ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. decembra 2007

o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s „funkcionalno oviranimi osebami“ v vseevropskem železniškem sistemu za konvencionalne in visoke hitrosti

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6633)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/164/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2001/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (2) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

V skladu s členom 5(1) Direktive 2001/16/ES in členom 5(1) Direktive 96/48/ES vsakega od podsistemov ureja TSI. Kadar je to potrebno, lahko več TSI ureja en podsistem oziroma ena TSI več podsistemov. Za sklep o izdelavi in/ali reviziji TSI ter določitvi njenega tehničnega in geografskega področja uporabe je potrebno pooblastilo v skladu s členom 6(1) Direktive 2001/16/ES in členom 6(1) Direktive 96/48/ES.

Priloga II k Direktivi 2001/16/ES določa, da se pri izdelavi TSI za podsistem Infrastruktura (oddelek 2.1 Direktive) in za podsistem Železniški vozni park (oddelek 2.6 Priloge II k Direktivi 2001/16/ES) upoštevajo potrebe oseb z omejeno mobilnostjo. Glede na to je bilo Evropskemu združenju za železniško interoperabilnost (AEIF), ki je bilo imenovano za skupno predstavniško telo, podeljeno pooblastilo za pripravo osnutka TSI za „dostop za funkcionalno ovirane osebe“ z določbami, ki se bodo uporabljale za infrastrukturo in železniški vozni park.

Leta 2001 je AEIF dobil pooblastilo za revizijo prvega sklopa TSI za visoke hitrosti, ki so bile sprejete leta 2002 v zvezi s podsistemi železniški vozni park, infrastruktura, nadzor-vodenje in signalizacija, energija, vzdrževanje in obratovanje. V zvezi s tem je bila na AEIF naslovljena prošnja, naj med drugim upošteva uskladitev teh TSI s TSI o interoperabilnosti železniškega sistema za konvencionalne hitrosti in dostopu funkcionalno oviranih oseb. Zato je osnutek TSI o funkcionalno oviranih osebah, ki ga je pripravil AEIF, zajemal železniški sistem za konvencionalne in visoke hitrosti.

Prva TSI podsistema železniški vozni park za visoke hitrosti, sprejeta kot priloga k Odločbi 2002/735/ES, je začela veljati leta 2002. Zaradi obstoječih pogodbenih obveznosti so lahko novi podsistemi železniškega voznega parka ali komponent interoperabilnosti ali njihova obnova in nadgradnja predmet ugotavljanja skladnosti s to prvo TSI. Ker se ta TSI v prilogi k tej odločbi uporablja za celoten nov, obnovljen in nadgrajen železniški vozni park za konvencionalne in visoke hitrosti, je pomembno določiti obseg uporabe prve TSI za železniški vozni park za visoke hitrosti, ki je bila sprejeta kot priloga k Odločbi 2002/735/ES. Države članice uradno sporočijo izčrpen seznam podsistemov in komponent interoperabilnosti, ki so na višji stopnji razvoja in zanje velja člen 7(a) Direktive 96/48/ES. Seznam se uradno sporoči Komisiji najpozneje šest mesecev po datumu začetka uporabe te odločbe.

Pri izdelavi osnutka TSI so svoje mnenje dali glavni zainteresirani udeleženci. Njihova opažanja in pomisleki so bili upoštevani, kjer koli je bilo mogoče.

V svoj predlog Uredbe o pravicah in dolžnostih potnikov v mednarodnem železniškem prometu (4) je Komisija vključila več določb, ki opredeljujejo, da se funkcionalno oviranim osebam na vlakih in na postajah zagotovi pomoč, kar jim omogoča enake ugodnosti potovanja z vlakom kot vsem drugim državljanom.

Predlog pravic in dolžnosti potnikov v mednarodnem železniškem prometu vsebuje tudi določbe, ki od prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev železniške infrastrukture zahtevajo, da zagotovijo vse ustrezne informacije o dostopu in pogojih dostopa funkcionalno oviranih oseb na vlake in postaje.

Glavni cilj temeljnih direktiv 2001/16/ES in 96/48/ES je interoperabilnost. Cilj TSI je uskladiti določbe za funkcionalno ovirane osebe, ki kot potniki potujejo v železniškem sistemu za konvencionalne in visoke hitrosti. Vlaki, postaje in ustrezni deli infrastrukture, ki so skladni z ukrepi, opisanimi v TSI, bodo omogočili interoperabilnost in zagotovili primerljivo raven dostopa funkcionalno oviranim osebam po vsem vseevropskem omrežju. TSI državam članicam ne preprečuje uvajanja dodatnih ukrepov za izboljšanje dostopa, če ti ne omejujejo interoperabilnosti ali prevoznikom v železniškem prometu ne nalagajo nepotrebnih stroškov. Izboljšan dostop do železniškega voznega parka in postaj za invalide in funkcionalno ovirane osebe bi lahko povečal število potnikov, ki so zdaj prisiljeni uporabljati druge vrste prevoza.

Direktivi 2001/16/ES in 96/48/ES ter TSI se uporabljajo za obnove, ne uporabljajo pa se za zamenjave, povezane z vzdrževanjem. Vendar se države članice spodbujajo, da kadar je to mogoče in če to opravičuje obseg del, povezanih z vzdrževanjem, uporabijo TSI za zamenjave, povezane z vzdrževanjem.

V svoji zdajšnji različici TSI vseh bistvenih zahtev ne obravnava v celoti. V skladu s členom 17 Direktive 2001/16/ES in členom 17 Direktive 96/48/ES, spremenjenima z Direktivo 2004/50/ES, so tehnični vidiki, ki niso zajeti, uvrščeni med „odprte točke“ v Prilogi L k tej TSI.

V skladu s členom 17 Direktive 2001/16/ES in členom 17 Direktive 96/48/ES, spremenjenima z Direktivo 2004/50/ES, posamezne države članice obvestijo druge države članice in Komisijo o ustreznih nacionalnih tehničnih predpisih, ki se uporabljajo za izpolnjevanje bistvenih zahtev v zvezi s temi „odprtimi točkami“, in o organih, ki jih imenujejo za izvajanje postopka za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo in postopka verifikacije interoperabilnosti podsistemov po členu 16(2) Direktive 2001/16/ES in členu 16(2) Direktive 96/48/ES. Za to bi morale države članice, kolikor je to mogoče, uporabljati načela in merila, predvidena v direktivah 2001/16/ES in 96/48/ES. Kjer je mogoče, države članice uporabljajo organe, priglašene po členu 20 Direktive 2001/16/ES in členu 20 Direktive 96/48/ES. Komisija bi morala opraviti analizo podatkov, ki jih predložijo države članice v obliki nacionalnih predpisov, postopkov, organov, pooblaščenih za izvajanje postopkov, in trajanja teh postopkov ter, kadar je to primerno, z odborom razpravljati o potrebi po sprejetju kakršnih koli ukrepov.

Kadar so predlagane inovativne rešitve, proizvajalec ali izvajalec navede odstopanje od zadevnega oddelka TSI. Evropska železniška agencija bo dokončala ustrezne funkcionalne specifikacije in specifikacije za vmesnike te rešitve ter razvila metode ocenjevanja.

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V skladu s členom 6(1) Direktive 2001/16/ES in členom 6(1) Direktive 96/48/EC Komisija s to odločbo sprejme Tehnično specifikacijo za interoperabilnost („TSI“), ki se nanaša na „funkcionalno ovirane osebe“.

TSI je določena v prilogi k tej odločbi.

TSI se v celoti uporablja za vseevropski železniški sistem za konvencionalne hitrosti, kakor je opredeljen v členu 2 in Prilogi I k Direktivi 2001/16/ES, in za vseevropski železniški sistem za visoke hitrosti, kakor je opredeljen v členu 2 in Prilogi I k Direktivi 96/48/ES.

Člen 2

Države članice lahko še vedno uporabljajo Odločbo Komisije 2002/735/ES za tiste projekte, ki spadajo na področje uporabe člena 7(a) Direktive 96/48/ES.

Izčrpni seznam podsistemov in komponent interoperabilnosti, na katere se to nanaša, se uradno sporoči Komisiji najpozneje šest mesecev po datumu začetka uporabe te odločbe.

Člen 3

1. Za vprašanja, ki so uvrščena med „odprte točke“ v Prilogi C k TSI, so pogoji, ki morajo biti izpolnjeni za verifikacijo interoperabilnosti v skladu s členom 16(2) Direktive 2001/16/ES in členom 16(2) Direktive 96/48/ES, veljavni tehnični predpisi v uporabi v državi članici, s katerimi se odobri začetek obratovanja podsistemov iz te odločbe.

2. Vsaka država članica druge države članice in Komisijo v šestih mesecih po uradni objavi te odločbe uradno obvesti o:

Člen 4

Ta odločba začne veljati 1. julija 2008.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na države članice.

(1) UL L 110, 20.4.2001, str. 1.

(2) UL L 235, 17.9.1996, str. 6.

(3) UL L 235, 17.9.1996. Direktiva, kakor je nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/32/ES (UL L 141, 2.6.2007, str. 63).

(4) Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah in dolžnostih potnikov v mednarodnem železniškem prometu, COM(2004)143 konč. z dne 3. marca 2004.

PRILOGA

VSEEVROPSKI ŽELEZNIŠKI SISTEM ZA KONVENCIONALNE IN VISOKE HITROSTI

TEHNIČNA SPECIFIKACIJA ZA INTEROPERABILNOST

Področje uporabe: podsistema „Infrastruktura in železniški vozni park“

Vidik: Dostopnost za osebe z omejeno mobilnostjo

1. UVOD

1.1 Tehnično področje uporabe

1.2 Geografsko območje uporabe

1.3 Vsebina te TSI

2. OPREDELITEV PODSISTEMA/PODROČJA UPORABE

2.1 Opredelitve podsistemov

2.1.1 Infrastruktura:

2.1.2 Železniški vozni park:

2.1.3 Telematske aplikacije za potniški promet

2.2 Opredelitev „oseb z omejeno mobilnostjo“

3 BISTVENE ZAHTEVE

3.1 Splošno

3.2 Bistvene zahteve se nanašajo na:

3.3 Splošne zahteve

3.3.1 Varnost

3.3.2 Zanesljivost in razpoložljivost

3.3.3 Zdravje

3.3.4 Varstvo okolja

3.3.5 Tehnična združljivost

3.4 Posebne zahteve za infrastrukturni podsistem

3.4.1 Varnost

3.5 Posebne zahteve za podsistem železniškega voznega parka

3.5.1 Varnost

3.5.2 Zanesljivost in razpoložljivost

3.5.3 Tehnična združljivost

3.6 Posebne bistvene zahteve za druge podsisteme, ki se nanašajo tudi na infrastrukturni podsistem in podsistem železniški vozni park

