SL Uradni list Evropske unije L 19/33

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/122

z dne 23. januarja 2017

o uporabi člena 34 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za javna naročila, oddana za dejavnosti, povezane s proizvodnjo šote na Finskem

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 237)

(Besedilo v finskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (1) in zlasti člena 30(5) Direktive,

ob upoštevanju Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (2) in zlasti člena 35(3) Direktive,

ob upoštevanju zahtevka, ki ga je predložila družba Vapo Oy,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za javna naročila,

ob upoštevanju naslednjega:

1. DEJANSKO STANJE

1.1 Zahtevek

(1) Komisija je 2. februarja 2016 v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES prejela zahtevek (v nadaljnjem besedilu: zahtevek) družbe Vapo Oy (v nadaljnjem besedilu: „družba Vapo“ ali „vložnik“).

(2) Družba Vapo je javno podjetje, v katerem ima finska država 50,1 % delnic, 49,9 % delnic pa je v lasti družbe Suomen Energiavarat Oy, tj. družbe, ki je v lasti občinskih energetskih podjetij in zadrug za oskrbo z električno energijo.

(3) Zahtevek se nanaša na dejavnosti, povezane s proizvodnjo šote na Finskem.

(4) Priložena mu je bila izjava finskega organa za konkurenco in potrošnike z dne 2. novembra 2015. Komisija meni, da tega dokumenta ni mogoče šteti za obrazloženo in utemeljeno mnenje v smislu člena 35(2) Direktive 2014/25/EU, saj je zgolj izjava, da so omenjeni pogoji izpolnjeni, ne da bi bili navedeni argumenti v podporo zadevni izjavi (3).

(5) Komisija je od vložnika zahtevala dodatne informacije z e-pošto z dne 10. marca 2016, 2. junija 2016, 6. julija 2016, 8. julija 2016 in 23. septembra 2016. Vložnik je na zahteve po informacijah odgovoril z e-pošto z dne 6. aprila 2016, 16. junija 2016, 26. avgusta 2016 in 30. septembra 2016.

(6) Komisija je obenem 7. junija 2016 zahtevala dodatne informacije od finskih organov. Finski organi so ji odgovorili z e-pošto z dne 26. septembra 2016. Ugotovitve v odgovoru so temeljile na anketi, ki jo je finski organ za konkurenco in potrošnike izvedel med 24 odjemalci družbe Vapo in osmimi njenimi konkurenti, ter informacijah, prejetih od združenja proizvajalcev šote. Sodelujoči v anketi so odgovarjali na vprašanja o svoji uporabi goriv, zmožnosti zamenjave vrste goriva, učinku hipotetične spremembe cene goriv, ekonomsko upravičenih razdaljah prevoza, cenah goriv, ovirah pri vstopu na trg, postopku javnega naročanja za šotna barja ter razvoju trgov za šoto in lesna goriva v naslednjih nekaj letih.

1.2 Proizvodnja šote na Finskem

(7) Šota je material z visoko vsebnostjo organskih snovi, ki ga je mogoče najti v vlažnih regijah, sestavljena pa je iz deloma razkrojenih delov rastlin; razreže se in posuši, nato pa uporabi kot gorivo. Na Finskem se šota v glavnem uporablja za proizvodnjo električne energije in daljinsko ogrevanje. Leta 2014 je skupno pomenila 4 % celotne mešanice goriv za proizvodnjo energije na Finskem (4).

(8) Šotna barja na Finskem skupno obsegajo 9 milijonov hektarjev, od tega jih je 1,2 milijona primernih za proizvodnjo šote (5). Vendar se za proizvodnjo šote dejansko uporablja manj kot 10 % območja, primernega za to (6). Lokacija dejavne proizvodnje šote je določena glede na konkurenčni položaj, pri čemer se upošteva razmeroma majhna ekonomsko upravičena razdalja prevoza šote, ki znaša le 150 km (7).

(9) Finska ima približno 23 milijonov hektarjev gozdov in je pomembna dobaviteljica gozdnih proizvodov na svetovnih trgih (8).

(10) Šota in lesna goriva se kot gorivo uporabljajo v približno 400 elektrarnah in toplarnah po vsej Finski.

