ODLOČBA KOMISIJE

z dne 28. septembra 2007

o finančnem prispevku Skupnosti za raziskavo o razširjenosti Salmonelle spp. v čredah plemenskih prašičev, ki se bo izvajala v državah članicah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 4434)

(2007/636/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 20 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Odločba 90/424/EGS določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Skupnosti za posebne veterinarske ukrepe, vključno s tehničnimi in znanstvenimi ukrepi. Določa, da Skupnost izvaja tehnične in znanstvene ukrepe, potrebne za oblikovanje veterinarske zakonodaje Skupnosti in za razvoj veterinarskega izobraževanja in usposabljanja, ali pa pomaga državam članicam pri tem.

Po členu 4 in Prilogi I Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili (2) , je treba določiti cilj Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti Salmonelle v čredah plemenskih prašičev.

Za določitev cilja Skupnosti so potrebni primerljivi podatki o odstotku gospodarstev plemenskih prašičev v državah članicah, okuženih s Salmonello. Ti podatki niso na voljo, zato je treba v primernem obdobju izvesti posebno raziskavo za spremljanje razširjenosti Salmonelle pri plemenskih prašičih, da se upoštevajo možne sezonske spremembe. Raziskava mora temeljiti na poročilu EFSA.

Raziskava naj bi zagotovila tehnične podatke, potrebne za razvoj zakonodaje Skupnosti na področju veterine. Glede na pomembnost zbiranja primerljivih podatkov o razširjenosti Salmonelle pri plemenskih prašičih v državah članicah jim je treba dodeliti finančni prispevek Skupnosti za izvajanje posebnih zahtev raziskave. Primerno je, da se povrne 100 % stroškov, ki nastanejo zaradi laboratorijskih testiranj, za katere velja zgornja meja. Vsi ostali nastali stroški, kot so vzorčenje, potovanja, upravljanje itd. ne smejo biti upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti.

Finančni prispevek Skupnosti naj se dodeli pod pogojem, da se raziskava izvede v skladu z ustreznimi določbami zakonodaje Skupnosti in da izpolnjuje nekatere druge pogoje.

Finančni prispevek Skupnosti je treba dodeliti, če so predvideni ukrepi učinkovito izvedeni in pod pogojem, da pristojni organi zagotovijo vse potrebne informacije v določenih rokih.

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Ta odločba določa predpise o finančnem prispevku Skupnosti za temeljno raziskavo v državah članicah za oceno razširjenosti Salmonelle spp. v Skupnosti pri plemenskih prašičih, vzorčenih na ravni kmetije („raziskava“).

Rezultati raziskave se uporabijo za določitev cilja Skupnosti, kakor je določeno v členu 4 Uredbe (ES) št. 2160/2003, in za premislek o najboljšem pristopu za bodoče ocenjevanje doseganja takega cilja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namen te odločbe je „pristojni organ“ organ ali organi države članice, kakor je imenovan ali so imenovani v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 2160/2003.

Člen 3

Obseg raziskave

1. Države članice izvedejo raziskavo za oceno razširjenosti Salmonelle spp. pri plemenskih prašičih, vzorčenih na ravni kmetije v skladu s Prilogo I.

2. Raziskava zajema enoletno obdobje s pričetkom 1. januarja 2008.

Člen 4

Izvajanje vzorčenja in analiz

Vzorčenje in analizo izvede pristojni organ ali se izvedeta pod njegovim nadzorom v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Priloge I.

Člen 5

Pogoji za dodelitev finančnega prispevka Skupnosti

1. Finančni prispevek Skupnosti za stroške analiz se za trajanje raziskave državam članicam dodeli največ do celotnega zneska za sofinanciranje iz Priloge II.

