaln izdelkov široke potrošnje z manjšim prometom (in torej manjših podjetij), če bi zanje veljala enaka pristojbina za inšpekcijski nadzor kot za upravljavce prodajaln izdelkov široke potrošnje z večjim prometom.

4.1.2 Prednost

(36) V skladu s sodno prakso sodišč Unije v pojem pomoči niso zajete le pozitivne dajatve, ampak tudi ukrepi, ki v različnih oblikah znižujejo stroške, ki običajno bremenijo proračun podjetja (11). Čeprav ukrep, ki vključuje znižanje davka ali dajatve, ne zajema pozitivnega prenosa državnih sredstev, upravičencu prinese prednost, saj podjetja, za katera velja, postavlja v ugodnejši finančni položaj kot druge davčne zavezance, posledica pa je izguba prihodka za državo (12). Prednost se lahko dodeli z različnimi vrstami zniževanja davčnega bremena podjetja in še zlasti z zniževanjem davčne stopnje, davčne osnove ali zneska dolgovanega davka (13).

(37) Sprememba zakona o prehranski verigi iz leta 2014 določa progresivno strukturo pristojbin, ki se uporablja za upravljavce prodajaln izdelkov široke potrošnje in je odvisna od razpona, v katerega spada promet zadevnih podjetij. Progresivna narava navedenih pristojbin deluje tako, da se povprečni delež pristojbine, ki se obračuna na promet prodajalne, poveča, ko se poveča njen promet in doseže naslednji višji razpon. Podjetjem z majhnim prometom (manjšim podjetjem) se zato obračuna pristojbina po precej nižjih povprečnih stopnjah kot podjetjem z velikim prometom (večjim podjetjem). Zaradi plačevanja pristojbine po tej bistveno nižji povprečni stopnji se znižajo stroški podjetij z majhnim prometom v primerjavi s podjetji z velikim prometom, kar pomeni prednost v korist manjših podjetij glede na večja podjetja za namene člena 107(1) Pogodbe.

4.1.3 Selektivnost

(38) Ukrep je selektiven, če daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga v smislu člena 107(1) Pogodbe.

(39) Kar zadeva davčne sheme, je Sodišče razsodilo, da bi bilo treba selektivnost ukrepa običajno presojati z analizo v treh korakih (14). Najprej je treba opredeliti skupno ali običajno davčno ureditev, ki se uporablja v zadevni državi članici: „referenčni sistem“. Drugič, treba bi bilo ugotoviti, ali zadevni ukrep pomeni odstopanje od zadevnega sistema, tako da različno obravnava gospodarske subjekte, ki so z vidika ciljev, ki so lastni sistemu, v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Če zadevni ukrep ne pomeni odstopanja od referenčnega sistema, ni selektiven. Če od tega sistema odstopa (in je zato selektiven prima facie), je treba v tretjem koraku analize ugotoviti, ali je ukrep, ki odstopa od sistema, utemeljen z naravo ali splošno shemo (referenčnega) davčnega sistema (15). Če je ukrep, ki je selektiven prima facie, utemeljen z naravo ali splošno shemo sistema, se ne obravnava kot selektiven in torej ne spada na področje uporabe člena 107(1) Pogodbe.

(a) Referenčni sistem

(40) Komisija v tem primeru meni, da je referenčni sistem pristojbina za inšpekcijski nadzor za podjetja, ki na Madžarskem poslujejo v prehranski verigi (16). Po njenem mnenju progresivna struktura pristojbin, uvedena s spremembo iz leta 2014, ne more biti del navedenega referenčnega sistema.

(41) Kot je pojasnilo Sodišče (17), ni vedno dovolj, da se analiza selektivnosti omeji na vprašanje, ali ukrep odstopa od referenčnega sistema, kot ga je opredelila država članica. Treba je tudi oceniti, ali je država članica meje navedenega sistema oblikovala dosledno ali pa, v nasprotnem primeru, očitno samovoljno ali pristransko, da bi dala nekaterim podjetjem prednost pred drugimi. Namesto da bi država članica določila splošna pravila za vsa podjetja in odstopanje od teh pravil za nekatera podjetja, bi lahko ob izogibanju pravil o državni pomoči dosegla enak rezultat s spremembo in kombiniranjem svojih pravil tako, da njihova sama uporaba vodi v različno davčno breme za različna podjetja (18). V zvezi s tem je treba zlasti opozoriti, da v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča člen 107(1) Pogodbe med ukrepi državnega posredovanja ne razlikuje glede na njihove vzroke ali cilje, ampak jih opredeljuje glede na njihove učinke in torej ne glede na uporabljene tehnike (19).

