ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Na podlagi ocene programa za stabilnost za leto 2013 v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da se kljub obsežni konsolidaciji, sicer odloženi na zadnji del obdobja za konsolidacijo, ki je primanjkljaj zmanjšala s 6,2 % BDP v letu 2009 na 4,0 % BDP v letu 2012, ne pričakuje, da bo Slovenija čezmerni primanjkljaj odpravila do leta 2013, kot je to konec leta 2009 priporočil Svet. To je zlasti povezano s slabšimi gospodarskimi razmerami, kot so bile pričakovane v času priporočila. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu za stabilnost, je na splošno verjeten za leto 2013, za leto 2014 pa optimističen. Slovenski organi zlasti pričakujejo, da bo po zmanjšanju BDP za 2,3 % leta 2012 in 1,9 % leta 2013 ta v letu 2014 zrasel za 0,2 %, pri čemer se predpostavlja, da bodo sprejeti fiskalni ukrepi, ki bodo zmanjšali javnofinančni primanjkljaj s 4,2 % BDP (izključene so dokapitalizacije bank) v letu 2013 na 2,6 % BDP v letu 2014. Vendar Komisija ob predpostavki nespremenjene politike, tj. v scenariju, ki upošteva samo ukrepe, ki so bili sprejeti do sredine aprila 2013, napoveduje, da se bo leta 2014 BDP zmanjšal za 0,1 %, medtem ko naj bi javnofinančni primanjkljaj za leto 2014 znašal 4,9 % BDP. Glavni cilji proračunske strategije, opisane v programu za stabilnost, so odprava čezmernega primanjkljaja do leta 2014, tj. eno leto po roku, ki ga je konec leta 2009 določil Svet, zagotovitev strukturno izravnanega salda do leta 2017 in stabilizacija dolga države pod 55 % BDP. V programu za stabilnost je potrjen srednjeročni cilj, tj. strukturno uravnotežen proračun. Srednjeročni cilj ni skladen z zahtevami Pakta za stabilnost in rast, ker ne upošteva v zadostni meri implicitnih obveznosti, povezanih s staranjem prebivalstva. Načrtovani cilji glede nominalnega primanjkljaja v programu za stabilnost so skladni z odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2014.

Vendar glede na optimistično napoved rasti za navedeno leto, pomembna tveganja za napovedi glede prihodkov in nezadostno opredeljene ukrepe na strani odhodkov, Svet meni, da ni verjetno, da bo čezmerni primanjkljaj odpravljen do leta 2014. V teh razmerah bi bilo treba opredeliti, sprejeti in izvesti dodatne ukrepe za strukturno konsolidacijo, da bo v skladu s priporočilom Sveta z dne 21. junija 2013 čezmerni primanjkljaj verodostojno in vzdržno odpravljen najpozneje do leta 2015. Delež javnofinančnega dolga v BDP se je med letoma 2008 (22 %) in 2012 (54,1 %) več kot podvojil in naj bi se glede na napoved služb Komisije iz pomladi 2013 do leta 2014 še dodatno povečal na 66,5 %. Organi pričakujejo, da bo delež dolga s 63,2 % BDP najvišji v letih 2014 in 2015, nato pa naj bi v letu 2016 padel na 62,8 % BDP. Tveganja v zvezi z deležem dolga v BDP se nagibajo k zvišanju deleža, tudi zaradi velikih pogojnih obveznosti in verjetnih prilagoditev stanj in tokov iz naslova prenosa aktive na Družbo za upravljanje terjatev bank (DUTB), ki ni vključen v napovedi programa.
SL Uradni list Evropske unije C 88/1

PRIPOROČILO SVETA

z dne 21. marca 2013

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2011

2013/C 88/01

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Četrte konvencije AKP-EGS, podpisane dne 15. decembra 1989 v Loméju (1), kot je bila spremenjena s Sporazumom, podpisanim dne 4. novembra 1995 na Mauriciusu (2),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru drugega finančnega protokola k Četrti konvenciji AKP-EGS (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen osmi Evropski razvojni sklad (osmi ERS), in zlasti člena 33(3) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 16. junija 1998, ki se uporablja za sodelovanje pri razvojnem financiranju v okviru Četrte konvencije AKP-ES (4), in zlasti členov 66 do 74 Finančne uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi osmega ERS na dan 31. decembra 2011 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS) (5), za proračunsko leto 2011 skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 33(3) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje osmega ERS.

