Kadrovski predpisi

OPOMBA

K DELOMA I IN II [1]

Kadrovski predpisi za uradnike in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti [2], ki se uporabljajo od 5. marca 1968, kakor določata člena 2 in 3 Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 (Uradni list Evropskih skupnosti L 56, 4.3.1968 - posebna izdaja 1968, 1. december 1972) in naslednje uredbe o spremembah navedene uredbe sestavljajo to prečiščeno besedilo. Prečiščeno besedilo je pripravljeno le kot informacija in ni pravno zavezujoče. [3] Številke v oklepajih ob nekaterih členih ustrezajo številkam, navedenim spodaj, in se nanašajo na uredbe, s katerimi so bile spremenjene.

(1) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 2278/69 (UL L 289, 17.11.1969, str. 1)

(2) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 95/70 (UL L 15, 21.1.1970, št. 1)

(3) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 96/70 (UL L 15, 21.1.1970, št. 4)

(4) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 16/71 (UL L 5, 7.1.1971, št. 1)

(5) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 2653/71 (UL L 276, 16.12.1971, št. 1)

(6) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 2654/71 (UL L 276, 16.12.1971, št. 6)

(7) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 1369/72 (UL L 149, 1.7.1972, št. 1)

(8) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 1473/72 (UL L 160, 16.7.1972, št. 1)

(9) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 2647/72 (UL L 283, 20.12.1972, št. 1)

(10) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 558/73 (UL L 55, 28.2.1973, št. 1)

(11) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 2188/73 (UL L 223, 11.8.1973, št. 1)

(12) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 2/74 (UL L 2, 3.1.1974, št. 1)

(13) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 3191/74 (UL L 341, 20.12.1974, št. 1)

(14) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 711/75 (UL L 71, 20.3.1975, št. 1)

(15) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 1009/75 (UL L 98, 19.4.1975, št. 1)

(16) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 1601/75 (UL L 164, 27.6.1975, št. 1)

(17) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 2577/75 (UL L 263, 11.10.1975, št. 1)

(18) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 2615/76 (UL L 299, 29.10.1976, št. 1)

(19) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 3177/76 (UL L 359, 30.12.1976, št. 1)

(20) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 3178/76 (UL L 359, 30.12.1976, št. 9)

(21) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 1376/77 (UL L 157, 28.6.1977, št. 1)

(22) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 2687/77 (UL L 314, 8.12.1977, št. 1)

(23) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 2859/77 (UL L 330, 23.12.1977, št. 1)

(24) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 912/78 (UL L 119, 3.5.1978, št. 1)

(25) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 914/78 (UL L 119, 3.5.1978, št. 8)

(26) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 2711/78 (UL L 328, 23.11.1978, št. 1)

(27) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 3084/78 (UL L 369, 29.12.1978, št. 1)

(28) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 3085/78 (UL L 369, 29.12.1978, št. 6)

(29) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 2955/79 (UL L 336, 29.12.1979, št. 1)

(30) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 160/80 (UL L 20, 26.1.1980, št. 1)

(31) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 161/80 (UL L 20, 26.1.1980, št. 5)

(32) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 187/81 (UL L 21, 24.1.1981, št. 18) in

Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 397/81 (UL L 46, 19.2.1981, št. 1)

(33) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 2780/81 (UL L 271, 26.9.1981, št. 1)

(34) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 3821/81 (UL L 386, 31.12.1981, št. 1)

(35) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 371/82 (UL L 47, 19.2.1982, št. 8)

(36) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 372/82 (UL L 47, 19.2.1982, št. 13)

(37) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 3139/82 (UL L 331, 26.11.1982, št. 1)

(38) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 440/83 (UL L 53, 26.2.1983, št. 1)

(39) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 1819/83 (UL L 180, 5.7.1983, št. 1)

(40) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 2074/83 (UL L 203, 27.7.1983, št. 1)

(41) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 3647/83 (UL L 361, 24.12.1983, št. 1)

(42) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 419/85 (UL L 51, 21.2.1985, št. 1)

(43) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 420/85 (UL L 51, 21.2.1985, št. 6)

(44) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 1578/85 (UL L 154, 13.6.1985, št. 1)

(45) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 1915/85 (UL L 180, 12.7.1985, št. 3)

(46) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 2799/85 (UL L 265, 8.10.1985, št. 1)

(47) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 3580/85 (UL L 343, 20.12.1985, št. 1)

(48) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 3855/86 (UL L 359, 19.12.1986, št. 1)

(49) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 3856/86 (UL L 359, 19.12.1986, št. 5)

(50) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 793/87 (UL L 79, 21.3.1987, št. 1)

(51) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 3019/87 (UL L 286, 9.10.1987, št. 3)

(52) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 3212/87 (UL L 307, 29.10.1987, št. 1)

(53) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 3784/87 (UL L 356, 18.12.1987, št. 1)

(54) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 2338/88 (UL L 204, 29.7.1988, št. 1)

(55) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 2339/88 (UL L 204, 29.7.1988, št. 5)

(56) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 3982/88 (UL L 354, 22.12.1988, št. 1)

(57) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 2187/89 (UL L 209, 21.7.1989, št. 1)

(58) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 3728/89 (UL L 364, 14.12.1989, št. 1)

(59) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 2258/90 (UL L 204, 2.8.1990, št. 1)

(60) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 3736/90 (UL L 360, 22.12.1990, št. 1)

(61) Uredba (EGS) št. 2232/91 (UL L 204, 22.7.1991, št. 1)

(62) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 3830/91 (UL L 361, 31.12.1991, št. 1)

(63) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 3831/91 (UL L 361, 31.12.1991, št. 7)

(64) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 3832/91 (UL L 361, 31.12.1991, št. 9)

(65) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 3833/91 (UL L 361, 31.12.1991, št. 10)

(66) Uredba (ESPJ, EGS, Euratom) št. 3834/91 (UL L 361, 31.12.1991, št. 13)

(67) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 571/92 (UL L 62, 7.3.1992, št. 1)

(68) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 3761/92 (UL L 383, 29.12.1992, št. 1)

(69) Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 3947/92 (UL L 404, 31.12.1992, št. 1)

(70) Uredba (Euratom, ESPJ, EGS) št. 3608/93 (UL L 328, 29.12.1993, št. 1)

(71) Uredba (ESPJ, ES, Euratom) št. 3161/94 (UL L 335, 23.12.1994, št. 1),

spremenjena z Uredbo (ES, Euratom, ESPJ) št. 1197/95 (UL L 119, 30.5.1995, št. 1)

(72) Uredba (ESPJ, ES, Euratom) št. 2963/95 (UL L 310, 22.12.1995, št. 1)

(73) Uredba (Euratom, ESPJ, ES) št. 1354/96 (UL L 175, 13.7.1996, št. 1)

(74) Uredba (Euratom, ESPJ, ES) št. 2485/96 (UL L 338, 28.12.1996, št. 1)

(75) Uredba (ESPJ, ES, Euratom) št. 2192/97 (UL L 301, 5.11.1997, št. 5.)

(76) Uredba (ESPJ, ES, Euratom) št. 2591/97 (UL L 351, 23.12.1997, št. 1)

(77) Uredba (ES, ESPJ, Euratom) št. 781/98 (UL L 113, 15.04.1998, št. 4)

(78) Uredba (ES, ESPJ, Euratom) št. 2458/98 (UL L 307, 17.11.1998, št. 1)

(79) Uredba (ES, ESPJ, Euratom) št. 2594/98 (UL L 325, 3.12.1998, št. 1)

(80) Uredba (ES, ESPJ, Euratom) št. 2762/98 (UL L 346, 22.12.1998, št. 1)

(81) Sporočilo Komisije drugim institucijam glede pretvorbe zneskov, predvidenih v Kadrovskih predpisih v evre št. 1999/C 60/09 (UL C 60, 3.02.1999, št. 11)

(82) Uredba (ES, ESPJ, Euratom) št. 620/1999 (UL L 78, 24.3.1999, št. 1)

(83) Uredba (ES, ESPJ, Euratom) št. 1238/1999 (UL L 150, 17.6.1999, št. 1)

(84) Uredba (ES, ESPJ, Euratom) št. 2700/1999 (UL L 327, 21.12.1999, št. 1).

(85) Uredba (ES, ESPJ, Euratom) št. 212/2000 (UL L 24, 29.1.2000, št. 1)

(86) Uredba (ES, ESPJ, Euratom) št. 628/2000 (UL L 76, 25.3.2000, št. 1)

(87) Uredba (ES, ESPJ, Euratom) št. 2804/2000 (UL L 326, 22.12.2000, št. 3)

(88) Uredba (ES, ESPJ, Euratom) št. 2805/2000 (UL L 326, 22.12.2000, št. 7)

(89) Uredba (ES, ESPJ, Euratom) št. 1986/2001 (UL L 271, 12.10.2001, št. 1)

(90) Uredba (ES, ESPJ, Euratom) št. 2581/2001 (UL L 345, 29.12.2001, št. 1)

(91) Uredba (ES, ESPJ, Euratom) št. 490/2002 (UL L 77, 20.3.2002, št. 1)

(92) Uredba (ES, Euratom) št. 2265/2002 (UL L 347, 20.12.2002, št. 1) [4]

[1] Ta kompendij je pripravila enota za Kadrovske predpise Komisije. Vse pripombe k tej objavi se lahko pošljejo na elektronski naslov ADMIN-QUICK-WAY@cec.eu.int.

[2] Ti Kadrovski predpisi in pogoji za zaposlitev so nadomestili Kadrovske predpise za uradnike in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo, določene v Uredbi Sveta št. 31 (EGS) in št. 11 (ESAE) z dne 18.12.1961 (UL 45, 14.6.1962 - Posebna izdaja 1959-62, november 1972) ter Kadrovske predpise za uradnike in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske skupnosti za premog in jeklo.

[3] Prečiščena besedila pravnih aktov nimajo zakonodajnega statusa, če jih ne pripravi institucija, ki jih je sprejela. Ker je prečiščena besedila uredb Sveta iz tega kompendija pripravila Komisija, se je treba v primeru spora sklicevati na ustrezno uredbo Sveta (ustrezne uredbe Sveta), prvotno objavljeno v Uradnem listu, in ne na to prečiščeno besedilo.Ob tem je treba povedati, da je kompendij pripravljen zelo skrbno in v upanju, da bo dragocen vir informacij ter uporabno orodje.

[4] S to uredbo so se nazadnje prilagodili osebni prejemki uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti v skladu s členom 65 Kadrovskih predpisov.

--------------------------------------------------

I

Kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti

Naslov I: Splošne določbe

Naslov II: Pravice in obveznosti uradnikov

Naslov III: Uradniška kariera

Poglavje 1: Zaposlovanje

Poglavje 2: Upravni status

Oddelek 1: Aktivna zaposlitev

Oddelek 2: Napotitev

Oddelek 3: Dopust iz osebnih razlogov

Oddelek 4: Neaktivni status

Oddelek 5: Dopust zaradi služenja vojaškega roka

Poglavje 3: Poročila, povišanje v stopnji in napredovanje

Poglavje 4: Prenehanje delovnega razmerja

Oddelek 1: Odstop

Oddelek 2: Obvezni odstop

Oddelek 3: Upokojitev v interesu službe

Oddelek 4: Odpust zaradi nesposobnosti

Oddelek 5: Upokojitev

Oddelek 6: Častni položaj

Naslov IV: Delovni pogoji uradnikov

Poglavje 1: Delovni čas

Poglavje 2: Dopust

Poglavje 3: Prazniki

Naslov V: Prejemki in dajatve iz socialne varnosti

Poglavje 1: Osebni prejemki in stroški

Oddelek 1: Osebni prejemki

Oddelek 2: Stroški

Poglavje 2: Dajatve iz socialne varnosti

Poglavje 3: Pokojnine

Poglavje 4: Izterjava neupravičenih plačil

Poglavje 5: Subrogacija v korist Skupnosti

Naslov VI: Disciplinski ukrepi

Naslov VII: Pritožbe

Naslov VIII: Posebne določbe za uradnike v znanstvenih ali tehničnih službah Skupnosti

Naslov VIIIA: Posebne in izjemne določbe za uradnike, ki delajo v tretji državi

Naslov IX: Prehodne in končne določbe

Poglavje 1: Prehodne določbe

Poglavje 2: Končne določbe

Priloga I: Osnovna delovna mesta in ustrezni karierni razredi

A. Osnovna delovna mesta in ustrezni karierni razredi za vsako kategorijo in za prevajalsko službo, predvideni v členu 5(4) Kadrovskih predpisov

B. Osnovna delovna mesta in ustrezni karierni razredi za uradnike v znanstvenih in tehničnih službah Skupnosti, predvideni v členu 92 Kadrovskih predpisov

Priloga II: Sestava in postopki organov, predvidenih v členu 9 Kadrovskih predpisov

Oddelek 1: Odbor uslužbencev

Oddelek 2: Skupni odbor

Oddelek 3: Disciplinska komisija

Oddelek 4: Invalidska komisija

Oddelek 5: Odbor za poročila

Priloga III: Natečaji

Priloga IV: Nadomestilo po členih 41 in 50 Kadrovskih predpisov

Priloga IVa: Delo s polovičnim delovnim časom

Priloga V: Dopust

Oddelek 1: Letni dopust

Oddelek 2: Izredni dopust

Oddelek 3: Čas potovanja

Priloga VI: Kompenzacijski dopust in plačilo dela preko polnega delovnega časa

Priloga VII: Osebni prejemki in povračilo stroškov

Oddelek 1: Družinski dodatki

Oddelek 2: Nadomestilo za prebivanje v tujini

Oddelek 2a: Fiksni dodatek

Oddelek 2b: Dodatek za poučevanje

Oddelek 3: Povračilo stroškov

A. Nadomestilo za nastanitev

B. Nadomestilo za selitev ob prenehanju zaposlitve

C. Potni stroški

D. Stroški selitve

E. Hranarina

F. Stroški službenega potovanja

G. Povračilo stroškov v fiksnem znesku

Oddelek 4: Plačilo pripadajočih zneskov

Priloga VIII: Sistem pokojninskega zavarovanja

Poglavje 1: Splošne določbe

Poglavje 2: Starostna pokojnina in odpravnina

Oddelek 1: Starostna pokojnina

Oddelek 2: Odpravnina

Poglavje 3: Invalidska pokojnina

Poglavje 4: Družinska pokojnina

Poglavje 5: Začasne pokojnine

Poglavje 6: Povečanja pokojnin za vzdrževane otroke

Poglavje 7: Oddelek 1: Financiranje sistema pokojninskega zavarovanja

Oddelek 2: Izračun pokojnine

Oddelek 3: Plačila dajatev

Poglavje 8: Prehodne določbe

Priloga IX: Disciplinski postopek

Priloga X: Posebne in izjemne določbe za uradnike, ki delajo v tretji državi

Poglavje 1: Splošne določbe

Poglavje 2: Obveznosti

Poglavje 3: Delovni pogoji

Poglavje 4: Prejemki in dajatve iz socialne varnosti

Oddelek 1: Prejemki in družinski dodatki

Oddelek 2: Pravila, ki se nanašajo na povračilo stroškov

Oddelek 3: Dajatve iz socialne varnosti

Poglavje 5: Disciplinski postopek

Poglavje 6: Prehodne določbe

Priloga XI: Pravila za izvajanje členov 64 in 65 Kadrovskih predpisov

Poglavje 1: Letni pregled osebnih prejemkov

Oddelek 1: Dejavniki za določitev letnih prilagoditev

Oddelek 2: Ureditev letnega prilagajanja osebnih prejemkov

Poglavje 2: Začasne prilagoditve osebnih prejemkov

Poglavje 3: Države z visoko stopnjo inflacije

Poglavje 4: Oblikovanje ponderjev

Poglavje 5: Določba o izjemi

Poglavje 6: Vloga Statističnega urada Evropskih skupnosti in odnosi z nacionalnimi statističnimi uradi v državah članicah

Poglavje 7: Prehodna določba in klavzula o pregledu

Naslov I: Splošne določbe

Člen 1 (21) (73)

V teh kadrovskih predpisih "uradnik Skupnosti" pomeni vsako osebo, ki je bila imenovana, kakor predvidevajo ti kadrovski predpisi, na delovno mesto v eni od institucij Skupnosti z instrumentom, ki ga izda organ za imenovanja te institucije.