(11) Družba Vapo je edina proizvajalka šote, ki deluje na celotnem nacionalnem ozemlju. Na Finskem so tudi številni regionalni proizvajalci, približno 300 lokalnih proizvajalcev, nekatere od večjih elektrarn pa imajo lastna območja za proizvodnjo šote.

(12) Lesna goriva dobavlja pet nacionalnih proizvajalcev, 79 združenj za gospodarjenje z gozdovi in na stotine lokalnih proizvajalcev (9).

2. PRAVNI OKVIR

(13) Direktiva 2014/25/EU se uporablja za oddajo javnih naročil za opravljanje dejavnosti, povezanih z izkoriščanjem geografskega območja za namene izkopavanja premoga ali drugih trdnih goriv, razen če je ta dejavnost izvzeta v skladu s členom 34 navedene direktive.

(14) Člen 34 Direktive 2014/25/EU določa, da se navedena direktiva ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje ene od dejavnosti, za katere velja navedena direktiva, če je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, ta dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen.

(15) Neposredna izpostavljenost konkurenci se oceni na podlagi objektivnih meril ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega sektorja. Dostop se šteje za neomejenega, če je država članica uvedla in uporablja ustrezno zakonodajo Unije, s katero se odpira zadevni sektor ali njegov del. Ta zakonodaja je navedena v Prilogi III k Direktivi 2014/25/EU. Vendar v zvezi z izkopavanjem premoga in drugih trdnih goriv v zadevni prilogi ni navedena nobena ustrezna zakonodaja, s katero bi se ta sektor liberaliziral. Zato ni mogoče predpostavljati, da je vzpostavljen prosti dostop do trga, ter je treba dokazati, da je tak dostop dejansko in pravno prost.

(16) Ta sklep ne posega v uporabo pravil o konkurenci in na druga področja prava Unije. Zlasti merila in metodologija, uporabljena pri oceni neposredne izpostavljenosti konkurenci v skladu s členom 34 Direktive 2014/25/EU, niso nujno enaka tistim, ki se uporabljajo pri oceni v skladu s členom 101 ali 102 Pogodbe ali Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (10). Ta vidik je potrdilo tudi Sodišče v nedavni sodbi (11).

3. OCENA

3.1 Prosti dostop do trga

(17) Ker ni mogoče predpostavljati, da je vzpostavljen prost dostop do trga, je treba dokazati, da je tak dostop dejansko in pravno prost.

(18) Vložnik trdi, da ni zakonskih omejitev glede dostopa do trga šote. Za proizvodnjo šote je potrebno okoljsko dovoljenje, vendar tega ni mogoče šteti za omejitev dostopa do trga. Poleg tega s proizvodnjo šote niso povezane posebne ali izključne pravice.

(19) Iz preučitve pravnih določb, ki veljajo za izdajanje dovoljenj za proizvodnjo šote na Finskem, je razvidno, da se ta zdaj podeljujejo nediskriminacijsko. Za začetek proizvodnje šote je potrebno okoljsko dovoljenje. Čeprav je lahko postopek pridobitve takega dovoljenja zelo dolgotrajen (traja od enega do štirih let), so postopek dodelitve dovoljenja in merila za dodelitev enaki za vse udeležence na trgu, zato tega z vidika javnega naročanja ni mogoče šteti za omejevanje dostopa do trga. Za namene tega sklepa je mogoče šteti, da je pravno možnost pridobitve dovoljenja za proizvodnjo šote prosto dostopna.

(20) Precejšen del šotišč, primernih za proizvodnjo šote, se še ni uporabljal (12). Vložnik tudi trdi, da se je v zadnjih letih število proizvajalcev šote povečalo (13), s čimer bi se podprla trditev, da je dostop do trga dejansko prost.

(21) Tudi finski organi so potrdili, da je dostop do te dejavnosti prost (14).

(22) Za oceno pogojev iz člena 34 Direktive 2014/25/EU in brez poseganja v konkurenčno pravo ali uporabo katerega koli drugega področja prava EU se lahko glede na navedeno šteje, da je dostop do trga za izkoriščanje geografskega območja za namene izkopavanja šote dejansko in pravno prost.