(2) Komisija je dejavnosti osmega ERS v proračunskem letu 2011 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti osmega ERS za proračunsko leto 2011.

V Bruslju, 21. marca 2013 Za Svet Predsednik P. HOGAN

(1) UL L 229, 17.8.1991, str. 3.

(2) UL L 156, 29.5.1998, str. 3.

(3) UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

(4) UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

(5) UL C 344, 12.11.2012, str. 243.
1.

Opredelijo jasne politike za razširjanje in odprt dostop do znanstvenih objav, ki so rezultat javno financiranih raziskav. Te politike morajo zagotoviti: — konkretne cilje in kazalnike za merjenje napredka, — načrte za izvajanje, vključno s porazdelitvijo odgovornosti, — s tem povezano finančno načrtovanje. Kot rezultat teh politik zagotovijo, da: — bo dostop do objav, ki so rezultat javno financiranih raziskav, odprt čim prej, po možnosti takoj, v vsakem primeru pa najpozneje šest mesecev po datumu objave, za družbene znanosti in humanistične vede pa dvanajst mesecev, — bodo sistemi izdajanja licenc prispevali k odprtemu dostopu do znanstvenih objav, ki so rezultat javno financiranih raziskav, na uravnotežen način ter v skladu z in brez poseganja v veljavno zakonodajo o avtorskih pravicah, in spodbujali raziskovalce, naj ohranijo svoje avtorske pravice, medtem ko bodo podeljevali licence založnikom, — sistem akademskih poklicnih poti podpira in nagrajuje raziskovalce, ki sodelujejo v kulturi izmenjave rezultatov svojih raziskav, zlasti z zagotavljanjem odprtega dostopa do svojih objav in z razvojem, spodbujanjem in uporabo novih alternativnih modelov za oceno poklicnih poti, merjenje in kazalnike, — se preglednost izboljša, zlasti s pomočjo obveščanja javnosti o sporazumih med javnimi ustanovami ali skupinami javnih ustanov in založniki za dobavo znanstvenih informacij. To bi naj vključevalo sporazume, ki zajemajo tako imenovane „dobre kupčije“, tj. popuste za sklenitev hkratne naročnine na objave v tiskani in elektronski obliki, — mala in srednje velika podjetja ter povezani raziskovalci imajo najširši in najcenejši možni dostop do znanstvenih objav rezultatov raziskav, ki so financirane iz javnih sredstev.
(11)

Na podlagi ocene konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je v primerjavi z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2012 makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije konvergenčnega programa, optimističen za obdobje 2012–2013, ko naj bi letna rast dosegla 1,4 % leta 2012 in 2,5 % leta 2013. V napovedi služb Komisije iz pomladi 2012 je predvidena rast BDP v višini 0,5 % leta 2012 in 1,9 % leta 2013. Po odpravi čezmernega primanjkljaja leta 2011 je cilj proračunske strategije, opredeljene v programu, do konca programskega obdobja doseči proračunsko stanje, ki je blizu tako strukturno kot tudi nominalno uravnoteženemu proračunu. Strukturno opredeljen srednjeročni proračunski cilj je bil rahlo popravljen s primanjkljaja v višini 0,6 % BDP na primanjkljaj v višini 0,5 % BDP. Novi srednjeročni proračunski cilj ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Na podlagi (ponovno izračunanega) strukturnega proračunskega stanja (6) namerava Bolgarija srednjeročni cilj doseči v obdobju konvergenčnega programa. V obdobju 2012–2014 naj bi bila stopnja rasti javnofinančnih odhodkov ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov v okviru mejne vrednosti za odhodke, določene v Paktu za stabilnost in rast, a bi jo leta 2015 presegla. Načrtovana fiskalna konsolidacija je izpostavljena več tveganjem zaradi (i) nižjih prihodkov zaradi optimističnega makroekonomskega scenarija in strukture rasti gospodarstva z manj davki ter (ii) neučinkovitega javnega sektorja, zlasti glede zaostankov pri plačilih v zdravstvu, kar lahko povzroči precejšnje pritiske na odhodke. Delež dolga je nižji od 60 % BDP in naj bi v skladu s konvergenčnim programom dosegel skoraj 20 % BDP leta 2012, nato pa se zmanjševal v programskem obdobju. Na področju izpolnjevanja davčnih obveznosti je možnih precej izboljšav in napredek na tem področju bi Bolgariji omogočil, da zviša odhodke za pospeševanje rasti. Zahteva, da se proračunski primanjkljaj ohrani pod 2 % BDP, javnofinančni odhodki pa se omejijo na 40 % BDP, je bila sprejeta kot sprememba temeljnega zakona o proračunu, s čimer se je okrepila zavezujoča narava fiskalnega okvira in izboljšala predvidljivost proračunskega načrtovanja. Ostajajo pa izzivi glede nadaljnjega izboljšanja vsebine srednjeročnega proračunskega okvira in krepitve poročanja po obračunskem načelu, tudi na podlagi bolj kakovostnega in bolj pravočasnega poročanja s strani podjetij v državni lasti in na podnacionalni ravni.
(10)

