ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

V programu je ocenjeno, da bo javnofinančni primanjkljaj leta 2009 znašal 2,2 % BDP. V znatnem zmanjšanju presežka s 4,4 % BDP leta 2008 se kažejo predvsem vpliv krize na javne finance in stimulacijski ukrepi v višini skoraj 2 % BDP, ki jih je vlada sprejela v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Razlog za poslabšanje javnih financ so bili predvsem nižji prihodki, zlasti zaradi strmega padca zbrane dohodnine, še posebno davka na dohodek pravnih oseb. Po programu naj bi fiskalna politika leta 2010 še naprej podpirala konjunkturo, nato pa naj bi v zadnjih letih programa na splošno postala nevtralna. Ker so fiskalni stimulacijski ukrepi v glavnem trajni po naravi, njihovo dokončanje ne bo samodejno privedlo do fiskalne konsolidacije. V skladu z izhodno strategijo, ki jo zagovarja Svet, in za vrnitev k vzdržnemu stanju javnih financ je treba zaostriti srednjeročno fiskalno naravnanost. V programu je navedeno, da se bo vlada o ukrepih za proračunsko konsolidacijo odločila pozneje, in načrtovano je, da bodo ti ukrepi opredeljeni v prihajajočem proračunu za leto 2011 in v naslednji posodobljeni različici programa za stabilnost.
SL Uradni list Evropske unije C 241/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 7. oktobra 2009

o uporabi člena 7 Direktive Sveta 89/686/EGS glede prepovedi, ki so jo sprejeli poljski organi v zvezi z naslednjimi vrstami osebnih plavajočih pripomočkov (plavajoči pripomočki): Prolimit Floating Vest Standard Waist, Prolimit Floating Jacket Waist FR in Prolimit Floating Jacket Waist STD

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 241/01

1. Uradno obvestilo poljskih organov

Člen 7(1) Direktive 89/686/EGS o približevanju zakonov držav članic v zvezi z osebno zaščitno opremo („OZO“) določa, da kadar država članica ugotovi, da bi osebna zaščitna oprema, ki ima znak CE in se uporablja v skladu s predvidenim namenom, lahko ogrozila varnost oseb, domačih živali ali premoženja, sprejme vse potrebne ukrepe, da tako osebno zaščitno opremo umakne iz prometa in prepove njeno dajanje v promet ali prosti pretok.

V skladu s členom 7(2) Direktive se mora Komisija po posvetovanju z zadevnimi strankami izreči, ali se ji zdi takšen ukrep upravičen ali ne. Če se ugotovi, da je ukrep upravičen, Komisija o tem obvesti države članice, ki sprejmejo ustrezne ukrepe v zvezi z zadevno opremo v skladu s svojimi obveznostmi po členu 2(1).

Poljski organi so 9. julija 2008 Evropsko komisijo obvestili o ukrepu prepovedi dajanja v promet naslednjih vrst osebnih plavajočih pripomočkov (plavajoči pripomočki): Prolimit Floating Vest Standard Waist, Prolimit Floating Jacket Waist FR in Prolimit Floating Jacket Waist STD, ki jih izdeluje družba Kubus Sports B.V., Amsterdamsestraatweg 19, 1411 AW Naarden, Nizozemska.

2. Navedeni razlogi za prijavljeni ukrep

Poljski orani so navedli, da zadevni osebni plavajoči pripomočki (plavajoči pripomočki) niso bili poslani v postopek ocenjevanja skladnosti tipa ES in zanje ne velja izjava ES o skladnosti iz členov 12 in 10 Direktive.

Poleg tega so navodila za uporabo manjkala ali so bila pomanjkljiva.

Poljski organi so navedli, da proizvajalec ni zagotovil skladnosti proizvoda, ko je bilo to zahtevano v skladu s členom 13(4) Direktive.

3. Mnenje Komisije

Komisija je dne 11. marca 2009 pisala proizvajalcu in ga pozvala, da ji sporoči svoje pripombe glede ukrepa, ki so ga sprejeli poljski organi. Do danes Komisija ni prejela nikakršnega odgovora.