(42) Uporaba pavšalne pristojbine za promet subjektov, ki poslujejo v prehranski verigi, je primerno sredstvo za kritje stroškov, ki jih ima država zaradi svojih dejavnosti inšpekcijskega nadzora v skladu z Uredbo (ES) št. 882/2004, za progresivno strukturo pristojbin, uvedeno s spremembo zakona o prehranski verigi iz leta 2014, pa se zdi, da jo je Madžarska namerno oblikovala, da bi dala nekaterim podjetjem prednost pred drugimi. Pred spremembo iz leta 2014 so morali vsi subjekti, ki poslujejo v prehranski verigi, vključno s prodajalnami izdelkov široke potrošnje, za ustvarjeni promet plačati pristojbino po 0,1-odstotni pavšalni stopnji. Na podlagi progresivne strukture pristojbin, uvedene s spremembo iz leta 2014, bi lahko za upravljavce prodajaln izdelkov široke potrošnje veljalo osem različnih stopenj pristojbin – od 0 do 6 %, pri čemer se stopnje postopno višajo glede na razpon, v katerega spada promet upravljavca. Zato se na podlagi spremembe iz leta 2014 za podjetja, za katera velja pristojbina, uporablja različna povprečna davčna stopnja, ki je odvisna od narave njihovih dejavnosti (ali upravljajo prodajalne izdelkov široke potrošnje) in višine njihovega prometa (ali promet presega prage, določene s spremembo).

(43) Vsaka družba je obdavčena po drugačni stopnji, zato Komisija za pristojbine, kakor so bile spremenjene leta 2014, ne more določiti ene same referenčne stopnje. Madžarska tudi ni za nobeno posebno stopnjo navedla, da je referenčna ali „običajna“ stopnja, niti ni pojasnila, zakaj bi bila zaradi izjemnih okoliščin upravičena višja stopnja za upravljavce prodajaln izdelkov široke potrošnje z večjim prometom ali zakaj bi morale za nekatere kategorije gospodarskih subjektov ali upravljavcev prodajaln izdelkov široke potrošnje z manjšim prometom veljati nižje stopnje.

(44) Učinek spremembe iz leta 2014 je torej ta, da različna podjetja plačujejo različne stopnje davka (izražene kot delež ustvarjenega skupnega letnega prometa), ki so odvisne od njihovih dejavnosti in – ker je znesek ustvarjenega prometa podjetja deloma povezan z velikostjo zadevnega podjetja – njihove velikosti. Vendar je cilj pristojbine za inšpekcijski nadzor živil financiranje preverjanj zdravstvenih in varnostnih vidikov živil, ki prehajajo skozi prehransko verigo, v progresivni strukturi pristojbin s stopnjami med 0 % in 6 % pa se ne kaže razmerje med stroški inšpekcijskih pregledov v prostorih podjetij, ki jih ukrep zajema, in prometom teh podjetij.

(45) Komisija ob upoštevanju navedenega cilja meni, da so na splošno vsi subjekti, ki poslujejo v prehranski verigi, in zlasti vsi upravljavci prodajaln izdelkov široke potrošnje v primerljivem pravnem in dejanskem položaju, ne glede na svoje dejavnosti ali višino prometa, Madžarska pa ni prepričljivo utemeljila razlikovanja med navedenimi vrstami podjetij, kar zadeva obračunavanje pristojbine za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi. Komisija se v zvezi s tem sklicuje na uvodne izjave 52 do 57. Madžarska je torej pristojbino za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi namerno oblikovala tako, da samovoljno daje prednost nekaterim podjetjem, tj. upravljavcem prodajaln izdelkov široke potrošnje z manjšim prometom (in torej manjšim podjetjem), in prikrajša druga, tj. večja podjetja, ki so večinoma tudi v tuji lasti (20).

