SL Uradni list Evropske unije L 84/20

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 262/2009

z dne 30. marca 2009

o določitvi zahtev za usklajeno dodelitev in uporabo spraševalnih kod Mode S za enotno evropsko nebo

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (uredba o interoperabilnosti) (1) in zlasti člena 3(5) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (2) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Mode S (Select) je sodelovalna tehnika nadzora za kontrolo zračnega prometa. Omogoča selektivno spraševanje zrakoplova in pridobivanje podatkov med letom, s čimer se lahko razvijejo nove funkcije upravljanja zračnega prometa. Za načrtovanje sistemov, ki omogočajo klicanje posameznega zrakoplova z Mode S (v nadaljnjem besedilu: spraševalniki Mode S), je potrebna uporaba spraševalnih kod Mode S za odkrivanje in nadzorovanje zrakoplova, opremljenega s transponderjem Mode S.

(2) Za zagotovitev varnosti sistema za nadzor zračnega prometa je ključno, da se radarska območja dveh spraševalnikov Mode S, ki uporabljata isto spraševalno kodo, ne prekrivajo, razen če so združena v skupino ali se uporabljajo druge primerne operativne ublažitve.

(3) Za podporo razvoju vedno večjega števila spraševalnikov Mode S in reševanju problema, ki je povezan s pomanjkanjem razpoložljivih spraševalnih kod za spraševanje zrakoplova, bi bilo treba učinkovito uskladiti dodelitev in uporabo teh spraševalnih kod.

(4) Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol) je v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 549/2004 pooblaščena, da oblikuje zahteve za dodelitev in uporabo spraševalnih kod Mode S (v nadaljnjem besedilu: spraševalne kode). Ta uredba temelji na poročilu o izvajanju pooblastila z dne 2. januarja 2008.

(5) Najprej so bile zaradi tehničnih razlogov opredeljene in uporabljene kot spraševalne kode le spraševalne identifikacijske kode (v nadaljnjem besedilu: kode II) med 0 in 15. Zaradi pričakovanega števila spraševalnikov Mode S so bili pozneje sprejeti ukrepi, ki omogočajo uporabo dodatnih nadzornih identifikacijskih kod (v nadaljnjem besedilu: kode SI) med 1 in 63.

(6) Običajno je pri uporabi kod SI potrebno, da so vsi cilji Mode S na območju spraševalnikov Mode S opremljeni za ta namen. Vendar je Eurocontrol za delovanje kod II/SI oblikoval specifikacije, ki bodo omogočile pravočasno uporabo kod SI za spraševalnike Mode S tudi v okolju, v katerem vsi cilji Mode S ne bodo opremljeni za uporabo kod SI. Zato bi bilo treba od upravljavcev Mode S zahtevati, da omogočijo delovanje kod II/SI.

(7) Preko sistema za dodelitev spraševalnih kod je bila v okviru Eurocontrola ustanovljena centralizirana služba za dodelitev spraševalnih kod. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, da se zagotovi pretok informacij iz sistema za dodelitev spraševalnih kod, ki podpirajo doslednost ključnih točk v dodelitvi spraševalnih kod. Te ključne točke bi bilo treba jasno opredeliti.

(8) Določiti bi bilo treba splošne postopke, da se zagotovi primerno izvajanje ključnih elementov v dodelitvi spraševalnih kod. Ti postopki bi morali upoštevati ustrezne določbe Mednarodne organizacije civilnega letalstva (v nadaljnjem besedilu: ICAO).

(9) Upravljavci Mode S in izvajalci služb zračnega prometa bi morali sprejeti primerne ukrepe za odkrivanje in ublažitev učinkov mogočih navzkrižij med spraševalnimi kodami.

(10) Ta uredba naj ne bi zajemala vojaških operacij in usposabljanj, kot je navedeno v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 549/2004.

(11) Omejeno število spraševalnih kod je rezervirano za izključno uporabo in upravljanje vojaških subjektov, vključno z medvladnimi organizacijami, zlasti Severnoatlantsko zvezo. Zato za spraševalnike Mode S, ki uporabljajo te kode, ne velja usklajen postopek dodelitve. Vendar bi morale države članice sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da uporaba teh spraševalnih kod ne bo negativno vplivala na varnost v splošnem zračnem prometu.