Komisija na podlagi razpoložljive dokumentacije meni, da so poljski organi dokazali, da naslednje vrste osebnih plavajočih pripomočkov (plavajoči pripomočki): Prolimit Floating Vest Standard Waist, Prolimit Floating Jacket Waist FR in Prolimit Floating Jacket Waist STD ne izpolnjujejo zahtev iz Direktive 89/686/EGS.

Po izvedbi predpisanega postopka je Komisija zato sprejela mnenje, da je prepoved, ki so jo sprejeli poljski organi, upravičena.
V odziv na gospodarsko krizo so madžarske oblasti potrdile sveženj proračunsko nevtralnih ukrepov za spodbuditev gospodarstva, tudi v smeri strukturne reforme. Zaradi potrebe po odpravi precejšnih zunanjih in notranjih nesorazmerij ter v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, sprejetim na decembrskem Evropskem svetu, madžarske oblasti niso izvedle ukrepov proračunskih spodbud. Sprejeti ukrepi zajemajo zlasti pospešeno črpanje sredstev iz strukturnih skladov EU ter njihovo prerazporejanje in boljši dostop malih in srednjih podjetij do financiranja, da bi podprli skupno povpraševanje in zaposlenost v letih 2009 in 2010. Strukturne reforme so pomemben del evropskega načrta za oživitev gospodarstva in pomembna sredstvo pri političnem ukrepanju Madžarske, in sicer zaradi omejenega obsega proračunskih spodbud ter potrebe po izboljšanju njene zunanje konkurenčnosti. Manjši poudarek je bil namenjen krepitvi konkurenčnosti. Poleg tega je parlament decembra sprejel program o zaposlovanju, s katerim želi ustvariti spodbude in poskrbeti za večjo zaposljivost nizkokvalificiranih in dalj časa nezaposlenih oseb tudi z delnim preoblikovanjem pasivnih ukrepov iz sklada za trg dela v aktivne politike trga dela. Program predvideva tudi znatno povečanje števila programov javnih del in programov usposabljanja ter prinaša spodbude za boljše sodelovanje med ciljno populacijo in zavodom za zaposlovanje. Poleg tega je vlada nadaljevala postopno reformo zdravstva, šolstva in javne uprave. Ti ukrepi se nanašajo na načrt srednjeročne reforme in priporočila za posamezne države, ki jih je Komisija predlagala 28. januarja 2009 v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta. Vlada je 16. februarja napovedala nadaljnje strukturne reforme na področju pokojnin, socialnih dajatev in lokalnih uprav.
(7)

Glavni cilj proračunske strategije programa je doseči strukturni presežek, to je ciklično prilagojeni presežek brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov v višini 1 % BDP ob koncu programskega obdobja. Zato bo Nizozemska skozi celotno programsko obdobje spoštovala svoj srednjeročni cilj za proračunsko stanje, ki je strukturni primanjkljaj v višini od 0,5 % do 1 % BDP. Program pričakuje, da se bo glavni proračunski presežek zmanjšal z 1,2 % leta 2009 na 0,8 % BDP leta 2010 in spet dvignil na 1,1 % BDP leta 2011. Pričakovati je, da bo primarni saldo sledil podobnemu vzorcu. Bruto javni dolg, ki je v programu ocenjen na 42,1 % BDP za leto 2008, se bo v programskem obdobju po projekcijah zmanjšal za 6 odstotnih točk. Vendar so bile te projekcije dokončane pred državnimi operacijami za stabilizacijo finančnih trgov in jih zato ne upoštevajo. Te operacije, na primer odkup banke Fortis Bank Netherlands in dokapitalizacije bank, so povzročile povečanje deleža dolga glede na BDP leta 2008 za približno 15 odstotnih točk. Natančneje, v skladu z vmesno napovedjo služb Komisije je delež dolga dosegel 57,3 % leta 2008, leta 2009 naj bi padel na 53,2 % zaradi poplačila posojil in se leta 2010 spet povečal na 55,2 %. V skladu z navedbami v dodatku iz decembra 2008 se zdaj ocenjuje, da bo pričakovana otvoritvena bilanca v letih 2009 in 2010 izrazito nižja od ciljev, določenih v programu (izkazuje primanjkljaj 1,2 % oziroma 2,4 %). Tako je mogoče, da je zastarel tudi načrtovani saldo za leto 2011.
(2)

