SL Uradni list Evropske unije L 334/1

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1737/2006

z dne 7. novembra 2006

o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o spremljanju gozdov in medsebojnih okoljskih vplivih v Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju gozdov in medsebojnih okoljskih vplivih v Skupnosti (1) in zlasti členov 4(2), 5(5), 6(4), 7(3), 8(6), 9(6), 10(2), 14(5) in 15(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Po 1. januarju 2003 Uredba (ES) št. 2152/2003 predstavlja podlago za nadaljevanje in nadaljnji razvoj, s celostnim pristopom, ukrepov, ki so se predhodno izvajali v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3528/86 z dne 17. novembra 1986 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka (2) in Uredbo Sveta (EGS) št. 2158/92 z dne 23. julija 1992 o varstvu gozdov Skupnosti pred požari (3). Uredba (ES) št. 2152/2003 zagotavlja tudi možnosti za obravnavo novih okoljskih vprašanj, pomembnih za Skupnost, v prihodnje.

(2) Trenutno se uporabljajo naslednje uredbe: Uredba Komisije (EGS) št. 1696/87 z dne 10. junija 1987 o nekaterih podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka (4); Uredba Komisije (ES) št. 804/94 z dne 11. aprila 1994 o podrobnejših pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2158/92 v zvezi z informacijskimi sistemi za gozdne požare (5); Uredba Komisije (ES) št. 1091/94 z dne 29. aprila 1994 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka (6); Uredba Komisije (ES) št. 1727/1999 z dne 28. julija 1999 o nekaterih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2158/92 o varstvu gozdov Skupnosti pred požari (7); Uredba Komisije (ES) št. 2278/1999 z dne 21. oktobra 1999 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka (8). Za izvajanje določb Uredbe (ES) št. 2152/2003 morajo nekatere določbe naslednjih izvedbenih uredb veljati naprej, medtem ko je treba druge spremeniti. Te uredbe je treba v interesu učinkovitosti, jasnosti in racionalnosti nadomestiti z enim samim besedilom in določbe, ki so še vedno pomembne, je treba vključiti v to besedilo.

(3) Spremljanje učinkov onesnaženosti zraka na gozdove je treba nadaljevati na podlagi sistematične mreže opazovalnih točk in mreže opazovalnih ploskev za intenzivno in stalno spremljanje, ki sta določeni in se izvajata v skladu z Uredbo (EGS) št. 3528/86 in uredbama (EGS) št. 1696/87 in (ES) št. 1091/94.

(4) Razvoj novih dejavnosti spremljanja mora biti omejen na dejavnosti pilotske faze pri izvajanju študij, preskusov in predstavitvenih projektov, da bi lahko opredelili možnosti za vzpostavitev teh novih dejavnosti spremljanja.

(5) Podrobna navodila in smernice za izvajanje členov 6(3) in 16(3) Uredbe (ES) št. 2152/2003 v zvezi z vzpostavitvijo novih dejavnosti spremljanja in poročanjem o rezultatih teh novih dejavnosti niso potrebni za obdobje 2003 do 2006, saj takšne dejavnosti spremljanja v tem obdobju niso predvidene za izvajanje.

(6) Priročnik o parametrih, metodah spremljanja in oblikah podatkov iz člena 10 Uredbe 2152/2003 temelji na določbah spremljanja, določenih v prilogah k uredbam (EGS) št. 1696/87, (ES) št. 804/94 in (ES) št. 1091/94. V luči nedavnega tehničnega napredka je potrebno znova preučiti te določbe. Predvsem je treba združiti metodologijo za raziskave stanja krošenj o sistematični mreži opazovalnih točk in mreži opazovalnih ploskev za intenzivno spremljanje. Priročnik mora zajemati tudi metodologije za dodatne dejavnosti spremljanja vprašanj, kot so fenologija, kakovost zunanjega zraka, poškodbe zaradi ozona in gozdni opad.

(7) Spremljanje gozdnih požarov se mora tudi v prihodnje izvajati na podlagi Evropskega informacijskega sistema za gozdne požare (EFFIS). EFFIS je bil zasnovan na podlagi dosežkov informacijskega sistema Skupnosti o gozdnih požarih, ki je bil vzpostavljen in se izvršuje v skladu z Uredbo (EGS) št. 2158/92 in Uredbo (ES) št. 804/94, ter vključuje dodatne informacije, ki jih je zbralo Skupno raziskovalno središče v okviru Evropskega sistema napovedi tveganja za gozdne požare (EFFRFS) in Evropskega sistema ocenjevanja škode zaradi gozdnih požarov (EFFDAS).

(8) Preventivni ukrepi proti gozdnim požarom morajo biti določeni na podlagi dosežkov Uredbe (EGS) št. 2158/92, pod pogojem, da ti ukrepi ne bodo podpirani preko Uredbe Sveta (ES) št. 1257/99 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EAGGF), ki spreminja in razveljavlja nekatere uredbe (9), in pod pogojem, da niso vključeni v programe za razvoj podeželja, ki jih pripravijo države članice. Ta uredba mora vzpostaviti podatke skupnega jedra, ki jih morajo države članice predložiti za vse gozdne požare, nastale na njihovem ozemlju, kot tudi tehnične specifikacije za zagotavljanje teh podatkov.

(9) Za namene zagotavljanja skladnosti z drugimi dejavnostmi, ki jih financira Skupnost, in da bi se izognili podvajanju in dvojnemu financiranju, mora Komisija predloge za študije, preskuse in predstavitvene projekte, ki jih v skladu s členi 5, 6 in 7 Uredbe (ES) št. 2152/2003 predložijo države članice, ocenjevati glede na določena merila.

(10) Da bi zagotovili, da so te študije, preskusi in predstavitveni projekti prilagojeni odprtim vprašanjem in da se odzivajo na dejanske potrebe na področju spremljanja gozdov, bo nujno določiti prednostno lestvico za dodelitev podpore Skupnosti za takšne dejavnosti.

(11) Oblikovanje nacionalnih programov in finančnih vidikov, povezanih s temi, mora posebno upoštevati določbe Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (10), in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (11).

(12) Treba je vpeljati pravila o upravičenosti, da se določi obseg stroškov, ki veljajo za upravičene za del, ki ga financira Skupnost.

(13) Znanstvena svetovalna skupina, ki se ustanovi v skladu s členom 9(3) Uredbe (ES) št. 2152/2003, mora Stalnemu odboru za gozdarstvo svetovati o tehničnih zadevah sistema spremljanja.