Poglobljeni pregled Komisije v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 je potrdil, da so gospodinjstva na Švedskem precej zadolžena. Razmere na stanovanjskem trgu in trgu hipotekarnih posojil so se v letu 2011 stabilizirale, vendar ostaja nekaj strukturnih izkrivljenj, ki dolgoročno ogrožajo stabilnost teh trgov. Sprejeti so bili ustrezni ukrepi za okrepitev odpornosti finančnega sektorja, vendar je trenutno v veljavi več politik, ki bi lahko prispevale k nestabilnosti švedskega stanovanjskega trga in nakopičenju hipotekarnih dolgov, in niso bile deležne tolikšne pozornosti: znatna davčna olajšava za plačila obresti in nizki davki na nepremičnine, nizka amortizacija in strogi predpisi o najemnih razmerjih. Na drugi strani prožnost stanovanjske ponudbe omejujejo monopol pri lokalnem prostorskem načrtovanju, dolgotrajni postopki prostorskega načrtovanja in pomanjkanje konkurence.
(9)

Portugalska se je zavezala, da bo izvajala program gospodarskega in finančnega prilagajanja z namenom ponovno vzpostaviti zaupanje v njen državni dolg in bančni sektor ter spodbuditi rast in zaposlovanje. Program določa izčrpne ukrepe na treh področjih: (i) strategijo za kredibilno in uravnoteženo fiskalno konsolidacijo, podprto s strukturnimi fiskalnimi ukrepi in boljšim fiskalnim nadzorom; (ii) temeljite strukturne reforme s takojšnimi učinki, vključno na trgu dela in proizvodnem trgu; ter (iii) prizadevanje za zaščito finančnega sektorja pred neurejenim zmanjšanjem finančnega vzvoda prek tržnih mehanizmov, podprtih s kreditnimi linijami.
3.

Države članice se spodbuja, naj v operativni strateški raziskovalni načrt in v izvedbeni načrt vključijo naslednje ukrepe: (a) okrepitev izmenjave informacij o zadevnih regionalnih in nacionalnih programih, raziskovalnih dejavnostih in raziskovalnih programih, ki jih usklajuje Evropska unija, tudi z namenom, da se redno posodablja oris stanja evropskih raziskav na tem področju; (b) izmenjava informacij, virov, najboljših praks, metodologij in smernic; (c) določitev področij ali raziskovalnih dejavnosti, ki bi imele koristi zaradi usklajevanja ali skupnih razpisov za zbiranje predlogov ali združevanja sredstev; (d) opredelitev načinov za skupno izvajanje raziskav na področjih iz točke (c); (e) zagotovitev usklajevanja in razvoja medsebojnega delovanja z obstoječimi shemami za raziskave in inovacije v Evropski uniji, kot je okvirni program in zlasti predoperativni ukrepi pobude Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES) in Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo EIT/skupnostjo znanja in inovacij (KIC), raziskovalne dejavnosti, ki se spodbujajo preko kohezijske politike, in druge povezane pobude za skupno programiranje ter organizacijo Evropske unije Clearinghouse o prilagoditvi, ki jo upravljata Komisija in Evropska agencija za okolje. Na zadevnih področjih podnebnih sprememb, ki niso posebej obravnavana v tej pobudi za skupno programiranje, zlasti glede razvoja možnosti za blažitev in prilagajanje ter tveganj in priložnosti ukrepov v zvezi s podnebnimi spremembami, bi bilo treba razviti močne povezave; (f) souporaba, kjer je to mogoče, raziskovalne infrastrukture ali razvoj novih zmogljivosti, kot so usklajene zbirke podatkov, ali razvoj modelov za preučevanje procesov in vplivov podnebnih sprememb; (g) spodbujanje boljšega sodelovanja med javnimi in zasebnimi sektorji ter sodelovanje na področju inovacij med različnimi raziskovalnimi dejavnostmi in poslovnimi sektorji, ki so povezani s podnebnimi spremembami in na katere te spremembe vplivajo; (h) izmenjava in širjenje znanja, inovacij ter interdisciplinarnih metodoloških pristopov zlasti glede za politiko pomembnih rezultatov; (i) zagotavljanje primernih znanstvenih informacij oblikovalcem politik na nacionalni ravni in na ravni Evropske unije; (j) vzpostavitev primernih izmenjav informacij z zadevnimi mednarodnimi programi; (k) oblikovanje mrež med centri, ki se ukvarjajo z raziskavami podnebnih sprememb, vključno s centri zunaj evropskega raziskovalnega prostora; (l) okrepitev skupnih zmogljivosti za napovedovanje.
(3)