3.6.1 Energijski podsistem

3.6.1.1 Varnost

3.6.1.2 Varstvo okolja

3.6.1.3 Tehnična združljivost

3.6.2 Nadzor, vodenje in signalizacija

3.6.2.1 Varnost

3.6.2.2 Tehnična združljivost

3.6.3 Vzdrževanje

3.6.3.1 Zdravje in varnost

3.6.3.2 Varstvo okolja

3.6.3.3 Tehnična združljivost

3.6.4 Vodenje in upravljanje železniškega prometa

3.6.4.1 Varnost

3.6.4.2 Tehnična združljivost

3.6.5 Telematske aplikacije v tovornem in potniškem prometu

3.6.5.1 Tehnična združljivost

3.6.5.2 Zdravje

3.7 Elementi področja TSI za osebe z omejeno mobilnostjo, povezani z bistvenimi zahtevami

4. OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMOV

4.1 Infrastrukturni podsistem

4.1.1 Uvod

4.1.2 Funkcionalne in tehnične specifikacije

4.1.2.1 Splošno

4.1.2.2 Parkirna mesta za osebe z omejeno mobilnostjo

4.1.2.3 Dostop brez ovir

4.1.2.3.1 Splošno

4.1.2.3.2 Označevanje dostopov

4.1.2.4 Vrata in vhodi

4.1.2.5 Talne površine

4.1.2.6 Prozorne ovire

4.1.2.7 Sanitarije in previjalnice

4.1.2.7.1 Zahteve za podsistem

4.1.2.7.2 Zahteve za komponente interoperabilnosti

4.1.2.8 Pohištvo in prostostoječe naprave

4.1.2.9 Blagajne, prostori za informacije in sprejemna mesta

4.1.2.9.1 Zahteve za podsistem

4.1.2.9.2 Zahteve za komponente interoperabilnosti

4.1.2.10 Razsvetljava

4.1.2.11 Vidne informacije: znaki, piktogrami in dinamične informacije

4.1.2.11.1 Zahteve za podsistem

4.1.2.11.2 Zahteve za komponente interoperabilnosti

4.1.2.12 Zvočne informacije

4.1.2.13 Zasilni izhodi, alarmi

4.1.2.14 Geometrija nadhodov in podhodov

4.1.2.15 Stopnice

4.1.2.16 Držaji

4.1.2.17 Klančine, tekoče stopnice, dvigala, tekoče klančine

4.1.2.18 Višina in odmik perona

4.1.2.18.1 Višina perona

4.1.2.18.2 Odmik perona

4.1.2.18.3 Potek proge vzdolž peronov

4.1.2.19 Širina in rob perona

4.1.2.20 Zaključek perona

4.1.2.21 Pripomočki za vstop in izstop potnikov na invalidskih vozičkih

4.1.2.21.1 Zahteve za podsistem

4.1.2.21.2 Zahteve za komponente interoperabilnosti

4.1.2.22 Nivojski prehodi čez progo na postajah

4.1.3 Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike

4.1.4 Operativni predpisi

4.1.5 Predpisi glede vzdrževanja

4.1.6 Poklicna usposobljenost

4.1.7 Zdravstveni in varnostni pogoji

4.1.8 Register železniške infrastrukture

4.2 Podsistem železniški vozni park

4.2.1 Uvod

4.2.2 Funkcionalne in tehnične specifikacije

4.2.2.1 Splošno

4.2.2.2 Sedeži

4.2.2.2.1 Splošno

4.2.2.2.2 Sedeži, rezervirani za invalide

4.2.2.2.2.1 Splošno

4.2.2.2.2.2 Sedeži, obrnjeni v isto smer

4.2.2.2.2.3 Sedeži, obrnjeni drug proti drugemu

4.2.2.3 Prostori za invalidske vozičke

4.2.2.4 Vrata

4.2.2.4.1 Splošno

4.2.2.4.2 Zunanja vrata

4.2.2.4.2.1 Zahteve za podsistem

4.2.2.4.2.2 Zahteve za komponente interoperabilnosti

4.2.2.4.3 Notranja vrata

4.2.2.4.3.1 Zahteve za podsistem

4.2.2.4.3.2 Zahteve za komponente interoperabilnosti

4.2.2.5 Razsvetljava

4.2.2.6 Sanitarije

4.2.2.6.1 Splošno

4.2.2.6.2 Standardne sanitarije (zahteve za komponente interoperabilnosti)

4.2.2.6.3 Univerzalne sanitarije

4.2.2.6.3.1 Zahteve za komponente interoperabilnosti (univerzalne sanitarije)

4.2.2.6.3.2 Zahteve za komponente interoperabilnosti (previjalna miza)

4.2.2.7 Prehodi

4.2.2.8 Potniške informacije

4.2.2.8.1 Splošno

4.2.2.8.2 Informiranje (znaki, piktogrami, induktivne zanke in naprave za klice v sili)

4.2.2.8.2.1 Zahteve za podsistem

4.2.2.8.2.2 Zahteve za komponente interoperabilnosti

4.2.2.8.3 Informiranje (opisi proge in rezervacije sedežev)

4.2.2.8.4 Informiranje (zahteve za komponente interoperabilnosti)

4.2.2.9 Spremembe višin

4.2.2.10 Držaji

4.2.2.11 Spalniki, dostopni z invalidskimi vozički

4.2.2.12 Položaj stopnic za vstop in izstop

4.2.2.12.1. Splošne zahteve

4.2.2.12.2 Stopnice za vstop/izstop

4.2.2.12.3 Pripomočki za vstop

4.2.2.12.3.1 Splošno

4.2.2.12.3.2 Dostopnost pripomočkov za vstop za uporabnike invalidskih vozičkov

4.2.2.12.3.3 Splošne zahteve za kategorijo A

4.2.2.12.3.4 Splošne zahteve za kategorijo B

4.2.2.12.3.5 Posebne zahteve za premične stopnice

4.2.2.12.3.6 Posebne zahteve za prenosne klančine

4.2.2.12.3.7 Posebne zahteve za polavtomatske klančine

4.2.2.12.3.8 Posebne zahteve za premostitvene plošče

4.2.2.12.3.9 Posebne zahteve za dvigala, vgrajena na vlaku

4.2.3 Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike

4.2.4 Operativni predpisi

4.2.5 Predpisi glede vzdrževanja

4.2.6 Poklicna usposobljenost

4.2.7 Zdravstveni in varnostni pogoji

4.2.8 Register železniškega voznega parka

4.3 Opredelitev izrazov, uporabljenih v tej TSI

5. KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI

5.1 Opredelitev

5.2 Inovativne rešitve

5.3 Seznam komponent

5.3.1 Infrastruktura

5.3.2 Železniški vozni park

5.4 Zmogljivosti in specifikacije komponent

5.4.1 Infrastruktura

5.4.2 Železniški vozni park

6. OCENA SKLADNOSTI IN/ALI PRIMERNOSTI ZA UPORABO

6.1. Komponente interoperabilnosti

6.1.1 Ocena skladnosti (splošno)

6.1.2 Postopki ocenjevanja skladnosti (moduli)

6.1.3 Inovativne rešitve

6.1.4 Ocena primernosti za uporabo

6.2 Podsistemi

6.2.1 Ocena skladnosti (splošno)

6.2.2 Postopki ocenjevanja skladnosti (moduli)

6.2.3 Inovativne rešitve

6.2.4 Ocena vzdrževanja

6.2.5 Ocena operativnih predpisov

6.2.6 Ocena posamičnih vozil

6.3 Komponente interoperabilnosti brez izjave ES o skladnosti

6.3.1 Splošno

6.3.2 Prehodno obdobje

6.3.3 Certificiranje podsistemov, ki vsebujejo necertificirane komponente interoperabilnosti, v prehodnem obdobju

6.3.3.1 Pogoji

6.3.3.2 Obvestilo

6.3.3.3 Izvajanje med življenjsko dobo

6.3.4 Način spremljanja

7. IZVAJANJE TSI ZA OSEBE Z OMEJENO MOBILNOSTJO

7.1 Uporaba te TSI pri novi infrastrukturi/novem železniškem voznem parku

7.1.1 Infrastruktura

7.1.2 Železniški vozni park

7.1.2.1 Splošno

7.1.2.2 Novo izdelani železniški vozni park po novih projektih

7.1.2.2.1 Opredelitve

7.1.2.2.2 Splošno

7.1.2.2.3 Faza A

7.1.2.2.4 Faza B

7.1.2.3 Železniški vozni park po obstoječih projektih

7.1.2.4 Prehodno obdobje

7.2 Revizija TSI

7.3 Uporaba te TSI na obstoječi infrastrukturi/obstoječem železniškem voznem parku

7.3.1 Infrastruktura

7.3.1.1 Splošno

7.3.1.2 Dostop brez ovir – splošno (4.1.2.4.1)

7.3.1.3 Geometrija nadhodov, stopnišč in podhodov (4.1.2.14 in 4.1.2.15)

7.3.1.4 Klančine, tekoče stopnice, dvigala in tekoče klančine (4.1.2.17)

7.3.1.5 Širina in rob perona (4.1.2.19)

7.3.1.6 Višina in odmik perona (4.1.2.18)

7.3.1.7 Zgodovinske stavbe

7.3.2 Železniški vozni park

7.3.2.1 Splošno

7.3.2.2 Sedeži

7.3.2.3 Prostori za invalidske vozičke

7.3.2.4 Zunanja vrata

7.3.2.5 Notranja vrata

7.3.2.6 Razsvetljava

7.3.2.7 Sanitarije

7.3.2.8 Prehodi

7.3.2.9 Informacije

7.3.2.10 Spremembe višin

7.3.2.11 Držaji

7.3.2.12 Spalniki, dostopni z invalidskimi vozički

7.3.2.13 Položaji stopnic, stopnice in pripomočki za vstop

7.4 Posebni primeri

7.4.1 Splošno

7.4.1.1 Višina perona

7.4.1.2 Odmik perona

7.4.1.3 Stopnice za vstop/izstop

7.4.1.3.1 Splošno

7.4.1.3.2 Poseben primer za železniški vozni park, ki obratuje v Veliki Britaniji „P“

7.4.1.3.3 Poseben primer za železniški vozni park, ki obratuje na Finskem „P“

7.4.1.3.4 Poseben primer za železniški vozni park, predviden za obratovanje na obstoječem portugalskem omrežju za konvencionalne hitrosti „P“

7.4.1.4 Prehodi

7.4.1.5 Zvočni signali za vrata po poglavju 4.2.2.4.1 „P“

7.4.1.6 Sedeži, rezervirani za invalide „P“

7.4.1.7 Dostop brez ovir „P“ (določba 4.1.2.3.1)

7.4.1.8 Število potnikov

7.5 Vagoni, ki obratujejo po nacionalnih, dvostranskih, večstranskih ali mednarodnih sporazumih

7.5.1 Obstoječi sporazumi

7.5.2 Prihodnji sporazumi

7.6 Začetek uporabe infrastrukture in železniškega voznega parka

1. UVOD

1.1 Tehnično področje uporabe

Ta TSI zajema podsistem železniške infrastrukture za konvencionalne in visoke hitrosti ter podsistem potniškega železniškega voznega parka, opisana v Prilogi I k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, samo glede „Dostopnosti za osebe z omejeno mobilnostjo“. Obravnava tudi nekatere elemente podsistema „Telematske aplikacije za potniški promet“, kot je na primer oprema za izdajanje vozovnic.

Cilj te TSI je povečati dostopnost železniškega prevoza osebam z omejeno mobilnostjo. To obsega dostopnost javnih območij infrastrukture (vključno s postajami), ki jih upravlja prevoznik v železniškem prometu, upravljavec infrastrukture ali upravljavec postaje. Posebno pozornost je treba nameniti:

(i) težavam, ki jih povzroča vmesnik med peronom in vlakom, kar zahteva celostno rešitev vmesnika med voznim parkom in infrastrukturo,

(ii) potrebam evakuacije v primerih nevarnosti.

Ta TSI ne določa pravil ravnanja ob evakuaciji, pač pa samo zahteve glede tehnične in strokovne usposobljenosti. Namen tehničnih zahtev je olajšati evakuacijo za vse udeležene.

Nekatera obratovalna pravila, ki niso povezana z evakuacijo, so navedena v določbah 4.1.4 in 4.2.4 te TSI.

Ta TSI zadeva:

— podsistem železniška infrastruktura za konvencionalne hitrosti, naveden na seznamu v točki 1 Priloge II k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES;

— podsistem železniški vozni park za konvencionalne hitrosti, naveden na seznamu v točki 1 Priloge II k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, če je namenjen za prevoz potnikov. Vozni park, ki sodi v dediščino, pa je izrecno izvzet iz zahteve po skladnosti ob predelavah ali nadgradnjah;

— podsistem železniška infrastruktura za visoke hitrosti, naveden na seznamu v točki 1 Priloge II k Direktivi 96/48/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES;

— podsistem železniški vozni park za visoke hitrosti, naveden na seznamu v točki 1 Priloge II k Direktivi 96/48/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES.

— v manjši meri podsisteme „Telematske aplikacije za potniški promet“ za visoke in konvencionalne hitrosti, kot jih določata Priloga II k Direktivi 96/48/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, in Priloga II k Direktivi 2001/16/ES.

Dodatne informacije o podsistemih so navedene v poglavju 2.

1.2 Geografsko območje uporabe

Geografsko območje uporabe te TSI zajema vseevropski železniški sistem za konvencionalne hitrosti, opisan v Prilogi I k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, in vseevropski železniški sistem za visoke hitrosti, opisan v Prilogi I k Direktivi 96/48/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES.

Omenjene so zlasti proge železniškega omrežja za konvencionalne hitrosti in za visoke hitrosti, na katere se nanaša Odločba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1692/96/ES z dne 23. julija 1996 o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, ter tiste, ki jih zajemajo posodobitve te odločbe na podlagi revizij iz člena 21 Odločbe, zlasti Odločba Evropskega parlamenta in Sveta št. 884/2004/ES z dne 29. aprila 2004.

1.3 Vsebina te TSI

V skladu s členom 5(3) Direktive 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, in s členom 5(3) Direktive 96/48/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, ta TSI:

(a) navaja predvideno področje uporabe (del omrežja ali železniškega voznega parka, kakor navaja Priloga I k Direktivi; podsistem ali del sistema, kakor navaja Priloga II k Direktivi, ali obravnavani vidik) – (oddelek 2);

(b) določa bistvene zahteve za vsak zadevni podsistem in njegove vmesnike z drugimi podsistemi (oddelek 3);

(c) določa funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistem in njegovi vmesniki z drugimi podsistemi (oddelek 4);

(d) določa komponente interoperabilnosti in vmesnike, ki jih morajo zajemati evropske specifikacije, vključno z evropskimi standardi, potrebnimi za doseganje interoperabilnosti v vseevropskem železniškem sistemu za konvencionalne hitrosti (oddelek 5);

(e) za vsak obravnavani primer navaja postopke za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo. To vključuje zlasti module, opredeljene v Sklepu 93/465/EGS, ali po potrebi posebne postopke za bodisi ocenjevanje skladnosti bodisi ocenjevanje primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti in verifikacijo ES podsistemov (oddelek 6);

(f) navaja strategijo za izvajanje TSI. Zlasti je treba določiti faze za izvedbo postopnega prehoda iz obstoječega stanja v končno, ko bo skladnost s TSI postala standard (oddelek 7);

(g) navaja pogoje glede poklicne usposobljenosti, zdravja in varnosti pri delu, ki se zahtevajo za zadevno osebje pri vodenju in vzdrževanju podsistema in pri izvajanju TSI (oddelek 4).

Poleg tega se lahko v skladu s členom 5(5) za vsako TSI predvidijo posebni primeri; ti so navedeni v oddelku 7.

Navsezadnje ta TSI v oddelku 4 zajema tudi posebna pravila glede obratovanja in vzdrževanja za uporabo, navedeno v zgoraj navedenih določbah 1.1 in 1.2.

2. OPREDELITEV PODSISTEMA/PODROČJA UPORABE

2.1 Opredelitve podsistemov

2.1.1 Infrastruktura:

Železniški tir, kretnice, gradbeni objekti (mostovi, predori itn.), pripadajoča infrastruktura na postajah (peroni, območja dostopa, vključno z upoštevanjem potreb oseb z omejeno mobilnostjo itn.).

To obsega dostopnost javnih območij infrastrukture (vključno s postajami), ki jih upravlja prevoznik v železniškem prometu, upravljavec infrastrukture ali upravljavec postaje.

Ta TSI velja le za javna območja postaj in njihova območja dostopa, ki jih upravlja prevoznik v železniškem prometu, upravljavec infrastrukture ali upravljavec postaje.

2.1.2 Železniški vozni park:

Struktura, vodenje in nadzorni sistem za vso vlakovno opremo, vlečna vozila in vozila za pretvarjanje energije, zavorne naprave, naprave za spenjanje vagonov, tekalni mehanizmi (podstavni vozički, osi itn.) in vzmetenje, vrata, vmesniki človek/stroj (voznik, vlakovno osebje in potniki, vključno z upoštevanjem potreb oseb z omejeno mobilnostjo), pasivne in aktivne varnostne naprave in pripomočki, ki so potrebni za zdravje potnikov in vlakovnega osebja.

2.1.3 Telematske aplikacije za potniški promet

Aplikacije za potniški promet, vključno s sistemi, ki potnikom dajejo informacije pred vožnjo in po njej, sisteme za rezervacije in plačila, za upravljanje s prtljago in upravljanje povezav med železnico in drugimi načini prevoza.

2.2 Opredelitev „oseb z omejeno mobilnostjo“

„Osebe z omejeno mobilnostjo“ (PRM) so vse osebe, ki imajo težave pri uporabi vlakov ali infrastrukture, povezane z vlaki. V to skupino spadajo naslednje kategorije:

— uporabniki invalidskih vozičkov (osebe, ki zaradi obnemoglosti ali invalidnosti za premikanje uporabljajo invalidski voziček);

— druge osebe s slabšimi gibalnimi sposobnostmi, med katere spadajo: — osebe s prizadetimi udi; — osebe, ki težko hodijo; — osebe z otroki; — osebe s težkimi ali velikimi kosi prtljage; — starejše osebe; — nosečnice;

— slabovidne osebe;

— slepe osebe;

— slušno prizadete osebe;

— gluhe osebe;

— osebe s težavami pri komuniciranju (osebe, ki imajo težave s sporočanjem ali razumevanjem pisnih ali govornih sporočil, vključno s tujci brez zadostnega znanja jezika, osebe s težavami pri komuniciranju, osebe s čutnimi, psihološkimi ali intelektualnimi težavami);

— osebe majhne postave (vključno z otroki).

