SL Uradni list Evropske unije L 45/3

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1828/2006 z dne 8. decembra 2006 o pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj

( Uradni list Evropske unije L 371 z dne 27. decembra 2007 )

Uredba (ES) št. 1828/2006 se glasi:

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1828/2006 z dne 8. decembra 2006 o pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (1) ter zlasti točke (d) člena 37(1), tretjega odstavka člena 44, členov 59(6), 60(b) in 66(3), točke (c) člena 67(2), členov 69(1), 70(3), 71(5), 72(2), 74(2) in 76(4) ter drugega pododstavka člena 99(5) Uredbe, ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1783/1999 (2) ter zlasti drugega pododstavka člena 7(2) in drugega odstavka člena 13 Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba (ES) št. 1083/2006 nadomešča Uredbo Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21 junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih (3) in Uredba (ES) št. 1080/2006 nadomešča Uredbo (ES) št. 1783/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 1999 o Evropskem skladu za regionalni razvoj (4); obe uredbi upoštevata razvoj na področju strukturnih skladov. Zato je primerno, da se tudi določi nove določbe za izvajanje Uredbe (ES) št. 1080/2006 in Uredbe (ES) št. 1083/2006. (2) Izkušnje so pokazale, da se državljani Evropske unije ne zavedajo dovolj vloge, ki jo ima Skupnost pri financiranju programov za krepitev gospodarske konkurenčnosti, ustvarjanje novih delovnih mest in krepitev notranje kohezije. Zato je primerno zagotoviti pripravo komunikacijskega načrta, ki natančno določa ukrepe za informiranje in obveščanje javnosti, potrebne za premostitev te komunikacijske in informacijske vrzeli. Zato je treba tudi določiti odgovornosti in vloge posameznih udeležencev. (3) Za zagotovitev, da vse zainteresirane strani prejmejo informacije o razpoložljivih možnostih financiranja, in zaradi preglednosti je treba določiti najmanjši obseg vsebine ukrepov za informiranje, potreben za informiranje možnih upravičencev o možnostih financiranja, ki jih skupaj zagotavljajo Skupnost in države članice prek skladov, vključno z obveznostjo obveščanja javnosti o postopkih, ki jih mora upoštevati možni upravičenec pri predložitvi zahtevka za financiranje, in merilih za izbor, ki se bodo uporabljala. (4) Za večjo preglednost pri uporabi skladov je treba elektronsko ali kako drugače objaviti seznam upravičencev, imena operacij in znesek javnih finančnih sredstev, ki so dodeljena operacijam. (5) Za zagotovitev boljšega izvajanja ukrepov za informiranje in omogočanje boljše izmenjave informacij med državami članicami in Komisijo o strategijah in rezultatih informiranja in obveščanja javnosti je treba imenovati kontaktne osebe, odgovorne za ukrepe za informiranje in obveščanje javnosti, te osebe pa morajo tudi sodelovati v ustreznih omrežjih Skupnosti. (6) Za namene členov 37 in 67 Uredbe (ES) št. 1083/2006 je treba določiti natančna pravila ter kategorije in tako državam članicam omogočiti, da Komisiji predložijo enotne informacije o programirani uporabi skladov in informacije o kumulativni dodelitvi sredstev skladov po kategorijah v celotni življenjski dobi programa in omogočiti Komisiji, da na primeren način obvesti druge institucije in državljane Evropske unije o uporabi skladov ter o doseganju ciljev iz člena 9(3) Uredbe (ES) št. 1083/2006. (7) V zvezi z členom 60 Uredbe (ES) št. 1083/2006 in pridobljenimi izkušnjami je treba določiti obveznosti, ki jih morajo imeti organi za upravljanje v zvezi z upravičenci na stopnji izbire in potrditve operacij, ki se bodo financirale, glede na vidike, ki jih mora zajemati preverjanje izdatkov, ki jih je navedel upravičenec, vključno z upravnim preverjanjem zahtevkov za povračila in pregledi posameznih operacij na kraju samem ter glede na pogoje, ki jih je treba upoštevati pri izvajanju pregledov na kraju samem na podlagi vzorcev. (8) Natančno je treba določiti tudi informacije, ki jih je treba vključiti v računovodsko evidenco za operacije, in informacije, ki jih je treba hraniti kot podatke o izvajanju, pri čemer morajo organi za upravljanje te informacije evidentirati, shraniti in poslati Komisiji, kadar to zahteva. (9) Za zagotovitev pravilne revizije izdatkov v okviru operativnih programov je treba določiti merila, ki jih mora revizijska sled izpolnjevati, da se lahko šteje za ustrezno. (10) Za revizijo operacij je pristojen glavni revizijski organ. Za zagotovitev ustreznosti področja uporabe in učinkovitosti teh revizij ter izvajanja revizij v skladu z enakimi standardi v vseh državah članicah je treba določiti pogoje, ki morajo biti izpolnjeni pri reviziji. (11) Izkušnje so pokazale, da je treba pred revizijo natančno določiti podlago za vzorčenje revidiranih operacij, ki jo mora upoštevati glavni revizijski organ pri določitvi ali potrditvi metode vzorčenja, vključno z nekaterimi tehničnimi merili za naključen statističen vzorec in dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri dopolnilnem vzorcu. (12) Za poenostavitev in uskladitev standardov za pripravo in predstavitev revizijske strategije, je treba letnemu poročilu o nadzoru in izjavam o zaključitvi, za katere je pristojen glavni revizijski organ v skladu s členom 62 Uredbe (ES) št. 1083/2006, pripraviti natančne določbe o njihovi vsebini ter naravi in kakovosti informacij, na katerih temeljijo. (13) Za zagotovitev najučinkovitejše uporabe člena 90 Uredbe (ES) št. 1083/2006 o dostopnosti dokumentov ter pravicah Računskega sodišča in Komisije v zvezi z dostopom do vseh spremnih dokumentov o izdatkih in revizijah morajo organi za upravljanje zagotoviti, da so informacije o identiteti in lokaciji organov, ki imajo spremne dokumente, takoj dostopne ter da so ti dokumenti takoj dostavljeni minimalnemu seznamu oseb in organov. Zato je treba tudi določiti, kateri nosilci podatkov so lahko na splošno sprejeti za hrambo takšnih dokumentov. Nacionalni organi morajo zato določiti postopke, s katerimi zagotovijo, da so dokumenti, ki se hranijo, v skladu z izvirniki, kadar je to pomembno, in se je nanje možno sklicevati pri reviziji. (14) Za uskladitev standardov za potrjevanje izdatkov in pripravo zahtevkov za plačila bi bilo treba določiti vsebino takšnih potrdil in zahtevkov ter naravo in kakovost informacij, na katerih temeljijo. V skladu s členom 61(f) Uredbe (ES) št. 1083/2006 bi bilo treba določiti podrobne postopke za vzdrževanje evidence o izterljivih zneskih ter zneskih, ki so bili umaknjeni po preklicu celotnega prispevka za določen projekt ali dela tega prispevka in za ustrezno obveščanje Komisije. (15) Člen 71 Uredbe (ES) št. 1083/2006 določa, da država članica pred vložitvijo prvega vmesnega zahtevka za plačilo ali najpozneje v roku dvanajstih mesecev od odobritve vsakega operativnega programa predloži Komisiji opis sistemov upravljanja in nadzora, poročilo z rezultati ocene vzpostavitve sistemov ter mnenjem o njihovi skladnosti z določbami te uredbe o sistemih upravljanja in nadzora. Ker so ti dokumenti del ključnih elementov, na katere se opira Komisija, v smislu deljenega upravljanja proračuna Skupnosti, ko se želi prepričati o tem, da države članice uporabljajo finančno pomoč v skladu z veljavnimi pravili in načeli, ki so potrebna za zaščito finančnih interesov Skupnosti, je treba natančno določiti informacije, ki jih morajo vključevati ti dokumenti, ter podlago za oceno in mnenje. (16) Operativne programe, ki se financirajo v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja iz člena 3 Uredbe (ES) št. 1083/2006, predstavljata dve ali več držav članic, ti programi pa imajo posebne značilnosti, določene v Uredbi (ES) št. 1080/2006. Zato je primerno določiti posebne informacije, ki jih mora vključevati opis sistema upravljanja in nadzora za te programe. (17) Člen 74 Uredbe (ES) št. 1083/2006 med drugim določa, da se lahko država članica pri operativnih programih, pri katerih skupni upravičeni javni izdatki ne presegajo 750 milijonov EUR in za katere sofinanciranje Skupnosti ne presega 40 % skupnih javnih izdatkov, bolj opre na nacionalne organe in pravila pri izvajanju nekaterih nalog v zvezi z zahtevami o nadzoru in reviziji. Zato je treba določiti, katera preverjanja, revizije operacij in katere obveznosti se lahko opravljajo in izvajajo v skladu z nacionalnimi pravili in s strani nacionalnih organov. (18) Kot del svojih dolžnosti upravljanja in nadzora morajo države članice poročati in spremljati nepravilnosti. Podrobna pravila za izvajanje te obveznosti so bila določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1681/94 z dne 11. julija 1994 o nepravilnostih in izterjavi nepravilno plačanih zneskov v okviru financiranja strukturnih politik ter organizaciji ustreznega informacijskega sistema na tem področju (5) ter Uredbi Komisije (ES) št. 1831/94 z dne 26. julija 1994 o nepravilnostih in izterjavi nepravilno plačanih zneskov v okviru financiranja Kohezijskega sklada ter organizaciji informacijskega sistema na tem področju (6). Zaradi jasnosti in enostavnosti je primerno, da se ta pravila vključijo v to Uredbo. (19) Določiti bi bilo treba, da Komisija povrne sodne stroške, kadar zahteva, da država članica začne ali nadaljuje sodni postopek za izterjavo neupravičeno plačanih zneskov zaradi nepravilnosti, in da se Komisiji zagotovijo informacije, ki ji omogočajo, da določi porazdelitev izgube, nastale zaradi neizterljivih zneskov, v skladu s členom 70(2) Uredbe (ES) št. 1083/2006. Zagotoviti bi bilo tudi treba reden stik med Komisijo in državami članicami o vprašanju nepravilnosti, uporabo predloženih informacij za izvajanje analiz tveganja in pripravo poročil ter zbiranje informacij za ustrezne odbore. (20) Da se omeji upravno breme zaradi sistema poročanja in hkrati zagotovi potrebna raven informacij, ne sme biti določena obveznost držav članic, brez poseganja v obveznosti, ki izhajajo neposredno iz člena 61(f) Uredbe (ES) št. 1083/2006, da poročajo o nepravilnostih v zvezi z zneski, ki ne presegajo določenega praga, razen če Komisija to izrecno zahteva. (21) Glede na Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (7) ter Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (8) je treba določiti, da bi morale Komisija in države članice v zvezi z ukrepi za informiranje in obveščanje javnosti ter revizijo v skladu s to uredbo preprečiti kakršno koli nedovoljeno razkritje osebnih podatkov ali nedovoljen dostop do njih ter opredeliti namen, zaradi katerega lahko Komisija in države članice obdelujejo takšne podatke. (22) Zaradi pravne varnosti in enakega obravnavanja vseh držav članic je treba določiti stopnjo za finančni popravek, ki ga lahko izvede Komisija, kadar država članica ne izpolnjuje obveznosti, v skladu s katero v programskem obdobju vzdržuje dogovorjeno stopnjo javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov v vseh zadevnih regijah. Zaradi poenostavitve in sorazmernosti se finančni popravek ne bi smel uporabljati, če je razlika med dogovorjeno ciljno stopnjo in doseženo stopnjo enaka ali manjša od 3 % dogovorjene ciljne stopnje (prag de minimis); kadar je razlika med stopnjama večja od 3 % dogovorjene ciljne stopnje, naj bi se stopnja zaradi enakih razlogov izračunala tako, da se odšteje ta prag de minimis. (23) Z uporabo elektronskih sredstev za izmenjavo informacij in finančnih podatkov se doseže poenostavitev, povečata se učinkovitost in preglednost ter se prihrani čas. Da se popolnoma izkoristijo te prednosti in hkrati ohrani varnost izmenjave, bi bilo treba vzpostaviti skupen računalniški sistem in pripraviti seznam dokumentov skupnega interesa za Komisijo in države članice. Zato je treba določiti obliko, ki jo mora imeti posamezen dokument in zagotoviti podroben opis informacij, ki jih morajo vključevati takšni dokumenti. Zaradi istih razlogov je treba podrobno opredeliti, kako takšen računalniški sistem deluje v zvezi s prepoznavanjem stranke, odgovorne za prenašanje dokumentov in vseh njihovih posodobitev na strežnik. (24) V okviru Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 1999/93/ES z dne 13. decembra 1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis (9) ter ob upoštevanju stopnje varnosti in zaupnosti, ki je potrebna pri finančnem upravljanju uporabe skladov, najnovejših dosežkov ter analize stroškov in koristi je treba zahtevati uporabo elektronskega podpisa. (25) Za zagotovitev hitrega in pravilnega delovanja skupnega računalniškega sistema bi bilo treba sredstva za kritje stroškov razvoja sistema zagotoviti iz proračuna Evropskih skupnosti v skladu s členom 45 Uredbe (ES) št. 1083/2006 ter