3.2 Neposredna izpostavljenost konkurenci

(23) Neposredno izpostavljenost konkurenci bi bilo treba oceniti na podlagi različnih kazalnikov, od katerih nobeden ni sam po sebi odločilen. V zvezi s trgi, na katere se nanaša ta sklep, je eno od meril, ki jih je treba upoštevati, tržni delež glavnih akterjev na določenem trgu. Glede na značilnosti zadevnih trgov bi bilo mogoče upoštevati tudi dodatna merila.

(24) Poleg tega taka opredelitev, kot je prikazano zgoraj, nikakor ne prejudicira uporabe členov 101 in/ali 102 Pogodbe in pravil o nadzoru združevanja v skladu z Uredbo (ES) št. 139/2004 ter nobene uredbe in obvestila in smernice Komisije, ki se uporabljajo in so povezani z izvajanjem pravil Unije o konkurenci, vključno z ustreznimi določbami v zvezi z opredelitvijo trga in izračunom tržnih deležev.

(25) Cilj tega sklepa je ugotoviti, ali so storitve, na katere se nanaša zahtevek, izpostavljene takšni stopnji konkurence za namene javnih naročil (na trgih, do katerih dostop ni omejen v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU), ki bo zagotovila, da se bodo tudi ob odsotnosti discipline, dosežene s podrobnimi pravili o javnem naročanju iz Direktive 2014/25/EU, javna naročila za opravljanje zadevnih dejavnosti pregledno in nediskriminacijsko izvajala na podlagi meril, s pomočjo katerih lahko naročniki opredelijo, katera rešitev je ekonomsko najugodnejša.

(26) Družba Vapo je edini naročnik, dejaven na trgu šote na Finskem, ter s tem edini subjekt, za katerega veljajo pravila Unije o javnem naročanju. V tem okviru je pomembno upoštevati, da imajo družbe, za katere postopki javnega naročanja ne veljajo, pri delovanju na teh trgih možnost ustvarjanja konkurenčnega pritiska na vložnika.

3.2.1 Upoštevni proizvodni trg

(27) Zahtevek zajema proizvodnjo šote in njeno prodajo na debelo. Proizvajalci pridobivajo in predelujejo šoto ter jo neposredno brez posrednikov prodajajo različnim obratom. Pri preučitvi konkurence na trgu proizvodnje šote je treba upoštevati povezave med proizvodnjo in prvo prodajo/distribucijo pridobljene šote na debelo. Za ta sklep in brez poseganja v uporabo drugega prava EU se bosta proizvodnja šote in njena prodaja na debelo obravnavali skupaj na istem proizvodnem trgu.

(28) Vložnik trdi, da spada šota na isti upoštevni trg kot vsaj lesna goriva (tj. gozdni sekanci in stranski proizvodi gozdarske industrije). Družba Vapo je dejavna na trgih za šoto in les, vendar večino prodaje ustvari s šoto.

(29) V skladu s prejšnjo prakso (15) finskega organa za konkurenco in potrošnike se je štelo, da spadata šota in les na ločena proizvodna trga, vendar je opredelitev ostala odprta. Razlikovanje pri opredelitvi trga za šoto in les je temeljilo na naslednjih razlogih: visoki investicijski stroški, povezani z zamenjavo/spremembo tehnologije, različne tehnične lastnosti šote in lesa, pomanjkanje zalog lesa, neobstoj posebne tržne cene za lesna goriva in dolgoročne pogodbe. Komisija je ocenila sedanji položaj na trgu z vrednotenjem ustreznosti navedenih razlogov.

Tehnološke spremembe

(30) Vložnik trdi, da se ena od najpomembnejših sprememb v primerjavi s časom, ko bili sprejeti prejšnji sklepi finskega organa za konkurenco in potrošnike, nanaša na spremembe v tehnologiji zgorevanja v obratu, zaradi česar se je poraba lesnih goriv povečala, poraba šote pa zmanjšala. Vložnik zlasti trdi, da je mogoče zdaj šoto in les uporabljati v praktično vseh toplarnah na Finskem. Zato se je poraba lesnih goriv v zadnjih 15 letih povečala (16).

(31) Finski organ za konkurenco in potrošnike je potrdil, da je v zadnjih nekaj letih les izvajal vse večji konkurenčni pritisk na šoto (17). Opazil je, da so proizvajalci energije vlagali v obrate na več goriv, v katerih se lahko uporabljajo šota, les in celo premog, da bi se lahko čim bolj prilagodili različnim tržnim razmeram ter okoljski in davčni politiki.