(14) Vsaka država članica mora določiti pristojni organ na podlagi meril, določenih s temeljnim aktom, v skladu s členom 54(2)(c) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, da bi zagotovili skladnost z vsemi zahtevami dobrega finančnega poslovodenja in dosledno upoštevanje načel nediskriminacije in preglednosti. Države članice, ki imajo pravno in finančno odgovornost za izvajanje odobrenega nacionalnega programa, so odgovorne za kakršne koli nepravilnosti, opustitve ali goljufije pristojnega organa.

(15) Glede na njihove decentralizirane upravne organizacijske strukture je treba Belgiji, Nemčiji in Portugalski dovoliti, da določijo več kot en pristojni organ.

(16) Podatki, ki so jih države članice v okviru Uredbe (ES) št. 2152/2003 predložile Komisiji, veljajo za dokumente v smislu Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (12).

(17) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za gozdarstvo, ustanovljenega z Odločbo Sveta 89/367/EGS (13) –

SPREJELA TO UREDBO:

POGLAVJE I

VSEBINA

Člen 1

Ta uredba določa podrobna pravila za izvajanje členov 4, 5(1) in (2), 6(1) in (2), 7(1) in (2), 8, 9(3), 10, 14 in 15(1) Uredbe (ES) št. 2152/2003.

POGLAVJE II

SPREMLJANJE UČINKOV ONESNAŽENOSTI ZRAKA

ODDELEK 1

MREŽA OPAZOVALNIH TOČK

(člena 4(1)(a) in 10(1) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 2

Sistematična mreža opazovalnih točk in spremljanje

1. Sistematična mreža opazovalnih točk, v nadaljnjem besedilu „točke stopnje I“, sestavljena iz enot, ki merijo 16 × 16 km, in pokrivajoča celotno ozemlje vsake države članice, v nadaljnjem besedilu „mreža“, se uporablja pri izvajanju letnih raziskav stanja krošenj.

Te raziskave se izvajajo z uporabo metod, določenih v poglavju 2 Priloge I.

2. Opazovanja se opravijo na vsakem stičišču, ki se nahaja na gozdnem območju.

3. Države članice lahko uporabljajo gostejše mreže kot točke stopnje I, kjer je to nujno za pripravo njihovih letnih poročil v skladu s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 2152/2003 in za pridobitev reprezentativnih podatkov na nacionalni in regionalni ravni.

Člen 3

Izjeme glede gostote mreže

1. Podvzorec mreže z enotami, ki merijo 32 × 32 km, se lahko uporablja za popis, ki pokriva druga gozdnata zemljišča.

2. Podvzorec mreže z enotami, ki merijo 32 × 32 km, se lahko uporablja tudi za popis, ki pokriva velika homogena gozdna območja na Finskem, severno od 65° 30′ zemljepisne širine, in Švedskem, severno od 59° zemljepisne širine.

Člen 4

Prenos podatkov

1. Do 15. decembra vsako leto mora vsaka država članica posredovati Komisiji podatke, zbrane v preteklem letu, za vsako točko stopnje I, z uporabo metod in obrazcev, določenih v poglavju 14 Priloge I.

Poleg teh podatkov države članice predložijo poročilo, ki spremlja podatke, s katerim so določene osnovne informacije o uporabljenih metodah spremljanja. To poročilo se pripravi v skladu s poglavjem 13 in točko IV.1 poglavja 14 Priloge I.

Navodila in kode, določeni v poglavju 15 Priloge I, se uporabljajo za prenos podatkov, zbranih v skladu s prvim pododstavkom.

2. Podatki o zemlji v zasebni lasti so geografsko opredeljeni s koordinatami za zemljepisno širino in zemljepisno dolžino, izraženimi vsaj v stopinjah in minutah. Vsi drugi podatki so geografsko opredeljeni s koordinatami za zemljepisno širino in zemljepisno dolžino, izraženimi v stopinjah, minutah in sekundah.

3. Del poročila, ki spremlja podatke, opisujoč metode spremljanja, ostane v veljavi, dokler se te metode ne spremenijo.

ODDELEK 2

MREŽA OPAZOVALNIH PLOSKEV

(člena 4(1)(b) in 10(1) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 5

Postavitev opazovalnih ploskev za intenzivno spremljanje

1. Mreža trajnih opazovalnih ploskev, ki so jo vzpostavile države članice, v nadaljnjem besedilu „ploskve stopnje II“, se uporablja za intenzivno in stalno spremljanje učinkov onesnaženosti zraka na gozdne ekosisteme. Število ploskev stopnje II, ki so lahko izbrane za to mrežo, je omejeno na 15 za vsako državo članico.

Države članice pa lahko izberejo večje število ploskev stopnje II pod pogojem, da to število ne presega 20 % števila nacionalnih točk stopnje I.

2. Ko je postavljena nova ali dodatna ploskev stopnje II, države članice skupaj s prvim prenosom podatkov o tej ploskvi pošljejo Komisiji pregled meril za izbiro in popoln seznam vseh ploskev, skupaj z osnovnimi informacijami, kot so lokacija, torej zemljepisna dolžina, zemljepisna širina in nadmorska višina, ter vrsta, kot tudi splošne informacije ploskve za vsako postavljeno ploskev stopnje II v standardizirani obliki.

3. Ploskve stopnje II se izbere z uporabo enotnih metod, določenih v poglavju 1 Priloge I.

Člen 6

Spremljanje

Intenzivno in stalno spremljanje gozdnih ekosistemov vključuje naslednje:

(a) stalno popisovanje stanja krošenj, meritve foliarne sestave in spremembe prirastka na vsaki ploskvi stopnje II v skladu s poglavji 2, 3 in 4 Priloge I;

(b) meritve sestave usedanja, meteorologije in sestave talne raztopine kot tudi ocenjevanje pritalne vegetacije na vsaj 10 % opazovalnih ploskev stopnje II v skladu s poglavjema 5 in 8 Priloge I;

(c) kjer je primerno, druge dejavnosti spremljanja kot ocenjevanje kakovosti zunanjega zraka, vidnih poškodb zaradi ozona in gozdnega opada ter fenološka opažanja v skladu s poglavji 9 do 12 Priloge I.

Člen 7

Prenos podatkov

1. Do 15. decembra vsako leto države članice posredujejo Komisiji vse podatke, izmerjene v preteklem letu za vsako ploskev stopnje II, z uporabo metod in obrazcev, določenih v poglavju 14 Priloge I.