Razen če ni drugače določeno, se Ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij in Varuh človekovih pravic Evropske unije v teh kadrovskih predpisih štejejo za institucije Skupnosti.

Člen 1a (77)

1. Uradniki so po teh kadrovskih predpisih upravičeni do enakega obravnavanja, brez neposredne ali posredne diskriminacije glede rase, političnega, svetovnonazorskega ali verskega prepričanja, spola ali spolne usmeritve, ne da bi to posegalo v posebne določbe, ki zahtevajo določen zakonski stan.

2. Da se v praksi zagotovi popolna enakost med moškimi in ženskami v poklicnem življenju, načelo enakega obravnavanja ne preprečuje institucijam Evropskih skupnosti, da ohranjajo ali sprejemajo ukrepe, ki omogočajo posebne ugodnosti, da se tako manj zastopanemu spolu olajša opravljanje poklicne dejavnosti ali da se preprečijo ali nadomestijo pomanjkljivosti na poklicnih poteh.

3. Institucije z dogovorom in po posvetovanju z odborom za kadrovske predpise določijo ukrepe za spodbujanje enakih možnosti moških in žensk na področjih, za katere veljajo ti kadrovski predpisi, in sprejmejo ustrezne določbe, zlasti za odpravo tistih dejanskih neenakosti, ki ovirajo možnosti žensk na teh področjih.

Člen 2 (69) (73)

Vsaka institucija določi, kdo izvaja pooblastila, ki jih ti kadrovski predpisi prenašajo na organ za imenovanja.

V zvezi z uradniki Ekonomsko-socialnega odbora, Odbora regij in sekretariata Varuha človekovih pravic Evropske unije poslovniki navedenih odborov in Varuha človekovih pravic določajo, kdo izvaja pooblastila, ki jih ti kadrovski predpisi prenašajo na organ za imenovanja.

Vendar pa lahko dve ali več institucij zadolžita oziroma zadolžijo eno izmed njih ali medinstitucionalno telo, da izvaja pooblastila organa za imenovanja glede zaposlovanja ter sistema socialne varnosti in pokojninskega sistema.

Člen 3

V instrumentu, s katerim se uradnik imenuje, je naveden datum začetka učinkovanja imenovanja; ta datum ne sme biti pred datumom, ko uradnik začne delati.

Člen 4

Imenovanje ali napredovanje je možno samo zaradi zapolnitve prostega delovnega mesta, kakor predvidevajo ti kadrovski predpisi.

Uslužbenci institucije se obvestijo o prostih delovnih mestih v tej instituciji, ko organ za imenovanja odloči, da je treba prosto delovno mesto zapolniti.

Če prostega delovnega mesta ni mogoče zapolniti s premestitvijo, napredovanjem ali notranjim natečajem, se o njem obvestijo uslužbenci treh Evropskih skupnosti.

Člen 5 (8)

1. Delovna mesta, ki jih urejajo ti kadrovski predpisi, se v skladu z vrsto in pomembnostjo nalog razvrstijo v padajočem vrstnem redu v štiri kategorije, in sicer A, B, C in D.

V kategoriji A je osem razredov, razdeljenih v karierne razrede, ki imajo praviloma po dva razreda za uslužbence, ki opravljajo upravne in svetovalne naloge, za katere se zahteva univerzitetna izobrazba ali enakovredne delovne izkušnje.

V kategoriji B je pet razredov, razdeljenih v karierne razrede, ki imajo praviloma po dva razreda za uslužbence, ki opravljajo izvedbene naloge, za katere se zahteva srednješolska izobrazba ali enakovredne delovne izkušnje.

V kategoriji C je pet razredov, razdeljenih v karierne razrede, ki imajo praviloma po dva razreda za uslužbence, ki opravljajo pisarniške naloge, za katere se zahteva srednješolska izobrazba ali enakovredne delovne izkušnje.

V kategoriji D so štirje razredi, razdeljeni v karierne razrede, ki imajo praviloma po dva razreda za uslužbence, ki opravljajo fizična ali tehnična dela, za katera se zahteva osnovnošolska izobrazba in, če je to potrebno, nekaj tehničnega usposabljanja.

Z odstopanjem od zgornjih določb in v skladu s postopkom za revizijo teh kadrovskih predpisov pa se iz delovnih mest istega strokovnega poklicnega področja lahko oblikujejo službe, ki privzamejo razrede iz ene ali več zgoraj navedenih kategorij.

2. Delovna mesta prevajalcev in tolmačev se uvrstijo v prevajalsko službo, označeno s črkama LA, s šestimi razredi, enakovrednimi razredom 3 do 8 kategorije A, ki so razdeljeni v karierne razrede, od katerih ima vsak praviloma po dva razreda.

3. Za vse uradnike iz iste kategorije ali iste službe veljajo enaki pogoji glede zaposlitve in kariere.

4. V Prilogi I je tabela z osnovnimi delovnimi mesti in ustreznimi kariernimi razredi.

Vsaka institucija na podlagi te tabele in po posvetovanju z odborom za kadrovske predpise iz člena 10 opredeli dela in naloge ter pooblastila za vsako osnovno delovno mesto.

Člen 6

V seznamu delovnih mest, ki je priložen k proračunu za vsako institucijo, je za vsako kategorijo in vsako službo navedeno število delovnih mest v vsakem razredu vsakega od kariernih razredov.

Člen 7 (8)

1. Organ za imenovanja, ki ravna izključno v interesu službe in ne glede na državljanstvo, razporedi vsakega uradnika z imenovanjem ali premestitvijo na delovno mesto v njegovi kategoriji ali službi, ki ustreza njegovemu razredu.

Uradnik lahko zaprosi za premestitev znotraj svoje institucije.

2. Uradnik je lahko začasno razporejen na delovno mesto iz kariernega razreda svoje kategorije ali službe, ki je višje od njegovega dejanskega kariernega razreda. Od začetka četrtega meseca take začasne razporeditve prejema diferencialni dodatek v višini razlike med osebnimi prejemki za dejanski razred in stopnjo ter osebnimi prejemki, ki bi jih dobil za stopnjo v začetnem razredu, če bi bil imenovan v karierni razred začasnega delovnega mesta.

Začasna napotitev ne sme biti daljša od enega leta, razen če gre, neposredno ali posredno, za nadomeščanje uradnika, ki je bil iz službenih razlogov napoten na drugo delovno mesto, vpoklican na služenje vojaškega roka ali je odsoten zaradi daljšega bolniškega dopusta.

Člen 8

Uradnik, ki je napoten v drugo institucijo Evropskih skupnosti, lahko po šestih mesecih zaprosi za premestitev v navedeno institucijo.

Če uradnikova matična institucija in institucija, v katero je bil napoten, soglašata s premestitvijo, se šteje, da je bil uradnik v času svoje celotne kariere v Skupnosti zaposlen v slednji instituciji. Zaradi take premestitve ne dobi nobenih finančnih ugodnosti, do katerih je ob prenehanju delovnega razmerja v eni od institucij Skupnosti upravičen uradnik po teh kadrovskih predpisih.

Če odločitev o odobritvi prošnje vključuje razporeditev v razred, ki je višji od razreda v matični instituciji, se to šteje kot napredovanje; taka odločitev se lahko sprejme le v skladu s členom 45.

Člen 9 (69)

1. Ustanovijo se:

(a) v vsaki instituciji:

- odbor uslužbencev, ki je za različne kraje zaposlitve lahko organiziran v sekcijah;

- eden ali več skupnih odborov, glede na število uradnikov v krajih zaposlitve;

- ena ali več disciplinskih komisij, glede na število uradnikov v krajih zaposlitve;

- odbor za poročila, po potrebi

(b) za Skupnosti:

- invalidska komisija,

ki opravlja naloge, dodeljene s temi kadrovskimi predpisi.

1a. Za izvajanje nekaterih določb teh kadrovskih predpisov se lahko za dve ali več institucij ustanovi splošen skupni odbor.

2. Sestavo in postopke organov določi vsaka institucija v skladu z določbami Priloge II.

Člani teh organov so navedeni v mesečnem kadrovskem biltenu Skupnosti.

3. Odbor uslužbencev zastopa interese zaposlenih nasproti instituciji in vzdržuje stalni stik med institucijo in zaposlenimi. Z izražanjem mnenj zaposlenih prispeva k dobremu delovanju službe.

Pristojne organe institucije obvešča o vseh vprašanjih skupnega pomena v zvezi z razlago in uporabo teh kadrovskih predpisov. Z odborom uslužbencev se je mogoče posvetovati o kateri koli tovrstni težavi.

Odbor uslužbencev predloži pristojnim organom pobude glede organizacije in delovanja službe ter predloge za zboljšanje delovnih pogojev ali splošnih življenjskih razmer zaposlenih.

Odbor sodeluje pri vodenju in nadziranju organov za socialne zadeve, ki jih v interesu zaposlenih ustanovi institucija. S soglasjem institucije lahko ustanovi take socialne službe.

4. Poleg nalog, dodeljenih po teh kadrovskih predpisih, se s skupnim odborom ali odbori lahko posvetuje organ za imenovanja ali odbor uslužbencev glede splošnih vprašanj, ki se enemu od slednjih zdijo primerna za predložitev v obravnavo.

5. Odbor za poročila mora dati mnenje o:

(a) postopku po zaključku poskusnega dela;

(b) odpustu zaradi nesposobnosti; in

(c) izboru delavcev, ki bi jih zadevalo kakršno koli krčenje v ustanovi.

Odbor zagotovi, da se periodična poročila o zaposlenih v vsaki od institucij pripravijo na enak način.

Člen 10

Ustanovi se odbor za kadrovske predpise, ki je sestavljen iz predstavnikov institucij Skupnosti in enakega števila predstavnikov njihovih odborov uslužbencev. O postopku imenovanja članov odbora za kadrovske predpise odločijo institucije v medsebojnem soglasju.

Poleg nalog, dodeljenih po teh kadrovskih predpisih, odbor lahko oblikuje predloge za revizijo Kadrovskih predpisov. Komisija se z odborom posvetuje o vseh predlogih za revizijo Kadrovskih predpisov; ta sporoči svoje mnenje v roku, ki ga določi Komisija. Odbor se sestane na zahtevo predsednika, institucije ali odbora uslužbencev institucije.

Zapisniki sestankov odbora se predložijo ustreznim organom.

Člen 10a (8)

Institucija predpiše roke, v katerih morajo odbor uslužbencev, skupni odbor ali odbor za kadrovske predpise dati zahtevana mnenja; ti roki ne smejo biti krajši od 15 delovnih dni. Če v predpisanem roku mnenje ni podano, institucija sprejme odločitev.

Naslov II: Pravice in obveznosti uradnikov

Člen 11

Uradnik ravna pri opravljanju svojih nalog in v svojem vedenju izključno v skladu z interesi Skupnosti; ne prosi za navodila, niti jih ne sprejema od nobene vlade, organa, organizacije ali osebe zunaj njegove institucije.

Brez dovoljenja organa za imenovanja ne sme sprejemati nobenih časti, odlikovanj, uslug, daril ali kakršnega koli plačila od katere koli vlade ali drugega vira zunaj svoje institucije, razen za delo, ki ga je opravil pred imenovanjem ali v času izrednega dopusta zaradi izpolnjevanja vojaške ali druge obveznosti do države ter v zvezi s takšno obveznostjo.

Člen 12

Uradnik se vzdrži vseh dejanj in zlasti javnega izražanja mnenj, ki bi lahko vplivala na ugled njegove službe.

V podjetjih, ki so v pristojnosti institucije, kateri pripada, ali ki poslujejo s to institucijo, ne sme imeti niti pridobiti, neposredno ali posredno, deleža take vrste ali obsega, ki bi lahko ogrozil njegovo neodvisnost pri opravljanju nalog.

Uradnik, ki se želi vključiti v zunanjo dejavnost, plačano ali neplačano, ali opraviti kakršno koli nalogo zunaj Skupnosti, mora dobiti dovoljenje organa za imenovanja. Dovoljenja ne dobi, če je dejavnost ali naloga taka, da bi lahko vplivala na njegovo neodvisnost ali škodovala delu Skupnosti.

Člen 13

Uradnik mora obvestiti organ za imenovanja svoje institucije o zaposlitvi ali delu svojega zakonca. Če se izkaže, da narava te zaposlitve ni združljiva z zaposlitvijo uradnika, in če ta ne more zagotoviti, da bo v določenem obdobju prenehala, organ za imenovanja po posvetovanju s skupnim odborom odloči, ali naj uradnik obdrži delovno mesto, se premesti na drugo delovno mesto ali naj se od njega zahteva, da odstopi.

Člen 14

Vsak uradnik, ki mora pri opravljanju svojih nalog odločati o zadevi, pri kateri ima glede njene obravnave ali glede njenega izida osebni interes, ki bi lahko vplival na njegovo neodvisnost, mora o tem obvestiti organ za imenovanja.

Člen 15

Uradnik, ki kandidira za voljeno javno funkcijo, prosi za dopust iz osebnih razlogov za obdobje, ki ne presega treh mesecev.