(46) Referenčni sistem je torej po zasnovi selektiven, saj ni upravičen ob upoštevanju cilja inšpekcijskega nadzora nad živili, tj. financiranja preverjanj zdravstvenih in varnostnih vidikov živil, ki prehajajo skozi prehransko verigo. Zato je v tem primeru za podjetja, ki na Madžarskem poslujejo v prehranski verigi, ustrezen referenčni sistem uvedba pristojbine za inšpekcijski nadzor na podlagi njihovega prometa, pri čemer progresivna struktura pristojbin ni del navedenega sistema.

(b) Odstopanje od referenčnega sistema

(47) Kot drugi korak je treba ugotoviti, ali ukrep odstopa od referenčnega sistema v korist posameznih podjetij, ki so v podobnem dejanskem in pravnem položaju glede na cilj, ki je del referenčnega sistema.

(48) Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 44, je resnični cilj pristojbine za inšpekcijski nadzor nad živili financiranje preverjanj zdravstvenih in varnostnih vidikov živil, ki prehajajo skozi prehransko verigo na Madžarskem. Kot je nadalje pojasnjeno v navedeni uvodni izjavi, bi bilo treba na splošno za vse subjekte, ki poslujejo v prehranski verigi, in zlasti za vse upravljavce prodajaln izdelkov široke potrošnje ob upoštevanju navedenega cilja šteti, da so v primerljivem pravnem in dejanskem položaju ne glede na svoje dejavnosti ali višino prometa.

(49) Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 37, je rezultat progresivne strukture pristojbin, ki v skladu s spremembo iz leta 2014 velja le za upravljavce prodajaln izdelkov široke potrošnje, ta, da se podjetjem z velikim prometom obračunajo precej višje mejne pristojbine za inšpekcijski nadzor in precej višje povprečne stopnje pristojbin za inšpekcijski nadzor kot upravljavcem prodajaln z majhnim prometom in drugim subjektom, ki poslujejo v prehranski verigi. Povedano drugače, progresivna struktura pristojbin, uvedena s spremembo iz leta 2014, med podjetji, ki so v primerljivem dejanskem in pravnem položaju, kar zadeva cilj pristojbine za inšpekcijski nadzor živil, razlikuje na podlagi njihovih dejavnosti in velikosti.

(50) Komisija ugotavlja zlasti, da se je zaradi stopenj pristojbin, določenih s spremembo zakona o prehranski verigi iz leta 2014, in razponov, za katere veljajo, povišala pristojbina za podjetja, za katera velja pristojbina, to pa je odvisno od prometa, ki so ga podjetja ustvarila z nekaterimi dejavnostmi, in s tem od njihove velikosti. Mejna stopnja pristojbine je 0,1 % za podjetja, ki ustvarijo več kot 500 milijonov HUF in do 50 milijard HUF prometa. Ta mejna stopnja je pomnožena s 60, da se doseže 6 % za podjetja, ki prodajajo izdelke široke potrošnje in ustvarijo promet nad 300 milijardami HUF. Posledica navedenega povišanja mejne stopnje pristojbine je, da je povprečna stopnja pristojbine za prodajalno s prometom v zgornjem razponu precej višja od tiste, ki velja za podjetja z manjšim prometom (in torej manjša podjetja).

(51) Zato progresivna struktura pristojbin, uvedena s spremembo iz leta 2014, od referenčnega sistema, ki obsega uvedbo pristojbine za inšpekcijski nadzor za podjetja, ki na Madžarskem poslujejo v prehranski verigi, odstopa v korist upravljavcev prodajaln izdelkov široke potrošnje z manjšim prometom (in torej manjših podjetij). Komisija zato meni, da je sporni ukrep selektiven prima facie.

(c) Utemeljitev

(52) Ukrep, ki odstopa od referenčnega sistema, ni selektiven, če je utemeljen z naravo ali splošno shemo navedenega sistema. To se zgodi, kadar je selektivna obravnava posledica mehanizmov, ki so del sistema in so potrebni za njegovo delovanje in učinkovitost (21). Države članice se za ta namen ne morejo sklicevati na zunanje cilje politike, kot so cilji regionalne, okoljske ali industrijske politike, da bi s tem utemeljile različno obravnavo podjetij v okviru posamezne ureditve. Utemeljitev mora predložiti država članica, tj. madžarski organi.