(12) ICAO je spraševalno kodo 0 rezerviral za delovanje brez dodeljene kode. Za spraševalnike Mode S, ki v skladu s standardi in priporočenimi praksami ICAO uporabljajo spraševalno kodo 0, ne velja usklajeni postopek dodelitve.

(13) Koda II 14 je rezervirana za skupno uporabo v preizkusnih sistemih. Ugotavljanje ciljev Mode S ob sočasnem delovanju več preizkusnih sistemov ni zajamčeno. Upravljavci preizkusnih sistemov Mode S, ki morajo izvajati začasne preizkuse, za katere je potrebna brezkonfliktna situacija, bi morali zato zagotoviti primerno dvostransko usklajenost z drugimi upravljavci preizkusnih sistemov Mode S.

(14) Centralizirana služba za dodelitev spraševalnih kod bi morala državam članicam in upravljavcem Mode S v skladu z zahtevo dati na voljo program za dodelitev spraševalnih kod, ki zagotavlja varno in učinkovito uporabo spraševalnih kod, pri čemer mora zadevna služba ta program tudi posodabljati. Program za dodelitev bi morale odobriti države članice, ki jih zadeva njegova vsebina.

(15) Določiti bi bilo treba mehanizem za odpravljanje razmer, v katerih ni mogoče pravočasno pridobiti odobritve programa za dodelitev spraševalnih kod.

(16) Da se ohrani ali izboljša obstoječa raven varnosti delovanja, je treba od držav članic zahtevati zagotovilo, da udeležene strani ocenijo varnost, vključno z določitvijo nevarnosti, oceno tveganja in postopki za ublažitev. Za usklajeno izvajanje teh postopkov v sistemih, ki jih zajema ta uredba, je potrebna določitev posebnih varnostnih zahtev za vse zahteve glede interoperabilnosti in učinkovitosti.

(17) V skladu s členom 3(3)(d) Uredbe (ES) št. 552/2004 bi morale izvedbene določbe za interoperabilnost vsebovati opis posebnih postopkov za ugotavljanje skladnosti, s katerimi se ugotavlja skladnost ali primernost uporabe sestavnih delov, in preverjanja sistemov.

(18) Raven zrelosti trga za sestavne dele, ki ga zadeva ta uredba, je takšna, da se lahko njihova skladnost ali primernost za uporabo ustrezno oceni z notranjim nadzorom proizvodnje, pri katerem se uporabljajo postopki, ki temeljijo na modulu A iz Sklepa št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa Sveta 93/465/EGS (3).

(19) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1. Ta uredba določa zahteve za usklajeno dodelitev in uporabo spraševalnih kod Mode S (v nadaljnjem besedilu: spraševalne kode) za namene varnega in učinkovitega opravljanja nadzora zračnega prometa in civilno-vojaške koordinacije.

2. Ta uredba se uporablja za ustrezne spraševalnike Mode S in z njimi povezane nadzorne sisteme, njihove sestavne dele in s tem povezane postopke, kadar podpirajo usklajeno dodelitev ali uporabo ustreznih spraševalnih kod.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve iz člena 2 Uredbe (ES) št. 549/2004.

Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve:

1. „spraševalnik Mode S“ pomeni sistem, ki je sestavljen iz antene in elektronskih delov ter ki podpira klicanje posameznih zrakoplovov s spraševalniki Mode Select, ki se imenujejo tudi spraševalniki Mode S;

2. „spraševalna koda“ pomeni spraševalno identifikacijsko ali nadzorno identifikacijsko kodo, ki se uporablja za večmestni zaklep in po potrebi tudi za komunikacijske protokole;

3. „spraševalna identifikacijska koda“ (v nadaljnjem besedilu: koda II) pomeni spraševalno kodo Mode S z vrednostjo med 0 in 15, ki se lahko uporablja za večmestni zaklep in komunikacijske protokole;

4. „nadzorna identifikacijska koda“ (v nadaljnjem besedilu: koda SI) pomeni spraševalno kodo Mode S z vrednostjo med 1 in 63, ki se lahko uporablja za protokole večmestnega zaklepa, vendar se ne more uporabljati za komunikacijske protokole;

5. „večmestni zaklep“ pomeni protokol, ki omogoča pridobivanje ciljev Mode S in zaklep več spraševalnikov Mode S, katerih delovanje pokriva ista območja;