stroški vmesnika za nacionalne, regionalne in lokalne računalniške sisteme bi morali biti upravičeni do finančnega prispevka skladov na podlagi člena 46 te uredbe. (26) Na podlagi izkušenj iz programskega obdobja 2000–2006 je treba natančno opredeliti pogoje, ki jih morajo izpolnjevati instrumenti finančnega inženiringa, da se lahko financirajo v okviru operativnega programa, pri čemer se razume, da za prispevke instrumentov finančnega inženiringa iz operativnega programa in drugih javnih virov ter naložbe, opravljene z instrumenti finančnega inženiringa v posameznih podjetjih, veljajo pravila o državni pomoči, vključno z smernicami Skupnosti o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja (10). (27) Treba je sprejeti seznam meril, ki bi se uporabljal za določitev območij, na katerih so izdatki za stanovanjske objekte lahko upravičeni do prispevkov iz Evropskega sklada za regionalni razvoj na podlagi člena 7(2) Uredbe (ES) št. 1080/2006 in seznam upravičenih posegov. Glede na različne prevladujoče okoliščine v zadevnih državah članicah je primerno pripraviti seznam meril za določitev območij, za katere sta značilna fizično poslabšanje in socialna izključenost ali ki jih ta dva pojava ogrožata ter na katerih so naložbe v stanovanjske objekte lahko upravičene do sofinanciranja. Člen 7 Uredbe (ES) št. 1080/2006 tudi določa, da morajo biti naložbe v stanovanjske objekte omejene na. Primerno je tudi določiti, da v primeru večdružinskih stanovanjskih objektov ali stanovanjskih objektov za gospodinjstva z nizkim prihodkom ali ljudi s posebnimi potrebami morajo biti posegi, upravičeni do sofinanciranja, tisti posegi, ki so namenjeni prenovi skupnih delov večdružinskih stanovanjskih objektov ali zagotavljanju modernih kakovostnih socialnih stanovanjskih objektov z naložbami v prenovo in spremembo namembnosti obstoječih objektov v lasti javnih organov ali neprofitnih subjektov. (28) Člen 56(3) Uredbe (ES) št. 1083/2006 določa, da se pravila o upravičenosti izdatkov določijo na nacionalni ravni, ob upoštevanju izjem, ki jih določajo posebne uredbe za vsak sklad. V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 1080/2006 bi bilo treba določiti skupna pravila o upravičenosti izdatkov, ki se uporabljajo za operativne programe v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, da zagotovi skladnost pravil, ki se uporabljajo za projekte, izvedene v različnih državah članicah. Na podlagi izkušenj s podobnimi programi v programskem obdobju 2000–2006 je primerno določiti skupna pravila za kategorije izdatkov, za katere bodo nacionalna pravila najverjetneje različna. Da se zmanjša upravno breme upravičencev in organov, pristojnih za programe, morajo biti pod nekaterimi pogoji upravičeni pavšali za režijske stroške. (29) Uredbi (ES) št. 1681/94 in (ES) št. 1831/94, kakor tudi Uredbe Komisije (ES) št. 1159/2000 z dne 30. maja 2000 o ukrepih informiranja in obveščanja javnosti, ki jih izvajajo države članice v zvezi s pomočjo iz Strukturnih skladov (11), (ES) št. 1685/2000 z dne 28. julija 2000 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 glede upravičenosti izdatkov za aktivnosti, ki se sofinancirajo iz Strukturnih skladov (12), (ES) št. 438/2001 z dne 2. marca 2001 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 glede sistemov upravljanja in nadzora pomoči, dodeljene v okviru Strukturnih skladov (13), (ES) št. 448/2001 z dne 2. marca 2001 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 glede postopkov izvajanja finančnih popravkov pri pomoči iz Strukturnih skladov (14), (ES) št. 1386/2002 z dne 29. julija 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1164/94 glede sistemov upravljanja in nadzora pomoči, dodeljene v okviru Kohezijskega sklada, ter postopkov izvajanja finančnih popravkov (15), (ES) št. 16/2003 z dne 6. januarja 2003 o določitvi posebnih podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1164/94 glede upravičenosti izdatkov v okviru ukrepov, ki se sofinancirajo iz Kohezijskega sklada (16) in (ES) št. 621/2004 z dne 1. aprila 2004 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1164/94 o ukrepih informiranja in obveščanja javnosti v zvezi z dejavnostmi Kohezijskega sklada (17) bi bilo treba razveljaviti. (30) Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za usklajevanje skladov – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: KAZALO POGLAVJE I UVOD Člen 1 Vsebina POGLAVJE II IZVEDBENE DOLOČBE UREDBE (ES) št. 1083/2006 ODDELEK 1 INFORMACIJE IN JAVNOST Člen 2 Priprava komunikacijskega načrta Člen 3 Pregled združljivosti komunikacijskega načrta Člen 4 Izvajanje in spremljanje komunikacijskega načrta Člen 5 Ukrepi za informiranje za možne upravičence Člen 6 Ukrepi za informiranje za upravičence Člen 7 Pristojnosti organa za upravljanje v zvezi z ukrepi za informiranje in obveščanje javnosti za javnost Člen 8 Odgovornosti upravičencev v zvezi z ukrepi za informiranje in obveščanje javnosti za javnost Člen 9 Tehnične značilnosti ukrepov za informiranje in obveščanje javnosti za operacijo Člen 10 Omrežje in izmenjava izkušenj ODDELEK 2 INFORMACIJE O UPORABI SKLADOV Člen 11 Okvirna razčlenitev uporabe skladov ODDELEK 3 SISTEMI UPRAVLJANJA IN NADZORA Člen 12 Posredniška telesa Člen 13 Organ za upravljanje Člen 14 Računovodska evidenca Člen 15 Revizijska sled Člen 16 Revizije operacij Člen 17 Vzorčenje Člen 18 Dokumenti, ki jih predloži glavni revizijski organ Člen 19 Dostopnost dokumentov Člen 20 Dokumenti, ki jih predloži organ za potrjevanje Člen 21 Opis sistemov upravljanja in nadzora Člen 22 Informacije o organu za upravljanje, organu za potrjevanje in posredniških telesih Člen 23 Informacije o glavnem revizijskem organu in drugih revizijskih organih Člen 24 Opis sistemov upravljanja in nadzora iz cilja evropskega teritorialnega sodelovanja Člen 25 Ocena sistemov upravljanja in nadzora Člen 26 Odstopanja v zvezi z operativnimi programi iz člena 74 Uredbe (ES) št. 1083/2006 ODDELEK 4 NEPRAVILNOSTI Člen 27 Opredelitve pojmov Člen 28 Začetno poročanje – odstopanja Člen 29 Nujni primeri Člen 30 Poročanje o nadaljnjem spremljanju – neizterjava Člen 31 Elektronski prenos Člen 32 Povračilo sodnih stroškov Člen 33 Stiki z državami članicami Člen 34 Uporaba informacij Člen 35 Zbiranje informacij za odbore Člen 36 Nepravilnosti pod pragom za poročanje ODDELEK 5 OSEBNI PODATKI Člen 37 Varstvo osebnih podatkov ODDELEK 6 FINANČNI POPRAVEK ZARADI NEUPOŠTEVANJA DODATNOSTI Člen 38 Stopnje finančnega popravka ODDELEK 7 ELEKTRONSKA IZMENJAVA PODATKOV Člen 39 Računalniški sistem za izmenjavo podatkov Člen 40 Vsebina računalniškega sistema za izmenjavo podatkov Člen 41 Delovanje računalniškega sistema za izmenjavo podatkov Člen 42 Prenos podatkov z računalniškim sistemom za izmenjavo podatkov ODDELEK 8 INSTRUMENTI FINANČNEGA INŽENIRINGA Člen 43 Splošne določbe za vse instrumente finančnega inženiringa Člen 44 Dodatne določbe za holdinške sklade Člen 45 Dodatne določbe o instrumentih finančnega inženiringa, razen holdinških skladov in skladov za razvoj mestnih območij Člen 46 Dodatne določbe za sklade za razvoj mestnih območij POGLAVJE III IZVEDBENE DOLOČBE UREDBE (ES) št. 1080/2006 ODDELEK 1 UPRAVIČENOST IZDATKOV ZA STANOVANJSKE OBJEKTE Člen 47 Intervencije na področju stanovanjskih objektov ODDELEK 2 PRAVILA O UPRAVIČENOSTI, KI SE UPORABLJAJO ZA OPERATIVNE PROGRAME V OKVIRU CILJA EVROPSKEGA TERITORIALNEGA SODELOVANJA Člen 48 Pravila o upravičenosti izdatkov Člen 49 Finančni stroški in stroški jamstva Člen 50 Izdatki javnih organov v zvezi z izvajanjem operacij Člen 51 Prispevki v naravi Člen 52 Režijski stroški Člen 53 Amortizacija POGLAVJE IV KONČNE DOLOČBE Člen 54 Razveljavitev Člen 55 Začetek veljavnosti SEZNAM PRILOG Priloga I: Navodila za izdelavo simbola in opredelitev standardnih barv Priloga II: Kategorizacija pomoči iz skladov za 2007–2013 Del A: Kode po razsežnostih Del B: Okvirna razčlenitev prispevka Skupnosti po kategorijah v operativnem programu Del C: Kumulativna razčlenitev dodelitve prispevka Skupnosti po kategorijah v letnem in končnem poročilu o izvajanju Priloga III: Seznam podatkov o operacijah, ki jih je treba sporočiti na zahtevo Komisije zaradi preverjanja dokumentov in pregleda na kraju samem v skladu s členom 14 Priloga IV: Tehnični parametri za naključno statistično vzorčenje v skladu s členom 17 (Vzorčenje) Priloga V: Vzorec revizijske strategije v skladu s členom 62(1)(c) Uredbe (ES) št. 1083/2006 Priloga VI: Vzorec letnega poročila o nadzoru v skladu s členom 62(1)(d)(i) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 in členom 18(2) te uredbe Priloga VII: Vzorec letnega mnenja v skladu s členom 62(1)(d)(ii) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 in členom 18(2) te uredbe Priloga VIII: Vzorec končnega poročila o nadzoru in izjave o zaključitvi za operativne programe v skladu s členom 62(1)(e) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 in členom 18(3) te uredbe Del A: Vzorec poročila o finančnem nadzoru Del B: Izjava o zaključitvi Priloga IX: Vzorec izjave glede delne zaključitve operativnih programov v skladu s členom 18(5) Priloga X: Potrdilo, izkaz o izdatkih in zahtevek za plačilo Priloga XI: Letni izkazi o umaknjenih in izterjanih zneskih ter nerešenih izterjavah (člen 20(2)) Priloga XII: Opis sistemov upravljanja in nadzora Priloga XIII: Vzorec mnenja o skladnosti sistemov upravljanja in nadzora, izdanega v skladu s členom 71(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 in členom 25 te uredbe Priloga XIV: Vzorec izkaza o izdatkih za delno zaključitev Priloga XV: Finančna tabela za nacionalni strateški referenčni okvir (NSRO) – okvirna letna dodelitev po skladih in operativnih programih (OP) Priloga XVI: Finančni načrti za operativni program Priloga XVII: Napovedi verjetnih zahtevkov za plačila Priloga XVIII: Letno in končno poročanje Priloga XIX: Preverjanje dodatnosti za cilj konvergenca 2007–2013 – predhodno preverjanje Priloga XX: Strukturirani podatki za velike projekte, ki jih je treba kodirati Priloga XXI: Zahtevek za potrditev pomoči za velike projekte v skladu s členi 39 do 41 Uredbe (ES) št. 1083/2006 – Evropski sklad za regionalni razvoj/Kohezijski sklad – naložbe v infrastrukturo Priloga XXII: Zahtevek za potrditev pomoči za velike projekte v skladu s členi 39 do 41 Uredbe (ES) št. 1083/2006 – Evropski sklad za regionalni razvoj/Kohezijski sklad – produktivne naložbe Priloga XXIII: Podatki o udeležencih v operacijah ESS POGLAVJE I UVOD Člen 1 Vsebina Ta uredba določa pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1083/2006 in Uredbe (ES) št. 1080/2006 v zvezi z naslednjim: (a) informiranjem in obveščanjem javnosti; (b) informacijami o uporabi skladov; (c) sistemi upravljanja in nadzora; (d) nepravilnostmi; (e) osebnimi podatki; (f) finančnimi popravki zaradi neupoštevanja dodatnosti; (g) elektronsko izmenjavo podatkov; (h) instrumenti finančnega inženiringa; (i) upravičenostjo stanovanjskih objektov; (j) upravičenostjo operativnih programov v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja iz člena 3(2)(c) Uredbe (ES) št. 1083/2006. POGLAVJE II IZVEDBENE DOLOČBE UREDBE (ES) št. 1083/2006 Oddelek 1 Informacije in javnost Člen 2 Priprava komunikacijskega načrta 1. Komunikacijski načrt in vse njegove pomembne spremembe pripravi organ za upravljanje za operativni program, za katerega je pristojen, ali država članica in zajema več operativnih programov ali vse operativne programe, ki jih sofinancira Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) ali Kohezijski sklad. 2. Komunikacijski načrt vključuje vsaj: (a) cilje in ciljne skupine; (b) strategijo in vsebino ukrepov za informiranje in obveščanje javnosti, ki jih mora sprejeti država članica ali organ za upravljanje ter so namenjeni možnim upravičencem, upravičencem in javnosti, ob upoštevanju dodane vrednosti pomoči Skupnosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; (c) okvirni proračun za izvajanje načrta; (d) upravne službe ali organe, pristojne za izvajanje ukrepov za informiranje in obveščanje javnosti; (e) navedbo, kako je treba vrednotiti ukrepe za informiranje in obveščanje javnosti v smislu prepoznavnosti operativnih programov in ozaveščenosti glede njih ter vloge Skupnosti. Člen 3 Pregled združljivosti komunikacijskega načrta Država članica ali organ za upravljanje predloži komunikacijski načrt Komisiji v štirih mesecih od datuma sprejetja operativnega programa ali, kadar komunikacijski načrt zajema dva ali več operativnih programov, od datuma sprejetja zadnjega operativnega programa. Če Komisija ne predloži pripomb v dveh mesecih od prejema komunikacijskega načrta, se šteje, da je načrt v skladu s členom 2(2). Če Komisija pošlje pripombe v dveh mesecih od prejema komunikacijskega načrta, država članica ali organ za upravljanje v dveh mesecih pošlje Komisiji popravljen komunikacijski načrt. Če Komisija ne predloži dodatnih pripomb v dveh mesecih od predložitve popravljenega komunikacijskega načrta, se šteje, da se komunikacijski načrt lahko izvede. Država članica ali organ za upravljanje začne izvajati dejavnosti za informiranje in obveščanje javnosti iz členov 5, 6 in 7, kadar je to ustrezno, čeprav ni pripravljena končna različica komunikacijskega načrta. Člen 4 Izvajanje in spremljanje komunikacijskega načrta 1. Organ za upravljanje obvesti nadzorni odbor za vsak posamezen operativni program o naslednjem: (a) komunikacijskem načrtu in napredku izvajanja načrta; (b) izvedenih ukrepih za informiranje in obveščanje javnosti; (c) uporabljenih komunikacijskih sredstvih. Organ za upravljanje zagotovi nadzornemu organu primere takšnih ukrepov. 