(53) Po navedbah madžarskih organov je namen odstopanja zagotoviti, da je stopnja pristojbine za inšpekcijski nadzor bolj sorazmerna z viri, ki jih organ potrebuje za inšpekcijski pregled velikih akterjev na trgu (npr. certifikati, čas, potreben za inšpekcijski pregled s sistemi IT in sistemi zagotavljanja kakovosti, število obratov podjetja, uporaba strokovnjakov in stroški motornih vozil). Po njihovem mnenju bi morali subjekti, ki poslujejo v prehranski verigi in imajo večji promet ali predstavljajo večje tveganje zaradi večjega števila potrošnikov, s katerimi poslujejo, več prispevati k financiranju inšpekcijskega nadzora v prehranski verigi.

(54) Komisija meni, da so lahko progresivne pristojbine na podlagi prometa upravičene le, če se želi z njimi doseči specifičen cilj, ki zahteva take progresivne stopnje, tj. če se stroški, ki naj bi jih pokrila pristojbina, ali negativni zunanji učinki, ki nastanejo zaradi dejavnosti in naj bi jih pristojbina odpravila, prav tako povišajo nesorazmerno (22) s povečanjem prometa. S pristojbino za nadzor v maloprodajni verigi naj bi se financirala preverjanja zdravstvenih in varnostnih vidikov živil, ki prehajajo skozi prehransko verigo, zato Komisija ni ugotovila nobenega razloga, zakaj bi se morali stroški takega nadzora povišati nesorazmerno s prometom večjih podjetij.

(55) Madžarska na primer ni predložila dokazov, ki bi pojasnili, zakaj bi upravljavec prodajalne z velikim prometom, ki prodaja na primer zavitek sladkorja, predstavljal 60-krat večje tveganje ali potreboval nadzor, ki je 60-krat dražji v primerjavi z upravljavcem majhnega supermarketa z majhnim prometom, ki prodaja enak zavitek sladkorja. Promet, ustvarjen s prodajo navedenega zavitka sladkorja, je podoben za obe podjetji, pristojbina za vsak forint prometa, ustvarjenega s prodajo navedenega zavitka, pa je za upravljavca majhnega supermarketa 60-krat nižja.

(56) Komisija ugotavlja tudi, da domnevni utemeljitvi Madžarske, da bi morali subjekti, ki poslujejo v prehranski verigi in imajo večji promet, več prispevati k financiranju inšpekcijskega nadzora v prehranski verigi, nasprotuje dejstvo, da bodo za prodajalno izdelkov široke potrošnje, ki ustvari velik promet, za navedeni promet veljale višje stopnje kot za subjekte, ki poslujejo v prehranski verigi in niso podjetja, ki prodajajo izdelke široke potrošnje ter ustvarijo enako stopnjo prometa, vendar zanje velja 0,1-odstotna pavšalna pristojbina.

(57) V skladu s tem po mnenju Komisije ukrep ni utemeljen z naravo in splošno shemo referenčnega sistema. Za ukrep bi bilo zato treba šteti, da dodeljuje selektivno prednost podjetjem, ki upravljajo prodajalne izdelkov široke potrošnje z manjšim prometom (in torej manjšim podjetjem).

4.1.4 Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino znotraj Unije

(58) Da bi ukrep v skladu s členom 107(1) Pogodbe pomenil državno pomoč, mora izkrivljati konkurenco ali bi jo lahko izkrivljal in vplivati na trgovino znotraj Unije. Ukrep velja za podjetja, ki ustvarijo promet z nekaterimi dejavnostmi, povezanimi s prehransko verigo, in prodajo izdelkov široke potrošnje na madžarskem trgu, vključno z gospodarskimi subjekti iz drugih držav članic. Za trg, na katerem delujejo podjetja, ki prodajajo izdelke široke potrošnje, je na Madžarskem in v drugih državah članicah značilna prisotnost gospodarskih subjektov iz drugih držav članic, ki učinkovito poslujejo – ali pa bi lahko razvili svoje poslovanje – na mednarodni ravni. Progresivna narava pristojbine na podlagi prometa lahko da veliko prednost nekaterim od teh gospodarskih subjektov v škodo drugih ter okrepi njihov položaj na madžarskem trgu in evropskem trgu na splošno. Ukrep torej vpliva na konkurenčni položaj podjetij, za katera velja progresivna pristojbina, izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in vpliva na trgovino znotraj Unije.

