SL Uradni list Evropske unije L 257/146

DIREKTIVA 2014/90/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. julija 2014

o pomorski opremi in razveljavitvi Direktive Sveta 96/98/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Zaradi globalne razsežnosti ladijskega prometa je treba v Uniji uporabljati in podpirati mednarodni regulativni okvir za pomorsko varnost. Mednarodne konvencije o pomorski varnosti od držav zastave zahtevajo, da zagotovijo skladnost opreme na ladjah z nekaterimi varnostnimi zahtevami glede zasnove, konstrukcije in delovanja ter izdajo ustrezne certifikate. Zato so Mednarodna pomorska organizacija (IMO) ter mednarodni in evropski organi za standardizacijo oblikovali podrobne standarde delovanja in preskušanja za nekatere vrste pomorske opreme.

(2) Na podlagi mednarodnih instrumentov imajo uprave zastave veliko diskrecijskih pravic. Brez harmonizacije bi obstajale različne ravni varnosti za proizvode, za katere so pristojni nacionalni organi potrdili, da so skladni z navedenimi konvencijami in standardi; nemoteno delovanje notranjega trga bi bilo tako ogroženo, saj države članice ne bi mogle dovoliti, da se na ladje, ki plujejo pod njihovo zastavo, namesti oprema, ki je bila potrjena v drugi državi članici, če se ne bi izvedlo dodatno preverjanje.

(3) S harmonizacijo na ravni Unije bi bile te težave odpravljene. V Direktivi Sveta 96/98/ES (3) so tako določena skupna pravila za odpravo razlik v uporabi mednarodnih standardov z jasno opredeljenimi zahtevami in enotnimi postopki certificiranja.

(4) Zahteve in pogoji za nekatere proizvode, ki so po značilnostih podobni opremi na ladjah, vendar ne izpolnjujejo mednarodnih standardov, so določeni tudi v različnih drugih zakonodajnih instrumentih Unije, katerih namen je med drugim zagotavljanje prostega pretoka blaga na notranjem trgu ali varstvo okolja, pri čemer se lahko znatno razlikujejo od notranje zakonodaje Unije in se stalno razvijajo. Zato države članice teh proizvodov ne morejo potrditi v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami o pomorski varnosti. Opremo, ki se namešča na krov ladij EU v skladu z mednarodnimi varnostnimi standardi, bi morala zato urejati izključno ta direktiva, ki bi jo bilo treba vsekakor obravnavati kot lex specialis; poleg tega bi bilo treba uvesti posebno označevanje, na podlagi katerega bi bilo jasno, da je oprema z zadevnim znakom skladna z zahtevami iz ustreznih mednarodnih konvencij in instrumentov, ki so že začeli veljati.

(5) Mednarodni akti določajo podrobne standarde glede delovanja in preskušanja pomorske opreme, včasih pa dopuščajo tudi ukrepe, ki odstopajo od predpisanih zahtev, vendar je pod določenimi pogoji tudi z njimi mogoče izpolniti namen teh zahtev. Mednarodna konvencija o varstvu človeškega življenja na morju (SOLAS) iz leta 1974 dopušča alternativne zasnove in ureditve, ki bi jih lahko uporabile posamezne države članice na lastno odgovornost.

(6) Izkušnje z izvajanjem Direktive 96/98/ES so pokazale, da je treba za boljše izvajanje in uveljavljanje mehanizmov navedene direktive ter poenostavitev zakonodajnega okolja sprejeti dodatne ukrepe, pri čemer je treba hkrati zagotoviti harmonizirano uporabo in izvajanje zahtev IMO v celotni Uniji.

(7) Določiti bi bilo treba torej zahteve, da mora pomorska oprema ustrezati varnostnim standardom iz veljavnih mednarodnih instrumentov, vključno z ustreznimi standardi preskušanja, da bi lahko oprema, ki je skladna s temi zahtevami, neovirano krožila na notranjem trgu in bila nameščena na ladje, ki plujejo pod zastavo katere koli države članice.

(8) Zaradi omogočanja poštene konkurence pri razvoju pomorske opreme bi bilo treba odločno spodbujati uporabo odprtih standardov, da bodo na voljo brezplačno ali za simbolično ceno in jih bodo lahko vsi kopirali, razdeljevali in uporabljali brezplačno ali za simbolično pristojbino.

(9) Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa skupna načela in referenčne določbe za uporabo v sektorski zakonodaji, da se zagotovi skladna podlaga za revizijo ali prenovitev navedene zakonodaje. Navedeni sklep določa splošni horizontalni okvir za prihodnjo zakonodajo, ki harmonizira pogoje za trženje proizvodov, in je referenčno besedilo za obstoječo zakonodajo. Ta splošni okvir prinaša ustrezne rešitve za odpravo ugotovljenih težav pri izvajanju Direktive 96/98/ES. Zato je treba opredelitve in referenčne določbe iz Sklepa št. 768/2008/ES vključiti v to direktivo, pri čemer jih je treba prilagoditi v skladu s posebnimi značilnostmi sektorja pomorske opreme.

(10) Da bi organi za nadzor trga imeli na voljo dodatna, posebna sredstva za lažje izvajanje nalog, bi lahko znak krmila v ustreznem roku dopolnila ali nadomestila elektronska oznaka.

(11) Odgovornost gospodarskih subjektov bi bilo treba določiti tako, da bi bila sorazmerna in nediskriminatorna za gospodarske subjekte s sedežem v Uniji, pri čemer je treba upoštevati, da znaten delež pomorske opreme, ki spada v področje uporabe te direktive, morda nikoli ne bo uvožen in distribuiran na ozemlju držav članic.

(12) Ker se pomorska oprema v vseh državah po svetu namešča na ladje v času gradnje ali popravila, je izvajanje nadzora trga zelo težavno in ga ni mogoče učinkovito zagotoviti z mejnimi kontrolami. Zato bi bilo treba jasno določiti obveznosti držav članic in gospodarskih subjektov v Uniji. Države članice bi morale zagotoviti, da se na ladje, ki plujejo pod njihovimi zastavami, namešča le skladna oprema ter da se ta obveznost izpolnjuje tako, da uprava države zastave na podlagi mednarodnih konvencij izdaja, overja ali obnavlja certifikate takšnih ladij ter da se upošteva obstoječa ureditev nacionalnega nadzora trga v skladu z okvirom nadzora trga Unije iz poglavja III Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Državam članicam bi morali biti pri izpolnjevanju teh obveznosti v oporo informacijski sistemi, ki jih je Komisija pripravila za ocenjevanje, priglasitev in monitoring organov, pooblaščenih za izvajanje nalog za ugotavljanje skladnosti, ter za izmenjavo informacij v zvezi z odobreno pomorsko opremo, umaknjenimi ali zavrnjenimi vlogami in neskladnostjo opreme.

(13) Najprej bi moral proizvajalec ali po potrebi uvoznik z namestitvijo znaka krmila na pomorsko opremo v skladu s svojimi obveznostmi iz te direktive jamčiti, da je oprema skladna s predpisi in jo je mogoče dati na trg, da bi bila nameščena na ladjo EU. Nato je treba s posebnimi določbami zagotoviti nadaljnjo varnost in veljavnost znaka krmila po namestitvi ter učinkovito opravljanje nalog nacionalnih organov za nadzor trga. Proizvajalec oziroma po potrebi uvoznik ali distributer bi moral pristojnim organom predložiti popolne in resnične informacije o opremi, ki jo je označil z znakom krmila, da se zagotovi nadaljnja varnost pomorske opreme. Proizvajalec bi moral sodelovati z organi za nadzor trga, tudi v zvezi s standardi, po katerih je izdelal in potrdil opremo, ter skrbno preverjati pomorsko opremo, ki jo da na trg. V ta namen bi moral proizvajalec s sedežem zunaj Unije imenovati pooblaščenega zastopnika ter tako zagotoviti sodelovanje s pristojnimi nacionalnimi organi.

(14) Skladnost z mednarodnimi standardi preskušanja se lahko najbolje dokaže s postopki za ugotavljanje skladnosti, npr. postopki iz Sklepa št. 768/2008/ES. Vendar bi morali biti proizvajalcem na voljo le tisti postopki za ugotavljanje skladnosti, ki izpolnjujejo zahteve mednarodnih instrumentov.

(15) Države članice bi bilo treba spodbuditi k sprejetju vseh ukrepov, ki prispevajo k izčrpni in objektivni oceni tveganj, da se pri pregledovanju domnevne neskladnosti zagotovi pošten in učinkovit postopek; če Komisija meni, da je ta pogoj izpolnjen, ji te ocene pri pregledu omejevalnih ukrepov, ki jih je država članica sprejela v zvezi z neskladno opremo, ne bi bilo treba ponovno izvesti.

(16) Komisija bi morala pri opravljanju preiskovalnih nalog v zvezi s priglašenimi organi obveščati države članice in z njimi čim tesneje sodelovati, pri tem pa ohraniti svojo neodvisno vlogo.

(17) Kadar nadzorni organi države članice menijo, da bi lahko pomorska oprema, ki spada v področje uporabe te direktive, pomenila tveganje za pomorsko varnost, zdravje ali okolje, bi morali tovrstno opremo oceniti ali preskusiti. V primeru, da je ugotovljeno tveganje, bi morala država članica zadevni gospodarski subjekt opozoriti, naj zadevno opremo ustrezno popravi ali celo umakne s trga ali odpokliče.

(18) Izjemoma bi se morala dovoliti uporaba pomorske opreme, ki ni opremljena z znakom krmila, še posebej kadar ladja v pristanišču ali obratu v državi zunaj Unije ne more pridobiti opreme z znakom krmila ali kadar oprema z znakom krmila na trgu ni na voljo.

(19) Uresničevanje ciljev te direktive je nujno tudi tedaj, ko mednarodni standardi, vključno s standardi preskušanja, za posamezne predmete pomorske opreme, ki spada v področje uporabe te direktive, ne obstajajo ali pa vsebujejo veliko pomanjkljivosti ali nepravilnosti. Poleg tega bi bilo treba opredeliti, za katere posamezne predmete pomorske opreme bi se lahko uporabilo elektronsko označevanje. Poleg tega je treba, takoj ko so na voljo novi standardi, posodabljati nebistveni element te direktive: sklice na standarde iz Priloge III. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte, na podlagi katerih bi lahko pod nekaterimi pogoji in začasno sprejemala harmonizirane tehnične specifikacije in standarde preskušanja ter spreminjala navedene sklice. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

(20) Za doseganje ciljev te direktive bi bilo potrebno enotno izvajanje mednarodnih instrumentov na notranjem trgu. Zato je za vsak predmet pomorske opreme, za katerega se v skladu z mednarodnimi konvencijami zahteva odobritev države zastave, potrebna jasna in pravočasna opredelitev zahtev glede zasnove, konstrukcije in delovanja ter povezanih standardov preskušanja, ki so za navedeno opremo določeni v mednarodnih instrumentih, ter sprejetje skupnih meril in postopkov, vključno s časovnimi okviri, na podlagi katerih bodo priglašeni organi, organi držav članic in gospodarski subjekti, med drugim tudi morebitni operaterji, pristojni za namestitev opreme na ladje EU, izvajali navedene zahteve in standarde. Doseganje ciljev te direktive ne sme biti ogroženo niti tedaj, kadar so veljavne tehnične specifikacije in standardi preskušanja pomanjkljivi ali kadar IMO ne bi pripravil ustreznih standardov za pomorsko opremo, ki spada v področje uporabe te direktive.

(21) Mednarodni instrumenti, razen standardov preskušanja, bi se morali samodejno uporabljati v posodobljenih različicah. Zaradi zmanjšanja tveganja, da bi uvedba novih standardov preskušanja v zakonodajo Unije ladjevju Unije in gospodarskim subjektom povzročila nesorazmerno velike težave, takšni novi standardi preskušanja v skladu z načeli jasnosti in pravne varnosti ne bi smeli začeti veljati samodejno, temveč bi jih morala Komisija izrecno določiti.

(22) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

(23) Za zagotovitev usklajenega, hitrega in enostavnega izvajanja te direktive bi morali biti izvedbeni akti, sprejeti na podlagi te direktive, v obliki uredb Komisije.

(24) V skladu z ustaljeno prakso ima lahko odbor iz te direktive pomembno vlogo pri preučitvi vprašanj v zvezi z uporabo te direktive, ki jih postavi njegov predsednik ali predstavnik države članice v skladu z njegovim poslovnikom.

(25) Kadar se obravnavajo vprašanja v zvezi s to direktivo, ki ne zadevajo njenega izvajanja ali kršitev, na primer v okviru strokovne skupine Komisije, bi moral Evropski parlament v skladu z obstoječo prakso prejeti vse informacije in dokumentacijo ter biti po potrebi povabljen, da se udeleži sestankov.

(26) Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (7) pri učinkovitem izvajanju ustreznih zavezujočih pravnih aktov Unije in nalog iz teh aktov, ki so ji bile zaupane, pomaga Evropska agencija za pomorsko varnost.

(27) Pristojni organi in vsi gospodarski subjekti bi si morali na vse mogoče načine prizadevati za lažjo pisno komunikacijo v skladu z mednarodno prakso, da bi poiskali skupna sredstva komuniciranja.