2. Letna poročila in končno poročilo o izvajanju operativnega programa iz člena 67 Uredbe (ES) št. 1083/2006 vključujejo: (a) primere ukrepov za informiranje in obveščanje javnosti o operativnem programu, ki se uresničujejo pri izvajanju komunikacijskega načrta; (b) ureditev v okviru ukrepov za informiranje in obveščanje javnosti iz točke (d) člena 7(2), vključno z elektronskim naslovom, na katerem so na voljo takšni podatki, kjer je to primerno; (c) vsebino vseh glavnih sprememb komunikacijskega načrta. Letno poročilo o izvajanju za leto 2010 in končno poročilo o izvajanju vključujeta poglavje, v katerem so ocenjeni rezultati ukrepov za informiranje in obveščanje javnosti v smislu prepoznavnosti operativnih programov in ozaveščenosti glede njih ter vloge Skupnosti v skladu s členom 2(2)(e). 3. Sredstva, ki se uporabljajo za izvajanje, spremljanje in vrednotenje komunikacijskega načrta, so sorazmerna z ukrepi za informiranje in obveščanje javnosti iz komunikacijskega načrta. Člen 5 Ukrepi za informiranje za možne upravičence 1. Organ za upravljanje v skladu s komunikacijskim načrtom zagotovi, da se operativni program splošno razširi, skupaj s podrobnostmi o finančnih prispevkih zadevnih skladov, in da je na voljo vsem zainteresiranim stranem. Razen tega zagotovi, da so informacije o možnostih financiranja, ki so zagotovljene na podlagi skupne pomoči Skupnosti in države članice prek operativnega programa, kar najbolj splošno razširjene. 2. Organ za upravljanje zagotovi možnim upravičencem jasne in natančne informacije vsaj o naslednjem: (a) pogojih za upravičenost, ki morajo biti izpolnjeni za financiranje v okviru operativnega programa; (b) opisu postopkov za preučitev zahtevkov za financiranje in s tem povezanih rokov; (c) merilih za izbor operacij, ki bodo financirane; (d) kontaktnih osebah na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ki lahko dajo informacije o operativnih programih. Organ za upravljanje tudi obvesti možne upravičence o objavi iz točke (d) člena 7(2). 3. Organ za upravljanje v skladu z nacionalno zakonodajo in postopki vključi v ukrepe za informiranje in obveščanje javnosti vsaj enega od naslednjih organov, ki lahko splošno razširjajo informacije iz odstavka 2: (a) nacionalne, regionalne in lokalne organe ter razvojne agencije; (b) strokovna in poklicna združenja; (c) gospodarske in socialne partnerje; (d) nevladne organizacije; (e) organizacije, ki zastopajo gospodarstvo; (f) informacijske centre o Evropi in predstavništva Komisije v državah članicah; (g) izobraževalne ustanove. Člen 6 Ukrepi za informiranje za upravičence Organ za upravljanje obvesti upravičence, da sprejetje financiranja pomeni tudi sprejetje dejstva, da so vključeni na seznam upravičencev, objavljen v skladu s točko (d) člena 7(2). Člen 7 Pristojnosti organa za upravljanje v zvezi z ukrepi za informiranje in obveščanje javnosti za javnost 1. Organ za upravljanje zagotovi, da se ukrepi za informiranje in obveščanje javnosti izvajajo v skladu s komunikacijskim načrtom, ter da si prizadeva za kar najbolj splošno poročanje v medijih z različnimi oblikami in načini komunikacije na ustrezni ozemeljski ravni. 2. Organ za upravljanje je pristojen za organizacijo vsaj naslednjih ukrepov za informiranje in obveščanje javnosti: (a) obsežna informacijska dejavnost, s katero je objavljen začetek operativnega programa, tudi če ni pripravljena končna različica komunikacijskega načrta; (b) vsaj ena obsežna informacijska dejavnost na leto, kot je določeno v komunikacijskem načrtu, v okviru katere so predstavljeni dosežki operativnega(-ih) programa(-ov), vključno z velikimi projekti, kadar je to ustrezno; (c) izobešanje zastave Evropske unije 9. maja za en teden pred poslopjem vsakega organa za upravljanje; (d) elektronska ali drugačna objava seznama upravičencev, imen operacij in zneska javnih sredstev, ki so dodeljena operacijam. Udeleženci operacije ESS niso imenovani. Člen 8 Odgovornosti upravičencev v zvezi z ukrepi za informiranje in obveščanje javnosti za javnost 1. Upravičenec je odgovoren za obveščanje javnosti o pomoči iz skladov z ukrepi iz odstavkov 2, 3 in 4. 2. Upravičenec najpozneje šest mesecev po koncu operacije za stalno obesi vidno in veliko razlagalno tablo, ki izpolnjuje naslednje pogoje: (a) celoten javni prispevek za operacijo presega 500 000 EUR; (b) operacija vključuje nakup fizičnih predmetov ali financiranje infrastrukture ali gradbenih dejavnosti. Na tabli sta razen informacij iz člena 9 navedena vrsta in ime operacije. Te informacije zajemajo najmanj 25 % površine table. 3. Upravičenec obesi oglasno desko med izvajanjem operacije na mestu posamezne operacije, ki izpolnjuje naslednje pogoje: (a) celoten javni prispevek za operacijo presega 500 000 EUR; (b) operacija vključuje financiranje infrastrukture ali gradbenih dejavnosti. Informacije iz člena 9 zajemajo vsaj 25 % površine oglasne deske. Po koncu operacije se oglasna deska zamenja s stalno razlagalno tablo iz odstavka 2. 4. Kadar operacija prejme sredstva v okviru operativnega programa, ki ga sofinancira ESS, in, če je ustrezno, kadar operacija prejme sredstva v okviru ESRR ali Kohezijskega sklada, upravičenec zagotovi, da so udeleženci operacije obveščeni o teh sredstvih. V zvezi s tem upravičenec jasno navede, da je operacija, ki se izvaja, izbrana v okviru operativnega programa, ki ga sofinancira ESS, ESRR ali Kohezijski sklad. Vsi dokumenti o takšni operaciji, vključno s potrdilom o udeležbi ali drugim potrdilom, vključujejo izjavo, da je operativni program sofinanciral ESS ali, kadar je ustrezno, ESRR ali Kohezijski sklad. Člen 9 Tehnične značilnosti ukrepov za informiranje in obveščanje javnosti za operacijo Vsi ukrepi za informiranje in obveščanje javnosti, namenjeni upravičencem, možnim upravičencem in javnosti, vključujejo: (a) simbol Evropske unije v skladu z grafičnimi smernicami iz Priloge I in sklicevanje na Evropsko unijo; (b) sklicevanje na zadevni sklad: (i) za ESRR: „Evropski sklad za regionalni razvoj“; (ii) za Kohezijski sklad: „Kohezijski sklad“; (iii) za ESS: „Evropski socialni sklad“; (c) izjavo, ki jo izbere organ za upravljanje in ki izpostavlja dodano vrednost posega Skupnosti ter je po možnosti: „Naložba v vašo prihodnost“. Točki (b) in (c) se ne uporabljata za majhne promocijske predmete. Člen 10 Omrežje in izmenjava izkušenj 1. Vsak organ za upravljanje imenuje kontaktne osebe, ki so odgovorne za informiranje in obveščanje javnosti, ter o tem obvesti Komisijo. Države članice lahko imenujejo tudi eno kontaktno osebo za vse operativne programe. 2. Vzpostavijo se lahko omrežja Skupnosti, v katerih sodelujejo osebe, imenovane v skladu z odstavkom 1, da se zagotovi izmenjava dobre prakse, vključno z rezultati izvajanja komunikacijskega načrta, ter izmenjava izkušenj pri izvajanju ukrepov za informiranje in obveščanje javnosti iz tega oddelka. 3. Izmenjava izkušenj na področju informiranja in obveščanja javnosti je lahko podprta s tehnično pomočjo v skladu s členom 45 Uredbe (ES) št. 1083/2006. Oddelek 2 Informacije o uporabi skladov Člen 11 Okvirna razčlenitev uporabe skladov 1. Države članice predložijo Komisiji okvirno razdelitev programirane uporabe skladov po kategorijah na ravni operativnega programa iz člena 37(1)(d) Uredbe (ES) št. 1083/2006 in člena 12(5) Uredbe (ES) št. 1080/2006 v skladu z deloma A in B Priloge II k tej uredbi. 2. Letna in končna poročila o izvajanju iz člena 67 Uredbe (ES) št. 1083/2006 na ravni operativnega programa vključujejo posodobljene informacije o kumulativni dodelitvi sredstev iz skladov po kategorijah od začetka operativnega programa za operacije, izbrane v okviru operativnega programa, in ki so navedene za vsako kombinacijo kod, v skladu z deli A in C Priloge II k tej uredbi. 3. Komisija uporabi podatke držav članic v skladu z odstavkoma 1 in 2 le za obveščanje. Oddelek 3 Sistemi upravljanja in nadzora Člen 12 Posredniška telesa Kadar eno ali več nalog organa za upravljanje ali organa za potrjevanje izvaja posredniško telo, se ustrezna ureditev uradno evidentira v pisni obliki. Za posredniško telo se uporabljajo določbe o organu za upravljanje in organu za potrjevanje iz te uredbe. Člen 13 Organ za upravljanje 1. Organ za upravljanje zagotovi, da so zaradi izbire in potrditve operacij v skladu s členom 60(a) Uredbe (ES) št. 1083/2006 upravičenci obveščeni o posebnih pogojih v zvezi s proizvodi ali storitvami, dobavljenimi v okviru operacije, načrtom financiranja, rokom za izvajanje ter finančnimi in drugimi informacijami, ki jih je treba hraniti in sporočati. Preden je sprejeta odločitev o potrditvi, se organ za upravljanje prepriča, da upravičenec lahko izpolni te pogoje. 2. Preverjanje, ki ga izvede organ za upravljanje v skladu s členom 60(b) Uredbe (ES) št. 1083/2006, zajema upravne, finančne, tehnične in fizične vidike operacij, če je to primerno. Preverjanje zagotavlja, da so prijavljeni izdatki realni, da so proizvodi ali storitve dobavljene v skladu z odločitvijo o potrditvi, da so zahtevki za povračilo upravičenca pravilni in da so operacije ter izdatki v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili. Preverjanje vključuje postopke za preprečitev dvojnega financiranja izdatkov iz drugih programov Skupnosti ali nacionalnih programov ter iz drugih programskih obdobij. Preverjanje vključuje naslednje postopke: (a) upravno preverjanje vsakega zahtevka za povračilo, ki ga predložijo upravičenci; (b) preglede posameznih operacij na kraju samem. 3. Kadar se pregledi na kraju samem iz odstavka 2(b) izvajajo na podlagi vzorca za operativni program, organ za upravljanje vzdržuje evidenco, ki opisuje in utemeljuje metodo vzorčenja ter opredeljuje operacije ali poslovne dogodke, izbrane za pregled. Organ za upravljanje določi velikost vzorca, ki v zadostni meri zagotavlja zakonitost in pravilnost poslovnih dogodkov, pri čemer upošteva stopnjo tveganja, ki jo organ za upravljanje določi za vrsto zadevnih upravičencev in operacij. Metodo vzorčenja pregleda vsako leto. 4. Organ za upravljanje vzpostavi pisne standarde in postopke za preverjanje iz odstavka 2 ter vzdržuje evidenco za vsako preverjanje, v kateri so navedeni opravljeno delo, datum in rezultati preverjanja ter ukrepi, sprejeti v zvezi z ugotovljenimi nepravilnostmi. 5. Kadar je organ za upravljanje, tudi upravičenec v okviru operativnega programa, ureditev preverjanja iz odstavkov 2, 3 in 4 zagotavlja ustrezno ločitev nalog v skladu s členom 58(b) Uredbe (ES) št. 1083/2006. Člen 14 Računovodska evidenca 1. Računovodska evidenca operacij in podatki o izvajanju iz člena 60(c) Uredbe (ES) št. 1083/2006 vključujejo informacije iz Priloge III k tej uredbi. Do teh informacij imajo dostop organ za upravljanje, organ za potrjevanje in glavni revizijski organ ter organi iz člena 62(3) Uredbe (ES) št. 1083/2006. 2. Za izvedbo preverjanja dokumentov in pregledov na kraju samem država članica na pisno zahtevo Komisije zagotovi Komisiji informacije iz odstavka 1 v petnajstih delovnih dneh od prejema zahteve ali v drugem dogovorjenem roku. Člen 15 Revizijska sled V členu 60(f) Uredbe (ES) št. 1083/2006 se revizijska sled šteje za ustrezno, če za zadevni operativni program izpolnjuje naslednja merila: (a) omogoča uskladitev skupnih zneskov, ki so bili potrjeni za Komisijo, z natančno računovodsko evidenco in spremnimi dokumenti, ki jih hranijo organ za potrjevanje, organ za upravljanje, posredniška telesa in upravičenci, v zvezi z operacijami, sofinanciranimi v okviru operativnega programa; (b) omogoča preverjanje plačila javnega prispevka upravičencu; (c) omogoča preverjanje uporabe meril za izbor, ki jih nadzorni odbor določi za operativni program; (d) za vsako operacijo vključuje, če je to primerno, tehnične zahteve in načrt financiranja, dokumente o odobritvi donacije, dokumente o postopkih javnega naročanja, poročila o napredku ter poročila o izvedenem preverjanju in revizijah. Člen 16 Revizije operacij 1. Revizije iz člena 62(1)(b) Uredbe (ES) št. 1083/2006 se izvajajo v vsakem obdobju dvanajstih mesecev od 1. julija 2008 na vzorcu operacij, izbranem na podlagi metode, ki jo določi ali potrdi glavni revizijski organ v skladu s členom 17 k tej uredbi. Revizije se izvajajo na kraju samem ter temeljijo na dokumentaciji in evidencah, ki jih hrani upravičenec. 