Organ za imenovanja preuči primer vsakega uradnika, izvoljenega v tako funkcijo. Z upoštevanjem pomembnosti funkcije in z njo povezanih dolžnosti za njenega nosilca organ za imenovanja odloči, ali je uradnik lahko še naprej aktivno zaposlen ali naj zaprosi za dopust iz osebnih razlogov.

Če se odloči za slednje, traja dopust tako dolgo kakor mandat, za katerega je bil uradnik izvoljen.

Člen 16

Uradnika po prenehanju delovnega razmerja še vedno zavezuje dolžnost, da v zvezi s sprejemanjem nekaterih imenovanj ali ugodnosti ravna pošteno in diskretno.

Vsaka institucija po posvetovanju s skupnim odborom navede, katera delovna mesta preprečujejo uradnikom, ki so jih zasedali, da bi tri leta po prenehanju delovnega razmerja opravljali kakršno koli plačano ali neplačano zaposlitev ali delo, razen v skladu s spodnjimi določbami.

V teh treh letih se od vsakega uradnika, ki je zasedal tako delovno mesto, zahteva, da o nalogah ali zadolžitvah, ki bi jih od njega utegnili zahtevati, nemudoma obvesti institucije, kjer je bil zaposlen tri leta, preden je zapustil službo.

Institucija po posvetovanju s skupnim odborom v 15-ih dneh po prejetju takšne informacije obvesti zadevno osebo o tem, ali ji prepoveduje sprejeti take naloge ali zadolžitve.

Člen 17

Uradnik je dolžan spoštovati največjo diskretnost v zvezi z vsemi dejstvi in informacijami, s katerimi se seznani med ali v zvezi z izvajanjem svojih nalog; nepooblaščenim osebam ne sme v nobenem primeru razkriti dokumentov ali informacij, ki še niso bili javno objavljeni. Ta obveznost velja tudi po prenehanju delovnega razmerja.

Uradnik ne sme niti sam niti skupaj z drugimi objaviti ali sprožiti objavo katere koli zadeve v zvezi z delom Skupnosti brez dovoljenja organa za imenovanja. Dovoljenje se lahko zavrne le, kadar bi predlagana objava škodila interesom Skupnosti.

Člen 18

Vse pravice, izhajajoče iz pisnih izdelkov ali drugega dela, ki ga opravi kateri koli uradnik pri opravljanju svoje službe, so last Skupnosti, na dejavnosti katere se taki pisni izdelki ali delo nanašajo.

Člen 19

Brez dovoljenja organa za imenovanja uradnik ne sme iz nobenega razloga in v nobenem sodnem postopku razkriti podatkov, ki jih pozna zaradi opravljanja svojih nalog. Dovoljenje se zavrne le, če je to potrebno zaradi interesov Skupnosti in če takšna zavrnitev za uradnika nima kaznivih posledic. Ta obveznost velja za uradnika tudi po prenehanju delovnega razmerja.

Določbe prejšnjega odstavka ne veljajo za uradnika ali nekdanjega uradnika, ki pred Sodiščem Evropskih skupnosti ali disciplinsko komisijo institucije priča o zadevi, ki se nanaša na uslužbenca ali nekdanjega uslužbenca ene od treh Evropskih skupnosti.

Člen 20

Uradnik stanuje v kraju zaposlitve ali v taki oddaljenosti od njega, ki še omogoča neovirano opravljanje dela.

Člen 21 (24)

Uradnik ne glede na svoj položaj pomaga in svetuje svojim nadrejenim; odgovoren je za opravljanje nalog, ki so mu dodeljene.

Uradnik, ki vodi kateri koli oddelek službe, je odgovoren svojim nadrejenim v zvezi z dodeljenimi pooblastili in izvajanjem navodil, ki jih izda.

Odgovornost njegovih podrejenih ga nikakor ne odvezuje lastne odgovornosti.

Uradnik, ki dobi navodila, za katera meni, da so nepravilna ali bi lahko povzročila resne težave, o tem obvesti neposredno nadrejenega, če je potrebno, pisno. Če nato od svojega nadrejenega prejme pisno potrditev navodil, jih izvaja, razen če pomenijo kršitev kazenskega prava ali ustreznih varnostnih standardov.

Člen 22

Uradnik mora v celoti ali delno popraviti škodo, ki jo utrpijo Skupnosti, če je pri opravljanju svojih nalog ali v povezavi z njihovim opravljanjem zagrešil hujšo kršitev.

Organ za imenovanja izda obrazložen sklep v skladu z disciplinskim postopkom.

Sodišče Evropskih skupnosti je neomejeno pristojno za reševanje sporov iz te določbe.

Člen 23 (24)

Posebne pravice in imunitete uradnikov se odobrijo samo v interesu Skupnosti. Ob upoštevanju Protokola o posebnih pravicah in imunitetah uradniki niso oproščeni izpolnjevanja svojih zasebnih dolžnosti ali spoštovanja veljavnih zakonov in policijskih predpisov.

Kadar se posebne pravice in imunitete spodbijajo, zadevni uradnik nemudoma obvesti organ za imenovanja.

Prepustnice, predvidene v Protokolu o posebnih pravicah in imunitetah, se izdajo uradnikom iz razredov A 1 do A 4 in enakovrednih razredov. Če je to v interesu službe, se s posebnim sklepom organa za imenovanja taka prepustnica lahko izda uradnikom iz drugih razredov, katerih kraj zaposlitve je zunaj ozemlja držav članic.

Člen 24 (8)

Skupnosti pomagajo vsakemu uradniku, zlasti pri sodnih postopkih proti kateri koli osebi, ki njemu ali članu njegove družine grozi, ga žali ali kleveta ali klevete širi, ali ob kakršnem koli napadu nanj ali njegovo lastnino oziroma člana njegove družine ali njegovo lastnino, če je tak napad posledica njegovega položaja ali njegovih nalog.

Uradniku solidarno povrnejo tako nastalo škodo, kolikor je ni povzročil namerno ali iz hude malomarnosti in mu nadomestila ni uspelo dobiti od osebe, ki je povzročila škodo.

Omogoča se tako dodatno izobraževanje in usposabljanje uradnikov, ki je združljivo s pravilnim delovanjem službe in je v skladu z njenimi lastnimi interesi.

Tako izobraževanje in usposabljanje se upošteva pri kariernem napredovanju.

Člen 24a (8)

Uradniki imajo pravico združevanja; zlasti so lahko člani sindikatov ali združenj evropskih uradnikov.

Člen 25 (8)

Uradniki lahko vložijo zahteve pri organu za imenovanja v svoji instituciji.

O vsaki odločitvi, sprejeti po teh kadrovskih predpisih, ki se nanaša na nekega posameznika, je ta uradnik takoj pisno obveščen. V vsaki odločitvi, ki ima za uradnika škodljive posledice, morajo biti navedeni utemeljeni razlogi.

Posebne odločbe glede imenovanja, zaposlitve, napredovanja, premestitve, določitve upravnega statusa in prenehanja delovnega razmerja uradnika se takoj izobesijo v prostorih institucije, v kateri je uradnik zaposlen, in objavijo v mesečnem kadrovskem biltenu Skupnosti.

Člen 26

Osebni spis uradnika obsega:

(a) vse dokumente v zvezi z njegovim upravnim statusom in vsa poročila glede njegovih sposobnosti, učinkovitosti in vedenja;

(b) vse uradnikove pripombe na te dokumente.

Dokumenti se vpisujejo, številčijo in vlagajo po zaporednem vrstnem redu; institucija dokumentov iz pododstavka (a) ne more uporabiti proti uradniku ali se nanje sklicevati, razen v primeru, da so ga z njimi seznanili pred vložitvijo.

Dokaz o tem, da je uradnik seznanjen z dokumentom, je njegov podpis na njem, če pa to ni mogoče, se obveščanje opravi s priporočeno pošiljko.

V uradnikovem osebnem spisu ni navedbe njegovega političnega, svetovnonazorskega ali verskega prepričanja.

Za vsakega uradnika se vodi le en osebni spis.

Uradnik ima tudi po prenehanju dela pravico, da se seznani z vsemi dokumenti v svojem spisu.

Osebni spis je zaupen, vpogled vanj je mogoč le v pisarnah uprave. Lahko pa se pošlje Sodišču Evropskih skupnosti, če se pred Sodiščem začne postopek v zvezi z uradnikom.

Naslov III: Uradniška kariera

Poglavje 1: Zaposlovanje

Člen 27 (77)

Zaposlovanje mora zagotoviti, da institucija dobi najsposobnejše, najučinkovitejše in neoporečne uradnike, ki jih izbira na najširšem možnem geografskem območju med državljani držav članic Skupnosti.

Uradniki so izbrani ne glede na raso, politično, svetovnonazorsko ali versko prepričanje, spol ali spolno usmeritev ter ne glede na njihov zakonski stan ali družinski položaj.

Nobeno delovno mesto ni rezervirano za državljane ene od držav članic.

Člen 28

Uradnik je lahko imenovan, le pod pogojem, da:

(a) je državljan ene od držav članic Evropskih skupnosti, razen če organ za imenovanja dovoli izjemo, in uživa vse državljanske pravice;

(b) je izpolnil vse zakonske obveznosti glede služenja vojaškega roka;

(c) predloži ustrezna spričevala, ki dokazujejo primernost za opravljanje dela;

(d) je bil ob upoštevanju člena 29(2) uspešen na natečaju, bodisi na podlagi kvalifikacij ali preizkusov ali na podlagi obojih, kakor predvideva Priloga III;

(e) je fizično sposoben opravljati delo; in

(f) predloži dokazila o temeljitem znanju enega od jezikov Skupnosti in o zadovoljivem znanju drugega jezika Skupnosti v obsegu, ki omogoča opravljanje dela.

Člen 29

1. Pred zasedbo prostega delovnega mesta v instituciji organ za imenovanja najprej preuči:

(a) ali je delovno mesto mogoče zasesti z napredovanjem ali premestitvijo znotraj institucije;

(b) ali se izvedejo notranji natečaji v instituciji;

(c) kakšne prošnje za premestitev so vložili uradniki drugih institucij treh Evropskih skupnosti;

in nato uporabi natečajne postopke na podlagi bodisi kvalifikacij ali preizkusov ali na podlagi obojih. Natečajni postopek je določen v Prilogi III.

Postopek se lahko uporabi tudi za oblikovanje rezerve za bodoče zaposlovanje.

2. Za zaposlovanje uradnikov razreda A 1 ali A 2 in v izjemnih primerih tudi za zaposlovanje na delovnih mestih, za katere se zahtevajo posebne kvalifikacije, lahko organ za imenovanja sprejme postopek, ki je drugačen od natečajnega postopka.

Člen 30

Organ za imenovanja za vsak natečaj imenuje komisijo za izbiro kandidatov. Ta komisija pripravi seznam primernih kandidatov.

Organ za imenovanja odloči, kateri od teh kandidatov se imenujejo na prazna delovna mesta.

Člen 31

1. Tako izbrani kandidati se imenujejo, kakor sledi:

- uradniki iz kategorije A ali prevajalske službe: v začetni razred njihove kategorije ali službe;

- uradniki iz drugih kategorij: v začetni razred za delovno mesto, za katerega se zaposlijo.

2. Organ za imenovanja pa lahko naredi izjeme glede prejšnjih določb v naslednjih mejah:

(a) za razrede A 1, A 2, A 3 in LA 3

- do polovice imenovanj na izpraznjena delovna mesta;

- do dveh tretjin imenovanj na novo odprta delovna mesta;

(b) za druge razrede

- do ene tretjine imenovanj na izpraznjena delovna mesta;

- do polovice imenovanj na novo odprta delovna mesta.

Razen za razred LA 3 se ta določba uporablja v skupinah po šest delovnih mest, ki jih je treba zapolniti v vsakem razredu za namene te določbe.

Člen 32 (8) (69)

Novo zaposleni uradnik se razporedi na prvo stopnjo v svojem razredu.

Vendar pa lahko organ za imenovanja ob upoštevanju strokovne usposobljenosti in posebnih izkušenj za delovno mesto zadevne osebe odobri dodatno prednost v njenem razredu glede na njeno delovno dobo; ta ne sme presegati 72 mesecev v razredih A 1 do A 4, LA 3 in LA 4 ter 48 mesecev v drugih razredih.

Začasni uslužbenci, razvrščeni v razrede po merilih za razvrščanje v razrede, ki jih sprejme institucija, ohranijo delovno dobo v stopnji, ki so jo pridobili na tem položaju, če so imenovani za uradnike v istem razredu takoj po koncu dela za določen čas.

Člen 33 (24)

Pred imenovanjem uspešni kandidat opravi zdravniški pregled pri enem od uradnih zdravnikov institucije, ki ugotovi, ali izpolnjuje zahteve iz člena 28(e).

Če je po opravljenem zdravniškem pregledu, predvidenem v prvem odstavku, izdano negativno zdravniško mnenje, lahko kandidat v dvajsetih dneh po tem, ko ga institucija uradno obvesti o tem mnenju, prosi za strokovno mnenje zdravstveno komisijo, sestavljeno iz treh zdravnikov, ki jih med uradnimi zdravniki institucije izbere organ za imenovanja. Zdravstvena komisija zasliši uradnega zdravnika, ki je izdal prvotno negativno mnenje. Kandidat lahko zdravstveni komisiji predloži mnenje zdravnika, ki ga sam izbere. Če mnenje zdravstvene komisije potrdi ugotovitve zdravniškega pregleda, predvidenega v prvem odstavku, mora 50 % honorarja in nastalih stroškov plačati kandidat.

Člen 34 (8) (24) (69)

1. Preden se lahko stalno zaposlijo, opravijo uradniki, razen tistih, ki so razporejeni v razreda A 1 in A 2, poskusno dobo. Poskusna doba za uradnike iz kategorije A, iz prevajalske službe in iz kategorije B traja devet mesecev, za druge uradnike pa šest mesecev.

Če uradnik v času poskusne dobe zaradi bolezni, porodniškega dopusta iz člena 58 ali nesreče najmanj mesec dni skupaj ne more opravljati svojega dela, lahko organ za imenovanja njegovo poskusno dobo podaljša za ustrezen čas.

2. Poročilo o oceni delavca na poskusnem delu se lahko pripravi kadar koli v času poskusne dobe, če je njegovo delo očitno neustrezno.

Po prejemu tega poročila ima delavec pravico, da v roku osmih dni predloži pisna pojasnila. Delavčev neposredno nadrejeni poročilo in pojasnila takoj pošlje organu za imenovanja, ki se v treh tednih s skupnim odborom za poročila posvetuje o ukrepih, ki jih je treba sprejeti. Organ za imenovanja lahko odloči, da delavca, ki je na poskusnem delu, odpusti pred iztekom poskusne dobe, pri čemer ima delavec enomesečni odpovedni rok; delovno razmerje pa ne sme trajati dlje od običajne poskusne dobe.