(28) Ker ciljev te direktive, in sicer večje varnosti na morju in preprečevanja onesnaževanja morja z enotno uporabo ustreznih mednarodnih instrumentov glede opreme, ki jo je treba namestiti na ladje, ter zagotavljanja prostega pretoka takšne opreme znotraj Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

(29) Ukrepi, ki naj bi bili sprejeti, bistveno spreminjajo določbe Direktive 96/98/ES, zato bi bilo treba zaradi jasnosti navedeno direktivo razveljaviti in jo nadomestiti s to direktivo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Cilj

Cilj te direktive je izboljšati varnost na morju, preprečevati onesnaževanje morja z enotno uporabo ustreznih mednarodnih instrumentov glede pomorske opreme, ki se namesti na ladje EU, in zagotoviti prosti pretok take opreme znotraj Unije.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „pomorska oprema“ pomeni opremo, ki spada v področje uporabe te direktive v skladu s členom 3;

2. „ladja EU“ pomeni ladjo, ki pluje pod zastavo države članice in spada v področje uporabe mednarodnih konvencij;

3. „mednarodne konvencije“ pomeni naslednje konvencije, vključno z ustreznimi protokoli in kodeksi obvezne uporabe, ki so sprejeti v okviru Mednarodne pomorske organizacije, so že začeli veljati in določajo posebne zahteve za odobritev, ki jo za opremo, ki se namesti na ladje, izdajo države zastave: — Konvencija o mednarodnih pravilih za izogibanje trčenju na morju (Colreg) iz leta 1972, — Mednarodna konvencija o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (Marpol) iz leta 1973, — Mednarodna konvencija o varstvu človeškega življenja na morju (Solas) iz leta 1974;

4. „standardi preskušanja“ pomeni standarde za preskušanje pomorske opreme, ki jih določajo: — Mednarodna pomorska organizacija (IMO), — Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO), — Mednarodna elektrotehniška komisija (IEC), — Evropski odbor za standardizacijo (CEN), — Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo (Cenelec), — Mednarodna telekomunikacijska zveza (ITU), — Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI), — Komisija v skladu s členom 8 in členom 27(6) te direktive, — regulativni organi, določeni v sporazumih o vzajemnem priznavanju, katerih pogodbenica je Unija;

5. „mednarodni instrumenti“ pomeni mednarodne konvencije, vključno z resolucijami in okrožnicami IMO, ki uveljavljajo posodobljene različice navedenih konvencij, ter standarde preskušanja;

6. „znak krmila“ pomeni simbol iz člena 9 in Priloge I ali po potrebi elektronsko oznako iz člena 11;

7. „priglašeni organ“ pomeni organizacijo, ki jo v skladu s členom 17 imenuje pristojna nacionalna uprava države članice;

8. „omogočanje dostopnosti na trgu“ pomeni vsako plačljivo ali brezplačno dobavo pomorske opreme na trgu Unije v okviru trgovske dejavnosti;

9. „dajanje na trg“ pomeni, da je dostopnost pomorske opreme prvič omogočena na trgu Unije;

10. „proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki proizvaja pomorsko opremo ali za katero je taka pomorska oprema zasnovana ali se proizvaja in ki to opremo trži pod svojim imenom ali blagovno znamko;

11. „pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec pisno pooblastil, da v njegovem imenu izvaja določene naloge;

12. „uvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki da pomorsko opremo iz tretje države na trg Unije;

13. „distributer“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo v dobavni verigi, ki ni proizvajalec ali uvoznik in ki omogoči dostopnost pomorske opreme na trgu;

14. „gospodarski subjekti“ pomeni proizvajalca, pooblaščenega zastopnika, uvoznika in distributerja;

15. „akreditacija“ pomeni akreditacijo, kakor je opredeljena v točki 10 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008;

16. „nacionalni akreditacijski organ“ pomeni nacionalni akreditacijski organ, kakor je opredeljen v točki 11 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008;

17. „ugotavljanje skladnosti“ pomeni postopek, ki ga v skladu s členom 15 izvajajo priglašeni organi, za ugotavljanje, ali pomorska oprema izpolnjuje zahteve iz te direktive;

18. „organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ, ki izvaja ugotavljanje skladnosti, vključno z umerjanjem, preskušanjem, certificiranjem in inšpekcijskimi pregledi;

19. „odpoklic“ pomeni vsak ukrep za vrnitev pomorske opreme, ki je že nameščena na ladje EU ali je že bila nabavljena, da bi bila nameščena na ladje EU;

20. „umik“ pomeni vsak ukrep, katerega namen je preprečiti dostopnost pomorske opreme iz dobavne verige na trgu;

21. „izjava EU o skladnosti“ pomeni izjavo, ki jo izda proizvajalec v skladu s členom 16;

22. „proizvod“ pomeni predmet pomorske opreme.

Člen 3

Področje uporabe

1. Ta direktiva se uporablja za opremo, ki je nameščena na ladji EU ali ki bo nanjo nameščena in za katero je potrebna odobritev uprave države zastave v skladu z mednarodnimi instrumenti, ne glede na to, ali se ladja v času opremljanja nahaja v Uniji.

2. Ne glede na dejstvo, da lahko oprema iz odstavka 1 spada tudi v področje uporabe drugih instrumentov prava Unije in ne le v področje uporabe te direktive, se za to opremo za namen iz člena 1 uporablja izključno ta direktiva.

Člen 4

Zahteve za pomorsko opremo

1. Pomorska oprema, ki se na ladjo EU namesti na dan iz drugega pododstavka člena 39(1) ali pozneje, izpolnjuje zahteve mednarodnih instrumentov glede zasnove, konstrukcije in delovanja, ki se uporabljajo v obdobju, ko je zadevna oprema nameščena na ladji.

2. Skladnost pomorske opreme z zahtevami iz odstavka 1 se dokaže izključno na podlagi standardov preskušanja in postopkov za ugotavljanje skladnosti iz člena 15.

3. Mednarodni instrumenti se uporabljajo brez poseganja v postopek preverjanja skladnosti iz člena 5 Uredbe (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

4. Zahteve in standardi iz odstavkov 1 in 2 se v skladu s členom 35(2) izvajajo na enoten način.

Člen 5

Uporaba

1. Kadar države članice v skladu z zahtevami mednarodnih konvencij izdajo, overijo ali obnovijo certifikate ladij, ki plujejo pod njihovo zastavo, zagotovijo, da je pomorska oprema na navedenih ladjah v skladu z zahtevami iz te direktive.

2. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti pomorske opreme na ladjah, ki plujejo pod njihovo zastavo, z zahtevami v mednarodnih instrumentih, ki se uporabljajo za opremo, ki je že nameščena na ladji. Za zagotovitev enotne uporabe teh ukrepov v skladu s členom 35(3) se na Komisijo prenesejo izvedbena pooblastila.

Člen 6

Delovanje notranjega trga

Države članice ne smejo prepovedati, da se pomorska oprema da na trg ali namesti na ladjo EU, ali zavrniti izdajo ali obnovitev certifikatov v zvezi s to opremo ladjam, ki plujejo pod njihovo zastavo, če je ta oprema skladna z zahtevami iz te direktive.

Člen 7

Prenos ladje pod zastavo države članice

1. V primeru ladje, ki ni iz EU in ki jo je treba prenesti pod zastavo države članice, se med prenosom izvede inšpekcijski pregled navedene ladje, ki ga opravi prevzemna država članica, da preveri, ali je dejansko stanje pomorske opreme v skladu z varnostnimi certifikati ter ali ta oprema izpolnjuje zahteve iz te direktive in je opremljena z ustreznim znakom krmila oziroma ali je po mnenju uprave zadevne države članice enakovredna pomorski opremi, certificirani v skladu s to direktivo od 18. septembra 2016.

2. Kadar datuma namestitve pomorske opreme na ladjo ni mogoče določiti, lahko države članice ob upoštevanju ustreznih mednarodnih instrumentov opredelijo zadostne zahteve po enakovrednosti.

3. Oprema brez znaka krmila ali oprema, ki po mnenju uprave ni enakovredna, se zamenja.

4. Država članica za pomorsko opremo, ki se v skladu s tem členom šteje za enakovredno, izda certifikat, ki se vedno hrani na mestu opreme. Ta certifikat dovoljuje državi članici zastave, da obdrži opremo na ladji, in določa vse omejitve ali določbe v zvezi z uporabo te opreme.

Člen 8

Standardi za pomorsko opremo

1. Unija brez poseganja v Direktivo 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (10), upošteva napredek IMO in organov za standardizacijo v zvezi s pripravo ustreznih mednarodnih standardov, vključno s podrobnimi tehničnimi specifikacijami in standardi preskušanja pomorske opreme, katere uporaba ali namestitev na ladje se šteje za potrebno za izboljšanje pomorske varnosti in preprečevanje onesnaževanja morja. Komisija redno spremlja tovrstni napredek.

2. Kadar ni mednarodnega standarda za posamezen predmet pomorske opreme, se na Komisijo v izjemnih primerih, ko je to ustrezno utemeljeno na podlagi primerne analize ter z namenom odpraviti resno in nesprejemljivo grožnjo pomorski varnosti, zdravju ali okolju, ob upoštevanju morebitnega tekočega dela na ravni IMO, prenese pooblastilo, da z delegiranimi akti v skladu s členom 37 sprejme harmonizirane tehnične specifikacije in standarde preskušanja za ta posamezen predmet pomorske opreme.

Zlasti je pomembno, da se Komisija med oblikovanjem teh delegiranih aktov posvetuje s strokovnjaki, tudi iz držav članic.

Navedene tehnične specifikacije in standardi preskušanja se uporabljajo začasno, dokler IMO ne sprejme standarda za ta posamezen predmet pomorske opreme.

3. Na Komisijo se v izjemnih primerih, ko je to ustrezno utemeljeno na podlagi primerne analize in potrebno za odpravo ugotovljene nesprejemljive grožnje pomorski varnosti, zdravju ali okolju zaradi resne pomanjkljivosti ali nepravilnosti obstoječega standarda za posamezen predmet pomorske opreme, ki ga je določila Komisija v skladu s členom 35(2) ali (3), ter ob upoštevanju morebitnega tekočega dela na ravni IMO prenese pooblastilo, da z delegiranimi akti v skladu s členom 37 sprejme harmonizirane tehnične specifikacije in standarde preskušanja za ta posamezen predmet pomorske opreme, vendar zgolj v obsegu, potrebnem za odpravo resne pomanjkljivosti ali nepravilnosti.

Zlasti je pomembno, da se Komisija med oblikovanjem teh delegiranih aktov posvetuje s strokovnjaki, tudi iz držav članic.

Navedene tehnične specifikacije in standardi preskušanja se uporabljajo začasno, dokler IMO ne pregleda standarda, ki se uporablja za ta posamezen predmet pomorske opreme.

4. Komisija omogoči brezplačen dostop do tehničnih specifikacij in standardov, sprejetih v skladu z odstavkoma 2 in 3.

POGLAVJE 2

ZNAK KRMILA

Člen 9

Znak krmila

1. Na pomorsko opremo, za katero je v skladu z ustreznimi postopki za ugotavljanje skladnosti dokazano, da izpolnjuje zahteve iz te direktive, se namesti znak krmila.

2. Znak krmila se ne namesti na noben drug proizvod.

3. Oblika znaka krmila, ki jo je treba uporabiti, je določena v Prilogi I.

4. Za znak krmila veljajo splošna načela iz odstavkov 1 in 3 do 6 člena 30 Uredbe (ES) št. 765/2008, pri čemer vsaka navedba oznake CE šteje za navedbo znaka krmila.

Člen 10

Pravila in pogoji za namestitev znaka krmila

1. Znak krmila mora biti vidno, čitljivo in neizbrisno nameščen na proizvod ali na njegovo tablico s podatki in po potrebi vdelan v programsko opremo. Kadar to ni mogoče ali ni upravičeno zaradi značilnosti proizvoda, se znak namesti na embalažo in spremne dokumente.

2. Znak krmila se namesti na koncu proizvodne faze.

3. Poleg znaka krmila sta navedena identifikacijska številka priglašenega organa, kadar je ta organ vključen v fazo nadzora proizvodnje, in leto, v katerem je bil znak nameščen.

4. Identifikacijsko številko priglašenega organa namesti organ sam ali jo v skladu z njegovimi navodili namesti proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik.

Člen 11

Elektronska oznaka

1. Za lažji nadzor trga in preprečevanje ponarejanja posameznih predmetov pomorske opreme iz odstavka 3 lahko proizvajalci uporabijo ustrezno in zanesljivo obliko elektronske oznake namesto znaka krmila ali kot njegovo dopolnilo. V takem primeru se po potrebi smiselno uporabljata člena 9 in 10.

2. Komisija izvede analizo stroškov in koristi v zvezi z uporabo elektronske oznake, ki dopolnjuje ali nadomešča znak krmila.

3. Komisija lahko sprejme delegirane akte v skladu s členom 37, da bi opredelila, za katere posamezne predmete pomorske opreme bi se lahko uporabilo elektronsko označevanje. Zlasti je pomembno, da se Komisija med oblikovanjem teh delegiranih aktov posvetuje s strokovnjaki, tudi iz držav članic.