Gospodarska rast v Bolgariji je bila hitra in je v preteklih letih povprečno presegla 6 %, kar so spremljala vse večja makroekonomska neravnovesja, kot so visoki zunanji primanjkljaji in inflacija. V okviru valutnega odbora so se monetarni in kreditni pogoji leta 2008 zaostrili, saj so bila zaznana večja tveganja v državi in nepretrgane apreciacije realnega efektivnega menjalnega tečaja. Neugodni učinki upada svetovnega gospodarstva in finančna kriza so vse bolj opazni, zato se bo rast BDP močno upočasnila in ostala daleč pod potencialno rastjo v obdobju 2009–2010 in tako pritiskala na davčne prihodke. Zato se Bolgarija sooča s težkim izzivom, kako ohraniti rast v neizprosni in dolgi svetovni gospodarski krizi in se hkrati spopasti z obstoječimi makroekonomskimi neravnovesji z vzdrževanjem stroge fiskalne in dohodkovne politike. Zaradi vsega tega politika tega programa predvideva ukrepe, katerih cilj je okrepitev odpornosti gospodarstva. Kljub izhodiščnemu položaju nizkega deleža javnega dolga glede na BDP in velikih proračunskih presežkov sta visoka inflacija in velik primanjkljaj tekočega računa preprečila vladi, da bi sprejela sveženj ukrepov za fiskalno spodbudo in tako povečala domače povpraševanje. Dolgoročno se država sooča s potrebo po izboljšanju kakovosti javnih financ, pri čemer se sooča s staranjem prebivalstva in vse slabšimi demografskimi razmerami.
SL Uradni list Evropske unije C 187/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 18. julija 2008

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov zaradi razgradnje reaktorja FRJ-2 v Jülichu v Nemčiji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(2008/C 187/01)

Evropska komisija je 15. januarja 2008 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od nemške vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov zaradi razgradnje reaktorja FRJ-2.

Na podlagi teh podatkov in po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med elektrarno in najbližjo točko v drugi državi članici (na Nizozemskem) je približno 23 km.

2. Med običajnim postopkom razgradnje tekočinski in plinski izpusti ne bodo povzročili izpostavljenosti, ki bi lahko ogrozila zdravje prebivalstva v drugih državah članicah.

3. Trdni radioaktivni odpadki, nastali ob razgradnji, se skladiščijo na mestu samem, dokler ni na voljo nacionalno odlagališče.

4. Trdni neradioaktivni odpadki ali odpadne snovi, ki ustrezajo stopnji opustitve nadzora, bodo oproščeni regulativnega nadzora in odstranjeni kot običajni odpadki ali ponovno uporabljeni ali reciklirani. To bo potekalo v skladu z merili, določenimi v temeljnih varnostnih standardih (Direktiva Sveta 96/29/Euratom).

5. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivne odpadne vode, ki bi lahko sledili nesreči vrste in razsežnosti, navedenih v splošnih podatkih, količine, ki bodo prešle v druge države članice, ne bodo povzročile izpostavljenosti, ki bi lahko ogrozila zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih ob razgradnji reaktorja FRJ-2 v Jülichu v Severnem Porenju – Vestfaliji v Zvezni republiki Nemčiji, med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
(3)

V programu za konvergenco iz januarja 2006 je bil za javnofinančni saldo za leto 2006 določen cilj -2,6 % BDP, jesenska napoved služb Komisije izhaja iz - 2,2 % BDP, posodobljena različica programa za konvergenco iz novembra 2006 pa dejanski primanjkljaj ocenjuje na - 1,9 % BDP. Rezultat, boljši od pričakovanega, je predvsem posledica tega, da odhodki niso bili izvedeni v načrtovanem obsegu (zlasti socialni transferji in javne naložbe), povečanje prihodkov pa gre pripisati predvsem rasti, ki je bila boljša od pričakovane. V navedenih napovedih glede primanjkljaja niso zajeti stroški pokojninske reforme, ki so bili leta 2006 po ocenah okrog 2 % BDP, kar je v skladu s prehodnim obdobjem za izvajanje odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi naložbenih pokojninskih sistemov (2), ki poteče spomladi 2007. Glavni cilj proračunske strategije v različici iz novembra 2006 je do leta 2007 zmanjšati čezmerni primanjkljaj, in sicer z uporabo določbe prenovljenega pakta, po kateri je mogoče odšteti del stroškov pokojninske reforme. Za naslednja leta se v programu načrtuje postopno zmanjšanje primanjkljaja, tako da bo do leta 2009 dosežena referenčna vrednost v višini 3 % BDP.
(7)