(32) Trenutno 20 največjih uporabnikov šote (18) na Finskem uporablja kurilno šoto skupaj z lesom in tudi premogom (za obrate, ki ležijo ob obali) (19).

(33) Od 400 elektrarn in toplarn, ki uporabljajo šoto in les, le manj kot 20 malih toplarn uporablja samo šoto (20). Vendar pa je poraba v teh toplarnah komaj vredna omembe (21).

Tehnične lastnosti šote in lesa

(34) Komisija glede tehničnih razlik ugotavlja, da se lahko danes tehnično učinkovito izgorevanje doseže tako, da se skupaj z lesom dodajajo kemikalije.

(35) Opozarja se, da se z izključno uporabo lesa povečuje korozija kotla, zato se za preprečevanje korozije med postopkom zgorevanja običajno doda zelo majhen delež šote (ki naravno vsebuje žveplo), premoga ali kemikalij, kot sta žveplo ali apnenec. Optimizirani delež potrebne kurilne šote se precej razlikuje in znaša od 0 do 60 %, odvisen pa je od tehnologije obrata in načrtovanih emisij (22).

(36) Komisija je vložnika vprašala (23) glede sezonskih vzorcev pri dobavi mešanice šote in lesa med letom, natančneje, ali so morali odjemalci dejansko uporabljati samo šoto ali samo les. Vložnik je pojasnil (24), da je poraba šote največja od januarja do marca, medtem ko je poleti majhna, saj se gorivo ne uporablja za ogrevanje. Za primer je uporabil razmere iz leta 2015, ko so bile temperature zelo nizke (25) ter so obrati za daljinsko ogrevanje namesto lesa porabili več šote in nafte. Vendar so bile nadomeščene količine glede na skupno porabo majhne.

Razpoložljivost lesnih goriv

(37) Vložnik glede pomanjkanja lesa trdi, da so sedanje razmere povsem drugačne kot ob sprejetju prejšnjih sklepov organa za konkurenco in potrošnike, saj so gospodarski subjekti vlagali v stroje za sečnjo lesa, zaradi česar se je trg lesa znatno povečal (26).

(38) V skladu z zahtevkom (27) je na voljo veliko goriv, ki so alternativa šoti. Na severu in vzhodu Finske so lesna goriva brez težav dosegljiva, na južnih in zahodnih območjih pa bi bilo zaradi razpoložljivosti domačih lesnih goriv povečanje uporabe lesnih sekancev v prihodnosti lahko omejeno (28). Alternativna goriva, ki se uporabljajo, so premog (v obalnih regijah), les, uvožen iz Rusije, in plin (kjer potekajo plinovodi). Čeprav lahko povpraševanje presega ponudbo lesa, je to le začasno (29).

(39) Finski organ za konkurenco in potrošnike je navedel: „Danes so trgi za gozdne sekance in stranske proizvode gozdarske industrije postali bolj tržno usmerjeni in so okrepili svoj položaj v primerjavi s šoto“ (30).

(40) Glede na javno razpoložljive podatke (31) je iz časovne vrste o energetskih virih za proizvodnjo električne energije razvidno nenehno povečevanje glede porabe lesnih goriv in zmanjševanje glede šote, zlasti od leta 2010.

Določanje cene goriva

(41) Finska ima koristi od shem pomoči za tekoče poslovanje (32) za elektrarne na gozdne sekance, katerih cilj je povečati proizvodnjo energije iz obnovljivih virov s spodbujanjem zamenjave goriva s šote na biomaso.

(42) Cilj EU do leta 2020 za energijo iz obnovljivih virov za Finsko je 38 %. Delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije na Finskem se je z 28,5 % leta 2005 povečal na 36,8 % leta 2013 (33).

(43) Vložnik potrjuje (34), da so vsi njegovi najpomembnejši odjemalci upravičeni do navedene pomoči.

(44) Sprememba stopnje pomoči, ki jo je uvedla vlada (35), je začela veljati 1. marca 2016. V skladu s tem zakonom se je najvišja stopnja subvencije za elektriko, proizvedeno z gozdnimi sekanci, povišala s 15,90 EUR/MWh na 18 EUR/MWh.