4. Komisiji se podelijo izvedbena pooblastila za določitev, v obliki uredb Komisije in v skladu s postopkom pregleda iz člena 38(2), ustreznih tehničnih meril v zvezi z zasnovo, delovanjem, namestitvijo in uporabo elektronskih oznak.

5. Za opremo, opredeljeno v skladu z odstavkom 3, lahko znak krmila v treh letih po dnevu sprejetja ustreznih tehničnih meril iz odstavka 4 dopolni ustrezna in zanesljiva oblika elektronske oznake.

6. Za opremo, opredeljeno v skladu z odstavkom 3, lahko znak krmila v petih letih po dnevu sprejetja ustreznih tehničnih meril iz odstavka 4 nadomesti ustrezna in zanesljiva oblika elektronske oznake.

POGLAVJE 3

OBVEZNOSTI GOSPODARSKIH SUBJEKTOV

Člen 12

Obveznosti proizvajalcev

1. Proizvajalci z namestitvijo znaka krmila prevzamejo odgovornost za zagotavljanje, da je bila pomorska oprema z nameščenim znakom zasnovana in proizvedena v skladu s tehničnimi specifikacijami in standardi, ki se izvajajo v skladu s členom 35(2), ter prevzamejo obveznosti iz odstavkov 2 do 9 tega člena.

2. Proizvajalci pripravijo zahtevano tehnično dokumentacijo in izvedejo veljavne postopke za ugotavljanje skladnosti.

3. Kadar se s postopkom za ugotavljanje skladnosti dokaže, da pomorska oprema izpolnjuje veljavne zahteve, proizvajalci v skladu s členom 16 pripravijo izjavo EU o skladnosti in namestijo znak krmila v skladu s členoma 9 in 10.

4. Proizvajalci tehnično dokumentacijo in izjavo EU o skladnosti iz člena 16 hranijo najmanj deset let po namestitvi znaka krmila in v nobenem primeru za krajše obdobje, kot je pričakovana življenjska doba zadevne pomorske opreme.

5. Proizvajalci zagotovijo, da se izvajajo postopki za ohranjanje skladnosti serijske proizvodnje. Upoštevajo se spremembe v zvezi z zasnovo ali značilnostmi pomorske opreme in spremembe zahtev v mednarodnih instrumentih iz člena 4, na podlagi katerih se ugotavlja skladnost pomorske opreme. Proizvajalci znova izvedejo ugotavljanje skladnosti, kadar je v skladu s Prilogo II to potrebno.

6. Proizvajalci zagotovijo, da so na njihovih proizvodih označeni tip, serija ali serijska številka oziroma kateri koli drug identifikacijski element ali, kadar velikost ali značilnosti proizvoda tega ne dopuščajo, da so zahtevani podatki navedeni na embalaži ali v dokumentu, ki je priložen proizvodu, oziroma na obojem, kakor je ustrezno.

7. Proizvajalci na proizvodu navedejo svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in naslov, na katerem so dosegljivi; če to ni mogoče, podatke navedejo na embalaži ali v dokumentu, ki je priložen proizvodu, oziroma na obojem, kakor je ustrezno. V naslovu mora biti navedena kontaktna točka, na kateri je proizvajalec dosegljiv.

8. Proizvajalci zagotovijo, da so proizvodu priložena navodila in vse potrebne informacije za varno namestitev na ladjo in varno uporabo proizvoda, vključno z omejitvami uporabe, če obstajajo, ki jih uporabniki brez težav razumejo, skupaj z vso drugo dokumentacijo, ki jo zahtevajo mednarodni instrumenti ali standardi preskušanja.

9. Proizvajalci, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da proizvod, na katerega so namestili znak krmila, ni skladen z veljavnimi zahtevami glede zasnove, konstrukcije in delovanja ter standardi preskušanja, ki se izvajajo v skladu s členom 35(2) in (3), takoj izvedejo ustrezne korektivne ukrepe, da zagotovijo skladnost navedenega proizvoda ali ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Kadar proizvod predstavlja tveganje, proizvajalci takoj obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic in jim predložijo podrobne informacije zlasti o neskladnosti in sprejetih korektivnih ukrepih.

10. Proizvajalci na podlagi utemeljene zahteve pristojnega organa nemudoma predložijo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti proizvoda v jeziku, ki ga navedeni organ brez težav razume ali je zanj sprejemljiv, temu organu odobrijo dostop do svojih prostorov za namene nadzora trga v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 765/2008 in zagotovijo vzorce ali dostop do vzorcev v skladu s členom 25(4) te direktive. Na zahtevo navedenega organa sodelujejo z njim pri vseh ukrepih za odpravo tveganj, povezanih s proizvodi, ki so jih dali na trg.

Člen 13

Pooblaščeni zastopniki

1. Proizvajalec, ki ni na ozemlju vsaj ene države članice, s pisnim pooblastilom določi pooblaščenega zastopnika za Unijo ter v pooblastilu navede ime pooblaščenega zastopnika in naslov, na katerem je dosegljiv.

2. Izpolnjevanje obveznosti iz člena 12(1) in priprava tehnične dokumentacije niso del nalog pooblaščenega zastopnika.

3. Pooblaščeni zastopnik opravlja naloge, določene v pooblastilu, ki ga prejme od proizvajalca. Pooblastilo pooblaščenemu zastopniku omogoča, da izvaja vsaj naslednje naloge:

(a) nacionalnim nadzornim organom omogoči dostop do izjave EU o skladnosti in tehnične dokumentacije za najmanj deset let po namestitvi znaka krmila in v nobenem primeru za krajše obdobje, kot je pričakovana življenjska doba zadevne pomorske opreme;

(b) pristojnemu organu na podlagi utemeljene zahteve predloži vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti proizvoda;

(c) na zahtevo pristojnih organov sodeluje z njimi v okviru svojih pooblastil pri vseh ukrepih za odpravo tveganj, povezanih s proizvodi.

Člen 14

Drugi gospodarski subjekti

1. Uvozniki na proizvodu navedejo svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in naslov, na katerem so dosegljivi, ali, če to ni mogoče, podatke navedejo na embalaži ali v dokumentu, ki je priložen proizvodu, oziroma na obojem, kakor je ustrezno.

2. Uvozniki in distributerji pristojnemu organu na podlagi njegove utemeljene zahteve predložijo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti proizvoda v jeziku, ki ga navedeni organ brez težav razume ali je zanj sprejemljiv. Na zahtevo navedenega organa sodelujejo z njim pri vseh ukrepih za odpravo tveganj, povezanih s proizvodi, ki so jih dali na trg.

3. Uvoznik ali distributer je za namene te direktive obravnavan kot proizvajalec, pri čemer veljajo zanj obveznosti proizvajalca iz člena 12, kadar da na trg ali namesti na ladjo EU pomorsko opremo pod svojim imenom ali blagovno znamko ali spremeni pomorsko opremo, ki je že na trgu, na način, ki lahko vpliva na izpolnjevanje veljavnih zahtev.

4. Gospodarski subjekti v obdobju najmanj desetih let po namestitvi znaka krmila in v nobenem primeru v krajšem obdobju, kot je pričakovana življenjska doba zadevne pomorske opreme, organom za nadzor trga na njihovo zahtevo navedejo:

(a) kateri gospodarski subjekti so jim dobavljali proizvode;

(b) katerim gospodarskim subjektom so dobavljali proizvode.

POGLAVJE 4

UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI IN PRIGLASITEV ORGANOV ZA UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI

Člen 15

Postopki za ugotavljanje skladnosti

1. Postopki za ugotavljanje skladnosti so določeni v Prilogi II.

2. Države članice zagotovijo, da proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik prek priglašenega organa oceni skladnost posameznega predmeta pomorske opreme na enega od načinov, določenih z izvedbenimi akti, ki jih je Komisija sprejela v skladu s postopkom pregleda iz člena 38(2), pri čemer lahko izbira med naslednjimi postopki:

(a) kadar se uporabi ES-pregled tipa (modul B), se v zvezi z vso pomorsko opremo pred dajanjem na trg izvede: — zagotavljanje kakovosti proizvodnje (modul D) ali — zagotavljanje kakovosti proizvoda (modul E) ali — preverjanje proizvodov (modul F);

(b) kadar se sklopi pomorske opreme proizvajajo posamezno ali v majhnih količinah in ne serijsko ali množično, se lahko kot postopek za ugotavljanje skladnosti šteje ES-preverjanje enote (modul G).

3. Komisija z informacijskim sistemom, vzpostavljenim za ta namen, vodi posodobljen seznam odobrene pomorske opreme in umaknjenih ali zavrnjenih vlog, ki ga da na voljo zainteresiranim stranem.

Člen 16

Izjava EU o skladnosti

1. V izjavi EU o skladnosti se navede, da je bilo izpolnjevanje zahtev iz člena 4 dokazano.

2. Izjava EU o skladnosti je oblikovana v skladu z vzorcem iz Priloge III k Sklepu št. 768/2008/ES. Izjava vsebuje elemente, opredeljene v ustreznih modulih iz Priloge II k tej direktivi, in se posodablja.

3. Proizvajalec s pripravo izjave EU o skladnosti prevzame odgovornost in obveznosti iz člena 12(1).

4. Kadar se pomorska oprema namesti na ladjo EU, se ladji predloži izvod izjave EU o skladnosti zadevne opreme, ki se hrani na ladji, dokler se zadevna oprema ne odstrani z ladje. Proizvajalec prevede izjavo o skladnosti v jezik ali jezike, ki jih zahteva država članica zastave, med drugim vsaj v jezik, ki se običajno uporablja v sektorju pomorskega prometa.

5. Izvod izjave EU o skladnosti se predloži priglašenemu organu ali organom, ki so opravili ustrezne postopke za ugotavljanje skladnosti.

Člen 17

Priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti

1. Države članice prek informacijskega sistema, ki ga Komisija vzpostavi za ta namen, obvestijo Komisijo in druge države članice o organih, pooblaščenih za ugotavljanje skladnosti na podlagi te direktive.

2. Priglašeni organi izpolnjujejo zahteve iz Priloge III.

Člen 18

Priglasitveni organi

1. Države članice imenujejo priglasitveni organ, ki je pristojen za uvedbo in izvajanje potrebnih postopkov za presojo in priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti ter za monitoring priglašenih organov, vključno s skladnostjo s členom 20.

2. Nadzor nad priglašenimi organi se izvede vsaj vsaki dve leti. Komisija se lahko odloči, da bo pri monitoringu sodelovala kot opazovalka.

3. Države članice lahko določijo, da presojo in monitoring iz odstavka 1 izvaja nacionalni akreditacijski organ.

4. Kadar priglasitveni organ izda pooblastilo ali drugače zaupa presojo, priglasitev ali monitoring iz odstavka 1 organu, ki ni vladni organ, je ta organ pravna oseba in smiselno izpolnjuje zahteve iz Priloge V. Poleg tega mora organ poskrbeti za kritje obveznosti, ki izhajajo iz njegovih dejavnosti.

5. Priglasitveni organ prevzame polno odgovornost za naloge, ki jih izvaja organ iz odstavka 4.

6. Priglasitveni organ izpolnjuje zahteve iz Priloge V.

Člen 19

Obveznost obveščanja za priglasitvene organe

1. Države članice obvestijo Komisijo o svojih postopkih v zvezi s presojo in priglasitvijo organov za ugotavljanje skladnosti ter o monitoringu priglašenih organov ter o vseh spremembah v zvezi s tem.

2. Komisija z informacijskim sistemom, ki ga vzpostavi za ta namen, omogoči, da so te informacije javno dostopne.

Člen 20

Odvisne družbe in podizvajalci priglašenih organov

1. Kadar priglašeni organ za posamezne naloge, povezane z ugotavljanjem skladnosti, sklene pogodbo s podizvajalci ali te naloge prenese na odvisno družbo, zagotovi, da podizvajalec ali odvisna družba izpolnjuje zahteve iz Priloge III, ter posledično o tem obvesti priglasitveni organ.

2. Priglašeni organi v celoti prevzamejo odgovornost za naloge, ki jih izvajajo podizvajalci ali odvisne družbe, ne glede na njihov sedež.

3. Dejavnosti se lahko prenesejo na podizvajalca ali odvisno družbo samo, če stranka s tem soglaša.

4. Priglašeni organi hranijo ter omogočajo priglasitvenim organom dostop do ustreznih dokumentov v zvezi s presojo usposobljenosti podizvajalca ali odvisne družbe ter nalogami, ki jih podizvajalec ali odvisna družba izvaja v skladu s to direktivo.

Člen 21

Spremembe priglasitev

1. Kadar priglasitveni organ ugotovi ali je obveščen, da priglašeni organ ne izpolnjuje več zahtev iz Priloge III ali da ne more izpolniti svojih obveznosti v skladu s to direktivo, priglasitveni organ omeji, začasno prekliče ali umakne priglasitev, kot je primerno glede na resnost neizpolnjevanja teh zahtev ali nespoštovanja obveznosti. Prek informacijskega sistema, ki ga Komisija vzpostavi za ta namen, o tem nemudoma ustrezno obvesti Komisijo in druge države članice.