2. Finančni prispevek Skupnosti iz odstavka 1 se dodeli državam članicam, če se raziskava izvede v skladu z ustreznimi določbami zakonodaje Skupnosti, vključno s predpisi o konkurenci in oddaji javnih naročil ter v skladu z naslednjimi pogoji:

najpozneje do 1. januarja 2008 morajo začeti veljati nacionalni zakoni in drugi predpisi, potrebni za izvajanje raziskave;

najpozneje do 31. maja 2008 je treba Komisiji predložiti poročilo o napredku, ki vsebuje informacije iz točke 5.1 Priloge I in zajema obdobje od 1. januarja 2008 do 31. marca 2008;

najpozneje do 28. februarja 2009 je treba Komisiji predložiti končno poročilo o izvedbi raziskave, vključno z dokazili za stroške, ki so jih države članice imele z analizami, ter rezultate, pridobljene med 1. januarjem 2008 in 31. decembrom 2008;

(c)

Dokazila o nastalih stroških, kot je navedeno v točki (c) drugega odstavka, vsebujejo vsaj podatke iz Priloge III.

3. Če se Komisiji ne predloži končno poročilo iz točke (c) odstavka 2, se izplačilo finančnega prispevka Skupnosti postopno zniža, in sicer do 25 % skupnega zneska do 31. marca 2009, do 50 % do 30. aprila 2009 in do 100 % do 31. maja 2009.

Člen 6

Najvišji zneski povračil

Najvišji zneski finančnega prispevka Skupnosti za stroške, ki se povrnejo državam članicam za analize, ki jih zajema raziskava, ne presegajo:

Člen 7

Zbiranje podatkov, ocenjevanje in poročanje

1. Pristojni organ, odgovoren za pripravo letnega nacionalnega poročila, v skladu s členom 9(1) Direktive 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) zbere in oceni rezultate raziskave.

2. Komisija Evropski agenciji za varnost hrane v proučitev posreduje nacionalne podatke in oceno iz odstavka 1.

3. Nacionalni podatki in rezultati so javno dostopni v obliki, ki zagotavlja zaupnost.

Člen 8

Menjalni tečaj za izdatke

Kadar so izdatki države članice izraženi v valuti, ki ni euro, zadevna država članica to valuto preračuna v eure, pri čemer uporabi zadnji menjalni tečaj, ki ga določi Evropska centralna banka pred prvim dnem v mesecu, v katerem zadevna država članica predloži zahtevek za finančni prispevek Skupnosti.

Člen 9

Uporaba

Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2008.

Člen 10

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

(1) UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

(2) UL L 325, 12.12.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006.

(3) The EFSA Journal (2007) 99, 1–28.

(4) UL L 209, 11.8.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 378/2007 (UL L 95, 5.4.2007, str. 1).

(5) UL L 325, 12.12.2003, str. 31.

PRILOGA I

Tehnične specifikacije iz člena 3(1), člena 4 in člena 5(2)(b)

1. PREGLED RAZISKAVE

Raziskava se izvede v skladu z pregledom iz slike 1.

Slika 1: Pregled raziskave.

2. VZORČENJE

2.1 Razmejitev populacije

Raziskava se izvede na gospodarstvih, ki se ukvarjajo z vzrejo vsaj 80 % populacije plemenskih prašičev v državi članici. Prednostno bodo vzorčena gospodarstva s 50 plemenskimi prašiči ali več. Vendar če v navedenih gospodarstvih s 50 plemenskimi prašiči ali več ni 80 % nacionalne črede plemenskih prašičev, se vzorčijo tudi manjša gospodarstva z manj kot 50 plemenskimi prašiči.

Gospodarstva s plemenskimi prašiči se razvrstijo kot „vzrejna gospodarstva“ ali kot „proizvodna gospodarstva“. Vzrejna gospodarstva prodajajo mladice in/ali merjasce za vzrejo, običajno prodajo 40 % ali več mladic, namenjenih vzreji, ostanek pa se proda za zakol. Nasprotno pa proizvodna gospodarstva v glavnem prodajajo prašiče za pitanje ali zakol.

Razširjenost Salmonelle je treba meriti ločeno na vzrejnih gospodarstvih (del 1 raziskave) in na proizvodnih gospodarstvih (del 2 raziskave), ki predstavljajo črede, kot je navedeno v sliki 2, razen čred tekačev.

Slika 2: Pregled gospodarstev.