4.1.5 Sklepne ugotovitve

(59) Vsi pogoji iz člena 107(1) Pogodbe so izpolnjeni, zato Komisija meni, da sprememba zakona o prehranski verigi iz leta 2014, ki določa progresivno pristojbino za podjetja, ki prodajajo izdelke široke potrošnje, pomeni državno pomoč v smislu navedene določbe.

4.2 Združljivost pomoči z notranjim trgom

(60) Državna pomoč se šteje za združljivo z notranjim trgom, če spada v katero od kategorij iz člena 107(2) Pogodbe (23), za združljivo z notranjim trgom pa se lahko šteje tudi, če Komisija ugotovi, da spada v katero od kategorij iz člena 107(3) Pogodbe (24). Vendar je država članica, ki je dodelila pomoč, tista, ki mora dokazati, da je državna pomoč, ki jo je dodelila, združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(2) ali 107(3) Pogodbe (25).

(61) Komisija ugotavlja, da madžarski organi niso predložili argumentov, zakaj bi bila sprememba zakona o prehranski verigi iz leta 2014 združljiva z notranjim trgom. Madžarska ni predložila pripomb k pomislekom glede združljivosti ukrepa, ki so bili podani v sklepu o začetku postopka, in se ni odzvala na pripombe, ki jih je tretja oseba podala glede združljivosti (26). Po mnenju Komisije ne velja nobena od izjem iz navedenih določb, saj naj se z ukrepom očitno ne bi dosegel kateri od ciljev iz navedenih določb. Zato ukrepa ni mogoče razglasiti za združljivega z notranjim trgom.

(62) Komisija nadalje opozarja, da ne more razglasiti za združljivega ukrepa državne pomoči, ki krši druga pravila prava Unije, kot so temeljne svoboščine, določene s Pogodbo, ali določbe uredb in direktiv Unije. V zvezi s tem pomisleki, ki jih je Komisija izrazila v sklepu o začetku postopka, da je ukrep namenjen zlasti podjetjem v tuji lasti, kar bi lahko pomenilo kršitev člena 49 Pogodbe, ki določa temeljno pravico do ustanavljanja, niso bili odpravljeni. Madžarska ni predložila pripomb glede morebitne kršitve člena 49 Pogodbe ali pripomb, ki jih je v zvezi s tem predložila zainteresirana tretja oseba.

(63) Madžarska je trdila, da je Uredba (ES) št. 882/2004 pravna podlaga za pristojbino za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi, kakor je bila spremenjena s spremembo iz leta 2014. Vendar se Komisija na podlagi informacij, ki so jih predložili madžarski organi (27), ne strinja s tem, da je ukrep, kakor je bil spremenjen leta 2014, v skladu z Uredbo (ES) št. 882/2004, in sicer iz naslednjih štirih razlogov.

(64) Prvič, na podlagi informacij, ki jih je predložila Madžarska, ni bilo ugotovljeno, da se je pristojbina za inšpekcijski nadzor, kakor je bila spremenjena leta 2014, izračunala v skladu z merili za izračun pristojbin iz Uredbe (ES) št. 882/2004, niti da ni presegla skupnih stroškov, ki pristojnim organom nastanejo pri izvajanju uradnega nadzora, kakor je izrecno zahtevano v členu 27(4)(a) navedene uredbe.

(65) Drugič, za stroške, ki so se upoštevali pri določitvi metode za izračun pristojbine za inšpekcijski nadzor, se zdi, da niso v skladu s tistimi iz člena 27(4)(a) v povezavi s Prilogo VI k Uredbi (ES) št. 882/2004. V zadevni prilogi je zlasti navedeno, da lahko stroški, ki jih je treba upoštevati pri izračunu pristojbin, vključujejo stroške osebja, „ki je vključeno v uradni nadzor“, madžarski organi pa so Komisijo obvestili, da pristojbina za inšpekcijski nadzor, ki jo zaračunajo, vključuje tudi (širše) stroške, ki izhajajo iz obsežnejše kategorije „plače osebja“ (28).