(45) Na Finskem se davki na energijo pobirajo za električno energijo, premog, zemeljski plin, kurilno šoto, talovo olje in tekoča goriva. V skladu z najnovejšo zakonodajo (36) se je novi davek na kurilno šoto s 3,40 EUR/MWh znižal na 1,90 EUR/MWh. Ta novi davek je prav tako začel veljati 1. marca 2016.

(46) Za uporabo šote in ostalih fosilnih goriv se v nasprotju z uporabo lesa v energetskem sektorju obračunava davek na emisije CO2. Ob sprejetju prejšnjega sklepa organa za konkurenco in potrošnike (37) davek na emisije še ni veljal. Uvedba tega davka je bila spodbuda za velike naložbe v nove obrate na več goriv ter predelavo starih obratov, tako da lahko uporabljajo les in druga fosilna goriva.

(47) Vložnik trdi (38), da je ob upoštevanju vseh davkov na šoto in pomoči za les iz primerjave stroškov, ki jih ima odjemalec za kurilno šoto (vključno z davkom na šoto in stroški za pravice do emisij CO2), s stroški za lesno gorivo razvidno, da so stroški lesnih goriv in kurilne šote za odjemalca primerljivi, pri čemer je les še vedno cenejši od šote.

(48) Finski organi so potrdili (39), da so med anketo, izvedeno med odjemalci in konkurenti družbe Vapo, „številni udeleženci ankete navedli, da so v praksi za odjemalce končni stroški za šoto in les trenutno enaki zaradi veljavnih stopenj pomoči, davka in pravic do emisije“.

Dolgoročne pogodbe

(49) Ob sprejetju prejšnjih sklepov organa za konkurenco in potrošnike je vladalo pomanjkanje zalog šote, lesna goriva pa niso bila alternativa v tolikšnem obsegu kot danes. Odjemalci so bili pripravljeni sklepati dolgoročne pogodbe, da bi si zagotovili ustrezne količine zalog.

(50) Družba Vapo zdaj deluje na podlagi okvirnih pogodb z odjemalci. Te okvirne pogodbe običajno veljajo več kot eno leto, cene in količine zalog pa se dogovorijo enkrat letno ali za krajše obdobje, odvisno od položaja na trgu. Družba Vapo nima izključnih pogodb o distribuciji in vsi njeni odjemalci lahko šoto naročajo pri drugih proizvajalcih. Tako odjemalci kljub obstoječim okvirnim pogodbam niso dolgoročno zavezani za nabavo pri družbi Vapo.

(51) Ob upoštevanju sedanjega položaja na trgu za šoto in les, kot je opisan v uvodnih izjavah 27 do 50, in sedanje sheme državne pomoči za les se zdi, da na kurilno šoto precejšen konkurenčni pritisk izvajajo med drugim lesna goriva.

(52) Komisija glede na navedeno za oceno pogojev iz člena 34 Direktive 2014/25/EU in brez poseganja v konkurenčno pravo ali uporabo katerega koli drugega prava EU meni, da si kurilna šota in lesna goriva (gozdni sekanci in stranski proizvodi gozdarske industrije) trenutno medsebojno konkurirajo.

3.2.2 Upoštevni geografski trg

(53) Glede na vložnika upoštevni trg zajema nacionalno ozemlje Finske. Vložnik ter drugi proizvajalci šote in lesa so dejavni na Finskem.

(54) V prejšnjem sklepu (40) organa za konkurenco in potrošnike je bilo ugotovljeno, da je geografski trg za šoto po obsegu nacionalen. Isto ugotovitev so finski organi potrdili v dopisu z dne 26. septembra 2016 (41).

(55) Kurilna šota se običajno proizvaja čim bližje lokaciji odjemalca. Običajno se enemu odjemalcu dobavlja z desetin različnih lokacij šotnih barij (42). Vložnik je največjo ekonomsko upravičeno razdaljo prevoza ocenil na približno 150 km za kurilno šoto, 50 km za lesne sekance in 150 km za stranske proizvode lesa.

(56) V skladu s tržno raziskavo, ki jo je leta 2016 izvedel organ za konkurenco in potrošnike, je bila ekonomsko upravičena razdalja za prevoz ocenjena na 160 km za šoto, 110 km za lesne sekance in 155 km za stranske proizvode lesa (43).