Poleg teh podatkov države članice predložijo poročilo, ki spremlja podatke, s katerim so določene osnovne informacije o uporabljenih metodah spremljanja. To poročilo se pripravi v skladu s poglavjem 13 in točko IV.1 poglavja 14 Priloge I.

Navodila in kode, določeni v poglavju 15 Priloge I, se uporabljajo za prenos podatkov, zbranih v skladu s prvim pododstavkom.

2. Podatki o zemlji v zasebni lasti so geografsko opredeljeni s koordinatami za zemljepisno širino in zemljepisno dolžino, izraženimi vsaj v stopinjah in minutah. Vsi drugi podatki so geografsko opredeljeni s koordinatami za zemljepisno širino in zemljepisno dolžino, izraženimi v stopinjah, minutah in sekundah.

3. Del poročila, ki spremlja podatke, opisujoč metode spremljanja, ostane v veljavi, dokler se te metode ne spremenijo.

POGLAVJE III

EVROPSKI INFORMACIJSKI SISTEM ZA GOZDNE POŽARE

(člen 5(1) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 8

Zajete informacije

1. Skupno raziskovalno središče Komisije upravlja Evropski informacijski sistem za gozdne požare (EFFIS).

2. EFFIS beleži naslednje podatke:

(a) podatke skupnega jedra, predložene v skladu s členom 9;

(b) dodatne podatke za območja, ki jih ogrožajo gozdni požari in so velika vsaj 50 hektarjev, predložene v skladu s členom 10;

(c) informacije, ki jih posreduje Skupno raziskovalno središče, o napovedih tveganja za požare v okviru Evropskega sistema napovedi tveganja za gozdne požare (EFFRFS) in o kartiranju ter ocenjevanju škode, ki jo je povzročil požar in je prizadela območje vsaj 50 hektarjev, v okviru Evropskega sistema ocenjevanja škode zaradi gozdnih požarov (EFFDAS).

Člen 9

Podatki skupnega jedra

1. Do 1. julija vsako leto države članice predložijo Komisiji podatke skupnega jedra za vsak gozdni požar, ki se je zgodil na njihovem območju v preteklem letu. Podatki skupnega jedra so sestavljeni vsaj iz naslednjih informacij, podanih na tak način, da so primerljive na ravni Skupnosti, za vsak gozdni požar:

(a) datum in krajevni čas prvega alarma;

(b) datum in krajevni čas prvega posredovanja;

(c) datum in krajevni čas pogasitve;

(d) lokacija izbruha na občinski ravni (skupno kodo);

(e) skupna površina, poškodovana v požaru;

(f) razčlenitev površine, poškodovane v požaru, na gozdno in druge gozdnate površine ter negozdne površine;

(g) domnevni vzrok.

2. Tehnične specifikacije, določene v Prilogi II, se uporabljajo za namene beleženja podatkov skupnega jedra iz odstavka 1.

Člen 10

Dodatne informacije

Za gozdne požare, ki prizadenejo vsaj 50 hektarjev, lahko države članice letno predložijo Komisiji dodatne informacije poleg podatkov skupnega jedra iz člena 9.

Te dodatne informacije, če so predložene, vključujejo stopnjo škode, torej ali je majhna, srednja ali velika, in lokacijo.

POGLAVJE IV

ŠTUDIJE, PRESKUSI IN PREDSTAVITVENI PROJEKTI

(členi 5(2), 6(2) in 7(2) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 11

Ocena predlogov projekta

Predloge za študije, preskuse in predstavitvene projekte ter testiranja na podlagi pilotske faze, ki jih države članice predložijo v skladu s členi 5(2), 6(2) in 7(2) Uredbe (ES) št. 2152/2003, v nadaljnjem besedilu „predlogi projektov“, Komisija oceni na podlagi meril, določenih v Prilogi III.

Člen 12

Odločitev o razvrstitvi za predloge projektov

Komisija določi prednostno lestvico za dodeljevanje podpore Skupnosti za predloge projektov.

POGLAVJE V

PRISTOJNI ORGANI

(člen 14 Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 13

Pristojni organi

1. Pristojni organ, ki ga v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 2152/2003 določi država članica, v nadaljnjem besedilu „pristojni organ“, bo kontaktna točka za Komisijo.

2. Belgija, Nemčija in Portugalska lahko določijo več kot en pristojni organ.

Člen 14

Merila za izbor

1. Pristojni organi upoštevajo pravila, določena v Uredbi (ES, Euratom) št. 1605/2002 in Uredbi (ES, Euratom) št. 2342/2002, kot tudi določbe iz te uredbe.

2. Pristojni organi izpolnjujejo vsaj naslednja merila:

(a) biti morajo nacionalni javni organi ali osebe zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, za katere velja pravo ene od držav članic;

(b) ponuditi morajo ustrezna finančna jamstva, ki jih izda javni organ, zlasti za celotno povračilo zneskov, dolgovanih Komisiji;

(c) delovati morajo v skladu z zahtevami dobrega finančnega poslovodenja;

(d) zagotoviti morajo preglednost poslovanja v skladu s členom 56(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.

Člen 15

Dodatni pogoji za osebe zasebnega prava

Kjer države članice v skladu s členom 14 določijo osebe zasebnega prava, bo soglasje Komisije k tem subjektom temeljilo na naslednjih dokazilih, ki jih bodo predložili ti subjekti:

(a) njihova tehnična in strokovna usposobljenost, na podlagi dokumentacije o izobrazbeni in strokovni usposobljenosti članov vodstva;

(b) njihova gospodarska in finančna usposobljenost, na podlagi državnega jamstva, zagotovljenega v skladu s členom 14(3)(e) Uredbe (ES) št. 2152/2003, in ustreznih izjav bank ali dokazila o ustreznem zavarovanju poklicne odgovornosti ali bilance ali izvlečkov iz bilanc, ki zajemajo vsaj zadnji dve leti, za kateri so poslovne knjige zaključene, kjer objavo bilance zahteva pravo gospodarskih družb države članice, v kateri je subjekt ustanovljen;

(c) njihova pristojnost po nacionalni zakonodaji za izvrševanje proračuna, kakor potrjuje dokumentacija, kot na primer njihov vpis v register poklicev ali gospodarskih družb ali izjava pod prisego ali potrdilo, članstvo posebne organizacije, izrecno pooblastilo ali vpis v register za davek na dodano vrednost (DDV);

(d) da niso v nobenem izmed položajev, navedenih v členih 93 in 94 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002;

(e) da sprejemajo revizijo Računskega sodišča.

