Ime spremenljivke Opis spremenljivke Kategorije spremenljivk (klasifikacije) za posredovanje podatkov Komisiji (Eurostatu)

Spol Spol je kombinacija bioloških in fizioloških značilnosti, glede na katere je oseba opredeljena kot moški ali ženska. Če biološki spol osebe ni znan, se lahko ta informacija nadomesti z informacijami iz upravnih podatkov ali s spolom, kakor ga sam opredeli respondent (podatki iz raziskave). — Moški — Ženski

Dopolnjena starost Dopolnjena starost v letih je starost osebe ob njenem zadnjem rojstnem dnevu pred referenčnim datumom zbiranja podatkov ali anketiranja, torej časovni interval od datuma rojstva do referenčnega datuma, izražen v polnih letih. Pri tej spremenljivki je treba navesti naslednje informacije: — leto rojstva, — ali je oseba do referenčnega datuma v zadevnem letu že imela rojstni dan, — referenčni datum. Referenčni datum je specifičen za vsako zbiranje podatkov (področje), kot je določeno v ustrezni izvedbeni zakonodaji. V primeru držav, ki uporabljajo integrirani sistem raziskav gospodinjstev z določenim referenčnim tednom, pa je referenčni datum zadnji dan referenčnega tedna. — Leto rojstva (štiri števke) — Oseba je do referenčnega datuma v zadevnem letu že imela rojstni dan (da ali ne) — Referenčni datum (DD/MM/LLLL)

Partnerja, ki živita v istem gospodinjstvu Partnerja, ki živita v istem zasebnem gospodinjstvu, sta osebi, ki živita z drugo osebo, ki se šteje za partnerja na podlagi njunih dejanskih življenjskih okoliščin v zasebnem gospodinjstvu, ne glede na to, ali je razmerje s partnerjem zakonsko registrirano partnerstvo (npr. zakonska zveza ali registrirana skupnost) ali razmerje de facto. „Partnerja“ je mogoče opredeliti glede na pravni (mož ali žena ali registrirani partner) ali de facto status razmerja (partner ali zunajzakonski partner). — Oseba živi z zakonskim ali de facto partnerjem — Oseba ne živi z zakonskim ali de facto partnerjem — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Vrsta gospodinjstva Vrsta gospodinjstva je opredeljena glede na sestavo zasebnega gospodinjstva, pri čemer: — je „oče samohranilec/mati samohranilka“ starš, ki ne živi z (zakonskim ali de facto) partnerjem v istem zasebnem gospodinjstvu ter nosi večino vsakodnevnih obveznosti v zvezi z vzgojo otroka ali otrok. — Pojem „otrok“ ali „otroci“ se nanaša na prisotnost sina ali sinov ali hčere ali hčera v gospodinjstvu, ki so lahko biološki ali posvojeni sin ali hči, ali pastorek ali pastorka. Izraz „biološki ali posvojeni sin ali hči, ali pastorek ali pastorka“ se nanaša na biološkega ali posvojenega člana družine ali člana družine, ki je pastorek ali pastorka, ne glede na starost ali status partnerstva ali razmerja, pri čemer ima ta član družine običajno prebivališče v zasebnem gospodinjstvu najmanj enega od staršev. „Posvojiti“ pomeni sprejeti biološkega otroka drugih staršev in ga obravnavati kot svojega, če je to določeno z zakoni države, pri čemer posvojeni otrok ne glede na to, ali je sorodnik posvojitelja ali ne, na podlagi sodnega postopka dobi pravice in status biološkega otroka, rojenega staršem posvojiteljem. „Pastorek ali pastorka“ se nanaša na položaj, v katerem očim ali mačeha otroka svojega partnerja obravnava kot svojega, če je to določeno z zakoni zadevne države, pri čemer tega otroka ne posvoji; rejenci, zeti in snahe niso zajeti v tej kategoriji. — „Par“ je opredeljen kot par posameznikov, ki se štejeta kot partnerja glede na njune dejanske življenjske okoliščine v gospodinjstvu, ne glede na to, ali je njuno razmerje s partnerjem zakonsko registrirano partnerstvo (npr. zakonska zveza ali registrirana skupnost) ali razmerje de facto (zunajzakonska partnerja). — Druga vrsta gospodinjstva so gospodinjstva, ki ne spadajo v nobeno od zgornjih kategorij. — Samsko gospodinjstvo — Oče samohranilec/mati samohranilka z vsaj enim otrokom, mlajšim od 25 let — Oče samohranilec/mati samohranilka z otroki, ki so vsi stari 25 let ali več — Par brez otrok — Par z vsaj enim otrokom, mlajšim od 25 let — Par z otroki, ki so vsi stari 25 let ali več — Druga vrsta gospodinjstva — Ni navedeno (1)

Status glavne aktivnosti (samoopredelitev) Samoopredeljeni status glavne aktivnosti je posameznikovo lastno dojemanje trenutne najpomembnejše aktivnosti, ki opisuje, kako se posameznik v glavnem dojema. Medtem ko lahko za osebo velja več statusov aktivnosti, se upošteva le najpomembnejši status glede na njeno lastno dojemanje in glede na trenutni položaj. Kategorija „obvezno služenje vojaškega roka ali civilno služenje“ se v nekaterih državah morda ne uporablja in se v tem primeru izpusti. — Zaposlen(-a) — Nezaposlen(-a) — Upokojen(-a) — Ni zmožen(-žna) za delo zaradi dolgotrajnih zdravstvenih težav — Študent, dijak — Opravljanje gospodinjskih opravil — Obvezno služenje vojaškega roka ali civilno služenje (če je ustrezno) — Drugo — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Glavna zaposlitev s polnim ali krajšim delovnim časom (samoopredelitev) Ta spremenljivka opisuje običajno trajanje dela zaposlene osebe v okviru glavne zaposlitve na podlagi lastnega dojemanja (tj. samoopredelitve) običajnih ur dela, opravljenih v okviru glavne zaposlitve. Pri tej spremenljivki se razlikuje med zaposlitvijo s polnim delovnim časom in zaposlitvijo s krajšim delovnim časom. V zvezi z zaposlitvijo se uporabljata izraza delo ali zaposlitev. Oseba, ki opravlja delo s krajšim delovnim časom, običajno dela manj ur kot primerljivi delavec, zaposlen s polnim delovnim časom. Razlika se nanaša na ure dela, ki jih oseba običajno opravi v okviru glavne zaposlitve v daljšem referenčnem obdobju, in jo oseba sama opredeli, kar pomeni, da se mora sama odločiti, ali je njena glavna zaposlitev v okviru njenega poklica ali v podjetju zaposlitev s krajšim ali polnim delovnim časom. — Zaposlitev s polnim delovnim časom — Zaposlitev s krajšim delovnim časom — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Zaposlitveni status v okviru glavne zaposlitve Ta spremenljivka temelji na mednarodni klasifikaciji zaposlitvenega statusa (International Classification of Status in Employment – ICSE) in se nanaša na glavno zaposlitev zaposlene osebe, pri čemer so možni naslednji zaposlitveni statusi: — samozaposlene osebe z zaposlenimi – osebe, ki delajo v lastnem podjetju, poklicni praksi ali na lastni kmetiji, da bi ustvarile dobiček iz proizvedenega blaga ali zagotovljenih storitev, in ki zaposlujejo vsaj eno drugo osebo, — samozaposlene osebe brez zaposlenih – osebe, ki delajo v lastnem podjetju, poklicni praksi ali na lastni kmetiji, da bi ustvarile dobiček iz proizvedenega blaga ali zagotovljenih storitev, in ki ne zaposlujejo nobene druge osebe, — zaposleni – osebe, ki delajo za javnega ali zasebnega delodajalca na podlagi pisne ali ustne pogodbe in prejemajo plačilo v denarju ali naravi, — družinski delavci (neplačani) – osebe, ki drugemu družinskemu članu pomagajo voditi kmetijo ali drugo družinsko podjetje, če se ne štejejo za zaposlene, kar pomeni, da za svoje delo ne smejo prejemati plačila. — Samozaposlena oseba z zaposlenimi — Samozaposlena oseba brez zaposlenih — Zaposleni — Družinski delavec (neplačan) — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Gospodarska dejavnost lokalne enote v okviru glavne zaposlitve Ta spremenljivka določa gospodarski sektor ali dejavnost lokalne enote (podjetja), v kateri ima zaposlena oseba glavno zaposlitev, v skladu s kategorijami, določenimi v statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti (NACE (3) Rev. 2). Potrebna raven podrobnosti (na ravni ene, dveh ali treh števk) je odvisna od okvira vsakega zbiranja mikropodatkov: — NACE Rev. 2 — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Poklic v okviru glavne zaposlitve Ta spremenljivka določa poklic zaposlene osebe v okviru glavne zaposlitve, razvrščen glede na kategorije, določene v mednarodni standardni klasifikaciji poklicev, različica iz leta 2008 (ISCO-08) (4). Potrebna raven podrobnosti (na ravni dveh ali štirih števk) je odvisna od okvira vsakega zbiranja mikropodatkov: — ISCO-08 — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Izobrazba Izobrazba posameznika je najvišja uspešno dosežena raven ISCED (International Standard Classification of Education 2011 – mednarodna standardna klasifikacija izobrazbe iz leta 2011 (5)). Uspešen zaključek izobraževalnega programa je potrjen s kvalifikacijo, ki jo uradno priznajo ustrezni nacionalni izobraževalni organi ali ki je priznana kot enakovredna drugi kvalifikaciji formalnega izobraževanja. V državah, kjer se izobraževalni programi, zlasti tisti v okviru ravni ISCED 1 in 2, ne končajo s pridobitvijo kvalifikacije, se lahko namesto tega uporabi merilo popolne udeležbe v programu in običajne pridobitve dostopa do višje stopnje izobrazbe. Pri ugotavljanju najvišje stopnje je treba upoštevati splošno in poklicno izobraževanje. Koncept „uspešnega zaključka izobraževalnega programa“ običajno ustreza situaciji, v kateri učenec, dijak ali študent obiskuje pouk ali predavanja in na koncu pridobi kvalifikacijo, povezano s formalnim izobraževalnim programom. V zvezi s tem stopnja dosežene izobrazbe ustreza najvišji uspešno doseženi stopnji na lestvici ISCED. Stopnja dosežene izobrazbe je opredeljena v skladu z ISCED. Kategorijo „se ne uporablja“ je treba uporabiti za štetje statističnih enot, ki so del populacije vira podatkov, vendar se za njih sistematično ne navedejo nobene informacije o spremenljivki (npr. osebe pod določeno starostjo). Raven podrobnosti informacij je odvisna od okvira vsakega zbiranja podatkov (področja). Za vsako kategorijo so navedene oznake ISCED-A, pri čemer se posamezna kategorija ujema samo z eno oznako (relacija ena proti ena). Določene so dodatne kategorije, da se upoštevajo primeri nepopolnih informacij o dostopu do terciarnega izobraževanja ali smeri:

Brez formalne izobrazbe ali pod ISCED 1 0

ISCED 1 osnovnošolsko izobraževanje 1

ISCED 2 nižje sekundarno izobraževanje 2

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje 3

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje – splošno 34

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje (splošno) – delno dosežena stopnja, brez neposrednega dostopa do terciarnega izobraževanja 342

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje (splošno) – dosežena stopnja, brez neposrednega dostopa do terciarnega izobraževanja 343

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje (splošno) – dosežena stopnja, z neposrednim dostopom do terciarnega izobraževanja 344

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje (splošno) – brez možnosti razlikovanja dostopa do terciarnega izobraževanja –

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje – poklicno 35

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje (poklicno) – delno dosežena stopnja, brez neposrednega dostopa do terciarnega izobraževanja 352

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje (poklicno) – dosežena stopnja, brez neposrednega dostopa do terciarnega izobraževanja 353

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje (poklicno) – dosežena stopnja, z neposrednim dostopom do terciarnega izobraževanja 354

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje (poklicno) – brez možnosti razlikovanja dostopa do terciarnega izobraževanja –

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje – neznana smer –

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje (neznana smer) – delno dosežena stopnja, brez neposrednega dostopa do terciarnega izobraževanja –

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje (neznana smer) – dosežena stopnja, brez neposrednega dostopa do terciarnega izobraževanja –

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje (neznana smer) – dosežena stopnja, z neposrednim dostopom do terciarnega izobraževanja –

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje (neznana smer) – brez možnosti razlikovanja dostopa do terciarnega izobraževanja –

ISCED 4 posekundarno neterciarno izobraževanje 4

ISCED 4 posekundarno neterciarno izobraževanje – splošno 44

ISCED 4 posekundarno neterciarno izobraževanje – poklicno 45

ISCED 4 posekundarno neterciarno izobraževanje – neznana smer –

ISCED 5 kratko terciarno izobraževanje 5

ISCED 5 kratko terciarno izobraževanje – splošno 54

ISCED 5 kratko terciarno izobraževanje – poklicno 55

ISCED 5 kratko terciarno izobraževanje – neznana smer –

ISCED 6 diplomski študij ali enakovredno izobraževanje 6

ISCED 7 magistrski študij ali enakovredno izobraževanje 7

ISCED 8 doktorski študij ali enakovredno izobraževanje 8

Ni navedeno

Se ne uporablja

Država rojstva Država rojstva posameznika je opredeljena kot država običajnega prebivališča njegove matere ob porodu glede na trenutne nacionalne meje (in ne glede na meje, veljavne ob rojstvu). Če informacije o kraju običajnega prebivališča matere ob posameznikovem rojstvu niso na voljo, je treba sporočiti kraj poroda. Seznam držav in ustreznih oznak je opredeljen v skladu z Eurostatovim seznamom standardnih oznak (SCL) GEO (6). — Država rojstva (oznaka SCL GEO) — Rojen(-a) v tujini, vendar država rojstva ni znana — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Država glavnega državljanstva S to spremenljivko se poroča o državi glavnega državljanstva osebe, ki je opredeljeno kot posebna pravna vez med posameznikom in njegovo državo, pridobljena ob rojstvu ali z naturalizacijo, in sicer z izjavo, izbiro, poroko ali na drug način glede na nacionalno zakonodajo. Osebi z dvema ali več državljanstvi se dodeli samo ena država državljanstva, ki se določi po naslednjem prednostnem vrstnem redu: — država poročevalka, — če oseba nima državljanstva države poročevalke: druga država članica, — če oseba nima državljanstva države članice: druga država zunaj Unije. V drugih primerih (npr. dvojno državljanstvo, pri čemer sta obe državi članici Unije, vendar ni nobena od njiju država poročevalka) lahko oseba izbere, katera država državljanstva naj se navede, če pa te informacije niso na voljo, lahko država poročevalka določi, katero državo državljanstva je treba dodeliti. Seznam držav in ustreznih oznak je opredeljen v skladu z Eurostatovim seznamom standardnih oznak (SCL) GEO (6). Kategorija „brez državljanstva“ ustreza osebi brez priznanega državljanstva države. — Država glavnega državljanstva (oznaka SCL GEO) — Brez državljanstva — Tuje državljanstvo, vendar država ni znana — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Država rojstva očeta S to spremenljivko se poroča o državi rojstva očeta osebe, tj. državi običajnega prebivališča (glede na trenutne meje, če so te informacije na voljo) matere očeta osebe ob njegovem rojstvu, ali če teh informacij ni, državi (glede na trenutne meje, če so te informacije na voljo), v kateri se je rodil oče osebe. Informacije o državi rojstva očeta bi bilo treba pridobiti v skladu z istimi pravili, kot so določena za spremenljivko „država rojstva“. „Oče“ je moški starš „sina ali hčere“, ki je lahko biološki oče, posvojitelj ali očim. Če ima oseba poleg biološkega očeta še na primer posvojitelja ali očima, bi se morala država rojstva nanašati na tistega, ki je osebo dejansko vzgojil in deloval kot oče v čustvenem ali pravnem smislu, na primer na moškega skrbnika. V primeru osebe z istospolnima staršema ženskega spola se lahko ta spremenljivka uporabi za poročanje o državi rojstva ene od mater. Seznam držav in ustreznih oznak je opredeljen v skladu z Eurostatovim seznamom standardnih oznak (SCL) GEO (6). — Država rojstva očeta (oznaka SCL GEO) — Oče rojen v tujini, vendar njegova država rojstva ni znana — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Država rojstva matere S to spremenljivko se poroča o državi rojstva matere osebe, tj. državi običajnega prebivališča (glede na trenutne meje, če so te informacije na voljo) matere matere osebe ob njenem rojstvu, ali če teh informacij ni, državi (glede na trenutne meje, če so te informacije na voljo), v kateri se je rodila mati osebe. Informacije o državi rojstva matere bi bilo treba pridobiti v skladu z istimi pravili, kot so določena za spremenljivko „država rojstva“. „Mati“ je ženski starš „sina ali hčerke“, ki je lahko biološka mati, posvojiteljica ali mačeha. Če ima oseba poleg biološke matere še na primer posvojiteljico ali mačeho, bi se morala država rojstva nanašati na tisto, ki je osebo dejansko vzgojila in imela vlogo matere v čustvenem ali pravnem smislu, na primer na žensko skrbnico. V primeru osebe z istospolnima staršema moškega spola se lahko ta spremenljivka uporabi za poročanje o državi rojstva enega od očetov. Seznam držav in ustreznih oznak je opredeljen v skladu z Eurostatovim seznamom standardnih oznak (SCL) GEO (6). — Država rojstva matere (oznaka SCL GEO) — Mati rojena v tujini, vendar njena država rojstva ni znana — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Država prebivališča Država prebivališča je država, v kateri ima oseba ali gospodinjstvo običajno prebivališče, glede na trenutne nacionalne meje. Seznam držav in ustreznih oznak je opredeljen v skladu z Eurostatovim seznamom standardnih oznak (SCL) GEO (6). — Država prebivališča (oznaka SCL GEO)

Regija prebivališča Regija prebivališča je regija v državi prebivališča, v kateri ima oseba ali gospodinjstvo običajno prebivališče in ki je za države članice opredeljena na podlagi nomenklature statističnih teritorialnih enot (NUTS) iz člena 3 Uredbe (ES) št. 1059/2003 in Priloge I k navedeni uredbi. Raven podrobnosti (NUTS 1, 2 ali 3) je odvisna od okvira vsakega zbiranja mikropodatkov: — regija prebivališča (oznaka NUTS)

Stopnja urbanizacije S to spremenljivko se poroča o stopnji urbanizacije območja, na katerem ima oseba ali gospodinjstvo običajno prebivališče, pri čemer se lokalne upravne enote (LAU) razvrstijo v eno od treh vrst območij: 1. „mesta“ – gosto poseljena območja, na katerih vsaj 50 % prebivalstva živi v urbanem središču; 2. „manjša mesta in predmestja“ – srednje gosto poseljena območja, na katerih vsaj 50 % prebivalstva živi v urbanih grozdih, ki niso „mesta“; 3. „podeželska območja“ – redko poseljena območja, na katerih več kot 50 % prebivalstva živi v podeželskih mrežnih celicah. — Mesta — Manjša mesta in predmestja — Podeželska območja

Podatki o gospodinjstvu Podatki o gospodinjstvu se nanašajo na sestavo zasebnih gospodinjstev in razmerja znotraj gospodinjstva med člani gospodinjstva. Podatki o gospodinjstvu so v obliki matrike, ki vsebuje vsa razmerja med vsemi člani gospodinjstva, pri čemer vsaka vrstica in stolpec ustrezata enemu članu gospodinjstva, razmerja med člani pa so navedena kot standardne kategorije v celicah, v katerih se križata vrstica in stolpec zadevnih članov, kot sledi: — „partner“ se opredeli glede na pravni ali de facto status partnerstva ali razmerja, — „mož“ ali „žena“ ali „registrirani partner“ se identificira glede na zakonski stan, tj. (pravni) zakonski status vsakega posameznika v odnosu do zakonskega prava (ali navad) zadevne države (tj. status de jure), vključno z registriranimi partnerji. Člani istospolnih parov so lahko „mož ali žena ali registrirani partner“, če je bila njihova partnerska skupnost sklenjena v skladu z zakonskim pravom (ali navadami) zadevne države, — „partner“ ali „zunajzakonski partner“ se identificira glede na razmerje de facto, tj. status partnerstva ali razmerja vsakega posameznika v smislu njegovih dejanskih življenjskih okoliščin v gospodinjstvu, — „sin“ ali „hči“, in sicer biološki ali posvojeni sin ali hči, ali pastorek ali pastorka, — „biološki ali posvojeni sin ali hči“ ali „pastorek ali pastorka“ se nanaša na biološkega ali posvojenega člana družine ali pastorka ali pastorko (ne glede na starost ali status partnerstva ali razmerja), ki ima običajno prebivališče v gospodinjstvu najmanj enega od staršev. „Posvojiti“ pomeni sprejeti biološkega otroka drugih staršev in ga obravnavati kot svojega, če je to določeno z zakoni zadevne države. Posvojeni otrok ne glede na to, ali je sorodnik posvojitelja ali ne, na podlagi sodnega postopka dobi pravice in status biološkega otroka, rojenega staršem posvojiteljem, — „pastorek ali pastorka“ se nanaša na položaj, v katerem očim ali mačeha otroka svojega partnerja obravnava kot svojega, če je to določeno z zakoni zadevne države, pri čemer tega otroka ne posvoji, — „zet ali snaha“ je zakonski ali de facto partner otroka zadevne osebe, — „vnuk(-inja)“ pomeni otroka sina ali hčere zadevne osebe, vključno z biološkim in posvojenim otrokom in pastorkom ali pastorko, — „starš“ tvori v tej mreži par z „biološkim ali posvojenim sinom ali hčerjo“ (biološki starš ali posvojitelj) ali „pastorkom ali pastorko“ (očim ali mačeha), — „tast ali tašča“ je starš zakonskega ali de facto partnerja zadevne osebe, — „stari starš“ pomeni starša mame ali očeta zadevne osebe, vključno z biološkim staršem, posvojiteljem in očimom ali mačeho, — „brat ali sestra“ se nanaša na biološkega ali posvojenega brata ali sestro ali polbrata ali polsestro, — „drug sorodnik“ se nanaša na druge sorodnike, ki niso vključeni v zgoraj navedeni seznam, kot so bratranec ali sestrična, teta ali stric, nečakinja ali nečak itd., ter zajema tudi zakonskega partnerja vnuka(-inje), stare starše zakonskega partnerja in svaka ali svakinjo, — „drug nesorodnik“ se nanaša na osebe, ki niso sorodniki, na primer varuške au pair, sostanovalce, ki so prijatelji ali študenti, itd. V to kategorijo so vključeni tudi rejenci. Raven podrobnosti informacij je odvisna od okvira vsakega zbiranja mikropodatkov: — partner: — mož ali žena ali registrirani partner, — partner ali zunajzakonski partner, — sin ali hči: — biološki ali posvojeni sin ali hči, — pastorek ali pastorka, — zet ali snaha, — vnuk(-inja), — starš: — biološki starš ali posvojitelj, — očim ali mačeha, — tast ali tašča, — stari starš, — brat ali sestra: — biološki brat ali sestra, — polbrat ali polsestra, — drug sorodnik, — drug nesorodnik, — ni navedeno (1).

Velikost gospodinjstva Velikost gospodinjstva je opredeljena kot skupno število članov zasebnega gospodinjstva. S to spremenljivko se zbirajo informacije o točnem številu članov gospodinjstva. — Skupno število članov gospodinjstva — Ni navedeno

Status gospodinjstva glede na lastništvo Ta spremenljivka se nanaša na ureditve, na podlagi katerih zasebno gospodinjstvo zavzema celotno stanovanjsko enoto ali njen del, pri čemer velja naslednje: kategoriji „lastnik z neodplačanim hipotekarnim posojilom“ in „lastnik brez neodplačanega hipotekarnega posojila“ je treba uporabljati za zasebna gospodinjstva, pri čemer je vsaj en član zadevnega gospodinjstva lastnik stanovanjske enote, v kateri živi gospodinjstvo, ne glede na to, ali je drug član gospodinjstva najemnik celotne stanovanjske enote ali njenega dela. Oseba je lastnik, če ima lastniško listino, ne glede na to, ali je hiša v celoti plačana ali ne. Lastnika na podlagi nasledstvene pravice bi bilo treba šteti za lastnika. Kategorija „lastnik z neodplačanim hipotekarnim posojilom“ se nanaša na primere, ko mora lastnik odplačati vsaj eno neodplačano hipotekarno posojilo, ki ga je sklenil za nakup te stanovanjske enote, ali morebitne neporavnane obresti za to hipotekarno posojilo ali oboje. Kategorija „lastnik brez neodplačanega hipotekarnega posojila“ se nanaša na primere, ko lastnik nima niti neodplačanega hipotekarnega posojila niti mu ni treba odplačati obresti za hipotekarno posojilo. V to kategorijo ne spadajo odplačila hipotekarnih in/ali stanovanjskih posojil za katero koli drugo stanovanjsko enoto (npr. za drugo stanovanje) ali za popravila, obnovo, vzdrževanje ali druge nestanovanjske namene. Kategoriji „najemnik, najemnina po tržni ceni“ ali „najemnik, najemnina po znižani ceni“ je treba uporabljati za gospodinjstva, v katerih je vsaj en član najemnik (stanovanjska enota je najeta od lastnika) ali podnajemnik (stanovanjska enota je najeta od koga, ki je sam najemnik) stanovanjske enote, v kateri živi, pri čemer noben član gospodinjstva ni lastnik navedene stanovanjske enote. Kategorija „najemnik, najemnina po tržni ceni“ se nanaša na gospodinjstva, v katerih je vsaj en član najemnik ali podnajemnik, ki plačuje najemnino po prevladujoči ali tržni ceni. Ta kategorija se izbere tudi, če se najemnina plačuje po tržni ceni, vendar se delno ali v celoti povrne s stanovanjskimi dodatki ali iz drugih virov, vključno z javnimi, dobrodelnimi ali zasebnimi viri. Kategorija „najemnik, najemnina po znižani ceni“ zajema gospodinjstva, ki živijo v stanovanjskih enotah, za katere plačujejo znižano ceno, tj. ceno, ki je nižja od tržne cene (vendar v njih ne živijo brezplačno), in vključuje primere, ko je znižanje cene odobreno: (a) na podlagi zakona; (b) zaradi programa socialnih stanovanj; (c) iz zasebnih razlogov; (d) s strani delodajalca. Kategorija „najemnik, brez najemnine“ zajema gospodinjstva, ki brezplačno živijo v stanovanjskih enotah, tj. ne plačujejo najemnine, in vključuje primere, ko je brezplačni najem odobren: (a) na podlagi zakona; (b) zaradi programa socialnih stanovanj; (c) iz zasebnih razlogov; (d) s strani delodajalca. Kategorija „se ne uporablja“ zajema vsa zasebna gospodinjstva, ki ne živijo v stanovanjih, kot so opredeljena v Uredbi Komisije (ES) št. 1201/2009. — Lastnik brez neodplačanega hipotekarnega posojila — Lastnik z neodplačanim hipotekarnim posojilom — Najemnik, najemnina po tržni ceni — Najemnik, najemnina po znižani ceni — Najemnik, brez najemnine — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja

Neto tekoči mesečni dohodek gospodinjstva S to spremenljivko se poroča o neto tekočem mesečnem dohodku zasebnega gospodinjstva, tj. vsoti dohodkov vseh članov gospodinjstva, ki jih prejmejo posamično ali kot celota – vključno z dohodkom iz dela, socialnimi prejemki in drugimi denarnimi dohodki, po odštetju denarnih transferjev, plačanih drugim gospodinjstvom – po odštetju davkov in prispevkov za socialno zavarovanje. Cilj spremenljivke je zagotoviti informacije o dohodku gospodinjstva, ki mesečno v povprečju ostane na voljo za potrošnjo ali varčevanje. Če se dohodek gospodinjstva iz meseca v mesec znatno spreminja, je treba navesti oceno tipičnega ali običajnega neto mesečnega dohodka, ki kaže trenutni dohodkovni položaj gospodinjstva. Če se mesečni dohodek gospodinjstva med letom bistveno spreminja, na primer v primeru sezonske dejavnosti, je treba navesti mesečno povprečje letnega dohodka. Neto tekoči mesečni dohodek se navede kot skupni neto tekoči dohodek gospodinjstva ali kot ena od petih skupin, določenih glede na ekvivalentni dohodek. Meje med petimi skupinami, določenimi glede na ekvivalentni dohodek, so določene s kvintili porazdelitve spremenljivke in so opredeljene, kot sledi: — v „dohodkovni skupini z nižjim ekvivalentnim neto tekočim mesečnim dohodkom“ so gospodinjstva, katerih raven ekvivalentnega dohodka je nižja od prvega kvintila, — v „dohodkovni skupini z nizkim do srednjim ekvivalentnim neto tekočim mesečnim dohodkom“ so gospodinjstva, katerih raven ekvivalentnega dohodka je enaka ali višja od prvega kvintila in nižja od drugega kvintila, — v „dohodkovni skupini s srednjim ekvivalentnim neto tekočim mesečnim dohodkom“ so gospodinjstva, katerih raven ekvivalentnega dohodka je enaka ali višja od drugega kvintila in nižja od tretjega kvintila, — v „dohodkovni skupini s srednjim do visokim ekvivalentnim neto tekočim mesečnim dohodkom“ so gospodinjstva, katerih raven ekvivalentnega dohodka je enaka ali višja od tretjega kvintila in nižja od četrtega kvintila, — v „dohodkovni skupini z višjim ekvivalentnim neto tekočim mesečnim dohodkom“ so gospodinjstva, katerih raven ekvivalentnega dohodka je enaka ali višja od četrtega kvintila. Z uporabo ekvivalenčne lestvice članom gospodinjstva dodelimo uteži, ki odražajo razlike v velikosti in sestavi gospodinjstev, kot sledi: za prvega člana gospodinjstva, starega 14 let ali več, se uporabi utež 1,0, za drugega in vsakega naslednjega člana, starega 14 let ali več, se uporabi utež 0,5, za vsakega otroka, mlajšega od 14 let, pa utež 0,3. — Dohodkovna skupina z nižjim ekvivalentnim neto tekočim mesečnim dohodkom — Dohodkovna skupina z nizkim do srednjim ekvivalentnim neto tekočim mesečnim dohodkom — Dohodkovna skupina s srednjim ekvivalentnim neto tekočim mesečnim dohodkom — Dohodkovna skupina s srednjim do visokim ekvivalentnim neto tekočim mesečnim dohodkom — Dohodkovna skupina z višjim ekvivalentnim neto tekočim mesečnim dohodkom — Skupni neto tekoči mesečni dohodek gospodinjstva (znesek izražen v domači valuti) — Ni navedeno (1)

Stalnost glavne zaposlitve Pri tej spremenljivki se razlikuje med glavno zaposlitvijo z omejenim trajanjem (tj. zaposlitev bo prenehala ali pogodba se bo iztekla po koncu vnaprej določenega obdobja) ali glavno zaposlitvijo na podlagi pogodbe za nedoločen čas brez določenega datuma izteka. Ta spremenljivka se nanaša na glavno zaposlitev zaposlene osebe, ki dela kot zaposleni. V zvezi z zaposlitvijo se uporablja izraz delo. Merilo, ki določa, ali je oseba zaposlena, je odvisno od okvira vsakega zbiranja mikropodatkov. Zaposlitev je nabor nalog in dolžnosti, ki jih oseba opravlja za eno gospodarsko enoto. Osebe imajo lahko eno ali več zaposlitev. Pri zaposlenih se lahko vsaka pogodba šteje za ločen nabor nalog in dolžnosti in zato za ločeno zaposlitev. Če ima oseba več zaposlitev, je glavna zaposlitev tista z najdaljšim običajnim delovnim časom, kot je opredeljeno v mednarodnih statističnih standardih o delovnem času. Zaposlitev na podlagi pogodbe za določen čas bo prenehala ob koncu vnaprej določenega obdobja (na znani datum) ali po obdobju, ki ni znano vnaprej, je pa opredeljeno z objektivnimi merili, kot je dokončanje naloge ali obdobje odsotnosti zaposlenega, ki ga oseba začasno nadomešča. Zaposlitev na podlagi pogodbe, ki nima takega vnaprej določenega končnega datuma, se šteje za stalno. Kot zaposlitev se šteje pogodbeni ali neformalni ali ustni dogovor o delovnem razmerju, ne pa pričakovanje, da bo respondent morda izgubil službo, njegova namera, da bo dal odpoved, njegova želja, da bi obdržal zaposlitev, ali verjetnost, da jo bo obdržal za nedoločen čas. Raven podrobnosti informacij je odvisna od okvira vsakega zbiranja mikropodatkov: — pogodba za določen čas: — pisna pogodba za določen čas, — ustna pogodba za določen čas, — stalna zaposlitev: — pisna pogodba za nedoločen čas, — ustni dogovor za nedoločen čas, — ni navedeno (1), — se ne uporablja (2).

Nadzorne pristojnosti Ta spremenljivka se nanaša na trenutno glavno zaposlitev zaposlene osebe, ki dela kot zaposleni, ter je namenjena razlikovanju med zaposlenimi z nadzornimi pristojnostmi in zaposlenimi brez njih. Za osebo se šteje, da ima nadzorne pristojnosti, če uradno nadzoruje delo vsaj ene druge osebe. Odgovornost za vajence in pripravnike ter nadzor kakovosti (preverjanje proizvodnje storitev, vendar ne dela drugih oseb) ali svetovanje se ne štejejo za nadzor. — Da — Ne — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Leto, v katerem je oseba začela delati za sedanjega delodajalca ali kot samozaposlena Ta spremenljivka se nanaša na trenutno glavno zaposlitev zaposlene osebe, z njo pa se poroča o letu, v katerem je oseba začela delati za sedanjega delodajalca ali kot samozaposlena v okviru sedanje samostojne dejavnosti. — Leto, v katerem je oseba začela delati za sedanjega delodajalca ali kot samozaposlena v okviru glavne zaposlitve (izraženo s štirimi števkami) — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Velikost lokalne enote v okviru glavne zaposlitve Ta spremenljivka se nanaša na glavno zaposlitev zaposlene osebe, z njo pa se poroča o številu oseb, ki delajo za lokalno enoto, vključno s tistimi, ki delajo na lokaciji enote, pa tudi tistimi, ki delajo na drugih lokacijah in organizacijsko pripadajo tej enoti, ki jih plačuje. Vključuje tudi lastnike, ki delajo, partnerje, ki redno delajo v enoti, in neplačane družinske delavce, pa tudi delavce s krajšim delovnim časom, ki so na plačilnem seznamu. Zajema tudi sezonske delavce, vajence, pripravnike in osebe, ki delajo od doma in so na plačilnem seznamu. Lokalna enota je podjetje ali del podjetja, ki je v geografsko opredeljenem kraju. — Točno število oseb, če je med 1 in 9 — 10 do 19 oseb — 20 do 49 oseb — 50 do 249 oseb — 250 oseb ali več — Ne vem, toda manj kot 10 oseb — Ne vem, toda 10 oseb ali več — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Obstoj predhodnih delovnih izkušenj S to spremenljivko se zbirajo informacije o tem, ali je bila oseba, ki trenutno ni zaposlena, prej že zaposlena (v skladu z opredelitvijo zaposlitve, ki jo je določila Mednarodna organizacija dela (7)), in tem, ali so bile predhodne delovne izkušnje omejene izključno na občasno delo ali ne. Kategorija „oseba še nikoli ni bila zaposlena“ zajema osebe, ki nimajo nobenih delovnih izkušenj. Kategorija „Oseba ima delovne izkušnje, omejene izključno na občasno delo,“ zajema osebe, ki imajo delovne izkušnje, pri čemer so te omejene izključno na občasno delo. Za namene te spremenljivke se delo, ki ga je oseba opravljala kot vojaški obveznik, ne bi smelo obravnavati kot delovna izkušnja. Kategorija „Oseba ima delovne izkušnje, ki niso omejene izključno na občasno delo,“ zajema osebe, ki imajo delovne izkušnje, pri čemer so izključeni primeri, ko so te izkušnje omejene izključno na občasno delo. — Oseba še nikoli ni bila zaposlena — Oseba ima delovne izkušnje, omejene izključno na občasno delo — Oseba ima delovne izkušnje, ki niso omejene izključno na občasno delo — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Udeležba v formalnem izobraževanju in usposabljanju (učenec, dijak, študent ali vajenec) v referenčnem obdobju S to spremenljivko se meri udeležba osebe v formalnem izobraževanju in usposabljanju, tako da se navede, ali je bila oseba v referenčnem obdobju (ki ga je treba določiti za vsako zbiranje mikropodatkov) vpisana v program formalnega izobraževanja kot učenec, dijak, študent ali vajenec. — Da — Ne — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Stopnja trenutnega ali zadnjega formalnega izobraževanja ali usposabljanja S to spremenljivko se meri stopnja zadnjega formalnega izobraževanja ali usposabljanja, ki se ga je oseba udeležila v določenem referenčnem obdobju (ki ga je treba določiti za vsako zbiranje mikropodatkov), glede na kategorije mednarodne standardne klasifikacije izobrazbe iz leta 2011 (5) za programe izobraževanja (ISCED-P 2011). Raven podrobnosti informacij je odvisna od okvira vsakega zbiranja podatkov (področja). Za vsako kategorijo so navedene oznake ISCED-P, pri čemer se posamezna kategorija ujema samo z eno oznako (relacija ena proti ena):

ISCED 0 predprimarna vzgoja in izobraževanje 0

ISCED 1 osnovnošolsko izobraževanje 1

ISCED 2 nižje sekundarno izobraževanje 2

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje 3

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje – splošno 34

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje – poklicno 35

ISCED 3 višje sekundarno izobraževanje – neznana smer (8) –

ISCED 4 posekundarno neterciarno izobraževanje 4

ISCED 4 posekundarno neterciarno izobraževanje – splošno 44

ISCED 4 posekundarno neterciarno izobraževanje – poklicno 45

ISCED 4 posekundarno neterciarno izobraževanje – neznana smer (8) –

ISCED 5 kratko terciarno izobraževanje 5

ISCED 5 kratko terciarno izobraževanje – splošno 54

ISCED 5 kratko terciarno izobraževanje – poklicno 55

ISCED 5 kratko terciarno izobraževanje – neznana smer (8) –

ISCED 6 diplomski študij ali enakovredno izobraževanje 6

ISCED 7 magistrski študij ali enakovredno izobraževanje 7

ISCED 8 doktorski študij ali enakovredno izobraževanje 8

Ni navedeno (1)

Se ne uporablja (2)

Leto uspešnega zaključka najvišje stopnje izobrazbe Leto uspešnega zaključka najvišje stopnje izobrazbe (izraženo s štirimi števkami). Ta spremenljivka se nanaša na leto uspešnega zaključka najvišje stopnje izobrazbe in zadeva osebe z osnovnošolsko (ISCED 1) ali višjo izobrazbo. Kategorija „se ne uporablja“ zajema posameznike brez formalne izobrazbe ali posameznike s stopnjo izobrazbe pod osnovnošolsko izobrazbo (ISCED 1). Uporabljati jo je treba tudi za štetje statističnih enot, ki so del populacije vira podatkov, vendar se zanje sistematično ne navedejo nobene informacije o spremenljivki (npr. osebe pod določeno starostjo). — Leto uspešnega zaključka najvišje stopnje izobrazbe (štiri števke) — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Področje najvišje uspešno zaključene stopnje izobrazbe ali usposabljanja Področje najvišje uspešno končane stopnje izobrazbe pri osebah, katerih stopnja izobrazbe je enaka ISCED 3 ali višja. Področje najvišje uspešno končane stopnje izobrazbe temelji na publikaciji „ISCED Fields of Education and Training“ (področja izobraževanja in usposabljanja ISCED) (ISCED-F 2013) (8). Področje je širok okvir, veja ali domena vsebine, ki jo zajema program izobraževanja ali kvalifikacija. Kategorija „se ne uporablja“ zajema posameznike brez formalne izobrazbe ali tiste s stopnjo izobrazbe pod ISCED 3. Raven podrobnosti informacij je odvisna od okvira vsakega zbiranja podatkov (področja). Za vsako kategorijo so navedene oznake ISCED-F, kjer se posamezna kategorija ujema samo z eno oznako (relacija ena proti ena) (9):

Osnovne in splošne izobraževalne aktivnosti/izidi 00

Splošne izobraževalne aktivnosti/izidi 001

Bralna in računska pismenost 002

Osebne spretnosti in osebnostni razvoj 003

Osnovne in splošne izobraževalne aktivnosti/izidi, podrobneje neopredeljeno (009)

Izobraževalne znanosti in izobraževanje učiteljev 01

Izobraževalne znanosti in izobraževanje učiteljev 011

Interdisciplinarne izobraževalne aktivnosti/izidi, pretežno izobraževalne znanosti in izobraževanje učiteljev 018

Umetnost in humanistika 02

Umetnost 021

Humanistika (razen jezikov) 022

Jeziki 023

Interdisciplinarne izobraževalne aktivnosti/izidi, pretežno umetnost in humanistika 028

Umetnost in humanistika, podrobneje neopredeljeno (029)

Družbene vede, novinarstvo in informacijska znanost 03

Družbene vede in vedenjske znanosti 031

Novinarstvo, komunikologija in informacijska znanost 032

Interdisciplinarne izobraževalne aktivnosti/izidi, pretežno družbene vede, novinarstvo in informacijska znanost 038

Družbene vede, novinarstvo in informacijska znanost, podrobneje neopredeljeno (039)

Poslovne in upravne vede, pravo 04

Poslovne in upravne vede 041

Pravo 042

Interdisciplinarne izobraževalne aktivnosti/izidi, pretežno poslovne in upravne vede, pravo 048

Poslovne in upravne vede, pravo, podrobneje neopredeljeno (049)

Naravoslovje, matematika in statistika 05

Biološke in sorodne vede 051

Okolje (razen okoljevarstvene tehnologije) 052

Vede o neživi naravi (fizika, kemija in sorodne vede) 053

Matematika in statistika 054

Interdisciplinarne izobraževalne aktivnosti/izidi, pretežno naravoslovje, matematika in statistika 058

Naravoslovje, matematika in statistika, podrobneje neopredeljeno (059)

Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) 06

Informacijske in komunikacijske tehnologije 061

Interdisciplinarne izobraževalne aktivnosti/izidi, pretežno informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) 068

Tehnika, proizvodne tehnologije in gradbeništvo 07

Tehnika 071

Proizvodne tehnologije 072

Arhitektura, prostorsko načrtovanje in gradbeništvo 073

Interdisciplinarne izobraževalne aktivnosti/izidi, pretežno tehnika, proizvodne tehnologije in gradbeništvo 078

Tehnika, proizvodne tehnologije in gradbeništvo, podrobneje neopredeljeno (079)

Kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo in veterinarstvo 08

Kmetijstvo 081

Gozdarstvo in lov 082

Ribištvo in akvakultura 083

Veterinarstvo 084

Interdisciplinarne izobraževalne aktivnosti/izidi, pretežno kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo in veterinarstvo 088

Kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo in veterinarstvo, podrobneje neopredeljeno (089)

Zdravstvo in socialna varnost 09

Zdravstvo 091

Socialna varnost 092

Interdisciplinarne izobraževalne aktivnosti/izidi, pretežno zdravstvo in socialna varnost 098

Zdravstvo in socialna varnost, podrobneje neopredeljeno (099)

Transport, varnost, gostinstvo in turizem, osebne storitve 10

Gostinstvo in turizem, šport, osebne storitve 101

Javna higiena, zdravje in varnost pri delu 102

Varnost države, ljudi in premoženja 103

Transport 104

Interdisciplinarne izobraževalne aktivnosti/izidi, pretežno transport, varnost, gostinstvo in turizem, osebne storitve 108

Transport, varnost, gostinstvo in turizem, osebne storitve, podrobneje neopredeljeno (109)

Ni navedeno

Se ne uporablja

Trajanje bivanja v državi prebivališča v polnih letih S trajanjem bivanja v državi prebivališča v polnih letih se opisuje časovni interval od trenutka, ko je oseba nazadnje uredila svoje običajno prebivališče v državi poročevalki; izraženo je v polnih letih, za opis pa se uporabi ena od naslednjih navedb: — oseba je rojena v tej državi in ni nikoli vsaj eno leto živela v tujini, kar zajema osebe, ki so rojene v državi poročevalki in niso nikoli vsaj eno leto imele običajnega prebivališča v drugi državi, kot je država poročevalka, — število let v tej državi od zadnje ureditve kraja običajnega prebivališča v tej državi – celo število, ki opisuje obdobje od trenutka, ko je oseba nazadnje uredila svoje običajno prebivališče, do referenčnega datuma (določenega za vsako zbiranje socialnih mikropodatkov posebej) v polnih letih. — Oseba je rojena v tej državi in ni nikoli vsaj eno leto živela v tujini — Število let v tej državi (od zadnje ureditve kraja običajnega prebivališča v tej državi) (dve števki) — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Splošno zdravje po lastnih navedbah Splošno zdravje po lastnih navedbah je subjektivna ocena posameznika glede lastnega zdravja na splošno (in ne glede trenutnega zdravstvenega stanja ali morebitnih začasnih zdravstvenih težav), vključno z različnimi razsežnostmi zdravja, tj. fizičnim in čustvenim delovanjem, duševnim zdravjem (ki zajema psihološko dobro počutje in duševne motnje) ter biomedicinskimi znaki in simptomi. — Zelo dobro — Dobro — Zadovoljivo (ne dobro ne slabo) — Slabo — Zelo slabo — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Dolgotrajne zdravstvene težave Spremenljivka „dolgotrajne zdravstvene težave“ je subjektivna ocena posameznika glede lastnih kroničnih zdravstvenih težav, ki zajema različne fizične, čustvene, vedenjske in duševne razsežnosti zdravja, bolezni in motenj, pa tudi bolečine, slabo zdravje zaradi nezgod in poškodb ali prirojene bolezni. Značilnosti dolgotrajnega ali kroničnega stanja so, da je trajno in da se lahko pričakuje, da bo potreben dolgotrajen nadzor, opazovanje ali nega. Dolgotrajne bolezni ali zdravstvene težave naj bi trajale (ali se ponavljale) ali naj bi po pričakovanjih trajale (se ponavljale) šest mesecev ali več. Kategorija „da“ se nanaša na pojav ene ali več dolgotrajnih ali kroničnih zdravstvenih težav, kategorija „ne“ pa se nanaša na dejstvo, da respondent ne zaznava obstoja dolgotrajnih ali kroničnih zdravstvenih težav. — Da — Ne — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Omejitev aktivnosti zaradi zdravstvenih težav S to spremenljivko se meri individualna samoocenjena stopnja trenutne dolgotrajne omejitve ali omejitev udejstvovanja v aktivnostih, ki bi jih oseba običajno izvajala (pri čemer te omejitve trajajo vsaj šest mesecev), zaradi zdravstvene težave ali težav (fizičnih, duševnih ali čustvenih, vključno z okvarami ali omejitvami zaradi starosti). Aktivnost je opredeljena kot opravljanje naloge ali izvajanje dejavnosti s strani posameznika. Omejitve aktivnosti so opredeljene kot težave, ki jih ima posameznik pri izvajanju aktivnosti, in se ocenijo na podlagi splošno sprejetega standarda prebivalstva glede na kulturna in družbena pričakovanja v zvezi z običajnimi aktivnostmi ljudi, ki zajemajo celoten nabor aktivnosti na delovnem mestu, v šoli, doma in v prostem času. Odgovor oseb s ponavljajočimi ali spreminjajočimi se zdravstvenimi stanji bi se moral nanašati na stanje, ki najpogosteje vpliva na njihove običajne aktivnosti: — „zelo omejene“ pomeni, da oseba ne more opravljati ali opraviti aktivnosti ali pa ji to uspe zelo težko in običajno s pomočjo drugih ljudi, — „zmerno omejene“ pomeni, da lahko oseba opravlja ali opravi običajno aktivnost, vendar z nekaj težavami, a običajno brez pomoči drugih oseb (ali običajno pomoči ne potrebuje vsak dan), — „sploh niso omejene“ pomeni, da lahko oseba brez težav opravlja ali opravi običajne aktivnosti ali da morebitna omejitev aktivnosti ni trajala dlje kot zadnjih šest mesecev. — Zelo omejene — Zmerno omejene — Sploh niso omejene — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja (2)

Uporabljeni način anketiranja S to spremenljivko se poroča o metodi, uporabljeni za zbiranje informacij od respondenta. Če se za zbiranje podatkov od respondenta uporablja več načinov, se s spremenljivko poroča o načinu, ki se je največ uporabljal. Pri metodah PAPI, CAPI in CATI je prisoten anketar. Pri metodi CAWI respondent sam izpolni vprašalnik, pri čemer sledi vrstnemu redu vprašanj, določenemu na spletišču. Kategorija „drugo“ se uporabi, kadar način anketiranja ni zajet z drugimi kategorijami, npr. samoanketiranje z vprašalnikom na papirju (PASI) ali računalniško podprto samoanketiranje (CASI), ki se ne izvaja na spletu. Kategorijo „se ne uporablja“ je treba uporabiti za štetje statističnih enot – ki so del populacije vira podatkov –, za katere se sistematično ne navedejo nobene informacije o tej spremenljivki, na primer v primeru oseb pod določeno starostjo in če so bile vse informacije pridobljene iz registrov (tj. upravnih podatkov) ali imputirane ali oboje, anketiranje pa ni bilo opravljeno. — Osebno anketiranje z vprašalniki na papirju (PAPI) — Računalniško podprto osebno anketiranje (CAPI) — Računalniško podprto telefonsko anketiranje (CATI) — Računalniško podprto spletno anketiranje (CAWI) — Drugo — Se ne uporablja

Narava sodelovanja v raziskavi S to spremenljivko se poroča o tem, ali je zahtevane informacije zagotovil izbrani respondent ali druga oseba (nadomestni respondent). Izbrani respondent je oseba, ki je navedena v določbah za posamezno zbiranje mikropodatkov in pozvana k zagotovitvi informacij. „Neposredno sodelovanje“ se nanaša na situacijo, ko izbrani respondent sam zagotovi zahtevane informacije. Neposredno sodelovanje vključuje tudi primere, ko izbrani respondent zahtevane informacije zagotovi s pomočjo druge osebe (ki zagotovi npr. prevajanje ali fizično pomoč) in potrdi dane odgovore. „Posredno sodelovanje“ se nanaša na situacijo, ko informacije, ki jih je treba zbrati od izbranega respondenta, zagotovi tretja oseba (tj. nadomestni respondent), ne da bi jih izbrani respondent potrdil. Kategorijo „se ne uporablja“ je treba uporabiti za štetje statističnih enot – ki so del populacije vira podatkov –, za katere se sistematično ne navedejo nobene informacije o tej spremenljivki, in če so bile vse informacije pridobljene iz registrov (tj. upravnih podatkov) ali imputirane ali oboje, anketiranje pa ni bilo opravljeno. — Neposredno sodelovanje — Posredno sodelovanje — Ni navedeno (1) — Se ne uporablja

Stratum Primarni stratum, ki ustreza vsaki enoti opazovanja (posamezni osebi ali gospodinjstvu), če je ciljna populacija (ali njen del) stratificirana na prvi stopnji vzorčnega načrta, pri čemer se zagotovijo identifikacijske oznake za različne stratume (oznaka stratuma). Stratificiranje prebivalstva pomeni, da se to razdeli na podskupine prebivalstva, imenovane stratumi, ki se ne prekrivajo. Nato se v vsakem stratumu izberejo neodvisni vzorci. Evidentirane informacije se vedno nanašajo na položaj ob izbiri zadevne statistične enote (posamezne osebe ali gospodinjstva). Kategorija „oznaka stratuma“ vsebuje identifikacijsko oznako stratuma, ki mu pripada vsaka enota opazovanja (posameznik ali gospodinjstvo). Identifikacijske oznake stratumov se uporabijo, če je bila ciljna populacija stratificirana ali če so se upoštevale samovključene vzorčne enote prve stopnje (PSU). Kategorijo „se ne uporablja“ je treba uporabiti, če ciljna populacija ni bila stratificirana na prvi stopnji postopka vzorčenja (npr. kadar je bil vzorec odvzet z enostavnim naključnim vzorčenjem ali naključnim vzorčenjem v skupinah) in če se samovključene PSU niso upoštevale. — Oznaka stratuma — Se ne uporablja