(57) Vložnik trdi, da je na ekonomsko upravičenem območju oskrbe obrata, ki uporablja šoto ali lesna goriva, več šotnih barij ali virov lesa in, nasprotno, da gospodarski subjekti, ki se ukvarjajo s proizvodnjo šote in lesa, kuriva prodajajo različnim obratom. Organ za konkurenco in potrošnike je v prejšnjem sklepu (44) uporabil iste utemeljitve, ko je kot geografski trg opredelil nacionalni trg.

(58) Komisija ugotavlja, da 20 največjih uporabnikov šote na Finskem uporablja kurilno šoto skupaj z lesom in tudi premogom ter da ima vsak od njih več kot enega dobavitelja šote in lesa ter veliko možnih dobaviteljev na ekonomsko upravičenem območju prevoza.

(59) Finski organ za konkurenco in potrošnike trdi (45), da se zdi, da se razmere na geografskem trgu v primerjavi z razmerami ob prejšnjem sklepu tega organa iz leta 2001 niso spremenile, zato je mogoče geografski trg opredeliti kot nacionalen po obsegu.

(60) Komisiji za oceno pogojev iz člena 34 Direktive 2014/25/EU in brez poseganja v konkurenčno pravo ali uporabo katerega koli drugega prava Unije glede na navedeno ni treba sprejeti ugotovitve o natančnem obsegu geografskega trga, saj bi bil rezultat ocene konkurenčnega položaja v vsakem primeru enak.

3.2.3 Presoja konkurenčnosti

(61) Šteje se, da je pri trgu za šoto in les eden od kazalnikov stopnje konkurence na nacionalnih trgih skupni tržni delež največjih treh proizvajalcev. To je v skladu z dosedanjo prakso Komisije (46).

(62) Tržni delež največjih treh proizvajalcev v smislu vrednosti prodaje je leta 2012 znašal […] (47) %, leta 2013 […] %, leta 2014 pa […] % (48). Družba Vapo Oy je na tem trgu prvi tržni akter, njeni tržni deleži pa so se v zadnjih letih zmanjševali (leta 2012 so znašali […]; leta 2013 […] in leta 2014 […]).

(63) Analiza konkurenčnega položaja na ravni vsakega od največjih 20 odjemalcev kaže, da je tržni delež družbe Vapo med […] in […] (49) z dvema izjemama (50), družba Vapo pa skupaj ustvari […] (51) vseh dobav navedenim 20 največjim odjemalcem.

(64) Dejstvo, da je tržni delež družbe Vapo pri dobavah največjim strankam večji od skupnega tržnega deleža, izračunanega na nacionalni ravni, bi lahko nakazovalo, da družba Vapo morda ne more izkoristiti svojega tržnega položaja v razmerju do malih odjemalcev.

(65) Tudi v primeru hipotetičnega alternativnega scenarija, po katerem bi bila Finska razdeljena na štiri regionalna območja dobave (severno, vzhodno, zahodno in južno), bi ostal rezultat presoje večinoma enak – tržni delež družbe Vapo (52) bi znašal od […] do […] (53).

(66) Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 50, vložnik prodaja šoto in les na podlagi okvirnih pogodb s svojimi strankami, pri čemer se v pogodbah letno ali v krajših intervalih določijo količine, ki jih je treba dobaviti, in cene. Vseh 20 največjih uporabnikov šote na Finskem (54), ki imajo sedeže po vsej državi, uporablja šoto skupaj z lesom in včasih premogom. Vsi obrati imajo več kot enega dobavitelja šote in lesa, vložnik pa nima izključnih pogodb.

(67) Glede zamenjave je mogoče opaziti, da se je zaradi sprememb tehnologije v obratih, veljavnih davkov na šoto in subvencij za les poraba šote zmanjšala. Vložnik je izgubil številne odjemalce šote, ki so prešli na goriva, ki jih dobavljajo drugi dobavitelji, medtem ko se je povpraševanje ostalih odjemalcev po šoti pri njem zmanjšalo.

(68) V zadnjih letih so na trg za šoto vstopili (55) številni udeleženci, vendar je njihovo število omejeno zaradi manjšega povpraševanja po šoti.