S Priporočilom Komisije 2006/88/ES z dne 6. februarja 2006 o zmanjšanju prisotnosti dioksinov, furanov in PCB v krmi in živilih (3) so bili sprejeti pragovi za ukrepanje, da se spodbudi proaktivni pristop k zmanjšanju prisotnosti dioksinov in dioksinom podobnih PCB-jev v živilih in krmi. Ti pragovi za ukrepanje so orodje, s katerim lahko pristojni organi in nosilci dejavnosti ugotovijo, v katerih primerih je primerno določiti vir onesnaženja in sprejeti ukrepe za njegovo zmanjšanje ali odpravo. Ker so viri dioksinov in dioksinom podobnih PCB-jev različni, je primerno, da so določeni ločeni pragovi za ukrepanje za dioksine in dioksinom podobne PCB-je.
(13)

Vlada je v okviru pakta „euro plus“ začrtala vrsto zavez v zvezi s štirimi področji pakta. Vlada je na fiskalnem področju potrdila elemente pokojninske reforme in se zavezuje, da bo reformo dokončala do konca leta 2011. Ukrepi za okrepitev finančne stabilnosti se osredotočajo na povečevanje odpornosti finančnega sektorja s pravnim urejanjem in nadzorom na evropski in mednarodni ravni ter s prizadevanji za diverzifikacijo strukture luksemburškega gospodarstva. Ukrepi zaposlovanja se osredotočajo na povečevanje učinkovitosti politik aktivnega zaposlovanja (reforma zavoda za zaposlovanje „Administration de l'Emploi“) in spodbujanje vseživljenjskega učenja v zasebnem sektorju z višjo stopnjo sofinanciranja iz javnih sredstev. Ukrepi za povečanje konkurenčnosti vključujejo preložitev indeksacije plač s pomladi 2011 (kot predvideva sistem samodejne indeksacije) na oktober 2011 in zavezo o pogajanju s socialnimi partnerji o podobni preložitvi leta 2012. Poleg tega se je vlada zavezala za izboljšanje poslovnega okolja z upravno poenostavitvijo in boljšo infrastrukturo. Ukrepi so usklajeni s širšim programom reform, določenim v programu za stabilnosi in nacionalnemu programu reform, ter obravnavajo izzive na področjih pokojnin, konkurenčnosti, zaposlovanja (zlasti mladih in starejših delavcev) in v finančnem sektorju. Vendar pa nekatere od predlaganih reform niso dovolj podrobno opredeljene. Zaveze v okviru pakta „euro plus“ so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih.
(8)