Težave so lahko dolgoročne ali začasne, lahko so vidne ali skrite.

Skupina oseb z omejeno mobilnostjo pa ne vključuje oseb, ki so zasvojene z alkoholom ali drogami, če zasvojenost ni posledica zdravljenja.

Prevoz tovorov izrednih velikosti (na primer: koles ali velike prtljage) ne spada na področje te TSI. Za take prevoze veljajo pravila, varnostne zahteve in poslovne odločitve upravljavca infrastrukture, upravljavca postaje ali prevoznika v železniškem prometu glede dovoljenih velikosti, teže in varnostnih ukrepov.

3. BISTVENE ZAHTEVE

3.1 Splošno

V okviru te TSI je izpolnjevanje zadevnih bistvenih zahtev iz oddelka 3 te TSI zagotovljeno s skladnostjo s specifikacijami, ki so opisane:

— v oddelku 4 za podsistem,

— in v oddelku 5 za komponente interoperabilnosti,

kar dokazuje pozitiven rezultat ocene:

— skladnosti in/ali primernosti komponent interoperabilnosti za uporabo

— in verifikacije podsistema,

kakor je opisano v poglavju 6.

Dele bistvenih zahtev urejajo nacionalni predpisi zaradi:

— pomanjkanja specifikacij za točke, naštete v Prilogi L,

— odstopanj na podlagi člena 7 Direktive 2001/16/ES,

— posebnih primerov, opisanih v določbi 7.3 te TSI.

Ustrezne ocene skladnosti se izvajajo po postopkih, ki jih opredeli država članica, ki je uradno sporočila nacionalna pravila ali zahtevala odstopanja ali posebne primere.

V skladu s členom 4(1) Direktive 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, vseevropski železniški sistem za visoke hitrosti, podsistemi in komponente interoperabilnosti izpolnjujejo bistvene zahteve, ki so v splošnem določene v Prilogi III Direktive.

Skladnost infrastrukturnega podsistema in podsistema železniškega voznega parka in njunih komponent z bistvenimi zahtevami se preverja v skladu z določbami Direktive 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES ter te TSI.

3.2 Bistvene zahteve se nanašajo na:

— varnost,

— zanesljivost in razpoložljivost,

— zdravje,

— varstvo okolja,

— tehnično združljivost.

Te zahteve vključujejo splošne zahteve in posebne zahteve za vsak podsistem. V skladu s Prilogo II k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, sta infrastruktura in železniški vozni park podsistema, uvrščena med „strukturna področja“. Opisa zadevnih podsistemov sta naslednja; v obeh primerih zajemata potrebe PRM:

Infrastruktura:

„Železniški tir, kretnice, gradbeni objekti (mostovi, predori itn.), pripadajoča infrastruktura na postajah (peroni, območja dostopa, vključno z upoštevanjem potreb oseb z omejeno mobilnostjo itd.), varnostna in zaščitna oprema.“

Železniški vozni park:

„Struktura, vodenje in nadzorni sistem za vso vlakovno opremo, vlečna vozila in vozila za pretvarjanje energije, zavorne naprave, naprave za spenjanje vagonov, tekalni mehanizmi (vozni podstavek, osi itd.) in vzmetenje, vrata, vmesniki človek/stroj (voznik, vlakovno osebje in potniki, vključno z upoštevanjem potreb oseb z omejeno mobilnostjo), pasivne in aktivne varnostne naprave in pripomočki, ki so potrebni za zdravje potnikov in vlakovnega osebja.“

Spodaj naštete bistvene zahteve izhajajo iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, ki je bila objavljena zadnja.

3.3 Splošne zahteve

3.3.1 Varnost

Bistvena zahteva 1.1.1 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Načrtovanje, gradnja ali izdelava, vzdrževanje in spremljanje za varnost pomembnih komponent in zlasti tistih, ki so vključene v vožnjo vlakov, morajo pod ustreznimi pogoji jamčiti varnost na ravni, ki je določena za to omrežje, vključno za posebne poslabšane razmere.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.1.2.4 (infrastruktura – vrata in vhodi)

— 4.2.2.4 (vozni park – vrata)

— 4.2.2.4.2 (vozni park – zunanja vrata)

— 4.2.2.4.3 (vozni park – notranja vrata)

— 4.2.2.9 (vozni park – spremembe višine)

— 4.2.2.10 (vozni park – držaji)

— 4.2.2.12 (vozni park – položaj stopnic za vstop in izstop iz vozila)

— 4.2.2.12.1 (vozni park – splošne zahteve)

— 4.2.2.12.2 (vozni park – stopnice za vstop/izstop)

— 4.2.2.12.3 (vozni park – pripomočki za vstop za potnike na invalidskih vozičkih)

— 4.1.2.21 (infrastruktura – pripomočki za vstop)

Bistvena zahteva 1.1.5 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Vse naprave, ki jih bodo uporabniki upravljali, morajo biti zasnovane tako, da ne ogrožajo varnega obratovanja naprav ali zdravja in varnosti uporabnikov, kadar se uporabljajo na predvideni način, ki ni v skladu z ustreznimi navodili.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.2.2.4 (vozni park – vrata)

— 4.2.2.4.2 (vozni park – zunanja vrata)

— 4.2.2.4.3 (vozni park – notranja vrata)

3.3.2 Zanesljivost in razpoložljivost

Bistvena zahteva 1.2 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Spremljanje in vzdrževanje fiksnih in gibljivih komponent, ki so udeležene v vožnji vlakov, mora biti organizirano, izvedeno in kvantificirano tako, da delujejo pod predvidenimi pogoji.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.2.2.4 (vozni park – vrata, zunanja in notranja)

— 4.2.2.4.2 (vozni park – zunanja vrata)

— 4.2.2.4.3 (vozni park – notranja vrata)

3.3.3 Zdravje

Bistvena zahteva 1.3.1 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Materiali, ki so zaradi načina uporabe lahko nevarni za zdravje tistih, ki imajo do njih dostop, se v vlakih in železniški infrastrukturi ne smejo uporabljati.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.1.2.24 (infrastruktura – čiste, nezakajene postaje)

— 4.2.2.2 (vozni park – sedeži)

— 4.2.2.2-1 (vozni park – splošno)

— 4.2.2.2.2 (vozni park – sedeži, rezervirani za invalide)

— 4.2.2.7 (vozni park – prehodi)

3.3.4 Varstvo okolja

Ni pomembno za to TSI.

3.3.5 Tehnična združljivost

Bistvena zahteva 1.5 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Tehnične značilnosti infrastrukture in fiksnih naprav morajo biti združljive med seboj in z značilnostmi vlakov, ki se bodo uporabljali v vseevropskem železniškem sistemu za konvencionalne hitrosti.“ „Če je na nekaterih delih omrežja skladnost teh značilnosti težko doseči, je mogoče uvesti začasne rešitve, ki zagotavljajo združljivost v prihodnje.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.1.2.18 (infrastruktura – višina in odmik perona)

— 4.2.2.12 (vozni park – položaj stopnic za vstop ter izstop iz vozila)

3.4 Posebne zahteve za infrastrukturni podsistem

3.4.1 Varnost

Bistvena zahteva 2.1.1 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Sprejeti je treba ukrepe za omejitev nevarnosti, ki so jim osebe izpostavljene, zlasti ko vlak vozi skozi postaje.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.1.2.19 (infrastruktura – širina perona in rob perona)

„Infrastruktura, ki je javno dostopna, mora biti zasnovana in proizvedena tako, da omejuje vse nevarnosti za človekovo varnost (stabilnost, požar, dostop, evakuacija, peroni itd.).“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.1.2.3 (infrastruktura – dostop brez ovir)

— 4.1.2.3.1 (infrastruktura – splošno)

— 4.1.2.3.2 (infrastruktura – označevanje poti)

— 4.1.2.4 (infrastruktura – vrata in vhodi)

— 4.1.2.5 (infrastruktura – talne površine)

— 4.1.2.6 (infrastruktura – prozorne ovire)

— 4.1.2.8 (infrastruktura – pohištvo in prostostoječe naprave)

— 4.1.2.9 (infrastruktura – izdaja voznih kart, informacijski pulti in točke za pomoč uporabnikom)

— 4.1.2.10 (infrastruktura – razsvetljava)

— 4.1.2.12 (infrastruktura – govorne informacije)

— 4.1.2.13 (infrastruktura – zasilni izhodi)

— 4.1.2.14 (infrastruktura – geometrija nadhodov in podhodov)

— 4.1.2.15 (infrastruktura – stopnice)

— 4.1.2.16 (infrastruktura – držaji)

— 4.1.2.17 (infrastruktura – klančine, tekoče stopnice, dvigala in tekoče klančine)

— 4.1.2.18 (infrastruktura – višina in odmik perona)

— 4.1.2.19 (infrastruktura – širina perona in rob perona)

— 4.1.2.20 (infrastruktura – rob perona)

— 4.1.2.21 (infrastruktura – pripomočki za vstop)

— 4.1.2.22 (infrastruktura – nivojski prehodi čez progo na postajah)

3.5 Posebne zahteve za podsistem železniškega voznega parka

3.5.1 Varnost

Bistvena zahteva 2.4.1 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Struktura voznega parka in povezave med vozili morajo biti zasnovane tako, da ob trčenju ali iztirjenju ščitijo prostore za potnike in kabino strojevodje.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.2.2.3 (vozni park – prostori za invalidske vozičke)

„Sprejeti je treba ukrepe za preprečevanje dostopa do komponent pod električno napetostjo, da ni ogrožena varnost ljudi.“

Ta bistvena zahteva se ne nanaša na področje uporabe te TSI.

„V nevarnosti morajo naprave potnikom omogočati, da obvestijo strojevodjo, spremnemu osebju pa, da vzpostavi z njim stik.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.2.2.3 (vozni park – prostori za invalidske vozičke)

— 4.2.2.6.3 (vozni park – univerzalne sanitarije)

— 4.2.2.11 (vozni park – prostori za spanje, dostopni z invalidskim vozičkom)

„Vrata za dostop morajo imeti odpiralni in zapiralni sistem, ki jamči varnost potnikov.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.2.2.4.2 (vrata – zunanja vrata)

„Zasilni izhodi morajo biti zagotovljeni in označeni.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.2.2.4.2 (vozni park – zunanja vrata)

— 4.2.2.8 (vozni park – informiranje potnikov)

„Na vlakih je obvezen zasilni sistem razsvetljave z zadovoljivo intenzivnostjo in trajanjem.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.2.2.5 (vozni park – razsvetljava)

„Vlaki morajo biti opremljeni z ozvočenjem, ki vlakovnemu osebju in zemeljski kontroli omogoča sporočanje informacij potnikom.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.2.2.8 (vozni park – informiranje potnikov)

— 4.2.2.8.2 (vozni park – informiranje (znaki in piktogrami))

3.5.2 Zanesljivost in razpoložljivost

Bistvena zahteva 2.4.2 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Zasnova najpomembnejše opreme, vozne, vlečne in zavorne opreme ter sistema za nadzor in vodenje mora vlaku omogočati, da v posebnih slabših razmerah nadaljuje vožnjo brez škodljivih posledic za opremo, ki ostane v obratovanju.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.2.2.12.3 (vozni park – pripomočki za vstop in izstop za potnike na invalidskih vozičkih)

— 4.2.2.12.3.5 (vozni park – premične stopnice)

3.5.3 Tehnična združljivost

Bistvena zahteva 2.4.3 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Električna oprema mora biti združljiva z delovanjem naprav za nadzor, vodenje in signalizacijo.“

Ta bistvena zahteva se ne nanaša na področje uporabe te TSI.

„Pri električni vleki morajo značilnosti sedanjih tokovnih odjemnikov vlakom omogočati vožnjo v sistemih za dobavo energije vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti.“

Ta bistvena zahteva se ne nanaša na področje uporabe te TSI.

„Značilnosti železniškega voznega parka morajo omogočati vožnjo na vsaki progi, na kateri je predvideno njegovo delovanje.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.2.2.12 (vozni park – položaj stopnic za vstop ter izstop iz vozila)

3.6 Posebne bistvene zahteve za druge podsisteme, ki se nanašajo tudi na infrastrukturni podsistem in podsistem železniški vozni park

3.6.1 Energijski podsistem

3.6.1.1 Varnost

Bistvena zahteva 2.2.1 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Obratovanje sistemov za dobavo energije ne sme ogrožati varnosti vlakov ali oseb (uporabnikov, delovnega osebja, okoliških prebivalcev in tretjih oseb).“

Ta bistvena zahteva se ne nanaša na področje uporabe te TSI.

3.6.1.2 Varstvo okolja

Bistvena zahteva 2.2.2 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Delovanje sistemov za dobavo električne ali toplotne energije ne sme posegati v okolje prek določenih omejitev.“

Ta bistvena zahteva se ne nanaša na področje uporabe te TSI.

3.6.1.3 Tehnična združljivost

Bistvena zahteva 2.2.3 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Sistemi za dobavo električne in toplotne energije, ki se uporabljajo, morajo:

— omogočati vlakom, da dosežejo določene stopnje učinkovitosti;

— sistemi za dobavo električne energije morajo biti združljivi z napravami za odjem toka, ki so vgrajene v vlakih.“

Ta bistvena zahteva se ne nanaša na področje uporabe te TSI.

3.6.2 Nadzor, vodenje in signalizacija

3.6.2.1 Varnost

Bistvena zahteva 2.3.1 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Naprave in postopki za nadzor, vodenje in signalizacijo, ki se uporabljajo, morajo vlakom omogočiti, da vozijo s stopnjo varnosti, ustrezno ciljem za to omrežje. Sistemi za nadzor, vodenje in signalizacijo morajo zagotavljati varno vožnjo tudi vlakom, ki jim je dovoljeno voziti v slabših pogojih obratovanja.“

Ta bistvena zahteva se ne nanaša na področje uporabe te TSI.

3.6.2.2 Tehnična združljivost

Bistvena zahteva 2.3.2 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Vsa nova infrastruktura in ves novi železniški vozni park, ki sta narejena ali razvita po sprejetju združljivih sistemov za nadzor, vodenje in signalizacijo, morata biti prilagojena uporabi teh sistemov.“

Ta bistvena zahteva se ne nanaša na področje uporabe te TSI.