Glede na to oceno tveganja je mogoče, da proračunska naravnanost programa ne bo zadostovala za uresničitev srednjeročnega cilja do leta 2010, kot je predvideno v programu. Po spomladanskih napovedih služb Komisije naj bi se strukturni primanjkljaj v letih 2007 in 2008 povečal. Vendar zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Prilagajanje za doseganje srednjeročnega cilja programa ne poteka dovolj hitro in ga je treba pospešiti, zlasti v letih 2007 in 2008, da bo skladno s Paktom stabilnosti in rasti, ki opredeljuje, da mora za države članice euroobmočja in MDT II merilo za letno izboljšanje strukturnega salda znašati 0,5 % BDP ter da mora biti prilagoditev višja v obdobju ugodnejših gospodarskih razmer in bi lahko bila nižja v obdobju slabših gospodarskih razmer. Zlasti se pričakuje le omejeno izboljšanje strukturnega salda med letom 2007 in 2009, ko naj bi v Avstriji prevladovale dobre gospodarske razmere. Zaključek ni nič drugačen, tudi če se nakup vojaške opreme upošteva kot za enkraten ukrep, ki povečuje primanjkljaj; kot takšnega ga upošteva tudi program.
(4)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je zagotoviti dolgoročno vzdržnost javnih financ. V programu se v ta namen predlaga nadaljevanje proračunske konsolidacije in obenem izboljšanje pogojev za rast in zaposlovanje. Po predvidenem zmanjšanju preseženega primanjkljaja v letu 2006 se napoveduje, da se bo delež dolga zmanjševal za 0,5 odstotne točke na leto (razen v letu 2008) in bo leta 2010 dosegel 0,5 % BDP. Izboljšanje primarnega salda sledi istemu vzorcu, presežek bo do leta 2010 dosegel 2 % BDP. Medtem ko proračun vsebuje korektivne ukrepe na strani prihodkov, in sicer s povečanjem osnovne stopnje DDV s 16 % na 19 %, pa se bosta tako delež prihodkov kot odhodkov iz leta v leto zmanjševala. Delež odhodkov se bo znižal za 2,5 odstotne točke na 43 % BDP do leta 2010; načrtovano je, da se bo to doseglo večinoma z omejevanjem porabe na področju sociale. Za isto obdobje se za razmerje med prihodki in BDP napoveduje zmanjšanje za 1,5 odstotne točke na 42 % BDP do leta 2010; povečanje deleža davkov (npr. povečanje osnovne stopnje DDV leta 2007) se bo v glavnem izravnalo z zmanjšanjem deleža socialnih prispevkov (zaradi zmanjšanja zavarovanja za primer brezposelnosti v letu 2007 in trenda zmanjševanja deleža prispevkov), medtem ko bo delež nedavčnih prihodkov upadel. V primerjavi s prejšnjo posodobljeno različico bodo proračunski cilji vsako leto višji, čeprav za leto 2008 ni načrtovane nobene prilagoditve.
SL Uradni list Evropske unije C 22/1

Mnenje komisije z dne 30. januarja 2007 o spremenjenem načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz obrata Centraco v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(2007/C 22/01)

Evropska komisija je v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom 17. julija 2006 od francoske vlade prejela splošne podatke v zvezi s spremenjenim načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz obrata Centraco.

Na podlagi splošnih podatkov in po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med obratom in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Italije, je približno 180 km.

2. Splošni namen načrtovanih sprememb je izmenjava dovoljenj za izpust razpršenega in tekočega tritija (skupni letni tok odpadkov bo ostal nespremenjen), povečanje omejitev za izpust sevalcev alfa žarkov in določitev posebnih omejitev za jod 129.