(66) Tretjič, čeprav so madžarski organi upravičeni do zaračunavanja pavšalnih stopenj pristojbin v skladu s členom 27(4)(b) Uredbe (ES) št. 882/2004, niso prepričljivo utemeljili progresivne narave pristojbine za inšpekcijski nadzor in njenih struktur (razponov in stopenj pristojbin). Madžarska zlasti ni predložila dokazov, da struktura progresivnih stopenj (stopnje in razponi prometa), ki se uporablja za prodajalne izdelkov široke potrošnje, ustreza podobnemu progresivnemu vzorcu, ki se pojavlja pri stroških nacionalnega urada za varnost prehranske verige za inšpekcijske preglede zadevnih podjetij.

(67) Čeprav je progresivna stopnja domnevno upravičena na podlagi Uredbe (ES) št. 882/2004, saj mora biti pristojbina sorazmerna z večjimi upravnimi viri, ki jih pristojni organi potrebujejo za nadzor nad glavnimi udeleženci na trgu, Komisija ne razume, kako je lahko glede na naravo uradnega nadzora nadzor nad več prodajalnami večjih trgovcev na drobno dražji ali zahtevnejši od nazora nad več franšiznimi prodajalnami gospodarskih subjektov (za katere pa veljajo precej nižje pristojbine za inšpekcijski nadzor, saj je promet vsake prodajalne, obravnavane posebej, precej manjši).

(68) Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da različna davčna obravnava, ki izhaja iz ukrepa, ni potrebna in sorazmerna s ciljem izpolnjevanja obveznosti iz Uredbe (ES) št. 882/2004.

4.3 Pristojbina za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi iz spremenjenega zakona

(69) Kot je navedeno v oddelku 3.2, se progresivne stopnje za pristojbino za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi, kakor je bila spremenjena 17. novembra 2015, ne uporabljajo več. V zakonu CLXXXII iz leta 2015 o spremembi zakona XLVI o prehranski verigi in uradnem nadzoru nad njo iz leta 2008 je namesto tega določena 0,1-odstotna pavšalna stopnja za vse subjekte, ki poslujejo v prehranski verigi. Z odpravo progresivne strukture pristojbine so se odpravili pomisleki v zvezi z državno pomočjo, ki jih je Komisija zaradi navedene progresivne strukture izrazila v sklepu o začetku postopka.

4.4 Vračilo pomoči

(70) Sprememba iz leta 2014 ni bila priglašena niti je Komisija ni razglasila za združljivo z notranjim trgom. Sprememba iz leta 2014 pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe in novo pomoč v smislu člena 1(c) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (29), ki se je začela izvajati ob kršitvi obveznosti mirovanja iz člena 108(3) Pogodbe, zato navedeni ukrep pomeni tudi nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe (EU) 2015/1589.

(71) Če se ugotovi, da ukrep pomeni nezakonito in nezdružljivo državno pomoč, morajo prejemniki v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2015/1589 pomoč vrniti.

(72) Vendar je Madžarska potrdila, da je zaradi odredbe o začasnem odlogu, ki jo je Komisija izdala v sklepu o začetku postopka, začasno odložila plačilo pristojbine za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi za subjekte, za katere je veljala zadevna kategorija progresivne pristojbine za inšpekcijski nadzor.

(73) Tako na podlagi ukrepa državna pomoč dejansko ni bila dodeljena. Zato ni treba zahtevati vračila.

5. SKLEPNE UGOTOVITVE

(74) Komisija ugotavlja, da je Madžarska nezakonito izvedla zadevno pomoč in s tem kršila člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

(75) Ta sklep ne vpliva na morebitne preiskave skladnosti ukrepa s temeljnimi svoboščinami iz Pogodbe, zlasti pravico do ustanavljanja, kot jo zagotavlja člen 49 Pogodbe –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Progresivna struktura pristojbine (stopnje in razponi prometa), ki velja za upravljavce prodajaln izdelkov široke potrošnje in je bila v pristojbino za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi na Madžarskem uvedena s spremembo z zakonom LXXIV iz leta 2014, pomeni državno pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije in jo je Madžarska nezakonito začela izvajati v nasprotju s členom 108(3) navedene Pogodbe.