„Oprema za nadzor, vodenje in signalizacijo, ki je vgrajena v kabini strojevodje, mora pod posebnimi pogoji omogočati normalno obratovanje po celotnem vseevropskem železniškem sistemu za konvencionalne hitrosti.“

Ta bistvena zahteva se ne nanaša na področje uporabe te TSI.

3.6.3 Vzdrževanje

3.6.3.1 Zdravje in varnost

Bistvena zahteva 2.5.1 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Tehnične naprave in postopki v vzdrževalnih centrih morajo zagotavljati varno obratovanje podsistema in ne smejo ogrožati zdravja in varnosti.“

Ta bistvena zahteva se ne nanaša na področje uporabe te TSI.

3.6.3.2 Varstvo okolja

Bistvena zahteva 2.5.2 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Tehnične naprave in postopki v vzdrževalnih centrih ne smejo presegati dovoljenih vrednosti motenj za bližnje okolje.“

Ta bistvena zahteva se ne nanaša na področje uporabe te TSI.

3.6.3.3 Tehnična združljivost

Bistvena zahteva 2.5.3 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Naprave za vzdrževanje železniškega voznega parka za konvencionalne hitrosti morajo omogočati varno, zdravju neškodljivo in neoteženo obratovanje, kateremu je namenjen, na celotnem voznem parku.“

Ta bistvena zahteva se ne nanaša na področje uporabe te TSI.

3.6.4 Vodenje in upravljanje železniškega prometa

3.6.4.1 Varnost

Bistvena zahteva 2.6.1 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Uskladitev operativnih predpisov o obratovanju omrežja ter usposobljenost strojevodij in vlakovnega osebja in osebja v dispečerskih centrih morata zagotavljati varno obratovanje, pri čemer se upoštevajo različne zahteve v čezmejnem in domačem prometu.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.1.4 (infrastruktura – operativni predpisi)

— 4.1.6 (infrastruktura – poklicna usposobljenost)

— 4.2.4 (vozni park – operativni predpisi)

— 4.2.6 (vozni park – poklicna usposobljenost)

„Vzdrževalne dejavnosti in njihova pogostost, izobraževanje in usposobljenost osebja v vzdrževalnih in dispečerskih centrih ter sistem zagotavljanja kakovosti, ki ga v dispečerskih in vzdrževalnih centrih vzpostavijo zadevni prevozniki v železniškem prometu, morajo zagotavljati visoko raven varnosti.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.1.4 (infrastruktura – operativni predpisi)

— 4.1.6 (infrastruktura – poklicna usposobljenost)

— 4.2.4 (vozni park – operativni predpisi)

— 4.2.6 (vozni park – poklicna usposobljenost)

3.6.4.2 Tehnična združljivost

Bistvena zahteva 2.6.3 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Uskladitev operativnih predpisov o obratovanju omrežja ter usposobljenost strojevodij, vlakovnega osebja in osebja za upravljanje prometa morajo zagotavljati učinkovitost delovanja vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti, pri čemer se upoštevajo različne zahteve v čezmejnem in domačem prometu.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.1.4 (infrastruktura – operativni predpisi)

— 4.1.6 (infrastruktura – poklicna usposobljenost)

— 4.2.4 (vozni park – operativni predpisi)

— 4.2.6 (vozni park – poklicna usposobljenost)

3.6.5 Telematske aplikacije v tovornem in potniškem prometu

3.6.5.1 Tehnična združljivost

Bistvena zahteva 2.7.1 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Bistvene zahteve za telematske aplikacije jamčijo minimalno kakovost prevoza potnikov in blaga, zlasti glede tehnične združljivosti.

Pri tem je treba zagotoviti:

— da se podatkovne baze, programska oprema in podatkovni komunikacijski protokoli izdelajo tako, da omogočajo maksimalno izmenjavo podatkov med različnimi aplikacijami in operaterji, pri čemer se izključijo zaupni komercialni podatki;

— lahek dostop do informacij za uporabnike.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.1.2.9 (infrastruktura – izdaja voznih kart, informacijski pulti in točke za pomoč uporabnikom)

— 4.1.2.11 (infrastruktura – vidne informacije, znaki, piktogrami in dinamične informacije)

— 4.1.2.12 (infrastruktura – zvočne informacije)

— 4.2.2.8 (vozni park – informiranje potnikov)

3.6.5.2 Zdravje

Bistvena zahteva 2.7.3 iz Priloge III k Direktivi 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES:

„Vmesniki med temi sistemi in uporabniki morajo izpolnjevati minimalna pravila glede ergonomije in varovanja zdravja.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo funkcionalne in tehnične specifikacije v določbah:

— 4.1.2.9 (infrastruktura – blagajne za izdajo vozovnic, prostori za informacije in sprejemna mesta)

— 4.1.2.12 (infrastruktura – zvočne informacije)

— 4.2.2.8 (vozni park – informiranje potnikov)

3.7 Elementi področja TSI za osebe z omejeno mobilnostjo, povezani z bistvenimi zahtevami

Infrastruktura Sklic na določbo Direktive 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES Priloga II Bistvena zahteva iz Priloge III Element področja TSI za PRM Sklic na § Varnost Zanesljivost in razpoložljivost Zdravje Varstvo okolja Tehnična združljivost Splošno 4.1.2.1 2.1 Parkirna mesta za osebe z omejeno mobilnostjo 4.1.2.2 2.1 Dostop brez ovir 4.1.2.3 2.1 2.1.1 Splošno 4.1.2.3.1 2.1 2.1.1 Označevanje poti 4.1.2.3.2 2.1 2.1.1 Vrata in vhodi 4.1.2.4 2.1 1.1.1 2.1.1 Talne površine 4.1.2.5 2.1 2.1.1 Prozorne ovire 4.1.2.6 2.1 2.1.1 Sanitarije in previjalnice 4.1.2.7 2.1 1.1.5 2.1.1 Pohištvo in prostostoječe naprave 4.1.2.8 2.1 2.1.1 Blagajne, prostori za informacije in sprejemna mesta 4.1.2.9 2.1 2.1.1 2.7.3 2.7.1 Razsvetljava 4.1.2.10 2.1 2.1.1 Vidne informacije: znaki, piktogrami in dinamične informacije 4.1.2.11 2.1 2.7.1 Zvočne informacije 4.1.2.12 2.1 2.1.1 2.7.3 2.7.1 Zasilni izhodi, alarmi 4.1.2.13 2.1 2.1.1 Geometrija nadhodov in podhodov 4.1.2.14 2.1 2.1.1 Stopnice 4.1.2.15 2.1 2.1.1 Držaji 4.1.2.16 2.1 2.1.1 Klančine, tekoče stopnice, dvigala, tekoče klančine 4.1.2.17 2.1 2.1.1 Višina in odmik perona 4.1.2.18 2.1 2.1.1 1.5 Višina perona 4.1.2.18.1 2.1 2.1.1 1.5 Odmik perona 4.1.2.18.2 2.1 2.1.1 1.5 Potek proge vzdolž peronov 4.1.2.18.3 2.1 2.1.1 1.5 Širina in rob perona 4.1.2.19 2.1 2.1.1 Zaključek perona 4.1.2.20 2.1 2.1.1 Pripomočki za vstop za potnike na invalidskih vozičkih 4.1.2.21 2.1 1.1.1 Nivojski prehodi čez progo na postajah 4.1.2.22 2.1 2.1.1





Železniški vozni park Sklic na določbo Direktive 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES Priloga II Bistvena zahteva iz Priloge III Element področja TSI za PRM Sklic na § Varnost Zanesljivost in razpoložljivost Zdravje Varstvo okolja Tehnična združljivost Splošno 4.2.2.1 2.6 Sedeži 4.2.2.2 2.6 1.3.1 Splošno 4.2.2.2.1 2.6 1.3.1 Sedeži, rezervirani za invalide 4.2.2.2.2 2.6 1.3.1 Prostori za invalidske vozičke 4.2.2.3 2.6 2.4.1 Vrata 4.2.2.4 2.6 1.1.1 1.1.5 1.2 Zunanja vrata 4.2.2.4.2 2.6 1.1.1 1.1.5 2.4.1 1.2 Notranja vrata 4.2.2.4.3 2.6 1.1.1 1.1.5 1.2 Razsvetljava 4.2.2.5 2.6 2.4.1 Sanitarije 4.2.2.6 2.6 2.4.1 Splošno 4.2.2.6.1 2.6 2.4.1 Standardne sanitarije 4.2.2.6.2 2.6 2.4.1 Univerzalne sanitarije 4.2.2.6.3 2.6 2.4.1 Prehodi 4.2.2.7 2.6 1.3.1 Potniške informacije 4.2.2.8 2.6 2.4.1 2.7.3 2.7.1 Splošno 4.2.2.8.1 2.6 Informacije (znaki in piktogrami) 4.2.2.8.2 2.6 2.4.1 Informacije (opisi poti in rezervacije sedežev) 4.2.2.8.3 2.6 Spremembe višine 4.2.2.9 2.6 1.1.5 Držaji 4.2.2.10 2.6 1.1.5 Spalni oddelki, dostopni z invalidskim vozičkom 4.2.2.11 2.6 2.4.1 Položaj stopnic vagona 4.2.2.12 2.6 1.1.1 1.5 2.4.3 Splošne zahteve 4.2.2.12.1 2.6 1.1.1 1.5 2.4.3 Stopnice vagona 4.2.2.12.2 2.6 1.1.1 1.5 2.4.3 Pripomočki za vstop 4.2.2.12.3 2.6 1.1.1 2.4.2 1.5 2.4.3

4. OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMOV

4.1 Infrastrukturni podsistem

4.1.1 Uvod

Vseevropski železniški sistem za konvencionalne hitrosti, za katerega se uporablja Direktiva 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, in katerega del je podsistem, je integriran sistem in treba je preverjati njegovo usklajenost. Zlasti je treba pregledati usklajenost specifikacij za vsak podsistem, njegove vmesnike s sistemom, v katerega se vključuje, in predpise za obratovanje in vzdrževanje.

Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistema in njegovi vmesniki, opisani v oddelku 4.1.2, ne predpisujejo uporabe posebnih tehnologij ali tehničnih rešitev, razen kadar je to nujno potrebno za interoperabilnost vseevropskega železniškega omrežja za konvencionalne hitrosti. Toda inovativne rešitve za interoperabilnost lahko zahtevajo nove specifikacije in/ali nove metode ocenjevanja. Da bi se omogočile tehnološke inovacije, se te specifikacije in metode ocenjevanja razvijajo po postopku, opisanem v oddelkih 6.1.4 in 6.2.4.

Ob upoštevanju vseh zadevnih bistvenih zahtev so značilnosti infrastrukturnega podsistema naslednje:

4.1.2 Funkcionalne in tehnične specifikacije

4.1.2.1 Splošno

Skladno z bistvenimi zahtevami iz oddelka 3 so funkcionalne in tehnične specifikacije za infrastrukturni podsistem v zvezi z dostopnostjo za osebe z omejeno mobilnostjo naslednje:

— Parkirna mesta za osebe z omejeno mobilnostjo

— Vrata in nivojski vhodi

— Pohodne površine, poti glavnih tokov

— Talne površine

— Otipne informacije

— Usmerjevalni trakovi

— Oznake na steklenih vratih in stenah

— Sanitarije

— Pohištvo

— Prodajna okna ali prodajni avtomati/prostor za informacije

— Naprave za kontrolo vozovnic

— Razsvetljava

— Vidne informacije: znaki, piktogrami in dinamične informacije

— Zvočne informacije

— Zasilni izhodi, alarmi

— Geometrija nadhodov in podhodov

— Stopnice

— Držaji

— Klančine, tekoče stopnice, dvigala, tekoče klančine

— Višine in odmiki perona

— Širine in robovi perona

— Zaključki perona

— Pripomočki za vstop

— Nivojski prehodi čez progo

Pri vsakem osnovnem parametru splošna določba uvaja naslednje odstavke.

Ti podrobno opisujejo pogoje, ki morajo biti izpolnjeni za uresničevanje zahtev iz splošne določbe.

4.1.2.2 Parkirna mesta za osebe z omejeno mobilnostjo

Če ima postaja posebno parkirišče, so na njem rezervirana parkirna mesta za osebe z omejeno mobilnostjo, ki so upravičene do parkirnih mest za invalide, na tistem delu parkirišča, ki je najbližje vhodu, dostopnemu tem uporabnikom.

Drugih posebnih železniških zahtev ni in za parkirišča veljajo evropski ali nacionalni predpisi (med drugim za: – število parkirnih mest, dostop, lokacijo, mere, materiale, barve, označevanje in razsvetljavo).

4.1.2.3 Dostop brez ovir

4.1.2.3.1 Splošno

Dostop brez ovir je pot, po kateri se lahko neovirano premikajo vse kategorije oseb z omejeno mobilnostjo. Lahko obsega klančine in dvigala, če so ta izdelana in delujejo v skladu z določbo 4.1.2.17.

Naslednje točke in storitve, če so zagotovljene, povezuje vsaj en dostop brez ovir: –

— Prestopne točke na druge oblike prevoza v mejah postaje (na primer: taksi, avtobus, tramvaj, podzemna železnica, trajekt ipd.),

— Parkirišča

— Dostopne vhode in izhode

— Prostor za informacije

— Druge sisteme informiranja

— Blagajne

— Sprejemna mesta

— Čakalnice

— Garderobe

— Sanitarije

— Perone

Vsi dostopi brez ovir, stopnice, nadhodi in podhodi imajo svetlo širino najmanj 1 600 mm in svetlo višino najmanj 2 300 mm po celotni širini 1 600 mm. V zahtevani najmanjši širini ni upoštevana dodatna širina, potrebna za pretok potnikov. Ta zahteva ne velja za tekoče stopnice, tekoče klančine in dvigala.

Dostopi brez ovir potekajo tako, da so čim krajši.

Talne površine na dostopih brez ovir so antirefleksne.

Pri novih postajah s pretokom potnikov pod 1 000 potnikov na dan (skupno število potnikov, ki vstopajo na vlake in izstopajo z njih) niso zahtevana dvigala ali klančine, ki bi bili drugače potrebni za zagotovitev polne skladnosti s to določbo, če kaka druga postaja v oddaljenosti do 30 km na isti progi zagotavlja v celoti skladen dostop brez ovir. V takih okoliščinah zasnova novih postaj omogoča naknadno vgradnjo dvigala in/ali klančin, s katerimi bo postaja dostopna vsem kategorijam oseb z omejeno mobilnostjo.