6. „večmestni komunikacijski protokoli“ pomenijo protokole, ki se uporabljajo za usklajevanje kontrole komunikacij, izvedenih med več kot eno transakcijo, na območjih prekrivanja delovanja spraševalnikov Mode S;

7. „cilj Mode S“ pomeni platformo, opremljeno s transponderjem Mode S;

8. „zaklep“ pomeni protokol, ki omogoča prekinitev splošnih odzivov Mode S iz že pridobljenih ciljev Mode S;

9. „upravljavec Mode S“ pomeni osebo, organizacijo ali podjetje, ki upravlja ali ponuja upravljanje s spraševalnikom Mode S, vključno z/s: (a) izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa; (b) proizvajalci spraševalnikov Mode S; (c) upravljavci letališč; (d) raziskovalnimi ustanovami; (e) katerim koli drugim organom za upravljanje spraševalnika Mode S;

10. „dodelitev spraševalne kode“ pomeni opredelitev vrednosti vsaj za vse ključne točke dodelitve spraševalne kode, kot je navedeno v delu B Priloge II;

11. „sistem za dodelitev spraševalne kode“ pomeni sistem v evropski mreži za upravljanje zračnega prometa in z njim povezane postopke, prek katerih se upravljavcem Mode S v državah članicah zagotavljajo storitve centralizirane službe za dodelitev spraševalnih kod (v nadaljnjem besedilu: služba za dodelitev spraševalnih kod), ki obravnava zahtevke za spraševalne kode in distribuira predlog programa za dodelitev spraševalnih kod;

12. „zahtevek za spraševalno kodo“ pomeni zahtevek upravljavca Mode S za dodelitev spraševalne kode;

13. „predlog programa za dodelitev spraševalne kode“ pomeni predlog za celoten sklop dodelitve spraševalne kode, ki ga predloži služba za dodelitev spraševalnih kod in ga odobrijo države članice;

14. „program za dodelitev spraševalne kode“ pomeni zadnji odobreni celotni sklop dodelitve spraševalne kode;

15. „ustrezni spraševalniki Mode S“ pomenijo spraševalnike Mode S, za katere je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev: (a) spraševalnik vsaj delno temelji na splošnem spraševanju in odzivih Mode S za pridobitev ciljev Mode S; ali (b) spraševalnik zaklene pridobljene cilje Mode S kot odziv na splošno spraševanje Mode S, in sicer za stalno ali izmenično, na delu ali na celotnem območju pokrivanja; ali (c) spraševalnik uporablja večmestne komunikacijske protokole za podatkovne zveze;

16. „ustrezna spraševalna koda“ pomeni kodo med kodami II in kodami SI, razen: (a) kode II 0; (b) spraševalne(-ih) kode/kod, rezervirane(-ih) za vojaške organe, vključno z medvladnimi organizacijami ter zlasti kod, s katerimi upravlja in jih razporeja Severnoatlantska zveza;

17. „splošno spraševanje Mode S“ pomeni sporočila, ki jih spraševalniki Mode S običajno uporabljajo za pridobivanje ciljev Mode S, ki vstopajo v njihovo območje pokrivanja;

18. „operativna spraševalna koda“ pomeni vsako ustrezno spraševalno kodo, ki ni koda II 14;

19. „pristojna država članica“ pomeni: (a) v primeru izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa državo članico, ki je izvajalca pooblastila v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2096/2005 (4); (b) v drugih primerih državo članico, ki je odgovorna za območje, na katerem deluje upravljavec Mode S ali namerava delovati ustrezen spraševalnik Mode S;

20. „navzkrižje med spraševalnimi kodami“ pomeni neusklajeno prekrivanje pokritosti dveh ali več spraševalnikov Mode S, ki delujejo v okviru iste spraševalne kode, pri čemer lahko to pomeni, da vsaj eden od spraševalnikov Mode S ne zazna zrakoplova;

21. „spremljanje navzkrižja med spraševalnimi kodami“ pomeni tehnične ali procesne postopke, ki jih izvaja upravljavec Mode S za opredelitev učinkov navzkrižij med različnimi spraševalnimi kodami spraševalnikov Mode S v nadzornih podatkih, ki jih zagotavljajo sami spraševalniki Mode S;