2. V primeru omejitve, začasnega preklica ali umika priglasitve ali če je priglašeni organ prenehal z dejavnostjo, država članica priglasiteljica izvede ustrezne ukrepe za zagotovitev, da gradiva tega organa prevzame v obravnavo drug priglašeni organ ali da so na voljo pristojnim priglasitvenim organom in organom za nadzor trga na njihovo zahtevo.

Člen 22

Izpodbijanje pristojnosti priglašenih organov

1. Komisija razišče vse primere, v katerih na podlagi razpoložljivih informacij ali informacij, s katerimi je bila seznanjena, dvomi v pristojnost priglašenega organa ali da priglašeni organ še vedno izpolnjuje zahteve in obveznosti, ki veljajo zanj.

2. Država članica priglasiteljica Komisiji na zahtevo predloži vse informacije v zvezi s podlago za priglasitev ali z ohranjanjem pristojnosti zadevnega organa.

3. Komisija zagotovi, da se vse občutljive informacije, ki jih pridobi med preiskavami, obravnavajo zaupno.

4. Kadar Komisija ugotovi, da priglašeni organ ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več zahtev za priglasitev, o tem brez odlašanja obvesti državo članico priglasiteljico in od nje zahteva, da brez odlašanja sprejme potrebne korektivne ukrepe, po potrebi tudi preklic priglasitve.

Člen 23

Operativne obveznosti priglašenih organov

1. Priglašeni organi izvajajo ugotavljanje skladnosti ali naročijo njegovo izvedbo v skladu s postopki iz člena 15.

2. Kadar priglašeni organ ugotovi, da proizvajalec ne izpolnjuje obveznosti iz člena 12, od zadevnega proizvajalca zahteva, da brez odlašanja sprejme ustrezne korektivne ukrepe, in ne izda certifikata o skladnosti.

3. Kadar priglašeni organ med postopkom monitoringa skladnosti po izdaji certifikata o skladnosti ugotovi, da proizvod ni več v skladu s predpisi, od proizvajalca zahteva, da brez odlašanja sprejme ustrezne korektivne ukrepe, in po potrebi začasno prekliče ali umakne certifikat. Kadar korektivni ukrepi niso sprejeti ali nimajo zahtevanega učinka, priglašeni organ po potrebi omeji, začasno prekliče ali umakne certifikat.

Člen 24

Obveznost obveščanja za priglašene organe

1. Priglašeni organi priglasitveni organ obvestijo o:

(a) vsaki zavrnitvi, omejitvi, začasnem preklicu ali umiku certifikata o skladnosti;

(b) vseh okoliščinah, ki vplivajo na obseg priglasitve in pogoje za priglasitev;

(c) vsaki zahtevi po informacijah v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, ki so jo prejeli od organov za nadzor trga;

(d) na zahtevo o vseh dejavnostih ugotavljanja skladnosti, izvedenih v obsegu njihove priglasitve, in o vseh drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in sklepanjem pogodb s podizvajalci.

2. Priglašeni organi Komisiji in državam članicam na zahtevo predložijo zadevne informacije o vprašanjih v zvezi z negativnimi in pozitivnimi rezultati ugotavljanja skladnosti. Priglašeni organi drugim priglašenim organom, ki izvajajo dejavnosti ugotavljanja skladnosti za enake proizvode, predložijo informacije v zvezi z negativnimi in, na zahtevo, pozitivnimi rezultati ugotavljanja skladnosti.

POGLAVJE 5

NADZOR TRGA UNIJE, NADZOR PROIZVODOV, ZAŠČITNE DOLOČBE

Člen 25

Okvir EU za nadzor trga

1. Države članice v zvezi s pomorsko opremo izvajajo nadzor trga v skladu z okvirom EU za nadzor trga iz poglavja III Uredbe (ES) št. 765/2008, in sicer ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 tega člena.

2. Nacionalne infrastrukture in programi za nadzor trga upoštevajo posebne značilnosti sektorja pomorske opreme, vključno z različnimi postopki, ki so del ugotavljanja skladnosti, in zlasti odgovornosti, ki jih ima uprava države zastave v skladu z mednarodnimi konvencijami.

3. Nadzor trga lahko zajema preglede dokumentacije in preglede pomorske opreme z znakom krmila, ne glede na to, ali je že nameščena na ladje. Pregledi pomorske opreme, ki je že nameščena na ladjo, se izvajajo samo v takem obsegu, da je med pregledom še vedno mogoča popolna funkcionalnost zadevne opreme na ladji.

4. Kadar nameravajo organi države članice za nadzor trga v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 izvajati preglede vzorcev, lahko, če je to razumno in izvedljivo, od proizvajalca zahtevajo, da na lastne stroške priskrbi potrebne vzorce ali omogoči dostop do vzorcev na kraju samem.

Člen 26

Postopek za ravnanje s pomorsko opremo, ki pomeni tveganje, na nacionalni ravni

1. Kadar organi za nadzor trga države članice utemeljeno menijo, da pomorska oprema, ki spada v področje uporabe te direktive, pomeni tveganje za pomorsko varnost, zdravje ali okolje, izvedejo vrednotenje zadevne pomorske opreme glede izpolnjevanja vseh zahtev iz te direktive. Zadevni gospodarski subjekti po potrebi sodelujejo z organi za nadzor trga.

Kadar organi za nadzor trga med navedenim vrednotenjem ugotovijo, da pomorska oprema ni v skladu z zahtevami iz te direktive, od zadevnega gospodarskega subjekta brez odlašanja zahtevajo, da sprejme vse ustrezne korektivne ukrepe in pomorsko opremo uskladi z navedenimi zahtevami, jo umakne s trga ali odpokliče v takem razumnem roku, kot ga določijo glede na značilnosti tveganja.

Organi za nadzor trga o tem ustrezno obvestijo zadevni priglašeni organ.

Za ukrepe iz drugega pododstavka tega odstavka se uporablja člen 21 Uredbe (ES) št. 765/2008.

2. Kadar organi za nadzor trga menijo, da neizpolnjevanje ni omejeno na njihovo nacionalno ozemlje ali na ladje, ki plujejo pod njihovo zastavo, prek informacijskega sistema, ki ga Komisija vzpostavi za namene nadzora trga, obvestijo Komisijo in druge države članice o rezultatih vrednotenja, opravljenega v skladu z odstavkom 1, in ukrepih, ki jih zahtevajo od gospodarskega subjekta.

3. Gospodarski subjekt zagotovi izvajanje vseh ustreznih korektivnih ukrepov glede vseh zadevnih proizvodov, katerih dostopnost je omogočil na trgu po vsej Uniji ali jih je po potrebi namestil ali dobavil za namestitev na ladje EU.

4. Kadar zadevni gospodarski subjekt ne sprejme ustreznih korektivnih ukrepov v roku, ki so ga organi za nadzor trga predpisali v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1, ali ne izpolnjuje svojih drugih obveznosti v skladu s to direktivo, organi za nadzor trga sprejmejo vse ustrezne začasne ukrepe za prepoved ali omejitev omogočanja dostopnosti pomorske opreme na nacionalnem trgu ali namestitve na ladjah, ki plujejo pod njihovo zastavo, ter za umik proizvoda z navedenega trga ali njegov odpoklic.

Organi za nadzor trga o navedenih ukrepih brez odlašanja obvestijo Komisijo in druge države članice.

5. Informacije o ukrepih iz odstavka 4, ki so jih sprejeli organi za nadzor trga, vključujejo vse razpoložljive podrobnosti, zlasti podatke, potrebne za identifikacijo neskladne pomorske opreme, izvor proizvoda, značilnosti domnevne neskladnosti in povezanega tveganja, značilnosti in trajanje sprejetih nacionalnih ukrepov ter stališče zadevnega gospodarskega subjekta. Organi za nadzor trga zlasti navedejo, ali je neskladnost posledica naslednjih vzrokov:

(a) neizpolnjevanje veljavnih zahtev glede zasnove, konstrukcije in delovanja pomorske opreme iz člena 4;

(b) neskladnost s standardi preskušanja iz člena 4 med postopkom za ugotavljanje skladnosti;

(c) pomanjkljivosti v navedenih standardih preskušanja.

6. Države članice razen države članice, ki je začela postopek, brez odlašanja obvestijo Komisijo in ostale države članice o vseh sprejetih ukrepih in vseh dodatnih informacijah, ki so jim na voljo v zvezi z neskladnostjo zadevne pomorske opreme, ter v primeru nestrinjanja s priglašenim nacionalnim ukrepom predložijo svoje ugovore.

7. Kadar država članica ali Komisija v štirih mesecih po prejemu informacij o ukrepih iz odstavka 4, ki so jih sprejeli organi za nadzor trga, ne predloži ugovora glede začasnega ukrepa, ki ga je sprejela država članica, se šteje, da je navedeni ukrep upravičen.

8. Države članice zagotovijo, da se brez odlašanja sprejmejo ustrezni omejevalni ukrepi v zvezi z zadevno pomorsko opremo, kot je umik proizvoda z njihovega trga.

Člen 27

Zaščitni postopek EU

1. Kadar so po zaključku postopka iz člena 26(3) in (4) vloženi ugovori proti ukrepu, ki ga sprejme država članica, ali če Komisija meni, da bi lahko bil nacionalni ukrep v nasprotju z zakonodajo Unije, se Komisija brez odlašanja posvetuje z državami članicami in zadevnim gospodarskim subjektom ali subjekti ter oceni zadevni nacionalni ukrep. Komisija na podlagi rezultatov navedene ocene odloči, ali je zadevni nacionalni ukrep upravičen ali ne.

2. Za namene odstavka 1 se lahko Komisija, kadar meni, da je postopek sprejetja nacionalnega ukrepa ustrezen za izčrpno in objektivno oceno tveganja ter da je nacionalni predpis skladen s členom 21 Uredbe (ES) št. 765/2008, omeji na pregled ustreznosti in sorazmernosti zadevnega nacionalnega ukrepa glede na navedeno tveganje.

3. Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice ter jo takoj predloži državam članicam in zadevnemu gospodarskemu subjektu ali subjektom.

4. Če se zadevni nacionalni ukrep šteje za upravičenega, vse države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo umik neskladne pomorske opreme z nacionalnega trga in jo po potrebi prekličejo. O tem ustrezno obvestijo Komisijo.

5. Če se zadevni nacionalni ukrep šteje za neupravičenega, ga zadevna država članica prekliče.

6. Kadar so razlog za neskladnost pomorske opreme pomanjkljivosti v standardih preskušanja iz člena 4, lahko Komisija z namenom, da bi se dosegel cilj te direktive, nacionalni zaščitni ukrep potrdi, spremeni ali prekliče z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 38(2).

Poleg tega se na Komisijo prenese pooblastilo, da z delegiranimi akti v skladu s postopkom iz člena 37 sprejme začasne harmonizirane zahteve in standarde preskušanja za ta posamezen predmet pomorske opreme. Ustrezno se uporabljajo merila iz člena 8(3). Komisija omogoči brezplačen dostop do teh zahtev in standardov preskušanja.

7. Kadar je zadevni standard preskušanja evropski standard, Komisija obvesti ustrezni evropski organ ali organe za standardizacijo in zadevo predloži odboru, ustanovljenemu na podlagi člena 5 Direktive 98/34/ES. Navedeni odbor se posvetuje z ustreznim evropskim organom ali organi za standardizacijo in svoje mnenje predloži brez odlašanja.

Člen 28

Skladni proizvodi, ki predstavljajo tveganje za pomorsko varnost, zdravje ali okolje

1. Kadar država članica po izvedbi vrednotenja iz člena 26(1) ugotovi, da pomorska oprema, ki je v skladu s to direktivo, vseeno pomeni tveganje za pomorsko varnost, zdravje ali okolje, od zadevnega gospodarskega subjekta zahteva, da sprejme vse ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da zadevna pomorska oprema, ko je dana na trg, ne bo več predstavljala tega tveganja, ali da pomorsko opremo umakne s trga ali jo odpokliče v tako razumnem obdobju, kot ga določi glede na značilnosti tveganja.

2. Gospodarski subjekt zagotovi izvajanje korektivnih ukrepov glede vseh zadevnih proizvodov, katerih dostopnost je omogočil na trgu po vsej Uniji ali jih je namestil na ladje EU.

3. Država članica o tem takoj obvesti Komisijo in druge države članice. Predložene informacije vključujejo vse razpoložljive podrobnosti, zlasti podatke, potrebne za identifikacijo zadevne pomorske opreme, izvora in dobavne verige pomorske opreme, značilnosti tveganja ter značilnosti in trajanje sprejetih nacionalnih ukrepov.

4. Komisija se brez odlašanja posvetuje z državami članicami in zadevnim gospodarskim subjektom ali subjekti ter ovrednoti sprejete nacionalne ukrepe. Na podlagi rezultatov tega vrednotenja Komisija odloči, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne, in po potrebi predlaga ustrezne ukrepe. Za ta namen se smiselno uporablja člen 27(2).

5. Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice ter jo takoj predloži državam članicam in zadevnemu gospodarskemu subjektu ali subjektom.