Na podlagi ocene dopolnjenega programa za stabilnost v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu za stabilnost, verjeten. Ta program za stabilnost temelji na nekoliko previdnejših projekcijah rasti za leti 2011 in 2012 v primerjavi z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2011. Program za stabilnost načrtuje zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % v letu 2012 , kar bi bilo eno leto pred rokom, določenem v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Po podatkih v programu za stabilnost bo srednjeročni cilj, namreč strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, skoraj dosežen ob koncu obdobja programa za stabilnost, saj strukturni saldo, ki ga je izračunala Komisija, v letu 2015 znaša – 0,8 % BDP. Proračunska strategija je v celoti podprta z dovolj podrobno opredeljenimi ukrepi do leta 2015, vendar so z njihovo izvedbo povezana nekatera tveganja, zlasti ob upoštevanju sposobnosti izravnave prekoračitve proračuna za zdravstveno varstvo in spremljanja odhodkov lokalne ravni države. Povprečna letna fiskalna konsolidacija v obdobju 2011–2013, ki jo v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem v Priporočilu z dne 2. decembra 2009 priporoča Svet, znaša 0,75 % BDP. Za leta po roku za odpravo čezmernega primanjkljaja (2014 in 2015) se preračunani strukturni saldo izboljša za 0,25 % v letu 2014 in za 0,5 % v letu 2015, in tako nekoliko zaostaja za zahtevanim 0,5-odstotnim izboljšanjem strukturnega salda, dokler ne bo dosežen srednjeročni cilj.
(6)

Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe za stabilnost ali konvergenčne programe in nacionalne programe reform. Latvijski konvergenčni program in nacionalni program reform vključuje splošno referenco na pakt euro plus. Pismo poslano Evropskemu svetu z dne 17. maja 2011 poudarja posebne zaveze in ukrepe za leto 2011, ki so vključeni v programa in kateri so v skladu s cilji pakta euro plus.
(3)

Združenje živilske industrije in industrije pijač (Confederation of the Food and Drink Industry – CIAA) je razvilo „navodila“ z orodji, ki jih proizvajalci živil lahko uporabljajo selektivno glede na njihove posebne potrebe za zniževanje ravni akrilamida v njihovih izdelkih.
(4)

V skladu z ureditvenim okvirom o elektronskih komunikacijah bi morale države članice spodbujati učinkovito rabo radijskega spektra in zagotovitev njegovega učinkovitega upravljanja. V kombinaciji z načelom boljših predpisov to pomeni, da mora biti radijski spekter dodeljen tako, da bo družbi prinesel največjo korist v kulturnem, gospodarskem in družbenem smislu. Vendar gledano z vidika različnih nacionalnih ozadij in dediščine se mora to načelo uporabiti postopoma in dovolj prožno.
3.

Ta načela opisujejo dejavnike, ki spodbujajo okužbo s toksini, njihovo rast in tvorjenje v žitnih pridelkih na ravni kmetije, ter metode za njihov nadzor. Poudariti je treba, da bodo strategije sajenja ter strategije pred žetvijo in po njej za določen pridelek odvisne od prevladujočih podnebnih razmer, ob upoštevanju lokalnih pridelkov in trenutnih proizvodnih praks v določeni državi ali regiji. Zato morajo vsi, ki so vključeni v dobavno verigo, redno izvajati lastne ocene tveganja za določitev obsega ukrepov, ki jih je treba sprejeti za preprečevanje ali zmanjševanje onesnaženja s toksini iz rodu Fusarium. Takšne ocene so zlasti primerne, kadar so prilagojene posamezni vrsti kulture, ki naj bi se pridelala, kot npr. pšenici ali koruzi. Načini okužbe in dinamika tvorjenja toksina se razlikujejo od pridelka do pridelka in so pod vplivom kmetijskih dejavnikov. Sistemi poljedelstva, pri katerih je koruza del kolobarjenja, predstavljajo veliko tveganje. Pšenica in druga žita, ki se pridelujejo s takšnim kolobarjenjem ali v bližini takšnih pridelkov, prav tako zahtevajo skrbno upravljanje in nadzor.
(9)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega priporočila in zato to priporočilo nanjo ne vpliva. Glede na to, da je namen tega priporočila razvijanje schengenskega pravnega reda po določbah tretjega dela naslova IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, se Danska v skladu s členom 5 navedenega protokola v šestih mesecih, potem ko Evropski parlament in Svet sprejmeta to priporočilo, odloči, ali ga bo izvajala v svoji nacionalni zakonodaji.
1.