2.2 Vzorec in strategija vzorčenja

Oba dela raziskave imata podobno dvostopenjsko zasnovo vzorčenja. Na prvi stopnji se z vzrejnih gospodarstev izbere naključni vzorec gospodarstev v vsaki državi članici, drugi naključni vzorec pa se izbere iz skupine proizvodnih gospodarstev. Zahtevano število gospodarstev je navedeno v oddelku 2.3. Na drugi stopnji se število ograd izbere za vzorčenje znotraj vsakega izbranega gospodarstva (glej oddelek 2.2.2).

2.2.1 Prva stopnja: izbor gospodarstev

Vsaka država članica mora ustvariti dva okvira vzorčenja. Prvi navaja vsa upravičena vzrejna gospodarstva (običajno so to gospodarstva z najmanj 50 plemenskimi prašiči – glej oddelek 2.1), drugi pa navaja vsa upravičena proizvodna gospodarstva. Za vsak del raziskave se iz vsakega seznama naključno izbere zahtevano število gospodarstev. Namen naključnega vzorca je zagotoviti, da raziskava vključuje gospodarstva z obsegom velikosti čred in iz vseh regij države članice, kjer se redijo prašiči. Znano je, da je lahko v nekaterih državah članicah nekaj gospodarstev (npr. manj kot 10 % upravičenih gospodarstev) z zelo veliko čredo. Zato se lahko pri naključni izbiri zgodi, da se ne izbere nobena od zelo velikih čred. Država članica lahko pred izbiro gospodarstva uporabi merilo razslojevanja – na primer za opredelitev nivoja, ki vsebuje 10 % največjih čred in za dodelitev 10 % zahtevane velikosti vzorca temu nivoju. Podobno lahko država članica razsloji vzorec po upravnih regijah v skladu z deležem upravičenih čred v vsaki regiji. Kakršno koli upoštevano razslojevanje je treba opisati v poročilu, ki ga država članica predloži Komisiji v skladu s odstavkom 5(1).

Če vzorčenje izbranega gospodarstva ni možno (na primer, če ob izvajanju vzorčenja ne obstaja več), se iz istega okvira vzorčenja naključno izbere novo gospodarstvo. Če je bilo opravljeno kakršno koli razslojevanje (npr. velikosti črede ali regije), se izbere novo gospodarstvo z istega nivoja.

Velikost primarnega vzorca (število gospodarstev za vzorčenje) se po možnosti približno enakomerno porazdeli čez vse leto, da so zajeta različna obdobja. Vzorci se vzamejo mesečno iz približno ene dvanajstine števila gospodarstev.

Gospodarstva na prostem je treba vključiti v raziskavo, vendar razslojevanje te vrste proizvodnje ni obvezno.

2.2.2 Druga stopnja: vzorčenja na gospodarstvu

V vsaki izbrani plemenski čredi in proizvodni čredi bodo ograde, dvorišča ali skupine plemenskih prašičev za vzorčenje, starejših od 6 mesecev, naključno izbrani.

Število ograd, dvorišč ali skupin za vzorčenje mora biti dodeljeno sorazmerno v skladu s številom plemenskih prašičev v različnih stopnjah proizvodnje (breji, nebreji in ostale kategorije plemenskih prašičev). Natančne starostne kategorije za vzorčenje niso predpisane, vendar se ti podatki med vzorčenjem zbirajo.

Plemenski prašiči, ki so nedavno prišli v čredo in so v karanteni, se ne vključijo v raziskavo.

2.3 Izračun velikosti vzorca

2.3.1 Velikost primarnega vzorca (velikost vzorca na prvi stopnji)

Za vzrejna gospodarstva se izvaja redni izračun velikosti primarnega vzorca, za proizvodna gospodarstva pa se izvaja drugi redni izračun velikosti primarnega vzorca. Velikost primarnega vzorca je število vzrejnih gospodarstev za vzorčenje in število proizvodnih gospodarstev za vzorčenje v vsaki državi članici in se pri enostavnem naključnem vzorčenju določi ob upoštevanju naslednjih meril:

(a) skupno število vzrejnih gospodarstev (vzrejna gospodarstva, del 1 raziskave);

(b) skupno število proizvodnih gospodarstev (proizvodna gospodarstva, del 2 raziskave);

(c) pričakovana letna razširjenost (p): 50 %;

(d) želena stopnja gotovosti: (Z): 95 %, ustrezno vrednosti Zα, ki znaša 1,96;

(e) natančnost (L): 7,5 %;

(f) uporaba teh vrednosti in formule:

Izračun se uporabi prvič za vzrejna gospodarstva in drugič za proizvodna gospodarstva. V vsakem primeru so predpostavke v navedenih korakih c–e enake.