Člen 2

Posamezna pomoč, dodeljena v skladu s shemo iz člena 1, ne pomeni pomoči, če v času, ko je dodeljena, izpolnjuje pogoje iz uredbe, sprejete v skladu s členom 2 uredb Sveta (ES) št. 994/98 (30) ali (EU) 2015/1588 (31), odvisno od tega, katera se uporablja ob dodelitvi pomoči.

Člen 3

Madžarska z dnem sprejetja tega sklepa ustavi vsa neizvedena plačila pomoči na podlagi sheme iz člena 1.

Člen 4

Madžarska zagotovi izvršitev tega sklepa v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Madžarsko.

V Bruslju, 4. julija 2016 Za Komisijo Margrethe VESTAGER Članica Komisije

(1) UL C 277, 21.8.2015, str. 12.

(2) Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

(3) Glej opombo 1.

(4) Po navedbah madžarskih organov v dopisu z dne 16. aprila 2015, ki so ga v odgovor poslali Komisiji: „Dejavnosti, za katere velja pristojbina za inšpekcijski nadzor, so:

— distribucija živali, ki se gojijo za proizvodnjo živil, vzrejo ali poskuse;

— distribucija rastlin, semen, rastlinskih proizvodov, materiala za razmnoževanje in sadilnega materiala, ki se gojijo za proizvodnjo živil ali krme;

— proizvodnja ali distribucija živil, vključno z gostinskimi storitvami, ki jih ponujajo gostinski in javni prehranski obrati;

— proizvodnja ali distribucija krme;

— proizvodnja ali distribucija veterinarskih preparatov in proizvodov;

— proizvodnja ali distribucija pesticidov, materialov za povečanje donosa ali gnojil ES;

— ravnanje s stranskimi proizvodi živalskega izvora, njihova uporaba, nadaljnja predelava in prevoz ali dajanje proizvodov iz njih na trg;

— poslovanje družbe, ki se ukvarja s prevozom živine, obrata za čiščenje in razkuževanje vozil za prevoz živine, karantenske postaje, izbrane za sprejemanje tujih živali, obrata za nalaganje živali, zbirne postaje, trgovine, postaje za krmljenje in napajanje, postaje za počitek ali trga z živalmi;

— proizvodnja ali hramba razmnoževalnega materiala;

— poslovanje fitosanitarnega ali veterinarskega laboratorija ali laboratorija za analizo živil in krme;

— distribucija naprav za označevanje živali.“

(5) Zakon LXXIV iz leta 2014 o spremembi posebnih zakonov o davku, drugih z njimi povezanih zakonov in zakona CXXII iz leta 2010 o nacionalni davčni in carinski upravi.

(6) Izdelki široke potrošnje so v členu 2(18a) zakona o trgovini opredeljeni, kot sledi: „izdelki široke potrošnje: razen izdelkov, ki se prodajajo v gostinstvu, tista živila, kozmetični izdelki, drogerijski izdelki, čistila in kemikalije za gospodinjstvo, higienski izdelki iz papirja za zadovoljevanje dnevnih potreb in zahtev prebivalstva, ki jih potrošnik običajno porabi, nadomesti ali zamenja v enem letu“. V skladu s členom 2(18b) zakona o trgovini so „prodajalne izdelkov široke potrošnje“„tiste prodajalne, ki veliko večino prometa ustvarijo z izdelki široke potrošnje“.

(7) Za namene tega sklepa izraz upravljavci prodajaln izdelkov široke potrošnje vključuje vsa podjetja, za katera velja pristojbina za inšpekcijski nadzor v prehranski verigi v zvezi s prometom, ki so ga ustvarile prodajalne izdelkov široke potrošnje.

(8) Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

(9) Zadeva T-351/02, Deutsche Bahn/Komisija, EU:T:2006:104, točka 102.

(10) Zadeva C-83/98 P, Francija/Ladbroke Racing Ltd in Komisija, EU:C:2000:248, točke 48–51. Enako lahko pomeni državno pomoč ukrep, ki nekaterim podjetjem priznava znižanje davka ali odlog plačila normalno zapadlega davka, glej združene zadeve od C-78/08 do C-80/08, Paint Graphos in drugi, EU:C:2011:550, točka 46.

(11) Zadeva C-143/99, Adria-Wien Pipeline, EU:C:2001:598, točka 38.