2. Pri revizijah se preveri, ali so izpolnjeni naslednji pogoji: (a) operacija izpolnjuje merila za izbor za operativni program, se izvaja v skladu z odločitvijo o potrditvi ter izpolnjuje vse pogoje, ki se uporabljajo v zvezi z njenim delovanjem in uporabo, ali cilje, ki jih mora doseči; (b) prijavljeni izdatki so v skladu z računovodsko evidenco in spremnimi dokumenti, ki jih hrani upravičenec; (c) izdatki, ki jih navede upravičenec, so v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili; (d) javni prispevek je bil plačan upravičencu v skladu s členom 80 Uredbe (ES) št. 1083/2006. 3. Kadar so ugotovljene težave sistemske in zato vključujejo tveganje za druge operacije v okviru operativnega programa, glavni revizijski organ zagotovi, da se izvede dodaten pregled, vključno z dodatnimi revizijami, kadar so potrebne, da se določi obseg takšnih težav. Ustrezni organi sprejmejo potrebne preventivne in popravne ukrepe. 4. K znesku revidiranih izdatkov za poročanje v tabelah iz točke 9 Priloge VI in točke 9 Priloge VIII se štejejo le izdatki, ki jih zajema revizija izvedena v skladu z odstavkom 1. Člen 17 Vzorčenje 1. Vzorec operacij, za katere se vsako leto izvede revizija, temelji najprej na metodi naključnega statističnega vzorčenja iz odstavkov 2, 3 in 4. Dodatne operacije se lahko izberejo kot dopolnilni vzorec iz odstavkov 5 in 6. 2. Metoda, ki se uporablja za izbiro vzorca in oblikovanje sklepov na podlagi rezultatov, upošteva mednarodno sprejete revizijske standarde in se dokumentira. Glavni revizijski organ ob upoštevanju zneska izdatkov, števila in vrste operacij ter drugih pomembnih dejavnikov določi ustrezno metodo statističnega vzorčenja, ki jo je treba uporabiti. Tehnični parametri vzorca se določijo v skladu s Prilogo IV. 3. V teku leta pred letom, v katerem je Komisiji predloženo letno poročilo o nadzoru iz člena 18(2), se vzorec, na katerem se izvede revizija v vsakem obdobju dvanajstih mesecev, izbere med operacijami, za katere so bili Komisiji prijavljeni izdatki za operativni program ali, kadar je to primerno, za operativne programe, ki jih zajema skupen sistem upravljanja in nadzora. Za prvo obdobje dvanajstih mesecev lahko glavni revizijski organ razporedi operacije, za katere so bili izdatki prijavljeni Komisiji leta 2007 in 2008, v skupine, kar je podlaga za izbiro operacij, za katere je treba izvesti revizijo. 4. Glavni revizijski organ oblikuje sklepe na podlagi rezultatov revizij za izdatke, prijavljene Komisiji v letu iz odstavka 3, in jih sporoči Komisiji v letnem poročilu o nadzoru. V operativnih programih, za katere napovedana stopnja napake presega stopnjo pomembnosti, glavni revizijski organ analizira njeno pomembnost in ustrezno ukrepa, tudi tako, da pripravi ustrezna priporočila, ki bodo sporočena v letnem poročilu o nadzoru. 5. Glavni revizijski organ redno pregleduje zajetje, ki ga zagotavlja naključni vzorec, pri čemer upošteva zlasti potrebo po zadostnem revizijskem zagotovilu za izjave pri delni ali končni zaključitvi za vsak operativni program. Odločitev glavnega revizijskega organa temelji na strokovnem mnenju o tem, ali je treba revidirati dopolnilni vzorec dodatnih operacij, da se upoštevajo ugotovljeni posebni dejavniki tveganja ter se za vsak program zagotovi zadostno zajetje različnih vrst operacij, upravičencev, posredniških teles in prednostnih osi. 6. Glavni revizijski organ oblikuje sklepe na podlagi rezultatov revizij dopolnilnega vzorca in jih sporoči Komisiji v letnem poročilu o nadzoru. Kadar je ugotovljenih veliko nepravilnosti ali kadar so ugotovljene sistemske nepravilnosti, glavni revizijski organ analizira njihovo pomembnost in ustrezno ukrepa, tudi tako, da pripravi ustrezna priporočila, ki so sporočena v letnem poročilu o nadzoru. Rezultati revizij na podlagi dopolnilnega vzorca se analizirajo ločeno od rezultatov na podlagi naključnega vzorca. Zlasti se pri izračunu stopnje napake naključnega vzorca ne upoštevajo nepravilnosti, ugotovljene pri dopolnilnem vzorcu. Člen 18 Dokumenti, ki jih predloži glavni revizijski organ 1. Revizijska strategija iz člena 62(1)(c) Uredbe (ES) št. 1083/2006 se določi v skladu z vzorcem iz Priloge V k tej uredbi. Posodobi in pregleda se vsako leto in po potrebi med letom. 2. Letno poročilo o nadzoru in mnenje iz člena 62(1)(d) Uredbe (ES) št. 1083/2006 temeljita na revizijah sistemov in revizijah operacij, izvedenih v okviru člena 62(1)(a) in (b) navedene uredbe v skladu z revizijsko strategijo, ter sta v skladu z vzorci iz prilog VI in VII k tej uredbi. Pri operativnih programih, ki se izvajajo v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, letno poročilo o nadzoru in mnenje zajemata vse zadevne države članice v programu. 3. Izjava o zaključitvi iz člena 62(1)(e) Uredbe (ES) št. 1083/2006 temelji na celotni reviziji, ki jo izvede glavni revizijski organ ali za katero je pristojen glavni revizijski organ v skladu z revizijsko strategijo. Izjava o zaključitvi in končno poročilo o nadzoru se pripravita v skladu z vzorcem iz Priloge VIII k tej uredbi. Pri operativnih programih, ki se izvajajo v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, izjava o zaključitvi in končno poročilo o nadzoru zajemata vse zadevne države članice v programu. 4. Če je obseg pregleda omejen ali če stopnja ugotovljenih nepravilnih izdatkov ne omogoča predložitve mnenja brez pridržka za letno mnenje iz člena 62(1)(d) Uredbe (ES) št. 1083/2006 ali v izjavi o zaključitvi iz točke (e) istega člena, glavni revizijski organ navede razloge za to ter oceni obseg težave in njen finančni vpliv. 5. Pri delni zaključitvi operativnega programa glavni revizijski organ v skladu z vzorcem iz Priloge IX k Uredbi (ES) št. 1083/2006 pripravi izjavo o zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, zajetih v izkazu o izdatkih iz člena 88 Uredbe (ES) št. 1083/2006, ter jo predloži z mnenjem iz člena 62(1)(d)(ii) Uredbe (ES) št. 1083/2006. Člen 19 Dostopnost dokumentov 1. Organ za upravljanje za izvajanje člena 90 Uredbe (ES) št. 1083/2006 zagotovi, da je dostopna evidenca o identiteti in lokaciji organov, ki hranijo spremne dokumente o izdatkih in revizijah, med katere spadajo vsi dokumenti, potrebni za ustrezno revizijsko sled. 2. Organ za upravljanje zagotovi, da so dokumenti iz odstavka 1 dostopni za pregled, ki ga izvedejo za to upravičene osebe in organi, ter so izpiski ali izvodi teh dokumentov predloženi tem osebam in organom, in sicer vsaj pooblaščenemu osebju organa za upravljanje, organa za potrjevanje, posredniških teles ter glavnega revizijskega organa in organov iz člena 62(3) Uredbe (ES) št. 1083/2006 ter pooblaščenim uradnikom Skupnosti in njihovim pooblaščenim zastopnikom. 3. Organ za upravljanje hrani informacije, potrebne za vrednotenje in poročanje, vključno z informacijami iz člena 14, v zvezi z operacijami iz člena 90(2) Uredbe (ES) št. 1083/2006 v celotnem obdobju iz odstavka (1)(a) navedenega člena. 4. Za splošno sprejete nosilce podatkov iz člena 90 Uredbe (ES) št. 1083/2006 se štejejo vsaj: (a) fotokopije izvirnih dokumentov; (b) mikrofiši izvirnih dokumentov; (c) elektronske različice izvirnih dokumentov; (d) dokumenti, ki obstajajo le v elektronski obliki. 5. Postopek potrjevanja skladnosti dokumentov na splošno sprejetih nosilcih podatkov z izvirnim dokumentom določijo nacionalni organi in ta postopek zagotavlja, da shranjene različice izpolnjujejo nacionalne zakonske zahteve ter se je nanje možno sklicevati pri reviziji. 6. Kadar so dokumenti le v elektronski obliki, morajo računalniški sistemi, ki se uporabljajo, izpolnjevati sprejete varnostne standarde, ki zagotavljajo, da shranjeni dokumenti izpolnjujejo nacionalne zakonske zahteve in se je nanje možno sklicevati pri reviziji. Člen 20 Dokumenti, ki jih predloži organ za potrjevanje 1. Potrjeni izkazi o izdatkih in zahtevki za plačila iz člena 61(a) Uredbe (ES) št. 1083/2006 se pripravijo v obliki iz Priloge X k tej uredbi in pošljejo Komisiji. 2. Organ za potrjevanje pošlje Komisiji do 31. marca vsako leto od leta 2008 dalje izjavo, ki je v obliki iz Priloge XI in za vsako prednostno os operativnega programa določa: (a) zneske, umaknjene iz izkazov o izdatkih, predloženih prejšnje leto, po preklicu celotnega javnega prispevka za projekt ali dela tega prispevka; (b) izterjane zneske, ki so odšteti od teh izkazov o izdatkih; (c) izkaz zneskov, ki jih je treba izterjati, z dne 31. decembra prejšnjega leta, pri čemer so razvrščeni po letu izdaje nalogov za izterjavo. 3. Za delni zaključek operativnega programa pošlje organ za potrjevanje Komisiji izkaz o izdatkih iz člena 88 Uredbe (ES) št. 1083/2006 v obliki iz Priloge XIV k tej uredbi. Člen 21 Opis sistemov upravljanja in nadzora 1. Opis sistemov upravljanja in nadzora za operativne programe iz člena 71(1) Uredbe (ES) št. 1083/2006 vključuje informacije o zadevah iz člena 58 navedene uredbe za vsak operativni program ter informacije iz členov 22, 23 in, kjer je primerno, člena 24 te uredbe. Te informacije se predložijo v skladu z vzorcem iz Priloge XII. 2. Opis sistemov upravljanja in nadzora operativnih programov v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja zagotovi država članica, na ozemlju katere se organ za upravljanje nahaja. Člen 22 Informacije o organu za upravljanje, organu za potrjevanje in posredniških telesih Država članica zagotovi Komisiji naslednje informacije o organu za upravljanje, organu za potrjevanje in vsakem posredniškem telesu: (a) opis nalog, za katere so pristojni; (b) organizacijsko shemo vsakega organa, razporeditev nalog med oddelki ali v njih in okvirno število dodeljenih delovnih mest; (c) postopke za izbiranje in potrjevanje operacij; (d) postopke prejema, preverjanja in potrjevanja zahtevkov za povračila, ki jih predložijo upravičenci, ter zlasti pravila in postopke za preverjanje iz člena 13 ter postopke odobritve, izvajanja in knjiženja plačil upravičencem; (e) postopke za pripravo in potrjevanje izkazov o izdatkih in njihovo predložitev Komisiji; (f) sklicevanje na pisne postopke, določene za izvajanje točk (c), (d) in (e); (g) pravila za upravičenost, ki jih določi država članica in se uporabljajo za operativni program; (h) sistem za vzdrževanje natančne računovodske evidence operacij in podatkov o izvajanju iz člena 14(1) v okviru operativnega programa. Člen 23 Informacije o glavnem revizijskem organu in drugih revizijskih organih Država članica zagotovi Komisiji naslednje informacije o glavnem revizijskem organu in organih iz člena 62(3) Uredbe (ES) št. 1083/2006: (a) opis nalog posameznih organov ter njihovo medsebojno razmerje, vključno z razmerjem s koordinacijskim organom iz člena 73(1) Uredbe (ES) št. 1083/2006, kjer je primerno; (b) organizacijsko shemo glavnega revizijskega organa in vsakega organa, ki je vključen v izvajanje revizij v zvezi z operativnim programom, z opisom, kako je zagotovljena njihova neodvisnost, okvirnim številom dodeljenih delovnih mest ter zahtevano usposobljenostjo ali izkušnjami; (c) postopke za spremljanje izvajanja priporočil in korektivnih ukrepov na podlagi revizijskih poročil; (d) kadar je to primerno, postopke, ki jih glavni revizijski organ izvaja za nadziranje dela organov, ki so vključeni v izvajanje revizij v zvezi z operativnim programom; (e) postopke za pripravo letnega poročila o nadzoru in izjav o zaključitvi. Člen 24 Opis sistemov upravljanja in nadzora iz cilja evropskega teritorialnega sodelovanja Poleg informacij iz členov 21, 22 in 23 opis sistema upravljanja in nadzora vključuje še ureditev, za katero so se dogovorile države članice, zato da: (a) organu za upravljanje zagotovijo dostop do vseh informacij, ki jih potrebuje za izvajanje pristojnosti v skladu s členom 60 Uredbe (ES) št. 1083/2006 in členom 15 Uredbe (ES) št. 1080/2006; (b) organu za potrjevanje zagotovijo dostop do vseh informacij, ki jih potrebuje za izvajanje pristojnosti v skladu s členom 61 Uredbe (ES) št. 1083/2006; (c) glavnemu revizijskemu organu zagotovijo dostop do vseh informacij, ki