Če je v okviru vzorčenja plemenskih čred ali v okviru vzorčenja proizvodnih čred 100 000 ali več gospodarstev, se iz praktičnih razlogov ta populacija šteje za neskončno, število gospodarstev, ki se naključno izberejo iz tega okvira vzorčenja pa znaša 171 (glej preglednico 1). Če je število plemenskih čred ali proizvodnih čred manjše kot 100 000, se uporabi končni korekcijski faktor za populacijo in vzorčiti je treba manj gospodarstev, kot je prikazano tudi v preglednici 1.

Na primer, če je v državi članici 1 000 gospodarstev iz skupine proizvodnih gospodarstev in 250 iz skupine vzrejnih gospodarstev, je treba vzorčiti 147 gospodarstev iz skupine proizvodnih gospodarstev in 102 gospodarstvi iz skupine vzrejnih gospodarstev.

Preglednica 1

Število gospodarstev s plemenskimi prašiči za vzorčenje v delu raziskave kot funkcije končne velikosti populacije (skupno število gospodarstev s plemenskimi prašiči v državah članicah)

Število gospodarstev s plemenskimi prašiči (N) Velikost vzorca (n) za končno velikost populacije pri natančnosti 7,5 % 100 000 171 10 000 169 5 000 166 2 000 158 1 000 147 500 128 250 102 150 80 125 73 100 64 90 59 80 55 70 50 60 45 50 39 40 33 30 26 20 18 10 10

Da se upoštevajo morebitni neodgovori pri vzorčenju, se npr. poveča velikost vzorca v vsaki skupini za 10 %. Vsako neprimerno gospodarstvo se v postopku raziskave zamenja (glej oddelek 2.2.1).

V primeru, da pred začetkom raziskave ni možna ocena števila „vzrejnih gospodarstev“, se izbere število gospodarstev za vzorčenje, kot je v preglednici 1, na podlagi skupnega števila gospodarstev s svinjami (X gospodarstev). Število gospodarstev za vzorčenje se poveča za najmanj 30 % ((X + 30 %) gospodarstev). Pred raziskavo pristojni organ določi število vzrejnih gospodarstev, ki je enako najmanj tem dodatnim 30 %. Med obiskom kmetij bo gospodarstvo razvrščeno kot vzrejno ali proizvodno gospodarstvo v skladu z zgoraj navedenimi opredelitvami.

2.3.2 Velikost sekundarnega vzorca (velikost vzorca na drugi stopnji)

Na vsakem izbranem gospodarstvu se zbirajo običajni fekalni vzorci (glej oddelek 3.1) iz 10 naključno izbranih ograd, dvorišč ali skupin plemenskih prašičev. Če je potrebno (na primer v namestitvah za prasitev ali kjer se svinje redijo v malih skupinah z manj kot 10 živalmi), lahko skupino sestavlja več kot ena ograda. K vsakemu vzorcu prispeva vsaj 10 posameznih plemenskih prašičev.

Vendar če je na malih gospodarstvih ali gospodarstvih z velikim številom plemenskih prašičev, nameščenih na prostem v ogradah, število ograd, dvorišč ali skupin manjše kot 10, se zahteva vzorčenje iste ograde, dvorišča ali skupine, tako da se predloži skupaj 10 običajnih vzorcev.

3. ZBIRANJE VZORCEV V ČREDAH

3.1 Vrsta in podrobnost običajnega vzorca

Material, zbran za bakteriološko analizo, so sveže fekalije s celotnega gospodarstva, ki je enota pregledovanja. Ker je vsako gospodarstvo edinstveno, se pred začetkom vzorčenja določi, katere ograde, dvorišča ali skupine na gospodarstvu bodo vzorčene. Zbrani vzorec se namesti v ločenem zabojniku, da se prepreči navzkrižno onesnaženje, in se pošlje v laboratorij.