V izjemnih okoliščinah organ za imenovanja vendarle lahko odobri nadaljevanje poskusne dobe in delavca razporedi v drug oddelek. V tem primeru mora nova razporeditev trajati najmanj šest mesecev; upošteva se omejitve iz odstavka 4.

3. Najpozneje mesec dni pred pretekom poskusne dobe se pripravi poročilo o sposobnosti delavca na poskusnem delu za opravljanje nalog na njegovem delovnem mestu, pa tudi o njegovi učinkovitosti in obnašanju v službi. Po prejemu tega poročila ima delavec na poskusnem delu pravico, da v roku osmih dni predloži pisna pojasnila.

Če poročilo priporoča odpust ali v izjemnih okoliščinah podaljšanje poskusne dobe, delavčev neposredno nadrejeni takoj pošlje poročilo in pojasnila organu za imenovanja, ki se v roku treh tednov posvetuje s skupnim odborom za poročila o ukrepih, ki jih je treba sprejeti.

Delavca na poskusnem delu, čigar delo ni bilo ustrezno za stalno zaposlitev, se odpusti. Vendar pa lahko organ za imenovanja v izjemnih okoliščinah podaljša poskusno dobo za največ šest mesecev in delavca na poskusnem delu po možnosti razporedi v drug oddelek.

4. Skupno trajanje poskusne dobe v nobenem primeru ne sme presegati 15 mesecev.

5. Razen v primeru, ko se lahko takoj zaposli drugje, dobi odpuščeni delavec na poskusnem delu nadomestilo v višini treh mesečnih osnovnih plač, če je delal več kot eno leto, dveh mesečnih osnovnih plač, če je delal najmanj šest mesecev, in ene mesečne osnovne plače, če je delal manj kot šest mesecev.

6. Odstavki 2, 3, 4 in 5 se ne uporabijo za uradnike, ki so odstopili pred koncem poskusne dobe.

Poglavje 2: Upravni status

Člen 35

Uradnikom se dodeli eden od naslednjih upravnih statusov:

(a) aktivna zaposlitev;

(b) napotitev;

(c) dopust iz osebnih razlogov;

(d) neaktivni status;

(e) dopust zaradi služenja vojaškega roka.

Oddelek 1: Aktivna zaposlitev

Člen 36

Aktivno zaposleni uradnik je tisti, ki opravlja naloge na delovnem mestu, na katero je bil imenovan ali začasno dodeljen pod pogoji iz naslova IV.

Oddelek 2: Napotitev

Člen 37 (8) (40) (69)

Napoteni uradnik je zaposleni uradnik, ki se z odločitvijo organa za imenovanja:

(a) zaradi službenih razlogov napoti:

- da začasno dela na delovnem mestu zunaj svoje institucije ali

- da začasno pomaga osebi, ki opravlja funkcijo, predvideno v pogodbah o ustanovitvi Skupnosti ali v Pogodbi o ustanovitvi enotnega Sveta in enotne Komisije Skupnosti, ali izvoljenemu predsedniku ene od institucij ali organov Skupnosti, ali izvoljenemu predsedniku ene od političnih skupin v Evropskem parlamentu;

- da začasno dela na delovnem mestu iz seznama delovnih mest, financiranih iz odobrenih sredstev za raziskave in investicije, ki ga je proračunski organ opredelil kot začasno.

(b) je na lastno zahtevo:

- na razpolago drugi instituciji Evropskih skupnosti ali

- na razpolago organizaciji, katere cilj je pospeševati interese Skupnosti in ki je vključena v seznam, ki ga sporazumno pripravijo institucije Skupnosti po posvetovanju z odborom za kadrovske predpise.

Napoteni uradnik še naprej uživa vse pravice pod pogoji iz členov 38 in 39, prav tako zanj še naprej veljajo vse dolžnosti uradnika njegove matične institucije. Ob upoštevanju določb tretjega odstavka člena 77 glede pokojnine se za napotene uradnike iz druge alinee točke (a) prvega odstavka uporabljajo tiste določbe, ki veljajo za uradnika iz istega razreda, v katerega je uvrščeno delovno mesto, na katerega je napoten.

Člen 38 (8)

Napotitev zaradi službenih razlogov urejajo naslednja pravila:

(a) odločitev o napotitvi sprejme organ za imenovanja po zaslišanju zadevnega uradnika;

(b) trajanje napotitve določi organ za imenovanja;

(c) po vsakokratnem preteku šestih mesecev uradnik lahko zahteva, da napotitev preneha;

(d) uradnik, napoten na podlagi prve alinee člena 37(a), ima pravico do razlike v plačilu, kadar so skupni osebni prejemki za delovno mesto, na katero je napoten, nižji od prejemkov za razred in stopnjo v njegovi matični instituciji; prav tako je upravičen do povračila vseh dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi napotitve;

(e) uradnik, ki je napoten na podlagi prve alinee člena 37(a), še naprej plačuje pokojninske prispevke na podlagi plače za aktivno zaposlitev za razred in stopnjo v njegovi matični instituciji;

(f) napoteni uradnik ohrani svoje delovno mesto, pravico do povišanja v stopnji in upravičenost do napredovanja;

(g) ob koncu napotitve začne uradnik takoj ponovno delati na svojem prejšnjem delovnem mestu.

Člen 39 (8) (40)

Napotitev na uradnikovo lastno zahtevo urejajo naslednja pravila:

(a) odločitev o napotitvi sprejme organ za imenovanja, ki določi njeno trajanje;

(b) v šestih mesecih po začetku opravljanja novih nalog uradnik lahko zahteva, da napotitev preneha; nato začne takoj ponovno delati na svojem prejšnjem delovnem mestu;

(c) po koncu tega šestmesečnega obdobja je na njegovo delovno mesto lahko imenovana druga oseba;

(d) med napotitvijo se pokojninski prispevki in vse pokojninske pravice izračunajo glede na plačo za aktivno zaposlitev v razredu in stopnji v njegovi matični instituciji.

Vendar pa uradnik, napoten po drugi alinei člena 37(1) (b), ki pridobiva pokojninske pravice v organu, v katerega je bil napoten, ni vključen v pokojninski sistem svoje matične institucije, dokler traja ta napotitev.

Po teh kadrovskih predpisih imajo uradnik, ki med napotitvijo v smislu druge alinee člena 37(1) (b) postane invalid, in vzdrževani družinski člani uradnika, ki v času napotitve umre, pravico do invalidske ali družinske pokojnine, zmanjšane za vse zneske, ki jim jih je iz istih razlogov in za isto obdobje izplačal organ, v katerega je bil uradnik napoten.

Iz te določbe ne izhaja, da so uradnik ali njegovi vzdrževani družinski člani upravičeni do celotne pokojnine, višje od najvišjega zneska, ki bi ga prejemal na podlagi teh kadrovskih predpisov;

(e) ko se napotitev konča, se mora uradnik ponovno zaposliti na prvem delovnem mestu, ki se izprazni v njegovi kategoriji ali službi in ki ustreza njegovemu razredu, če zanj izpolnjuje pogoje. Če odkloni ponujeno delovno mesto, ohrani pravico do ponovne zaposlitve na naslednjem prostem delovnem mestu v svoji kategoriji ali službi, ki ustreza njegovemu razredu, če zanj izpolnjuje pogoje; če delovno mesto odkloni drugič, se po posvetovanju s skupnim odborom lahko zahteva, da odstopi. Uradnik ostane napoten, dokler se dejansko ponovno ne zaposli, vendar ne prejema plače.

Oddelek 3: Dopust iz osebnih razlogov

Člen 40 (8) (24) (40)

1. V izjemnih okoliščinah in na lastno zahtevo lahko zaposleni uradnik dobi neplačan dopust zaradi osebnih razlogov.

2. Brez poseganja v določbe člena 15 tak dopust ne sme presegati enega leta.

Dopust se lahko dvakrat podaljša za eno leto.

Če pa uradnik zaprosi za tak dopust, da bi lahko:

- skrbel za otroka, ki je mlajši od pet let in se šteje za njegovega vzdrževanega otroka v smislu člena 2(2) Priloge VII, ali

- skrbel za otroka, ki se šteje za njegovega vzdrževanega otroka v smislu člena 2(2) Priloge VII in je hudo duševno ali telesno prizadet, kar potrdi uradni zdravnik institucije, ter potrebuje stalno skrb ali nadzor,

se lahko dopust letno podaljša štirikrat, pri čemer mora biti ob vsakem podaljšanju izpolnjen prvi ali drugi pogoj iz zgornjih dveh alinej.

Če uradnik zaprosi za tak dopust, da bi lahko spremljal zakonskega partnerja, prav tako uradnika ali uslužbenca Skupnosti, ki se mora zaradi svojih delovnih nalog stalno naseliti tako daleč od kraja zaposlitve uradnika prosilca, da bi vzpostavitev njunega družinskega doma v takem kraju uradnika prosilca ovirala pri opravljanju njegovih oziroma njenih delovnih nalog, se lahko dopust podaljša letno petkrat, če so ob vsakem podaljšanju izpolnjeni pogoji, zahtevani za pridobitev dopusta. Uradnik lahko izkoristi to določbo o podaljšanem dopustu le enkrat v svoji karieri.

3. Med dopustom uradnik ni upravičen do povišanja v stopnji ali napredovanja v razredu; pravice uradnika iz sistema socialne varnosti, predvidene v členih 72 in 73, ter pokrivanje tveganj po tem sistemu mirujejo.

Vendar uradnik, ki predloži dokazila, da se ne more vključiti v noben drug javni sistem zavarovanja za tveganja iz členov 72 in 73, lahko najpozneje en mesec po mesecu, ko se začne njegov dopust iz osebnih razlogov, zaprosi, da je še naprej zavarovan po navedenih členih, če v prvem letu dopusta iz osebnih razlogov sam nosi polovico zneska prispevkov za pokritje tveganj iz členov 72(1) in 73(1), preostalo obdobje tega dopusta pa celoten znesek; prispevki se izračunajo glede na uradnikovo zadnjo osnovno plačo.

Poleg tega uradnik, ki dokaže, da ne more pridobiti pokojninskih pravic v drugem pokojninskem sistemu, lahko zaprosi za nadaljevanje pridobivanja pokojninskih pravic za največ eno leto, če sam plača prispevke v višini trikratne stopnje iz člena 83(2); prispevki se izračunajo glede na osnovno plačo za uradnikov razred in stopnjo.

4. Dopust iz osebnih razlogov urejajo naslednja pravila:

(a) odobri ga organ za imenovanja na zahtevo uradnika;

(b) vlogo za podaljšanje je treba vložiti dva meseca pred koncem dopusta;

(c) na uradnikovo delovno mesto je lahko imenovana druga oseba;

(d) po izteku dopusta je treba uradnika ponovno zaposliti na prvem prostem delovnem mestu v njegovi kategoriji ali službi, ki ustreza njegovemu razredu, če zanj izpolnjuje pogoje. Če odkloni ponujeno delovno mesto, ohrani pravico do ponovne zaposlitve na naslednjem prostem delovnem mestu v svoji kategoriji ali službi, ki ustreza njegovemu razredu, če zanj izpolnjuje pogoje; če delovno mesto odkloni drugič, se od njega po posvetovanju s skupnim odborom lahko zahteva, da odstopi. Uradnik ostane na neplačanem dopustu iz osebnih razlogov, dokler se dejansko ponovno ne zaposli.

Oddelek 4: Neaktivni status

Člen 41 (8) (46) (78) (79)

1. Uradnik z neaktivnim statusom je tisti, ki postane zaradi zmanjšanja števila delovnih mest v instituciji presežni delavec.

2. O zmanjšanju števila delovnih mest v določenem razredu odloči ustrezen proračunski organ po proračunskem postopku.

Po posvetovanju s skupnim odborom se organ za imenovanja odloči, na katere vrste delovnih mest se bodo taki ukrepi nanašali.

Organ za imenovanja po posvetovanju s skupnim odborom sestavi seznam s temi ukrepi prizadetih uradnikov, pri čemer upošteva sposobnosti, učinkovitost, obnašanje v službi, družinske razmere in delovno dobo uradnikov. Vsak uradnik, zaposlen na enem od delovnih mest iz prejšnjega pododstavka, ki izrazi željo, da se mu dodeli neaktivni status, se samodejno uvrsti na ta seznam.

Neaktivni status se uradnikom s seznama dodeli z odločitvijo organa za imenovanja.

3. V času, ko ima uradnik tak status, ne opravlja nalog in ne uživa pravic do osebnih prejemkov ali povišanja v stopnji, čeprav še naprej, za obdobje največ petih let, pridobiva pravice do starostne pokojnine na podlagi plače za svoj razred in stopnjo.

Dve leti po datumu dodelitve neaktivnega statusa ima uradnik prednost pri ponovni zaposlitvi na katerem koli prostem ali novo odprtem delovnem mestu v njegovi kategoriji ali službi, ki ustreza njegovemu razredu, če ima zanj ustrezne kvalifikacije.

Uradnik z neaktivnim statusom prejema nadomestilo, izračunano v skladu s Prilogo IV.

Dohodek, ki ga uradnik dobi iz katere koli nove zaposlitve v tem obdobju, se odšteje od nadomestila iz prejšnjega pododstavka, če ta dohodek in nadomestilo skupaj presegata celotni zadnji uradnikov osebni prejemek, ki je izračunan po tabeli plač, veljavni prvi dan tistega meseca, za katerega se nadomestilo izplača.

Uradnik predloži zahtevana pisna dokazila in obvesti institucijo o vseh dejstvih, ki bi lahko vplivala na njegovo pravico.

Nadomestilo in celotni zadnji osebni prejemek iz četrtega pododstavka se ponderirata po stopnji, določeni za državo znotraj Skupnosti, za katero prejemnik dokaže, da v njej prebiva.

Če se prejemnik nastani v državi zunaj Skupnosti, se uporabi ponder 100.

Nadomestilo se izrazi v evrih. Izplačuje se v valuti države, v kateri prejemnik biva.

Nadomestila, ki se ne izplačujejo v evrih, se izračunajo po menjalnih tečajih, opredeljenih v drugem odstavku člena 63.

4. Ob koncu upravičenosti do nadomestila se od uradnika zahteva, da odstopi. Kadar je to primerno, prejema starostno pokojnino, predvideno v sistemu pokojninskega zavarovanja.

5. Uradnik, ki mu pred iztekom dveletnega obdobja iz odstavka 3 ponudijo njegovemu razredu ustrezno delovno mesto, on pa ga brez razloga odkloni, lahko po tem, ko je bilo opravljeno posvetovanje s skupnim odborom, izgubi pravice po zgornjih določbah, od njega pa se zahteva, da odstopi.