Člen 16

Sporazum

Komisija sklene sporazum s pristojnim organom v skladu s členom 56 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 ter členoma 35 in 41 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.

Člen 17

Naloge pristojnih organov

Pristojni organi izvršujejo naslednje naloge:

(a) izvajajo redne preglede, da zagotovijo pravilno izvajanje ukrepov, ki se financirajo po Uredbi (ES) št. 2152/2003;

(b) sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi začnejo sodni pregon za izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev;

(c) Komisiji predložijo informacije, ki jih ta zahteva;

(d) so posredniki, katerim se plačujejo prispevki Skupnosti;

(e) vodijo račune in evidence o prejemu in plačilu tega prispevka v podporo nacionalnemu programu, vključno z vsemi računi in dokumenti podobne dokazne vrednosti za podporo stroškom programa.

Člen 18

Pregledi Komisije

Komisija lahko izvaja preglede dokumentov in preglede obstoja, ustreznosti in pravilnega delovanja pristojnih organov na kraju samem, v skladu s pravili dobrega finančnega poslovodenja.

POGLAVJE VI

NACIONALNI PROGRAMI IN PRILAGODITVE

ODDELEK 1

NACIONALNI PROGRAMI

(člena 7(2) ter 8(1) in (2) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 19

Vsebina

1. Nacionalni programi in prilagoditve teh programov v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 2152/2003 vsebujejo informacije in dokazno dokumentacijo, navedene v Prilogi IV.

Države članice uporabijo obrazce, določene v navedeni prilogi, za predložitev nacionalnih programov in ustreznih prilagoditev Komisiji, v papirnati in digitalni obliki.

2. Vse dejavnosti iz členov 4, 5, 6(2) in (3) ter 7(2) Uredbe (ES) št. 2152/2003, za katere je zaprošen finančni prispevek Skupnosti, se vključijo v nacionalni program kot posamezni zahtevki.

Člen 20

Podprogrami

Nacionalni programi Belgije, Nemčije in Portugalske so lahko sestavljeni iz podprogramov, ki jih pripravijo pristojni organi.

ODDELEK 2

PRILAGODITEV

(člen 8(3) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 21

Prilagoditev

1. Prilagoditve nacionalnih programov zadevajo samo študije, preskuse, predstavitvene projekte kot tudi poskusno fazo spremljanja v skladu s členi 5(2), 6(2) in 7(2) Uredbe (ES) št. 2152/2003.

2. Zahtevki za prilagoditev nacionalnega programa se predložijo Komisiji z uporabo obrazcev, določenih v Prilogi IV.

3. Zahtevki za prilagoditev nacionalnih programov za 2005–2006 se predložijo Komisiji najpozneje do 31. oktobra 2005, da se jih upošteva za naslednje leto.

POGLAVJE VII

FINANČNO POSLOVODENJE IN SPREMLJANJE

ODDELEK 1

STROŠKI

Člen 22

Opredelitev upravičenih stroškov

Upravičeni stroški so stroški, ki jih je neposredno in v celoti mogoče pripisati nacionalnemu programu, ki ga je odobrila Komisija.

Države članice lahko uporabljajo strožja nacionalna pravila za določanje upravičenih stroškov.

Člen 23

Utemeljitev odhodkov

Odhodki se utemeljijo z ustreznimi izvirnimi dokumenti, kot so računi ali dokumenti enakovredne dokazne vrednosti.

Izvirni dokumenti se ne priložijo izkazu odhodkov. Vendar pristojni organ na zahtevo posreduje Komisiji vse podrobnosti, vključno z računi, ki so potrebni za zagotovitev ocene odhodkov.

Člen 24

Stroški, ki veljajo za upravičene

1. Da bi stroški veljali za upravičene, morajo biti predvideni v odobrenem nacionalnem programu ter morajo biti neposredno povezani z izvajanjem programa in nujni zanj.

2. Stroški morajo biti razumni in skladni z načeli dobrega finančnega poslovodenja, zlasti glede cenovne primernosti in stroškovne učinkovitosti.

3. Stroški morajo dejansko nastati v obdobju upravičenosti, določenem v odločbi Komisije, s katero je odobren nacionalni program. Strošek velja za nastalega v obdobju upravičenosti, ko:

(a) je zakonska obveznost plačati strošek pridobljena po začetku obdobja upravičenosti in pred koncem tega obdobja;

(b) se mora izvršitev dejavnosti, s katero je strošek povezan, začeti po začetku obdobja upravičenosti in mora biti zaključena pred koncem tega obdobja.

4. Stroški morajo biti v celoti plačani pred predložitvijo končne dokumentacije skupaj s končnim izkazom odhodkov in prihodkov.

Člen 25

Stroški osebja

Stroški osebja lahko veljajo za upravičen neposredni odhodek v zvezi z dejanskim časom, ki je bil namenjen nacionalnemu programu. Izračunajo se na podlagi dejanske bruto plače ali mezde, povečane za obvezne socialne prispevke, vendar brez drugih stroškov.

Delovni čas vsakega zaposlenega, vključno z nacionalnimi javnimi uslužbenci in zaposlenimi v vladnih agencijah, ki delajo v okviru nacionalnega programa, se beleži z uporabo časovnih preglednic ali poročil sistema, ki beleži čas, ki ga je vzpostavil in potrdil pristojni organ in njegovi morebitni partnerji.

Člen 26

Potni stroški

Potni stroški veljajo za upravičene, če jih je neposredno in v celoti mogoče pripisati odobrenemu nacionalnemu programu. Potni stroški se zaračunajo v skladu z notranjimi pravili pristojnega organa.

Člen 27

Splošni stroški

1. Splošni stroški, ki so namenjeni za kritje posrednih stroškov, potrebnih za zaposlovanje, poslovodenje, namestitev in podporo neposredno ali posredno osebja, ki opravlja delo za nacionalni program, ali so povezani z infrastrukturo in opremo na mestu samem, so upravičeni, če so dejanski, utemeljeni in ne vključujejo stroškov, dodeljenih drugim proračunskim postavkam.