Vsak zbirni vzorec tehta vsaj 25 g, za zbiranje teh zbranih vzorcev pa se lahko uporabita dva pristopa:

1. kjer se v ogradi ali na dvorišču kopičijo mešane fekalije, se lahko uporabi veliki bris (npr. 20 cm x 20 cm) za poteg preko fekalne snovi, pri čemer je treba zagotoviti, da se zbere vsaj 25 g mešanega materiala. To se lahko doseže na primer s premikanjem brisa cikcak vzdolž 2 metrov, da se dobro prekrije s fekalno snovjo. Če je potrebno, se lahko, na primer zaradi vročega vremena ali na tleh z letvami, bris navlaži z ustrezno tekočino, kot je pitna voda;

2. kjer ni takega kopičenja, na primer na polju, velikem dvorišču, prostoru za prasitev ali ogradah ali drugih namestitvah z majhnim številom prašičev v skupini, se iz posameznih svežih fekalnih snovi ali prostorov zberejo posamezni odvzemi, tako da jih je najmanj 10 zbranih v skupni količini vzorca, ki znaša najmanj 25 g. Mesta, kjer so ti odvzemi zbrani, je treba razporediti na reprezentativen način po vsem zadevnem območju.

Če je praktično se da prednost pristopu 1. Pri tem pristopu mora vsaj 10 posameznih prašičev prispevati k vsakemu odvzetemu vzorcu, sicer se uporabi pristop 2.

3.2 Dodatno vzorčenje za raziskavo razširjenosti znotraj gospodarstva

Skupaj 10 gospodarstev, naključno izbranih iz skupnega vzorca vzrejnih gospodarstev in proizvodnih gospodarstev, je predmet temeljitejšega vzorčenja. Na teh gospodarstvih se na isti način, kot predhodno opisano (oddelek 3.1) zbere 10 običajnih vzorcev. Poleg tega se zbere 10 posameznih vzorcev z najmanj 30 g v vsaki izbrani ogradi in označi na tak način, da se teh 10 posameznih vzorcev lahko poveže z običajnim vzorcem iz te ograde. Tako je na vsakem od teh 10 gospodarstev skupaj zbranih 10 običajnih vzorcev in 100 (10 × 10) posameznih vzorcev. Obdelava teh vzorcev je opisana v oddelku 4.3.1.

To vzorčenje je treba uporabiti na Češkem, Danskem, v Romuniji, Sloveniji, na Švedskem in v Združenem kraljestvu.

3.3 Podatki vzorčenja

Da se omogoči izpolnitev zahtev za podatke iz dela 5, je treba vse pomembne razpoložljive podatke o vzorcu vnesti v obrazec za vzorčenje, ki ga pripravi pristojni organ.

Vsak vzorec in ustrezni obrazec za vzorčenje morata biti označena z enotno številko, ki se uporabljati od vzorčenja do preskušanja in z oznako ograde. Pristojni organ mora zagotoviti vzpostavitev in uporabo sistema enotnega številčenja.

3.4 Prevoz vzorcev

Zaželeno je, da se vzorci hranijo pri temperaturi od + 2 do + 8 °C in se med prevozom ne onesnažijo od zunaj. Vzorci se pošljejo v laboratorij v najkrajšem možnem času v 36 urah s hitro pošto ali kurirjem in prispejo v laboratorij najpozneje 72 ur po vzorčenju.

4. LABORATORIJSKE ANALITSKE METODE

4.1 Laboratoriji

Analiza in serotipizacija potekata v nacionalnem referenčnem laboratoriju (NRL). Kadar nacionalni referenčni laboratorij nima zmogljivosti za izvajanje vseh analiz ali odkrivanja ne izvaja rutinsko, lahko pristojni organi za izvajanje analiz imenujejo omejeno število drugih laboratorijev, vključenih v uradni nadzor nad Salmonello. Ti laboratoriji imajo dokazane izkušnje pri uporabi zahtevane metode odkrivanja, vzpostavljen sistem zagotavljanja kakovosti v skladu s standardom ISO 17025 in so pod nadzorom NRL.