(12) Združeni zadevi C-393/04 in C-41/05, Air Liquide Industries Belgium, EU:C:2006:403, točka 30, ter zadeva C-387/92, Banco Exterior de Espana, EU:C:1994:100, točka 14.

(13) Zadeva C-66/02, Italija/Komisija, EU:C:2005:768, točka 78; zadeva C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze SpA in drugi, EU:C:2006:8, točka 132, in zadeva C-522/13, Ministerio de Defensa in Navantia, EU:C:2014:2262, točke 21–31. Glej tudi točko 9 Obvestila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (UL C 384, 10.12.1998, str. 3).

(14) Glej na primer zadeve C-279/08 P, Komisija/Nizozemska (NOx), EU:C:2011:551; zadeva C-143/99, Adria-Wien Pipeline, EU:C:2001:598; združene zadeve od C-78/08 do C-80/08, Paint Graphos in drugi, EU:C:2011:550; zadeva C-308/01, GIL Insurance, EU:C:2004:252.

(15) Obvestilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (UL C 384, 10.12.1998, str. 3).

(16) Glej opombo 4.

(17) Združeni zadevi C-106/09 P in C-107/09 P, Komisija in Španija/Government of Gibraltar in Združeno kraljestvo, EU:C:2011:732.

(18) Glej prejšnjo opombo, točka 92.

(19) Zadeva C-487/06 P, British Aggregates/Komisija, EU:C:2008:757, točki 85 in 89 ter navedena sodna praksa; zadeva C-279/08 P, Komisija/Nizozemska (NOx), EU:C:2011:551, točka 51.

(20) Združeni zadevi C-106/09 P in C-107/09 P, Komisija in Španija/Government of Gibraltar in Združeno kraljestvo, EU:C:2011:732. Po analogiji glej tudi zadevo C-385/12 Hervis Sport- és Divatkereskedelmi Kft., EU:C:2014:47, v kateri je Sodišče odločilo: „[Č]lena 49 PDEU in 54 PDEU [je] treba razlagati tako, da nasprotujeta zakonodaji države članice, ki se nanaša na prometni davek na dejavnost trgovine na drobno v prodajalnah in ki davčne zavezance, ki znotraj skupine družb sestavljajo 'povezane družbe' v smislu te zakonodaje, zavezuje, da svoj promet seštejejo, da bi se uporabila zelo progresivna davčna stopnja, nato pa tako ugotovljeni znesek davka razdelijo sorazmerno s svojim dejanskim prometom, če so – kar mora ugotoviti predložitveno sodišče – davčni zavezanci, ki so del skupine družb in spadajo v najvišji razred posebnega davka, večinoma 'povezani' z družbami s sedežem v drugi državi članici.“

(21) Glej na primer združene zadeve od C-78/08 do C-80/08, Paint Graphos in drugi,EU:C:2011:550, točka 69.

(22) S pavšalno stopnjo pristojbine se je že uvedla višja pristojbina za prodajalne z večjim prometom.

(23) Izjeme iz člena 107(2) Pogodbe se nanašajo na: (a) pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom; (b) pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki in (c) pomoč, dodeljeno nekaterim območjem Zvezne republike Nemčije.

(24) Izjeme iz člena 107(3) Pogodbe se nanašajo na: (a) pomoč za pospeševanje razvoja nekaterih območij; (b) pomoč za nekatere pomembne projekte skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice; (c) pomoč za razvoj določenih gospodarskih dejavnosti ali območij; (d) pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine in (e) pomoč, ki jo Svet določi v sklepu.

(25) Zadeva T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies/Komisija, EU:T:2007:253, točka 34.

(26) Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 4, so se navedene pripombe 13. oktobra 2015 posredovale Madžarski, da bi ta lahko odgovorila nanje.

(27) Informacije, predložene Generalnemu direktoratu za zdravje in varnost hrane z dopisom z dne 26. februarja [Ares(2015)835210] oziroma 19. maja 2015 [Ares(2015)2083309].

(28) Glej dopis madžarskih organov z dne 7. oktobra 2015, poslan službam Komisije.

(29) Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9).

(30) Uredba Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (UL L 142, 14.5.1998, str. 1).

(31) Uredba Sveta (EU) 2015/1588 z dne 13. julija 2015 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (UL L 248, 24.9.2015, str. 1).