Oddelek 5: Dopust zaradi služenja vojaškega roka

Člen 42

Uradniku, ki ga pokličejo na služenje vojaškega roka ali na vojaške vaje ali ki ga ponovno pokličejo na služenje v oboroženih silah, se dodeli status "dopust zaradi služenja vojaškega roka".

Uradnik, ki ga pokličejo na služenje vojaškega roka, ne dobiva osebnih prejemkov, obdrži pa pravico do povišanja v stopnji in napredovanja po teh kadrovskih predpisih. Obdrži tudi pravico do starostne pokojnine, če po koncu služenja vojaškega roka poplača pokojninske prispevke za nazaj.

Uradnik, ki ga pokličejo na vojaške vaje ali ga ponovno pokličejo na služenje v oboroženih silah, med vajami ali ponovnim služenjem še naprej dobiva osebne prejemke, od katerih se odšteje znesek, ki ga prejema kot plačilo za služenje vojski.

Poglavje 3: Poročila, povišanje v stopnji in napredovanje

Člen 43

Najmanj enkrat na dve leti se za vsakega uradnika, razen za tiste iz razreda A 1 in A 2, pripravi periodično poročilo o sposobnostih, učinkovitosti in obnašanju v službi, kakor predvidi vsaka institucija v skladu s členom 110.

Uradnik se seznani s poročilom. Ima pravico dati vsa ustrezna pojasnila.

Člen 44

Uradnik, ki je v svojem razredu dve leti na enaki stopnji, samodejno napreduje v naslednjo stopnjo tega razreda.

Člen 45 (69)

1. O napredovanju odloča organ za imenovanja. Opravi se z imenovanjem uradnika v naslednji višji razred v njegovi kategoriji ali službi. Napredujejo lahko izključno uradniki, ki dopolnijo minimalno obdobje v svojem razredu, izbrani po preučitvi primerjalnih odlik uradnikov, upravičenih do napredovanja, in poročil o njih.

Za uradnike, ki so imenovani v začetni razred svoje kategorije ali službe, je to obdobje šest mesecev od datuma njihove zaposlitve; za druge uradnike pa dve leti.

2. Uradnik je lahko premeščen iz ene službe v drugo ali napreduje iz ene kategorije v drugo le na podlagi natečaja.

3. Če to narekujejo posebne kadrovske potrebe institucije, pa je dovoljeno odstopanje od odstavka 2, s katerim se omogoči, da uradnik iz prevajalske službe napreduje v kategorijo A in obratno, kar se opravi s premestitvijo v skladu z odstavkom 4.

4. Pri uporabi tega odstopanja mora organ za imenovanja ob ustreznem upoštevanju mnenja skupnega odbora določiti število delovnih mest, za katere se lahko uporabi ta ukrep. Po enakem postopku določi merila in pogoje za nameravane premestitve, vključno z upoštevanjem odlik, usposobljenosti in strokovnih izkušenj zadevnega uradnika.

Uradnikom, pri katerih se uporabi odstopanje po odstavku 3, se delovna doba iz odstavka 1 izračuna za razred, v katerega so premeščeni, od dneva premestitve.

V novem razredu uradnik v nobenem primeru ne sme prejemati nižje osnovne plače od tiste, ki bi jo prejemal v prejšnjem razredu.

Vsaka institucija sprejme splošne določbe za izvajanje odstavkov 3 in 4 v skladu s členom 110, kakor je potrebno.

Člen 46 (8)

Uradnik, imenovan na delovno mesto v višjem razredu, se v novem razredu razporedi na navidezno stopnjo, ki je enaka navidezni stopnji iz prejšnjega razreda ali ki je neposredno nad njo, prišteje pa se ji znesek dveletnega povečanja za njegov novi razred.

Za namen te določbe se vsak razred razdeli na navidezne stopnje, ki se ujemajo s številom mesecev službe in navideznimi plačami, ki se zvišajo za eno štiriindvajsetino dveh letnih poviškov za navedeni razred, kar velja za celoten razpon dejanskih stopenj. Uradnik, imenovan v višji razred, v nobenem primeru ne sme prejemati nižje osnovne plače od tiste, ki bi jo prejemal v svojem prejšnjem razredu.

Uradnik, imenovan v višji razred, ne sme biti uvrščen nižje od začetne stopnje za ta razred.

Poglavje 4: Prenehanje delovnega razmerja

Člen 47

Delovno razmerje preneha z:

(a) odstopom;

(b) obveznim odstopom;

(c) upokojitvijo v interesu službe;

(d) odpustom zaradi nesposobnosti;

(e) odstranitvijo z delovnega mesta;

(f) upokojitvijo ali

(g) smrtjo.

Oddelek 1: Odstop

Člen 48 (8)

Uradnik, ki želi odstopiti, pisno navede svojo nedvoumno namero, da bo nepreklicno prenehal delati v instituciji.

Organ za imenovanje sprejme odločitev o potrditvi odstopa v enem mesecu po prejemu pisne odpovedi. Lahko pa odstop odkloni, če na dan prejema pisne odpovedi teče proti uradniku disciplinski postopek ali če se tak postopek začne v naslednjih tridesetih dneh.

Odstop začne veljati na dan, ki ga določi organ za imenovanja; navedeni dan ne sme biti več kot tri mesece po datumu, ki ga je v pisni odpovedi predlagal uradnik iz kategorije A in prevajalske službe ter več kot en mesec v primeru uradnikov iz drugih kategorij.

Oddelek 2: Obvezni odstop

Člen 49 (8)

Od uradnika se lahko zahteva odstop le, kadar preneha izpolnjevati pogoje, določene v členu 28(a), ali v primerih, predvidenih v členih 13, 39, 40 in 41(4) in (5) ter v drugem odstavku člena 14 Priloge VIII.

Organ za imenovanja sprejme obrazložen sklep o zahtevanem odstopu uradnika po posvetovanju s skupnim odborom in zaslišanju uradnika.

Oddelek 3: Upokojitev v interesu službe

Člen 50 (8) (46)

S sklepom organa za imenovanja se v interesu službe lahko upokoji uradnik na delovnem mestu iz razreda A 1 ali A 2.

Taka upokojitev ni disciplinski ukrep.

Tako upokojeni uradnik, ki ni razporejen na drugo delovno mesto v svoji kategoriji ali službi, ki ustreza njegovemu razredu, prejema nadomestilo, ki se izračuna v skladu s Prilogo IV.

Dohodek, ki ga uradnik dobi iz katere koli nove zaposlitve v tem obdobju, se odšteje od nadomestila iz prejšnjega odstavka, če ta dohodek in nadomestilo skupaj presegata skupni znesek zadnjega uradnikovega osebnega prejemka, ki se izračuna po tabeli plač, veljavni prvi dan meseca, za katerega se nadomestilo izplača.

Uporabijo se pododstavki pet do devet člena 41(3).

Če je uradnik ob prenehanju upravičenosti do nadomestila star 55 let, ima pravico do prejemanja pokojnine brez znižanja po členu 9 Priloge VIII.

Oddelek 4: Odpust zaradi nesposobnosti

Člen 51

1. Uradnik, ki se pri opravljanju nalog izkaže za nesposobnega, se lahko odpusti.

Organ za imenovanja pa mu lahko ponudi razvrstitev v nižji razred.

2. V vsakem predlogu za odpust uradnika se navedejo razlogi, na katerih temelji, zadevni uradnik pa mora biti o njem obveščen. Ta ima pravico dati vsa ustrezna pojasnila.

Organ za imenovanja sprejme obrazložen sklep po postopku, določenem v Prilogi IX.

Oddelek 5: Upokojitev

Člen 52 (46)

Brez poseganja v določbe člena 50 se uradnik upokoji

- bodisi samodejno zadnji dan meseca, v katerem dopolni 65 let,

- ali na lastno zahtevo zadnji dan v mesecu, za katerega je vložil zahtevo, če je star najmanj 60 let ali če je med 50. in 60. letom starosti ter izpolnjuje zahteve za takojšnje izplačilo pokojnine v skladu s členom 9 Priloge VIII.

Drugi stavek drugega odstavka člena 48 se uporablja po analogiji.

Člen 53 (46)

Če invalidska komisija ugotovi, da za uradnika veljajo določbe člena 78, se samodejno upokoji zadnji dan meseca, v katerem organ za imenovanja prizna njegovo trajno nezmožnost za delo.

Oddelek 6: Častni položaj

Člen 54

Ob prenehanju delovnega razmerja se lahko uradniku s sklepom organa za imenovanja dodeli častni položaj v njegovem kariernem razredu ali v naslednjem višjem razredu.

Tak častni položaj ne prinaša nobenih denarnih nadomestil.

Naslov IV: Delovni pogoji uradnikov

Poglavje 1: Delovni čas

Člen 55 (7) (8) (16)

Aktivno zaposleni uradniki so ves čas na razpolago svoji instituciji.

Vendar pa običajni delovni teden ne presega 42 ur, pri čemer dnevno razporeditev delovnega časa določi organ za imenovanja. V enakih mejah lahko organ za imenovanja po posvetovanju z odborom uslužbencev določi delovni čas nekaterih skupin uradnikov, ki opravljajo posebne naloge.

Poleg tega se lahko od uradnika zahteva, da zaradi nujnih službenih razlogov ali varnostnih predpisov ostane v pripravljenosti na delovnem mestu ali doma izven rednega delovnega časa. Institucija določi podrobnejša pravila za uporabo tega odstavka po posvetovanju s svojim odborom uslužbencev.

Člen 55a (8)

Izjemoma lahko organ za imenovanja uradniku na njegovo prošnjo, v kateri so navedeni razlogi, dovoli delati s polovičnim delovnim časom, če presodi, da bi bilo to v celoti v interesu institucije.

Postopek izdaje takega dovoljenja je določen v Prilogi IVa.

Uradnik, ki dobi dovoljenje za delo s polovičnim delovnim časom, dela vsak mesec polovico običajnega delovnega časa, tako kakor določi organ za imenovanja.

Člen 56 (8)

Od uradnika se ne sme zahtevati nadurnega dela, razen v nujnih primerih ali zaradi izjemnega obsega dela; nočno delo in delo ob nedeljah ali praznikih se lahko dovoli le skladno s postopkom, ki ga določi organ za imenovanja. Skupno trajanje nadurnega dela, ki se ga lahko zahteva od uradnika, ne sme presegati 150 ur v obdobju šestih mesecev.

Uradniki iz kategorij A in B ter prevajalske službe nimajo pravice do nadomestila ali osebnega prejemka za nadurno delo.

Kakor je določeno v Prilogi VI, imajo uradniki iz kategorij C in D pravico do kompenzacijskega dopusta ali do osebnega prejemka, če zahteve službe ne dopuščajo izrabe kompenzacijskega dopusta v mesecu, ki sledi mesecu, v katerem je delal prek polnega delovnega časa.

Člen 56a (7) (15)

Uradnik, od katerega se pričakuje, da redno dela ponoči, ob sobotah, nedeljah ali praznikih, ima pravico do posebnih dodatkov za izmensko delo, ki ga institucija zahteva zaradi nujnih službenih razlogov ali varnostnih predpisov in obravnava kot običajno in stalno.

Svet na predlog Komisije, predložen po posvetovanju z odborom za kadrovske predpise, določi kategorije uradnikov, ki so upravičeni do takih dodatkov, ter njihove stopnje in pogoje dodeljevanja.

Običajni delovni čas uradnika, ki opravlja izmensko delo, ne sme biti daljši od običajnega skupnega letnega delovnega časa.

Člen 56b (7) (16)

Uradnik ima pravico do posebnih dodatkov, če organ za imenovanja zaradi nujnih službenih razlogov ali varnostnih predpisov odloči, da mora biti izven običajnega delovnega časa v pripravljenosti na delovnem mestu ali doma.

Svet na predlog Komisije, predložen po posvetovanju z odborom za kadrovske predpise, določi kategorije uradnikov, ki so upravičeni do takih dodatkov, ter njihove stopnje in pogoje dodeljevanja.

Poglavje 2: Dopust

Člen 57

Uradniki imajo pravico do letnega dopusta, ki traja najmanj štiriindvajset in največ trideset delovnih dni v koledarskem letu, skladno s pravili, ki jih po posvetovanju z odborom za kadrovske predpise v medsebojnem soglasju določijo institucije Skupnosti.

Poleg tega letnega dopusta lahko uradnik izjemoma na svojo prošnjo dobi izredni dopust. Pravila za tak dopust so določena v Prilogi V.

Člen 58 (8) (24)

Nosečnice imajo poleg dopusta iz člena 57 ob predložitvi zdravniškega potrdila pravico do dopusta, ki se začne šest tednov pred predvidenim datumom poroda, razvidnim iz potrdila, in konča deset tednov po datumu poroda; tak dopust ne sme biti krajši od šestnajstih tednov.

Člen 59 (8)

1. Uradniku, ki predloži dokazilo o nezmožnosti za opravljanje dela zaradi bolezni ali nesreče, samodejno pripada pravica do bolniškega dopusta.

Uradnik obvesti institucijo o nezmožnosti za delo takoj, ko je to mogoče, in obenem navede svoj trenutni naslov. Če je odsoten več kakor tri dni, predloži zdravniško potrdilo. Uradnik je lahko napoten na zdravniški pregled, ki ga organizira institucija.

Če je v obdobju 12-ih mesecev uradnik zaradi bolezni odsoten več kakor 12 dni skupaj in traja posamezna odsotnost do tri dni, mora za vsako nadaljnjo bolniško odsotnost predložiti zdravniško potrdilo.

Organ za imenovanja lahko seznani invalidsko komisijo s primerom vsakega uradnika, ki je bil v zaporednih treh letih več kot 12 mesecev na bolniškem dopustu.

2. Po zdravniškem pregledu pri uradnem zdravniku institucije se lahko od uradnika zahteva, da gre na bolniški dopust, če je to potrebno zaradi njegovega zdravstvenega stanja ali če član njegovega gospodinjstva zboli za nalezljivo boleznijo.

3. O spornih primerih se zaprosi za mnenje invalidsko komisijo.

4. Uradniki vsako leto opravijo zdravniški pregled pri uradnem zdravniku institucije ali pri zdravniku po lastni izbiri.

V slednjem primeru plača institucija stroške pregleda do višine, ki jo letno določi organ za imenovanja po posvetovanju z odborom za kadrovske predpise.

Člen 59a (8)

Uradniku, ki dela s polovičnim delovnim časom, se v obdobju, za katero je polovični delovni čas odobren, letni dopust prepolovi. Deli dni, ki bi se morali odšteti, se ne upoštevajo.

Člen 60

Uradnik ne sme biti odsoten z dela brez predhodnega dovoljenja svojega neposredno nadrejenega, razen ob bolezni ali nesreči. Brez vpliva na kateri koli možen disciplinski ukrep se vsaka pravilno ugotovljena odsotnost, ki ni bila odobrena, uradniku odšteje od letnega dopusta. Če je letni dopust že izrabil, izgubi pravico do osebnih prejemkov za ustrezno obdobje.