Člen 29

Formalna neskladnost

1. Brez poseganja v člen 26 država članica od gospodarskega subjekta zahteva, da zadevno neskladnost odpravi, če ugotovi eno od naslednjih dejstev:

(a) znak krmila je nameščen v nasprotju s členom 9 ali 10;

(b) znak krmila ni nameščen;

(c) izjava EU o skladnosti ni bila pripravljena;

(d) izjava EU o skladnosti ni bila pravilno pripravljena;

(e) tehnična dokumentacija ni na voljo ali ni popolna;

(f) izjava EU o skladnosti ni bila poslana ladji.

2. Kadar se neskladnost iz odstavka 1 nadaljuje, zadevna država članica sprejme vse ustrezne ukrepe za omejevanje ali prepoved omogočanja dostopnosti pomorske opreme na trgu ali zagotovi njen odpoklic ali umik s trga.

Člen 30

Izjeme na podlagi tehničnih inovacij

1. V primeru tehničnih inovacij lahko uprava države zastave izjemoma dovoli, da se na ladjo EU namesti pomorska oprema, ki ni v skladu s postopkom za ugotavljanje skladnosti, če se je uprava države zastave v preskusu ali kako drugače ustrezno prepričala, da taka oprema izpolnjuje cilje te direktive.

2. Takšni postopki preskusa ne smejo nikakor razlikovati med pomorsko opremo, proizvedeno v državi članici zastave, in pomorsko opremo, proizvedeno v drugih državah.

3. Za pomorsko opremo, ki jo ureja ta člen, država članica zastave izda certifikat, ki se vedno hrani na mestu opreme, ter državi članici zastave dovoljuje namestitev opreme na ladjo in določa vse omejitve ali morebitne ukrepe v zvezi z uporabo te opreme.

4. Kadar država članica dovoli namestitev pomorske opreme, ki jo ureja ta člen, na ladji EU, navedena država članica takoj sporoči Komisiji in drugim državam članicam vse podrobnosti v zvezi s tem ter jim predloži poročila o vseh zadevnih preskusih, ocenah in postopkih ugotavljanja skladnosti.

5. Če Komisija meni, da pogoji iz odstavka 1 niso izpolnjeni, lahko v 12 mesecih od prejema sporočila iz odstavka 4 zahteva, da zadevna država članica v določenem roku prekliče odobreno dovoljenje. Komisija za ta namen sprejme izvedbene akte. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 38(2).

6. Kadar ladjo, ki ima nameščeno pomorsko opremo, ki jo ureja odstavek 1, prevzame druga država članica, lahko prevzemna država članica zastave sprejme potrebne ukrepe, ki lahko vključujejo preskušanja in praktične predstavitve za zagotovitev, da je oprema vsaj tako učinkovita kot oprema, ki je v skladu s postopki ugotavljanja skladnosti.

Člen 31

Izjeme glede preskušanja ali vrednotenja

Uprava države zastave lahko dovoli namestitev pomorske opreme, ki ni v skladu s postopki za ugotavljanje skladnosti ali ni obravnavana v členu 30, na ladjo EU zaradi preskušanja ali vrednotenja, če so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:

(a) država članica zastave izda certifikat za pomorsko opremo, ki se vedno hrani na mestu opreme, ter tej državi članici dovoli namestitev opreme na ladjo EU, določi vse potrebne omejitve in druge ustrezne ukrepe za uporabo zadevne opreme;

(b) dovoljenje je omejeno na obdobje, ki je po mnenju države zastave potrebno za izvedbo preskušanja in bi moralo biti čim krajše;

(c) pomorska oprema se ne uporablja namesto opreme, ki izpolnjuje zahteve te direktive, in ne nadomešča take opreme, ki ostane na ladji EU v delujočem stanju in pripravljena za takojšnjo uporabo.

Člen 32

Izjeme v izjemnih okoliščinah

1. V izjemnih okoliščinah, ki se ustrezno utemeljijo upravi države zastave, se lahko na ladjo namesti druga pomorska oprema v skladu z odstavki 2 do 4, kadar je treba pomorsko opremo zamenjati v pristanišču zunaj Unije, kjer zaradi časa, zamude in stroškov na ladjo ni mogoče namestiti opreme z znakom krmila.

2. Pomorski opremi, nameščeni na ladji, je priložena dokumentacija, ki jo izda država članica IMO, tj. organizacije, ki je podpisnica ustreznih konvencij, in ki potrjuje skladnost z ustreznimi zahtevami IMO.

3. Uprava države zastave je takoj obveščena o vrsti in značilnostih takšne druge pomorske opreme.

4. Uprava države zastave čim prej zagotovi, da je pomorska oprema iz odstavka 1 skupaj z dokumentacijo o preskušanju v skladu z zadevnimi zahtevami mednarodnih instrumentov in te direktive.

5. Kadar je dokazano, da posebna pomorska oprema z znakom krmila na trgu ni na voljo, lahko država članica zastave odobri namestitev druge pomorske opreme na ladjo v skladu z odstavki 6 do 8.

6. Odobrena pomorska oprema je čim bolj skladna z zahtevami in standardi preskušanja iz člena 4.

7. Pomorski opremi, nameščeni na ladji, je priložen začasni certifikat o odobritvi, ki ga izda država članica zastave ali druga država članica in v katerem so navedeni naslednji podatki:

(a) oprema z znakom krmila, ki bo nadomeščena s potrjeno opremo;

(b) natančne okoliščine, v katerih je bil izdan certifikat o odobritvi, in zlasti nerazpoložljivost opreme z znakom krmila na trgu;

(c) natančne zahteve glede zasnove, konstrukcije in delovanja, na podlagi katerih je država članica, ki izdaja potrdila, odobrila opremo;

(d) standardi preskušanja, ki so bili uporabljeni v zadevnih postopkih odobritve, če so bili uporabljeni.

8. Država članica, ki izda začasni certifikat o odobritvi, o tem takoj obvesti Komisijo. Če Komisija meni, da pogoji iz odstavkov 6 in 7 niso izpolnjeni, lahko od države članice zahteva, da prekliče zadevni certifikat ali z izvedbenimi akti sprejme druge ustrezne ukrepe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 38(2).

POGLAVJE 6

KONČNE DOLOČBE

Člen 33

Izmenjava izkušenj

Komisija omogoči izmenjavo izkušenj med nacionalnimi organi držav članic, ki so pristojni za politiko obveščanja, zlasti glede nadzora trga.

Člen 34

Usklajevanje priglašenih organov

1. Komisija zagotovi vzpostavitev in pravilno delovanje ustreznega usklajevanja in sodelovanja med priglašenimi organi v obliki sektorske skupine priglašenih organov.

2. Države članice zagotovijo, da organi, ki jih priglasijo, sodelujejo pri delu sektorske skupine neposredno ali prek imenovanih zastopnikov.

Člen 35

Izvedbeni ukrepi

1. Države članice prek informacijskega sistema, ki ga Komisija vzpostavi za ta namen, Komisiji sporočijo naziv in kontaktne podatke organov, ki so pristojni za izvajanje te direktive. Komisija pripravi, redno posodablja in javno objavi seznam navedenih organov.

2. Komisija za vsak predmet pomorske opreme, za katerega se v skladu z mednarodnimi konvencijami zahteva odobritev uprave države zastave, z izvedbenimi akti določi zadevne zahteve glede zasnove, konstrukcije in delovanja ter standarde preskušanja, ki jih določajo mednarodni instrumenti. Komisija ob sprejetju teh aktov izrecno navede datume, od katerih je treba uporabljati te zahteve in standarde preskušanja, vključno z datumi za dajanje na trg in nameščanje na ladje v skladu z mednarodnimi instrumenti in ob upoštevanju časovnih okvirov za ladjedelništvo. Komisija lahko določi tudi skupna merila in podrobne postopke za njihovo uporabo.

3. Komisija z izvedbenimi akti določi ustrezne zahteve glede zasnove, konstrukcije in delovanja, ki jih na novo določajo mednarodni instrumenti in se uporabljajo za opremo, ki je že nameščena na ladji, da bi zagotovili, da je oprema, nameščena na ladjah EU, v skladu z mednarodnimi instrumenti.

4. Komisija vzpostavi in vzdržuje zbirko podatkov, ki vključuje vsaj naslednje informacije:

(a) seznam in bistvene podatke, ki jih sporočijo priglašeni organi, glede certifikatov o skladnosti, izdanih v skladu s to direktivo;

(b) seznam in bistvene podatke, ki jih sporočijo proizvajalci, glede izjav o skladnosti, izdanih v skladu s to direktivo;

(c) najnovejši seznam veljavnih mednarodnih instrumentov ter zahtev in standardov preskušanja, veljavnih na podlagi člena 4(4);

(d) seznam in celotno besedilo meril in postopkov iz odstavka 2;

(e) zahteve in pogoje za elektronsko označevanje iz člena 11, kadar je to ustrezno;

(f) vse druge koristne informacije, ki bi državam članicam, priglašenim organom in gospodarskim subjektom pomagale pravilneje izvajati to direktivo.

Države članice imajo dostop do navedene zbirke podatkov. Ta zbirka je dostopna tudi javnosti, vendar le zaradi obveščanja.

5. Izvedbeni akti iz tega člena se sprejmejo v obliki uredb Komisije v skladu s postopkom pregleda iz člena 38(2).

Člen 36

Spremembe

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 37 sprejme delegirane akte, s katerimi posodobi sklice na standarde iz Priloge III, ko so na voljo novi standardi.

Člen 37

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 8, 11, 27 in 36 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 17. septembra 2014. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3. Pooblastilo iz členov 8, 11, 27 in 36 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 8, 11, 27 in 36, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 38

Odbor

1. Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen z Uredbo (ES) št. 2099/2002. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 39

Prenos

1. Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 18. septembra 2016. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Te določbe uporabljajo od 18. septembra 2016.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 40

Razveljavitev

1. Direktiva 96/98/ES se razveljavi z učinkom od 18. septembra 2016.

2. Zahteve in standardi preskušanja za pomorsko opremo, ki se uporabljajo od 18. septembra 2016 v skladu s predpisi nacionalne zakonodaje, ki so jo sprejele države članice za uskladitev z Direktivo 96/98/ES, se še naprej uporabljajo do začetka veljavnosti izvedbenih aktov iz člena 35(2).

3. Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo kot sklicevanja na to direktivo.

Člen 41

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 42

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 23. julija 2014 Za Evropski parlament Predsednik M. SCHULZ Za Svet Predsednik S. GOZI

(1) UL C 161, 6.6.2013, str. 93.

(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 23. julija 2014.

(3) Direktiva Sveta 96/98/ES z dne 20. decembra 1996 o pomorski opremi (UL L 46, 17.2.1997, str. 25).

(4) Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa Sveta 93/465/EGS (UL L 218, 13.8.2008, str. 82).

(5) Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

(6) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(7) Uredba (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (UL L 208, 5.8.2002, str. 1).

(8) Uredba (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) (UL L 324, 29.11.2002, str. 1).

(9) Direktiva 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov (UL L 204, 21.7.1998, str. 37).

(10) Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12).

PRILOGA I ZNAK KRMILA Znak skladnosti mora imeti naslednjo obliko: Če je znak krmila povečan ali pomanjšan, morajo biti upoštevana razmerja iz graduirane skice. Različni sestavni deli znaka krmila morajo biti enako visoki in ne smejo biti manjši od 5 mm. Ta minimalna dimenzija je lahko opuščena pri manjših napravah.