22. „izvajalni niz“ pomeni časovno omejen niz izvajanja dodelitve spraševalne kode, s katero morajo biti usklajeni upravljavci Mode S, da se preprečijo začasna navzkrižja med spraševalnimi kodami;

23. „usklajena koda II“ pomeni kodo II, dešifrirano s transponderjem Mode S, ki ne podpira kod SI, med splošnim spraševanjem Mode S s kodo SI, kadar uporabi transponder kodo II za kodiranje splošnega odgovora;

24. „karta zaklepa“ pomeni konfiguracijsko datoteko spraševalnika Mode S, ki določa uporabo zaklepa za cilje Mode S.

Člen 3

Zahteve glede interoperabilnosti in učinkovitosti

Upravljavci Mode S zagotovijo, da glavni elektronski sestavni del radarja njihovih spraševalnikov Mode S, ki uporablja operativno spraševalno kodo:

1. podpira uporabo kod SI in kod II v skladu z določbami Mednarodne organizacije civilnega letalstva iz točke 1 Priloge I;

2. podpira uporabo delovanja kod II/SI v skladu z določbami iz Priloge III.

Člen 4

Pripadajoči postopki za upravljavce Mode S

1. Upravljavci Mode S upravljajo le ustrezni spraševalnik Mode S, pri čemer uporabljajo ustrezno spraševalno kodo, če so za ta namen prejeli dodelitev spraševalne kode od pristojne države članice.

2. Upravljavci Mode S, ki nameravajo upravljati ali upravljajo ustrezni spraševalnik Mode S, za katerega ni bila določena dodelitev spraševalne kode, v skladu z določbami iz dela A Priloge II pristojni državi članici predložijo zahtevek za spraševalno kodo.

3. Upravljavci Mode S delujejo v skladu s ključnimi točkami za dodelitev spraševalne kode, ki jih prejmejo, kot je navedeno v delu B Priloge II.

4. Upravljavci Mode S vsaj vsakih šest mesecev obvestijo pristojno državo članico o vsaki spremembi v načrtovanju namestitve ali operativnem statusu ustreznih spraševalnikov Mode S v zvezi z vsemi ključnimi točkami za dodelitev spraševalne kode iz dela B Priloge II.

5. Upravljavci Mode S zagotovijo, da uporablja vsak od njihovih spraševalnikov Mode S izključno spraševalno kodo, ki mu je bila razporejena.

Člen 5

Pripadajoči postopki za države članice

1. Preden države članice prek sistema za usklajevanje dodelitve spraševalne kode dodelijo spraševalno kodo, preverijo veljavnost zahtevkov za spraševalno kodo, ki jih prejmejo od upravljavcev Mode S. Preverjanje veljavnosti vključuje ključne točke iz dela A Priloge II.

2. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da sistem za dodelitev spraševalne kode:

(a) preveri skladnost zahtevkov za spraševalno kodo z dogovori glede oblike in podatkov;

(b) preveri popolnost, natančnost in pravočasnost zahtevkov za spraševalno kodo;

(c) v največ šestih koledarskih mesecih po predložitvi zahtevka: (i) izvede simulacijo posodabljanja programa za dodelitev spraševalne kode na podlagi nerešenih zahtevkov; (ii) pripravi predlagano posodobitev programa za dodelitev spraševalne kode, ki ga odobrijo države članice, na katere vpliva ta posodobitev; (iii) zagotovi največjo možno usklajenost predlagane posodobitve programa za dodelitev spraševalne kode z operativnimi zahtevami v zvezi z zahtevki za spraševalno kodo iz ključnih točk (g), (h) in (i) iz dela A Priloge II; (iv) program za dodelitev spraševalne kode takoj po njegovi odobritvi posodobi in o tem obvesti države članice, brez poseganja v nacionalne postopke za sporočanje informacij glede spraševalnikov Mode S, katere upravlja vojska.

3. Spremembe v programu za dodelitev spraševalne kode morajo odobriti vse države članice, na katere vpliva posodobitev tega programa.

4. Če se države članice ne strinjajo s spremembami iz odstavka 3 tega člena, predložijo zadevo Komisiji, da ukrepa. Komisija ukrepa v skladu s postopkom iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 549/2004.