Če želi uradnik prebiti dopust zunaj kraja zaposlitve, mora prej dobiti dovoljenje organa za imenovanja.

Poglavje 3: Prazniki

Člen 61

Institucije Skupnosti po posvetovanju z odborom za kadrovske predpise sporazumno pripravijo seznam praznikov.

Naslov V: Prejemki in dajatve iz socialne varnosti

Poglavje 1: Osebni prejemki in stroški

Oddelek 1: Osebni prejemki

Člen 62

Skladno s Prilogo VII in razen če ni izrecno drugače predvideno, je pravilno imenovani uradnik upravičen do osebnih prejemkov, ki ustrezajo njegovemu razredu in stopnji.

Uradnik se ne more odpovedati upravičenosti do osebnih prejemkov.

Osebni prejemki vključujejo osnovno plačo, družinske in druge dodatke.

Člen 63

(28) (31) (32) (36) (38) (41) (42) (43) (47) (49) (53) (56) (58) (60) (66) (68) (70) (71) (72) (74) (76) (78) (81) (84) (87) (89) (90) (92)

Osebni prejemki uradnika se izrazijo v evrih. Izplačajo se v valuti države, v kateri uradnik opravlja svoje delo.

Osebni prejemki, ki niso izplačani v evrih, se izračunajo na podlagi menjalnega tečaja, ki se uporablja za izvrševanje splošnega proračuna Evropskih skupnosti 1. julija 2002.

Pri letnem pregledu osebnih prejemkov, predvidenem v členu 65, Svet spremeni ta datum s kvalificirano večino na predlog Komisije, kakor določa prva alinea drugega pododstavka člena 148(2) Pogodbe EGS in člena 118(2) Pogodbe ESAE.

Brez poseganja v uporabo členov 64 in 65 Svet vedno, ko se navedeni datum spremeni, prilagodi ponderje, določene na podlagi teh členov, in v skladu s postopkom iz tretjega odstavka popravi učinek spreminjanja vrednosti evra glede na tečaje iz drugega odstavka.

Člen 64 (78)

Osebni prejemki uradnika, ki so izraženi v evrih, se po obveznih odtegljajih, določenih s temi kadrovskimi predpisi ali v katerih koli sprejetih izvedbenih predpisih, ponderirajo po stopnji, ki je nad, pod ali enaka 100 %, odvisno od življenjskih razmer v raznih krajih zaposlitve.

Te ponderje sprejme Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije, kakor predvideva prva alinea drugega pododstavka člena 148(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in člena 118(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. Ponder, ki se uporablja za osebne prejemke uradnikov, zaposlenih na začasnih sedežih skupnosti, je enak 100 % na dan 1. januarja 1962.

Člen 65

1. Svet vsako leto pregleda osebne prejemke uradnikov in drugih uslužbencev Skupnosti. Ta pregled se opravi septembra ob upoštevanju skupnega poročila Komisije, ki temelji na skupnem indeksu, ki ga pripravi Statistični urad Evropskih skupnosti v soglasju z nacionalnimi statističnimi uradi držav članic; indeks odraža stanje v vsaki od držav Skupnosti na dan 1. julija.

Pri tem pregledu Svet preuči, ali je potrebna prilagoditev osebnih prejemkov kot del ekonomske in socialne politike Skupnosti. Zlasti morajo biti upoštevana vsa povišanja plač v javnih službah in kadrovske potrebe.

2. V primeru znatne spremembe življenjskih stroškov Svet v dveh mesecih odloči, kako naj se ponderji prilagodijo in, če je to primerno, o njihovi retroaktivni uporabi.

3. Za namene tega člena odloča Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije, kakor predvideva prva alinea drugega pododstavka člena 148(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in člena 118(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

Člen 65a (62)

Pravila za izvajanje členov 64 in 65 so določena v Prilogi XI.

Člen 66

(1) (2) (4) (5) (9) (11) (12) (13) (19) (23) (27) (30) (31) (32) (35) (36) (37) (38) (41) (42) (43) (45) (47) (48) (49) (53) (54) (56) (57) (58) (59) (60) (65) (66) (68) (70) (71) (72) (74) (76) (78) (80) (81) (84) (87) (89) (90) (92)

Osnovna mesečna plača se določi za vsak razred in stopnjo, kakor določa naslednja tabela (v evrih):

Razredi | Stopnje |

1.07.2002 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |

A1 | 12.179,52 | 12.826,51 | 13.473,50 | 14.120,49 | 14.767,48 | 15.414,47 | | |

A2 | 10.808,33 | 11.425,71 | 12.043,09 | 12.660,47 | 13.277,85 | 13.895,23 | | |

A3 | 8.951,25 | 9.491,28 | 10.031,31 | 10.571,34 | 11.111,37 | 11.651,40 | 12.191,43 | 12.731,46 |

A4 | 7.520,00 | 7.941,50 | 8.363,00 | 8.784,50 | 9.206,00 | 9.627,50 | 10.049,00 | 10.470,50 |

A5 | 6.199,87 | 6.567,17 | 6.934,47 | 7.301,77 | 7.669,07 | 8.036,37 | 8.403,67 | 8.770,97 |

A6 | 5.357,85 | 5.650,18 | 5.942,51 | 6.234,84 | 6.527,17 | 6.819,50 | 7.111,83 | 7.404,16 |

A7 | 4.612,02 | 4.841,51 | 5.071,00 | 5.300,49 | 5.529,98 | 5.759,47 | | |

A8 | 4.078,92 | 4.243,42 | | | | | | |

B1 | 5.357,85 | 5.650,18 | 5.942,51 | 6.234,84 | 6.527,17 | 6.819,50 | 7.111,83 | 7.404,16 |

B2 | 4.642,16 | 4.859,80 | 5.077,44 | 5.295,08 | 5.512,72 | 5.730,36 | 5.948,00 | 6.165,64 |

B3 | 3.893,81 | 4.074,78 | 4.255,75 | 4.436,72 | 4.617,69 | 4.798,66 | 4.979,63 | 5.160,60 |

B4 | 3.367,80 | 3.524,74 | 3.681,68 | 3.838,62 | 3.995,56 | 4.152,50 | 4.309,44 | 4.466,38 |

B5 | 3.010,37 | 3.137,37 | 3.264,37 | 3.391,37 | | | | |

C1 | 3.435,01 | 3.573,53 | 3.712,05 | 3.850,57 | 3.989,09 | 4.127,61 | 4.266,13 | 4.404,65 |

C2 | 2.987,74 | 3.114,68 | 3.241,62 | 3.368,56 | 3.495,50 | 3.622,44 | 3.749,38 | 3.876,32 |

C3 | 2.787,00 | 2.895,75 | 3.004,50 | 3.113,25 | 3.222,00 | 3.330,75 | 3.439,50 | 3.548,25 |

C4 | 2.518,27 | 2.620,28 | 2.722,29 | 2.824,30 | 2.926,31 | 3.028,32 | 3.130,33 | 3.232,34 |

C5 | 2.322,00 | 2.417,15 | 2.512,30 | 2.607,45 | | | | |

D1 | 2.624,21 | 2.738,95 | 2.853,69 | 2.968,43 | 3.083,17 | 3.197,91 | 3.312,65 | 3.427,39 |

D2 | 2.392,77 | 2.494,68 | 2.596,59 | 2.698,50 | 2.800,41 | 2.902,32 | 3.004,23 | 3.106,14 |

D3 | 2.227,04 | 2.322,36 | 2.417,68 | 2.513,00 | 2.608,32 | 2.703,64 | 2.798,96 | 2.894,28 |

D4 | 2.099,79 | 2.185,90 | 2.272,01 | 2.358,12 | | | | |

Člen 66a (34) (52) (63) (78) (88)

1. Z odstopanjem od člena 3(1) Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 260/68, [1] se v obdobju od 1. januarja 1992 do 1. julija 2003 za osebne prejemke aktivno zaposlenih v Skupnosti uporabi začasen ukrep, imenovan "začasni prispevek".

2. (a) Stopnja tega začasnega prispevka, ki se odmeri od osnove, določene v odstavku 3, je 5,83 %.

(b) Po postopku iz člena 24(1) Pogodbe o ustanovitvi enotnega Sveta in enotne Komisije Evropskih skupnosti in po posvetovanju z drugimi zadevnimi institucijami Svet lahko, če je to primerno, glede na pregled, predviden v členu 15(2) Priloge XI h Kadrovskim predpisom, na podlagi poročila in predloga Komisije spremeni stopnjo začasnega prispevka iz točke (a).

3. (a) Osnova za začasni prispevek je osnovna plača za razred in stopnjo, uporabljena za izračun osebnih prejemkov, od nje pa se odštejejo:

- prispevki za socialno varnost in pokojnino ter davki pred kakršnim koli začasnim prispevkom, ki ga plačuje uradnik iz istega razreda in stopnje, ki nima vzdrževanih družinskih članov v smislu člena 2 Priloge VII, in

- znesek, enak osnovni plači uradnika iz prve stopnje razreda D 4.

(b) Elementi, uporabljeni za določitev osnove za začasni prispevek, se izrazijo v evrih in ponderirajo s 100.

4. Zaradi začasnega prispevka plače ne smejo biti nižje od neto zneskov, prejetih pred njegovo uvedbo. [2]

Del prispevka, ki se v določenem letu ne odmeri, se zaradi določbe prvega pododstavka prišteje k prispevku za naslednje leto.

5. Začasni prispevek se mesečno odtegne od vira; dohodki se vknjižijo kot prihodek splošnega proračuna Skupnosti.

Člen 67

(1) (2) (4) (5) (8) (9) (10) (11) (12) (13) (19) (23) (24) (27) (31) (32) (35) (36) (38) (40) (79)

1. Družinski dodatki vključujejo:

(a) gospodinjski dodatek;

(b) otroški dodatek;

(c) dodatek za šolanje.

2. Uradniki, ki prejemajo družinske dodatke iz tega člena, prijavijo podobne dodatke, ki jih prejemajo iz drugih virov; ti se odštejejo od dodatkov, ki jih prejemajo po členih 1, 2 in 3 Priloge VII.

3. S posebnim obrazloženim sklepom organa za imenovanja se otroški dodatek lahko podvoji na podlagi medicinske dokumentacije, iz katere je razvidno, da je otrok duševno ali telesno prizadet, zaradi česar ima uradnik velike stroške.

4. Če se po členih 1, 2 in 3 Priloge VII taki družinski dodatki izplačujejo osebi, ki ni uradnik, se izplačujejo v valuti države, v kateri ta oseba prebiva, izračunajo pa se, kjer je to potrebno, po menjalnih tečajih iz drugega pododstavka člena 63. Če je zadevna država v Skupnosti, se uporabi ponder za to državo, če imajo prebivališče v državi zunaj Skupnosti, pa ponder 100.

Pri izplačevanju družinskih dodatkov taki osebi se uporabita odstavka 2 in 3.

Člen 68 (8)

Izplačevanje družinskih dodatkov iz člena 67(1) se ohrani, če je uradnik upravičen do nadomestila po členu 41 ali po členu 34 ali 42 prejšnjih Kadrovskih predpisov Evropske skupnosti za premog in jeklo.

Zadevna oseba prijavi podobne dodatke, ki jih prejema za istega otroka iz drugih virov; taki dodatki se odštejejo od dodatkov, plačanih po členih 1, 2 in 3 Priloge VII.

Člen 68a (8)

Uradnik, ki ima dovoljenje za delo s polovičnim delovnim časom, je upravičen do osebnih prejemkov, ki se izračunajo, kakor je določeno v Prilogi IVa.

Člen 69

(1) (2) (4) (5) (9) (10) (11) (12) (13) (19) (23) (27) (31) (32) (35) (36) (38) (41) (42) (43) (45) (47) (48) (49) (53) (54) (56) (57) (58) (59) (60) (65) (66) (68) (70) (71) (72) (74) (76) (78) (80) (81) (84) (87) (89) (90) (92)

Izselitveni dodatek je enak 16 % celotnega zneska osnovne plače, gospodinjskega dodatka in otroškega dodatka, do katerih je uslužbenec upravičen. Izselitveni dodatek znaša najmanj 424,07 EUR mesečno.

Člen 70 (8)

V primeru uradnikove smrti prejemajo preživeli zakonec ali vzdrževani otroci uradnikove osebne prejemke v celoti do konca tretjega meseca po mesecu, v katerem je umrl.

Če umre upravičenec do pokojnine, se zgornje določbe uporabljajo za pokojnino umrlega.

Člen 70a (24)

Uradniki, ki po nalogu organa za imenovanja poučujejo v okviru sistema nadaljnjega izobraževanja in usposabljanja, predvidenega v tretjem odstavku členu 24, lahko dobijo dodatek pod pogoji, določenimi v členu 4b Priloge VII.

Oddelek 2: Stroški

Člen 71

Skladno s Prilogo VII je uradnik upravičen do povračila stroškov, ki jih ima zaradi začetka dela, premestitve ali prenehanja dela, in tudi do povračila stroškov, ki jih ima med delom ali v zvezi z njegovim opravljanjem.

Poglavje 2: Dajatve iz socialne varnosti

Člen 72 (8) (10) (40)

1. Uradnik, njegov zakonski partner, če pa ta ni upravičen do dajatev iste vrste in enake ravni na podlagi katere koli druge zakonske določbe ali predpisov, njegovi otroci in drugi vzdrževani družinski člani v smislu člena 2 Priloge VII so zdravstveno zavarovani do višine 80 % nastalih stroškov ob upoštevanju pravil, ki jih sporazumno pripravijo institucije Skupnosti po posvetovanju z odborom za kadrovske predpise.

Ta stopnja se poviša na 85 % za naslednje storitve: posvetovanja in obiski, kirurške operacije, hospitalizacija, farmacevtski proizvodi, radiologija, analize, laboratorijski testi in proteze na recept, razen zobnih. Stopnja se poviša na 100 % ob tuberkulozi, otroški paralizi, raku, duševni bolezni in drugih boleznih, ki jih organ za imenovanja prizna kot primerljivo težke bolezni, ter za zgodnje odkrivanje bolezni in porod. Vendar pa se 100 % povračilo ne uporabi v primeru poklicnih bolezni ali nesreče, za katere se uporabi člen 73.

Ena tretjina prispevka za tako zavarovanje se zaračuna uradniku, vendar tako, da zaračunani znesek ne presega 2 % njegove osnovne plače.

1a. Uradnik, čigar delovno razmerje preneha in ki predloži dokazila, da se ne more vključiti v noben drugi javni sistem zdravstvenega zavarovanja, lahko najpozneje mesec dni po mesecu, v katerem mu je prenehalo delovno razmerje, zaprosi za podaljšanje zdravstvenega zavarovanja iz odstavka 1 za največ šest mesecev po prenehanju delovnega razmerja. Prispevek iz prejšnjega odstavka se izračuna po uradnikovi zadnji osnovni plači, polovico prispevka pa plača sam.