jih potrebuje za izvajanje pristojnosti v skladu s členom 62 Uredbe (ES) št. 1083/2006 in členom 14(2) Uredbe (ES) št. 1080/2006; (d) zagotovijo, da države članice izpolnjujejo obveznosti v zvezi z izterjavo neupravičeno plačanih zneskov iz člena 17(2) Uredbe (ES) št. 1080/2006; (e) zagotovijo zakonitost in pravilnost izdatkov, plačanih zunaj Skupnosti in vključenih v izkaze o izdatkih, kadar države članice, ki sodelujejo v programu, izkoristijo prožnost, ki jo zagotavlja člen 21(3) Uredbe (ES) št. 1080/2006, da omogočijo organu za upravljanje, organu za potrjevanje in glavnemu revizijskemu organu izvajanje pristojnosti v zvezi z izdatki, plačanimi v tretjih državah, in načini izterjave neupravičeno plačanih zneskov, povezanih z nepravilnostmi. Člen 25 Ocena sistemov upravljanja in nadzora Poročilo iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 1083/2006 temelji na pregledu opisa sistemov, ustreznih dokumentov o sistemih, sistema za vzdrževanje računovodske evidence in podatkov o izvajanju operacij ter pogovorih z osebjem glavnih organov, za katere glavni revizijski organ meni, da so pomembni, ali drugega organa, pristojnega za poročilo, da se dopolnijo, pojasnijo ali preverijo informacije. Mnenje iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 1083/2006 se pripravi v skladu z vzorcem iz Priloge XIII k tej uredbi. Kadar so sistemi upravljanja in nadzora v bistvu enaki sistemom za pomoč, odobreno v skladu z Uredbo (ES) št. 1260/1999, se lahko pri pripravi poročila in mnenja iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 1083/2006 upoštevajo rezultati revizij, ki jih izvedejo nacionalni revizorji in revizorji Skupnosti v zvezi s temi sistemi. Člen 26 Odstopanja v zvezi z operativnimi programi iz člena 74 Uredbe (ES) št. 1083/2006 1. Za operativne programe, pri katerih je država članica uporabila možnost iz prvega pododstavka člena 74(2) Uredbe (ES) št. 1083/2006, se uporabljajo odstavki 2 do 5 tega člena. 2. Preverjanje iz člena 13(2) te uredbe izvaja nacionalni organ iz člena 74(2) Uredbe (ES) št. 1083/2006. 3. Revizije operacij iz člena 62(1)(b) Uredbe (ES) št. 1083/2006 se izvajajo v skladu z nacionalnimi postopki. Člena 16 in 17 te uredbe se ne uporabljata. 4. Člen 18(2) do (5) te uredbe se smiselno uporablja za pripravo dokumentov, ki jih izda nacionalni organ iz člena 74(2) Uredbe (ES) št. 1083/2006. 5. Letno poročilo o nadzoru in letno mnenje se pripravita, kadar je primerno, v skladu z vzorci iz prilog VI in VII k tej uredbi. Obveznosti iz člena 20(2) izvaja nacionalni organ iz člena 74(2) Uredbe (ES) št. 1083/2006. Izkaz o izdatkih se pripravi v skladu z vzorci iz prilog X in XIV k tej uredbi. 6. Informacije, ki jih je treba vključiti v opis sistemov upravljanja in nadzora iz členov 21(1), 22 in 23 te uredbe, vključujejo, kjer je primerno, informacije o nacionalnih organih iz člena 74(2) Uredbe (ES) št. 1083/2006. Oddelek 4 Nepravilnosti Člen 27 Opredelitve pojmov V tem oddelku se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a) „gospodarski subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali drug subjekt, ki sodeluje pri izvajanju pomoči iz skladov, razen države članice, ki izvršuje javno oblast; (b) „prva upravna ali sodna ugotovitev“ pomeni prvo pisno oceno upravnega ali sodnega pristojnega organa, ki na podlagi določenih dejstev ugotavlja obstoj nepravilnosti, ne glede na možnost, da je lahko ta ugotovitev pozneje spremenjena ali umaknjena glede na potek upravnega ali sodnega postopka; (c) „sum goljufije“ pomeni nepravilnost, zaradi katere se lahko sproži upravni ali sodni postopek na nacionalni ravni, da se ugotovi, ali je bilo dejanje namerno in zlasti ali je šlo za goljufijo iz člena 1(1)(a) Konvencije, sklenjene na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (18); (d) „stečaj“ pomeni postopek v primeru insolventnosti v smislu člena 2(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 (19). Člen 28 Začetno poročanje – odstopanja 1. Brez poseganja v druge obveznosti iz člena 70 Uredbe (ES) št. 1083/2006 države članice v dveh mesecih po koncu vsakega četrtletja obvestijo Komisijo o kakršnih koli nepravilnostih, ki so predmet prve upravne ali sodne ugotovitve. V tem poročilu države članice v vsakem primeru predložijo naslednje podrobnosti: (a) sklad, cilj, operativni program, prednostno os in zadevno operacijo ter številko CCI (enotna identifikacijska koda); (b) kršeno določbo; (c) datum in vir prvega podatka, na podlagi katerega je bil ugotovljen sum o storitvi nepravilnosti; (d) postopke, ki so bili uporabljeni pri storitvi nepravilnosti; (e) ali postopek pomeni sum goljufije (kadar je primerno); (f) način odkritja nepravilnosti; (g) vpletene države članice in tretje države (kadar je primerno); (h) obdobje ali datum, ko je bila storjena nepravilnost; (i) nacionalne organe ali organe, ki so sestavili uradno poročilo o nepravilnosti, in organe, pristojne za nadaljnje upravno ali sodno spremljanje; (j) datum prve upravne ali sodne ugotovitve o nepravilnosti; (k) identiteto vpletenih fizičnih in pravnih oseb ali drugih udeleženih subjektov, razen kadar takšne informacije zaradi narave zadevne nepravilnosti niso uporabne v boju proti nepravilnostim; (l) celotni znesek proračuna in javnega prispevka, odobrenega za operacijo, ter razporeditev njenega sofinanciranja med prispevek Skupnosti in nacionalni prispevek; (m) znesek javnega prispevka, na katerega vpliva nepravilnost, in ustrezen ogrožen prispevek Skupnosti; (n) kadar javni prispevek ni plačan osebam ali drugim subjektom iz točke (k) pa zneske, ki bi bili neupravičeno plačani, če nepravilnost ne bi bila ugotovljena; (o) odložitev plačila in, kadar je primerno, možnosti izterjave; (p) naravo nepravilnega izdatka. 2. Z odstopanjem od odstavka 1 ni treba poročati o naslednjih primerih: (a) kadar je edini pomembni vidik nepravilnosti delna ali celotna neizvedba operacije, vključene v sofinanciran operativni program, zaradi stečaja upravičenca; (b) kadar jih je upravičenec sporočil organu za upravljanje ali organu za potrjevanje prostovoljno, preden jih le-ta odkrijeta, pred plačilom javnega prispevka ali po njem; (c) kadar jih odkrije in popravi organ za upravljanje ali organ za potrjevanje pred plačilom javnega prispevka upravičencu in pred vključitvijo zadevnega izdatka v izkaz o izdatkih, predložen Komisiji. Vseeno je treba poročati o nepravilnostih pred stečajem in primerih suma goljufije. 3. Kadar nekatere informacije iz odstavka 1, zlasti informacije o postopkih, ki so bili uporabljeni pri storitvi nepravilnosti, in načinu odkritja nepravilnosti, niso dostopne, države članice Komisiji, kolikor je mogoče, predložijo manjkajoče informacije ob predložitvi naslednjih četrtletnih poročil o nepravilnostih. 4. O nepravilnostih v zvezi z operativnimi programi v okviru cilja evropsko teritorialno sodelovanje poroča država članica, v kateri upravičenec plača izdatek pri izvajanju operacije. Država članica hkrati obvesti organ za upravljanje, organ za potrjevanje za zadevni program in glavni revizijski organ. 5. Če je v skladu z nacionalnimi določbami nujna zaupnost preiskav, je za posredovanje informacij treba dobiti dovoljenje pristojnega sodišča. 6. Kadar ni nepravilnosti, o katerih mora država članica poročati v skladu z odstavkom 1, o tem obvesti Komisijo v roku iz tega odstavka. Člen 29 Nujni primeri Vsaka država članica takoj obvesti Komisijo in po potrebi druge zadevne države članice o vseh nepravilnostih, ki jih odkrije ali domnevno obstajajo, kadar obstaja nevarnost zelo hitrih posledic zunaj ozemlja te države članice ali kadar te nepravilnosti kažejo, da je bila uporabljena nova zloraba. Člen 30 Poročanje o nadaljnjem spremljanju – neizterjava 1. V dveh mesecih po koncu vsakega četrtletja države članice obvestijo Komisijo o postopkih, ki so jih začele v zvezi z vsemi nepravilnostmi, o katerih so že obvestile Komisijo, in pomembnih spremembah zaradi takšnih postopkov, pri čemer se sklicujejo na prejšnja poročila, predložena v skladu s členom 28. Te informacije vključujejo vsaj naslednje: (a) zneske, ki so izterjani ali za katere se pričakuje, da bodo izterjani; (b) kakršne koli začasne ukrepe, ki so jih sprejele države članice za zagotovitev izterjave neupravičeno plačanih zneskov; (c) vse sodne in upravne postopke za izterjavo neupravičeno plačanih zneskov in določitev sankcij; (d) razloge za opustitev postopkov izterjave; (e) vse opustitve kazenskega pregona. Države članice obvestijo Komisijo o upravnih ali sodnih odločitvah ali glavnih točkah teh odločitev v zvezi s koncem takšnih postopkov in zlasti navedejo, ali ugotovitve kažejo na sum goljufije ali ne. V primeru iz točke (d) države članice čim bolj natančno obvestijo Komisijo pred sprejetjem odločitve. 2. Kadar država članica meni, da zneska ni možno izterjati ali da zanj ni možno pričakovati, da bo izterjan, obvesti Komisijo v posebnem poročilu o neizterjanem znesku in dejstvih, ki so pomembna za odločitev o porazdelitvi izgube v skladu s členom 70(2) Uredbe (ES) št. 1083/2006. Te informacije so dovolj natančne, da lahko Komisija čim prej sprejme takšno odločitev po posvetovanju z organi zadevnih držav članic. Vključujejo vsaj: (a) izvod odločbe o dodelitvi; (b) datum zadnjega plačila upravičencu; (c) izvod naloga za izterjavo; (d) v primeru stečaja, o katerem je treba obvestiti Komisijo v skladu s členom 28(2), izvod dokumenta, ki potrjuje insolventnost upravičenca; (e) kratek opis ukrepov, ki jih je sprejela država članica za izterjavo zadevnega zneska, in njihovih datumov. 3. V primeru iz odstavka 2 lahko Komisija izrecno zahteva, da država članica nadaljuje postopek izterjave. Člen 31 Elektronski prenos Informacije iz členov 28 in 29 ter člena 30(1) se pošljejo, kadar je to možno, z elektronskimi sredstvi prek varne povezave, pri čemer se uporabi za to namenjen modul, ki ga zagotovi Komisija. Člen 32 Povračilo sodnih stroškov Kadar se pristojni organi države članice odločijo, da bodo na izrecno zahtevo Komisije začeli ali nadaljevali sodni postopek za izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, se lahko Komisija zaveže, da bo povrnila državi članici vse sodne stroške in stroške, neposredno povezane s postopkom, ali del takšnih stroškov na podlagi predložitve dokazil, čeprav je postopek neuspešen. Člen 33 Stiki z državami članicami 1. Komisija z zadevnimi državami članicami vzdržuje ustrezne stike za dopolnitev predloženih informacij o nepravilnostih iz člena 28, o postopkih iz člena 30 in zlasti o možnosti izterjave. 2. Komisija neodvisno od stikov iz odstavka 1 obvesti države članice, kadar se lahko zaradi določene vrste nepravilnosti enaki ali podobni postopki pojavijo v drugih državah članicah. 3. Komisija organizira informativna srečanja na ravni Skupnosti za predstavnike držav članic, da z njimi pregleda informacije, pridobljene v skladu s členi 28, 29 in 30 ter odstavkom 1 tega člena. Pregled je namenjen zlasti obravnavi spoznanj na podlagi informacij v zvezi z nepravilnostmi, preventivnimi ukrepi in sodnimi postopki. 4. Države članice in Komisija se na zahtevo države članice ali Komisije posvetujejo, da zapolnijo kakršne koli vrzeli, ki škodijo interesom Skupnosti in se pokažejo pri izvajanju veljavnih določb. Člen 34 Uporaba informacij Komisija lahko za izvajanje analiz tveganja uporabi kakršne koli splošne ali operativne informacije, ki jih sporočijo države članice v skladu s to uredbo, ter lahko na podlagi dobljenih informacij pripravi poročila in razvije sisteme za zgodnje opozarjanje, ki so namenjeni učinkovitejšemu ugotavljanju tveganja. Člen 35 Zbiranje informacij za odbore Komisija v okviru Svetovalnega odbora za usklajevanje preprečevanja goljufij, ustanovljenega s Sklepom Komisije 94/140/ES (20), redno obvešča države članice o obsegu, v katerem so skladi vključeni v odkrite nepravilnosti, ter o različnih kategorijah nepravilnosti glede na vrsto in število. Obvesti tudi odbore iz členov 103 in 104 Uredbe (ES) št. 1083/2006. Člen 36 Nepravilnosti pod pragom za poročanje 1. Kadar so nepravilnosti povezane z zneski, manjšimi od 10 000 EUR v breme splošnega proračuna Evropskih skupnosti, države članice ne pošljejo Komisiji informacij iz členov 28 in 30, razen če Komisija to izrecno zahteva. Vseeno države članice v skladu s členom 61(f) Uredbe (ES) št. 1083/2006 vzdržujejo evidence o izterljivih zneskih pod tem pragom in o zneskih, izterjanih ali umaknjenih po preklicu prispevka za operacijo, ter vrnejo izterjane zneske v splošni proračun Evropskih skupnosti. Brez poseganja v obveznosti, ki izhajajo neposredno iz člena 70(1)(b) Uredbe (ES) št. 1083/2006, si država članica in Skupnost delita izgubo zaradi zneskov pod pragom, neizterljivih po stopnji sofinanciranja, ki se uporablja za zadevno operacijo. Postopek iz člena 30(2) te uredbe se ne uporablja, razen če Komisija odloči drugače. Tretji pododstavek se uporablja tudi za primere stečaja, za katere ne velja obveznost poročanja v skladu s členom 28(1). 