2. Splošni stroški so upravičeni do največ 7 % celotnega zneska upravičenih neposrednih stroškov.

3. Splošni stroški bremenijo nacionalni program v skladu s politiko stroškovnega računovodstva pristojnega organa.

Člen 28

Stroški financiranja

Kjer stroški vključujejo amortizacijo kapitalskih naložb s trajanjem nad eno leto in ceno več kot 500 EUR, veljajo ti stroški amortizacije za upravičene pod pogojem, da se nanašajo izključno na nacionalni program in na obdobje upravičenosti zadevne faze programa, pod pogojem, da: Za naložbe v zgradbe in infrastrukturo se ti stroški amortizirajo 10 let z uporabo linearne metode, za drugo opremo, vključno z opremo za informatiko, pa se uporabi 5-letna linearna metoda.

Člen 29

Stroški za nakup rabljene opreme

Stroški za nakup rabljene opreme so upravičeni pod naslednjimi tremi pogoji:

(a) prodajalec opreme zagotovi izjavo o izvoru in potrdi, da v obdobju preteklih sedmih let ni bila kupljena s pomočjo nepovratnih sredstev države ali Skupnosti;

(b) cena opreme ne presega njene tržne vrednosti in je nižja od cene podobne nove opreme; in

(c) oprema ima tehnične lastnosti, potrebne za delovanje, in je skladna z veljavnimi merili in standardi.

Člen 30

Pogodbe s podizvajalci

Odhodki, povezani s podpogodbami s posredniki ali svetovalci, temeljijo na dejanskih stroških in jim je priložen ustrezen račun ali druga ustrezna dokumentacija. Izjemoma, kjer je strošek opredeljen kot odstotek celotnega stroška dejavnosti, tak strošek velja za upravičenega samo, če ga pristojni organ lahko utemelji s primerjavo z dejansko vrednostjo posredovanega dela ali storitve.

Člen 31

Davek na dodano vrednost

Davek na dodano vrednost (DDV) velja za upravičenega, če pristojni organ ne more izterjati DDV, plačanega v okviru nacionalnega programa.

Pristojni organ priskrbi izjavo ustreznega nacionalnega organa, da DDV ni bilo mogoče izterjati za sredstva in storitve, potrebne za ukrepe v okviru nacionalnega programa.

Člen 32

Neupravičeni stroški

1. Naslednje ne šteje za upravičeno:

(a) stroški, ki so nastali za dejavnosti, ki prejemajo pomoč v okviru drugih finančnih instrumentov Skupnosti;

(b) izgube zaradi menjalnih tečajev;

(c) nepotrebni ali razsipni izdatki;

(d) stroški distribucije ter tržni in oglaševalski stroški za promocijo izdelkov ali komercialnih dejavnosti;

(e) rezervacije za morebitne prihodnje izgube ali odgovornosti;

(f) dolžniške obresti ali obresti na izposojen kapital;

(g) slabi dolgovi.

Nekateri izmed stroškov iz točke (d) lahko štejejo za upravičene, kot je dogovorjeno s Komisijo.

2. Neupravičenih stroškov iz odstavka 1 Komisija ne upošteva pri izračunu skupnega stroška programa.

Člen 33

Menjalni tečaj

1. Menjava med eurom in nacionalno valuto se opravi po dnevnem tečaju eura, objavljenem v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

2. Tečaj, ki se uporabi pri menjavi med eurom in nacionalno valuto, je menjalni tečaj, objavljen zadnji delovni dan meseca pred mesecem, ko je nacionalni program, ali v primeru plačil finančno poročilo in zahteva za plačilo, podpisan in predložen Komisiji.

ODDELEK 2

PLAČILO

(člen 8(5) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 34

Odločba o finančnem prispevku

Komisija odloča o finančnih prispevkih za upravičene stroške nacionalnega programa v dveh fazah, ena odločba za vsako leto programskega obdobja, v nadaljnjem besedilu „odločba Komisije“. Odločba Komisije je naslovljena na državo članico.

Člen 35

Predfinanciranje

Pristojni organi lahko prosijo za predfinanciranje 50 % letne pomoči Skupnosti za nacionalni program, kot je navedeno v nacionalnem programu, ne prej kot tri mesece po datumu uradnega obvestila o odločbi Komisije. Za predfinanciranje se sklene sporazum v skladu s členom 16.

Člen 36

Potrdila

1. Pristojni organi Komisiji predložijo potrdila o plačilih, opravljenih v okviru nacionalnega programa, z uporabo vzorcev, določenih v Prilogi V. Ta potrdila mora spremljati poročilo o napredku dejavnosti, začetih v okviru nacionalnega programa. Potrdila se predložijo najpozneje 15 mesecev po datumu uradnega obvestila o odločbi Komisije in zajemajo odhodke iz prejšnjega leta.

2. Upravičene odhodke, ki so skladni z določbami oddelka 1 tega poglavja in so prikazani v letnem potrdilu, Komisija pokrije s predfinanciranjem držav članic v okviru nacionalnih programov.

Kjer potrdila presegajo zadevno predfinanciranje, Komisija izplača vmesno plačilo.

V nobenih okoliščinah ta vmesna plačila ne smejo presegati 30 % letne pomoči Komisije za nacionalni program.

Člen 37

Tehnično in finančno izvajanje

1. Vsaka izmed dveh faz iz člena 34 mora doseči polno tehnično in finančno izvajanje v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 2152/2003 in te uredbe najpozneje dve leti po datumu uradnega obvestila o odločbi Komisije.

Pristojni organi vložijo zahtevek za plačilo preostalega zneska upravičenih odhodkov najpozneje 27 mesecev po datumu uradnega obvestila o odločbi Komisije.

2. Preostali znesek za vsako fazo se plača, ko Komisija prejme zahtevek za končno plačilo za vsako fazo in preveri finančno potrdilo, ki je priloženo temu zahtevku za plačilo.

Člen 38

Usklajevanje zahtevkov za plačilo

V skladu s svojo nacionalno zakonodajo države članice zagotovijo, da so zahtevki za plačila pristojnih organov skladni z odločbo Komisije.

Člen 39

Zahtevki za predfinanciranje in plačila

Pristojni organi Komisiji predložijo zahtevke za predfinanciranje in plačila z uporabo vzorcev, določenih v prilogah VI, VII in VIII.