4.1.2.3.2 Označevanje dostopov

Dostopi brez ovir so jasno označeni z vidnimi informacijami, ki so predpisane v določbi 4.1.2.11.

Slabovidnim osebam so informacije o dostopih brez ovir na voljo najmanj z eno od naslednjih možnosti: npr. z usmerjevalnimi trakovi, zvočnimi ali otipnimi znaki, govornimi znaki, Braillovimi zemljevidi.

Če je vgrajen usmerjevalni trak, je skladen z nacionalnimi predpisi in je predviden po celotni dolžini dostopa brez ovir.

Če so vzdolž dostopov do peronov brez ovir vgrajeni držaji ali postavljene stene v dosegu, so opremljeni s kratkimi informacijami (npr. številko perona ali smerjo) v Braillovi pisavi in v reliefni pisavi za držajem ali na steni v višini od 850 mm do 1 000 mm. Kot otipni piktogrami so dovoljene samo številke in puščice.

4.1.2.4 Vrata in vhodi

Ta določba velja za vsa vrata in vhode na dostopih brez ovir.

Zagotovljen je najmanj en dostopen vhod na postajo in en dostopen dohod k peronom.

Vrata in vhodi imajo svetlo širino odprtine najmanj 800 mm ter svetlo višino odprtine najmanj 2 100 mm.

Dovoljena so vrata z ročnim odpiranjem, polavtomatska ali avtomatska vrata.

Naprave za odpiranje in zapiranje vrat so vgrajene na višini od 800 mm do 1 200 mm.

Vrata z ročnim odpiranjem, ki niso drsna, so opremljena z vodoravnimi potisnimi prečkami po celotni širini vrat na obeh straneh vrat.

Avtomatska in polavtomatska vrata so opremljena z napravami, ki preprečujejo zagozditev potnikov med premikanjem vrat.

Če se za odpiranje in zapiranje vrat uporabljajo tipke ali daljinsko upravljanje, se te komande vidno razlikujejo od ozadja in jih mora biti mogoče prožiti s silo, ki ne presega 15 newtonov.

Če sta tipka za odpiranje in tipka za zapiranje nameščeni druga nad drugo, je tipka za odpiranje na vrhu.

Sredina komand je na območju od vključno 800 mm do vključno 1 200 mm nad tlemi.

Komande so označene otipno (npr. z otipnimi znaki) in opremljene z oznako delovanja.

Sila, potrebna za ročno odpiranje ali zapiranje vrat v brezvetrju, ne presega 25 newtonov.

Kljuke vrat z ročnim odpiranjem in zapiranjem se upravljajo z dlanjo in s silo, ki ne presega 20 newtonov.

Kjer se uporabljajo vrata z vrtljivimi krili, so poleg njih predvidena še stranska nevrtljiva vrata, ki se lahko po želji uporabijo.

Pragovi vrat in vhodov ne smejo biti višji od 25 mm. Po barvi so v kontrastu z neposredno okolico.

4.1.2.5 Talne površine

Vse talne površine so nedrseče v skladu z nacionalnimi predpisi za javne zgradbe.

V postajnem poslopju ne sme na pohodnih površinah nikjer biti talnih neravnin nad 5 mm, razen usmerjevalnih trakov, odtočnih kanalov in talnih varnostnih oznak.

4.1.2.6 Prozorne ovire

Prozorne ovire na glavnih poteh komunikacijskih tokov, npr. steklena vrata ali prozorne stene, so opremljene z najmanj dvema dobro vidnima pasovoma znakov, logotipov, emblemov ali okraskov, enim v višini med 1 500 mm in 2 000 mm, drugim pa v višini med 850 mm in 1 050 mm. Oznake se vidno razlikujejo od ozadja, proti kateremu jih opazujemo, in so visoke najmanj 100 mm.

Te oznake vzdolž prozornih sten niso obvezne, če so potniki pred trkom v steno zavarovani kako drugače – npr. z držaji ali neprekinjenim nizom klopi.

4.1.2.7 Sanitarije in previjalnice

4.1.2.7.1 Zahteve za podsistem

Če je postaja opremljena s sanitarijami, je najmanj ena kabina za oba spola dostopna osebam na invalidskem vozičku.

Če je postaja opremljena s sanitarijami, je na voljo tudi previjalnica, namenjena ženskim in moškim uporabnikom. Prostor izpolnjuje zahteve iz določbe 4.1.2.7.2.

Da lahko sanitarije uporabljajo tudi potniki z večjimi kosi prtljage, so kabine, katerih vrata se odpirajo navznoter, široke najmanj 900 mm in dolge najmanj 1 700 mm, kabine, katerih vrata se odpirajo navzven ali drsno, pa dolge najmanj 1 500 mm. Vrata in vsi vhodi v sanitarije imajo svetlo širino najmanj 650 mm.

Glede mer in opreme sanitarij za uporabnike na invalidskih vozičkih veljajo evropski in nacionalni predpisi.

4.1.2.7.2 Zahteve za komponente interoperabilnosti

Previjalnice

V položaju za uporabo je previjalna miza od 800 mm do 1 000 mm nad tlemi. Široka je najmanj 500 mm, dolga pa najmanj 700 mm.

Oblikovana je tako, da dojenček ne more po nesreči zdrseti z nje, nima ostrih robov in prenese obremenitev najmanj 80 kg.

Če previjalna miza sega v prostor sanitarij, jo je mogoče zložiti s silo, ki ne presega 24 newtonov.

4.1.2.8 Pohištvo in prostostoječe naprave

Vsi kosi pohištva in vse prostostoječe naprave na postajah se vidno razlikujejo od ozadja in imajo zaobljene robove.

Na območju postaje so pohištvo in prostostoječe naprave razporejeni tako, da ne ovirajo slepih in slabovidnih oseb, in so razpoznavni za slepe osebe s paličico.

Predmeti na konzolah, nameščeni pod višino 2 100 mm, ki segajo v prostor dlje kot 150 mm, so opremljeni z oviro v višini največ 300 mm, ki jo lahko zazna slepa oseba s paličico.

Pod višino 2 100 mm nad tlemi ne sme biti nobenega visečega predmeta.

Na vsakem peronu, na katerem lahko potniki čakajo na vlak, in na vsakem prostoru za počitek je najmanj eno zavetišče pred vremenskimi vplivi z ergonomskimi sedeži. Sedeži imajo hrbtne naslone in vsaj tretjina jih je opremljena z nasloni za roke. Predvidena sta držaj za stoječe potnike, dolg najmanj 1 400 mm, in prostor za invalidski voziček.

4.1.2.9 Blagajne, prostori za informacije in sprejemna mesta

4.1.2.9.1 Zahteve za podsistem

Če so vzdolž dostopov brez ovir blagajne, prostori za informacije in sprejemna mesta, je pri vsaj enem oknu predvidena višina do spodnjega roba pulta najmanj 650 mm, vdolbino za kolena globine najmanj 300 mm in širino najmanj 600 mm. Višina zgornje površine pulta ali njegovega dela širine najmanj 300 mm ter globine najmanj 200 mm znaša od 700 mm do 800 mm. To območje je na voljo uporabnikom na invalidskih vozičkih, za druge osebe z omejeno mobilnostjo pa je ustrezno poskrbljeno za možnost sedenja.

Če delavca pri prodajnem oknu od potnika ločuje vmesna zasteklitev, je ta odstranljiva, v nasprotnem primeru pa je opremljena z zvočnikom. Pregrada je izdelana iz prozornega stekla.

Najmanj eno prodajno okno je opremljeno tako, da omogoča slušno prizadetim osebam z omejeno mobilnostjo razumevanje govornih informacij pri slušnem aparatu v položaju „T“.

Če je okno opremljeno z elektronsko napravo za prikaz cene delavcu za pultom, je predvidena tudi naprava za prikaz cene potniku, ki kupuje vozovnico.

Če so na dostopu brez ovir na postaji nameščeni avtomati za vozovnice, vsaj eden od teh avtomatov izpolnjuje zahteve iz določbe 4.1.2.9.2.

Če so vgrajene naprave za kontrolo kart, je vsaj pri eni od teh prost prehod širine najmanj 800 mm, skozi katerega lahko gre invalidski voziček dolžine do 1 200 mm.

Če so vgrajeni vrtljivi križi, je med obratovanjem postaje vseskozi na voljo vsaj en prehod brez takih vrat za osebe z omejeno mobilnostjo.

4.1.2.9.2 Zahteve za komponente interoperabilnosti

Avtomati za vozovnice na dostopu brez ovir na postaji iz določbe 4.1.2.9.1 imajo otipno območje (ki obsega tipkovnico in del za plačilo ter izdajo vozovnice) na višini od 700 mm do 1 200 mm. Najmanj en zaslon in tipkovnica sta vidna hkrati osebi, ki sedi na invalidskem vozičku, in osebi, ki stoji pred avtomatom. Če se podatki vnašajo prek zaslona, ta izpolnjuje zahteve te določbe.

4.1.2.10 Razsvetljava

Razsvetljava na zunanjem prostoru postaje je skladna z evropskimi ali nacionalnimi predpisi.

Dostop brez ovir je v mejah postajnega poslopja od dostopnega vhoda do dostopa na peron razsvetljen z najmanj 100 luksi, merjeno na ravni tal. Osvetljenost glavnega vhoda, stopnic in zaključkov peronov znaša najmanj 100 luksov, merjeno na ravni tal. Če je za to potrebna umetna razsvetljava, osvetljenost za najmanj 40 luksov presega naravno osvetljenost okoliških površin, svetloba pa ima hladnejšo barvo.

Peroni in druge zunanje površine za potnike imajo povprečno raven osvetljenosti najmanj 20 luksov, merjeno na ravni tal, najmanjša dovoljena osvetljenost pa je 10 luksov.

Če je za branje podrobnih informacij potrebna umetna razsvetljava, so območja z informacijami poudarjena z osvetljenostjo najmanj 15 luksov nad osvetljenostjo okoliških površin. Taka mesta so razsvetljena s svetlobo drugačne barve kot površine v okolici.

Zasilna razsvetljava je skladna z evropskimi ali nacionalnimi predpisi.

4.1.2.11 Vidne informacije: znaki, piktogrami in dinamične informacije

4.1.2.11.1 Zahteve za podsistem

Vse informacije na postaji so dosledne in v skladu z evropskimi ali nacionalnimi predpisi.

Za vse pisne informacije se uporabljajo velike in male črke neserifne pisave (tj. ne samo velike črke).

Uporaba stisnjenih malih črk z repki in vratovi ni dovoljena.

Repki malih črk so jasno razpoznavni in dosegajo najmanj 20 % velikosti velikih črk.

Vse razpoložljive informacije na peronih in vhodih so usklajene z glavnim sistemom za informiranje in usmerjanje, zlasti glede barve in kontrastov.

Vidne informacije so čitljive pri vsakršni osvetljenosti, ki lahko nastopi med obratovanjem postaje.

Vidne informacije se jasno razlikujejo od ozadja.

Kjer so uporabljene dinamične informacije, so usklajene z bistvenimi zvočnimi informacijami.

Zagotovljene so naslednje informacije:

— varnostne informacije in varnostna navodila v skladu z evropskimi ali nacionalnimi predpisi;

— opozorila, znaki za prepovedi in obveznosti v skladu z evropskimi ali nacionalnimi predpisi;

— informacije o odhodih vlakov;

— oznake storitev na postaji, ki so na voljo, in dostopa do teh storitev.

Informacije so zagotovljene na vseh točkah, kjer se poti ločijo, na sami poti pa v največ 100-metrskih presledkih. Znaki, simboli in piktogrami so na celotni poti uporabljeni usklajeno.

Zagotovljene so zadostne informacije za sprejem odločitve. Na primer: Na prvi točki odločitve pri vhodu na postajo zadostuje informacija „K peronom“ in niso potrebni smerokazi k posameznim peronom.

Otipne informacije so zagotovljene v:

— sanitarijah za način uporabe in za klice v sili, če je potrebno;

— dvigalih v skladu z Dodatkom E.4 k EN 81-70:2003.

Informacije in smerokazi ne smejo biti kombinirani z reklamnimi oglasi.

Opomba: Splošne informacije o storitvah javnega prevoza se v okviru te določbe ne štejejo za reklamne oglase.

Nameščeni so naslednji, posebej za osebe z omejeno mobilnostjo namenjeni grafični simboli in piktogrami:

— znak, skladen z mednarodnim simbolom „primerno za invalide“, opisan v določbah N.2 in N.4 v Prilogi N;

— informacije o smereh dostopov brez ovir in prostorov, dostopnih z invalidskim vozičkom;

— oznake univerzalnih sanitarij;

— če so na peronu objavljene informacije o sestavi vlaka, oznake mesta vstopa z invalidskim vozičkom.

Simboli lahko nastopajo skupaj z drugimi simboli (npr.: za dvigalo, sanitarije itn.).

Nameščene indukcijske zanke so označene, kakor je opisano z določbah N.2 in N.5 v Prilogi N.

Če ima postaja garderobo za težko in veliko prtljago, jo označuje grafični simbol.

Če ima postaja možnost klica v sili ali informacij, so naprave za to označene z znakom, opisanim v določbah N.2 in N.6 v Prilogi N.

Če je vgrajen sistem za klice v sili:

— je opremljen z vidnimi in otipnimi simboli,

— je označen z znakom, opisanim v določbah N.2 in N.7 v Prilogi N,

in ima:

— vidni in zvočni prikaz uporabe naprave;

— po potrebi dodatna navodila za uporabo.

V univerzalnih sanitarijah in sanitarijah, dostopnih z invalidskimi vozički, opremljenimi z ročnimi oporami na tečajih, je grafični simbol, ki kaže ročno oporo v dvignjenem in spuščenem položaju.

Na enem mestu je drug ob drugem nameščenih največ pet piktogramov, vključno s smerno puščico za posamezno smer.

4.1.2.11.2 Zahteve za komponente interoperabilnosti

Zasloni so biti dovolj veliki, da lahko hkrati prikažejo popolna imena postaj ali popolne besede sporočil. Vsako ime postaje ali beseda sporočila je prikazano najmanj 2 sekundi. Če se uporablja (vodoravno ali navpično) drseči prikaz, je vsaka cela beseda prikazana najmanj 2 sekundi, hitrost vodoravnega drsenja pa ne presega 6 znakov na sekundo.

Najmanjša višina črk se izračuna po naslednji enačbi: Razdalja pri branju v mm, deljena z 250 = velikost pisave (npr.: 10 000 mm/250 = 40 mm).

