2.

vstavijo se naslednji členi: „Člen 3a Merila za ugotavljanje pomanjkljivosti pri učinkovitem delovanju sistema upravljanja in nadzora 1. Komisijina ocena učinkovitega delovanja sistema upravljanja in nadzora temelji na rezultatih vseh razpoložljivih revizij, ki jih izvajajo države članice, službe Komisije in Računsko sodišče, rezultatih preiskav, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam, ali drugih informacijah o skladnosti z merili za imenovanje iz člena 2(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1042/2014 (*1). Komisijina ocena zajema notranji nadzor nacionalnega programa, dejavnosti upravljanja in nadzora, ki jih izvaja odgovorni organ, in nadzorne in revizijske dejavnosti revizijskega organa ter temelji na preverjanju skladnosti s ključnimi zahtevami iz tabele 1 v Prilogi. 2. Skladnost s ključnimi zahtevami iz odstavka 1 na podlagi kategorij iz tabele 2 v Prilogi se uporabi za oceno učinkovitega delovanja vsakega pristojnega organa in za sprejetje splošne ugotovitve o sistemu upravljanja in nadzora. Pri splošni ugotovitvi o sistemu upravljanja in nadzora se upoštevajo morebitni olajševalni ali oteževalni dejavniki. 3. Vrste resnih pomanjkljivosti pri učinkovitem delovanju sistema upravljanja in nadzora so primeri, v katerih se za katero koli od ključnih zahtev iz točk 2, 4, 5, 8, 11, 12 ali 14 tabele 1 v Prilogi ali za dve ali več drugih ključnih zahtev iz navedene tabele oceni, da spadajo v kategorijo 3 ali 4 iz tabele 2 v Prilogi. Člen 3b Merila za uporabo in določitev stopnje finančnih popravkov 1. Kadar Komisija ugotovi eno ali več posameznih ali sistemskih nepravilnosti ali eno ali več pomanjkljivosti pri učinkovitem delovanju sistema upravljanja in nadzora (v nadaljnjem besedilu: sistemske pomanjkljivosti), uporabi finančne popravke. V tej uredbi nepravilnost pomeni vsako kršitev prava Unije ali nacionalnega prava oziroma vsako kršitev nacionalnih predpisov z dejanjem ali opustitvijo dejanja s strani upravičenca ali upravičencev, ki zaradi neupravičene postavke odhodkov škoduje ali bi lahko škodovala splošnemu proračunu Evropske unije. Znesek finančnega popravka se, kadar je mogoče, določi za vsak primer posebej in je enak točnemu znesku odhodka, ki je bil napačno zaračunan splošnemu proračunu Unije. Kadar Komisija ugotovi nepravilnosti v reprezentativnem vzorcu odhodkov v celotnem nacionalnem programu ali njegovem delu, preverjanje pravilnosti drugih odhodkov pa ne bi bilo stroškovno učinkovito, se lahko popravek določi z ekstrapolacijo rezultatov pregleda vzorca na preostalo populacijo, iz katere je bil izbran vzorec. Kadar Komisija ugotovi sistemske nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti, popravka pa niti z ekstrapolacijo ni mogoče natančno količinsko opredeliti, se za odhodke, ki so prijavljeni za del prizadetega sistema v skladu z okvirnimi merili in lestvicami iz odstavkov 2 in 3, uporabi pavšalni finančni popravek. Pavšalni popravki se lahko uporabijo tudi v zvezi s posameznimi nepravilnostmi. 2. Stopnja pavšalnega popravka se določi ob upoštevanju naslednjih dejavnikov: (a) stopnje resnosti nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti glede na celoten sistem ali njegov del ali glede na vrste prijavljenih odhodkov; (b) stopnje tveganja izgube, ki ji je proračun EU izpostavljen zaradi nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti; (c) ranljivosti odhodkov v zvezi z goljufijami zaradi nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti; (d) morebitnih olajševalnih ali oteževalnih dejavnikov. 3. Stopnja popravka se določi na naslednji način: (a) kadar so nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti tako temeljne, pogoste ali razširjene, da pomenijo popolno odpoved sistema ter ogrožajo zakonitost in pravilnost vseh zadevnih odhodkov, se uporabi pavšalna stopnja 100 %; (b) kadar so nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti tako pogoste in razširjene, da pomenijo zelo resno odpoved sistema ter ogrožajo zakonitost in pravilnost zelo velikega deleža zadevnih odhodkov, se uporabi pavšalna stopnja 25 %; (c) kadar do nepravilnosti ali sistemskih pomanjkljivosti pride zaradi nepopolnega, nepravilnega ali nerednega delovanja sistema, ki ogroža zakonitost in pravilnost velikega deleža zadevnih odhodkov, se uporabi pavšalna stopnja 10 %; (d) kadar do nepravilnosti ali sistemskih pomanjkljivosti pride zaradi nedoslednega delovanja sistema, ki ogroža zakonitost in pravilnost znatnega deleža zadevnih odhodkov, se uporabi pavšalna stopnja 5 %; če narava in resnost nepravilnosti ali sistemske pomanjkljivosti ne upravičujeta 5-odstotne stopnje popravka, se lahko stopnja v skladu z načelom sorazmernosti zniža na 2 %. 4. Če po uporabi finančnega popravka v proračunskem letu pristojni organ ne sprejme ustreznih popravnih ukrepov in se v naslednjem proračunskem letu ugotovijo iste nepravilnosti ali pomanjkljivosti, se lahko stopnja pavšalnega popravka zaradi trajanja nepravilnosti ali pomanjkljivosti poviša na stopnjo, ki ne presega naslednje stopnje na lestvici iz odstavka 3. (*1) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1042/2014 z dne 25. julija 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 514/2014 v zvezi z imenovanjem odgovornih organov, njihovimi odgovornostmi glede upravljanja in nadzora ter statusom in obveznostmi revizijskih organov (UL L 289, 3.10.2014, str. 3).“;"