3. Med običajnim obratovanjem načrtovane spremembe ne bodo povzročile izpostavljenosti prebivalstva v drugi državi članici, ki bi bila z zdravstvenega vidika pomembna.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov tekočih radioaktivnih snovi zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, načrtovane spremembe ne bodo pomembno vplivale na zdravje prebivalstva druge države članice.

Komisija zato meni, da izvajanje spremenjenega načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki iz obrata Centraco v Franciji med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče vrste in razsežnosti, predvidenih v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice, ki bi bilo z zdravstvenega vidika pomembno.
(7)

Cilj dopolnitve programa je ustvarjanje pogojev za uspešno vključitev v EMU in istočasno dohajanje ravni povprečnih dohodkov EU. Proračunska strategija je usmerjena v ohranjanje javnofinančnega primanjkljaja precej pod 3 % BDP in njen cilj je doseganje srednjeročnega cilja za proračunski položaj, kakor je predviden v Paktu stabilnosti in rasti, do leta 2008. V programu so najavljeni ukrepi davčne reforme, zaradi katerih naj bi delež prihodkov v odstotku BDP padel za 1,8 %, in ukrepi na strani odhodkov, s pomočjo katerih naj bi se delež odhodkov zmanjšal za 2,5 % BDP. V programu je predvideno, da bo konsolidacija potekala predvsem proti koncu programskega obdobja. Pričakuje se, da bo v začetku programskega obdobja javnofinančni primanjkljaj ostajal pri 1,7 % BDP in se potem počasi zmanjšal na 1,4 % BDP v letu 2007 ter nadalje na 1,0 % BDP v letu 2008. V primerjavi s prejšnjim programom nova dopolnitev za eno leto odlaga cilj doseganja primanjkljaja v višini 1 % BDP v okviru spremenjene usmeritve proračunske politike in na splošno nespremenjenega makroekonomskega scenarija.
(13)

V nacionalnem programu reform na Irskem, predloženem 28. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, so opredeljeni zlasti naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) nadaljnja prednostna opredelitev javnih naložb v gospodarsko in socialno infrastrukturo ter drugih odhodkov za spodbujanje rasti; in (ii) vzdrževanje stabilnega makroekonomskega okolja in vzdržnosti javnih financ ter zagotovitev zmerne inflacije. V proračunskih projekcijah programa stabilnosti so vključene proračunske posledice smernic politike, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu stabilnosti, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Program stabilnosti dopolnjuje te ukrepe s predlaganimi spremembami v institucionalnih okvirih javnih financ, vključno z nekaterimi inovacijami v proračunskem in ocenjevalnem postopku.
(3)

Svet je 21. januarja 2003 sklenil, da je primanjkljaj Nemčije previsok in priporočil, naj ga zmanjša najpozneje do leta 2004. Vendar pa je iz razlogov, ki so podrobno opisani v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o „položaju Nemčije in Francije glede njunih obveznosti na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem po sodbi Sodišča Evropskih skupnosti“, sprejetem dne 14. decembra 2004 ( 2 ), Komisija sklenila, da bi bilo treba kot ustrezen rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja šteti leto 2005, ker so sklepi Sveta novembra 2003 povzročili pravne učinke, dokler jih Sodišče ni razveljavilo. V skladu s tem sporočilom je glavni cilj proračunske strategije v programu zmanjšati primanjkljaj pod 3 % BDP do leta 2005. Cilj programa je tudi doseči nenehno zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja v poznejših letih. Pričakuje se, da se bo primanjkljaj od leta 2005 dalje stalno zmanjševal po odstotne točke BDP na leto in leta 2008 dosegel okroglih 1 % BDP. Po izračunih služb Komisije na podlagi predvidevanj v programu in skupne dogovorjene metodologije se bo ciklično prilagojeni primanjkljaj zmanjševal za malo manj kakor odstotne točke od leta 2005 dalje in bo leta 2008 dosegel okoli 1 % BDP. Kakor tudi v prejšnjih posodobitvah programa je cilj srednjeročne proračunske strategije doseči ravnovesje med strukturnimi reformami, konsolidacijo proračuna in ciklično stabilizacijo.
(1)