4.2 Sprejem vzorcev

V laboratoriju se vzorci hladijo do bakteriološkega pregleda, za katerega je zaželeno, da se opravi v 24 urah po prejemu, vendar v vsakem primeru najpozneje 96 ur po odvzemu vzorca.

4.3 Analiza vzorca

Države članice zagotovijo, da so vse udeležene strani zadostno usposobljene za izvajanje analiz.

4.3.1 Priprava

V laboratoriju se običajni vzorci previdno in temeljito premešajo, preden se zbere 25 g za analizo.

Za oceno razširjenosti znotraj gospodarstva v skladu z odstavkom 3.2, je treba vsakega od posameznih vzorcev (30 g) razdeliti na dva dela. En del, ki tehta vsaj 25 g, se previdno in temeljito premeša, iz njega pa se naknadno sestavi kultura. Ostali drugi del se uporabi za pripravo umetno zbranega vzorca iz 10 posameznih vzorcev iz izbrane ograde, skupine ali dvorišča. Ta zadnji del se pripravi z dodajanjem 10-krat 2,5 g posameznih vzorcev, da se ustvari umetno zbrani vzorec s težo 25 g. Umetno zbrani vzorci se pred analizo previdno in temeljito premešajo. Skupaj se analizira 10 običajnih vzorcev, 10 umetno zbranih vzorcev in 100 posameznih vzorcev vsakega od 10 gospodarstev za oceno razširjenosti znotraj gospodarstva.

4.3.2 Metode odkrivanja in identifikacije

4.3.2.1 Odkrivanje salmonele

Uporablja se metoda, ki jo priporoča referenčni laboratorij Skupnosti za Salmonello iz Bilthovna na Nizozemskem. Ta metoda je opisana v Prilogi D ISO 6579: „Odkrivanje Salmonelle spp. v živalskih fekalijah in vzorcih iz primarne faze vzreje“. Uporablja se zadnja različica Priloge D.

4.3.2.2 Serotipizacija salmonele

Vse izolirane seve, potrjene kot Salmonella spp., nacionalni referenčni laboratoriji za Salmonello serotipizirajo v skladu s shemo Kaufmann-White.

Za zagotavljanje kakovosti se v referenčni laboratorij Skupnosti za Salmonello pošlje 16 tipiziranih in 16 netipiziranih izolatov. Delež teh izolatov se vsako četrtletje pošlje v referenčni laboratorij Skupnosti. Če je izoliranih manj sevov, se pošljejo vsi.

4.3.2.3 Tipizacija fagov salmonele

Kadar so izolati Salmonelle Enteritidis in Salmonelle Typhimurium tipizirani fagi (neobvezno), se uporabljajo metode, ki jih je opisal referenčni center za tipiziranje fagov salmonele pri SZO, Agencija za zdravstveno varstvo, Colindale, London.

5. POROČANJE DRŽAV ČLANIC

5.1 Splošni opis izvajanja raziskave

V poročilu v pisni obliki je navedeno vsaj naslednje:

(a) Država članica

(b) Opis populacije gospodarstev s plemenskimi prašiči 1. Vzrejna gospodarstva (i) Skupno število vzrejnih gospodarstev (ii) Skupno število osnovnih gospodarstev (iii) Skupno število pomnoževalnih gospodarstev (iv) Število vzrejnih gospodarstev, načrtovanih za vzorčenje in število dejansko vzorčenih vzrejnih gospodarstev; število gospodarstev, načrtovanih za vzorčenje, ki pa niso bila vzorčena in razlog za to (v) Pripombe na splošno reprezentativnost programa vzorčenja vzrejnih gospodarstev 2. Proizvodna gospodarstva (i) Skupno število proizvodnih gospodarstev (ii) Skupno število gospodarstev s pujski od prasitve do odstavitve/tekačev (iii) Skupno število gospodarstev s pujski od prasitve do pitancev (iv) Število proizvodnih gospodarstev, načrtovanih za vzorčenje in število dejansko vzorčenih proizvodnih gospodarstev; število gospodarstev, načrtovanih za vzorčenje, ki pa niso bila vzorčena in razlog za to (v) Morebitne pripombe na splošno reprezentativnost programa vzorčenja proizvodnih gospodarstev