ODDELEK 3

NEPRAVILNOSTI

(člen 14(3) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 40

Nepravilnosti

1. Zneske, izgubljene zaradi nepravilnosti ali malomarnosti, izterja država članica in se vrnejo Komisiji.

2. Kjer Komisija, v petih letih po končnem plačilu preostalega zneska zadnjega leta nacionalnega programa, opazi kakršno koli nepravilnost v dejavnostih, ki jih financira Skupnost in pri katerih se zadevni znesek Skupnosti ni vrnil na podlagi odstavka 1, o tem obvesti državo članico in ji omogoči, da poda svoje mnenje.

3. Če po pregledu okoliščin in proučitvi pojasnila države članice Komisija nepravilnost potrdi, država članica povrne zadevne zneske.

ODDELEK 4

PREGLEDI, REVIZIJE IN STROKOVNI OBISKI

(člen 14(4) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 41

Finančna revizija Komisije

1. Komisija ali kateri koli zastopnik, ki ga ona pooblasti, lahko izvaja revizijo pristojnih organov, pogodbenikov ali podpogodbenikov, odgovornih za podrobno izvajanje ukrepov v okviru nacionalnega programa, kadar koli v času trajanja pogodbe in do pet let po končnih plačilih prispevkov Skupnosti nacionalnemu programu.

2. Komisija ali kateri koli pooblaščeni zastopnik ima dostop do dokumentacije, ki je potrebna za preverjanje upravičenosti stroškov udeležencev nacionalnega programa, kot so na primer računi in izvlečki plačilnih list.

3. Revizija se opravi zaupno. Komisija naredi vse potrebno, da zagotovi, da njeni pooblaščeni zastopniki podatke, do katerih imajo dostop ali ki so jim bili posredovani, obravnavajo zaupno.

Komisija lahko preveri uporabo finančnega prispevka Skupnosti s strani pristojnih organov, pogodbenikov ali podpogodbenikov, odgovornih za podrobno izvajanje ukrepov v okviru nacionalnega programa.

4. Poročilo o ugotovitvah revizije, ki se nanaša na pristojne organe in druge stranke, odgovorne za izvajanje ukrepov nacionalnega programa, se pošlje zadevnim pristojnim organom, pogodbenikom in podpogodbenikom. Ti lahko sporočijo svoje pripombe Komisiji v roku enega meseca od prejema poročila. Komisija se lahko odloči, da ne upošteva pripomb, ki so prispele po roku.

5. Na podlagi sklepov revizije Komisija sprejme vse ustrezne ukrepe, ki se ji zdijo potrebni, vključno z izdajo naloga za izterjavo v zvezi z vsemi ali delom plačil, ki jih je opravila.

Člen 42

Pregledi in strokovni obiski

Pristojni organi omogočijo osebju Komisije in osebam, ki jih je pooblastila Komisija, dostop do prizorišč ali prostorov, kjer se izvršujejo ukrepi v okviru nacionalnega programa, in do vse dokumentacije, ki se nanaša na strokovno in finančno upravljanje dejavnosti. Dostop osebam, ki jih je pooblastila Komisija, je lahko predmet zaupnega dogovora pod pogoji, o katerih se dogovorita Komisija in pristojni organ.

Pregledi se lahko začnejo med programskim obdobjem in se izvajajo zaupno.

Pristojni organi in stranke, odgovorne za izvajanje ukrepov v okviru nacionalnega programa, zagotovijo ustrezno pomoč Komisiji ali osebam, ki jih je ona pooblastila.

Člen 43

Ocene

(člen 8(4) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

1. Države članice opravijo predhodno vrednotenje, vmesni pregled in naknadno vrednotenje nacionalnih programov v skladu s Prilogo IX.

2. Predhodno vrednotenje vključuje podrobno preverjanje ustreznosti, izvedljivosti in trajnosti dejavnosti, določenih v nacionalnem programu, kot tudi pregled pričakovanih rezultatov. Rezultati predhodnega vrednotenja se pošljejo Komisiji skupaj z nacionalnimi programi.

3. Vmesni pregled in naknadno vrednotenje vključujeta oceno stanja izvajanja, učinkovitosti in uspešnosti dejavnosti spremljanja, ki se izvajajo v okviru Uredbe (ES) št. 2152/2003. Rezultati vmesnega pregleda se pošljejo Komisiji pred 1. julijem 2006, rezultati naknadnega vrednotenja pa se pošljejo Komisiji pred 1. julijem 2007.

POGLAVJE VIII

ZNANSTVENA SVETOVALNA SKUPINA

(člen 9(3) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 44

Naloge

1. Znanstvena svetovalna skupina, ki se ustanovi v skladu s členom 9(3) Uredbe (ES) št. 2152/2003, Stalnemu odboru za gozdarstvo svetuje o naslednjih zadevah:

(a) potreba po izvajanju posebnih študij ali analiz;

(b) potreba po ustanovitvi ad hoc delovnih skupin za določene teme;

(c) izboljšanje organizacije in strukture sistema spremljanja;

(d) vmesnik znanost-politika.

2. Znanstvena svetovalna skupina lahko poda svoje mnenje o:

(a) predlogih za študije;

(b) rezultatih, ki izhajajo iz študij, kot na primer ustreznost in kakovost podatkov in, bolj splošno, iz poročil, ki predstavljajo rezultate iz sistema spremljanja;

(c) osnutkih priročnikov.

3. Mandat Znanstvene svetovalne skupine je omejen na izvršilno obdobje sistema, določeno v členu 12(1) Uredbe (ES) št. 2152/2003.

POGLAVJE IX

DOSTOP DO PODATKOV

(člen 15(1) Uredbe (ES) št. 2152/2003)

Člen 45

Dostop do podatkov

Kolikor je potrebno za uresničevanje ukrepov na podlagi členov 9(5) in 11(2) Uredbe (ES) št. 2152/2003, se dostop do podatkov iz členov 4(1) in 5(1) navedene uredbe odobri Evropski agenciji za okolje in Mednarodnemu programu sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove v okviru Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (MPS Gozdovi).

POGLAVJE X

KONČNE DOLOČBE

Člen 46

Razveljavitev

Uredba (EGS) št. 1696/87 in uredbe (ES) št. 804/94, (ES) št. 1091/94, (ES) št. 1727/1999 in (ES) št. 2278/1999 se razveljavijo.

Člen 47

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 7. novembra 2006 Za Komisijo Stavros DIMAS Član Komisije

(1) UL L 324, 11.12.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 788/2004 (UL L 138, 30.4.2004, str. 17).

(2) UL L 326, 21.11.1986, str. 2. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 804/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 132, 17.5.2002, str. 1).