Da preverijo vrednosti benzo(a)pirena in drugih policikličnih aromatičnih ogljikovodikov (PAH), zlasti tiste, ki jih je Znanstveni odbor za hrano označil kot rakotvorne in so našteti v Prilogi (2). Da ocenijo relativno razmerje teh PAH v hrani, ki so našteti v Uredbi (ES) št. 208/2005. Da preverijo vrednosti PAH v drugi hrani, ki lahko vsebuje visoke vrednosti PAH, npr. suho sadje in prehranska dopolnila. Treba je poročati o vrednosti vsakega rakotvornega PAH, izmerjenega v posameznih vzorcih hrane. Na primer, treba je navesti vrednosti PAH, izmerjene v vsakem posameznem vzorcu olja iz oljčnih tropin ali sončničnega olja ali prekajenih rib (z imenom vrste) ali prekajene šunke itd. Komisija bo zbrala in predstavila neobdelane podatke. Da rezultate raziskav pošljejo Komisiji do 31. oktobra 2006 in da do 1. aprila 2007 obvestijo o pregledu mejnih vrednosti in primernosti benzo(a)pirena kot označevalca.
(6)

Priporočilo Komisije 2002/201/ES z dne 4. marca 2002 o zmanjšanju prisotnosti dioksinov, furanov in polikloriranih bifenilov v krmi in živilih (2) državam članicam priporoča naključno spremljanje prisotnosti dioksinov, furanov in dioksinom podobnih polikloriranih bifenilov v proizvodih za živalsko krmo sorazmerno z njihovo proizvodnjo, uporabo in potrošnjo proizvodov za živalsko krmo. To spremljanje je treba izvajati v skladu s smernicami, ki jih določi Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali. Te smernice morajo zaradi zagotavljanja visoke stopnje enotnosti v Evropski uniji med drugim vsebovati določbe o najmanjši pogostnosti in obliki poročanja rezultatov.
(4)

Da se centralnim bankam zagotovi dovolj časa za sprejetje ukrepov, ki so potrebni za uskladitev s to smernico, bi morala ta smernica začeti učinkovati na dan uradne obvestitve in bi jo bilo treba brez odlašanja objaviti v Uradnem listu Evropske unije –
(2)

V skladu s členom 23 v povezavi s členom 42.4 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) §lahko Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro, vzpostavljajo odnose s centralnimi bankami in finančnimi institucijami v drugih državah in, kadar je to primerno, z mednarodnimi organizacijami ter v odnosih s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami opravljajo vse vrste bančnih poslov.
„(b)

dolžniški instrumenti, ki jih izdajo (i) enote lokalne in regionalne ravni države, (ii) subjekti, ki so kreditne institucije ali nekreditne institucije in jih Eurosistem razvrsti kot agencije in izpolnjujejo kvantitativne kriterije, določene v Prilogi XIIa k Smernici (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), in (iii) multilateralne razvojne banke in mednarodne organizacije, ter ‚jumbo‘ krite obveznice, skladne s KNPVP, se uvrstijo v kategorijo odbitkov II;“;
(6)

Opcije in diskrecijske pravice, ki jih imajo pristojni organi v povezavi s kapitalom in kapitalskimi zahtevami v skladu s členi 89(3), 178(1)(b) in 282(6) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter v skladu prehodnimi določbami iz člena 471(1) in člena 478(3)(a) in (b) navedene uredbe, vplivajo na raven in kakovost regulativnega kapitala in kapitalskih količnikov manj pomembnih institucij. Preudarna in skladna uporaba teh opcij in diskrecijskih pravic je potrebna iz več razlogov. Zagotovila bo, da (a) se ustrezno obravnavajo tveganja, povezana s kvalificiranimi deleži izven finančnega sektorja, (b) se opredelitev neplačila uporablja skladno z vidika ustreznosti in primerljivosti kapitalskih zahtev in (c) se preudarno izračunajo kapitalske zahteve za posle z nelinearnim profilom tveganja ali za plačilne strani in posle, v katerih so osnovni instrumenti dolžniški instrumenti, za katere institucija ne more ugotoviti delte ali modificiranega trajanja. Harmonizirana uporaba prehodnih določb v zvezi z odbitkom deležev v lastniškem kapitalu zavarovalnic in odloženih terjatev za davek bo zagotovila, da bodo vse kreditne institucije v sodelujočih državah članicah v ustreznem času izvedle strožjo opredelitev regulativnega kapitala, ki jo uvaja Uredba (EU) št. 575/2013.