(c) Število pridobljenih in analiziranih vzorcev: (i) Iz vzrejnih gospodarstev (ii) Iz proizvodnih gospodarstev (iii) Iz gospodarstev, vzorčenih za raziskavo razširjenosti znotraj gospodarstva

(d) Končni rezultati: (i) Razširjenost vzrejnih gospodarstev in proizvodnih gospodarstev, okuženih s Salmonello in serovarji Salmonelle (ii) Izid raziskave razširjenosti znotraj gospodarstva

(e) Seznam laboratorijev, pristojnih v temeljni raziskavi za salmonelo (i) Odkrivanje (ii) Serotipizacija (iii) Tipiziranje fagov (če se izvaja).

5.2 Popolni podatki o vsakem vzorčenem gospodarstvu in ustrezni rezultati preskušanja:

Države članice predložijo rezultate raziskave v elektronski obliki kot neobdelane podatke, pri čemer uporabijo podatkovni katalog in obrazce za zbiranje podatkov, ki jih zagotovi Komisija. Navedeni katalog in obrazce pripravi Komisija.

5.2.1 Naslednji podatki se zberejo v državah članicah za vsako gospodarstvo, izbrano za vzorčenje:

(a) Oznaka gospodarstva

(b) Tip proizvodnje gospodarstva (i) Notranja v primerjavi s „katero koli stopnjo proizvodnje na prostem“ (ii) Osnovna, pomnoževalna, od prasitve do odstavitve, od prasitve do pitancev in od prasitve do tekačev

(c) Velikost gospodarstva: število plemenskih prašičev, prisotnih ob vzorčenju (odrasli inventar)

(d) Politika nadomestitev: vsi kupljeni nadomeščeni plemenski prašiči; nekatere nadomestitve plemenskih prašičev domače vzreje ali vse nadomestitve plemenskih prašičev domače vzreje

(e) (Prostovoljno:) Klinični simptomi driske: So simptomi driske obstajali v 3 mesecih pred vzorčenjem?

5.2.2 Naslednji podatki se zberejo v državah članicah za vsak vzorec, poslan v laboratorij:

(a) Oznaka vzorca

(b) Oznaka laboratorija, vključenega v začetno analizo

(c) Datum zbiranja vzorcev

(d) Datum začetka laboratorijske analize

(e) Odkrivanje salmonele: kvalitativni rezultat (pozitivni/negativni)

(f) Serotipizacija Salmonelle: odkriti serovar (lahko jih je več)

(g) Starost prašičev: vse mladice v primerjavi s plemenskimi prašiči mešane starosti

(h) Spol: samo svinje; svinje in merjasci ali samo merjasci

(i) Proizvodna stopnja: prasitev; parjenje, brejost (drugo?)

(j) Namestitve: tla z letvami (v celoti/delno); trda tla; globoka slama ali drugo

(k) Prehrana: se prašiči v tej ogradi, na tem dvorišču ali v tej skupini krmijo izključno s krmnimi mešanicami?

(l) Krmni dodatki: ali je krmi dodano sredstvo proti zmanjšanju okužbe s Salmonello (npr. organska kislina, probiotična sredstva)?

(m) Sistematična uporaba antibiotikov: se na kakršen koli način pri vseh živalih te skupine uporabljajo antibiotiki?

(n) Zadnji datum vnosa protimikrobnih sredstev v živali (v zadnjih štirih tednih)

5.2.3 Naslednji dodatni podatki se zbirajo v državah članicah za vsak posamezen vzorec, ki se pošlje v laboratorij v okviru vzorčenja za razširjenost znotraj gospodarstva

(a) Oznaka zbirnega vzorca

(b) Odkrivanje salmonele v vsakem posameznem vzorcu: kvalitativni rezultat (pozitivni/negativni)