Na podlagi sklepa, ki ga sprejme organ za imenovanja po posvetovanju z uradnim zdravnikom institucije, se rok enega meseca za vložitev prošnje in omejitev na šest mesecev iz prejšnjega odstavka ne uporabljata, če ima zadevna oseba hudo ali dolgotrajno bolezen, ki jo je dobila, preden je prenehala delati, in o kateri je obvestila institucijo pred iztekom šestmesečnega roka iz prejšnjega pododstavka, pod pogojem, da je opravila zdravniški pregled, ki ga je organizirala institucija.

1b. Če uradnikov bivši zakonec, otrok, ki ni več vzdrževan, ali oseba, ki se ne obravnava več kot vzdrževani otrok v smislu člena 2 Priloge VII h Kadrovskim predpisom, lahko dokaže, da se ne more vključiti v noben drugi javni sistem zdravstvenega zavarovanja, je lahko še naprej, a največ za eno leto, zdravstveno zavarovan/-a v skladu z odstavkom 1 kot oseba, zavarovana po uradniku; to ne povzroči odmere prispevka. To enoletno obdobje se začne šteti od datuma pravnomočnosti odločbe o razvezi ali izgube statusa vzdrževanega otroka ali osebe, ki je bila obravnavana kot vzdrževani otrok.

2. Uradnik, ki je do 60. leta starosti delal v Skupnostih ali ki prejema invalidsko pokojnino, je po prenehanju delovnega razmerja upravičen do dajatev, predvidenih v odstavku 1. Znesek prispevka se izračuna na podlagi njegove pokojnine.

Te pravice ima tudi oseba, upravičena do družinske pokojnine zaradi smrti aktivno zaposlenega uradnika ali uradnika, ki je bil v Skupnostih zaposlen do 60. leta starosti, ali prejemnika invalidske pokojnine. Znesek prispevka se izračuna na podlagi njene pokojnine.

2a. Pravice iz odstavka 1 pripadajo tudi naslednjim osebam, če se ne morejo zavarovati po kakšnem drugem javnem sistemu zdravstvenega zavarovanja:

- nekdanjim uradnikom, upravičenim do starostne pokojnine, ki so prenehali delati v Skupnostih pred 60. letom starosti;

- osebam, upravičenim do družinske pokojnine zaradi smrti nekdanjega uradnika, ki je prenehal delati v Skupnostih pred 60. letom starosti.

Prispevek iz odstavka 1 se izračuna na podlagi pokojnine nekdanjega uradnika, polovico zneska pa plača upravičenec.

Vendar pa upravičenec do pokojnine po starših nima pravice do dajatev iz odstavka 1, razen na svojo prošnjo. Prispevek se izračuna na podlagi pokojnine po starših.

3. Kadar skupni nepovrnjeni izdatki za katero koli obdobje 12-ih mesecev presežejo polovico uradnikove osnovne mesečne plače ali pokojnine, organ za imenovanja dovoli posebno povračilo, pri čemer upošteva družinske okoliščine zadevne osebe, kakor je predvideno v pravilih iz odstavka 1.

4. Osebe, upravičene do zgornjih dajatev, prijavijo zneske vseh izplačanih povračil ali povračil, ki jih lahko zahtevajo zase ali za osebe, zavarovane po njih, iz drugega zdravstvenega zavarovanja, predvidenega z zakonom ali drugim predpisom.

Če skupni znesek povračila, ki naj bi ga prejeli, presega znesek povračil iz odstavka 1, se razlika odšteje od zneska, ki se povrne na podlagi odstavka 1, z izjemo povračil iz naslova zasebnega dodatnega zdravstvenega zavarovanja za tisti del izdatkov, ki niso zajeti v sistem zdravstvenega zavarovanja Skupnosti.

Člen 73 (24) (46)

1. Uradnik je zavarovan od datuma začetka dela za primer poklicne bolezni in nesreče po pogojih iz pravil, ki jih sporazumno pripravijo institucije Skupnosti po posvetovanju z odborom za kadrovske predpise. K plačilu zavarovanja za tveganja, ki niso povezana z delom, prispeva do 0,1 % svoje osnovne plače.

V teh pravilih je določeno, za katera tveganja zavarovanje ne velja.

2. Izplačujejo se naslednje denarne dajatve:

(a) V primeru smrti:

Izplačilo pavšalnega zneska v višini petkratne letne osnovne plače umrlega, ki se izračuna na podlagi mesečnih zneskov plač, prejetih v 12-ih mesecih pred nesrečo, naslednjim osebam:

- zakoncu in otrokom umrlega uradnika po zanje veljavnem dednem pravu; pri čemer zakonec ne sme dobiti manj kakor 25 % pavšalnega zneska;

- če ni oseb iz zgoraj omenjene kategorije, drugim potomcem uradnika po zanje veljavnem dednem pravu;

- če ni oseb iz zgornjih dveh kategorij, sorodnikom umrlega uradnika v ravni črti po za njih veljavnem dednem pravu;

- če ni oseb iz zgornjih treh kategorij, instituciji.

(b) V primeru popolne trajne invalidnosti:

Uradniku se izplača pavšalni znesek v osemkratni višini njegove letne osnovne plače, ki se izračuna na podlagi mesečnih zneskov plač, prejetih v 12-ih mesecih pred nesrečo.

(c) V primeru delne trajne invalidnosti:

Uradniku se izplača del zneska iz pododstavka (b), ki se izračuna glede na lestvico iz pravil, navedenih v odstavku 1.

Kakor predvidevajo ta pravila, se zgoraj našteta izplačila lahko zamenjajo z rento.

Zgoraj navedene dajatve se lahko izplačujejo poleg dajatev, predvidenih v poglavju 3.

3. Tako, kakor je predvideno v pravilih iz odstavka 1, se pokrijejo tudi: zdravstveni, farmacevtski, bolnišnični, kirurški, protetični, radiološki, ortopedski in klinični stroški ter stroški za masaže in prevoz, pa tudi vsi drugi podobni stroški, ki nastanejo zaradi nesreče ali poklicne bolezni.

Vendar pa se povračilo izplača le, če znesek, ki je bil plačan uradniku na podlagi člena 72, ne pokriva celotnih stroškov.

Člen 74 (1) (8) (10) (24) (78) (81)

1. Ob rojstvu uradnikovega otroka dobi oseba, ki dejansko skrbi zanj, dotacijo v višini 198,31 EUR.

Enaka dotacija se izplača uradniku, ki posvoji otroka, mlajšega od pet let in vzdrževanega v smislu člena 2(2) Priloge VII.

2. Ta dotacija se izplača tudi, če se nosečnost konča po najmanj sedmih mesecih.

3. Prejemnik dotacije ob rojstvu otroka prijavi kakršen koli prejemek iste vrste, ki ga za istega otroka dobi iz drugih virov; taki prejemki se odštejejo od dotacije, predvidene zgoraj. Če sta oba starša uradnika Skupnosti, se dotacija izplača samo enkrat.

Člen 75 (40)

Ob smrti uradnika, uradnikovega zakonskega partnerja ali vzdrževanega otroka, ali vsake druge vzdrževane osebe v smislu člena 2 Priloge VII, ki je bila član uradnikovega gospodinjstva, institucija povrne stroške za prevoz trupla od uradnikovega kraja zaposlitve do njegovega matičnega kraja.

Če uradnik umre na službeni poti, institucija poravna stroške prevoza trupla od kraja, v katerem je smrt nastopila, do uradnikovega matičnega kraja.

Člen 76

Uradnikom, nekdanjim uradnikom ali upravičencem po umrlem uradniku, ki so v zelo težkem položaju tudi zaradi hude ali dolgotrajne bolezni ali družinskih razmer, se lahko dajo darila, posojila ali predplačila.

Poglavje 3: Pokojnine

Člen 77 (8)

Uradnik, ki dopolni najmanj 10 let delovne dobe, ima pravico do starostne pokojnine. Vendar pa je do nje upravičen ne glede na delovno dobo, če je star več kakor 60 let, če ga v obdobju neaktivnega statusa ni mogoče ponovno zaposliti ali v primeru upokojitve v interesu službe.

Najvišji znesek starostne pokojnine je 70 % zadnje osnovne plače za zadnji razred, v katerem je bil uradnik razvrščen najmanj eno leto. Izplačuje se uradniku, ki dopolni 35 let delovne dobe, izračunane v skladu s členom 3 Dodatka VIII. Če ima uradnik manj kakor 35 let delovne dobe, se zgoraj omenjeni najvišji znesek sorazmerno zniža.

Vendar pa se v primeru uradnikov, ki so pomagali nosilcem funkcij iz pogodb o ustanovitvi Skupnosti ali Pogodbe o ustanovitvi enotnega Sveta in enotne Komisije Skupnosti ali izvoljenemu predsedniku ene od institucij ali organov Skupnosti ali izvoljenemu predsedniku ene od političnih skupin Evropskega parlamenta, upravičenost do pokojnin za pokojninsko dobo, pridobljeno z delom na takem položaju, izračuna glede na zadnjo osnovno plačo iz tega časa, če prejeta osnovna plača presega referenčno plačo za namene iz drugega odstavka tega člena.

Znesek starostne pokojnine ne sme biti nižji od 4 % zneska življenjskega minimuma za vsako leto dela.

Upokojitvena starost je 60 let.

Člen 78 (8)

Uradnik ima, tako kakor je predvideno v členih 13 do 16 Priloge VIII, pravico do invalidske pokojnine v primeru popolne trajne invalidnosti, zaradi katere ne more opravljati nalog delovnega mesta v svojem kariernem razredu.

Če je invalidnost posledica nesreče pri delu ali je povezana z opravljanjem dela, če je posledica poklicne bolezni, dejanja v splošno dobro ali tveganja življenja za rešitev drugega človeka, znaša invalidska pokojnina 70 % uradnikove osnovne plače.

Če je invalidnost posledica drugih okoliščin, je invalidska pokojnina enaka starostni pokojnini, do katere bi bil uradnik upravičen pri 65-ih letih, če bi ostal v delovnem razmerju do te starosti.

Invalidska pokojnina se izračuna glede na uradnikovo osnovno plačo, ki bi jo prejemal za svoj razred, če bi bil v času, ko se pokojnina izplača, še v delovnem razmerju.

Invalidska pokojnina ne sme biti nižja od 120 % zneska življenjskega minimuma.

Če si uradnik namerno povzroči invalidnost, lahko organ za imenovanja odloči, da bo prejemal le starostno pokojnino.

Člen 79 (8) (24) (46)

Vdova uradnika ali nekdanjega uradnika je, tako kakor je predvideno v poglavju 4 Priloge VIII, upravičena do družinske pokojnine v višini 60 % starostne ali invalidske pokojnine, ki jo je prejemal njen mož ali ki bi jo prejemal ne glede na delovno dobo ali starost, če bi ob smrti izpolnjeval pogoje zanjo.

Znesek družinske pokojnine, izplačan vdovi uradnika, ki je imel ob smrti enega od upravnih statusov iz člena 35, ne sme biti nižji od zneska življenjskega minimuma niti nižji od 35 % uradnikove zadnje osnovne plače.

Ta znesek ne sme biti nižji od 42 % zadnje osnovne plače uradnika, če je ta umrl zaradi ene od okoliščin iz drugega odstavka člena 78.

Člen 79a (46)

Določbe člena 79 se uporabijo smiselno za vdovca uradnice ali nekdanje uradnice.

Člen 80 (8) (40) (46)

Če uradnik ali oseba, ki je upravičena do starostne ali invalidske pokojnine, ob smrti nima zakonca, ki bi bil upravičen do družinske pokojnine, so njegovi vzdrževani otroci v smislu člena 2 Priloge VII upravičeni do pokojnine po starših v skladu s členom 21 Priloge VIII.

Do takšne pokojnine so upravičeni tudi otroci, ki izpolnjujejo zgornje pogoje, v primeru smrti ali ponovne poroke zakonca, ki je prejemnik družinske pokojnine.

Če uradnik ali oseba, ki je upravičena do starostne ali invalidske pokojnine, umre, pogoji iz prvega odstavka pa niso izpolnjeni, so vzdrževani otroci v smislu člena 2 Priloge VII upravičeni do pokojnine po starših v skladu s členom 21 Priloge VII; vendar je znesek pokojnine enak polovici pokojnine, izračunane v skladu z navedenim členom.

Kadar umre zakonec uradnika ali nekdanjega uradnika, prejemnika starostne ali invalidske pokojnine, ki sam ni uradnik ali začasni uslužbenec, imajo otroci, ki jih v smislu člena 2 Priloge VII vzdržuje preživeli zakonec, pravico do pokojnine po starših v skladu s členom 21 Priloge VIII.

Upravičenost, predvidena v prvem, drugem in tretjem odstavku, se uporablja, če umre nekdanji uradnik, upravičen do dodatka po členu 50 Kadrovskih predpisov, po členu 5 Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68, po členu 3 Uredbe (Euratom, ESPJ, EGS) št. 2530/72 ali po členu 3 Uredbe (ESPJ, EGS, Euratom) št. 1543/73 in če umre nekdanji uradnik, ki je prenehal delati pred dopolnjenim 60. letom starosti in je zahteval odlog izplačevanja starostne pokojnine do prvega dne koledarskega meseca po mesecu, v katerem je dopolnil 60 let.

Člen 81 (8) (10)

Upravičenec do starostne pokojnine, ki se začne izplačevati v 60. letu starosti ali pozneje, ali upravičenec do invalidske ali družinske pokojnine ima pod pogoji iz Priloge VII pravico do družinskih dodatkov, določenih v členu 67; gospodinjski dodatek se izračuna glede na prejemnikovo pokojnino.

Vendar pa je otroški dodatek, ki se izplačuje upravičencu do družinske pokojnine, dvakratni znesek dodatka iz člena 67(1) (b).