5. Države članice iz odstavka 3 zagotovijo, da se njihove odobritve programa za dodelitev spraševalne kode prek sistema za dodelitev spraševalne kode sporočijo drugim državam članicam.

6. Države članice iz odstavka 3 zagotovijo, da se spremembe pri dodelitvi spraševalne kode zaradi posodobitve programa za dodelitev spraševalne kode v štirinajstih koledarskih dneh po sprejetju posodobljenega programa za dodelitev sporočijo zadevnim upravljavcem Mode S, ki so jih pooblastile.

7. Države članice dajo prek sistema za dodelitev spraševalne kode vsaj vsakih šest mesecev drugim državam članicam na voljo posodobljeno evidenco o spraševalni kodi, ki jo dodelijo in uporabljajo ustrezni upravljavci Mode S na svojem področju pristojnosti.

8. Kadar obstaja med pokritostjo spraševalnika Mode S na področju pristojnosti ene države članice in pokritostjo spraševalnika Mode S na področju pristojnosti tretje države prekrivanje, mora zadevna država članica:

(a) zagotoviti tretji državi informacije o varnostnih zahtevah v zvezi z dodelitvijo in uporabo spraševalnih kod;

(b) sprejeti potrebne ukrepe za uskladitev uporabe spraševalnih kod s tretjo državo.

Člen 6

Pripadajoči postopki za izvajalce služb zračnega prometa

Izvajalci služb zračnega prometa ne uporabljajo podatkov, pridobljenih s spraševalniki Mode S, ki delujejo v okviru pristojnosti tretje države, če dodelitev spraševalne kode ni usklajena.

Člen 7

Zahteve za nepredvidljive primere

1. Izvajalci služb zračnega prometa ocenijo mogoči vpliv navzkrižij med spraševalnimi kodami na službe zračnega prometa in ustrezno možno izgubo nadzornih podatkov o ciljih Mode S iz poškodovanih spraševalnikov Mode S, pri čemer se upoštevajo njihove operativne zahteve in razpoložljivi presežki.

2. Razen če je ocenjeno, da možna izguba nadzornih podatkov o ciljih Mode S ne vpliva na varnost, morajo upravljavci Mode S:

(a) izvajati spremljanje, da se odkrijejo navzkrižja med spraševalnimi kodami zaradi drugih spraševalnikov Mode S, ki vplivajo na ustrezne spraševalnike Mode S, katere upravljajo pri vsaki operativni spraševalni kodi;

(b) z izvajanjem spremljanja zagotoviti pravočasno odkritje navzkrižja med spraševalnimi kodami na območju, katerega pokritost zadostuje njihovim varnostnim zahtevam;

(c) primerno določiti in izvajati rezervni način delovanja, s katerim se ublažijo mogoče nevarnosti za katero koli operativno kodo zaradi navzkrižja med spraševalnimi kodami, pri čemer je ta način določen v oceni iz odstavka 1;

(d) zagotoviti, da izvedeni rezervni način delovanja ne povzroči navzkrižij med spraševalnimi kodami z drugimi spraševalniki Mode S iz programa za dodelitev spraševalne kode.

3. Upravljavci Mode S pristojni državi članici poročajo o vsakem odkritem navzkrižju med spraševalnimi kodami, ki vključuje ustrezen spraševalnik Mode S z operativno spraševalno kodo, in dajo prek sistema za dodelitev spraševalne kode drugim upravljavcem Mode S na voljo informacije, povezane s tem.

Člen 8

Civilno-vojaška koordinacija

1. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da vojaške enote, ki upravljajo ustrezne spraševalnike Mode S pri kateri koli spraševalni kodi, razen kodi II 0, in ostalih kodah, rezerviranih za vojaško upravljanje, spoštujejo določbe členov 3 do 7 in člena 12.

2. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da vojaške enote, ki upravljajo spraševalnike Mode S pri kodi II 0 ali ostalih spraševalnih kodah, rezerviranih za vojaško upravljanje, spremljajo izključno uporabo teh spraševalnih kod, s čimer se prepreči neusklajena uporaba katere koli ustrezne spraševalne kode.

3. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da dodelitev in uporaba teh spraševalnih kod za vojaške enote nima negativnega vpliva na varnost v splošnem zračnem prometu.