2. Države članice, ki na dan ugotovitve nepravilnosti niso sprejele eura kot svoje valute, izdatke, plačane v svoji valuti, preračunajo v eure v skladu s členom 81 Uredbe (ES) št. 1083/2006. Kadar izdatki niso zabeleženi v računovodskih izkazih organa za potrjevanje, se uporablja najnovejši računovodski menjalni tečaj, ki ga objavi Komisija v elektronski obliki. Oddelek 5 Osebni podatki Člen 37 Varstvo osebnih podatkov 1. Države članice in Komisija sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi preprečijo kakršno koli nedovoljeno razkritje informacij iz člena 14(1), informacij, ki jih zbere Komisija pri svojih revizijah, in informacij iz oddelka 4 ali nedovoljen dostop do njih. 2. Komisija uporabi informacije iz člena 14(1) skupaj z informacijami, ki jih zbere pri svojih revizijah, izključno za izvajanje pristojnosti iz člena 72 Uredbe (ES) št. 1083/2006. Dostop do teh informacij imata Evropsko računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam. 3. Informacije iz oddelka 4 se lahko pošljejo le osebam v državah članicah ali ustanovah Skupnosti, ki morajo zaradi svojih poklicnih dolžnosti imeti dostop do njih, razen kadar se država članica, ki predloži takšne informacije, izrecno strinja, da se pošljejo drugim osebam. 4. Vsi osebni podatki, ki jih vključujejo informacije iz točke (d) člena 7(2), se obdelajo le za namen iz navedenega člena. Oddelek 6 Finančni popravek zaradi neupoštevanja dodatnosti Člen 38 Stopnje finančnega popravka 1. Kadar Komisija izvede finančni popravek v skladu s členom 99(5) Uredbe (ES) št. 1083/2006, se popravek izračuna v skladu z odstavkom 2 tega člena. 2. Stopnja finančnega popravka se izračuna tako, da se odštejejo 3 odstotne točke od razlike med dogovorjeno ciljno stopnjo in doseženo stopnjo, ki je izražena kot odstotek dogovorjene ciljne stopnje, nato pa se rezultat deli z 10. Finančni popravek se določi tako, da se ta stopnja finančnega popravka uporabi za prispevek zadevne države članice v strukturni sklad v okviru konvergenčnega cilja za celotno programsko obdobje. 3. Če je razlika med dogovorjeno ciljno stopnjo in doseženo stopnjo, ki je izražena kot odstotek dogovorjene ciljne stopnje, iz odstavka 2, enaka 3 % ali manjša, se finančni popravek ne izvede. 4. Finančni popravek ne presega 5 % dodelitve Strukturnega sklada zadevni državi članici v okviru konvergenčnega cilja za celotno programsko obdobje. Oddelek 7 Elektronska izmenjava podatkov Člen 39 Računalniški sistem za izmenjavo podatkov Za izvajanje členov 66 in 76 Uredbe (ES) št. 1083/2006 se vzpostavi računalniški sistem za izmenjavo podatkov kot orodje za izmenjavo vseh podatkov o operativnem programu. Za izmenjavo podatkov med posameznimi državami članicami in Komisijo se uporablja računalniški sistem, ki ga vzpostavi Komisija in ki omogoča varno izmenjavo podatkov med Komisijo in posamezno državo članico. Države članice so vključene v nadaljnji razvoj računalniškega sistema za izmenjavo podatkov. Člen 40 Vsebina računalniškega sistema za izmenjavo podatkov 1. Računalniški sistem za izmenjavo podatkov vključuje informacije, ki so v skupnem interesu Komisije in držav članic, ter vsaj naslednje podatke, potrebne za finančne transakcije: (a) okvirno letno dodelitev vsakega sklada v vsakem operativnem programu, kot je določeno v nacionalnem strateškem referenčnem okviru v skladu z vzorcem iz Priloge XV; (b) načrte financiranja za operativne programe v skladu z vzorcem iz Priloge XVI; (c) izkaze o izdatkih in zahtevke za plačila v skladu z vzorcem iz Priloge X; (d) letne napovedi verjetnih zahtevkov za plačila v skladu z vzorcem iz Priloge XVII; (e) finančni del letnih poročil in končnih poročil o izvajanju v skladu z vzorcem iz točke 2.1 Priloge XVIII. 2. Poleg odstavka 1, računalniški sistem za izmenjavo podatkov vključuje vsaj naslednje dokumente in podatke skupnega interesa, ki omogočajo izvajanje spremljanja: (a) nacionalni strateški referenčni okvir iz člena 27(1) Uredbe (ES) št. 1083/2006; (b) podatke, ki potrjujejo upoštevanje dodatnosti v skladu z vzorcem iz Priloge XIX; (c) operativne programe, vključno s podatki o kategorizaciji po vzorcu iz dela B Priloge II in v skladu s tabelami iz dela A Priloge II; (d) odločitve Komisije o prispevku skladov; (e) zahtevke za dodelitev pomoči za velike projekte iz členov 39, 40 in 41 Uredbe (ES) št. 1083/2006 v skladu s prilogama XXI in XXII k tej uredbi, skupaj z izbranimi podatki iz teh prilog, določenimi v Prilogi XX; (f) poročila o izvajanju v skladu s Prilogo XVIII, vključno s podatki o kategorizaciji po vzorcu iz dela C Priloge II in v skladu s tabelami iz dela A Priloge II; (g) podatke o udeležencih operacij ESS po prednostnem vrstnem redu v skladu z vzorcem iz Priloge XXIII; (h) opis sistemov upravljanja in nadzora v skladu z vzorcem iz Priloge XII; (i) revizijsko strategijo v skladu z vzorcem iz Priloge V; (j) poročila in mnenja o revizijah v skladu z vzorci iz prilog VI, VII, VIII, IX in XIII ter korespondenco med Komisijo in posamezno državo članico; (k) izkaze o izdatkih v zvezi z delno zaključitvijo v skladu z vzorcem iz Priloge XIV; (l) letne izkaze o umaknjenih in izterjanih zneskih ter nerešenih izterjavah v skladu s Prilogo XI; (m) komunikacijski načrt iz člena 2. 3. Podatki iz odstavkov 1 in 2 se, kadar je primerno, pošljejo v obliki iz prilog. Člen 41 Delovanje računalniškega sistema za izmenjavo podatkov 1. Komisija in organi, ki jih imenuje država članica v skladu z Uredbo (ES) št. 1083/2006, ter organi, na katere je bila prenesena ta naloga, vnesejo v računalniški sistem za izmenjavo podatkov dokumente, za katere so pristojni, in vse njihove posodobitve v zahtevani obliki. 2. Države članice centralizirajo zahtevke za pravico dostopa do računalniškega sistema za izmenjavo podatkov in jih pošljejo Komisiji. 3. Izmenjave podatkov in transakcije imajo elektronski podpis v smislu Direktive 1999/93/ES. Države članice in Komisija priznajo, da je elektronski podpis, ki se uporablja v računalniškem sistemu za izmenjavo podatkov, pravno veljaven in dopusten kot dokaz v sodnem postopku. 4. Stroški razvoja računalniškega sistema za izmenjavo podatkov se krijejo iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti v skladu s členom 45 Uredbe (ES) št. 1083/2006. Vsi stroški vmesnika med skupnim računalniškim sistemom za izmenjavo podatkov ter nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi računalniškimi sistemi ter vsi stroški prilagoditve nacionalnih, regionalnih in lokalnih sistemov zahtevam iz Uredbe (ES) št. 1083/2006 so upravičeni v skladu s členom 46 te uredbe. Člen 42 Prenos podatkov z računalniškim sistemom za izmenjavo podatkov 1. Računalniški sistem za izmenjavo podatkov je dostopen državam članicam in Komisiji neposredno ali prek vmesnika za samodejno sinhronizacijo in vnašanje podatkov z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi računalniškimi sistemi upravljanja. 2. Datum posredovanja dokumentov Komisiji je datum, ko država članica pošlje dokumente v računalniški sistem za izmenjavo podatkov. 3. V primeru višje sile in zlasti okvare računalniškega sistema za izmenjavo podatkov ali nestalne povezave lahko države članice posredujejo Komisiji dokumente, zahtevane v Uredbi (ES) št. 1083/2006 v tiskani obliki, pri čemer uporabijo vzorce iz prilog II, V, VI, VII, IX, X, XII, XIII, XIV, XV, XVI, XVII, XVIII, XIX, XX, XXI, XXII in XXIII k tej uredbi. Takoj po prenehanju razloga višje sile država članica brez odlašanja vnese ustrezne dokumente v računalniški sistem za izmenjavo podatkov. Z odstopanjem od odstavka 2 se za datum pošiljanja šteje datum, ko so bili poslani dokumenti v tiskani obliki. Oddelek 8 Instrumenti finančnega inženiringa Člen 43 Splošne določbe za vse instrumente finančnega inženiringa 1. Členi 43 do 46 se uporabljajo za instrumente finančnega inženiringa v obliki dejavnosti, ki zagotavljajo vračljive naložbe ali zagotavljajo jamstva za vračljive naložbe ali oboje v: (a) podjetjih, zlasti malih in srednje velikih podjetjih (MSP), vključno z mikropodjetji, kot so opredeljena od 1. januarja 2005 v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (21), v primeru instrumentov finančnega inženiringa, razen skladov za razvoj mestnih območij; (b) javno-zasebnih partnerstvih ali drugih mestnih projektih, ki so vključeni v celovite načrte za trajnostni razvoj mestnih območij, v primeru skladov za razvoj mestnih območij. 2. Kadar Strukturni skladi financirajo operacije, ki vključujejo instrumente finančnega inženiringa, vključno s tistimi, ki so organizirani prek holdinških skladov, partnerji pri sofinanciranju ali delničarji ali njihov ustrezno pooblaščen zastopnik predloži poslovni načrt. Poslovni načrt določa vsaj: (a) ciljni trg podjetij ali mestnih projektov ter merila in pogoje njihovega financiranja; (b) operativni proračun instrumenta finančnega inženiringa; (c) lastništvo instrumenta finančnega inženiringa; (d) partnerje pri sofinanciranju ali delničarje; (e) statute instrumenta finančnega inženiringa; (f) določbe o strokovnosti, usposobljenosti in neodvisnosti uprave; (g) utemeljitev in načrtovano uporabo prispevka iz Strukturnih skladov; (h) politiko instrumenta finančnega inženiringa v zvezi s prekinitvijo naložb v podjetja ali mestne projekte; (i) določbe o likvidaciji instrumentov finančnega inženiringa, vključno s ponovno uporabo sredstev, ki se instrumentu finančnega inženiringa vrnejo iz naložb ali ostanejo po izpolnitvi vseh obveznosti iz jamstev, ki se pripišejo prispevku iz operativnega programa. Država članica ali organ za upravljanje ocenjujeta poslovni načrt in spremljata izvajanje poslovnega načrta izvaja ali pa se to izvaja pod njunim vodstvom. Ocena ekonomske upravičenosti naložbenih dejavnosti instrumentov finančnega inženiringa upošteva vse vire prihodka zadevnih podjetij. 3. Instrumenti finančnega inženiringa, vključno s holdinškimi skladi, se ustanovijo kot neodvisni pravni subjekti, za katere veljajo sporazumi med partnerji pri sofinanciranju ali delničarji, ali kot poseben sveženj financiranja znotraj finančne ustanove. Kadar je instrument finančnega inženiringa vzpostavljen v finančni ustanovi, je vzpostavljen kot poseben sveženj financiranja, za katerega se uporabljajo posebna izvedbena pravila v finančni ustanovi, ki zlasti določajo, da se vodijo posebne evidence, ki razlikujejo med novimi sredstvi, vloženimi v instrument finančnega inženiringa, vključno s sredstvi, ki jih prispeva operativni program, in sredstvi, ki so od začetka na voljo v ustanovi. Komisija ne bo partnerica pri sofinanciranju ali delničarka v instrumentih finančnega inženiringa. 4. Razen kadar se po konkurenčnem zbiranju ponudb izkaže, da je treba zagotoviti višji odstotek, stroški upravljanja na letni povprečni ravni med trajanjem pomoči ne smejo presegati: (a) 2 % kapitala, ki ga operativni program prispeva v holdinške sklade, ali kapitala, ki ga operativni program ali holdinški sklad prispeva v jamstvene sklade; (b) 3 % kapitala, ki ga operativni program ali holdinški sklad prispeva v instrument finančnega inženiringa v vseh drugih primerih, razen mikrokreditnih instrumentov, namenjenih mikropodjetjem; (c) 4 % kapitala, ki ga operativni program ali holdinški sklad prispeva v mikrokreditne instrumente, namenjene mikropodjetjem. 5. Pogoji za prispevke operativnih programov v instrumente finančnega inženiringa se določijo v sporazumu o financiranju, ki ga skleneta ustrezno pooblaščen zastopnik instrumenta finančnega inženiringa in država članica ali organ za upravljanje. 6. Sporazum o financiranju iz odstavka 5 vključuje vsaj: (a) naložbeno strategijo in načrtovanje; (b) spremljanje izvajanja v skladu z veljavnimi pravili; (c) politiko prekinitve instrumenta finančnega inženiringa za prispevek iz operativnega programa; (d) določbe o prenehanju instrumenta finančnega inženiringa, vključno s ponovno uporabo sredstev, ki jih dobi instrument finančnega inženiringa iz naložb ali ostanejo po izpolnitvi vseh obveznosti iz jamstev, ki se pripišejo prispevku iz operativnega programa. 