PRILOGA II POSTOPKI ZA UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI I. MODUL B: ES-PREGLED TIPA 1. ES-pregled tipa je del postopka za ugotavljanje skladnosti, pri katerem priglašeni organ pregleda tehnično zasnovo pomorske opreme ter preveri in potrdi, da ta izpolnjuje ustrezne zahteve. 2. ES-pregled tipa se lahko izvede na dva načina, in sicer kot: — pregled vzorca dokončanega proizvoda, reprezentativnega za predvideno proizvodnjo (tip proizvodnje), — ocena ustreznosti tehnične zasnove pomorske opreme s pregledom tehnične dokumentacije in dodatnih dokazil iz točke 3 ter pregled vzorcev enega ali več kritičnih delov proizvoda, reprezentativnih za predvideno proizvodnjo (kombinacija tipa proizvodnje in tipa načrta). 3. Proizvajalec predloži zahtevek za ES-pregled tipa enemu samemu priglašenemu organu, ki ga izbere sam. Zahtevek vključuje: — ime in naslov proizvajalca ter, če zahtevek predloži pooblaščeni zastopnik, tudi njegovo ime in naslov, — pisno izjavo, da enak zahtevek ni bil predložen nobenemu drugemu priglašenemu organu, — tehnično dokumentacijo. Tehnična dokumentacija omogoča ugotavljanje skladnosti pomorske opreme z veljavnimi zahtevami mednarodnih instrumentov iz člena 4 ter vključuje ustrezno analizo in oceno tveganja. V tehnični dokumentaciji so določene veljavne zahteve, pri čemer v obsegu, ki je pomemben za tako ugotavljanje, zajema zasnovo, proizvodnjo in delovanje pomorske opreme. Kadar je primerno, tehnična dokumentacija vsebuje vsaj naslednje elemente: (a) splošni opis pomorske opreme; (b) zasnovo konstrukcije in delovne risbe ter sheme sestavnih delov, podsestavov, tokokrogov itd.; (c) opise in razlage, ki so potrebni za razumevanje navedenih risb in shem ter delovanje pomorske opreme; (d) seznam zahtev in standardov preskušanja, ki se uporabljajo za zadevno pomorsko opremo v skladu s to direktivo, skupaj z opisom rešitev, sprejetih za izpolnjevanje navedenih zahtev; (e) rezultate opravljenih projektnih izračunov, pregledov itd. ter (f) poročila o preskusih, — vzorce, reprezentativne za predvideno proizvodnjo. Priglašeni organ lahko po potrebi zahteva dodatne vzorce za izvajanje programa preskusov, — dodatna dokazila o ustreznosti rešitve tehnične zasnove. V teh dodatnih dokazilih so navedeni vsi dokumenti, ki so bili uporabljeni. Dodatna dokazila po potrebi vsebujejo rezultate preskusov, ki jih je izvedel ustrezen laboratorij proizvajalca ali drug preskuševalni laboratorij v njegovem imenu in na njegovo odgovornost. 4. Priglašeni organ: v zvezi s pomorsko opremo: 4.1 pregleda tehnično dokumentacijo in dodatna dokazila, da ugotovi ustreznost tehnične zasnove pomorske opreme; v zvezi z vzorci: 4.2 preveri, ali so bili vzorci proizvedeni v skladu s tehnično dokumentacijo, in določi elemente, ki so bili zasnovani v skladu z veljavnimi določbami ustreznih zahtev in standardov preskušanja, pa tudi elemente, ki so bili zasnovani, ne da bi bile upoštevane ustrezne določbe navedenih standardov; 4.3 izvede ustrezne preglede in preskuse ali naroči njihovo izvedbo v skladu s to direktivo; 4.4 se dogovori s proizvajalcem o kraju, v katerem se bodo opravljali pregledi in preskusi. 5. Priglašeni organ sestavi poročilo o vredotenju, ki navaja ukrepe, izvedene v skladu s točko 4, in njihove rezultate. Brez poseganja v obveznosti do priglasitvenih organov objavi priglašeni organ vsebino navedenega poročila v celoti ali delno le, če proizvajalec s tem soglaša. 6. Kadar tip izpolnjuje zahteve posebnih mednarodnih instrumentov, ki veljajo za zadevno pomorsko opremo, priglašeni organ proizvajalcu izda certifikat o ES-pregledu tipa. Certifikat vsebuje ime in naslov proizvajalca, ugotovitve pregleda, morebitne pogoje njegove veljavnosti in potrebne podatke za identifikacijo odobrenega tipa. Certifikatu je lahko priložena ena ali več prilog. Certifikat in njegove priloge vsebujejo vse potrebne informacije, da se lahko ovrednoti skladnost proizvedenih proizvodov s preskušenim tipom in omogoči nadzor med uporabo. Kadar tip ne izpolnjuje veljavnih zahtev mednarodnih instrumentov, priglašeni organ zavrne izdajo certifikata o ES-pregledu tipa in ustrezno obvesti vlagatelja s podrobno utemeljitvijo zavrnitve. 7. Če odobreni tip ne izpolnjuje več veljavnih zahtev, priglašeni organ določi, ali je potrebno dodatno preskušanje ali nov postopek za ugotavljanje skladnosti. Proizvajalec obvesti priglašeni organ, ki hrani tehnično dokumentacijo v zvezi s certifikatom o ES-pregledu tipa, o vseh spremembah odobrenega tipa, ki bi lahko vplivale na skladnost pomorske opreme z zahtevami ustreznih mednarodnih instrumentov ali pogoji veljavnosti certifikata. Za takšne spremembe je potrebna dodatna odobritev v obliki dodatka k izvirnemu certifikatu o ES-pregledu tipa. 8. Vsak priglašeni organ obvesti svoje priglasitvene organe o izdanih ali umaknjenih certifikatih o ES-pregledu tipa in/ali dodatkih k tem certifikatom ter priglasitvenim organom redno ali na zahtevo posreduje seznam zavrnjenih, začasno preklicanih ali drugače omejenih potrdil in/ali dodatkov. Vsak priglašeni organ obvesti druge priglašene organe o certifikatih o ES-pregledu tipa in/ali morebitnih dodatkih k njim, ki jih je zavrnil, umaknil, začasno preklical ali drugače omejil, ter jih na zahtevo obvesti o certifikatih in/ali dodatkih, ki jih je izdal. Komisija, države članice in drugi priglašeni organi lahko na zahtevo pridobijo izvod certifikata o ES-pregledu tipa in/ali njihovih dodatkov. Komisija in države članice lahko na zahtevo pridobijo izvod tehnične dokumentacije in rezultate pregledov, ki jih je izvedel priglašeni organ. Priglašeni organ hrani izvod certifikata o ES-pregledu tipa, njegovih prilog in dodatkov ter tehnični spis, vključno z dokumentacijo, ki jo predloži proizvajalec, do izteka veljavnosti certifikata. 9. Proizvajalec hrani izvod certifikata o ES-pregledu tipa, njegovih prilog in dodatkov, vključno s tehnično dokumentacijo, za nacionalne organe vsaj deset let po namestitvi znaka krmila na zadnji proizvedeni proizvod in v nobenem primeru za krajše obdobje, kot je pričakovana življenjska doba zadevne pomorske opreme. 10. Pooblaščeni zastopnik proizvajalca lahko vloži zahtevek iz točke 3 ter izpolni obveznosti iz točk 7 in 9, če so navedene v pooblastilu. II. MODUL D: SKLADNOST S TIPOM NA PODLAGI ZAGOTAVLJANJA KAKOVOSTI PROIZVODNEGA PROCESA 1. Skladnost s tipom na podlagi zagotavljanja kakovosti proizvodnega procesa je del postopka za ugotavljanje skladnosti, pri čemer proizvajalec izpolni obveznosti iz točk 2 in 5 ter zagotovi in na lastno odgovornost izjavi, da je zadevna pomorska oprema v skladu s tipom, opisanim v certifikatu o ES-pregledu tipa, in da izpolnjuje zahteve mednarodnih instrumentov, ki se uporabljajo zanjo. 2. Proizvodnja Proizvajalec upravlja odobren sistem kakovosti za proizvodnjo, pregled končnega proizvoda in preskušanje zadevnih proizvodov iz točke 3 ter je nadzorovan v skladu s točko 4. 3. Sistem kakovosti 3.1 Proizvajalec predloži zahtevek za oceno svojega sistema kakovosti za zadevno pomorsko opremo priglašenemu organu, ki ga izbere sam. Zahtevek vključuje: — ime in naslov proizvajalca ter, če je zahtevek vložil pooblaščeni zastopnik, tudi njegovo ime in naslov, — pisno izjavo, da enak zahtevek ni bil predložen nobenemu drugemu priglašenemu organu, — vse ustrezne informacije o predvideni kategoriji pomorske opreme, — dokumentacijo o sistemu kakovosti, — tehnično dokumentacijo o odobrenem tipu in izvod certifikata o ES-pregledu tipa. 3.2 S sistemom kakovosti se zagotovi skladnost proizvodov s tipom, opisanim v certifikatu o ES-pregledu tipa, in zahtevami mednarodnih instrumentov, ki veljajo zanje. Vsi elementi, zahteve in določbe, ki jih je sprejel proizvajalec, se sistematično in metodično dokumentirajo v obliki pisnih ukrepov, postopkov in navodil. Dokumentacija o sistemu kakovosti omogoča dosledno razlago programov, načrtov, priročnikov in zapisov o kakovosti. Vsebuje zlasti ustrezen opis: — ciljev kakovosti in organizacijske strukture, odgovornosti in pooblastil vodstva v zvezi s kakovostjo proizvodov, — ustreznih načinov proizvodnje, nadzora kakovosti in zagotavljanja kakovosti, postopkov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljali, — pregledov in preskusov, ki bodo izvedeni pred in med proizvodnjo ter po njej, ter pogostnosti njihovega izvajanja, — zapisov o kakovosti, kot so poročila o pregledu in podatki o preskusih, podatki o umerjanju opreme, poročila o strokovni usposobljenosti zadevnega osebja itd., ter — načinov za monitoring doseganja zahtevane kakovosti proizvoda in učinkovitega delovanja sistema kakovosti. 3.3 Priglašeni organ oceni sistem kakovosti, da ugotovi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3.2. Skupina za presojo ima poleg izkušenj pri sistemih vodenja kakovosti vsaj enega člana z izkušnjami iz ocenjevanja na ustreznem področju pomorske opreme in zadevne tehnologije pomorske opreme ter poznavanjem veljavnih zahtev mednarodnih instrumentov. Presoja vključuje ocenjevalni obisk prostorov proizvajalca. Skupina za presojo pregleda tehnično dokumentacijo iz pete alinee točke 3.1, da preveri, ali je proizvajalec sposoben ugotoviti, katere so ustrezne zahteve mednarodnih instrumentov, in izvesti potrebne preglede za zagotovitev skladnosti proizvoda z navedenimi zahtevami. Odločitev se sporoči proizvajalcu. Obvestilo vsebuje ugotovitve presoje in utemeljeno odločitev o oceni. 3.4 Proizvajalec se zaveže, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz sistema kakovosti, kot je bil odobren, ter vzdrževal njegovo ustreznost in učinkovitost. 3.5 Proizvajalec priglašeni organ, ki je odobril sistem kakovosti, obvesti o vsaki nameravani spremembi sistema kakovosti. Priglašeni organ ovrednoti vse predlagane spremembe in se odloči, ali bo spremenjeni sistem kakovosti še naprej izpolnjeval zahteve iz točke 3.2 oziroma ali je potrebna ponovna ocena. O svoji odločitvi obvesti proizvajalca. Uradno obvestilo vsebuje ugotovitve pregleda in utemeljeno odločitev o oceni. 4. Nadzor, za katerega je odgovoren priglašeni organ 4.1 Namen nadzora je zagotoviti, da proizvajalec ustrezno izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti. 4.2 Proizvajalec priglašenemu organu za namene ocenjevanja omogoči dostop do prostorov za proizvodnjo, pregledovanje, preskušanje in skladiščenje ter mu zagotovi vse potrebne informacije, zlasti: — dokumentacijo o sistemu kakovosti, — zapise o kakovosti, kot so poročila o pregledu in podatki o preskusih, podatki o umerjanju opreme, poročila o strokovni usposobljenosti osebja itd. 4.3 Priglašeni organ izvaja redne presoje, da ugotovi, ali proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kakovosti, ter proizvajalcu predloži poročilo o presoji. 4.4 Poleg tega lahko priglašeni organ nenapovedano obišče proizvajalca, razen če za take obiske na podlagi nacionalne zakonodaje in iz obrambnih ali varnostnih razlogov veljajo določene omejitve. Med takšnimi obiski lahko priglašeni organ po potrebi izvede ali naroči izvedbo preskusov proizvodov, da preveri pravilno delovanje sistema kakovosti. Priglašeni organ proizvajalcu predloži poročilo o obisku in, če so bili preskusi izvedeni, tudi poročilo o preskusih. 5. Oznaka skladnosti in izjava o skladnosti 5.1 Proizvajalec namesti oznako krmila iz člena 9 in na odgovornost priglašenega organa iz točke 3.1 identifikacijsko številko tega organa na vsak proizvod, ki je v skladu s tipom, opisanim v certifikatu o ES-pregledu tipa, in ki izpolnjuje veljavne zahteve mednarodnih instrumentov. 5.2 Proizvajalec za vsak vzorčni proizvod pripravi pisno izjavo o skladnosti in jo hrani za nacionalne organe vsaj deset let po namestitvi znaka krmila na zadnji proizvedeni proizvod in v nobenem primeru za krajše obdobje, kot je pričakovana življenjska doba zadevne pomorske opreme. V izjavi o skladnosti se opredeli vzorčna pomorska oprema, za katero je bila sestavljena. Na zahtevo se pristojnim organom predloži izvod izjave o skladnosti. 6. Proizvajalec vsaj deset let po namestitvi znaka krmila na zadnji proizvedeni proizvod in v nobenem primeru za krajše obdobje, kot je pričakovana življenjska doba zadevne pomorske opreme, za pristojne organe hrani: — dokumentacijo iz točke 3.1, — spremembo iz točke 3.5, kot je bila odobrena, — odločitve in poročila priglašenega organa iz točk 3.5, 4.3 in 4.4. 7. Vsak priglašeni organ obvesti svoje priglasitvene organe o izdanih ali umaknjenih odobritvah sistema kakovosti in redno ali na zahtevo svojim priglasitvenim organom posreduje seznam zavrnjenih, začasno preklicanih ali drugače omejenih odobritev sistema kakovosti. Vsak priglašeni organ druge priglašene organe obvesti o odobritvah sistema kakovosti, ki jih je zavrnil, začasno preklical, umaknil ali drugače omejil, ter jih na zahtevo obvesti o odobritvah sistema kakovosti, ki jih je izdal. 8. Pooblaščeni zastopnik Obveznosti proizvajalca iz točk 3.1, 3.5, 5 in 6 lahko v njegovem imenu in na njegovo odgovornost izpolni pooblaščeni zastopnik, če so navedene v pooblastilu. III. MODUL E: SKLADNOST S TIPOM NA PODLAGI ZAGOTAVLJANJA KAKOVOSTI PROIZVODA 1. Skladnost s tipom na podlagi zagotavljanja kakovosti proizvoda je del postopka za ugotavljanje skladnosti, v okviru katerega proizvajalec izpolni obveznosti iz točk 2 in 5 ter zagotovi in na lastno odgovornost izjavi, da je zadevna pomorska oprema v skladu s tipom, opisanim v certifikatu o ES-pregledu tipa, in da izpolnjuje zahteve mednarodnih instrumentov, ki veljajo zanjo. 2. Proizvodnja Proizvajalec upravlja odobren sistem kakovosti za pregled končnega proizvoda in preskušanje zadevnih proizvodov iz točke 3 ter je nadzorovan v skladu s točko 4. 3. Sistem kakovosti 3.1 Proizvajalec predloži zahtevek za oceno svojega sistema kakovosti za zadevno pomorsko opremo priglašenemu organu, ki ga izbere sam. Zahtevek vključuje: — ime in naslov proizvajalca ter, če je zahtevek vložil pooblaščeni zastopnik, tudi njegovo ime in naslov, — pisno izjavo, da enak zahtevek ni bil predložen nobenemu drugemu priglašenemu organu, — vse ustrezne informacije o predvideni kategoriji pomorske opreme, — dokumentacijo o sistemu kakovosti ter — tehnično dokumentacijo o odobrenem tipu in izvod certifikata o ES-pregledu tipa. 3.2 Sistem kakovosti zagotovi skladnost proizvodov s tipom, opisanim v certifikatu o ES-pregledu tipa, in ustreznimi zahtevami mednarodnih instrumentov. Vsi elementi, zahteve in določbe, ki jih je sprejel proizvajalec, se sistematično in metodično dokumentirajo v obliki pisnih ukrepov, postopkov in navodil. Dokumentacija o sistemu kakovosti omogoča dosledno razlago programov, načrtov, priročnikov in zapisov o kakovosti. Vsebuje zlasti ustrezen opis: — ciljev kakovosti in organizacijske strukture, odgovornosti in pooblastil vodstva glede kakovosti proizvodov, — pregledov in preskusov, ki bodo izvedeni po koncu proizvodnje, — zapisov o kakovosti, kot so poročila o pregledu in podatki o preskusih, podatki o umerjanju opreme, poročila o strokovni usposobljenosti zadevnega osebja itd., — načinov spremljanja učinkovitega delovanja sistema kakovosti. 3.3 Priglašeni organ oceni sistem kakovosti, da ugotovi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3.2. Skupina za presojo ima poleg izkušenj pri sistemih vodenja kakovosti vsaj enega člana z izkušnjami iz ocenjevanja na ustreznem področju pomorske opreme in zadevne tehnologije pomorske opreme ter poznavanjem veljavnih zahtev mednarodnih instrumentov. Presoja vključuje ocenjevalni obisk prostorov proizvajalca. Skupina za presojo pregleda tehnično dokumentacijo iz pete alinee točke 3.1, da preveri, ali je proizvajalec sposoben opredeliti ustrezne zahteve mednarodnih instrumentov in izvesti potrebne preglede za zagotovitev skladnosti proizvodov z navedenimi zahtevami. Odločitev se sporoči proizvajalcu. Obvestilo vsebuje ugotovitve presoje in utemeljeno odločitev o oceni. 3.4 Proizvajalec se zaveže, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz sistema kakovosti, kot je bil odobren, ter vzdrževal njegovo ustreznost in učinkovitost. 3.5 Proizvajalec priglašeni organ, ki je odobril sistem kakovosti, obvesti o vsaki nameravani spremembi sistema kakovosti. Priglašeni organ ovrednoti vse predlagane spremembe in se odloči, ali bo spremenjeni sistem kakovosti še naprej izpolnjeval zahteve iz točke 3.2 oziroma ali je potrebna ponovna ocena. O svoji odločitvi obvesti proizvajalca. Uradno obvestilo vsebuje ugotovitve pregleda in utemeljeno odločitev o oceni. 4. Nadzor, za katerega je odgovoren priglašeni organ 4.1 Namen nadzora je zagotoviti, da proizvajalec ustrezno izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti. 4.2 Proizvajalec priglašenemu organu za namene ocenjevanja omogoči dostop do prostorov za proizvodnjo, pregledovanje, preskušanje in skladiščenje ter mu zagotovi vse potrebne informacije, zlasti: — dokumentacijo o sistemu kakovosti, — zapise o kakovosti, kot so poročila o pregledu in podatki o preskusih, podatki o umerjanju opreme, poročila o strokovni usposobljenosti osebja itd. 4.3 Priglašeni organ izvaja redne presoje, da ugotovi, ali proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kakovosti, ter proizvajalcu predloži poročilo o presoji. 4.4 Poleg tega lahko priglašeni organ nepričakovano obišče proizvajalca, razen če veljajo za take obiske določene omejitve na podlagi nacionalne zakonodaje ali iz obrambnih oziroma varnostnih razlogov. Med takšnimi obiski lahko priglašeni organ po potrebi izvede ali naroči izvesti preskuse proizvodov, da preveri pravilno delovanje sistema kakovosti. Priglašeni organ proizvajalcu predloži poročilo o obisku in, če so bili preskusi izvedeni, tudi poročilo o preskusih. 5. Oznaka skladnosti in izjava o skladnosti 5.1 Proizvajalec namesti oznako krmila iz člena 9 in na odgovornost priglašenega organa iz točke 3.1 identifikacijsko številko tega organa na vsak proizvod, ki je v skladu s tipom, opisanim v certifikatu o ES-pregledu tipa, in ki izpolnjuje veljavne zahteve mednarodnih instrumentov. 5.2 Proizvajalec za vsak vzorčni proizvod pripravi pisno izjavo o skladnosti in jo hrani za nacionalne organe vsaj deset let po namestitvi znaka krmila na zadnji proizvedeni proizvod in v nobenem primeru za krajše obdobje, kot je pričakovana življenjska doba zadevne pomorske opreme. V izjavi o skladnosti se opredeli vzorčna pomorska oprema, za katero je bila sestavljena. Na zahtevo se pristojnim organom predloži izvod izjave o skladnosti. 6. Proizvajalec vsaj deset let po namestitvi znaka krmila na zadnji proizvedeni proizvod in v nobenem primeru za krajše obdobje, kot je pričakovana življenjska doba zadevne pomorske opreme, za pristojne organe hrani: — dokumentacijo iz točke 3.1, — spremembo iz točke 3.5, kot je bila odobrena, — odločitve in poročila priglašenega organa iz točk 3.5, 4.3 in 4.4. 7. Vsak priglašeni organ obvesti svoje priglasitvene organe o izdanih ali umaknjenih odobritvah sistema kakovosti in redno ali na zahtevo svojim priglasitvenim organom posreduje seznam zavrnjenih, začasno preklicanih ali drugače omejenih odobritev sistema kakovosti. Vsak priglašeni organ druge priglašene organe obvesti o odobritvah sistema kakovosti, ki jih je zavrnil, začasno preklical ali umaknil, ter jih na zahtevo obvesti o odobritvah sistema kakovosti, ki jih je izdal. 8. Pooblaščeni zastopnik Obveznosti proizvajalca iz točk 3.1, 3.5, 5 in 6 lahko v njegovem imenu in na njegovo odgovornost izpolni pooblaščeni zastopnik, če so navedene v pooblastilu. IV. MODUL F: SKLADNOST S TIPOM NA PODLAGI PREVERJANJA PROIZVODA 1. Skladnost s tipom na podlagi preverjanja proizvoda je del postopka za ugotavljanje skladnosti, v okviru katerega proizvajalec izpolni obveznosti iz točk 2, 5.1. in 6 ter zagotovi in na lastno odgovornost izjavi, da so zadevni proizvodi, za katere veljajo določbe iz točke 3, v skladu s tipom, opisanim v certifikatu o ES-pregledu tipa, in da izpolnjujejo zahteve mednarodnih instrumentov, ki veljajo zanje. 2. Proizvodnja Proizvajalec sprejme vse potrebne ukrepe, da se na podlagi proizvodnega procesa in njegovega spremljanja zagotovi skladnost proizvedenih proizvodov z odobrenim tipom, opisanim v certifikatu o ES-pregledu tipa, in zahtevami mednarodnih instrumentov, ki veljajo zanje. 3. Preverjanje Priglašeni organ, ki ga je izbral proizvajalec, izvede ustrezne preglede in preskuse, da preveri skladnost proizvodov z odobrenim tipom, opisanim v certifikatu o ES-pregledu tipa, in ustreznimi zahtevami mednarodnih instrumentov. Pregledi in preskusi za pregled skladnosti proizvodov z ustreznimi zahtevami se po presoji proizvajalca izvedejo s pregledom in preskušanjem vsakega proizvoda, kot je določeno v točki 4, ali s pregledom in preskušanjem proizvodov na podlagi statističnih podatkov, kot je določeno v točki 5. 4. Preverjanje skladnosti s pregledom in preskusom vsakega proizvoda 4.1 Vsi proizvodi se pregledajo in preskusijo posamezno v skladu s to direktivo, da se preveri skladnost proizvodov z odobrenim tipom, opisanim v certifikatu o ES-pregledu tipa, in ustreznimi zahtevami mednarodnih instrumentov. 4.2 Priglašeni organ izda certifikat o skladnosti ob upoštevanju izvedenih pregledov in preskusov ter namesti svojo identifikacijsko številko na vsak odobreni proizvod ali jo da namestiti na svojo odgovornost. Proizvajalec hrani certifikat o skladnosti za preglede nacionalnih organov vsaj deset let po namestitvi znaka krmila na zadnji proizvedeni proizvod in v nobenem primeru za krajše obdobje, kot je pričakovana življenjska doba zadevne pomorske opreme. 5. Statistično preverjanje skladnosti 5.1 Proizvajalec sprejme vse potrebne ukrepe, da se na podlagi proizvodnega procesa in njegovega spremljanja zagotovi homogenost vsake proizvedene serije, ter zagotovi svoje proizvode za preverjanje v obliki homogenih serij. 5.2 Iz vsake serije se vzame naključni vzorec. Vsi proizvodi v vzorcih so pregledani in preskušeni posamezno v skladu s to direktivo, da se zagotovi njihova skladnost z veljavnimi zahtevami mednarodnih instrumentov in določi, ali je serija sprejeta ali zavrnjena. 5.3 Če je serija sprejeta, se odobrijo vsi proizvodi iz serije, razen proizvodov iz vzorca, za katere je bilo ugotovljeno, da ne izpolnjujejo zahtev preskusa. Priglašeni organ izda certifikat o skladnosti ob upoštevanju izvedenih pregledov in preskusov ter namesti svojo identifikacijsko številko na vsak odobreni proizvod ali jo da namestiti na svojo odgovornost. Proizvajalec hrani certifikat o skladnosti za nacionalne organe vsaj deset let po namestitvi znaka krmila na zadnji proizvedeni proizvod in v nobenem primeru za krajše obdobje, kot je pričakovana življenjska doba zadevne pomorske opreme. 5.4 Če je serija zavrnjena, priglašeni organ ali pristojni organ sprejme ustrezne ukrepe, da prepreči dajanje te serije na trg. Če so zavrnitve serij pogoste, lahko priglašeni organ opusti statistično preverjanje in sprejme ustrezne ukrepe. 6. Oznaka skladnosti in izjava o skladnosti 6.1 Proizvajalec namesti znak krmila iz člena 9 in na odgovornost priglašenega organa iz točke 3 identifikacijsko številko tega organa na vsak proizvod, ki je v skladu s tipom, opisanim v certifikatu o ES-pregledu tipa, in ki izpolnjuje veljavne zahteve mednarodnih instrumentov. 6.2 Proizvajalec za vsak vzorčni proizvod pripravi pisno izjavo o skladnosti in jo hrani za nacionalne organe vsaj deset let po namestitvi znaka krmila na zadnji proizvedeni proizvod in v nobenem primeru za krajše obdobje, kot je pričakovana življenjska doba zadevne pomorske opreme. V izjavi o skladnosti se opredeli vzorčna pomorska oprema, za katero je bila sestavljena. Na zahtevo se pristojnim organom predloži izvod izjave o skladnosti. 7. Proizvajalec lahko med proizvodnim procesom na podlagi dovoljenja priglašenega organa in na njegovo odgovornost namesti identifikacijsko številko tega organa na proizvode. 8. Pooblaščeni zastopnik Pooblaščeni zastopnik lahko v imenu proizvajalca in v okviru njegove odgovornosti izpolni njegove obveznosti, če so navedene v pooblastilu. Pooblaščenemu zastopniku ni treba izpolniti obveznosti proizvajalca iz točk 2 in 5.1. V. MODUL G: SKLADNOST NA PODLAGI PREVERJANJA ENOTE 1. Skladnost na podlagi preverjanja enote je postopek za ugotavljanje skladnosti, v okviru katerega proizvajalec izpolni obveznosti iz točk 2, 3 in 5 ter zagotovi in na lastno odgovornost izjavi, da je zadevni proizvod, za katerega veljajo določbe iz točke 4, v skladu z zahtevami mednarodnih instrumentov, ki veljajo zanj. 2. Tehnična dokumentacija Proizvajalec pripravi tehnično dokumentacijo in jo predloži priglašenemu organu iz točke 4. Dokumentacija omogoča ugotavljanje skladnosti proizvoda z ustreznimi zahtevami ter vključuje ustrezno analizo in oceno tveganja. V tehnični dokumentaciji so določene veljavne zahteve, pri čemer v obsegu, ki je pomemben za tako ugotavljanje, zajema zasnovo, proizvodnjo in delovanje proizvoda. Kadar je ustrezno, tehnična dokumentacija vsebuje vsaj naslednje elemente: — splošen opis proizvoda, — zasnovo konstrukcije in delovne risbe ter sheme sestavnih delov, podsestavov, tokokrogov itd., — opise in razlage, ki so potrebni za razumevanje navedenih risb in shem ter delovanje proizvoda, — seznam zahtev in standardov preskušanja, ki se uporabljajo za zadevno pomorsko opremo v skladu s to direktivo, skupaj z opisom rešitev, sprejetih za izpolnjevanje navedenih zahtev, — rezultate opravljenih projektnih izračunov, pregledov itd. ter — poročila o preskusih. Proizvajalec hrani tehnično dokumentacijo za ustrezne nacionalne organe vsaj deset let po namestitvi znaka krmila na zadnji proizvedeni proizvod in v nobenem primeru za krajše obdobje, kot je pričakovana življenjska doba zadevne pomorske opreme. 3. Proizvodnja Proizvajalec sprejme vse potrebne ukrepe, da se na podlagi proizvodnega procesa in njegovega spremljanja zagotovi skladnost proizvedenega proizvoda z veljavnimi zahtevami mednarodnih instrumentov. 4. Preverjanje Priglašeni organ, ki ga je izbral proizvajalec, izvede ustrezne preglede in preskuse v skladu s to direktivo, da preveri skladnost proizvoda z veljavnimi zahtevami mednarodnih instrumentov. Priglašeni organ izda certifikat o skladnosti ob upoštevanju izvedenih pregledov in preskusov ter namesti svojo identifikacijsko številko na odobreni proizvod ali jo da namestiti na svojo odgovornost. Proizvajalec hrani certifikate o skladnosti za nacionalne organe vsaj deset let po namestitvi znaka krmila na zadnji proizvedeni proizvod in v nobenem primeru za krajše obdobje, kot je pričakovana življenjska doba zadevne pomorske opreme. 5. Oznaka skladnosti in izjava o skladnosti 5.1 Proizvajalec namesti znak krmila iz člena 9 in na odgovornost priglašenega organa iz točke 4 identifikacijsko številko tega organa na vsak proizvod, ki izpolnjuje veljavne zahteve mednarodnih instrumentov. 5.2 Proizvajalec pripravi pisno izjavo o skladnosti in jo hrani za nacionalne organe vsaj deset let po namestitvi znaka krmila na zadnji proizvedeni proizvod in v nobenem primeru za krajše obdobje, kot je pričakovana življenjska doba zadevne pomorske opreme. V izjavi o skladnosti se opredeli proizvod, za katerega je bila sestavljena. Na zahtevo se pristojnim organom predloži izvod izjave o skladnosti. 6. Pooblaščeni zastopnik Obveznosti proizvajalca iz točk 2 in 5 lahko v njegovem imenu in na njegovo odgovornost izpolni pooblaščeni zastopnik, če so navedene v pooblastilu.