Člen 9

Varnostne zahteve

1. Upravljavci Mode S zagotovijo primerno oceno in ublažitev mogoče nevarnosti zaradi navzkrižja med spraševalnimi kodami, ki vpliva na njihove spraševalnike Mode S.

2. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da je pred vsako spremembo obstoječega sistema in z njim povezanih postopkov iz člena 1(2) ali pred uvedbo novih sistemov in postopkov opravljena ocena varnosti, vključno z opredelitvijo nevarnosti, oceno tveganja in postopki za ublažitev, ki jih izvedejo zadevne strani.

3. Za namene ocene varnosti, predvidene v odstavku 2 se kot minimalne varnostne zahteve upoštevajo zahteve iz členov 4 do 8 in člena 12.

Člen 10

Ocena skladnosti

Pred izdajo izjave ES o skladnosti ali primernosti za uporabo, določene v členu 5 Uredbe (ES) 552/2004, ocenijo proizvajalci sestavnih delov sistemov iz člena 1(2) te uredbe ali njihovi pooblaščeni zastopniki s sedežem v Skupnosti skladnost ali primernost za uporabo teh sestavnih delov v skladu z zahtevami iz dela A Priloge IV k tej uredbi.

Člen 11

Preverjanje sistemov

1. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki lahko dokažejo ali so dokazali, da izpolnjujejo pogoje iz Priloge V, opravijo preverjanje sistemov iz člena 1(2) v skladu z zahtevami iz dela A Priloge VI.

2. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki ne morejo dokazati, da izpolnjujejo pogoje iz Priloge V, sklenejo s priglašenim organom podizvajalsko pogodbo o preverjanju sistemov iz člena 1(2). To preverjanje se opravi v skladu z zahtevami iz dela B Priloge VI.

Člen 12

Dodatne zahteve

1. Upravljavci Mode S zagotovijo, da je njihovo osebje, ki je odgovorno za izvajanje dodelitev spraševalne kode, ustrezno seznanjeno z zadevnimi določbami iz te uredbe in primerno usposobljeno za svoje delovne naloge.

2. Upravljavci Mode S:

(a) razvijajo in ohranjajo priročnike za upravljanje Mode S, ki vsebujejo potrebna navodila in informacije za zagotovitev, da njihovo osebje, odgovorno za izvajanje dodelitev spraševalne kode, uporablja določbe iz te uredbe;

(b) zagotovijo, da so priročniki iz točke (a) dostopni in se posodabljajo ter da se njihova posodobitev in razdelitev izvajata v skladu z načeli ustreznega upravljanja kakovosti in razvrstitve dokumentacije;

(c) zagotovijo, da so delovne metode in operativni postopki, potrebni za izvajanje dodelitve spraševalne kode, v skladu z ustreznimi določbami iz te uredbe.

3. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da je osebje, ki je odgovorno za službo za dodelitev spraševalne kode, ustrezno seznanjeno z zadevnimi določbami iz te uredbe in primerno usposobljeno za svoje delovne naloge.

4. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da centralizirana služba za dodelitev spraševalnih kod:

(a) oblikuje in vzdržuje priročnike upravljanja, ki vsebujejo potrebna navodila in informacije za zagotovitev, da njihovo osebje uporablja določbe iz te uredbe;

(b) zagotavlja, da so priročniki iz točke (a) dostopni in se posodabljajo ter da se njihova posodobitev in razdelitev izvajata v skladu z načeli ustreznega upravljanja kakovosti in razvrstitve dokumentacije;

(c) zagotavlja, da so delovne metode in postopki upravljanja skladni z zadevnimi določbami iz te uredbe.

Člen 13

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3 se uporablja od 1. januarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 30. marca 2009 Za Komisijo Antonio TAJANI Podpredsednik

(1) UL L 96, 31.3.2004, str. 26.

(2) UL L 96, 31.3.2004, str. 1.

(3) UL L 218, 13.8.2008, str. 82.

(4) UL L 335, 21.12.2005, str. 13.