Vsi varnostni znaki, znaki za obveznosti in znaki prepovedi vključujejo piktograme in so oblikovani v skladu z ISO 3864-1.

Največja razdalja pri branju je značilnost posamezne komponente interoperabilnosti.

4.1.2.12 Zvočne informacije

Zvočne informacije imajo v vseh območjih raven RASTI (indeks razumljivosti govora) najmanj 0,5 po IEC 60268-16, del 16.

Kjer so zagotovljene zvočne informacije, so te usklajene s prikazanimi bistvenimi vidnimi informacijami.

Če se zvočne informacije ne zagotavljajo samodejno, je na voljo sistem za zvočne komunikacije, ki omogoča potnikom informacije pridobiti na zahtevo.

4.1.2.13 Zasilni izhodi, alarmi

Zasilni izhodi in alarmi so skladni z evropskimi ali nacionalnimi predpisi.

4.1.2.14 Geometrija nadhodov in podhodov

Če so na običajni poti za potnike na območju postaje uporabljeni nadhodi ali podhodi, imajo svetlo širino najmanj 1 600 mm in svetlo višino najmanj 2 300 mm po celotni dolžini. V zahtevi glede najmanjše širine ni upoštevana dodatna širina, ki je morda potrebna za velike pretoke potnikov; ta dodatna širina je skladna z nacionalnimi predpisi.

4.1.2.15 Stopnice

Stopnice so skladne z evropskimi ali nacionalnimi predpisi.

Stopnice na glavnih poteh imajo svetlo širino najmanj 1 600 mm, merjeno med držaji. V zahtevani najmanjši širini ni upoštevana dodatna širina, potrebna za pretok potnikov.

Vse pohodne površine stopnic so nedrseče.

Pred prvo spodnjo stopnico in pred prvo zgornjo stopnico je v celotni širini stopnice s pasovi izvedeno reliefno varnostno opozorilo stopnišča. Pas ima globino najmanj 400 mm in je v kontrastu s preostalo talno površino ter vgrajen vanjo. Ta pas se razlikuje od usmerjevalnih trakov na poteh.

Odprti prostori pod stopnicami so zaščiteni tako, da varujejo potnike pred nehotenimi trki ob nosilne elemente in prostore zmanjšane višine.

4.1.2.16 Držaji

Stopnice in klančine so na obeh straneh opremljene z držaji na dveh višinah. Zgornji držaj je na višini od 850 mm do 1 000 mm nad tlemi, spodnji držaj pa na višini od 500 mm do 750 mm nad tlemi.

Med držajem in drugimi deli konstrukcije, razen nosilci držaja, je najmanj 40 mm prostega prostora.

Držaji so neprekinjeni. Držaji stopnišča segajo najmanj 300 mm čez spodnjo in zgornjo stopnico (ta podaljška sta lahko ukrivljena k steni, da ne ovirata gibanja).

Držaji so zaobljeni in imajo presek, ustrezen premeru 30 mm do 50 mm.

Držaji se po barvi vidno razlikujejo od sten.

4.1.2.17 Klančine, tekoče stopnice, dvigala, tekoče klančine

Za osebe z omejeno mobilnostjo, ki ne morejo uporabljati stopnic, so na voljo klančine, če niso na voljo ustrezna dvigala.

Klančine so skladne z evropskimi ali nacionalnimi predpisi.

Če so vgrajene tekoče stopnice, je njihova največja dovoljena hitrost 0,65 m/s, projektirane pa so v skladu z evropskimi ali nacionalnimi predpisi.

Kjer ni na voljo klančin, so zagotovljena dvigala; projektirana so v skladu z evropskimi ali nacionalnimi predpisi.

Če so vgrajene tekoče klančine, sta njihova največja dovoljena hitrost 0,75 m/s in največji dovoljeni naklon 12 stopinj (21,3 %), projektirane pa so v skladu z evropskimi ali nacionalnimi predpisi.

4.1.2.18 Višina in odmik perona

4.1.2.18.1 Višina perona

V železniškem omrežju za konvencionalne hitrosti sta dovoljeni dve višini peronov: 550 mm in 760 mm nad gornjim robom tirnice. Dovoljeno odstopanje od teh mer znaša –35 mm/+0 mm.

Pri peronih železniškega omrežja za konvencionalne hitrosti, na katerih se ustavlja tudi cestna železnica (npr. mestna železnica ali vlak-tramvaj), je dovoljena višina med 300 mm in 380 mm. Dovoljeno odstopanje od teh mer znaša +/–20 mm.

Na zavojih s polmerom pod 500 m je lahko višina perona višja ali nižja od zgoraj predpisane, če je prva stopnica vozila skladna s sliko 11 v določbi 4.2.2.12.1.

4.1.2.18.2 Odmik perona

Opomba, ki bo ob koncu procesa odstranjena iz TSI PRM za konvencionalne hitrosti: Infrastrukturna TSI za visoke hitrosti predpisuje zahteve za perone v železniškem omrežju za visoke hitrosti.

Pri peronih železniškega omrežja za konvencionalne hitrosti so robovi na nazivnih višinah 550 mm in 760 mm skladni z minimalnim svetlim profilom ustroja (odprta točka; do revizije TSI po objavi EN15273-3:2006 veljajo nacionalni predpisi o minimalnem svetlem profilu ustroja); dogovorna vrednost bq0 od osi tira vzporedno z gornjim robom tirnice se ugotavlja z enačbo, ki ne upošteva učinkov

— razširitve tirne širine v zavojih,

— naklona,

— kretnic in prehodov,

— kvazistatičnega nagiba,

— gradbenih in vzdrževalnih odstopanj

kjer je:

R polmer zavoja proge, v metrih.

Izračunana vrednost bqlim je predpisana v EN15273-3:2006 in upošteva vse druge vrednosti, ki niso vključene v enačbo za bq0 . Dejanska vrednost bq za položaj robov perona glede na os tira vzporedno z gornjim robom tirnice omogoča odstopanja zaradi odstopanj Tq pri postavljanju ali vzdrževanju robov perona. bqlim ≤ bq ≤ bqlim + Tq.

Tolerančno območje Tq je 0 ≤ Tq ≤ 50 mm.

Učinki naklona se zunaj zavoja kompenzirajo za del, ki presega 25 mm, s previsom perona nad vboklino, potrebno za kvazistatični nagib svetlega profila ustroja pravokotno na gornji rob tirnice.

Zato je lahko dejanski odmik večji od standardnega odmika.

4.1.2.18.3 Potek proge vzdolž peronov

Opomba, ki bo ob koncu procesa odstranjena iz TSI PRM za konvencionalne hitrosti: Peroni prog kategorije I v železniškem omrežju za visoke hitrosti so skladni z infrastrukturno TSI za visoke hitrosti.

Opomba, ki naj se vključi v infrastrukturno TSI za visoke hitrosti: Peroni prog kategorije II in kategorije III v železniškem omrežju za visoke hitrosti so skladni s določbo 4.1.2.18.3 TSI za osebe z omejeno mobilnostjo za konvencionalne hitrosti.

Pri peronih v železniškem omrežju za konvencionalne hitrosti je proga ob peronu po možnosti ravna, polmer zavoja pa nikakor ni biti manjši od 300 m.

4.1.2.19 Širina in rob perona

Širina perona sme biti vzdolž perona različna. Najmanjša širina perona brez ovir je večja od ene od naslednjih vrednosti:

— vsote širine nevarnega območja in širin dveh hodnikov po 800 mm v nasprotnih smereh (1 600 mm) ali

pri enostranskem peronu 2 500 mm, pri otočnem peronu 3 300 mm (ta mera se lahko klinasto zoži na 2 500 mm na zaključkih perona).

V zahtevani najmanjši širini ni upoštevana dodatna širina, potrebna za pretok potnikov.

Na hodniku širine 1 600 mm so dovoljene manjše ovire, katerih dolžine ne presegajo 1 000 mm (na primer stebri, pulti, sedeži). Razdalja med robom perona in oviro znaša najmanj 1 600 mm; širina hodnika od roba ovire do nevarnega območja znaša najmanj 800 mm.

Če je razdalja med dvema manjšima ovirama manjša od 2 400 mm, se ti dve oviri štejeta za eno veliko oviro.

Najmanjša razdalja med robom ovir, kakršne so stene, sedeži, dvigala in stopnice, katerih dolžina presega 1 000 mm, vendar je manjša od 10 000 mm, in robom nevarnega območja je 1 200 mm. Razdalja med robom perona in robovi takih ovir znaša najmanj 2 000 mm.

Najmanjša razdalja med robom ovir, kakršne so stene, sedeži, dvigala in stopnice, katerih dolžina presega 10 000 mm, in robom nevarnega območja je 1 600 mm. Razdalja med robom perona in robovi takih ovir znaša najmanj 2 400 mm.

Če so na vlaku ali na peronu vgrajeni pripomočki za vstop in izstop uporabnikov invalidskih vozičkov, je na mestih, kjer se te naprave lahko uporabljajo, razdalja med robom priprave na mestu, kjer se uporabnik invalidskega vozička spusti na peron ali dvigne z njega, in najbližjo oviro na peronu najmanj 1 500 mm. Nove postaje to zahtevo izpolnjujejo za vse vlake, ki se bodo predvidoma ustavljali na njih.

Nevarno območje perona se začne na robu perona ob progi in je opredeljeno kot območje, na katerem lahko na potnike delujejo nevarne sile zaradi piša, ki ga ustvarjajo mimo vozeči vlaki glede na svojo hitrost. Pri železniškem sistemu za konvencionalne hitrosti za to območje veljajo nacionalni predpisi.

Meja nevarnega območja na strani, nasprotni robu perona ob progi, je označena z vidnimi in otipnimi opozorilnimi oznakami. Otipne oznake so skladne z nacionalnimi predpisi.

Vidna varnostna oznaka je trak širine najmanj 100 mm v kontrastni barvi in z nedrsečo površino.

Barva materiala roba perona ob progi izstopa od temne barve vrzeli med peronom in progo. Material je nedrseč.

4.1.2.20 Zaključek perona

Zaključek perona je označen z vidnimi in otipnimi oznakami.

4.1.2.21 Pripomočki za vstop in izstop potnikov na invalidskih vozičkih

4.1.2.21.1 Zahteve za podsistem

Če je na postajnem peronu, ki ima dostopne poti brez ovir v skladu z določbo 4.1.2.3.1, v okviru normalnega obratovanja predvideno ustavljanje vlakov z vrati, primernimi za invalidske vozičke, je za vstop in izstop potnikov na invalidskih vozičkih med vrati vagona in peronom predviden pripomoček za vstop/izstop,

— če ni mogoče dokazati, da razmik med robom praga vrat in robom perona ne presega 75 mm, merjeno v vodoravni smeri, in ne presega 50 mm, merjeno v navpični smeri, in

— če na območju 30 km od te postaje na isti progi ni nobene postaje, opremljene s pripomočki za vstop in izstop.

Odgovorni upravljavec infrastrukture (ali upravljavec postaje, če je ta odgovorni organ) in prevoznik v železniškem prometu se dogovorita o upravljanju pripomočkov za vstop in izstop v skladu z Uredbo (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah in obveznostih potnikov v mednarodnem železniškem prometu (1) in v tem dogovoru določita, kdo je odgovoren za zagotavljanje pripomočkov za vstop in izstop. Upravljavec infrastrukture (ali upravljavec postaje) in prevoznik v železniškem prometu zagotovita, da je dogovorjena delitev odgovornosti najbolj sprejemljiva in izvedljiva rešitev za vse.

Ta dogovor opredeljuje:

— postajne perone, na katerih mora upravljavec infrastrukture ali upravljavec postaje zagotavljati pripomočke za vstop in izstop, in železniški vozni park, za katerega se uporabljajo,

— postajne perone, na katerih mora prevoznik v železniškem prometu zagotavljati pripomočke za vstop in izstop, in železniški vozni park, za katerega se uporabljajo,

— železniški vozni park, na katerem mora prevoznik v železniškem prometu zagotavljati pripomočke za vstop in izstop, in postajne perone, na katerih se uporabljajo,

— posebna pravila za ustavljanje vlakov za izpolnjevanje zahtev iz določbe 4.1.2.19 (območje pripomočkov za vstop in izstop uporabnikov invalidskih vozičkov).

V svojem sistemu varnega upravljanja prevoznik v železniškem prometu navede svoje obveznosti po takih dogovorih in predvideni način izpolnjevanja teh obveznosti.

V svojem sistemu varnega upravljanja upravljavec infrastrukture navede svoje obveznosti po takih dogovorih in predvideni način izpolnjevanja teh obveznosti.

V zgornjih odstavkih se upravljavec postaje, ki upravlja perone, šteje za upravljavca infrastrukture po členu 3 Direktive 91/440/EGS: opredelitev infrastrukture in Uredba 2598/70/EGS.

Če so na podlagi navedenega vse vrste železniškega voznega parka, ki se ustavljajo ob peronu, opremljene s pripomočki za vstop in izstop, združljivimi s peronom, je dopustno, da peron sam ni opremljen s takimi pripomočki.

Pripomočki za vstop in izstop izpolnjujejo zahteve iz določbe 4.1.2.21.2. Če je mesto vstopa in izstopa z invalidskim vozičkom opredeljeno vnaprej, so lahko mesta na peronu, kjer so vrata vagona dostopna z invalidskimi vozički, označena z mednarodnim simbolom „primerno za invalide“. Ti znaki so v skladu z določbama N.2 in N.4 v Prilogi N.

Klančine

Klančina za dostop, ročna ali polavtomatska, ki jo upravlja delavec postaje, je predvidena bodisi na postaji ali na vlaku.

Klančina izpolnjuje zahteve iz določbe 4.1.2.21.2.

Dvižne ploščadi

Če se uporablja dvižna ploščad, izpolnjuje zahteve iz določbe 4.1.2.21.2.

4.1.2.21.2 Zahteve za komponente interoperabilnosti

Če so pripomočki za vstop in izstop nameščeni na postaji, omogočajo uporabo z invalidskim vozičkom, katerega lastnosti so opisane v Prilogi M.

Pripomoček za vstop in izstop ima nosilnost najmanj 300 kg pri bremenu, porazdeljenem na površini 660 mm x 660 mm na sredini naprave.

Če ima pripomoček za vstop in izstop električni pogon, je opremljen za zasilno ročno upravljanje ob izpadu električnega napajanja.

Klančine

Površina klančine je nedrseča in ima svetlo širino najmanj 760 mm.