PRILOGA III ZAHTEVE, KI JIH MORAJO IZPOLNJEVATI ORGANI ZA UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI, DA POSTANEJO PRIGLAŠENI ORGANI 1. Za namene priglasitve mora organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjevati zahteve iz točk 2 do 11. 2. Organ za ugotavljanje skladnosti je ustanovljen v skladu z nacionalno zakonodajo in je pravna oseba. 3. Organ za ugotavljanje skladnosti je organ tretje strani, ki je neodvisen od organizacije ali pomorske opreme, katere skladnost ugotavlja. 4. Organ, ki je del poslovnega združenja ali strokovnih zvez, ki zastopajo podjetja, vključena v zasnovo, proizvodnjo, dobavo, sestavljanje, uporabo ali vzdrževanje pomorske opreme, katere skladnost ugotavlja, se lahko šteje kot organ za ugotavljanje skladnosti, če je zagotovljena njegova neodvisnost in ni navzkrižja interesov. 5. Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog za ugotavljanje skladnosti, niso oblikovalci, proizvajalci, dobavitelji, monterji, kupci, lastniki, uporabniki ali vzdrževalci pomorske opreme, katere skladnost ugotavljajo, niti pooblaščeni zastopniki katere koli od navedenih strani. To ne onemogoča uporabe ocenjevanih proizvodov, ki so nujni za delovanje organa za ugotavljanje skladnosti, ali uporabe takšnih proizvodov za osebne namene. 6. Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog za ugotavljanje skladnosti, ne sodelujejo neposredno pri zasnovi, proizvodnji ali konstrukciji, trženju, montaži, uporabi ali vzdrževanju navedene pomorske opreme niti ne zastopajo strani, ki sodelujejo pri navedenih dejavnostih. Ne sodelujejo pri nobenih dejavnostih, ki bi lahko nasprotovale njihovi neodvisni presoji ali neoporečnosti v zvezi z dejavnostmi za ugotavljanje skladnosti, za katere so priglašeni. To velja zlasti za svetovalne storitve. 7. Organi za ugotavljanje skladnosti zagotavljajo, da dejavnosti njihovih odvisnih družb ali podizvajalcev ne vplivajo na zaupnost, objektivnost ali nepristranskost njihovih dejavnosti za ugotavljanje skladnosti. 8. Organi za ugotavljanje skladnosti in njihovo osebje izvajajo dejavnosti za ugotavljanje skladnosti z največjo strokovno neoporečnostjo in potrebno tehnično usposobljenostjo na določenem področju brez pritiskov in spodbud, zlasti finančnih, ki bi lahko vplivali na njihovo presojo ali rezultate njihovih dejavnosti za ugotavljanje skladnosti, zlasti od oseb ali skupin oseb, ki jih zanimajo rezultati navedenih dejavnosti. 9. Organ za ugotavljanje skladnosti je sposoben izvajati vse naloge za ugotavljanje skladnosti, ki so mu dodeljene v skladu s to direktivo in za katere je bil priglašen, ne glede na to, ali navedene naloge izvede sam organ za ugotavljanje skladnosti oziroma ali so izvedene v njegovem imenu in v okviru njegove odgovornosti. 10. Organ za ugotavljanje skladnosti ima vedno ter za vsak postopek za ugotavljanje skladnosti in vsako vrsto, kategorijo ali podkategorijo pomorske opreme, za katero je priglašen, na voljo: (a) potrebno osebje s tehničnim znanjem ter zadostnimi in ustreznimi izkušnjami za izvajanje nalog za ugotavljanje skladnosti; (b) opise postopkov, v skladu s katerimi se izvaja ugotavljanje skladnosti, ki zagotavljajo preglednost in zmožnost reprodukcije navedenih postopkov. Izvaja ustrezno politiko in postopke, na podlagi katerih se ločijo naloge, ki jih izvaja kot priglašeni organ, in druge dejavnosti; (c) postopke za izvajanje dejavnosti, ki ustrezno upoštevajo velikost podjetja, sektor, v katerem deluje, njegovo strukturo, stopnjo zahtevnosti zadevne tehnologije pomorske opreme in masovno ali serijsko naravo proizvodnega postopka. 11. Organ za ugotavljanje skladnosti ima potrebna sredstva za ustrezno izvajanje tehničnih in upravnih nalog, povezanih z dejavnostmi za ugotavljanje skladnosti, ter dostop do vse potrebne opreme in prostorov. 12. Osebje, pristojno za izvajanje dejavnosti za ugotavljanje skladnosti: (a) je dobro tehnično in poklicno usposobljeno, kar zajema vse dejavnosti za ugotavljanje skladnosti, za katere je bil organ za ugotavljanje skladnosti priglašen; (b) ima zadostno znanje o zahtevah glede ugotavljanja skladnosti, ki ga izvaja, in ustrezna pooblastila za izvedbo navedenega ugotavljanja skladnosti; (c) ima primerno znanje in razumevanje o veljavnih zahtevah in standardih preskušanja ter o ustreznih določbah zakonodaje Unije o harmonizaciji in predpisih, ki izvajajo to zakonodajo; (d) je sposobno pripraviti certifikate, zapise in poročila, ki dokazujejo, da so bila ocenjevanja izvedena. 13. Zagotovljena je nepristranskost organa za ugotavljanje skladnosti, njegovega najvišjega vodstva in osebja za ugotavljanje skladnosti. 14. Plačilo najvišjega vodstva in osebja organa za ugotavljanje skladnosti za ocenjevanje ni odvisno od števila opravljenih ugotavljanj skladnosti ali rezultatov navedenih ugotavljanj skladnosti. 15. Organ za ugotavljanje skladnosti sklene zavarovanje odgovornosti, razen če odgovornost prevzame država v skladu z nacionalnim pravom ali če je država članica sama neposredno odgovorna za ugotavljanje skladnosti. 16. Osebje organa za ugotavljanje skladnosti je zavezano k poklicni molčečnosti v zvezi z vsemi informacijami, pridobljenimi med izvajanjem nalog v skladu s to direktivo ali katero koli izvedbeno določbo nacionalne zakonodaje, razen pred pristojnimi organi držav članic, v katerih se izvajajo njegove dejavnosti. Pravice iz lastništva so zaščitene. 17. Organi za ugotavljanje skladnosti sodelujejo pri ustreznih dejavnostih standardizacije in dejavnostih skupine za usklajevanje priglašenega organa, ustanovljene na podlagi te direktive, ali zagotovijo, da je njihovo osebje za ocenjevanje obveščeno o teh dejavnostih ter da se upravne odločbe in dokumenti, ki so rezultat dela navedene skupine, uporabljajo kot splošne smernice. 18. Organi za ugotavljanje skladnosti izpolnjujejo zahteve standarda EN ISO/IEC 17065:2012. 19. Organi za ugotavljanje skladnosti zagotovijo, da preskuševalni laboratoriji, v katerih se izvaja ugotavljanje skladnosti, izpolnjujejo zahteve standarda EN ISO/IEC 17025:2005.