7. Organi za upravljanje sprejmejo previdnostne ukrepe, da se čim bolj zmanjša izkrivljanje konkurence na trgih tveganega kapitala ali posojil. Dobički iz naložb v lastniški kapital in iz posojil minus sorazmerni delež stroškov upravljanja in pobud za večjo uspešnost se lahko prednostno dodelijo vlagateljem, ki delujejo v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, do stopnje prejemkov, ki je določena v statutih instrumentov finančnega inženiringa, in se potem sorazmerno razdelijo med vse partnerje pri sofinanciranju ali delničarje. Člen 44 Dodatne določbe za holdinške sklade 1. Kadar Strukturni skladi financirajo instrumente finančnega inženiringa, organizirane prek holdinških skladov, država članica ali organ za upravljanje s holdinškim skladom sklene sporazum o financiranju, ki določa ureditev in cilje financiranja. Sporazum o financiranju mora, kadar je primerno, upoštevati naslednje: (a) v zvezi z instrumenti finančnega inženiringa (razen skladov za razvoj mestnih območij) – ugotovitve ocene o vrzelih med ponudbo takšnih instrumentov s strani MSP in povpraševanjem MSP po takšnih instrumentih; (b) v zvezi s skladi za razvoj mestnih območij – študije ali ocene o razvoju mestnih območij in celovite načrte za razvoj mestnih območij, ki so vključena v operativne programe. 2. Sporazum o financiranju iz odstavka 1 določa zlasti: (a) pogoje za prispevke iz operativnega programa v holdinški sklad; (b) razpis za prijavo interesa, namenjen finančnim posrednikom ali skladom za razvoj mestnih območij; (c) presojo, izbiro in akreditiranje finančnih posrednikov ali skladov za razvoj mestnih območij s strani holdinškega sklada; (d) vzpostavitev in spremljanje naložbene politike ali ciljno usmerjenih načrtov in ukrepov za razvoj mestnih območij; (e) poročanje holdinškega sklada državam članicam ali organom za upravljanje; (f) spremljanje izvajanja naložb v skladu z veljavnimi pravili; (g) zahteve za revizijo; (h) politiko prekinitve naložbe holdinškega sklada v sklade tveganega kapitala, jamstvene sklade, posojilne sklade ali sklade za razvoj mestnih območij; (i) določbe o prenehanju holdinškega sklada, vključno s ponovno uporabo sredstev, so instrumentu finančnega inženiringa vrnjena iz naložb ali ostanejo po izpolnitvi vseh obveznosti iz jamstev, ki se pripišejo prispevku iz operativnega programa. Naložbena politika iz točke (d) zajema vsaj navedbo ciljnih podjetij in proizvodov finančnega inženiringa, ki jih je treba podpreti. 3. Pogoji o prispevkih holdinških skladov, ki jih podpirajo operativni programi, v sklade tveganega kapitala, jamstvene sklade, posojilne sklade in sklade za razvoj mestnih območij bodo določeni v sporazumu o financiranju, ki ga skleneta sklad tveganega kapitala, jamstveni sklad, posojilni sklad ali sklad za razvoj mestnih območij na eni strani in holdinški sklad na drugi strani. Sporazum o financiranju vključuje vsaj elemente iz člena 43(6). Člen 45 Dodatne določbe o instrumentih finančnega inženiringa, razen holdinških skladov in skladov za razvoj mestnih območij Instrumenti finančnega inženiringa, razen holdinških skladov in skladov za razvoj mestnih območij, vlagajo v podjetja, zlasti v MSP. Takšne naložbe se lahko izvajajo le pri ustanovitvi, na zgodnjih stopnjah, vključno s zagonskim kapitalom, ali pri širitvi teh podjetij in le za dejavnosti, za katere vodje instrumentov finančnega inženiringa ocenijo, da so lahko ekonomsko upravičene. Ti instrumenti ne vlagajo v podjetja v težavah v smislu smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (22) od 10. oktobra 2004. Člen 46 Dodatne določbe za sklade za razvoj mestnih območij 1. Kadar Strukturni skladi financirajo sklade za razvoj mestnih območij, ti skladi vlagajo v javno-zasebna partnerstva ali druge projekte, vključene v celovit načrt za trajnostni razvoj mestnih območij. Takšna javno-zasebna partnerstva ali drugi projekti ne vključujejo ustanovitve in razvoja finančnih instrumentov, kot so tvegani kapital ter posojilni in jamstveni skladi. 2. Za izvajanje odstavka 1 skladi za razvoj mestnih območij vlagajo v obliki lastniškega kapitala, posojil in jamstev. Skladi za razvoj mestnih območij lahko podpirajo tudi mestne projekte, ki prejemajo pomoč iz operativnega programa. 3. Kadar Strukturni skladi financirajo sklade za razvoj mestnih območij, se zadevni skladi ne uporabljajo za ponovno financiranje pridobitev ali udeležbe v končanih projektih. POGLAVJE III IZVEDBENE DOLOČBE UREDBE (ES) št. 1080/2006 Oddelek 1 Upravičenost izdatkov za stanovanjske objekte Člen 47 Intervencije na področju stanovanjskih objektov 1. Območja, izbrana za operacije v zvezi s stanovanjskimi objekti iz člena 7(2)(a) Uredbe (ES) št. 1080/2006, izpolnjujejo vsaj tri od naslednjih meril, od katerih morata dve merili spadati v skupino meril iz točk od (a) do (h): (a) visoka stopnja revščine in izključenosti; (b) visoka stopnja dolgoročne nezaposlenosti; (c) negotovi demografski trendi; (d) nizka raven izobrazbe, zelo pomanjkljive spretnosti in visoka stopnja osipa v šoli; (e) visoka stopnja kriminalitete in prestopništva; (f) posebno izčrpano okolje; (g) nizka raven gospodarske dejavnosti; (h) veliko število priseljencev, etničnih skupin in manjšin ali beguncev; (i) razmeroma nizka raven vrednosti stanovanjskih objektov; (j) nizka raven energetske učinkovitosti v zgradbah. Vrednosti za merila iz prvega pododstavka se za vsako zadevno državo članico zbere na nacionalni ravni. Vrednosti primerjalnih analiz za vsako merilo se določijo s sodelovanjem Komisije in posamezne države članice. 2. V skladu s členom 7(2)(c) Uredbe (ES) št. 1080/2006 so upravičene le naslednje intervencije: (a) prenova skupnih delov večdružinskih bivalnih zgradb, in sicer: (i) prenova naslednjih glavnih konstrukcijskih delov zgradbe: strehe, fasade, oken in vrat na fasadi, stopnišč, notranjih in zunanjih hodnikov, vhodov in njihove zunanjosti, dvigal; (ii) tehnične naprave v zgradbi; (iii) ukrepi za energetsko učinkovitost; (b) zagotovitev modernih socialnih stanovanj dobre kakovosti z obnovo in spremembo uporabe obstoječih zgradb, ki so v lasti javnih organov ali neprofitnih subjektov. Oddelek 2 Pravila o upravičenosti, ki se uporabljajo za operativne programe v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja Člen 48 Pravila o upravičenosti izdatkov Brez poseganja v seznam neupravičenih izdatkov iz člena 7 Uredbe (ES) št. 1080/2006 se pravila iz členov 49 do 53 te uredbe uporabljajo v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 1080/2006 za določitev upravičenosti izdatkov pri operacijah, izbranih kot del operativnega programa v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, kot je opredeljen v členu 3 Uredbe (ES) št. 1083/2006. Člen 49 Finančni stroški in stroški jamstva Stroški, upravičeni do prispevka iz ERDF, so naslednji: (a) stroški za transnacionalne finančne transakcije so upravičeni; (b) če izvajanje operacije zahteva odprtje ločenega računa ali računov, so bančni stroški za odprtje in upravljanje računa ali računov upravičeni; (c) stroški pravnega svetovanja, notarski stroški, stroški za tehnične in finančne strokovnjake ter računovodski in revizijski stroški so upravičeni, če so neposredno povezani s sofinancirano operacijo in so potrebni za njeno pripravo ali izvajanje, ali v primeru računovodskih ali revizijskih stroškov, če so povezani z zahtevami organa za upravljanje; (d) stroški jamstva, ki ga zagotavlja banka ali druga finančna ustanova, so upravičeni, če jamstvo zahteva nacionalna zakonodaja ali zakonodaja Skupnosti. Globe, denarne kazni in pravdni stroški niso upravičeni. Člen 50 Izdatki javnih organov v zvezi z izvajanjem operacij 1. Razen tehnične pomoči za operativni program v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1083/2006 so upravičeni naslednji izdatki, ki jih plačajo javni organi za pripravo ali izvajanje operacije: (a) stroški strokovnih storitev, ki jih opravlja javni organ, ki ni upravičenec, za pripravo ali izvajanje operacije; (b) stroški storitev v zvezi s pripravo in izvajanjem operacije, ki jih opravlja javni organ, ki je sam upravičenec in izvaja operacijo na lastne stroške brez pomoči zunanjih ponudnikov storitev. 2. Zadevni javni organ upravičencu zaračuna stroške iz odstavka 1(a) ali potrdi te stroške na podlagi dokumentov z enako dokazno vrednostjo, ki omogočajo opredelitev dejanskih stroškov, ki jih je ta organ plačal za to operacijo. 3. Stroški iz odstavka 1(b) so upravičeni, če so dodatni stroški in povezani z izdatki, ki so bili dejansko in neposredno plačani za sofinancirano operacijo, ali s prispevki v naravi, kot določa člen 51. Ti stroški se potrdijo z dokumenti, ki omogočajo opredelitev dejanskih plačanih stroškov ali prispevkov v naravi, ki jih javni organi zagotovijo za to operacijo. Člen 51 Prispevki v naravi 1. Prispevki v naravi javnih ali zasebnih upravičencev so upravičeni izdatki, če izpolnjujejo naslednje pogoje: (a) vključujejo zagotavljanje zemljišč ali nepremičnin, opreme ali surovin, raziskovalno ali strokovno delo ali neplačano prostovoljno delo; (b) njihova vrednost se lahko neodvisno oceni in revidira. 2. V primeru zagotavljanja zemljišč ali nepremičnin vrednost potrdi neodvisni pooblaščeni cenilec ali pooblaščeni uradni organ. 3. V primeru neplačanega prostovoljnega dela se vrednost tega dela opredeli ob upoštevanju porabljenega časa ter urnih in dnevnih postavk za enakovredno delo. Člen 52 Režijski stroški Režijski stroški so upravičeni, če temeljijo na dejanskih stroških, ki se lahko pripišejo izvajanju zadevne operacije, ali na povprečnih dejanskih stroških, ki se lahko pripišejo operacijam iste vrste. Pavšali na osnovi povprečnih stroškov ne smejo preseči 25 % neposrednih stroškov operacije, ki lahko vplivajo na raven režijskih stroškov. Izračun pavšalov se ustrezno dokumentira in redno pregleduje. Člen 53 Amortizacija Amortizacijski izdatki za amortizacijska sredstva, neposredno uporabljeni za operacijo in nastali v času njenega sofinanciranja, so upravičeni, če pridobivanje sredstev ni navedeno kot upravičeni izdatek. POGLAVJE IV KONČNE DOLOČBE Člen 54 Razveljavitev 1. Razveljavijo se uredbe (ES) št. 1681/94, (ES) št. 1159/2000, (ES) št. 1685/2000, (ES) št. 438/2001 in (ES) št. 448/2001. Sklicevanje na razveljavljene uredbe se šteje kot sklicevanje na to uredbo. Določbe razveljavljenih uredb se še naprej uporabljajo za pomoč, odobreno v skladu z Uredbo (ES) št. 1260/1999. 2. Uredbe (EGS) št. 1831/94, (ES) št. 1386/2002, (ES) št. 16/2003 in (ES) št. 621/2004 se razveljavijo. Sklicevanje na razveljavljene uredbe se šteje kot sklicevanje na to uredbo. Določbe razveljavljenih uredb se še naprej uporabljajo za odločbe, sprejete v skladu z Uredbo (ES) št. 1164/94. Člen 55 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 8. decembra 2006 Za Komisijo Danuta HÜBNER Članica Komisije

PRILOGA I NAVODILA ZA IZDELAVO SIMBOLA IN OPREDELITEV STANDARDNIH BARV SIMBOLNI OPIS Na nebesno modri podlagi dvanajst zlatih zvezd sestavlja krog, ki predstavlja zvezo evropskih narodov. Število zvezd je stalno, dvanajst je simbol popolnosti in enotnosti. HERALDIČNI OPIS Na azurno modri podlagi je dvanajst zlatih peterokrakih zvezd, katerih kraki se ne stikajo. GEOMETRIČNI OPIS Simbol ima obliko pravokotne modre zastave. Njena širina je enaka eni višini in pol. Na sredi je dvanajst zlatih zvezd, ki so ena od druge enakomerno oddaljene in sestavljajo neviden krog. Središče kroga je hkrati tudi sečišče diagonal pravokotnika. Polmer kroga znaša eno tretjino višine celotne zastave. Vsaka zvezda ima pet krakov, ki so na obodu nevidnega kroga. Polmer tega kroga je enak eni osemnajstini višine celotne zastave. Vse zvezde so postavljene pokončno, tj. en krak gleda navzgor, konici dveh krakov pa se dotikata nevidne ravne črte, ki je pravokotna na drog zastave. Razporeditev zvezd v krogu ustreza položaju ur na številčnici stenske ure. Njihovo število se ne spreminja. PREDPISANE BARVE Simbol vključuje naslednje barve: — modro PANTONE REFLEX BLUE za površino pravokotnika, — rumeno PANTONE YELLOW za zvezde. ŠTIRIBARVNI POSTOPEK Pri štiribarvnem postopku se ti dve standardni barvi naredita iz štirih barv, ki so pri tem postopku na voljo. — rumeno PANTONE YELLOW dobimo iz 100 % „Process Yellow“,. — modro PANTONE REFLEX BLUE dobimo z mešanjem 100 % „Process Cyan“ in 80 % „Process Magenta“. INTERNET Na spletni paleti modra PANTONE REFLEX BLUE ustreza barvi RGB:0/0/153 (heksadecimalna vrednost: 000099), rumena PANTONE YELLOW pa barvi RGB:255/204/0 (heksadecimalna vrednost: FFCC00). ENOBARVNA REPRODUKCIJA Če je na voljo le črna barva, je zastava sestavljena iz bele podlage s črnim obrisom in črnih zvezd. Če je na voljo le modra barva (Reflex Blue), se za podlago uporabi 100 % te barve, zvezde pa ostanejo bele. REPRODUKCIJA NA BARVNEM OZADJU Če se večbarvnemu ozadju ni mogoče izogniti, naj bo pravokotnik obdan z belim robom s širino, ki je enaka 1/25 višine pravokotnika.