(3) UL L 217, 31.7.1992, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 805/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 132, 17.5.2002, str. 3).

(4) UL L 161, 22.6.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2278/1999 (UL L 279, 29.10.1999, str. 3).

(5) UL L 93, 12.4.1994, str. 11.

(6) UL L 125, 18.5.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2278/1999.

(7) UL L 203, 3.8.1999, str. 41. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2121/2004 (UL L 367, 14.12.2004, str. 17).

(8) UL L 279, 29.10.1999, str. 3. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2121/2004.

(9) UL L 160, 26.6.1999, str. 80. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1698/2005 (UL L 277, 21.10.2005, str. 1).

(10) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(11) UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1248/2006 (UL L 227, 19.8.2006, str. 3).

(12) UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(13) UL L 165, 15.6.1989, str. 14.

PRILOGA I

Priročnik o parametrih, metodah spremljanja in oblikah podatkov za usklajeno spremljanje učinkov onesnaženosti zraka na gozdove

Struktura priročnika

Ta priročnik je sestavljen iz naslednjih 15 poglavij:

Poglavje 1 ENOTNE METODE ZA IZBOR PLOSKEV STOPNJE II Poglavje 2 ENOTNE METODE ZA RAZISKAVO STANJA KROŠENJ NA PLOSKVAH STOPNJE I IN STOPNJE II Poglavje 3 ENOTNE METODE ZA MERITVE FOLIARNE SESTAVE NA PLOSKVAH STOPNJE II Poglavje 4 ENOTNE METODE ZA MERITVE SPREMEMBE PRIRASTKA NA PLOSKVAH STOPNJE II Poglavje 5 ENOTNE METODE ZA MERITVE USEDLIN NA PLOSKVAH STOPNJE II Poglavje 6 ENOTNE METODE ZA METEOROLOŠKE MERITVE NA PLOSKVAH STOPNJE II Poglavje 7 ENOTNE METODE ZA SPREMLJANJE TALNE RAZTOPINE NA PLOSKVAH STOPNJE II Poglavje 8 ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE PRITALNE VEGETACIJE NA PLOSKVAH STOPNJE II Poglavje 9 ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE GOZDNEGA OPADA NA PLOSKVAH STOPNJE II Poglavje 10 ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE KAKOVOSTI ZUNANJEGA ZRAKA NA PLOSKVAH STOPNJE II Poglavje 11 ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE VIDNIH POŠKODB ZARADI OZONA NA PLOSKVAH STOPNJE II Poglavje 12 ENOTNE METODE ZA FENOLOŠKA OPAZOVANJA NA PLOSKVAH STOPNJE II Poglavje 13 PODROBNOSTI ZA PREDLOŽITEV OSNOVNIH INFORMACIJ O UPORABLJENIH METODAH SPREMLJANJA IN REZULTATOV VREDNOTENJA/RAZLAGANJA, PRIDOBLJENIH NA NACIONALNI RAVNI Poglavje 14 ENOTNA NAVODILA ZA POROČANJE O REZULTATIH IN ZA OBLIKE PODATKOV Poglavje 15 SEZNAMI KOD IN OBRAZLOŽITVE ZA PODATKE IZ RAZISKAV ZA PLOSKVE STOPNJE I IN STOPNJE II

Posebne določbe, ki jih uvaja vsako poglavje, temeljijo na tehničnih priporočilih strokovnih komisij Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (MPS Gozdovi). Razlikuje se med obveznimi in neobveznimi dejavnostmi spremljanja (parametri, metode itd.).

Poglavja 1 do 8 in 14 do 15 temeljijo na tehničnih opisih v prilogah Uredbe Komisije (ES) št. 1091/94 in dodatno na posebnih priročnikih o gozdnem opadu, kakovosti zunanjega zraka, vidnih poškodbah zaradi ozona in fenoloških ocenah, ki jih ne pokriva zgoraj navedena uredba.

Poglavje 2 predpisuje tehnične podrobnosti o spremljanju stanja krošenj na točkah stopnje I kot tudi na ploskvah stopnje II, saj je to edina raziskava, ki se izvaja redno na obeh mrežah. Poleg tega samo dve poglavji o predložitvi podatkov in obliki podatkov (poglavji 14 in 15) pokrivata tako stopnjo I kot stopnjo II.

POGLAVJE 1

ENOTNE METODE ZA IZBOR PLOSKEV STOPNJE II

I. Izbor ploskev stopnje II

Za izbor opazovalnih ploskev so pristojne države članice, kljub temu pa naj bi se pri izboru upoštevala naslednja merila:

— ploskev je velika najmanj 0,25 ha, izmerjeno na horizontalni ravnini,

— ploskev obkroža zaščitni pas, da se zmanjšajo učinki dejavnosti v bližnji okolici. Dejanska širina tega pasu je odvisna od tipa in starosti gozda. Če je površina ploskve in njene okolice enotna glede na višino in starost, se širina zaščitnega pasu lahko omeji na 5 ali 10 m. Če gozdno površino, na kateri je ploskev, sestavljajo različni sestoji, različne vrste ali pa je sestoj raznodoben, se zaščitni pas razširi do petkratne možne največje višine gozda na ploskvi,

— ploskve morajo biti vedno dostopne brez težav; omejitev glede dostopa in vzorčenja naj ne bi bilo,

— nobenih razlik ne sme biti v gospodarjenju s ploskvijo, njenim zaščitnim pasom in okoliškim gozdom,

— motnje, nastale zaradi spremljanja, morajo biti čim manjše,

— preprečiti je treba neposredno onesnaževanje iz znanih lokalnih virov,

— ploskve morajo biti dovolj oddaljene od gozdnega roba, do petkratne možne največje višine gozda na ploskvi.

II. Postavitev in dokumentiranje ploskev

Vsaka postavljena ploskev se podrobno opiše. Splošni podatki glede novih ali dodatnih ploskev se ugotovijo in sporočijo Komisiji v okviru naslednje redne predložitve podatkov. Podrobni opis ploskve vsebuje: točno lokacijo ploskve (položaj središča in oglišč ploskve), skico, na kateri je prikazana stalna označba oglišč in/ali mej ploskve, število dreves na ploskvi in vse druge pomembne stalne razpoznavne elemente na ploskvi ali v njeni bližini (npr. dovozna cesta, reke, jarki, velika drevesa). Lokacija vzorčevalnikov in mest vzorčenja (npr. vzorčevalniki usedanja ali pedološki profili) se ugotovi (GPS ali razdalja in smer od središča ploskve) in tudi zabeleži na tem zemljevidu.