(69) Finska vlada spodbuja uporabo lesnih goriv za proizvodnjo energije. Davčna stopnja kurilne šote se je znižala, hkrati pa se je povišala subvencija za lesna goriva, iz česar je razviden namen vlade, da ohranja konkurenco med domačo kurilno šoto in lesnimi gorivi. Les je že najbolj uporabljan vir energije; njegova poraba se od leta 2000 povečuje, medtem ko se zadevni delež šote zmanjšuje.

(70) Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 41 do 48, so končni stroški za odjemalca, ki vključujejo davek na gorivo, pravice do emisije (za šoto) in subvencije (za les), primerljivi, pri čemer je les v povprečju cenejši od šote.

(71) Komisija upošteva, da sedanji konkurenčni pritisk na šoto povzroča predvsem veljavni regulativni okvir (davek na kurilno šoto, davek na emisije CO2 in subvencija za lesne sekance) ter da se lahko s spremembami navedenih politik spremenijo tržna dinamika med šoto in lesom, njuna zmožnost medsebojnega konkuriranja in splošni konkurenčni pritisk na družbo Vapo.

4. SKLEPNE UGOTOVITVE

(72) V zvezi s proizvodnjo šote in njeno prodajo na debelo je mogoče položaj povzeti: skupni tržni deleži največjih treh konkurentov so majhni, odjemalci pa lahko šoto zamenjajo z lesom in drugimi gorivi.

(73) Glede na dejavnike iz uvodnih izjav 23 do 71 je treba pogoj neposredne izpostavljenosti konkurenci iz člena 34(1) Direktive 2014/25/EU glede proizvodnje šote in njene prodaje na debelo na Finskem šteti za izpolnjen.

(74) Ker se poleg tega zdi, da je izpolnjen pogoj glede neomejenega dostopa do trga, se Direktiva 2014/25/EU ne uporablja, niti če naročniki oddajo naročila, katerih namen je omogočati proizvodnjo šote in njeno prodajo na debelo na Finskem, niti če na zadevnem geografskem območju za opravljanje take dejavnosti organizirajo projektne natečaje.

(75) Ta sklep temelji na pravnem in dejanskem stanju v obdobju od februarja 2016 do oktobra 2016, kot je razvidno iz informacij, ki so jih predložili vložnik in finski organi. Spremeni se lahko, če zaradi pomembnih sprememb pravnega ali dejanskega stanja pogoji za uporabo člena 34 Direktive 2014/25/EU ne bi bili več izpolnjeni.

(76) Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Svetovalnega odbora za javna naročila –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Direktiva 2014/25/EU se ne uporablja za javna naročila, ki jih oddajo naročniki in so namenjena omogočanju proizvodnje šote in njene prodaje na debelo na Finskem.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Republiko Finsko.

V Bruslju, 23. januarja 2017 Za Komisijo Elżbieta BIEŃKOWSKA Članica Komisije

(1) UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

(2) UL L 94, 28.3.2014, str. 243.

(3) V skladu s tem mnenjem organ za konkurenco in potrošnike „ne vidi posebnega razloga, da bi nasprotoval odobritvi izjeme od pravil o javnem naročanju“. Vendar ugotovitve v svojem mnenju ni utemeljil. Mnenje zlasti ne vključuje sklica na prvi pogoj za izjemo, ki je prosti dostop do trga, in ne vsebuje ugotovitve glede trenutne natančne opredelitve upoštevnega proizvodnega ali geografskega trga.

(4) Nacionalno poročilo za leto 2016, poslano Agenciji za sodelovanje energetskih regulatorjev in Evropski komisiji, str. 35.

(5) Dopis vložnika z dne 26. avgusta 2016, str. 6.

(6) Dopis vložnika z dne 26. avgusta 2016, str. 6 in 7.

(7) Oddelek 3.2 zahtevka, str. 12.

(8) „Forest Finland in brief“ (Kratka predstavitev finskih gozdov) http://www.metla.fi/metinfo/tilasto/julkaisut/muut/Forest-Finland_2013.pdf.

(9) Oddelek 5.1 zahtevka, str. 13.

(10) Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvi) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

(11) Sodba z dne 27. aprila 2016 v zadevi Österreichische Post AG proti Komisiji, T-463/14, EU:T:2016:243, točka 28.

(12) Glej opombo 6.