Klančina ima dvignjene robove na obeh straneh, tako da kolesa pripomočkov za gibanje ne morejo zdrseti z nje.

Robova klančine sta poševno odrezana in nista višja od 20 mm. Opremljena sta z opozorilnimi trakovi v kontrastni barvi.

Največji dovoljeni naklon klančine je 10,2 stopinje (18 %).

Med uporabo je klančina pritrjena tako, da se ne more premikati.

Klančine, s prenosnimi vred, so shranjene tako, da ne ovirajo potnikov.

Dvižne ploščadi in prenosna osebna dvigala

Če se uporablja dvižna ploščad ali prenosno osebno dvigalo, izpolnjuje naslednje zahteve:

Površina ploščadi je nedrseča. Ploščad ima svetlo širino najmanj 720 mm.

Dvižna ploščad ali premično osebno dvigalo sta projektirana tako, da se mehanizem ne more premakniti, dokler dvigalo ni spravljeno.

Vse komande za izvlek, spuščanje na tla, dviganje in spravljanje dvižne ploščadi ali dvigala delujejo samo na neprekinjen pritisk operaterja dvigala in preprečujejo nepravilno zaporedje delovanja, ko je ploščad zasedena.

Dvižna ploščad ali premično osebno dvigalo ima vgrajene možnosti za zasilno ročno izvlačenje, spuščanje na tla zasedene ploščadi ter dviganje in spravljanje prazne ploščadi ob izpadu električnega napajanja.

Med dviganjem ali spuščanjem osebe se noben del dvižne ploščadi ali premičnega osebnega dvigala ne premika s hitrostjo nad 150 mm/s, med izvlačenjem ali spravljanjem pa ne s hitrostjo nad 300 mm/s (razen pri ročnem izvlačenju ali spravljanju). Največji dovoljeni pospešek ploščadi z osebo v vodoravni ali navpični smeri je 0,3 g.

Ploščad je opremljena s pregradami, ki preprečujejo zdrs koles invalidskega vozička z nje med delovanjem.

Premična pregrada ali vgrajena oblikovna rešitev ploščadi preprečuje, da bi lahko kolesa invalidskega vozička zapeljala s ploščadi na robu, ki je obrnjen proti železniškemu vagonu, preden sta dvižna ploščad ali premično osebno dvigalo popolnoma dvignjena.

Vse stranice ploščadi, ki pri dvignjenem dvigalu segajo čez podvozje, so opremljene z najmanj 25 mm visokimi pregradami. Te pregrade ne smejo ovirati manevriranja vozička v hodnik železniškega vagona ali iz njega.

Na dovozni stranici ploščadi (zunanji stranici) je vgrajena ustrezna pregrada, ki se na tleh uporablja kot dovozna klančina in je v dvignjenem ali zaprtem položaju dovolj visoka; sicer se vgradi dodatni sistem, ki preprečuje, da bi invalidski voziček zapeljal s ploščadi ali prevozil pregrado.

Dvižna ploščad ali dvigalo omogoča, da se voziček na ploščad zapelje naprej ali vzvratno.

Zagotovljen je sistem za varno spravljanje dvigala, ki ne ovira gibanja invalidskega vozička ali pripomočka za gibanje in ne povzroča nevarnosti za potnike.

4.1.2.22 Nivojski prehodi čez progo na postajah

Če nacionalni predpisi dovoljujejo uporabo nivojskih prehodov čez progo za potnike in če so ti prehodi potrebni za zagotovitev dostopa brez ovir, so ti prehodi dostopni vsem kategorijam oseb z omejeno mobilnostjo.

Projektirani so tako, da se na površini prehoda ali na tiru ne more zagozditi niti najmanjše kolo invalidskega vozička, opredeljeno v Prilogi M.

Meje površine nivojskega prehoda so označene z vidnimi oznakami in varnostnimi trakovi.

4.1.3 Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike

Ker za zdaj ni TSI za potniški železniški vozni park in infrastrukturo za konvencionalne hitrosti, ostaja ta oddelek še odprta točka.

Vmesnikov s podsistemom nadzor, vodenje in signalizacija ni.

Vmesnik z obratovalnim podsistemom je opisan v oddelku 4.1.4 „Operativni predpisi“.

4.1.4 Operativni predpisi

V nadaljevanju opisani operativni predpisi niso del ocenjevanja infrastrukture.

Ta TSI ne določa operativnih predpisov za evakuacijo pri nevarnosti, ampak le ustrezne tehnične zahteve. Namen tehničnih zahtev za infrastrukturo je olajšati evakuiranje vsem, tudi osebam z omejeno mobilnostjo.

Ob upoštevanju bistvenih zahtev iz poglavja 3 so posebni operativni predpisi za infrastrukturni podsistem v skladu s tehničnim področjem uporabe, opredeljenim v določbi 1.1, ki jih zadeva ta TSI, naslednji:

— Splošno Upravljavec infrastrukture ali upravljavec postaje ima pisne smernice, ki zagotavljajo dostopnost potniške infrastrukture vsem kategorijam oseb z omejeno mobilnostjo vseskozi med obratovanjem v skladu s tehničnimi zahtevami te TSI. Poleg tega so združljive s smernicami prevoznika v železniškem prometu, ki želi po potrebi uporabljati naprave (glej oddelek 4.2.4). Smernice se izvajajo z ustreznim obveščanjem osebja, postopki in usposabljanjem. Infrastrukturne smernice vsebujejo med drugim operativne predpise za naslednje okoliščine:

— Dostop brez ovir Če nova, prenovljena ali razširjena postaja s povprečnim skupnim dnevnim pretokom 1 000 odhajajočih in prihajajočih potnikov ali manj v 12-mesečnem obdobju ne izpolnjuje zahtev glede dvigal in/ali klančin na dostopu brez ovir iz določbe 4.1.2.3.1, za urejanje prevoza uporabnikov invalidskih vozičkov med to postajo, ki ne zagotavlja dostopnosti, in naslednjo dostopno postajo na isti progi veljajo nacionalni predpisi.

— Dostopnost postaje Sprejmejo se operativni predpisi, ki zagotavljajo javno razpoložljivost informacij o ravni dostopnosti vseh postaj.

— Postaje brez osebja – izdaja vozovnic slabovidnim potnikom Sprejmejo in izvajajo se operativni predpisi glede postaj brez osebja, opremljenih z avtomati za vozovnice (glej oddelek 4.1.2.9). V takih okoliščinah se vedno zagotovi drugačen način izdajanja vozovnic, primeren za slabovidne potnike. (Na primer dovoljen nakup vozovnice na vlaku ali na izstopni postaji.)

— Kontrola vozovnic – vrtljivi križi Če se za kontrolo vozovnic uporabljajo vrtljivi križi, se uvedejo operativni predpisi, ki osebam z omejeno mobilnostjo omogočajo vzporeden prehod skozi te kontrolne točke. Prehod za osebe z omejeno mobilnostjo je primeren za uporabnike invalidskih vozičkov, potnike z velikimi kosi prtljage ipd.; upravlja ga lahko avtomat ali osebje.

— Vidne in zvočne informacije – zagotavljanje doslednosti Uvedejo se operativni predpisi, ki zagotavljajo usklajenost vidnih in zvočnih informacij (glejte poglavje 4.1.2.12). Osebje, ki navaja zvočne informacije, popolno doslednost bistvenih informacij zagotavlja po uveljavljenih postopkih.

— Sistem za obveščanje potnikov na zahtevo Če na postaji bistvenih zvočnih informacij ne zagotavlja sistem javnega ozvočenja (glej 4.1.2.12), se z operativnimi predpisi predvidi druga oblika sistema zvočnega obveščanja potnikov na postaji (npr. telefonska služba za informacije z informatorjem ali odzivnikom).

— Peron – obratovalno območje pripomočka za vstop in izstop uporabnikov invalidskih vozičkov Prevoznik v železniškem prometu in upravljavec infrastrukture ali upravljavec postaje skupaj določita območje na peronu, na katerem se bo verjetno uporabljal pripomoček, in dokažeta resnično uporabo območja. To območje je združljivo z obstoječimi peroni, na katerih so predvideni postanki vlaka. Iz navedenega izhaja, da se za izpolnitev zahteve mesto ustavljanja vlaka v nekaterih primerih prilagodi. Izvajajo se operativni predpisi, ki upoštevajo spremembe sestave vlaka (glej oddelek 4.1.2.19) tako, da je mogoče določiti mesto ustavljanja vlaka glede na območja delovanja pripomočkov za vstop in izstop. Za vsak pripomoček za vstop in izstop je na peronu zagotovljena prosta površina 1 500 mm od roba perona (glej 4.1.2.19).

— Varnost ročnih in motornih pripomočkov za vstop in izstop uporabnikov invalidskih vozičkov Osebje postaje izvaja operativne predpise o upravljanju priprav za vstopanje in izstopanje (glej oddelka 4.1.2.21.1 in 2). Postajno osebje izvaja operativne predpise o uporabi premične varnostne pregrade na dvigalih za invalidske vozičke (glej oddelek 4.1.2.21.2). Izvajajo se operativni predpisi, ki zagotavljajo usposobljenost postajnega osebja za varno upravljanje klančin za vstop in izstop pri iztegovanju, zavarovanju, dviganju, spuščanju in spravljanju (glejte poglavje 4.1.2.21.2).

— Pomoč uporabnikom invalidskih vozičkov Izvajajo se operativni predpisi, ki postajno osebje opozarjajo, da uporabniki invalidskih vozičkov morda potrebujejo pomoč pri vstopanju in izstopanju iz vlaka, in da to po potrebi tako pomoč ponudi. Od uporabnikov invalidskih vozičkov se lahko zahteva vnaprejšnja rezervacija pomoči usposobljenega osebja.

— Nadzorovan nivojski prehod čez progo Če nacionalni predpisi dovoljujejo nadzorovane nivojske prehode čez progo, se izvajajo operativni predpisi, po katerih nadzorno osebje na takih prehodih čez progo ponudi ustrezno pomoč osebam z omejeno mobilnostjo, vključno z obveščanjem, kdaj je varno prečkati progo.

4.1.5 Predpisi glede vzdrževanja

Ob upoštevanju bistvenih zahtev iz poglavja 3 so posebni predpisi glede vzdrževanja za infrastrukturni podsistem v skladu s tehničnim področjem uporabe, opredeljenim v določbi 1.1, ki jih zadeva ta TSI, naslednji:

Upravljavec infrastrukture ali upravljavec postaje vzpostavi postopke, po katerih se osebam z omejeno mobilnostjo med vzdrževanjem, menjavo ali popravili priprav, namenjenih njim, zagotovi druga vrsta pomoči.

4.1.6 Poklicna usposobljenost

Zahtevana poklicna usposobljenost osebja, ki upravlja infrastrukturni podsistem v skladu s tehničnim področjem uporabe, opredeljenim v določbi 1.1, in v skladu z določbo 4.1.4, ki vsebuje seznam operativnih predpisov, na katere se nanaša TSI, je naslednja:

Poklicno usposabljanje osebja, ki opravlja naloge spremljanja vlakov, izvajanja storitev in pomoči potnikom na postaji ter prodaje vozovnic, obsega predmet ozaveščanja o invalidih in njihovi enakopravnosti, vključno s seznanjanjem s posebnimi potrebami vsake kategorije oseb z omejeno mobilnostjo.

Poklicno usposabljanje tehnikov in vodstvenih delavcev, odgovornih za vzdrževanje in obratovanje infrastrukture, obsega predmet ozaveščanja o invalidih in njihovi enakopravnosti, vključno s seznanjanjem s posebnimi potrebami vsake kategorije oseb z omejeno mobilnostjo.

4.1.7 Zdravstveni in varnostni pogoji

V okviru te TSI ni posebnih zahtev v zvezi z zdravstvenimi in varnostnimi pogoji za osebje, ki so potrebni za obratovanje infrastrukturnega podsistema ali za izvajanje te TSI.

4.1.8 Register železniške infrastrukture

Zahteve za register infrastrukture po tej TSI so naslednje:

— geografsko območje, opredeljeno v določbi 1.2;

— v okviru opredeljenega geografskega območja se vpišejo na seznam vse postaje, za katere velja ta TSI;

— za vsako navedeno postajo se vpišejo na seznam vsi peroni, za katere velja ta TSI.

Za vsako navedeno postajo in za vsak peron, za katerega velja ta TSI, se vpišejo na seznam in opišejo vse spodaj naštete naprave glede na ustrezne določbe TSI, in sicer:

— parkirna mesta v skladu z določbo 4.1.2.2,

— dostop(-i) brez ovir v skladu z določbo 4.1.2.3,

— usmerjevalni trakovi, kjer so vgrajeni, v skladu z določbo 4.1.2.3.2,

— sanitarije, vključno s tistimi, ki so dostopne uporabnikom invalidskih vozičkov, v skladu z določbo 4.1.2.7,

— blagajne za izdajo vozovnic, prostori za informacije in sprejemna mesta v skladu z določbo 4.1.2.9,

— sistemi vidnih informacij v skladu z določbo 4.1.2.9,

— klančine, tekoče stopnice, dvigala ali tekoče klančine v skladu z določbo 4.1.2.17,

— višina, odmik, širina in dolžina vsakega perona v skladu z določbama 4.1.2.18 in 4.1.2.19,

— vgrajeni pripomočki za vstopanje in izstopanje in njihov opis v skladu z določbo 4.1.2.21,

— nivojski prehodi čez progo, ki so primerni za osebe z omejeno mobilnostjo, v skladu z določbo 4.1.2.22.

Če so za ugotavljanje skladnosti s to TSI uporabljeni nacionalni predpisi, se ob postavki v registru navedejo tudi ustrezni predpisi in njihove določbe.

4.2 Podsistem železniški vozni park

4.2.1 Uvod

Vseevropski železniški sistem za konvencionalne hitrosti, za katerega se uporablja Direktiva 2001/16/ES, kakor je spremenjena z Direktivo 2004/50/ES, in katerega del je podsistem, je integriran sistem in treba je preverjati njegovo usklajenost. Zlasti je treba pregledati usklajenost specifikacij za vsak podsistem, njegove vmesnike s sistemom, v katerega se vključuje, in predpise za obratovanje in vzdrževanje.

Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistema in njegovi vmesniki, opisani v oddelku 4.1.2, ne predpisujejo uporabe posebnih tehnologij ali tehničnih rešitev, razen kadar je to nujno potrebno za interoperabilnost vseevropskega železniškega omrežja za konvencionalne hitrosti. Toda inovativne rešitve za interoperabilnost lahko zahtevajo nove specifikacije in/ali nove metode ocenjevanja. Da bi se omogočile tehnološke inovacije, se te specifikacije in metode ocenjevanja razvijajo po procesu, opisanem v oddelkih 6.1.4 in 6.2.4.