Svet je dne 8. marca 2005 preučil posodobljeni konvergenčni program Litve, ki zajema obdobje od 2004 do 2007. Program na splošno ustreza zahtevam po podatkih iz pregledanega in popravljenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Nekaj zahtevanih podatkov, povezanih s predpostavkami mednarodnega ekonomskega okolja, ni na voljo, pa tudi nekateri neobvezni podatki niso navedeni, čeprav to ne otežuje ocene programa. V skladu s tem se Litvo pozove, naj doseže skladnost z zahtevami po podatkih v kodeksu ravnanja.
SL Uradni list Evropske unije C 283/16

MNENJE KOMISIJE

z dne 15. novembra 2005

o spremenjenem načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz jedrske elektrarne Golfech v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(2005/C 283/05)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

Evropska komisija je v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom 13. aprila 2005 prejela od francoske vlade splošne podatke v zvezi s spremenjenim načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov jedrske elektrarne Golfech.

Na podlagi teh splošnih podatkov in po posvetovanju s skupino izvedencev je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med elektrarno in najbližjim mestom na ozemlju druge države članice, v tem primeru Španije, je približno 150 km.

2. Načrtovana sprememba bo povzročila splošno zmanjšanje omejitev za izpust plinastih in tekočih snovi, razen za tekoči tritij, za katerega je predvideno povečanje.

3. Med normalnim obratovanjem načrtovana sprememba v drugi državi članici ne bo povzročila izpostavljenosti prebivalstva, ki bi bila pomembna iz zdravstvenega vidika.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov tekočih radioaktivnih odpadkov zaradi nesreče glede tipa in razsežnosti, preučenih v začetnih splošnih podatkih, načrtovana sprememba v sistemu upravljanja porabe goriva z vidika zdravja ne bo pomembno vplivala na prebivalstvo druge države članice.

Komisija zato meni, da izvajanje spremenjenega načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki v jedrski elektrarni Golfech v Franciji med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, zemlje ali ozračja druge države članice, ki bi bilo pomembno z zdravstvenega vidika.
(4)

Dobre kmetijske prakse, dobri pogoji skladiščenja in prevoza ter dobre proizvodne prakse lahko zmanjšajo prisotnost glikoalkaloidov v krompirju in predelanih proizvodih iz krompirja. Vendar je treba zbrati več informacij o dejavnikih, ki privedejo do razmeroma visokih ravni glikoalkaloidov v krompirju in predelanih proizvodih iz krompirja, da bi lahko opredelili ukrepe, ki jih je treba sprejeti za preprečevanje ali zmanjšanje prisotnosti glikoalkaloidov v teh živilih. Če je možno, je primerno zlasti v predelanih proizvodih iz krompirja analizirati tudi razgradne produkte, tj. β- in γ- solanin in hakonin ter aglikon solanidin, glede na to, da so te spojine enako strupene kot α-solanin in α-hakonin.
3.

Priporočljivo je, da se opredelitev pojma „nanomaterial“ iz zadnjega priporočila ali drugega akta o opredelitvi nanomateriala za horizontalno politiko in zakonodajno uporabo, ki ga sprejme Komisija ali zakonodajalec Unije, uporabi pri obravnavi materialov ali vprašanj v zvezi s proizvodi nanotehnologij: (a) Komisija pri pripravi zakonodaje, programov politik ali raziskovalnih programov in pri izvajanju take zakonodaje ali programov tudi z drugimi institucijami in agencijami Unije; (b) države članice pri pripravi zakonodaje, programov politik ali raziskovalnih programov in pri izvajanju take zakonodaje ali programov; (c) gospodarski subjekti pri pripravi in izvajanju lastnih politik in raziskav.
(5)

Instrument Next Generation EU, vključno z Mehanizmom za okrevanje in odpornost, bo zagotovil trajnostno, vključujoče in pravično okrevanje. Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ki je vzpostavila Mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost bo zagotovil finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeval bo h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa okrepil odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Pomagal bo tudi pri izboljšanju stanja javnih financ v kratkoročnem obdobju ter prispeval h krepitvi vzdržnih javnih financ ter k rasti in ustvarjanju delovnih mest v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju.