SL Uradni list Evropske unije L 169/8

UREDBA (EU) 2017/1131 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. junija 2017

o skladih denarnega trga

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Skladi denarnega trga zagotavljajo kratkoročno financiranje finančnih institucij, gospodarskih družb in vlad. S tem, ko jim zagotavljajo financiranje, skladi denarnega trga prispevajo k financiranju gospodarstva Unije. Ti subjekti uporabljajo svoje naložbe v sklade denarnega trga kot učinkovit način za razpršitev svojega kreditnega tveganja in izpostavljenosti, zato da se ne zanašajo samo na bančne depozite.

(2) Na strani povpraševanja so skladi denarnega trga instrument za kratkoročno upravljanje denarnih sredstev, ki zagotavlja visoko stopnjo likvidnosti, diverzifikacije in stabilnosti vrednosti vložene glavnice skupaj s tržnim donosom. Uporabljajo jih zlasti gospodarske družbe, ki bi rade kratkoročno naložile presežna denarna sredstva. Zato so skladi denarnega trga ključna povezava med povpraševanjem in ponudbo kratkoročnih denarnih sredstev.

(3) Dogodki med finančno krizo so osvetlili več značilnosti skladov denarnega trga, zaradi katerih postanejo ranljivi, kadar pride do težav na finančnih trgih, in bi se v tem primeru skladi denarnega trga lahko širili in večali tveganja po celotnem finančnem sistemu. Kadar se cene sredstev, v katera vlagajo skladi denarnega trga, začnejo zmanjševati, zlasti v izjemnih tržnih razmerah, skladi denarnega trga ne morejo vedno izpolniti svojega zagotovila o takojšnjem odkupu in ohranitvi glavnice enote ali deleža, ki ga je sklad denarnega trga izdal investitorjem. Take okoliščine, ki so lahko po mnenju Odbora za finančno stabilnost in Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO) še posebej nevarne za stalne ali trajne neto vrednosti sredstev skladov denarnega trga, lahko sprožijo znatne in nenadne zahteve za odkup, kar bi lahko povzročilo širše makroekonomske posledice.

(4) Velike zahteve za odkup bi lahko prisilile sklade denarnega trga v prodajo dela njihovih naložbenih sredstev na nazadujočem trgu, kar bi utegnilo povečati likvidnostno krizo. V takih okoliščinah imajo lahko izdajatelji na denarnem trgu resne težave s financiranjem, če se trgi komercialnih zapisov in drugih instrumentov denarnega trga izčrpajo. To bi se potem lahko razširilo na trg kratkoročnega financiranja in povzročilo neposredne in velike težave pri financiranju finančnih institucij, gospodarskih družb in vlad, s tem pa gospodarstva.

(5) Upravitelji premoženja se lahko s pomočjo sponzorjev odločijo za zagotavljanje diskrecijske podpore za vzdrževanje likvidnosti in stabilnosti svojih skladov denarnega trga. Sponzorji morajo pogosto podpreti svoje sklade denarnega trga, ki izgubljajo vrednost, in sicer zaradi tveganja izgube poslovnega ugleda in strahu, da bi se lahko panika razširila na druge posle sponzorjev. Glede na velikost sklada in obseg pritiska, povezanega z odkupom, lahko podpora sponzorjev preseže njihove razpoložljive rezerve. Zato sklad denarnega trga ne bi smel prejemati zunanje podpore.

(6) Za ohranitev integritete in stabilnosti notranjega trga je pomembno določiti pravila v zvezi z delovanjem skladov denarnega trga, zlasti glede sestave njihovega portfelja. Namen pravil je napraviti sklade denarnega trga odpornejše in omejiti kanale negativnih vplivov. Enotna pravila po vsej Uniji so pomembna za zagotovitev, da lahko skladi denarnega trga izpolnijo zahtevke investitorjev za odkup, zlasti v izjemnih tržnih razmerah. Enotna pravila o portfelju sklada denarnega trga so pomembna tudi za zagotovitev, da se lahko skladi denarnega trga spoprimejo z znatnimi in nenadnimi zahtevami velike skupine investitorjev za odkup.

(7) Enotna pravila o skladih denarnega trga so potrebna tudi za zagotovitev nemotenega delovanja trga kratkoročnega financiranja finančnih institucij, podjetniških izdajateljev kratkoročnega dolga in vlad. Potrebna so tudi, da se zagotovi enako obravnavanje investitorjev v skladu denarnega trga in da se preprečijo primeri, ko bi bili investitorji, ki se za odkup odločijo pozno, prikrajšani, če bi prišlo do začasne prekinitve odkupov ali če bi bil sklad denarnega trga likvidiran.

(8) Harmonizacijo bonitetnih zahtev, povezanih s skladi denarnega trga, je treba zagotoviti z vzpostavitvijo jasnih pravil, s katerimi se uvedejo neposredne obveznosti za sklade denarnega trga in njihove upravitelje po vsej Uniji. Ta harmonizacija bi okrepila stabilnost skladov denarnega trga kot vira kratkoročnega financiranja vlad in podjetniškega sektorja v Uniji. S tem bi bilo zagotovljeno tudi, da bi skladi denarnega trga ostali zanesljiv instrument za potrebe upravljanja denarnih sredstev industrije v Uniji.

(9) Smernice o skupni opredelitvi evropskih skladov denarnega trga, ki jih je Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje sprejel 19. maja 2010 za vzpostavitev minimalnih enakih pogojev za sklade denarnega trga v Uniji, je eno leto po začetku veljavnosti uporabljalo le 12 držav članic, kar kaže na vztrajno uporabo različnih nacionalnih pravil. Z različnimi nacionalnimi pristopi se ne da reševati ranljivosti denarnih trgov v Uniji in zmanjšati tveganja razširitve negativnih vplivov, s tem pa sta ogrožena delovanje in stabilnost notranjega trga, kar se je pokazalo med finančno krizo. Cilj skupnih pravil o skladih denarnega trga, določenih v tej uredbi, je torej zagotoviti visoko raven zaščite investitorjev ter preprečiti in zmanjšati vsakršno možno tveganje razširitve negativnih vplivov, do katerega bi lahko prišlo zaradi morebitnega bega investitorjev iz skladov denarnega trga.

(10) Če ne bi bilo uredbe, ki bi določala pravila o skladih denarnega trga, bi se lahko še naprej sprejemali različni ukrepi na nacionalni ravni. Ti ukrepi bi zaradi pomembnih razlik v bistvenih standardih za zaščito naložb še naprej znatno izkrivljali konkurenco. Različne zahteve za sestavo portfelja, upravičena sredstva, njihovo zapadlost, likvidnost in diverzifikacijo ter zahteve za kreditno kakovost izdajateljev instrumentov denarnega trga vodijo do različnih ravni zaščite investitorjev zaradi različnih ravni tveganja, povezanega z naložbenimi predlogi, vezanimi na sklad denarnega trga. Zato je ključnega pomena sprejeti sklop enotnih pravil, da se prepreči razširitev negativnih vplivov na trg kratkoročnega financiranja, kar bi ogrozilo stabilnost finančnega trga Unije. Da bi ublažili sistemska tveganja, bi morali skladi denarnega trga s konstantno neto vrednostjo sredstev (v nadaljnjem besedilu: skladi denarnega trga s konstantno NVS v Uniji delovati le kot skladi denarnega trga s konstantno NVS za naložbe v instrumente javnega dolga.

(11) Nova pravila o skladih denarnega trga nadgrajujejo Direktivo 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), ki tvori pravni okvir, s katerim se ureja ustanavljanje, upravljanje in trženje kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) v Uniji, ter tudi nadgrajujejo Direktivo 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki tvori pravni okvir, s katerim se ureja ustanavljanje, upravljanje in trženje alternativnih investicijskih skladov (AIS) v Uniji.

(12) V Uniji lahko kolektivni naložbeni podjemi delujejo kot KNPVP, ki jih upravljajo družbe za upravljanje KNPVP, ali kot naložbena podjetja KNPVP, ki so jim izdana dovoljenja v skladu z Direktivo 2009/65/ES, ali kot AIS, ki jih upravljajo upravitelji alternativnih investicijskih skladov (UAIS), ki jim je izdano dovoljenje ali so registrirani v skladu z Direktivo 2011/61/EU. Nova pravila za sklade denarnega trga nadgrajujejo obstoječi pravni okvir, vzpostavljen z navedenima direktivama, vključno akte, sprejete za njuno izvajanje, zato bi se morala uporabljati poleg pravil iz navedenih direktiv. Poleg tega bi se morala za sklade denarnega trga uporabljati pravila o upravljanju in trženju, določena v obstoječem pravnem okviru, ob upoštevanju, ali gre za KNPVP ali AIS. Enako bi se morala v skladu s čezmejnimi dejavnostmi skladov denarnega trga uporabljati ustrezna pravila o čezmejnem opravljanju storitev in pravici do ustanavljanja, določena v direktivah 2009/65/ES in 2011/61/EU. Obenem številnih pravil v zvezi z naložbenimi politikami KNPVP, ki so določena v poglavju VII Direktive 2009/65/ES, izrecno ne bi smeli uporabljati.

(13) Za kolektivne naložbene podjeme, katerih značilnosti ustrezajo značilnostim sklada denarnega trga, bi se morala uporabljati harmonizirana pravila. Za KNPVP in AIS, katerih cilj je ponujanje donosov v skladu z obrestnimi merami na denarnem trgu ali ohranjanje vrednosti naložbe ter skušajo ta cilj doseči tako, da vlagajo v kratkoročna sredstva, kot so instrumenti ali depoziti na denarnem trgu, ali sklepajo pogodbe o začasnem odkupu ali nekatere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih z edinim namenom varovanja pred tveganji, ki jih vsebujejo druge naložbe sklada, bi morala biti obvezna skladnost z novimi pravili o skladih denarnega trga.

(14) Skladi denarnega trga so specifični zaradi kombinacije sredstev, v katera vlagajo, in svojih ciljev. Cilj ponujanja donosov v skladu z obrestnimi merami na denarnem trgu ter cilj ohranjanja vrednosti naložbe se medsebojno ne izključujeta. Sklad denarnega trga ima lahko enega od obeh teh ciljev ali oba cilja hkrati.

(15) Cilj ponujanja donosov v skladu z obrestnimi merami na denarnem trgu bi bilo treba razumeti v širšem smislu. Pričakovani donos ni nujno popolnoma usklajen z obrestno mero EONIA, Libor, Euribor ali drugimi ustreznimi obrestnimi merami na denarnem trgu. KNPVP ali AIS zaradi cilja le malo boljšega donosa v primerjavi z obrestno mero na denarnem trgu ne bi smela biti izvzeta iz obsega uporabe novih enotnih pravil, določenih v tej uredbi.

(16) Cilja ohranjanja vrednosti naložbe ne gre razumeti, kot da sklad denarnega trga jamči za kapital. Razumeti ga je treba kot cilj, h kateremu stremi KNPVP ali AIS. Zmanjšanje vrednosti naložb ne pomeni, da je kolektivni naložbeni podjem spremenil cilj ohranjanja vrednosti naložbe.

(17) Pomembno je, da so KNPVP in AIS z značilnostmi skladov denarnega trga opredeljeni kot skladi denarnega trga ter da je njihova zmožnost trajno ravnati v skladu z novimi enotnimi pravili o skladih denarnega trga izrecno preverjena. V ta namen bi morali pristojni organi izdati dovoljenje kot sklad denarnega trga. Za KNPVP bi moralo biti dovoljenje kot sklad denarnega trga izdano v okviru izdaje dovoljenj za KNPVP v skladu s harmoniziranimi postopki iz Direktive 2009/65/ES. Ker se za AIS ne uporabljajo harmonizirani postopki izdaje dovoljenj in nadzora iz Direktive 2011/61/EU, je treba zagotoviti skupna osnovna pravila o izdaji dovoljenj, ki bodo podobna veljavnim harmoniziranim pravilom za KNPVP. Ti postopki bi morali zagotoviti, da je upravitelj AIS, ki ima dovoljenje kot sklad denarnega trga, UAIS z dovoljenjem, izdanim v skladu z Direktivo 2011/61/EU.

(18) Za zagotovitev, da bodo za vse kolektivne naložbene podjeme z značilnostmi skladov denarnega trga veljala nova skupna pravila o skladih denarnega trga, bi bilo treba prepovedati uporabo poimenovanja „sklad denarnega trga“ ali drugih izrazov, ki bi nakazovali, da ima kolektivni naložbeni podjem enake značilnosti kot skladi denarnega trga, razen če ima dovoljenje kot sklad denarnega trga v skladu s to uredbo. Da se prepreči izogibanje pravilom iz te uredbe, bi morali pristojni organi spremljati tržne prakse kolektivnih naložbenih podjemov, ustanovljenih ali trženih na območju v njihovi pristojnosti, in preverjati, da ne uporabljajo nepravilnega poimenovanja sklada denarnega trga ali nakazujejo, da so sklad denarnega trga, čeprav ne ravnajo skladno z novim pravnim okvirom.

(19) Ker imajo lahko KNPVP in AIS različne pravne oblike, ki jim ne dajejo nujno pravne osebnosti, bi bilo treba razumeti, da se določbe v tej uredbi, ki od skladov denarnega trga zahtevajo ukrepanje, v primerih ko sklad denarnega trga, ki je ustanovljen kot KNPVP ali AIS in nima pravne osebnosti ter zato ne more ukrepati sam, nanašajo na upravitelja sklada denarnega trga.

(20) Pravila o portfelju skladov denarnega trga bi morala jasno določiti kategorije sredstev, ki so upravičena do naložb skladov denarnega trga, ter pogoje upravičenosti. Da se zagotovi integriteta skladov denarnega trga, bi jim moralo biti prepovedano sklepati tudi nekatere finančne transakcije, ki bi ogrozile njihovo naložbeno strategijo in cilje.

(21) Instrumenti denarnega trga so prenosljivi instrumenti, s katerimi se običajno trguje na denarnem trgu, in vključujejo zakladne menice, menice, ki jih izdajo lokalne oblasti, potrdila o depozitih, komercialne zapise, bančne akcepte ter srednjeročne ali kratkoročne zapise. Instrumenti denarnega trga bi morali biti do naložb skladov denarnega trga upravičeni le, če izpolnjujejo omejitve zapadlosti in jih sklad denarnega trga obravnava kot instrumente visoke kreditne kakovosti.

(22) Poleg primera, ko sklad denarnega trga vlaga v bančne depozite v skladu s svojimi pravili upravljanja ali akti o ustanovitvi, bi moralo biti možno, da se mu dovoli posedovati dodatna likvidna sredstva, kot so denarna sredstva na bančnem računu, dostopnem kadar koli. Posedovanje dodatnih likvidnih sredstev bi lahko med drugim utemeljili s kritjem izrednih plačil, v primeru prodaj, toliko časa, kot je potrebno za ponovno naložbo v upravičena sredstva.

(23) Listinjenja in komercialne zapise s premoženjskim kritjem bi bilo treba, kolikor spoštujejo določene zahteve, šteti kot upravičene. Ker so bila med finančno krizo nekatera listinjenja še posebej nestabilna, bi bilo treba za listinjenja in komercialne zapise s premoženjskim kritjem uvesti določena merila kakovosti, tako da bodo lahko upravičena le uspešna listinjenja in komercialni zapisi s premoženjskim kritjem. Dokler se za namene te uredbe ne sprejme in začne uporabljati uredba Evropskega parlamenta in Sveta za enostavna, pregledna in standardizirana (STS) listinjenja (v nadaljnjem besedilu: predlagana uredba o STS listinjenjih), bi moralo biti skladom denarnega trga dovoljeno, da v listinjenja in komercialne zapise s premoženjskim kritjem vložijo do največ 15 % svojih sredstev. Komisija bi morala sprejeti delegirani akt za zagotovitev, da se bodo v tej uredbi uporabljala merila za opredelitev STS listinjenj. Ko se navedeni delegirani akt začne uporabljati, bi moralo biti skladom denarnega trga dovoljeno, da v listinjenja in komercialne zapise s premoženjskim kritjem vložijo do največ 20 % svojih sredstev, pri čemer bi lahko bilo do 15 % vloženih v listinjenja in komercialne zapise s premoženjskim kritjem, ki niso STS.

(24) Skladu denarnega trga bi moralo biti dovoljeno vlagati v depozite, kolikor bi bil zmožen denar kadar koli umakniti. Dejanska možnost umika bi bila oslabljena, če so kazni za zgodnji umik tako visoke, da presegajo obračunane obresti pred umikom. Zato bi moral sklad denarnega trga paziti, da ne sklene depozitov pri kreditnih institucijah, ki zahtevajo nadpovprečne kazni, ali da ne sklene predolgih depozitov, kadar to povzroči previsoke kazni.

(25) Zaradi upoštevanja razlik med bančnimi strukturami v Uniji, zlasti v manjših državah članicah ali v državah članicah, kjer je bančni sektor zelo koncentriran in bi bilo za sklad denarnega trga negospodarno uporabljati storitve kreditnih institucij v drugi državi članici, kot kadar bi bila potrebna menjava valut z vsemi stroški in tveganji, bi bilo treba dovoliti nekaj prilagodljivosti glede zahteve po diverzifikaciji za depozite pri isti kreditni instituciji.

(26) Izvedeni finančni instrumenti, upravičeni do naložb sklada denarnega trga, bi se morali uporabljati le za varovanje pred tveganjem obrestne mere in valutnim tveganjem ter bi morali za temeljni instrument imeti obrestne mere, devizne tečaje, valute ali indekse, ki predstavljajo te kategorije. Uporaba izvedenih finančnih instrumentov za druge namene ali druga temeljna sredstva bi morala biti prepovedana. Izvedeni finančni instrumenti bi se smeli uporabiti le za dopolnjevanje strategije sklada denarnega trga, ne pa kot glavni instrument za doseganje njegovih ciljev. V primeru, da sklad denarnega trga vlaga v sredstva, označena z valuto, ki ni enaka njegovi valuti, se pričakuje, da bo njegov upravitelj vso izpostavljenost varoval pred valutnim tveganjem, tudi z izvedenimi finančnimi instrumenti. Skladom denarnega trga bi moralo biti omogočeno vlagati v izvedene finančne instrumente, če se z njimi trguje na reguliranem trgu iz točke (a), (b) ali (c) člena 50(1) Direktive 2009/65/ES ali na prostem trgu (OTC), če so izpolnjeni določeni pogoji.

(27) Skladi denarnega trga bi lahko pogodbe o začasnem odkupu uporabljali kot sredstvo za vlaganje presežka denarnih sredstev v zelo kratkoročnem okviru, pod pogojem, da je pozicija popolnoma zavarovana s premoženjem. Za zaščito investitorjev je treba zagotoviti, da je zavarovanje s premoženjem, ki je zagotovljeno v okviru pogodb o začasnem odkupu, visoke kakovosti in ne izkazuje visoke korelacije z uspešnostjo nasprotne stranke, zato da se prepreči negativen vpliv, če nasprotna stranka ne bi izpolnjevala svojih obveznosti. Poleg tega bi moralo biti skladu denarnega trga dovoljeno, da v pogodbe o začasni prodaji vloži do največ 10 % svojih sredstev. Sklad denarnega trga ne bi smel uporabljati drugih učinkovitih tehnik upravljanja portfelja, vključno s posojanjem in izposojo vrednostnih papirjev, saj obstaja velika možnost, da bi vplivale na doseganje naložbenih ciljev sklada denarnega trga.

(28) Da bi se omejilo prevzemanje tveganja skladov denarnega trga, je ključnega pomena zmanjšanje tveganje nasprotne strani tako, da se za portfelj skladov denarnega trga predvidi uporaba jasnih zahtev o diverzifikaciji. V ta namen morajo biti pogodbe o začasnem odkupu v celoti zavarovane s premoženjem, za omejitev operativnega tveganja pa ena nasprotna stran pogodbe o začasnem odkupu ne sme predstavljati več kot 15 % sredstev sklada denarnega trga. Za vse izvedene finančne instrumente OTC bi se morala uporabljati Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

(29) Zaradi skrbnega in varnega poslovanja ter da se prepreči znaten vpliv sklada denarnega trga na upravljanje posameznega izdajatelja, se je treba izogibati presežni koncentraciji sklada denarnega trga v naložbe istega izdajatelja.

(30) Skladom denarnega trga, ki delujejo izključno kot varčevalne sheme delavcev, bi moralo biti omogočeno, da odstopajo od nekaterih zahtev, ki se uporabljajo za naložbe v druge sklade denarnega trga, kolikor za udeležence v takih shemah, ki so fizične osebe, veljajo omejevalni pogoji odkupa, ki niso povezani z razvojem dogodkov na trgu, temveč na posebne in predhodno določene življenjske dogodke, kot so upokojitev in druge posebne okoliščine, med drugim pridobitev glavnega prebivališča, razveza, bolezen ali brezposelnost. Pomembno je, da imajo delavci možnost vlagati v sklade denarnega trga, saj veljajo za eno najvarnejših kratkoročnih naložb. To odstopanje ne posega v cilj te uredbe glede zagotavljanja finančne stabilnosti, saj delavci, ki v sklade denarnega trga vlagajo prek svojih delavskih varčevalnih shem, svoje naložbe ne morejo prodati na zahtevo. Do odkupa lahko pride le v primeru nekaterih vnaprej določenih življenjskih dogodkov. Zato delavci tudi v izjemnih tržnih razmerah ne bodo mogli prodati svoje naložbe v sklade denarnega trga.

(31) Skladi denarnega trga bi morali biti odgovorni, da vlagajo v visokokakovostna upravičena sredstva. Zato bi moral sklad denarnega trga imeti preudaren postopek notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti za določanje kreditne kakovosti instrumentov denarnega trga, listinjenj in komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem, v katere namerava vlagati. V skladu s pravom Unije, ki omejuje prekomerno zanašanje na bonitetne ocene, je pomembno, da se skladi denarnega trga izogibajo mehanskemu in pretiranemu zanašanju na bonitetne ocene, ki jih izdajo bonitetne agencije. Skladi denarnega trga bi morali biti zmožni uporabiti te ocene kot dopolnitev k lastni oceni kakovosti upravičenih sredstev. Upravitelji skladov denarnega trga bi morali na novo oceniti instrumente denarnega trga, listinjenja in komercialne zapise s premoženjskim kritjem, kadar pride do pomembnih sprememb, zlasti kadar opazijo, da bonitetna ocena instrumenta denarnega trga, listinjenja ali komercialnega zapisa s premoženjskim kritjem pade pod dve najvišji kratkoročni bonitetni oceni, ki jih pripravljajo bonitetne agencije, regulirane in certificirane v skladu z Uredbo (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7). V ta namen bi moral biti upravitelj sklada denarnega trga zmožen vzpostaviti notranji postopek za izbor bonitetnih agencij, ki ustrezajo posebnemu naložbenemu portfelju sklada denarnega trga, in za določitev, kako pogosto bi moral sklad denarnega trga spremljati bonitetne ocene teh agencij. Izbor bonitetnih agencij se ne bi smel spreminjati s časom.

(32) Glede na opravljena prizadevanja za zmanjšanje prekomernega zanašanja investitorjev na bonitetne ocene mednarodnih organov, kot sta IOSCO in Odbor za finančno stabilnost, ter pravo Unije, vključno z Uredbo (ES) št. 1060/2009 in Direktivo 2013/14/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8), ni primerno za noben produkt, vključno s skladi denarnega trga, prepovedati naročanja ali financiranja zunanje bonitetne ocene.

(33) Za zagotovitev, da upravitelji skladov denarnega trga ne uporabijo različnih ocenjevalnih meril za vrednotenje kreditne kakovosti instrumenta denarnega trga, listinjenja ali komercialnega zapisa s premoženjskim kritjem ter tako istemu instrumentu pripišejo različne značilnosti tveganja, je ključnega pomena, da se upravitelji skladov denarnega trga zanašajo na enaka merila. V ta namen bi bilo treba harmonizirati minimalna merila za oceno instrumenta denarnega trga, listinjenja in komercialnega zapisa s premoženjskim kritjem. Primeri meril za notranje ocenjevanje kreditne kakovosti so kvantitativni ukrepi izdajatelja instrumenta, kot so finančna razmerja, dinamike bilance stanja in smernice donosnosti, od katerih se vsaka vrednoti in primerja s smernicami donosnosti podobnih subjektov in skupin, kvalitativni ukrepi izdajatelja instrumenta, kot sta učinkovitost upravljanja in poslovna strategija, ki sta analizirani, zato da se zagotovi, da celostna strategija izdajatelja ne bo ovirala njegove prihodnje kreditne kakovosti. Ugoden rezultat notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti bi moral izražati zadostno kreditno sposobnost izdajatelja instrumentov in zadostno kreditno kakovost instrumentov.

(34) Za razvoj preglednega in doslednega notranjega postopka notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti bi moral upravitelj sklada denarnega trga postopek in ocene kreditne kakovosti dokumentirati. S to zahtevo bi bilo treba zagotoviti, da postopek sledi jasno določenim pravilom, ki jih je mogoče spremljati, in da se uporabljene metodologije na zahtevo sporočijo investitorjem in pristojnim organom v skladu s to uredbo.

(35) Da se zmanjša tveganje portfelja skladov denarnega trga, je treba določiti omejitve zapadlosti, s katerimi se določita največja dovoljena tehtana povprečna zapadlost (WAM) in tehtano povprečno trajanje (WAL).

(36) WAM se uporablja za merjenje občutljivosti sklada denarnega trga na spreminjanje obrestnih mer na denarnem trgu. Pri določanju WAM bi morali upravitelji skladov denarnega trga upoštevati vpliv izvedenih finančnih instrumentov, depozitov, pogodb o začasni prodaji in pogodb o začasnem odkupu ter prikazati njihov učinek na tveganje sklada denarnega trga zaradi obrestne mere. Kadar sklad denarnega trga sklene posel zamenjave, da pridobi izpostavljenost pri instrumentu s fiksno namesto s spremenljivo obrestno mero, bi se to moralo upoštevati pri določanju WAM.

(37) WAL se uporablja za merjenje kreditnega tveganja portfelja sklada denarnega trga: dlje ko je odloženo vračilo glavnice, večje je kreditno tveganje. WAL se uporablja tudi za omejevanje likvidnostnega tveganja portfelja sklada denarnega trga. V nasprotju z izračunom WAM pa pri izračunu WAL za vrednostne papirje s spremenljivo obrestno mero in strukturirane finančne instrumente ni mogoče uporabiti datumov sprememb obrestne mere, temveč se uporablja samo končna zapadlost, določena za finančni instrument. Zapadlost, ki se uporablja za izračun WAL, je preostala zapadlost do rednega odkupa, ker je to edini datum, pri katerem lahko družba za upravljanje razumno pričakuje, da bo instrument povrnjen. Zaradi posebne narave sredstev, na katerih temeljijo nekatera listinjenja in komercialni zapisi s premoženjskim kritjem, bi moralo biti v primeru instrumentov, ki se odplačajo, omogočeno opreti WAL na izračun zapadlosti za instrumente, ki se odplačajo, in sicer bodisi na njihov pogodbeni profil odplačila ali na profil odplačila temeljnih sredstev, iz katerega izhajajo denarni tokovi za odkup teh instrumentov.

(38) Da se okrepi zmožnost skladov denarnega trga za izvedbo odkupov in prepreči likvidacija njihovih sredstev po močno znižanih cenah, bi morali imeti skladi denarnega trga trajen minimalni znesek likvidnih sredstev, ki zapadejo dnevno ali tedensko. Dnevno zapadla sredstva bi morala zajemati sredstva, kot so denarna sredstva, vrednostni papirji, ki zapadejo v enem delovnem dnevu, in pogodbe o začasnem odkupu. Tedensko zapadla sredstva bi morala zajemati sredstva, kot so denarna sredstva, vrednostni papirji, ki zapadejo v enem tednu, in pogodbe o začasnem odkupu. V primeru skladov denarnega trga s konstantno NVS za naložbe v instrumente javnega dolga in skladov denarnega trga z manjšim nihanjem neto vrednosti sredstev (v nadaljnjem besedilu: skladi denarnega trga z manjšim nihanjem NVS) bi moralo biti za doseganje zahteve glede tedenske likvidnosti dovoljeno šteti tudi omejen delež državnih vrednostnih papirjev s preostalo zapadlostjo 190 dni, ki jih je mogoče poravnati v enem delovnem dnevu. V primeru skladov denarnega trga s spremenljivo neto vrednostjo sredstev (v nadaljnjem besedilu: skladi denarnega trga s spremenljivo NVS) bi moralo biti za doseganje zahteve glede tedenske likvidnosti dovoljeno šteti omejen delež instrumentov denarnega trga ali enot ali deležev v upravičenih skladih denarnega trga, pod pogojem, da jih je mogoče poravnati v petih delovnih dneh. Za izračun deleža dnevno in tedensko zapadlih sredstev bi se moral uporabljati datum rednega odkupa. Upošteva se lahko možnost, da upravitelj sklada denarnega trga prekine pogodbo s kratkim odpovednim rokom. Če je na primer pogodbo o začasnem odkupu mogoče prekiniti z enodnevnim vnaprejšnjim obvestilom, bi se morala šteti za dnevno zapadlo sredstvo. Če ima upravitelj možnost dvigniti denarna sredstva z depozitnega računa z enodnevnim vnaprejšnjim obvestilom, bi se moralo to šteti za dnevno zapadlo sredstvo. Kadar finančni instrument vsebuje prodajno opcijo, ki se lahko prosto izvaja dnevno ali v petih delovnih dneh, izvršilna cena prodaje pa je blizu pričakovani vrednosti instrumenta, bi se moral ta instrument ustrezno šteti kot dnevno oziroma tedensko zapadlo sredstvo.

(39) Glede na to, da lahko skladi denarnega trga vlagajo v sredstva z različnim razponom zapadlosti, je pomembno, da so investitorji sposobni razlikovati med različnimi kategorijami skladov denarnega trga. Zato bi bilo treba sklad denarnega trga razvrstiti kot kratkoročni sklad denarnega trga ali kot standardni sklad denarnega trga. Namen kratkoročnih skladov denarnega trga je ponuditi donose iz obrestne mere na denarnem trgu, obenem pa investitorjem zagotoviti najvišjo možno raven varnosti. Tveganje trajanja in kreditno tveganje kratkoročnih skladov denarnega trga je zaradi kratkih WAM in WAL razmeroma nizko.

(40) Namen standardnih skladov denarnega trga je ponujanje nekoliko višjih donosov od donosov denarnega trga, zato vlagajo v sredstva s podaljšano zapadlostjo. Za doseganje te nadpovprečne donosnosti bi moralo biti standardnim skladom denarnega trga dovoljeno uporabiti podaljšane omejitve za tveganje portfelja, kot sta WAM in WAL.

(41) V skladu s členom 84 Direktive 2009/65/ES imajo upravitelji skladov denarnega trga, ki so KNPVP, možnost, da v izjemnih primerih, kadar tako zahtevajo okoliščine, začasno prekinejo odkupe. V skladu s členom 16 Direktive 2011/61/EU in členom 47 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 231/2013 (9) lahko upravitelji skladov denarnega trga, ki so AIS, za obvladovanje nenadne nelikvidnosti sredstev iz skladov uporabijo posebne ureditve.

(42) Da se zagotovi ustrezno upravljanje likvidnosti, bi morali skladi denarnega trga vzpostaviti zanesljive politike in postopke za spoznavanje svojih investitorjev. Politike, ki jih mora vzpostaviti upravitelj sklada denarnega trga, bi morale pomagati razumeti bazo investitorjev sklada denarnega trga, da bi bilo mogoče predvideti velike odkupe. Da bi se sklad denarnega trga izognil nenadnim množičnim odkupom, bi bilo treba posebno pozornost nameniti velikim investitorjem, ki predstavljajo znaten delež sredstev sklada denarnega trga, kot kadar en investitor predstavlja večji delež dnevno zapadlih sredstev. Upravitelj sklada denarnega trga bi moral, kadar je le mogoče, preveriti identiteto investitorjev, tudi če jih zastopajo imenski računi, portali ali drugi posredni kupci.

(43) Kot del varnega obvladovanja tveganja bi morali skladi denarnega trga vsaj dvakrat letno izvajati testiranje izjemnih situacij. Kadar rezultati testiranja izjemnih situacij pokažejo ranljive točke, se od upravitelja sklada denarnega trga pričakuje, da bo skušal okrepiti trdnost sklada denarnega trga.

(44) Prednostna metoda za izražanje dejanske vrednosti sredstev bi morala biti metoda vrednotenja po tržnih cenah. Upravitelju sklada denarnega trga ne bi smelo biti dovoljeno, da uporablja notranji model, kadar vrednotenje po tržnih cenah zagotavlja zanesljivo vrednost sredstev, saj je vrednotenje z uporabo notranjega modela pogosto manj natančno. Za sredstva, kot so zakladne menice, menice, ki jih izdajajo lokalne oblasti ter srednjeročni ali kratkoročni zapisi, se običajno pričakuje, da imajo zanesljivo vrednotenje po tržnih cenah. Za vrednotenje komercialnih zapisov ali potrdil o depozitih bi moral upravitelj sklada denarnega trga preveriti, ali sekundarni trg zagotavlja natančno oblikovanje cen. Tudi odkupna cena, ki jo ponuja izdajatelj, predstavlja dobro oceno vrednosti komercialnega zapisa. Nekatera sredstva je že sama po sebi težko vrednotiti na podlagi tržnih cen, na primer nekatere izvedene finančne instrumente OTC, s katerimi se manj trguje. Kadar je tako in kadar vrednotenje po tržnih cenah ne da zanesljive tržne vrednosti sredstev, bi moral upravitelj sklada denarnega trga sredstvom pripisati pošteno vrednost z vrednotenjem z uporabo notranjega modela, pri tem bi moral na primer uporabiti tržne podatke, kot so donosi primerljivih izdaj in primerljivih izdajateljev, ali z diskontiranjem denarnih tokov sredstva. Pri vrednotenju z uporabo notranjega modela se uporabijo finančni modeli, da se sredstvu pripiše poštena vrednost. Take modele lahko na primer sklad denarnega trga razvije sam ali pa lahko uporabi obstoječe modele zunanjih strank, kot so prodajalci podatkov.

(45) Namen skladov denarnega trga s konstantno NVS za naložbe v instrumente javnega dolga je ohranjanje kapitala naložbe in hkrati zagotavljanje visoke ravni likvidnosti. Večina skladov denarnega trga s konstantno NVS za naložbe v instrumente javnega dolga ima neto vrednost sredstev (NVS) določeno na enoto ali delež, ki je na primer 1 EUR, 1 USD ali 1 GBP, kadar se prihodek deli investitorjem. Drugi skladi denarnega trga s konstantno NVS za naložbe v instrumente javnega dolga zbirajo prihodke v NVS sklada in hkrati ohranjajo konstantno neto vrednost sredstva.

(46) Da se upoštevajo posebnosti skladov denarnega trga s konstantno NVS za naložbe v instrumente javnega dolga in skladov denarnega trga z manjšim nihanjem NVS, bi jim bilo treba omogočiti, da uporabijo mednarodno priznano metodo odplačne vrednosti, kakor je določena v mednarodnih računovodskih standardih, ki jih je Unija sprejela za določena sredstva. Ne glede na to bi morali skladi denarnega trga s konstantno NVS za naložbe v instrumente javnega dolga in skladi denarnega trga z manjšim nihanjem NVS za namen zagotavljanja stalnega spremljanja razlike med konstantno NVS na enoto ali delež in NVS na enoto ali delež izračunati tudi vrednost svojih sredstev na podlagi vrednotenja po tržnih cenah ali z uporabo notranjega modela.

(47) Ker bi moral sklad denarnega trga objaviti NVS, ki kaže vse spremembe v vrednosti njegovih sredstev, bi morala biti objavljena NVS zaokrožena največ na najbližjo bazično točko ali njeno ustreznico. Zato bi morala biti dodatna sprememba vrednosti pri NVS, ki je objavljena v določeni valuti, na primer 1 EUR, opravljena na vsak 0,0001 EUR. V primeru NVS pri 100 EUR bi morala biti dodatna sprememba vrednosti opravljena na vsak 0,01 EUR. Poleg tega bi moralo biti skladu denarnega trga, če gre za sklad denarnega trga s konstantno NVS za naložbe v instrumente javnega dolga ali sklad denarnega trga z manjšim nihanjem NVS, omogočeno objaviti konstantno NVS in razliko med le-to in NVS. V tem primeru se lahko konstantna NVS izračuna tako, da se NVS zaokroži na najbližji cent za NVS pri 1 EUR (vsak premik 0,01 EUR).

(48) Da bi lahko ublažili morebitne odkupe od investitorjev v času zelo neugodnih razmer na trgu, bi morali imeti skladi denarnega trga s konstantno NVS za naložbe v instrumente javnega dolga in skladi denarnega trga z manjšim nihanjem NVS določbe o provizijah za likvidnost in omejevanju odkupov ter tako zaščititi investitorje in preprečiti „prednost prvega“. Provizija za likvidnost bi morala ustrezno odražati stroške, ki jih ima sklad denarnega trga zaradi doseganja likvidnosti, in ne bi smela pomeniti kazni, s katero bi izravnavali izgube zaradi odkupa od drugih investitorjev.

(49) Zunanja podpora za sklad denarnega trga, katere namen je vzdrževati likvidnost ali stabilnost ali ki ima dejansko take učinke, poveča tveganje razširitve negativnih vplivov med sektorjem sklada denarnega trga in ostalim finančnim sektorjem. Tretje strani, ki zagotavljajo tako podporo, vključno s kreditnimi institucijami, drugimi finančnimi institucijami ali pravnimi subjekti v isti skupini kot sklad denarnega trga, jo zagotavljajo, ker bi utegnili imeti gospodarski interes v družbi za upravljanje, ki upravlja sklad denarnega trga, ali ker se želijo izogniti škodi za svoj ugled, če bi bilo njihovo ime povezano z neizpolnjevanjem obveznosti sklada denarnega trga. Ker se te tretje strani ne zavežejo vedno izrecno zagotavljanju podpore in ne jamčijo vedno zanjo, obstaja negotovost, ali bo ta podpora zagotovljena, ko jo bo sklad denarnega trga potreboval. V teh razmerah diskrecijska narava sponzorske podpore prispeva k negotovosti med udeleženci na trgu glede vprašanja, kdo bo nosil izgube sklada denarnega trga, ko do njih pride. Zaradi te negotovosti so skladi denarnega trga še bolj ranljivi za beg investitorjev v obdobjih finančne nestabilnosti, ko so širša finančna tveganja najbolj izrazita ter se pojavijo pomisleki o zdravem poslovanju sponzorjev in o njihovi zmožnosti za zagotavljanje podpore skladom denarnega trga, s katerimi so povezani. Zato bi morala biti zunanja podpora skladom denarnega trga prepovedana.

(50) Investitorje je treba pred naložbami v sklad denarnega trga nedvoumno obvestiti, ali je sklad denarnega trga kratkoročne ali standardne narave in ali gre za sklad denarnega trga s konstantno NVS za naložbe v instrumente javnega dolga, sklad denarnega trga z manjšim nihanjem NVS ali sklad denarnega trga s spremenljivo NVS. Da bi preprečili neutemeljena pričakovanja investitorjev, bi moralo biti v vseh tržnih dokumentih tudi jasno navedeno, da sklad denarnega trga ni naložbeni nosilec z jamstvom. Skladi denarnega trga bi morali dajati investitorjem tedensko na voljo tudi nekatere druge informacije, vključno z razčlenitvijo portfelja po zapadlosti, kreditnim profilom in podrobnostmi o 10 največjih deležih v skladu denarnega trga.

(51) Za zagotovitev, da bodo lahko pristojni organi zaznali, spremljali in se odzivali na tveganja na trgu skladov denarnega trga, bi morali skladi denarnega trga pristojnim organom poleg poročanja, ki je zahtevano z direktivama 2009/65/ES in 2011/61/EU, sporočiti tudi podroben seznam informacij o skladu denarnega trga, vključno z vrsto in značilnostmi ter s kazalniki portfelja in informacijami o sredstvih v portfelju. Pristojni organi bi morali te podatke dosledno zbirati po vsej Uniji, da bi pridobili izčrpne informacije o glavnih razvojnih dosežkih na trgu skladov denarnega trga. Za spodbujanje skupne analize morebitnih vplivov trga skladov denarnega trga v Uniji bi morali biti ti podatki posredovani Evropskemu nadzornemu organu (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ustanovljenemu z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (10), ki bi moral oblikovati centralno podatkovno zbirko za sklade denarnega trga.

(52) Pristojni organ sklada denarnega trga bi moral preveriti, ali lahko sklad denarnega trga trajno ravna v skladu s to uredbo. Zato bi morala biti pristojnim organom podeljena vsa nadzorna in preiskovalna pooblastila, tudi možnost, da naložijo nekatere kazni in ukrepe, ki so potrebni za izvajanje njihovih nalog v skladu s to uredbo. Ta pooblastila ne bi smela posegati v pooblastila v okviru direktiv 2009/65/ES in 2011/61/EU. Pristojni organi KNPVP ali AIS bi morali prav tako preveriti skladnost vseh kolektivnih naložbenih podjemov, ki obstajajo v trenutku, ko začne veljati ta uredba, in imajo lastnosti skladov denarnega trga.

(53) Da se opredelijo nadaljnji tehnični elementi te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z uvedbo sklicevanja na merila za STS listinjenja in komercialne zapise s premoženjskim kritjem, in sicer za opredelitev kvantitativne in kvalitativne likvidnosti in zahtev glede kreditne kakovosti ter za določitev meril za ocenjevanje kreditne kakovosti. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (11). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

(54) Prav tako bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov z uporabo izvedbenih aktov na podlagi člena 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije in v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA bi moral biti odgovoren za pripravo osnutka izvedbenih tehničnih standardov, ki bi ga predložil Komisiji, in sicer ob upoštevanju predloge za poročanje, ki vsebuje informacije o skladih denarnega trga, namenjene pristojnim organom.

(55) ESMA bi moral imeti možnost izvajanja vseh pooblastil, ki so bila prenesena nanj na podlagi direktiv 2009/65/ES in 2011/61/EU, v zvezi s spoštovanjem te uredbe. Zaupana mu je tudi priprava osnutka izvedbenih tehničnih standardov.

(56) Komisija bi morala pregledati to uredbo do 21. julija 2022. Pri tem bi morala upoštevati izkušnje, pridobljene pri uporabi te uredbe, in analizirati učinke na različne ekonomske vidike, povezane s skladi denarnega trga. Preučiti bi morala tudi vpliv na investitorje, sklade denarnega trga in upravitelje skladov denarnega trga v Uniji. Oceniti bi morala vlogo skladov denarnega trga pri kupovanju dolžniških instrumentov, ki jih izdajo ali za katere jamčijo države članice, obenem pa upoštevati posebnosti tovrstnih dolžniških instrumentov, saj imajo ključno vlogo pri financiranju držav članic. Poleg tega bi bilo treba pri pregledu upoštevati poročilo iz člena 509(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12), učinke te uredbe na kratkoročne finančne trge in regulativni razvoj na mednarodni ravni. Komisija bi morala tudi do 21. julija 2022 predložiti poročilo o izvedljivosti vzpostavitve kvote 80 % javnega dolga EU, saj kratkoročne izdaje instrumentov javnega dolga EU ureja pravo Unije, zaradi česar je z vidika bonitetnega nadzora upravičena prednostna obravnava v primerjavi z javnim dolgom zunaj EU. Glede na to, da v EU ravno primanjkuje kratkoročnih instrumentov javnega dolga, in glede na negotovost v zvezi z razvojem novoustanovljenih skladov denarnega trga z manjšim nihanjem NVS, bi morala Komisija do 21. julija 2022 preučiti vzdržnost vzpostavitve kvote 80 % javnega dolga EU, vključno z oceno, ali je model sklada denarnega trga z manjšim nihanjem NVS postal ustrezna alternativa skladom denarnega trga s konstantno NVS za naložbe v instrumente javnega dolga zunaj EU.

(57) Nova enotna pravila za sklade denarnega trga, določena v tej uredbi, bi morala biti skladna z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13) ter Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (14).

(58) Ker ciljev te uredbe, in sicer zagotoviti enotna pravila skrbnega in varnega poslovanja, upravljanja in preglednosti, ki se uporabljajo za sklade denarnega trga po vsej Uniji, ob polnem upoštevanju potrebe po doseganju ravnovesja med varnostjo in zanesljivostjo skladov denarnega trga ter učinkovitim upravljanjem denarnih trgov in stroškov za različne zainteresirane strani države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

(59) Nova enotna pravila za sklade denarnega trga, določena v tej uredbi spoštujejo temeljne pravice in upoštevajo načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem varstvo potrošnikov, svobodo gospodarske pobude in varstvo osebnih podatkov. Nova enotna pravila za sklade denarnega trga bi se morala uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1. Ta uredba določa pravila za sklade denarnega trga, ki so vzpostavljeni, se upravljajo ali tržijo v Uniji, glede finančnih instrumentov, ki so upravičeni za naložbe sklada denarnega trga, portfelja sklada denarnega trga, vrednotenja sredstev sklada denarnega trga ter obveznosti poročanja v zvezi s skladom denarnega trga.

Ta uredba se uporablja za kolektivne naložbene podjeme, ki:

(a) potrebujejo ali imajo dovoljenje kot KNPVP v skladu z Direktivo 2009/65/ES ali so AIS v skladu z Direktivo 2011/61/EU;

(b) vlagajo v kratkoročna sredstva in

(c) imajo različne ali kumulativne cilje, ki ponujajo donose v skladu z obrestnimi merami na denarnem trgu ali ohranjajo vrednost naložbe.

2. Države članice na področju, ki ga ureja ta uredba, ne dodajajo dodatnih zahtev.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) „kratkoročna sredstva“ pomenijo finančna sredstva, katerih preostala zapadlost ne preseže dveh let;

(2) „instrumenti denarnega trga“ pomenijo instrumente denarnega trga, kakor so opredeljeni v členu 2(1)(o) Direktive 2009/65/ES, in instrumente iz člena 3 Direktive Komisije 2007/16/ES (15);

(3) „prenosljivi vrednostni papirji“ pomenijo prenosljive vrednostne papirje, kakor so opredeljeni v členu 2(1)(n) Direktive 2009/65/ES, in instrumente iz člena 2(1) Direktive 2007/16/ES;

(4) „pogodba o začasni prodaji“ pomeni vsako pogodbo, pri kateri ena stranka prenese vrednostne papirje ali z njimi povezane pravice nasprotni stranki, ta pa se zaveže, da jih bo odkupila po določeni ceni na datum v prihodnosti, ki je že ali še bo določen;

(5) „pogodba o začasnem odkupu“ pomeni vsako pogodbo, pri kateri ena stranka pridobi vrednostne papirje ali z njimi povezane pravice od nasprotne stranke, ta pa se zaveže, da jih bo prodala nazaj po določeni ceni na datum v prihodnosti, ki je že ali še bo določen;

(6) „posojanje vrednostnih papirjev“ in „izposojanje vrednostnih papirjev“ pomeni vsako transakcijo, pri kateri institucija ali njena nasprotna stranka prenese vrednostne papirje, pri kateri se izposojevalec zaveže vrniti enakovredne vrednostne papirje na nek datum v prihodnosti ali kadar to od njega zahteva prenosnik, pri čemer je ta transakcija znana kot „posojanje vrednostnih papirjev“ v primeru institucije, ki vrednostne papirje prenese, in kot „izposojanje vrednostnih papirjev“ v primeru institucije, na katero se prenesejo;

(7) „listinjenje“ pomeni listinjenje, kakor je opredeljeno v točki 61 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

(8) „vrednotenje po tržnih cenah“ pomeni vrednotenje pozicij po dostopnih realiziranih cenah, pridobljenih od neodvisnih virov, vključno z borznimi cenami, elektronskimi kotacijami ali kotacijami več neodvisnih uglednih borznih posrednikov;

(9) „vrednotenje z uporabo notranjega modela“ pomeni vsako vrednotenje, ki je opravljeno na podlagi primerjave, ekstrapolirano ali drugače izračunano na podlagi enega ali več vhodnih tržnih podatkov;

(10) „metoda odplačne vrednosti“ pomeni metodo vrednotenja, ki upošteva nabavno vrednost sredstva in to vrednost prilagodi odplačilu premij ali popustov do zapadlosti;

(11) „sklad denarnega trga s konstantno neto vrednostjo sredstev za naložbe v instrumente javnega dolga“ ali „sklad denarnega trga s konstantno NVS za naložbe v instrumente javnega dolga“ pomeni sklad denarnega trga: (a) ki si prizadeva ohraniti nespremenjeno neto vrednost sredstev (NVS) na enoto ali delež; (b) pri katerem se prihodek sklada obračunava dnevno in se lahko izplača investitorju ali uporabi za nakup dodatnih enot ali deležev sklada; (c) pri katerem so sredstva običajno ovrednotena glede na metodo odplačne vrednosti in pri katerem je NVS zaokrožena na najbližjo odstotno točko ali enakovredno vrednost v valuti, in (d) ki vloži vsaj 99,5 % svojih sredstev v instrumente iz člena 17(7), pogodbe o začasnem odkupu, zavarovane z instrumenti javnega dolga iz člena 17(7), in v denarna sredstva;

(12) „sklad denarnega trga z manjšim nihanjem neto vrednosti sredstev“ ali „sklad denarnega trga z manjšim nihanjem NVS“ pomeni sklad denarnega trga, ki izpolnjuje posebne zahteve iz členov 29, 30 in 32 ter člena 33(2)(b);

(13) „sklad denarnega trga s spremenljivo neto vrednostjo sredstev“ ali „sklad denarnega trga s spremenljivo NVS“ pomeni sklad denarnega trga, ki izpolnjuje posebne zahteve iz členov 29 in 30 ter člena 33(1);

(14) „kratkoročni sklad denarnega trga“ pomeni sklad denarnega trga, ki vlaga v upravičene instrumente denarnega trga iz člena 10(1) in zanj veljajo pravila portfelja iz člena 24;

(15) „standardni sklad denarnega trga“ pomeni sklad denarnega trga, ki vlaga v upravičene instrumente denarnega trga iz člena 10(1) in (2) ter zanj veljajo pravila portfelja iz člena 25;

(16) „kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kakor je opredeljena v točki 1 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

(17) „pristojni organ sklada denarnega trga“ pomeni: (a) za KNPVP pristojni organ matične države članice KNPVP, določen v skladu s členom 97 Direktive 2009/65/ES; (b) za EU AIS pristojni organ matične države članice AIS, kakor je opredeljen v členu 4(1)(p) Direktive 2011/61/EU; (c) za ne-EU AIS eno od naslednjega: (i) pristojni organ države članice, v kateri je ne-EU AIS tržen v Uniji brez dovoljenja za čezmejno opravljanje storitev; (ii) pristojni organ EU UAIS, ki upravlja ne-EU AIS, kadar je ne-EU AIS tržen v Uniji z dovoljenjem za čezmejno opravljanje storitev ali ni tržen v Uniji; (iii) pristojni organ referenčne države članice, če ne-EU AIS ne upravlja EU UAIS in je tržen v Uniji z dovoljenjem za čezmejno opravljanje storitev;

(18) „zakonski rok zapadlosti“ pomeni datum, ko mora biti v celoti vrnjena glavnica vrednostnega papirja, in za katerega ne velja opcionalnost;

(19) „tehtana povprečna zapadlost“ ali „WAM“ pomeni povprečno časovno obdobje do zakonskega roka zapadlosti vseh temeljnih sredstev sklada denarnega trga, ki izraža relativne deleže posameznih sredstev, ali, če je to krajše, obdobje do naslednje uskladitve obrestne mere z obrestno mero na denarnem trgu;

(20) „tehtano povprečno trajanje“ ali „WAL“ pomeni povprečno časovno obdobje do zakonskega roka zapadlosti vseh temeljnih sredstev sklada denarnega trga, ki izraža relativne deleže posameznih sredstev;

(21) „preostala zapadlost“ pomeni preostali čas do zakonskega roka zapadlosti vrednostnega papirja;

(22) „prodaja na kratko“ pomeni vsako prodajo instrumenta s strani sklada denarnega trga, ki ga sklad denarnega trga v času sklenitve dogovora o prodaji ne poseduje, vključno s tako prodajo instrumenta za izročitev ob poravnavi, kjer si ga je sklad denarnega trga ob sklenitvi dogovora o prodaji izposodil ali se o tem dogovoril, kar ne zajema: (a) prodaje s strani ene ali druge stranke v okviru pogodbe o začasni prodaji, pri kateri ena stranka privoli, da bo drugi prodala vrednostni papir po določeni ceni, in se druga zaveže, da ga bo prodala nazaj na poznejši datum po drugačni določeni ceni, ali (b) sklenitve standardizirane terminske pogodbe ali druge pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu, pri kateri je dogovorjeno, da bodo vrednostni papirji prodani po določeni ceni na datum v prihodnosti;

(23) „upravitelj sklada denarnega trga“ pomeni v primeru sklada denarnega trga, ki je KNPVP, družbo za upravljanje KNPVP oziroma investicijsko družbo KNPVP v primeru KNPVP, ki se upravlja sam, in v primeru sklada denarnega trga, ki je AIS, pomeni UAIS ali AIS z notranjim upravljanjem.

Člen 3

Vrste skladov denarnega trga

1. Skladi denarnega trga se vzpostavijo kot:

(a) sklad denarnega trga s spremenljivo NVS;

(b) sklad denarnega trga s konstantno NVS za naložbe v instrumente javnega dolga;

(c) sklad denarnega trga z manjšim nihanjem NVS.

2. Pri izdaji dovoljenja skladu denarnega trga je izrecno navedena vrsta sklada denarnega trga, in sicer ena tistih, ki so naštete v odstavku 1.

Člen 4

Izdaja dovoljenja skladom denarnega trga

1. Noben kolektivni naložbeni podjem ni ustanovljen, tržen ali upravljan v Uniji kot sklad denarnega trga, če ni pridobil dovoljenja v skladu s to uredbo.

To dovoljenje je veljavno v vseh državah članicah.

2. Kolektivni naložbeni podjem, ki prvič potrebuje dovoljenje kot KNPVP v skladu z Direktivo 2009/65/ES in kot sklad denarnega trga v skladu s to uredbo, pridobi dovoljenje kot sklad denarnega trga v postopku pridobitve dovoljenja kot KNPVP v skladu z Direktivo 2009/65/ES.

Kadar je kolektivni naložbeni podjem že pridobil dovoljenje kot KNPVP v skladu z Direktivo 2009/65/ES, lahko zaprosi za dovoljenje kot sklad denarnega trga v skladu s postopkom iz odstavkov 4 in 5 tega člena.

3. Kolektivni naložbeni podjem, ki je AIS in ki potrebuje dovoljenje kot sklad denarnega trga v skladu s to uredbo, pridobi dovoljenje kot sklad denarnega trga v skladu s postopkom pridobitve dovoljenja iz člena 5.

4. Kolektivni naložbeni podjem pridobi dovoljenje kot sklad denarnega trga le, če je pristojni organ sklada denarnega trga prepričan, da bo sklad denarnega trga zmožen izpolnjevati vse zahteve iz te uredbe.

5. Za pridobitev dovoljenja kot sklad denarnega trga kolektivni naložbeni podjem svojemu pristojnemu organu predloži vse naslednje dokumente:

(a) pravila upravljanja sklada ali akte o ustanovitvi sklada denarnega trga, vključno z navedbo, katere vrste sklad denarnega trga iz člena 3(1) je;

(b) identiteto upravitelja sklada denarnega trga;

(c) identiteto depozitarja;

(d) opis sklada denarnega trga ali vse informacije o skladu denarnega trga, ki so na voljo vlagateljem;

(e) opis ali vse informacije o ureditvah in postopkih, potrebnih za izpolnjevanje zahtev iz poglavij II do VII;

(f) vse druge informacije ali dokumente, ki jih zahteva pristojni organ sklada denarnega trga za preverjanje skladnosti z zahtevami iz te uredbe.

6. Pristojni organi vsako četrtletje ESMA obvestijo o odobrenih ali odvzetih dovoljenjih v skladu s to uredbo.

7. ESMA vodi osrednji javni register, v katerem je naveden vsak sklad denarnega trga, ki ima dovoljenje v skladu s to uredbo, njegova vrsta v skladu s členom 3(1), ali je kratkoročni ali standardni sklad denarnega trga, upravitelj in pristojni organ sklada denarnega trga. Register je na voljo v elektronski obliki.

Člen 5

Postopek za pridobitev dovoljenja skladov denarnega trga, ki so AIS

1. AIS dobi dovoljenje kot sklad denarnega trga le, če pristojni organ sklada denarnega trga potrdi zahtevo UAIS, ki v skladu z Direktivo 2011/61/EU že ima dovoljenje za upravljanje sklada denarnega trga, ki je AIS, ter potrdi pravila upravljanja sklada in izbiro depozitarja.

2. Ob oddaji zahteve za upravljanje sklada denarnega trga, ki je AIS, UAIS, ki ima dovoljenje, pristojnemu organu sklada denarnega trga posreduje:

(a) pisni dogovor z depozitarjem;

(b) informacije o ureditvi prenosa portfelja in obvladovanja tveganja ter upravne naloge za AIS;

(c) informacije o naložbenih strategijah, profilu tveganja in drugih značilnostih skladov denarnega trga, ki so AIS, katere upravlja UAIS ali jih namerava upravljati.

Pristojni organ sklada denarnega trga lahko od pristojnega organa UAIS zahteva pojasnilo in informacije glede dokumentacije iz prvega podpoglavja ali potrdilo o tem, ali skladi denarnega trga spadajo na področje uporabe dovoljenja za upravljanje, izdanega UAIS. Pristojni organ UAIS odgovori v desetih delovnih dneh od take zahteve.

3. UAIS pristojnemu organu sklada denarnega trga nemudoma sporoči vsako naknadno spremembo dokumentacije iz odstavka 2.

4. Pristojni organ sklada denarnega trga zavrne zahtevo UAIS le v primeru, da velja kar koli od naslednjega:

(a) UAIS ne ravna skladno s to uredbo;

(b) UAIS ne ravna skladno z Direktivo 2011/61/EU;

(c) UAIS od pristojnega organa ni pridobil dovoljenja za upravljanje skladov denarnega trga;

(d) UAIS ni predložil dokumentacije iz odstavka 2.

Preden pristojni organ sklada denarnega trga zahtevo zavrne, se posvetuje s pristojnim organom UAIS.

5. Dovoljenje AIS kot sklad denarnega trga ne sme biti pogojeno z zahtevo, da AIS upravlja UAIS, ki je dovoljenje pridobil v matični državi članici AIS, ali da UAIS izvaja ali prenese kakršne koli dejavnosti v matično državo članico AIS.

6. UAIS je o izdaji ali zavrnitvi izdaje dovoljenja AIS kot sklada denarnega trga obveščen v dveh mesecih po predložitvi popolne zahteve.

7. Pristojni organ sklada denarnega trga ne izda dovoljenja, če AIS kot sklad denarnega trga ne sme zakonito tržiti enot ali deležev v matični državi članici.

Člen 6

Uporaba poimenovanja „sklad denarnega trga“

1. KNPVP ali AIS uporablja poimenovanje „sklad denarnega trga“ v zvezi s samim sabo ali z enotami ali deleži, ki jih izda, le, kadar KNPVP ali AIS pridobi dovoljenje v skladu s to uredbo.

KNPVP ali AIS ne uporablja zavajajočega ali nenatančnega poimenovanja, ki bi nakazovalo, da gre za sklad denarnega trga, če ni pridobil dovoljenja v skladu s to uredbo.

KNPVP ali AIS nima značilnosti, ki so zelo podobne tistim iz člena 1(1), če ni pridobil dovoljenja kot sklad denarnega trga v skladu s to uredbo.

2. Uporaba poimenovanja „sklad denarnega trga“ ali drugega poimenovanja, ki nakazuje, da je KNPVP ali AIS sklad denarnega trga, pomeni uporabo v vseh zunanjih dokumentih, prospektih, poročilih, izjavah, oglaševanjih, sporočilih, dopisih in vsem drugem materialu, ki je naslovljen na potencialne vlagatelje, imetnike enot, delničarje ali pristojne organe ali namenjen distribuciji med njimi v tiskani, govorjeni, elektronski ali v kakršni koli drugi obliki.

Člen 7

Veljavna pravila

1. Sklad denarnega trga in njegov upravitelj vedno ravnata skladno s to uredbo.

2. Sklad denarnega trga, ki je KNPVP, in njegov upravitelj vedno izpolnjujeta zahteve iz Direktive 2009/65/ES, razen če je v tej uredbi določeno drugače.

3. Sklad denarnega trga, ki je AIS, in njegov upravitelj vedno izpolnjujeta zahteve iz Direktive 2011/61/EU, razen če je v tej uredbi določeno drugače.

4. Upravitelj sklada denarnega trga je odgovoren za zagotavljanje skladnosti s to uredbo in je odgovoren za vsakršno izgubo ali škodo, nastalo zaradi nespoštovanja te uredbe.

5. Ta uredba skladu denarnega trga ne preprečuje uporabe naložbenih omejitev, ki so strožje od tistih, ki se zahtevajo s to uredbo.

POGLAVJE II

Obveznosti v zvezi z naložbenimi politikami skladov denarnega trga

Oddelek I

Splošna pravila in upravičena sredstva

Člen 8

Splošna načela

1. Kadar sklad denarnega trga obsega več kot en naložbeni razdelek, se za namene poglavij II do VII vsak naložbeni razdelek obravnava kot ločen sklad denarnega trga.

2. Za sklade denarnega trga, ki pridobijo dovoljenje kot KNPVP, ne veljajo obveznosti v zvezi z naložbenimi politikami KNPVP iz členov 49 do 50a, člena 51(2) in členov 52 do 57 Direktive 2009/65/ES, razen če je izrecno drugače določeno v tej uredbi.

Člen 9

Upravičena sredstva

1. Sklad denarnega trga vlaga le v eno ali več naslednjih kategorij finančnih sredstev in le pod pogoji, določenimi v tej uredbi:

(a) instrumente denarnega trga, vključno s finančnimi instrumenti, ki jih izdajo ali zanje ločeno ali skupaj jamčijo Unija, nacionalni, regionalni in lokalni upravni organi držav članic ali njihove centralne banke, Evropska centralna banka, Evropska investicijska banka, Evropski investicijski sklad, Evropski mehanizem za stabilnost, Evropski instrument za finančno stabilnost, centralni organ ali centralna banka tretje države, Mednarodni denarni sklad, Mednarodna banka za obnovo in razvoj, Razvojna banka Sveta Evrope, Evropska banka za obnovo in razvoj, Banka za mednarodne poravnave ali katera koli druga ustrezna mednarodna finančna institucija ali organizacija, v katero so včlanjene ena ali več držav članic;

(b) upravičena listinjenja in komercialne zapise s premoženjskim kritjem;

(c) depozite pri kreditnih institucijah;

(d) izvedene finančne instrumente;

(e) pogodbe o začasni prodaji, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 14;

(f) pogodbe o začasnem odkupu, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 15;

(g) enote ali deleže drugih skladov denarnega trga.

2. Sklad denarnega trga ne opravlja nobene od naslednjih dejavnosti:

(a) naložb v sredstva, ki niso navedena v odstavku 1;

(b) prodaje na kratko katerega od naslednjih instrumentov: instrumentov denarnega trga, listinjenj, komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem in enot ali deležev drugih skladov denarnega trga;

(c) prevzemanja neposredne ali posredne izpostavljenosti lastniškemu kapitalu ali borznemu blagu, vključno prek izvedenih finančnih instrumentov, potrdil, ki ju predstavljajo, indeksov, ki temeljijo na njiju, ali drugih sredstev ali instrumentov, ki bi povzročili izpostavljenost;

(d) sklepanja pogodb o posojilu vrednostnih papirjev ali katere koli druge pogodbe, ki bi obremenila sredstva sklada denarnega trga;

(e) izposojanja in posojanja denarnih sredstev.

3. Sklad denarnega trga ima lahko dodatna likvidna sredstva v skladu s členom 50(2) Direktive 2009/65/ES.

Člen 10

Upravičeni instrumenti denarnega trga

1. Instrument denarnega trga je upravičen za naložbe sklada denarnega trga, če izpolnjuje vse naslednje zahteve:

(a) sodi v eno od kategorij instrumentov denarnega trga iz točke (a), (b), (c) ali (h) člena 50(1) Direktive 2009/65/ES;

(b) ima eno od naslednjih alternativnih značilnosti: (i) njegov zakonski rok zapadlosti ob izdaji je 397 dni ali manj; (ii) njegova preostala zapadlost je 397 dni ali manj;

(c) izdajatelj instrumenta denarnega trga in kakovost instrumenta denarnega trga sta na podlagi členov 19 do 22 prejela ugodno oceno;

(d) kadar sklad denarnega trga vlaga v listinjenje ali komercialni zapis s premoženjskim kritjem, zanj veljajo zahteve iz člena 11.

2. Ne glede na točko (b) odstavka 1 tudi standardni skladi denarnega trga lahko vlagajo v instrumente denarnega trga s preostalo zapadlostjo dveh let ali manj do datuma rednega odkupa, če je do datuma naslednje uskladitve obrestne mere 397 dni ali manj. V ta namen se instrumenti denarnega trga s spremenljivo obrestno mero in instrumenti denarnega trga s fiksno obrestno mero, ki so zavarovani z valutno zamenjavo, uskladijo z obrestno mero ali indeksom na denarnem trgu.

3. Točka (c) odstavka 1 ne velja za instrumente denarnega trga, ki jih izda ali za katere jamči Unija, centralni organ ali centralna banka države članice, Evropska centralna banka, Evropska investicijska banka, Evropski mehanizem za stabilnost ali Evropski instrument za finančno stabilnost.

Člen 11

Upravičena listinjenja in komercialni zapisi s premoženjskim kritjem

1. Listinjenje in komercialni zapis s premoženjskim kritjem se štejeta za upravičena za naložbe sklada denarnega trga, če je listinjenje ali komercialni zapis s premoženjskim kritjem dovolj likviden, če je prejel ugodno oceno na podlagi členov 19 do 22 in če je kar koli od naslednjega:

(a) listinjenje iz člena 13 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 (16);

(b) komercialni zapis s premoženjskim kritjem, ki ga je izdal program komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem in ki: (i) ga v celoti podpira regulirana kreditna institucija, ki pokriva vsa likvidnostna in kreditna tveganja ter tveganja razvodenitve olistinjenih izpostavljenosti, pa tudi tekoče stroške transakcij in tekoče stroške na ravni celotnega programa v zvezi s komercialnim zapisom s premoženjskim kritjem, da vlagatelju po potrebi zagotovi izplačilo celotnega zneska v okviru komercialnega zapisa s premoženjskim kritjem; (ii) ni relistinjenje, izpostavljenost, na kateri temelji listinjenje na ravni vsake transakcije komercialnega zapisa s premoženjskim kritjem, pa ne zajema pozicije v listinjenju; (iii) ne zajema sintetičnega listinjenja, kot je opredeljeno v točki 11 člena 242 Uredbe (EU) št. 575/2013;

(c) preprosto, pregledno in standardizirano (STS) listinjenje ali komercialni zapis s premoženjskim kritjem.

2. Kratkoročni sklad denarnega trga lahko vlaga v listinjenja ali komercialne zapise s premoženjskim kritjem iz odstavka 1, če je, odvisno od primera, izpolnjen kateri od naslednjih pogojev:

(a) zakonski rok zapadlosti ob izdaji listinjenj iz točke (a) odstavka 1 je dve leti ali manj, preostali čas do datuma naslednje uskladitve obrestne mere pa je 397 dni ali manj;

(b) zakonski rok zapadlosti ob izdaji ali preostala zapadlost listinjenj ali komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem iz točk (b) in (c) odstavka 1 znaša 397 dni ali manj;

(c) listinjenja iz točk (a) in (c) odstavka 1 so instrumenti, ki se odplačajo, in imajo WAL dveh let ali manj.

3. Standardni sklad denarnega trga lahko vlaga v listinjenja ali komercialne zapise s premoženjskim kritjem iz odstavka 1, če je, odvisno od primera, izpolnjen kateri od naslednjih pogojev:

(a) zakonski rok zapadlosti ob izdaji ali preostala zapadlost listinjenj in komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1 je dve leti ali manj, preostali čas do datuma naslednje uskladitve obrestne mere pa je 397 dni ali manj;

(b) listinjenja iz točk (a) in (c) odstavka 1 so instrumenti, ki se odplačajo, in imajo WAL dveh let ali manj.

4. Komisija šest mesecev od dneva začetka veljavnosti predlagane uredbe o STS listinjenjih sprejme delegirani akt v skladu s členom 45 za spremembo tega člena z uvedbo sklicevanja na merila za opredelitev STS listinjenj in komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem v ustreznih določbah navedene uredbe. Sprememba začne veljati najkasneje šest mesecev po dnevu začetka veljavnosti navedenega delegiranega akta ali od datuma začetka uporabe ustreznih določb v predlagani uredbi o STS listinjenjih, če slednje nastopi pozneje.

Za namene prvega pododstavka merila za določanje STS listinjenj in komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem zajemajo najmanj naslednje:

(a) zahteve v zvezi s preprostostjo listinjenja, vključno z njegovim značajem prave prodaje in spoštovanjem standardov v zvezi z zavarovanjem izpostavljenosti;

(b) zahteve v zvezi s standardizacijo listinjenja, vključno z zahtevami glede zadržanja tveganja;

(c) zahteve v zvezi s preglednostjo listinjenja, vključno z zagotavljanjem informacij potencialnim vlagateljem;

(d) za komercialne zapise s premoženjskim kritjem, poleg točk (a), (b) in (c), zahteve v zvezi s sponzorjem in podporo sponzorjev za program komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem.

Člen 12

Upravičeni depoziti pri kreditnih institucijah

Depozit pri kreditni instituciji je upravičen za naložbe sklada denarnega trga, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) depozit je izplačljiv na odpoklic ali mora vlagatelju dajati pravico do odpoklica;

(b) depozit zapade v največ 12 mesecih;

(c) registrirani sedež kreditne institucije je v državi članici ali, če je registrirani sedež kreditne institucije v tretji državi, zanj veljajo pravila skrbnega in varnega poslovanja, ki se štejejo za enakovredna tistim iz prava Unije v skladu s postopkom iz člena 107(4) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Člen 13

Upravičeni izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrument je upravičen za naložbe sklada denarnega trga, če se z njim trguje na reguliranem trgu iz točke (a), (b) ali (c) člena 50(1) Direktive 2009/65/ES ali OTC in če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) osnovo izvedenega finančnega instrumenta sestavljajo obrestne mere, devizni tečaji, valute ali indeksi, ki predstavljajo eno od teh kategorij;

(b) edini namen izvedenega instrumenta je varovanje pred obrestnim ali valutnim tveganjem, povezanim z drugimi naložbami sklada denarnega trga;

(c) nasprotne stranke v poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC so institucije, ki so predmet pravil skrbnega in varnega poslovanja ter nadzora in sodijo v kategorije, ki jih odobri pristojni organ sklada denarnega trga;

(d) izvedeni finančni instrumenti OTC so predmet vsakodnevnega zanesljivega in preverljivega vrednotenja in jih je mogoče ob vsakem času prodati, odprodati ali kako drugače likvidirati ali zapreti z nasprotno izravnalno transakcijo po njihovi pošteni vrednosti na pobudo sklada denarnega trga.

Člen 14

Upravičene pogodbe o začasni prodaji

Sklad denarnega trga lahko sklene pogodbo o začasni prodaji le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) se uporablja začasno, največ za sedem delovnih dni, in je namenjena le upravljanju likvidnosti in ne naložbam, razen tistih iz točke (c);

(b) nasprotna stranka, ki v okviru pogodbe o začasni prodaji prejme sredstva sklada denarnega trga kot zavarovanje, jih ne sme prodati, vložiti, zastaviti ali drugače prenesti brez predhodnega soglasja sklada denarnega trga;

(c) se lahko denarna sredstva, ki jih sklad denarnega trga prejme v okviru pogodbe o začasni prodaji: (i) vloži v depozite v skladu s točko (f) člena 50(1) Direktive 2009/65/ES ali (ii) vloži v sredstva iz člena 15(6), ne sme pa se jih vložiti v upravičena sredstva iz člena 9, prenesti ali ponovno uporabiti kako drugače;

(d) denarna sredstva, ki jih sklad denarnega trga prejme v okviru pogodbe o začasni prodaji, ne presegajo 10 % njegovega premoženja;

(e) sklad denarnega trga lahko kadar koli prekine pogodbo po predhodnem obvestilu, poslanem največ dva delovna dneva pred prekinitvijo.

Člen 15

Upravičene pogodbe o začasnem odkupu

1. Sklad denarnega trga lahko sklene pogodbo o začasnem odkupu le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) sklad denarnega trga lahko kadar koli prekine pogodbo po predhodnem obvestilu, poslanem največ dva delovna dneva pred prekinitvijo;

(b) tržna vrednost sredstev, prejetih v okviru pogodbe o začasnem odkupu, je vedno vsaj enaka vrednosti denarnih sredstev, ki je izplačana.

2. Sredstva, ki jih sklad denarnega trga prejme v okviru pogodbe o začasnem odkupu, so instrumenti denarnega trga, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 10.

Sredstva, ki jih sklad denarnega trga prejme v okviru pogodbe o začasnem odkupu, se ne prodajo, reinvestirajo, zastavijo ali kako drugače prenesejo.

3. Sklad denarnega trga kot del pogodbe o začasnem odkupu ne sprejme listinjenj in komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem.

4. Sredstva, ki jih sklad denarnega trga prejme v okviru pogodbe o začasnem odkupu, so dovolj diverzificirana, pri čemer izpostavljenost do določenega izdajatelja znaša največ 15 % NVS sklada denarnega trga, razen če imajo ta sredstva obliko instrumentov denarnega trga, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 17(7). Poleg tega sredstva, ki jih sklad denarnega trga prejme v okviru pogodbe o začasnem odkupu, izda subjekt, ki je neodvisen od nasprotne stranke in za katerega se pričakuje, da ne bo izkazoval visoke korelacije z uspešnostjo nasprotne stranke.

5. Sklad denarnega trga, ki sklene pogodbo o začasnem odkupu, zagotovi, da ima kadar koli dostop do celotnih denarnih sredstev na podlagi poslovnega dogodka ali vrednotenja po tržnih cenah. Če so denarna sredstva ob vsakem času dostopna na podlagi vrednotenja po tržnih cenah, se za izračun NVS sklada denarnega trga uporabi tržna vrednost pogodbe o začasnem odkupu.

6. Z odstopanjem od odstavka 2 tega člena lahko sklad denarnega trga kot del pogodbe o začasnem odkupu prejme likvidne prenosljive vrednostne papirje ali instrumente denarnega trga, razen tistih, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 10, če ta sredstva izpolnjujejo enega od naslednjih pogojev:

(a) izda jih ali za njih jamči Unija, centralni organ ali centralna banka države članice, Evropska centralna banka, Evropska investicijska banka, Evropski mehanizem za stabilnost ali Evropski instrument za finančno stabilnost, če so prejela ugodno oceno v skladu s členi 19 do 22;

(b) izda jih ali za njih jamči centralni organ ali centralna banka tretje države, če so prejela ugodno oceno v skladu s členi 19 do 22.

Sredstva, prejeta v okviru pogodbe o začasnem odkupu v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, se razkrijejo investitorjem v sklad denarnega trga v skladu s členom 13 Uredbe (EU) 2015/2365 Evropskega parlament in Sveta (17).

Za sredstva, prejeta v okviru pogodbe o začasnem odkupu v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, veljajo zahteve iz člena 17(7).

7. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 45 za dopolnitev te uredbe z opredelitvijo kvantitativnih in kvalitativnih zahtev glede likvidnosti za sredstva iz odstavka 6 ter kvantitativnih in kvalitativnih zahtev glede kreditne kakovosti za sredstva iz točke (a) odstavka 6 tega člena.

V ta namen Komisija upošteva poročilo iz člena 509(3) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Komisija sprejme delegirani akt iz prvega pododstavka najpozneje do 21. januarja 2018.

Člen 16

Upravičene enote ali deleži skladov denarnega trga

1. Sklad denarnega trga lahko pridobi enote ali deleže katerega koli drugega sklada denarnega trga (v nadaljnjem besedilu: ciljni sklad denarnega trga), če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) v skladu s pravili upravljanja sklada denarnega trga ali akti o ustanovitvi v enote ali deleže drugih skladov denarnega trga ni mogoče vložiti skupaj več kot 10 % sredstev ciljnega sklada denarnega trga;

(b) ciljni sklad denarnega trga nima sredstev ali deležev v skladu denarnega trga pridobitelja.

Sklad denarnega trga, katerega enote ali deleži so bili pridobljeni, ne vlaga v sklad denarnega trga pridobitelja v času, ko ima ta njegove enote ali deleže.

2. Sklad denarnega trga lahko pridobi enote ali deleže drugih skladov denarnega trga pod pogojem, da v enote ali deleže enega sklada denarnega trga ne vloži več kot 5 % svojih sredstev.

3. Sklad denarnega trga lahko skupaj do 17,5 % svojih sredstev vloži v enote ali deleže drugih skladov denarnega trga.

4. Enote ali deleži drugih skladov denarnega trga so upravičeni za naložbe sklada denarnega trga, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoje:

(a) ciljni sklad denarnega trga ima dovoljenje v skladu s to uredbo;

(b) kadar ciljni sklad denarnega trga upravlja, neposredno ali s prenosom pooblastila, isti upravitelj kot sklad denarnega trga pridobitelja ali druga družba, s katero je upravitelj sklada denarnega trga pridobitelja povezan prek skupne uprave ali nadzora ali znatnega neposrednega ali posrednega deleža, upravitelj ciljnega sklada denarnega trga ali druga družba ne sme zaračunati vpisnine ali provizije za odkup za naložbo sklada denarnega trga pridobitelja v enote ali deleže ciljnega sklada denarnega trga;

(c) kadar sklad denarnega trga 10 % ali več svojih sredstev vloži v enote ali deleže drugih skladov denarnega trga: (i) v prospektu tega sklada denarnega trga navede najvišji znesek provizij za upravljanje, ki se lahko zaračunajo samemu skladu denarnega trga in drugim skladom denarnega trga, v katere vlaga, in (ii) v letnem poročilu navede največji delež provizij za upravljanje, ki se zaračunajo samemu skladu denarnega trga in drugim skladom denarnega trga, v katere vlaga.

5. Odstavka 2 in 3 tega člena se ne uporabljata za sklad denarnega trga, ki je AIS in ki mu je izdano dovoljenje v skladu s členom 5, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) sklad denarnega trga se trži izključno prek varčevalne sheme za zaposlene, ki jo ureja nacionalno pravo in katere vlagatelji so samo fizične osebe;

(b) varčevalna shema za zaposlene iz točke (a) omogoča vlagateljem le, da zahtevajo odkup svojih naložb, če so izpolnjeni strogi odkupni pogoji, ki so določeni v nacionalnem pravu, po katerih je odkup možen le v določenih okoliščinah, ki niso povezane z dogajanjem na trgu.

Z odstopanjem od odstavkov 2 in 3 tega člena lahko sklad denarnega trga, ki je KNPVP in ki mu je izdano dovoljenje v skladu s členom 4(2), pridobi enote ali deleže drugih skladov denarnega trga v skladu s členom 55 ali 58 Direktive 2009/65/ES pod naslednjimi pogoji:

(a) sklad denarnega trga se trži izključno prek varčevalne sheme za zaposlene, ki jo ureja nacionalno pravo in katere vlagatelji so samo fizične osebe;

(b) varčevalna shema za zaposlene iz točke (a) vlagateljem omogoča, da zahtevajo odkup svojih naložb samo, če so izpolnjeni strogi odkupni pogoji, ki so določeni v nacionalnem pravu, po katerih je odkup možen le pod določenimi okoliščinami, ki niso povezane z dogajanjem na trgu.

6. Kratkoročni skladi denarnega trga lahko vlagajo samo v enote ali deleže drugih kratkoročnih skladov denarnega trga.

7. Standardni skladi denarnega trga lahko vlagajo v enote ali deleže kratkoročnih skladov denarnega trga in standardnih skladov denarnega trga.

Oddelek II

Določbe o naložbenih politikah

Člen 17

Diverzifikacija

1. Sklad denarnega trga lahko vloži največ:

(a) 5 % svojih sredstev v instrumente denarnega trga, listinjenja in komercialne zapise s premoženjskim kritjem, ki jih je izdal isti subjekt;

(b) 10 % svojih sredstev v depozite, sklenjene pri isti kreditni instituciji, razen če je struktura bančnega sektorja v državi članici, v kateri ima sklad denarnega trga sedež, takšna, da ni dovolj trdnih kreditnih institucij, ki izpolnjujejo to zahtevo o diverzifikaciji, in če za sklad denarnega trga ni ekonomsko izvedljivo sklepati depozitov v drugi državi članici; v tem primeru lahko do 15 % svojih sredstev vloži pri isti kreditni instituciji.

2. Z odstopanjem od točke (a) odstavka 1 lahko sklad denarnega trga s spremenljivo NVS do 10 % svojih sredstev vloži v instrumente denarnega trga, listinjenja in komercialne zapise s premoženjskim kritjem istega izdajatelja, če skupna vrednost teh instrumentov denarnega trga, listinjenj in komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem, ki jih ima sklad denarnega trga s spremenljivo NVS pri vsakem izdajatelju, v katerega vloži več kot 5 % svojih sredstev, ne presega 40 % vrednosti njegovih sredstev.

3. Do datuma začetka uporabe delegiranega akta iz člena 11(4) skupna vrednost vseh izpostavljenosti sklada denarnega trga do listinjenj in komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem ne presega 15 % sredstev sklada denarnega trga.

Od datuma začetka uporabe delegiranega akta iz člena 11(4) vse izpostavljenosti sklada denarnega trga do listinjenj in komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem ne presegajo 20 % sredstev sklada denarnega trga, pri čemer se lahko do 15 % sredstev sklada denarnega trga vloži v listinjenja in komercialne zapise s premoženjskim kritjem, ki ne izpolnjujejo meril za identifikacijo STS listinjenj ter komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem.

4. Skupna izpostavljenost tveganju sklada denarnega trga do iste nasprotne stranke, ki izhaja iz poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 13, ne presega 5 % sredstev sklada denarnega trga.

5. Skupni znesek denarnih sredstev za isto nasprotno stranko sklada denarnega trga pri pogodbi o začasnem odkupu ne presega 15 % sredstev sklada denarnega trga.

6. Ne glede na posamezne omejitve iz odstavkov 1 in 4 sklad denarnega trga ne kombinira ničesar od naslednjega, če bi to vodilo do tega, da bi vložil več kot 15 % svojih sredstev v en sam subjekt:

(a) naložb v instrumente denarnega trga, listinjenja in komercialne zapise s premoženjskim kritjem, ki jih izda ta subjekt;

(b) depozitov, sklenjenih s tem subjektom;

(c) izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki nasprotno stranko izpostavijo tveganju do tega subjekta.

Z odstopanjem od zahteve o diverzifikaciji iz prvega pododstavka, kadar je struktura finančnega trga v državi članici, v kateri ima sklad denarnega trga sedež, takšna, da ni dovolj trdnih finančnih institucij, ki izpolnjujejo zahtevo o diverzifikaciji, in če za sklad denarnega trga ni ekonomsko izvedljivo uporabiti finančne institucije v drugi državi članici, lahko sklad denarnega trga združi vrste naložb iz točk (a) do (c) do največ 20 % svojih sredstev v en sam subjekt.

7. Z odstopanjem od točke (a) odstavka 1 lahko pristojni organ sklada denarnega trga le-temu dovoli, da v skladu z načelom razpršitve tveganja vloži do 100 % svojih sredstev v različne instrumente denarnega trga, ki jih izdajo ali zanje ločeno ali skupaj jamčijo Unija, nacionalni, regionalni in lokalni upravni organi držav članic ali njihove centralne banke, Evropska centralna banka, Evropska investicijska banka, Evropski investicijski sklad, Evropski mehanizem za stabilnost, Evropski instrument za finančno stabilnost, centralni organ ali centralna banka tretje države, Mednarodni denarni sklad, Mednarodna banka za obnovo in razvoj, Razvojna banka Sveta Evrope, Evropska banka za obnovo in razvoj, Banka za mednarodne poravnave ali katera koli druga ustrezna mednarodna finančna institucija ali organizacija, v katero so včlanjene ena ali več držav članic.

Prvi pododstavek se uporablja le, kadar so izpolnjene vse naslednje zahteve:

(a) sklad denarnega trga ima instrumente denarnega trga vsaj šestih različnih izdaj zadevnega izdajatelja;

(b) sklad denarnega trga omejuje naložbe v instrumente denarnega trga iz iste izdaje na največ 30 % svojih sredstev;

(c) sklad denarnega trga v svojih pravilih upravljanja sklada ali aktih o ustanovitvi izrecno navede vse upravne organe, institucije ali organizacije iz prvega pododstavka, ki izdajo ali ločeno ali skupaj jamčijo za instrumente denarnega trga, v katere namerava vložiti več kot 5 % svojih sredstev;

(d) sklad denarnega trga v prospekt in tržne komunikacije vključi poudarjeno izjavo, ki opozarja na uporabo tega odstopanja in navaja vse upravne organe, institucije ali organizacije iz prvega pododstavka, ki izdajo ali ločeno ali skupaj jamčijo za instrumente denarnega trga, v katere namerava vložiti več kot 5 % svojih sredstev.

8. Ne glede na posamezne omejitve iz odstavka 1 lahko sklad denarnega trga vloži največ 10 % svojih sredstev v obveznice, ki jih izda ena sama kreditna institucija, ki ima svoj registrirani sedež v državi članici in je po zakonu predmet posebnega javnega nadzora, namenjenega zaščiti imetnikov obveznic. Zlasti se zneski, ki izhajajo iz izdaje teh obveznic, v skladu z zakonom vložijo v sredstva, ki so v celotnem obdobju do dospelosti obveznice zmožna kriti terjatve, ki izhajajo iz teh obveznic, in ki bi se v primeru propada izdajatelja prednostno uporabila za poplačilo glavnice in plačilo obračunanih in še ne izplačanih obresti.

Če sklad denarnega trga več kakor 5 % svojih sredstev vloži v obveznice enega samega izdajatelja iz prvega pododstavka, skupna vrednost teh naložb ne presega 40 % vrednosti sredstev sklada denarnega trga.

9. Ne glede na posamezne omejitve iz odstavka 1 lahko sklad denarnega trga vloži največ 20 % svojih sredstev v obveznice, ki jih izda ena sama kreditna institucija, kadar so izpolnjene zahteve iz točke (f) člena 10(1) ali točke (c) člena 11(1) Delegirane uredbe (EU) 2015/61, vključno z morebitnimi naložbami v sredstva iz odstavka 8 tega člena.

Kadar sklad denarnega trga več kakor 5 % svojih sredstev vloži v obveznice enega samega izdajatelja, ki so navedene v prvem pododstavku, skupna vrednost teh naložb ne presega 60 % vrednosti sredstev sklada denarnega trga, vključno z morebitnimi naložbami v sredstva iz odstavka 8 ob spoštovanju tam navedenih omejitev.

10. Podjetja, ki so vključena v isto skupino za namene konsolidiranih računovodskih izkazov iz Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (18) ali v skladu s priznanimi mednarodnimi računovodskimi standardi, se za namene izračunavanja omejitev iz odstavkov 1 do 6 tega člena obravnavajo kot en sam subjekt.

Člen 18

Koncentracija

1. Sklad denarnega trga ne sme imeti več kot 10 % instrumentov denarnega trga, listinjenj ali komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem enega samega izdajatelja.

2. Omejitev iz odstavka 1 se ne uporablja za deleže instrumentov denarnega trga, ki jih izda ali zanje jamčijo Unija, nacionalni, regionalni in lokalni upravni organi držav članic ali njihove centralne banke, Evropska centralna banka, Evropska investicijska banka, Evropski investicijski sklad, Evropski mehanizem za stabilnost, Evropski instrument za finančno stabilnost, centralni organ ali centralna banka tretje države, Mednarodni denarni sklad, Mednarodna banka za obnovo ali razvoj, Razvojna banka Sveta Evrope, Evropska banka za obnovo ali razvoj, Banka za mednarodne poravnave ali katera koli druga ustrezna mednarodna finančna institucija ali organizacija, v katero so včlanjene ena ali več držav članic.

Oddelek III

Kreditna kakovost instrumentov denarnega trga, listinjenj in komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem

Člen 19

Postopek notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti

1. Upravitelj sklada denarnega trga vzpostavi, izvaja in dosledno uporablja preudaren postopek notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti za določanje kreditne kakovosti instrumentov denarnega trga, listinjenj in komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem, pri čemer upošteva izdajatelja instrumenta in značilnosti instrumenta samega.

2. Upravitelj sklada denarnega trga zagotovi, da so informacije, ki se uporabijo pri izvajanju notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti, dovolj kakovostne, posodobljene in da prihajajo iz zanesljivih virov.

3. Postopek notranjega ocenjevanja temelji na preudarnih, sistematičnih in ustaljenih metodologijah ocenjevanja. Uporabljene metodologije mora potrditi upravitelj sklada denarnega trga glede na pretekle izkušnje in empirične dokaze, vključno s testiranjem za nazaj.

4. Upravitelj sklada denarnega trga zagotovi, da je postopek notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti v skladu z vsemi naslednjimi splošnimi načeli:

(a) vzpostavi se učinkovit postopek za pridobivanje in posodabljanje pomembnih informacij o izdajatelju in značilnostih instrumenta;

(b) sprejmejo in izvajajo se ustrezni ukrepi za zagotovitev, da notranje ocenjevanje kreditne kakovosti temelji na poglobljeni analizi informacij, ki so na voljo in so primerne ter vključujejo vse pomembne dejavnike, ki vplivajo na kreditno sposobnost izdajatelja in kreditno kakovost instrumenta;

(c) redno se spremlja postopek notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti in vsaj enkrat na leto se pregledajo vse ocene kreditne kakovost;

(d) čeprav v skladu s členom 5a Uredbe (ES) št. 1060/2009 ni dovoljeno preveliko mehanično opiranje na zunanje ocene, upravitelj sklada denarnega trga izvede novo ocenjevanje kreditne kakovosti za instrument denarnega trga, listinjenja in komercialne zapise s premoženjskim kritjem, če pride do pomembne spremembe, ki bi lahko vplivala na obstoječo oceno instrumenta;

(e) upravitelj sklada denarnega trga z letnimi pregledi metodologij ocenjevanja kreditne kakovosti ugotavlja, ali so še naprej primerne za trenutni portfelj in zunanje pogoje, pregled pa se posreduje pristojnemu organu upravitelja sklada denarnega trga. Kadar upravitelj sklada denarnega trga odkrije napake v metodologiji ocenjevanja kreditne kakovosti ali pri njeni uporabi, jih nemudoma odpravi;

(f) kadar se metodologije, modeli ali ključne predpostavke, uporabljene pri postopku notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti, spremenijo, upravitelj sklada denarnega trga čim prej pregleda vse notranje ocene kreditne kakovosti, na katere je sprememba vplivala.

Člen 20

Notranje ocenjevanje kreditne kakovosti

1. Upravitelj sklada denarnega trga uporabi postopek iz člena 19, da ugotovi, ali kreditna kakovost instrumenta denarnega trga, listinjenja ali komercialnega zapisa s premoženjskim kritjem prejme ugodno oceno. Kadar bonitetna agencija, ki je registrirana in certificirana v skladu z Uredbo (ES) št. 1060/2009, oceni ta instrument denarnega trga, lahko upravitelj sklada denarnega trga to oceno in dodatne informacije in analize upošteva v svojem notranjem ocenjevanju kreditne kakovosti, pri čemer se v skladu s členom 5a Uredbe (ES) št. 1060/2009 ne zanaša izključno ali mehanično na to oceno.

2. Ocenjevanje kreditne kakovosti upošteva vsaj naslednje dejavnike in splošna načela:

(a) kvantitativno opredelitev kreditnega tveganja izdajatelja in relativnega tveganja neplačila izdajatelja in instrumenta;

(b) kvalitativne kazalnike o izdajatelju instrumenta, tudi ob upoštevanju makroekonomskih razmer in razmer na finančnih trgih;

(c) kratkoročno naravo instrumentov denarnega trga;

(d) razred sredstev instrumenta;

(e) vrsto izdajatelja, pri čemer se razlikuje vsaj med naslednjimi vrstami izdajateljev: nacionalni, regionalni ali lokalni upravni organi, finančne gospodarske družbe in nefinančne gospodarske družbe;

(f) za strukturirane finančne instrumente, operativno tveganje in tveganje nasprotne stranke, ki je značilno za strukturirano finančno transakcijo in, v primeru izpostavljenosti listinjenjem, kreditno tveganje izdajatelja, strukturo listinjenja in kreditno tveganje osnovnih sredstev;

(g) likvidnostni profil instrumenta.

Upravitelj sklada denarnega trga lahko pri določanju kreditne kakovosti instrumenta denarnega trga iz člena 17(7) poleg dejavnikov in splošnih načel iz tega odstavka upošteva opozorila in kazalnike.

Člen 21

Dokumentacija

1. Upravitelj sklada denarnega trga dokumentira svoj postopek notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti in ocene kreditne kakovosti. Dokumentacija vključuje vse naslednje:

(a) zasnovo in podrobnosti delovanja njegovega postopka notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti tako, da lahko pristojni organi razumejo in ocenijo ustreznost ocenjevanja kreditne kakovosti;

(b) utemeljitev in analizo, ki podpirata oceno kreditne kakovosti ter odločitev upravitelja sklada denarnega trga glede meril in pogostosti pregledovanja ocene kreditne kakovosti;

(c) vse večje spremembe postopka notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti, vključno z identifikacijo sprožilcev takih sprememb;

(d) organizacijo postopka notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti in strukturo notranjega nadzora;

(e) popolne podatke o preteklih ocenah kreditne kakovosti instrumentov, izdajateljev in po potrebi priznanih porokov;

(f) podatke o odgovorni osebi ali osebah za postopek notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti.

2. Upravitelj sklada denarnega trga vso dokumentacijo iz odstavka 1 hrani vsaj tri polna letna obračunska obdobja.

3. Podrobnosti postopka notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti se navedejo v pravilih upravljanja sklada ali pravilih o ustanovitvi sklada denarnega trga in vsi dokumenti iz odstavka 1 se na zahtevo dajo na razpolago pristojnim organom sklada denarnega trga in pristojnim organom upravitelja sklada denarnega trga.

Člen 22

Delegirani akti za ocenjevanje kreditne kakovosti

Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 45, da to uredbo dopolni z opredelitvijo naslednjega:

(a) meril za potrjevanje metodologije ocenjevanja kreditne kakovosti iz člena 19(3);

(b) meril za kvantitativno opredelitev kreditnega tveganja in relativnega tveganja neplačila izdajatelja in instrumenta iz točke (a) člena 20(2);

(c) meril za vzpostavitev kvalitativnih kazalnikov izdajatelja instrumenta iz točke (b) člena 20(2);

(d) pomena pomembne spremembe iz točke (d) člena 19(4).

Člen 23

Upravljanje ocenjevanja kreditne kakovosti

1. Postopek notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti potrdijo višje vodstvo, vodstveni organ in, kadar obstaja, nadzorna funkcija upravitelja sklada denarnega trga.

Te strani morajo dobro razumeti delovanje postopka notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti in metodologij, ki jih uporablja upravitelj sklada denarnega trga, ter podrobno poznati z njimi povezana poročila.

2. Upravitelj sklada denarnega trga poroča stranem iz odstavka 1 o profilu kreditnega tveganja sklada denarnega trga na podlagi analize notranjih ocenjevanj kreditne kakovosti sklada denarnega trga. Pogostost poročanja je odvisna od pomembnosti in vrste informacij ter se izvede vsaj enkrat na leto.

3. Višje vodstvo redno zagotavlja, da se postopek notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti ustrezno izvaja.

Višje vodstvo je redno obveščeno o uspešnosti postopkov notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti, območjih, na katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti, ter stanju prizadevanj in ukrepov, sprejetih za izboljšanje že opredeljenih pomanjkljivosti.

4. Notranjega ocenjevanja kreditne kakovosti in rednega pregledovanja, ki ga izvaja upravitelj sklada denarnega trga, ne smejo opravljati osebe, ki izvajajo upravljanje portfelja sklada denarnega trga ali so za to odgovorne.

POGLAVJE III

Obveznosti v zvezi z obvladovanjem tveganja skladov denarnega trga

Člen 24

Pravila portfelja za kratkoročne sklade denarnega trga

1. Kratkoročni sklad denarnega trga vedno izpolnjuje vse naslednje zahteve glede portfelja:

(a) njegov portfelj ima WAM, ki ne presega 60 dni;

(b) njegov portfelj ima WAL, ki ne presega 120 dni, ob upoštevanju drugega in tretjega pododstavka;

(c) pri skladih denarnega trga z manjšim nihanjem NVS in skladih denarnega trga s konstantno NVS za naložbe v instrumente javnega dolga najmanj 10 % njihovih sredstev sestavljajo dnevno zapadla sredstva, pogodbe o začasnem odkupu, ki se lahko prekinejo po predhodnem obvestilu, poslanem en delovni dan prej, ali denarna sredstva, ki jih je mogoče odpoklicati po predhodnem obvestilu, poslanem en delovni dan prej. Sklad denarnega trga z manjšim nihanjem NVS ali sklad denarnega trga s konstantno NVS za naložbe v instrumente javnega dolga ne pridobi nobenih drugih sredstev, razen dnevno zapadlih sredstev, kadar bi zaradi take pridobitve delež dnevno zapadlih sredstev v njegovem portfelju padel pod 10 %;

(d) pri kratkoročnem skladu denarnega trga s spremenljivo NVS vsaj 7,5 % njegovih sredstev sestavljajo dnevno zapadla sredstva, pogodbe o začasnem odkupu, ki se lahko prekinejo po predhodnem obvestilu, poslanem en delovni dan prej, ali denarna sredstva, ki jih je mogoče odpoklicati po predhodnem obvestilu, poslanem en delovni dan prej. Kratkoročni sklad denarnega trga s spremenljivo NVS ne pridobi nobenih drugih sredstev, razen dnevno zapadlih sredstev, kadar bi zaradi take pridobitve delež dnevno zapadlih sredstev v njegovem portfelju padel pod 7,5 %;

(e) pri skladih denarnega trga z manjšim nihanjem NVS in skladih denarnega trga s konstantno NVS za naložbe v instrumente javnega dolga najmanj 30 % njihovih sredstev sestavljajo tedensko zapadla sredstva, pogodbe o začasnem odkupu, ki se lahko prekinejo po predhodnem obvestilu, poslanem pet delovnih dni prej, ali denarna sredstva, ki jih je mogoče odpoklicati po predhodnem obvestilu, poslanem pet delovnih dni prej. Sklad denarnega trga z manjšim nihanjem NVS ali sklad denarnega trga s konstantno NVS za naložbe v instrumente javnega dolga ne pridobi nobenih drugih sredstev, razen tedensko zapadlih sredstev, kadar bi zaradi take pridobitve delež tedensko zapadlih sredstev v njegovem portfelju padel pod 30 %;

(f) pri kratkoročnem skladu denarnega trga s spremenljivo NVS vsaj 15 % sredstev sestavljajo tedensko zapadla sredstva, pogodbe o začasnem odkupu, ki se lahko prekinejo po predhodnem obvestilu, poslanem pet delovnih dni prej, ali denarna sredstva, ki jih je mogoče odpoklicati po predhodnem obvestilu, poslanem pet delovnih dni prej. Kratkoročni sklad denarnega trga s spremenljivo NVS ne sme pridobiti nobenih drugih sredstev razen tedensko zapadlih sredstev, kadar bi zaradi take pridobitve delež tedensko zapadlih sredstev v njegovem portfelju padel pod 15 %;

(g) za namene izračuna iz točke (e) se v tedensko zapadla sredstva sklada denarnega trga z manjšim nihanjem NVS in sklada denarnega trga s konstantno NVS za naložbe v instrumente javnega dolga lahko do meje 17,5 % vključi sredstva iz člena 17(7), ki so zelo likvidna in se lahko odkupijo in poravnavajo v enem delovnem dnevu in katerih preostala zapadlost znaša do 190 dni;

(h) za namene izračuna iz točke (f) se v tedensko zapadla sredstva kratkoročnega sklada denarnega trga s spremenljivo NVS lahko vključi do meje 7,5 % instrumentov denarnega trga ali enot ali deležev v drugih skladih denarnega trga, če se jih da odkupiti in poravnati v petih delovnih dneh.

Za namene izračuna WAL iz točke (b) prvega pododstavka za vrednostne papirje, vključno s strukturiranimi finančnimi instrumenti, izračun zapadlosti kratkoročnega sklada denarnega trga temelji na preostali zapadlosti do rednega odkupa instrumentov. Če pa finančni instrument vključuje prodajno opcijo, lahko izračun zapadlosti kratkoročnega sklada denarnega trga namesto na preostali zapadlosti temelji na datumu izvršitve prodajne opcije, vendar le, če so vedno izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(i) kratkoročni sklad denarnega trga lahko prosto izvrši prodajno opcijo na datum izvršitve;

(ii) izvršilna cena za prodajno opcijo je blizu pričakovani vrednosti instrumenta ob datumu izvršitve;

(iii) iz naložbene strategije kratkoročnega sklada denarnega trga sledi, da bo opcija zelo verjetno izvršena ob datumu izvršitve.

Z odstopanjem od drugega pododstavka lahko pri izračunu WAL za listinjenja in komercialne zapise s premoženjskim kritjem izračun zapadlosti kratkoročnega sklada denarnega trga, če gre za instrumente, ki se odplačajo, temelji na:

(i) pogodbenem profilu odplačila teh instrumentov ali

(ii) profilu odplačila osnovnih sredstev, iz katerih izhaja denarni tok odplačila teh instrumentov.

2. Če so omejitve iz tega člena presežene iz razlogov zunaj nadzora sklada denarnega trga ali kot posledica uveljavljanja pravice do vpisa ali odkupa, ta sklad denarnega trga kot prednostni cilj sprejme odpravo tega stanja ob upoštevanju interesov imetnikov enot premoženja ali delničarjev.

3. Vsi skladi denarnega trga iz člena 3(1) te uredbe imajo lahko obliko kratkoročnega sklada denarnega trga.

Člen 25

Pravila portfelja za standardne sklade denarnega trga

1. Standardni sklad denarnega trga vedno izpolnjuje vse naslednje zahteve:

(a) njegov portfelj ima vedno WAM, ki ne presega šest mesecev;

(b) njegov portfelj ima vedno WAL, ki ne presega 12 mesecev, ob upoštevanju drugega in tretjega pododstavka;

(c) vsaj 7,5 % njegovih sredstev je sestavljenih iz dnevno zapadlih sredstev, pogodb o začasnem odkupu, ki se lahko prekinejo s predhodnim obvestilom enega delovnega dne, ali denarnih sredstev, ki jih je mogoče odpoklicati s predhodnim obvestilom enega delovnega dne. Standardni sklad denarnega trga ne pridobi nobenih drugih sredstev, razen dnevno zapadlih sredstev, kadar bi zaradi take pridobitve ta sklad denarnega trga v dnevno zapadla sredstva vložil manj kot 7,5 % svojega portfelja;

(d) vsaj 15 % njegovih sredstev je sestavljenih iz tedensko zapadlih sredstev, pogodb o začasnem odkupu, ki se lahko prekinejo s predhodnim obvestilom petih delovnih dni, ali denarnih sredstev, ki jih je mogoče odpoklicati s predhodnim obvestilom petih delovnih dni. Standardni sklad denarnega trga ne pridobi nobenih drugih sredstev, razen dnevno zapadlih sredstev, kadar bi zaradi take pridobitve ta sklad denarnega trga v tedensko zapadla sredstva vložil manj kot 15 % svojega portfelja;

(e) za namen izračuna iz točke (d) se v tedensko zapadla sredstva lahko vključi do 7,5 % instrumentov denarnega trga ali enot ali deležev v drugih skladih denarnega trga, če jih je mogoče odkupiti in poravnati v petih delovnih dneh.

Pri izračunu WAL za vrednostne papirje, vključno s strukturiranimi finančnimi instrumenti, standardni sklad denarnega trga izračuna zapadlost na podlagi preostale zapadlosti do rednega odkupa instrumentov. Če pa finančni instrument vključuje prodajno opcijo, lahko izračun zapadlosti standardnega sklada denarnega trga namesto na preostali zapadlosti temelji na datumu izvršitve prodajne opcije, vendar le, če so vedno izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(i) standardni sklad denarnega trga lahko prosto izvrši prodajno opcijo ob datumu izvršitve;

(ii) izvršilna cena za prodajno opcijo je blizu pričakovani vrednosti instrumenta ob datumu izvršitve;

(iii) iz naložbene strategije standardnega sklada denarnega trga sledi, da bo opcija zelo verjetno izvršena ob datumu izvršitve;

Z odstopanjem od drugega pododstavka lahko pri izračunu WAL za listinjenja in komercialne zapise s premoženjskim kritjem izračun zapadlosti standardnega sklada denarnega trga, če gre za instrumente, ki se odplačajo, temelji na:

(i) pogodbenem profilu odplačila teh instrumentov ali

(ii) profilu odplačila temeljnih sredstev, iz katerih izhaja denarni tok odplačila teh instrumentov.

2. Če so omejitve iz tega člena presežene iz razlogov zunaj nadzora standardnega sklada denarnega trga ali kot posledica uveljavljanja pravice do vpisa ali odkupa, ta sklad denarnega trga kot prednostni cilj sprejme odpravo tega stanja z upoštevanjem interesov imetnikov enot premoženja ali delničarjev.

3. Standardni sklad denarnega trga ne sme biti oblike sklada denarnega trga s konstantno NVS za naložbe v instrumente javnega dolga ali sklada denarnega trga z manjšim nihanjem NVS.

Člen 26

Bonitetne ocene sklada denarnega trga

Sklad denarnega trga, ki naroči ali financira zunanjo bonitetno oceno, to stori v skladu z Uredbo (ES) št. 1060/2009. Sklad denarnega trga ali upravitelj sklada denarnega trga v prospektu sklada denarnega trga in v vseh sporočilih investitorjem, v katerih je omenjena zunanja bonitetna ocena, jasno navede, da je oceno naročil ali financiral sklad denarnega trga ali upravitelj sklada denarnega trga.

Člen 27

Politika poznavanja lastnih strank

1. Brez poseganja v katere koli strožje zahteve iz Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta ni Sveta (19) upravitelj sklada denarnega trga izvaja in uporablja postopke ter ravna vestno, da predvidi vpliv sočasnih odkupov več investitorjev, pri tem pa upošteva vsaj tip investitorja, število enot ali deležev v skladu, ki jih ima en sam investitor, ter pretekle prilive in odlive.

2. Če vrednost enot ali deležev enega