PRILOGA I Določbe Mednarodne organizacije civilnega letalstva iz člena 3(1) in točke 2 Priloge III 1. Poglavje 3 „Nadzorni radarski sistemi“, oddelek 3.1.2.5.2.1.2 „IC: spraševalna koda“ Priloge 10 ICAO „Letalske telekomunikacije“, Zvezek IV „Nadzorni radar in sistemi za preprečevanje trčenja“ (tretja izdaja iz julija 2002, ki vključuje spremembo 77). 2. Poglavje 5 „Podatkovna zveza zrak-zemlja Mode S SSR“, oddelek 5.2.9 „Obrazec za poročilo za zmogljivost podatkovnih zvez“ Priloge 10 ICAO „Letalske komunikacije“, Zvezek III „Komunikacijski sistemi“ (prva izdaja, sprememba 79).

PRILOGA II Del A: Zahteve v zvezi z zahtevki za spraševalne kode iz člena 4(2) ter člena 5(1) in (2) Zahtevek za spraševalno kodo vključuje vsaj naslednje ključne točke: (a) posebno priporočilo, ki ga zagotovi pristojna država članica; (b) popolne podatke predstavnika države članice, odgovornega za uskladitev dodelitve spraševalne kode Mode S; (c) popolne podatke kontaktne točke upravljavca Mode S za zadeve v zvezi z dodelitvijo spraševalne kode Mode S; (d) ime spraševalnika Mode S; (e) uporabo spraševalnika Mode S (operativna ali preizkusna); (f) lokacijo spraševalnika Mode S; (g) načrtovan datum spraševalnika Mode S za prvo oddajanje Mode S; (h) zahtevano pokrivanje Mode S; (i) posebne operativne zahteve; (j) zmogljivost kode SI; (k) zmogljivost „delovanja kode II/SI“; (l) zmogljivost karte pokritosti. Del B: Zahteve v zvezi z dodelitvijo spraševalnih kod iz člena 2(10) ter člena 4(3) in (4) Dodelitev spraševalne kode vključuje vsaj naslednje točke: (a) ustrezno priporočilo, ki ga zagotovi pristojna država članica; (b) posebno priporočilo za dodelitev, ki ga zagotovi služba za dodelitev spraševalnih kod; (c) nadomestna priporočila za dodelitev, kot se zahteva; (d) razporejeno spraševalno kodo; (e) omejitve v zvezi z nadzorom in zaklepom pokritosti v obliki razdeljenih obsegov ali karte pokritosti Mode S; (f) obdobje izvajanja, v katerem je treba dodelitev prijaviti v spraševalnik Mode S iz zahtevka; (g) izvajalni niz, ki ga je treba upoštevati; (h) po izbiri in povezano z drugimi nadomestnimi možnostmi: priporočilo glede skupine; (i) posebne operativne omejitve, kot se zahteva.

PRILOGA III Delovanje kode II/SI iz člena 3(2) 1. Kadar spraševalniki Mode S uporabljajo kodo SI in če jim to omogoča primeren operativni parameter, pridobivajo cilje tudi prek splošnih odzivov, kodiranih z usklajeno kodo II. 2. Kadar spraševalniki Mode S uporabljajo kodo SI in če jim to omogoča primeren operativni parameter, obravnavajo transponderje, ki odgovarjajo s splošnimi odzivi, kodiranimi z usklajeno kodo II, kot transponderje, ki niso opremljeni s kodo SI, pri čemer ni pomembno, ali je zmogljivost SI evidentirana v obrazcu za poročilo za zmogljivost podatkovnih zvez, določenem v dokumentu iz točke 2 Priloge I. 3. Kadar spraševalniki Mode S uporabljajo kodo SI in če jim to omogoča primeren operativni parameter, zaznavajo z uporabo protokolnih sporočil večmestnega zaklepa Mode S, predvidenim v delovanju kode II, transponderje brez zmogljivosti kode SI. Uporabljena koda II je usklajena koda II. 4. Kadar spraševalniki Mode S uporabljajo kodo SI in če jim to omogoča primeren operativni parameter, nastavi upravljavec spraševalnike Mode S tako, da: — ne uporabljajo zaklepa za usklajeno kodo II za transponderje brez zmogljivosti kode SI; ali — izmenično uporabljajo zaklep za usklajeno kodo II za transponderje brez zmogljivosti kode SI. 5. Kadar spraševalniki Mode S uporabljajo kodo II in če jim to omogoča primeren operativni parameter, nastavi upravljavec spraševalnike Mode S tako, da: — ne uporabljajo zaklepa za transponderje, ki v obrazcu za poročilo za zmogljivost podatkovnih zvez nimajo evidentirane zmogljivosti SI ali ne morejo sporočiti svoje zmogljivosti podatkovnih zvez; ali — izmenično uporabljajo zaklep za transponderje, ki v obrazcu za poročilo za zmogljivost podatkovnih zvez nimajo evidentirane zmogljivosti SI ali ne morejo sporočiti svoje zmogljivosti podatkovnih zvez. 6. Kadar je aktivirano delovanje kode II/SI, se karta zaklepa ne upošteva za transponderje brez zmogljivosti kode SI.