Ob upoštevanju vseh zadevnih bistvenih zahtev so lastnosti podsistema voznega parka opisane z naslednjim:

4.2.2 Funkcionalne in tehnične specifikacije

4.2.2.1 Splošno

Skladno z bistvenimi zahtevami iz oddelka 3 so funkcionalne in tehnične specifikacije za podsistem železniški vozni park v zvezi z dostopnostjo za osebe z omejeno mobilnostjo naslednje:

— Sedeži

— Prostori za invalidske vozičke

— Vrata

— Razsvetljava

— Sanitarije

— Prehodi

— Informacije za potnike

— Spremembe višin

— Držaji

— Spalniki, dostopni z invalidskimi vozički

— Položaj stopnic za vstop in izstop

Pri vsakem osnovnem parametru splošna določba uvaja naslednje odstavke.

Ti podrobno opisujejo pogoje, ki morajo biti izpolnjeni za uresničevanje zahtev iz splošne določbe.

4.2.2.2 Sedeži

4.2.2.2.1 Splošno

Na hrbtišču vsakega sedeža ob prehodu so nameščeni držaji ali oprijemala ali drugi pripomočki za stabilnost pri gibanju po prehodu, razen na sedežu, ki se s hrbtiščem dotika hrbtišča v nasprotno smer obrnjenega sedeža, opremljenega s takim pripomočkom, ali pregradne stene.

Držaji ali drugi pripomočki za zagotavljanje stabilnosti so nameščeni na višini od 800 mm do 1 200 mm nad tlemi, ne smejo segati v prehod in se vidno razlikujejo od sedeža.

V predelkih vagonov z vzdolžno razporejenimi sedeži se za zagotavljanje stabilnosti uporabljajo držaji. Ti so nameščeni na medsebojni razdalji največ 2 000 mm na višini med 800 mm in 1 200 mm nad tlemi; držaji se vidno razlikujejo od druge notranje opreme vagona.

Držaji ali drugi pripomočki za stabilnost nimajo ostrih robov.

4.2.2.2.2 Sedeži, rezervirani za invalide

4.2.2.2.2.1 Splošno

Najmanj 10 odstotkov sedežev v motornikih in motornih garniturah ali posameznih vagonih ter v vsakem razredu je namenjenih osebam z omejeno mobilnostjo.

Sedeži, rezervirani za invalide, in vagoni s takimi sedeži so opremljeni z oznakami v skladu z določbama N.3 in N.8 v Prilogi N ter z napisi, da morajo drugi potniki take sedeže prepustiti osebam, ki so upravičene do njih.

Sedeži, rezervirani za invalide, so nameščeni v potniškem prostoru v bližini zunanjih vrat.

Če so običajni sedeži opremljeni z nasloni za roke, so sedeži, rezervirani za invalide, opremljeni s premičnimi nasloni; to ne velja za naslone ob stranicah vagona. Premični naslon je mogoče premakniti do hrbtišča sedeža, tako da omogoča neoviran dostop do sedeža ali sosednjega sedeža, rezerviranega za invalide.

Sedeži, rezervirani za invalide, ne smejo biti prekucni sedeži.

Vsak sedež, rezerviran za invalide, in prostor za uporabnika sedeža je skladen z merami na slikah 1 do 4.

Celotna uporabna sedežna površina sedeža, rezerviranega za invalide, je široka najmanj 450 mm (glej sliko 1).

Sprednji rob zgornje ploskve sedežne blazine sedeža, rezerviranega za invalide, je 430 mm do 500 mm nad tlemi. Prostor nad glavo sega najmanj do 1 680 mm nad tlemi (glej sliko 2), razen pri dvonadstropnih vlakih, kjer so nad sedeži police za prtljago. V teh primerih je dovoljena najmanjša višina prostora nad glavo pri sedežih, rezerviranih za invalide, pod policami za prtljago 1 520 mm, če ima vsaj 50 % vseh sedežev, rezerviranih za invalide, prostor nad glavo 1 680 mm.

Opomba: Na spodnjih slikah št. 2 do 4 so prikazani prečni prerezi sedežev skozi središčnice sedežev.

Pri sedežih s premičnim hrbtnim naslonom mere veljajo pri sedežu v pokončnem položaju.

4.2.2.2.2.2 Sedeži, obrnjeni v isto smer

Pri sedežih, obrnjenih v isto smer, je prostor pred vsakim sedežem skladen s sliko 2.

Kot kažejo slike 1 do 4, razdalja med sprednjo površino hrbtnega naslona in navpično ravnino skozi zadnjo točko sedeža spredaj znaša najmanj 680 mm, pri čemer se razdalja med sedeži meri na sredini sedeža 70 mm nad stičiščem sedežne blazine in hrbtnega naslona. Razdalja med sprednjim robom sedežne blazine in točko na sedežu spredaj na isti višini znaša najmanj 230 mm.

4.2.2.2.2.3 Sedeži, obrnjeni drug proti drugemu

Pri sedežih, rezerviranih za invalide in obrnjenih drug proti drugemu, razdalja med sprednjima robovoma sedežnih blazin znaša najmanj 600 mm (glej sliko 4).

Če sta drug proti drugemu obrnjena sedeža, rezervirana za invalide, opremljena z mizico, razdalja med sprednjim robom sedežne blazine in stranskim robom mizice znaša najmanj 230 mm (glej sliko 3).

4.2.2.3 Prostori za invalidske vozičke

Glede na dolžino vlaka, brez upoštevanja lokomotive ali pogonske enote, ima vlak najmanj toliko prostorov za invalidske vozičke, kot predpisuje naslednja tabela:

Dolžina vlaka Število prostorov za invalidske vozičke v vlaku Manj kot 250 metrov 2 prostora za invalidske vozičke 205 do 300 metrov 3 prostori za invalidske vozičke Nad 300 metrov 4 prostori za invalidske vozičke

Za zagotovitev stabilnosti je prostor za invalidski voziček zasnovan tako, da voziček stoji na njem, obrnjen v smer vožnje ali v nasprotno smer.

Prostor za invalidski voziček, namenjen enemu uporabniku invalidskega vozička, je primeren za invalidski voziček z naslednjimi značilnostmi:

Če so na postajah nameščeni pripomočki za vstopanje in izstopanje, omogočajo uporabo z invalidskim vozičkom, katerega značilnosti so opisane v Prilogi M.

Na prostoru za invalidski voziček med tlemi in stropom vozila ni nobenih ovir, razen viseče police za prtljago, vodoravnega držaja, pritrjenega na steno ali na strop vozila, ali mizice, skladne z zahtevami v določbi 4.2.2.10.

Minimalna razdalja v vzdolžni ravnini med prostorom za invalidski voziček in sprednjo površino 2 je skladna s sliko 5. Površina 1 je lahko zložen prekucni sedež ali zložljiv sedež ali predelna stena.

Če je površina 2 sprednji rob sedežne blazine potniškega sedeža pri sedežih, obrnjenih drug proti drugemu, in če na tem sedežu lahko sedi potnik, razdalja ni manjša od 300 mm.

Če je površina 2 hrbtni naslon potniškega sedeža ali predelna stena ali zložen prekucni sedež ali zložljiv sedež pred prostorom za invalidski voziček, razdalja ni manjša od 200 mm.

V prostoru za invalidski voziček je lahko vgrajen prekucni ali zložljivi sedež, vendar ta v zloženem položaju ne sme zmanjševati najmanjših predpisanih mer prostora za invalidski voziček.

Na enem koncu je prostor za invalidski voziček opremljen z nosilno konstrukcijo ali drugačno ustrezno armaturo širine 700 mm (kot prikazuje slika 6). Višina nosilne konstrukcije ali armature je taka, da se invalidski voziček, naslonjen s hrbtom obnjo, ne more prevrniti vznak.

Zraven prostora za invalidski voziček ali nasproti njemu je na voljo vsaj en sedež za spremljevalca, ki potuje z uporabnikom invalidskega vozička. Ta sedež zagotavlja vsaj enako raven udobja kot drugi sedeži, lahko pa stoji na nasprotni strani prehoda.

Prostor za invalidski voziček je opremljen z alarmno napravo, ki omogoča uporabniku invalidskega vozička v nevarnosti opozoriti osebo, ki lahko nato ustrezno ukrepa. Naprava je vgrajena na dosegu rok uporabnika invalidskega vozička.

Po aktiviranju alarmne naprave vidni in zvočni signal potrdi delovanje alarmnega sistema.

Alarmna naprava ne sme biti nameščena v ozki vdolbini ali za kako drugo oviro, ki bi onemogočala takojšnje sproženje z dlanjo.

Nameščena je tako, da jo uporabnik invalidskega vozička doseže brez naprezanja, ne pa na skrajni meji dosega.

Neposredno ob prostoru za invalidski voziček ali v njem je kot oznaka prostora za invalidski voziček nameščen znak, skladen s določbama N.3 in N.4 v Prilogi N.

4.2.2.4 Vrata

4.2.2.4.1 Splošno

Zaskoki vrat z ročnim odpiranjem in zapiranjem, ki jih uporabljajo potniki, se upravljajo z dlanjo in s silo, ki ne presega 20 newtonov.

Naprave za odpiranje in zapiranje vrat, ročne ali na tipke, se vidno razlikujejo od površine, na kateri so vgrajene.

Če se za odpiranje in zapiranje vrat uporabljajo tipke ali drugačno daljinsko upravljanje, je mogoče te komande sprožiti s silo, ki ne presega 15 newtonov.

Če sta tipka za odpiranje in tipka za zapiranje nameščeni druga nad drugo, je tipka za odpiranje na vrhu.

4.2.2.4.2 Zunanja vrata

4.2.2.4.2.1 Zahteve za podsistem

Zunanja vstopna vrata, avtomatska in polavtomatska, imajo vgrajene naprave, ki zaznavajo navzočnost potnikov med vrati med zapiranjem; če naprava ugotovi navzočnost potnika, se vrata samodejno ustavijo in določen čas ostanejo odprta.

Vsa zunanja vrata, namenjena potnikom, imajo v odprtem stanju svetlo širino najmanj 800 mm.

Zunanja vrata so na zunanji strani pobarvana ali označena tako, da se vidno razlikujejo od preostalega dela stranice vagona.

Zunanja vrata, namenjena vstopanju z invalidskimi vozički, so najbližja zunanja vrata prostorom za invalidske vozičke.

Vrata za vstopanje z invalidskimi vozički so jasno označena z oznako, skladno s določbama N.3 in N.4 v Prilogi N.

Na notranji strani je mesto zunanjih vrat jasno označeno s kontrastno barvo tal ob vratih glede na preostalo površino tal vagona.

Da je vrata mogoče odpreti, osebam v vagonu in zunaj sporoči dobro slišen zvočni signal. Opozorilni signal traja najmanj pet sekund; če se vrata v tem času odprejo, pa signal lahko ugasne po treh sekundah. Ta zahteva ne velja za zunanje zvočne signale na vlakih razredov 1 in 2 za visoke hitrosti.

Če se vrata odpirajo avtomatsko ali jih daljinsko odpira strojevodja ali drug član vlakovnega osebja, oddajajo opozorilni signal najmanj 3 sekunde od začetka odpiranja.

Pred začetkom zapiranja vrat, ki se zapirajo avtomatsko ali daljinsko, so potniki na vlaku in zunaj opozorjeni z zvočnim opozorilnim signalom. Opozorilni signal traja najmanj 2 sekundi pred začetkom zapiranja vrat in se razlikuje od signala sprostitve vrat. Opozorilni signal traja vseskozi med zapiranjem vrat.

Zvočni vir opozorilnih signalov vrat je nameščen v območju lokalne naprave za upravljanje vrat, če take naprave ni, pa ob vratih.

Opozorilni zvočni signali potniških vrat – omogočeno odpiranje vrat

— Značilnosti — neprekinjen ali počasi pulzirajoč večtonski signal (do 2 pulza na sekundo), ki ga sestavljata dva tona

— Frekvence — 3 000 Hz +/- 500 Hz in — 1 750 Hz +/- 500 Hz

— Raven zvočnega tlaka 70 dB LAeq, T +/- 2 merjeno na sredini vstopnega prostora na višini 1,5 m nad tlemi (T = celotno trajanje signala)

Opozorilni zvočni signali potniških vrat – opozorilo na zapiranje vrat

— Značilnost — Hitro pulzirajoč ton (6–10 pulzov na sekundo)

— Frekvenca: — 1 900 Hz +/- 500Hz

— Raven zvočnega tlaka 70 dB LAeq, T +/- 2 merjeno zunaj vozila, 1,5 m stran od središčnice vrat na stranici vagona 1,5 m nad tlemi perona. V notranjosti enako kot pri opozorilnem signalu na omogočeno odpiranje vrat (T = celotno trajanje signala)

Vrata upravlja vlakovno osebje ali se upravljajo polavtomatsko (tj. s tipkami, ki jih pritiskajo potniki).

Komande za upravljanje vrat so na krilu vrat ali ob njem.

Sredina komand za upravljanje vrat s perona leži od vključno 800 mm do vključno 1 200 mm nad peronom pri vseh peronih, na katerih se ustavlja vlak. Sredina komand za upravljanje zunanjih vrat z notranje strani leži od vključno 800 mm do vključno 1 200 mm nad tlemi vagona.

4.2.2.4.2.2 Zahteve za komponente interoperabilnosti

Če se za upravljanje vrat uporabljajo tipke, ima vsaka od njih vidno oznako na sami tipki ali okoli nje, kdaj je njeno delovanje omogočeno; upravljati jih je mogoče s silo, ki ne presega 15 newtonov. Če vrata daljinsko zapira vlakovno osebje, vidna oznaka ugasne najmanj 2 sekundi pred začetkom zapiranja vrat.

Tipke je mogoče razbrati na otip (npr. z otipnimi znaki) in so opremljene z oznako delovanja.

4.2.2.4.3 Notranja vrata

4.2.2.4.3.1 Zahteve za podsistem

Avtomatska in polavtomatska notranja vrata so opremljena z napravami, ki preprečujejo zagozditev potnikov med premikanjem vrat.

Vsa vgrajena notranja vrata izpolnjujejo zahteve iz te določbe.

Odprtina vrat, predvidena za prehod uporabnikov invalidskih vozičkov, ima svetlo širino najmanj 800 mm.

Zaskoki vrat z ročnim odpira