Člen 81a (46)

1. Ne glede na katere koli druge določbe, zlasti tiste o najnižjih zneskih, ki se izplačujejo upravičencem do družinske pokojnine, skupni znesek družinske pokojnine in družinskih dodatkov, ki se mu odštejejo davki in drugi obvezni odtegljaji, izplačan vdovi in drugim upravičencem, ne sme presegati:

(a) v primeru smrti uradnika z enim od administrativnih statusov iz člena 35, zneska osebnih prejemkov, ki bi jih uradnik dobival za isti razred in stopnjo, če bi bil še vedno v delovnem razmerju, skupaj z družinskimi dodatki, ki bi jih v tem primeru dobival, in kateremu bi bili odšteti davek in drugi obvezni odtegljaji;

(b) za obdobje po datumu, ko bi uradnik iz (a) zgoraj dopolnil 65 let starosti, zneska starostne pokojnine, do katere bi bil upravičen, če bi bil še živ, na podlagi razreda in stopnje ob času smrti, ki se mu prištejejo vsi družinski dodatki, ki bi jih prejemal, ter odštejejo davek in drugi obvezni odtegljaji;

(c) v primeru smrti nekdanjega uradnika, upravičenega do starostne ali invalidske pokojnine, zneska pokojnine, do katere bi bil upravičen, če bi bil še živ, ob upoštevanju dodatkov in odtegljajev iz (b);

(d) v primeru smrti nekdanjega uradnika, ki je prenehal delati pred dopolnjenim 60. letom starosti in je zahteval odlog izplačevanja starostne pokojnine do prvega dne koledarskega meseca po mesecu, v katerem je dopolnil 60 let, zneska starostne pokojnine, do katere bi bil upravičen pri šestdesetih letih starosti, če bi bil še živ, ob upoštevanju dodatkov in odtegljajev iz (b);

(e) v primeru smrti uradnika ali nekdanjega uradnika, ki je na dan smrti upravičen do nadomestila po členu 41 ali 50 teh kadrovskih predpisov, po členu 5 Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68, po členu 3 Uredbe (Euratom, ESPJ, EGS) št. 2530/72, po členu 3 Uredbe (ESPJ, EGS, Euratom) 1543/73, po členu 2 Uredbe (ESPJ, EGS, Euratom) št. 2150/82 ali po členu 3 Uredbe (ESPJ, EGS, Euratom) št. 1679/85, zneska nadomestila, do katerega bi bil upravičen, če bi bil še živ, ob upoštevanju dodatkov in odtegljajev iz (b);

(f) za obdobje po datumu, ko nekdanji uradnik iz (e) ne bi bil več upravičen do nadomestila, zneska starostne pokojnine, do katere bi bil upravičen na ta datum, če bi bil še živ in če bi izpolnjeval ustrezne starostne pogoje za dodelitev pokojninskih pravic, ob upoštevanju dodatkov in odtegljajev iz (b).

2. Za namene odstavka 1 se ponderji, ki bi lahko vplivali na različne zadevne zneske, ne upoštevajo.

3. Najvišji znesek, kakor je opredeljen v pododstavkih (a) do (f) zgoraj, se razdeli med upravičence do družinske pokojnine v sorazmerju z njihovo upravičenostjo, pri čemer se odstavek 1 za ta namen ne upošteva.

Za tako razdeljene zneske se uporabijo drugi, tretji in četrti pododstavek člena 82(1).

Člen 82 (40) (78) (79)

1. Pokojnine, predvidene zgoraj, se izračunajo glede na plačilno lestvico, ki je v veljavi prvi dan meseca, v katerem nastopi upravičenost.

Ponderirajo se po stopnji, določeni za državo v Skupnosti, v kateri prejemnik dokazano prebiva.

Če se prejemnik pokojnine nastani v državi zunaj Skupnosti, se uporabi ponder 100.

Pokojnine, izražene v evrih, se izplačujejo v eni od valut iz člena 45 Priloge VIII h Kadrovskim predpisom, tako kakor je predvideno v drugem odstavku člena 63 Kadrovskih predpisov.

2. Če se Svet v skladu s členom 65(1) in po postopku iz člena 65(3) odloči za zvišanje osebnih prejemkov, hkrati odloči tudi o ustreznem povečanju pokojnin.

Člen 83 (8) (64)

1. Izplačila dajatev po tem pokojninskem sistemu bremenijo proračun Skupnosti. Države članice skupno jamčijo za plačilo teh dajatev v skladu z lestvico za financiranje takšnih odhodkov.

O uporabi sredstev za sistem pokojninskega zavarovanja iz člena 83(1) prejšnjih Kadrovskih predpisov Evropske skupnosti za premog in jeklo odloča Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije in po posvetovanju z odborom za kadrovske predpise.

2. Uradniki prispevajo eno tretjino stroškov financiranja tega sistema pokojninskega zavarovanja. Prispevek je 8,25 % uradnikove osnovne plače, pri čemer se ponderji iz člena 64 ne upoštevajo. Prispevek se mesečno odteguje od plač uradnikov.

3. Postopek izračunavanja pokojnin uradnikov, ki so bili del svoje delovne dobe zaposleni v Evropski skupnosti za premog in jeklo ali v skupnih institucijah ali organih Skupnosti ter razdelitev teh stroškov med pokojninski sklad Evropske skupnosti za premog in jeklo in proračuna Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo se določijo z uredbo, ki jo sporazumno sprejmejo sveti in odbor predsednikov Evropske skupnosti za premog in jeklo po posvetovanju z odborom za kadrovske predpise.

4. Če aktuarska ocena pokojninskega sistema, ki jo na zahtevo Sveta opravi eden ali več usposobljenih strokovnjakov, pokaže, da prispevki uradnikov ne zadostujejo za financiranje ene tretjine dajatev po pokojninskem sistemu, proračunski organ po proračunskem postopku in po posvetovanju z odborom za kadrovske predpise, predvidenim v členu 10, določi, kako je treba spremeniti prispevne stopnje ali upokojitveno starost.

Člen 84

Podrobna pravila, ki urejajo zgornji pokojninski sistem, so v Prilogi VIII.

Poglavje 4: Izterjava neupravičenih plačil

Člen 85 (8)

Vsak preplačani znesek se mora povrniti, če je prejemnik vedel, da ni pravne podlage za tako plačilo, ali če je bila odsotnost pravne podlage tako očitna, da bi moral vedeti zanjo.

Poglavje 5: Subrogacija v korist Skupnosti

Člen 85a (46)

1. Če smrt, poškodbo ali bolezen osebe, za katero veljajo ti kadrovski predpisi, povzroči tretja oseba, dobijo Skupnosti glede obveznosti, določenih v Kadrovskih predpisih, izhajajočih iz dogodka, ki je povzročil tako smrt, poškodbo ali bolezen, od žrtve ali tistih, ki so po njej zavarovani proti tretji osebi, subrogacijsko pravico, vključno s pravico tožbe.

2. Subrogacija, predvidena v odstavku 1, med drugim vključuje tudi naslednje:

- neprekinjeno izplačevanje osebnih prejemkov uradniku v skladu s členom 59 med začasno nezmožnostjo za delo,

- izplačila po smrti uradnika ali nekdanjega uradnika, upravičenega do pokojnine, v skladu s členom 70,

- dajatve iz členov 72 in 73 ter pravila za njuno izvajanje, ki izhajajo iz zdravstvenega in nezgodnega zavarovanja,

- plačilo stroškov za prevoz trupla, kakor določa člen 75,

- dodatne družinske dodatke, izplačane v skladu s členom 67(3) ter členom 2(3) in (5) Priloge VII za vzdrževanega otroka, ki je hudo bolan, nesposoben skrbeti zase ali invaliden,

- invalidske pokojnine, izplačane v primeru nesreče ali bolezni, ki povzroči trajno invalidnost, zaradi katere uradnik ne more več opravljati svojega dela,

- družinsko pokojnino, ki se izplačuje v primeru smrti uradnika ali nekdanjega uradnika ali smrti zakonca uradnika ali nekdanjega uradnika, upravičenega do pokojnine, če sam ni uradnik niti začasni uslužbenec,

- pokojnino po starših ne glede na starost otroka uradnika ali nekdanjega uradnika, če se otrok po smrti osebe, ki ga je preživljala, zaradi hude bolezni, nesposobnosti skrbeti zase ali invalidnosti ne more sam preživljati.

3. Vendar pa Skupnosti ne prevzamejo pravic do odškodnine za povsem osebno oškodovanje, kakor je nematerialno oškodovanje, odškodnina za bolečine in trpljenje ali nadomestilo za izmaličenje in izgubo privlačnosti, ki presega dajatve za te primere po členu 73.

4. Določbe odstavkov 1, 2 in 3 Skupnostim ne preprečujejo neposredne tožbe.

Naslov VI: Disciplinski ukrepi

Člen 86 (24)

1. Uradnik je disciplinsko odgovoren, če namerno ali iz malomarnosti ne ravna v skladu s svojimi obveznostmi po teh kadrovskih predpisih.

2. Disciplinski ukrepi so:

(a) pisno opozorilo;

(b) opomin;

(c) odlog napredovanja v višjo stopnjo;

(d) nazadovanje v stopnji;

(e) degradiranje;

(f) odstranitev z delovnega mesta in, če je to primerno, zmanjšanje ali odvzem pravic do starostne pokojnine, vendar se posledice tega ukrepa ne nanašajo na uradnikove vzdrževance;

(g) če je uradnik že prenehal delati, trajen ali začasen odvzem celotne ali dela pravice do starostne pokojnine; ta določba se ne nanaša na po njem upravičene osebe.

3. Za eno kršitev dolžnosti se izreče le en disciplinski ukrep.

Člen 87

Organ za imenovanja lahko na pobudo uradnikovega neposrednega nadrejenega ali na lastno pobudo brez posvetovanja z disciplinsko komisijo izda pisno opozorilo ali opomin. Uradnik je pred takšnim ukrepom zaslišan.

Po koncu disciplinskega postopka, predvidenega v Dodatku 7, organ za imenovanja odredi druge ukrepe. Organ za imenovanja sproži tak postopek po zaslišanju zadevnega uradnika.

Člen 88

Organ za imenovanja lahko takoj sprejme odločbo o začasni odstranitvi uradnika z delovnega mesta, kadar domneva, da gre za hudo kršitev, bodisi da uradnik ne opravlja svojih uradnih dolžnosti ali da krši zakon.

V odločbi o začasni odstranitvi z delovnega mesta je izrecno navedeno, ali je uradnik med začasno odstranitvijo upravičen do osebnih prejemkov, oziroma kateri del prejemkov se odtegne: odtegne se največ polovica uradnikove osnovne plače.

Končna odločitev se sprejme v štirih mesecih po datumu začetka veljavnosti odločbe o začasni odstranitvi uradnika z delovnega mesta. Če ob koncu četrtega meseca ni sprejeta nikakršna odločitev, uradnik ponovno začne prejemati osebne prejemke v celoti.

Zadevni uradnik ima pravico do povračila odtegnjenega zneska osebnih prejemkov, če disciplinski postopek ni bil sprožen ali če ni bil izrečen noben drug ukrep razen pisnega opozorila, opomina ali odloga napredovanja v višjo stopnjo ali če v roku iz prejšnjega odstavka ni bila sprejeta končna odločitev.

Če pa uradnika za ta ista dejanja kazensko preganjajo, se končna odločitev sprejme šele po pravnomočnosti sodbe sodišča, ki je obravnavalo zadevo.

Člen 89

Uradnik, kateremu je bil izrečen disciplinski ukrep, razen odstranitve z delovnega mesta, lahko vloži prošnjo za izbris tega ukrepa iz osebnega spisa, v primeru opozorila ali opomina po treh letih, v primeru vseh drugih ukrepov pa po šestih letih.

Organ za imenovanja odloči, ali naj se uradnikovi prošnji ugodi, v primerih ko je v disciplinskem postopku sodelovala disciplinska komisija, po posvetovanju z njo; če prošnji ugodi, se uradnika po takem izbrisu seznani z ustrezno popravljenim spisom.

Naslov VII: Pritožbe

Člen 90 (8)

1. Vsaka oseba, za katero veljajo ti kadrovski predpisi, lahko pri organu za imenovanja vloži zahtevo za sprejem odločitve, ki se nanaša nanjo. Organ obvesti zadevno osebo o svoji obrazloženi odločitvi v štirih mesecih od datuma zahteve. Če po izteku tega roka ni odgovora na zahtevo, se šteje, da gre za molk organa, ki pomeni zavrnitev zahteve, zoper katero se lahko vloži pritožba v skladu z naslednjim odstavkom.

2. Vsaka oseba, za katero veljajo ti kadrovski predpisi, lahko pri organu za imenovanja vloži pritožbo zoper akt, ki je imel zanjo negativne posledice, ne glede na to, ali je omenjeni organ sprejel odločitev ali pa ni sprejel nobenega od ukrepov, predpisanih v Kadrovskih predpisih. Pritožbo je treba vložiti v treh mesecih. Rok začne teči:

- na dan objave akta, če gre za ukrep splošne narave;

- na dan, ko zadevno osebo uradno obvestijo o odločitvi, nikakor pa ne pozneje kakor na dan, ko je ta prejela uradno obvestilo, če ukrep zadeva neko določeno osebo; če pa akt, ki zadeva neko določeno osebo, vključuje tudi pritožbo proti drugi osebi, začne rok glede na to drugo osebo teči na dan, ko ta prejme uradno obvestilo o tem, vendar nikakor ne pozneje od dneva objave;

- na dan izteka roka, predpisanega za odgovor, kadar gre za pritožbo zoper molk organa, ki pomeni zavrnitev zahteve, kakor določa odstavek 1.

Organ obvesti zadevno osebo o svoji obrazloženi odločitvi v štirih mesecih po datumu vložitve pritožbe. Če po izteku tega roka ni odgovora na pritožbo, se šteje, da gre za molk organa, ki pomeni zavrnitev zahteve, zoper katero se lahko vloži pritožba na podlagi člena 91.

3. Uradnik vloži zahtevo ali pritožbo pri svojem neposredno nadrejenem, razen kadar ta zadeva ravno njega, v takem primeru pa jo lahko vloži neposredno pri naslednjem nadrejenem organu.

Člen 91 (8)

1. Sodišče Evropskih skupnosti je pristojno za vse spore med Skupnostmi in katero koli osebo, za katero veljajo ti kadrovski predpisi, v zvezi z zakonitostjo akta, ki ima negativne posledice za to osebo v smislu člena 90(2). Sodišče Evropskih skupnosti je neomejeno pristojno za spore finančne narave.

2. Pritožba na Sodišče Evropskih skupnosti je mogoča le, če:

- je bila najprej vložena pritožba pri organu za imenovanja na podlagi člena 90(2) v roku, določenem v istem členu, in

- je bila pritožba zavrnjena z izrecno odločitvijo ali z molkom organa.

3. Pritožbe na podlagi odstavka 2 je treba vložiti v treh mesecih. Rok začne teči:

- na dan uradnega obvestila o odločitvi, sprejeti kot odgovor na pritožbo;

- na dan preteka predpisanega roka za odgovor, če gre za pritožbo na molk organa, ki pomeni zavrnitev pritožbe, vloženo na podlagi člena 90(2); vendar pa začne rok za vložitev pritožbe teči od začetka, če je pritožba zavrnjena z izrecno odločitvijo po tem, ko je bila že zavrnjena z molkom organa, vendar pred pretekom roka za vložitev pritožbe.

4. Z odstopanjem od odstavka