PRILOGA IV Del A: Zahteve za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo sestavnih delov sistemov iz člena 10 1. S preverjanjem se dokaže, da so sestavni deli, ki se uporabijo v preizkusnem obdobju in ki podpirajo protokole zaklepa kod II in SI ter delovanje kod II/SI, skladni z zahtevami za interoperabilnost in učinkovitost iz te uredbe, ali da so primerni za uporabo. 2. Uporaba modula iz dela B s strani proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti se obravnava kot ustrezen postopek ugotavljanja skladnosti, da se zagotovi in objavi skladnost sestavnih delov. Dovoljeni so tudi enakovredni ali strožji postopki. Del B: Modul notranjega nadzora proizvodnje 1. Ta modul določa postopek, s katerim proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti, ki izvaja obveznosti iz točke 2, zagotavlja in izjavlja, da zadevni sestavni deli izpolnjujejo zahteve iz te uredbe. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora v skladu s točko 3 iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 552/2004 pripraviti pisno izjavo o skladnosti ali primernosti za uporabo. 2. Proizvajalec mora pripraviti tehnično dokumentacijo iz točke 4; proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora najmanj 10 let od izdelave zadnjega sestavnega dela zagotoviti, da je dokumentacija na voljo ustreznim nacionalnim nadzornim organom za namene preverjanja in izvajalcem navigacijskih služb zračnega prometa, ki te sestavne dele vključujejo v svoje sisteme. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti obvesti države članice, kje in kako je lahko navedena tehnična dokumentacija na voljo. 3. Če proizvajalec nima sedeža v Skupnosti, določi osebo(-e), ki da(-jo) sestavne dele na trg Skupnosti. Ta (te) oseba(-e) obvesti(-jo) države članice, kje in kako je lahko tehnična dokumentacija na voljo. 4. Tehnična dokumentacija mora omogočiti oceno skladnosti sestavnih delov z zahtevami iz te uredbe. Kolikor je to primerno za takšno oceno, mora zajeti načrtovanje, proizvodnjo in delovanje sestavnih delov. 5. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik mora izvod izjave o skladnosti ali primernosti za uporabo hraniti skupaj s tehnično dokumentacijo.

PRILOGA V Pogoji iz člena 11 1. Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa mora oblikovati metode poročanja znotraj organizacije, ki zagotavljajo in dokazujejo nepristranskost in neodvisnost ocene v zvezi s preverjanjem. 2. Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa mora zagotoviti, da osebje, ki opravlja postopek preverjanja, izvaja preglede z najvišjo stopnjo strokovne neoporečnosti in tehnične usposobljenosti ter da ni pod pritiskom in ne prejema spodbud, zlasti finančnih, ki bi lahko vplivale na presojo ali rezultate pregledov, predvsem od oseb ali skupin, na katere vplivajo rezultati pregledov. 3. Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa mora zagotoviti, da ima osebje, ki izvaja postopek preverjanja, dostop do opreme, ki mu omogoča pravilno izvajanje zahtevanih pregledov. 4. Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa mora zagotoviti, da je osebje, ki izvaja postopke preverjanja, dobro tehnično in poklicno usposobljeno ter da ima zadostno znanje o zahtevah preverjanj, ki jih mora izvesti, ustrezne izkušnje s takšnimi postopki in sposobnost sestavljanja izjav, evidenc in poročil, s katerimi se dokaže, da je bilo preverjanje opravljeno. 5. Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa mora zagotoviti, da je osebje, ki izvaja postopek preverjanja, sposobno preglede izvesti nepristransko. Plačilo osebja ne sme biti odvisno od števila opravljenih pregledov ali rezultatov takšnih pregledov.