(13) Dopis vložnika z dne 16. junija 2016, zadnji odstavek na str. 3 in prvi trije odstavki na str. 4.

(14) Dopis finskih organov z dne 26. septembra 2016, str. 3.

(15) Sklep št. 267/61/94 z dne 5. septembra 2000, Sklep št. 21/81/2000 z dne 8. marca 2001, str. 5, 7 in 8.

(16) Glede na dopis vložnika z dne 22. januarja 2016, odstavek 2 na str. 2, dopis vložnika z dne 16. junija 2016, predzadnji in zadnji odstavek na str. 5.

(17) Dopis finskih organov z dne 26. septembra 2016, str. 2.

(18) To je leta 2014 pomenilo 56 % celotne porabe šote.

(19) Oddelek 3.1 zahtevka, str. 9.

(20) Dopis vložnika z dne 6. aprila 2016, str. 14.

(21) Manj kot 1 % celotne porabe šote.

(22) Dopis finskih organov z dne 26. septembra 2016, str. 2. Dopis vložnika z dne 30. septembra 2016, str. 2.

(23) Dopis Komisije z dne 2. junija 2016, str. 3.

(24) Dopis vložnika z dne 16. junija 2016, str. 10.

(25) Temperature so padle pod –20 °C in ostale tako nizke tri tedne.

(26) Dopis vložnika z dne 16. junija 2016, str. 1.

(27) Oddelek 3.2 zahtevka, str. 13.

(28) Dopis vložnika z dne 16. junija 2016, str. 7.

(29) Glej opombo 28.

(30) Dopis finskih organov z dne 26. septembra 2016, str. 2.

(31) Statistics Finland: http://pxweb2.stat.fi/sahkoiset_julkaisut/energia2015/html/engl0002.htm.

(32) Državna pomoč SA.42218(2015/N) Finska – pomoč za tekoče poslovanje za elektrarne na gozdne sekance; C(2016) 976; Državna pomoč SA.31204(2011/N) Finska – pomoč za tekoče poslovanje za male obrate za soproizvodnjo na les in elektrarne na gozdne sekance; C(2011) 1950 (UL C 153, 24.5.2011, str. 2).

(33) http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:4f8722ce-1347-11e5-8817-01aa75ed71a1.0020.02/DOC_2&format=PDF, str. 2.

(34) Dopis vložnika z dne 26. avgusta 2016, str. 5.

(35) Vladni odlok o proizvodni subvenciji za električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov energije.

(36) Zakon, s katerim se spreminja Dodatek k zakonu o trošarinah na električno energijo in nekatera goriva (1724/2015).

(37) Sklep organa za konkurenco in potrošnike št. 21/81/2000 z dne 8. marca 2001.

(38) Dopis vložnika z dne 16. junija 2016, str. 13.

(39) Dopis finskih organov z dne 26. septembra 2016, str. 2.

(40) Sklep št. 21/81/2000 z dne 8. marca 2001, str. 9.

(41) Dopis finskih organov z dne 26. septembra 2016, str. 3.

(42) Dopis vložnika z dne 16. junija 2016, str. 12.

(43) Glej opombo 41.

(44) Glej opombo 40.

(45) Dopis finskih organov z dne 26. septembra 2016, str. 3, in mnenje organa za konkurenco in potrošnike z dne 2. novembra 2011, str. 3.

(46) Izvedbeni sklep Komisije 2011/306/EU z dne 20. maja 2011 o neuporabi člena 30(1) Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev pri kopanju bituminoznega premoga na Češkem (UL L 137, 25.5.2011, str. 55).

(47) […] zaupen podatek.

(48) Zahtevek, str. 15 in 17.

(49) Dopis vložnika z dne 16. junija 2016, str. 6.

(50) Ti izjemi nista problematični, saj je v enem primeru obrat na isti lokaciji kot drugi obrati, v katerih ima družba Vapo majhen tržni delež, druga pa je eden od najmanjših obratov.

(51) Tržni deleži temeljijo na podatkih iz leta 2014.

(52) Tržni deleži temeljijo na podatkih iz leta 2013.

(53) Dopis vložnika z dne 6. aprila 2016, str. 13.

(54) Poraba največjih 20 odjemalcev šote znaša 56 % celotne porabe šote.

(55) Dopis vložnika z dne 16. junija 2016, str. 3.