PRILOGA IV PRIGLASITVENI POSTOPEK 1. Zahtevek za priglasitev 1.1 Organ za ugotavljanje skladnosti predloži zahtevek za priglasitev priglasitvenemu organu države članice, v kateri je ustanovljen. 1.2 Navedenemu zahtevku je priložen opis dejavnosti za ugotavljanje skladnosti, modul ali moduli za ugotavljanje skladnosti in pomorska oprema, za katero navedeni organ trdi, da je pristojen, ter, če obstaja, certifikat o akreditaciji, ki ga izda nacionalni akreditacijski organ, s katerim potrjuje, da organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz Priloge III. 1.3 Kadar zadevni organ za ugotavljanje skladnosti ne more zagotoviti certifikata o akreditaciji, priglasitvenemu organu predloži vso dokumentacijo, potrebno za preverjanje, priznavanje in redno spremljanje njegovega izpolnjevanja zahtev iz Priloge III. 2. Priglasitveni postopek 2.1 Priglasitveni organi lahko priglasijo samo tiste organe za ugotavljanje skladnosti, ki izpolnjujejo zahteve iz Priloge III. 2.2 Komisijo in druge države članice obveščajo z uporabo elektronskega orodja za priglasitev, ki ga je razvila in ga upravlja Komisija. 2.3 Priglasitev vključuje vse podrobnosti o dejavnostih za ugotavljanje skladnosti, modul ali module za ugotavljanje skladnosti, zadevno pomorsko opremo in ustrezno potrdilo o usposobljenosti. 2.4 Kadar priglasitev ne temelji na certifikatu o akreditaciji iz oddelka 1, priglasitveni organ Komisiji in drugim državam članicam predloži dokumentacijo, ki potrjuje pristojnost organa za ugotavljanje skladnosti in uvedene ukrepe, s čimer se zagotovi, da bo navedeni organ pod rednim nadzorom in da bo še naprej izpolnjeval zahteve iz Priloge III. 2.5 Zadevni organ lahko izvaja dejavnosti priglašenega organa le, kadar Komisija ali druge države članice ne predložijo ugovora v dveh tednih od priglasitve v primeru uporabe certifikata o akreditaciji ali v dveh mesecih od priglasitve v primeru, da akreditacija ni uporabljena. 2.6 Samo organ iz točke 2.5 se šteje za priglašeni organ za namene te direktive. 2.7 Države članice Komisijo in druge države članice obvestijo o vseh naknadnih relevantnih spremembah priglasitve. 3. Identifikacijske številke in seznami priglašenih organov 3.1 Komisija priglašenemu organu dodeli identifikacijsko številko. 3.2 Dodeli samo eno takšno številko, tudi če je organ priglašen v skladu z različnimi zakonodajnimi akti Unije. 3.3 Komisija javno objavi seznam organov, priglašenih v skladu s to direktivo, vključno z identifikacijskimi številkami, ki so jim bile dodeljene, in dejavnostmi, za katere so bili priglašeni. 3.4 Komisija zagotovi redno posodabljanje navedenega seznama.