PRILOGA II KATEGORIZACIJA POMOČI IZ SKLADOV (23) ZA 2007–2013 Del A: Kode po razsežnostih TABELA 1: KODE ZA RAZSEŽNOST PREDNOSTNE TEME Koda Prednostna tema Raziskave in tehnološki razvoj (RTR), inovacije in podjetništvo 01 Dejavnosti RTR v raziskovalnih centrih 02 Infrastruktura za RTR (vključno z opremo in objektom, instrumenti ter računalniškimi omrežji za hitri prenos, ki povezujejo raziskovalna središča) in pristojna središča za določeno tehnologijo 03 Prenos tehnologije in izboljšanje omrežij sodelovanja med malimi in srednje velikimi podjetji (MSP), med temi podjetji in drugimi podjetji ter univerzami, posrednješolskimi izobraževalnimi ustanovami vseh vrst, regionalnimi organi, raziskovalnimi, znanstvenimi in tehnološkimi središči (znanstveni in tehnološki parki itd.) 04 Pomoč RTR, zlasti v MSP (vključno z dostopom do storitev RTR v raziskovalnih središčih) 05 Izpopolnjene pomožne storitve za podjetja in skupine podjetij 06 Pomoč MSP za spodbujanje okolju prijaznih izdelkov in proizvodnih procesov (uvajanje učinkovitega sistema upravljanja okolja, sprejetje in uporaba tehnologij za preprečevanje onesnaženja, vključevanje čistih tehnologij v proizvodnjo v podjetjih) 07 Naložbe v podjetja, neposredno povezana s področjem raziskav in inovacij (inovativne tehnologije, ustanavljanje novih podjetij s strani univerz, obstoječa središča in podjetja za RTR itd.) 08 Druge naložbe v podjetja 09 Drugi ukrepi za spodbujanje raziskav, inovacij in podjetništva v MSP Informacijska družba 10 Telefonska infrastruktura (vključno s širokopasovnimi omrežji) 11 Informacijske in komunikacijske tehnologije (dostop, varnost, interoperabilnost, preprečevanje tveganja, raziskave, inovacije, spletne vsebine itd.) 12 Informacijske in komunikacijske tehnologije (informacijsko-komunikacijske tehnologije vseevropskih omrežij – TEN-IKT) 13 Storitve in aplikacije za državljane (e-zdravje, e-vlada, e-učenje, e-vključenost itd.) 14 Storitve in aplikacije za MSP (e-poslovanje, izobraževanje in usposabljanje, povezovanje v mreže itd.) 15 Drugi ukrepi za izboljšanje dostopa do informacijsko-komunikacijskih tehnologij (IKT) in njihove uporabe s strani MSP Promet 16 Železnice 17 Železnice (TEN-T) 18 Gibljiva sredstva železnic 19 Gibljiva sredstva železnic (TEN-T) 20 Avtoceste 21 Avtoceste (TEN-T) 22 Državne ceste 23 Regionalne/lokalne ceste 24 Kolesarske steze 25 Mestni promet 26 Multimodalni prevoz 27 Multimodalni prevoz (TEN-T) 28 Inteligentni prevozni sistemi 29 Letališča 30 Pristanišča 31 Celinske plovne poti (regionalne in lokalne) 32 Celinske plovne poti (TEN-T) Energetika 33 Električna energija 34 Električna energija (TEN-E) 35 Zemeljski plin 36 Zemeljski plin (TEN-E) 37 Naftni derivati 38 Naftni derivati (TEN-E) 39 Obnovljiva energija: veter 40 Obnovljiva energija: sonce 41 Obnovljiva energija: biomasa 42 Obnovljiva energija: hidroenergija, geotermalna energija in drugo 43 Učinkovita raba in soproizvodnja energije, gospodarjenje z njo Varstvo okolja in preprečevanje tveganja 44 Ravnanje z gospodinjskimi in industrijskimi odpadki 45 Upravljanje in distribucija vode (pitne vode) 46 Čiščenje vode (odpadne vode) 47 Kakovost zraka 48 Celovito preprečevanje in nadzor onesnaževanja 49 Ublažitev podnebnih sprememb in prilagoditev nanje 50 Obnova industrijskih območij in kontaminiranih zemljišč 51 Spodbujanje biološke raznovrstnosti in varstva narave (vključno z Naturo 2000) 52 Spodbujanje čistega mestnega prevoza 53 Preprečevanje tveganja (vključno s pripravo ter izvajanjem načrtov in ukrepov za preprečevanje in obvladovanje naravnih in tehnoloških tveganj) 54 Drugi ukrepi za ohranjanje okolja in preprečevanje tveganja Turizem 55 Poudarjanje pomena naravnih dobrin 56 Varovanje in razvoj naravne dediščine 57 Druga podpora za izboljšanje turističnih storitev Kultura 58 Varovanje in ohranjanje kulturne dediščine 59 Razvoj kulturne infrastrukture 60 Druga podpora za izboljšanje kulturnih storitev Obnova mest in podeželja 61 Celostni projekti za obnovo mest in podeželja Večanje prilagodljivosti delavcev in gospodarskih družb, podjetij in podjetnikov 62 Razvoj sistemov in strategij vseživljenjskega učenja v podjetjih; usposabljanje in storitve za zaposlene za povečanje njihove prilagodljivosti na spremembe; spodbujanje podjetništva in inovacij 63 Oblikovanje in razširjanje inovativnih in bolj produktivnih načinov organizacije dela 64 Razvoj posebnih služb za zaposlovanje, usposabljanje in podporo v povezavi s prestrukturiranjem sektorjev in podjetij ter razvoj sistemov za predvidevanje gospodarskih sprememb in prihodnjih zahtev v smislu delovnih mest ter spretnosti in znanja Izboljšanje dostopa do zaposlitve in trajnostne udeležbe 65 Posodobitev in okrepitev institucij trga dela 66 Izvajanje dejavnih in preventivnih ukrepov na trgu dela 67 Ukrepi za spodbujanje aktivnega staranja in podaljševanja delovne dobe 68 Podpora za samozaposlovanje in ustanavljanje podjetij 69 Ukrepi za izboljšanje dostopa žensk do zaposlitve, njihove trajne zaposlenosti in poklicnega napredovanja za zmanjšanje razlik med spoloma na trgu dela ter ukrepi, s pomočjo katerih je lažje usklajevati poklicno in zasebno življenje, kot je lažje dostopno varstvo otrok in skrb za nepreskrbljene osebe 70 Posebni ukrepi za povečanje udeležbe priseljencev v zaposlovanju, s čimer se okrepi njihova socialna vključenost Povečanje socialne vključenosti prikrajšanih oseb 71 Možnosti vključevanja in ponovnega zaposlovanja za prikrajšane ljudi; boj proti diskriminaciji pri dostopu in napredovanju na trgu dela ter spodbujanje sprejemanja različnosti na delovnem mestu Izboljšanje človeškega kapitala 72 Načrtovanje, uvajanje in izvajanje reform v sistemih izobraževanja in usposabljanja, da se poveča možnost zaposlitve, ustreznost začetnega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja za trg dela ter da izobraževalni kadri nadgrajujejo znanja zaradi inovacij in na znanju temelječega gospodarstva 73 Ukrepi za povečanje udeležbe pri izobraževanju in usposabljanju skozi vsa življenjska obdobja, vključno z ukrepi za zmanjšanje predčasne opustitve šolanja in razlikovanja predmetov glede na spol, ter za boljšo kakovost začetnega poklicnega in terciarnega izobraževanja in usposabljanja oziroma za boljši dostop do takšnega izobraževanja in usposabljanja 74 Razvijanje človeških virov na področju raziskav in inovacij, zlasti s pomočjo podiplomskih študijev in usposabljanja raziskovalcev, ter dejavnosti mrežnega povezovanja med univerzami, raziskovalnimi centri in podjetji Naložbe v socialno infrastrukturo 75 Izobraževalna infrastruktura 76 Zdravstvena infrastruktura 77 Infrastruktura za otroško varstvo 78 Stanovanjska infrastruktura 79 Druga socialna infrastruktura Mobilizacija za reforme na področju zaposlovanja in vključenosti 80 Spodbujanje partnerstva, dogovorov in pobud z mrežnim povezovanjem ustreznih zainteresiranih strani Krepitev institucionalne zmogljivosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni 81 Mehanizmi za izboljšanje dobrega načrtovanja, spremljanja in ocenjevanja politike in programov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, krepitev zmogljivosti pri uresničevanju politike in programov Zmanjšanje dodatnih stroškov, ki ovirajo razvoj najbolj oddaljenih regij 82 Nadomestilo za kakršne koli dodatne stroške zaradi pomanjkanja dostopnosti in ozemeljske razdrobljenosti 83 Posebni ukrepi za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi velikosti trga 84 Podpora za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi podnebnih pogojev in težavnih reliefnih značilnosti Tehnična pomoč 85 Priprava, izvajanje, spremljanje in pregled 86 Ocena in študije; informacije in komunikacija

TABELA 2: KODE ZA RAZSEŽNOST OBLIKE FINANCIRANJA Koda Oblika financiranja 01 Nepovratna pomoč 02 Pomoč (posojilo, subvencioniranje obresti, jamstva) 03 Tvegani kapital (udeležba, sklad tveganega kapitala) 04 Druge oblike financiranja

TABELA 3: KODE ZA OZEMELJSKO RAZSEŽNOST Koda Vrsta ozemlja 01 Urbano 02 Gorsko 03 Otoško 04 Redko in zelo redko poseljeno območje 05 Podeželska območja (razen gorskega območja, otokov ali redko in zelo redko poseljenega območja) 06 Nekdanje zunanje meje EU (po 30. 4. 2004) 07 Najbolj oddaljena regija 08 Območje čezmejnega sodelovanja 09 Območje transnacionalnega sodelovanja 10 Območje medregionalnega sodelovanja 00 Se ne uporablja

TABELA 4: KODE ZA RAZSEŽNOST GOSPODARSKE DEJAVNOSTI Koda Gospodarska dejavnost (24) 01 Kmetijstvo, lov in gozdarstvo 02 Ribištvo 03 Proizvodnja hrane, pijače in krmil 04 Proizvodnja tekstilij, usnjenih oblačil, tekstilnih in krznenih izdelkov 05 Proizvodnja vozil in plovil 06 Nedoločene proizvodne industrije 07 Pridobivanje energetskih surovin 08 Oskrba z električno energijo, plinom, paro in toplo vodo 09 Zbiranje, čiščenje in distribucija vode 10 Pošta in telekomunikacije 11 Promet 12 Gradbeništvo 13 Trgovina na drobno in debelo 14 Gostinstvo 15 Finančno posredništvo 16 Poslovanje z nepremičninami, najem in poslovne storitve 17 Javna uprava 18 Izobraževanje 19 Zdravstvene storitve 20 Socialno delo, javne, skupne in osebne storitve 21 Dejavnosti, povezane z okoljem 22 Druge nedoločene storitve 00 Se ne uporablja

TABELA 5: KODE ZA RAZSEŽNOST LOKACIJE Koda Lokacija (25) Koda regije ali področja, kjer se operacija nahaja/izvaja (raven NUTS (26) ali, če je ustrezno, druga, npr. čezmejna, nadnacionalna, medregionalna) Del B: Okvirna razčlenitev prispevka Skupnosti po kategorijah v operativnem programu Referenčna št. Komisije: … Ime programa: … Datum zadnje odločbe Komisije za zadevni operativni program: …/…/… (v EUR) (v EUR) (v EUR) Razsežnost 1 Prednostna tema Razsežnost 2 Oblika financiranja Razsežnost 3 Ozemlje Koda (27) Znesek (28) Koda (27) Znesek (28) Koda (27) Znesek (28) Skupaj Skupaj Skupaj Del C: Kumulativna razčlenitev dodelitve prispevka Skupnosti po kategorijah v letnem in končnem poročilu o izvajanju Referenčna št. Komisije: … Ime programa: … Datum zadnje odločbe Komisije za zadevni operativni program: …/…/… Kombinacija kod razsežnosti 1 do 5 Koda (29) Razsežnost 1 Prednostna tema Koda (29) Razsežnost 2 Oblika financiranja Koda (29) Razsežnost 3 Ozemlje Koda (29) Razsežnost 4 Gospodarska dejavnost Koda (29) Razsežnost 5 Lokacija Znesek (30) Skupaj

PRILOGA III SEZNAM PODATKOV O OPERACIJAH, KI JIH JE TREBA SPOROČITI NA ZAHTEVO KOMISIJE ZARADI PREVERJANJA DOKUMENTOV IN PREGLEDA NA KRAJU SAMEM V SKLADU S ČLENOM 14 A. Podatki o operacijah (za potrditev, s spremembami) Polje 1. Koda CCI operativnega programa Polje 2. Številka prednostne naloge Polje 3. Ime sklada Polje 4. Koda regije ali območja, na katerem je locirana/se izvaja operacija (raven NUTS ali, če je ustrezno, druga) Polje 5. Organ za potrjevanje Polje 6. Organ za upravljanje Polje 7. Posredniško telo, ki prijavi izdatke organu za potrjevanje, če je ustrezno Polje 8. Eno