III. Opredelitev pojma podploskev

V vzorec za ocene dreves (popis krošenj, ocena prirastka) je treba načelno vključiti vsa drevesa na celotni ploskvi. V primeru, da ima ploskev veliko dreves (t.i. gosti sestoji), se za uporabo pri teh raziskavah lahko določi podploskev. Podploskev naj bi bila med pripravo dovolj velika, da so zagotovljene zanesljive ocene za raziskave za vsaj 20 let, po možnosti pa za vso življenjsko dobo sestoja. V tem obdobju naj bi bilo na podploskvi na voljo vsaj 20 dreves.

IV. Splošne informacije o vsaki ploskvi

V času postavitve nove ploskve in prvih raziskav se zbirajo naslednje splošne informacije o vsaki trajni opazovalni ploskvi za intenzivno in stalno spremljanje:

Postavitev Prve raziskave — Opisna koda Država Številka opazovalne ploskve Dejanska zemljepisna širina in dolžina — Podatki o legi ploskve Nadmorska višina Ekspozicija Velikost celotne ploskve Število dreves na ploskvi Podploskev (če obstajajo) Razpoložljivost vode za glavno vrsto Oblika humusa Talni tip (ocena) — Podatki o sestoju Povprečna starost vladajočega sloja Glavne drevesne vrste Donos (ocena) — Druga opažanja Zgodovina ploskve Druge bližnje opazovalne postaje

Kjer se postavijo dodatne ploskve, da zaključijo nacionalni program za intenzivno spremljanje, države članice za vsako postavljeno ploskev pošljejo Evropski komisiji informacije, zbrane med postavitvijo, tako da uporabijo datoteko in poročila (do konca tistega leta, v katerem je bila ploskev postavljena).

Vse spremembe skozi leta glede ureditve spremljanja in drugih pomembnih informacij (npr. delovanje gozda, nevihte, škodljivci) se predložijo letno.

V. Nadomestitev uničenih ploskev in dodatne ploskve

Uničene in dodatne ploskve se izberejo med obstoječimi ploskvami stopnje I in v skladu z merili za izbor, določenimi v tem poglavju. Ponovno postavljenim ali dodatnim ploskvam se dodelijo nove številke. Države članice bodo Komisiji pri naslednji redni predložitvi podatkov predložile informacije o vzrokih za nadomestitev ploskve ali o potrebi po dodatni ploskvi, rezultatih zadnjih opravljenih opazovanj/meritev in merilih, ki so jih uporabile pri izboru novih ploskev.

VI. Prenos podatkov

Države članice Komisiji posredujejo informacije, navedene v tem poglavju, za vsako ploskev stopnje II z uporabo oblik, določenih z obrazcema 1 in 2, ki sta navedena v poglavju 14.

POGLAVJE 2

ENOTNE METODE ZA RAZISKAVO STANJA KROŠENJ NA TOČKAH STOPNJE I IN PLOSKVAH STOPNJE II

I. Splošne opombe

Raziskava stanja krošenj v skladu s členom 2 in členom 6(a) je obvezna in se izvaja na točkah stopnje I in ploskvah stopnje II ter se ponavlja letno. Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih Strokovne komisije za stanje krošenj Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UNECE (MPS Gozdovi).

II. Izbor vzorčnih dreves

II.1. Izbor vzorčnih dreves na točkah stopnje I

Na vsaki vzorčni točki se vzorčna drevesa izberejo v skladu s strogo določenim, objektivnim in nepristranskim postopkom (npr. skupina dreves v obliki križa, poravnanega z glavnimi stranmi neba, s kotnimi točkami na razdalji 25 m od točke na mreži, z uporabo postopka vzorčenja s šestimi drevesi na vsaki podploskvi ali vzorčnih dreves, izbranih po spirali iz središča ploskve). V mlajših gostih sestojih, kjer posameznih krošenj ni mogoče oceniti, mora izbor vzorčnih dreves temeljiti na določenem geometrijskem postopku. Ta postopek se ponavlja, dokler se ne najde zadostno število dreves s krošnjami, ki jih je mogoče oceniti. Upoštevati je treba naslednja merila za izbor:

— države članice lahko določijo število dreves za oceno na vsaki točki, vendar vzorca ne sme sestavljati manj kot 20 dreves ali več kot 30 in število mora ostati konstantno,

— v oceno morajo biti vključene vse drevesne vrste. Vzorčna drevesa morajo biti visoka najmanj 60 cm. Samo nadvladajoča, vladajoča in sovladajoča drevesa, ki ustrezajo drevesnim razredom 1, 2 in 3 po Kraftu, izpolnjujejo pogoje za vzorčna drevesa za namene ocene stanja krošenj. Drevesa s tem cenotskim statusom z zlomljenimi vrhovi ne izpolnjujejo pogojev za vzorčna drevesa,

— drevesa, odstranjena zaradi ukrepov gospodarjenja z gozdovi, padla drevesa (ki jih je podrl veter ali zlomljena) in mrtva drevesa je treba nadomestiti z novimi vzorčnimi drevesi, ki se jih izbere v skladu z nepristranskim postopkom. Drevo velja za mrtvo, če so vsa prevajalna tkiva v deblu mrtva. Mrtvo drevo je treba zabeležiti, vendar samo enkrat. Posek sestoja pomeni, da vzorčna točka preneha obstajati, dokler se ne vzpostavi nov sestoj,

— središče vzorčne enote mora biti označeno za ponovno oceno pri nadaljnjih popisih. Vzorčna drevesa morajo biti razpoznavna za oceno v naslednjem letu, če je mogoče brez trajnega označevanja.

II.2. Izbor vzorčnih dreves na ploskvah stopnje II

Vsa nadvladajoča, vladajoča in sovladajoča drevesa, ki ustrezajo drevesnim razredom 1, 2 in 3 po Kraftu, na vsej ploskvi je treba spremljati. V primeru, da ima ploskev veliko dreves (npr. gosti sestoji), je mogoče število vzorčnih dreves za oceno krošenj zmanjšati z uporabo podploskev. V primeru podploskve je treba spremljati vsa nadvladajoča, vladajoča in sovladajoča drevesa, ki ustrezajo drevesnim razredom 1, 2 in 3 po Kraftu, na vsej ploskvi. V nekaterih primerih se lahko dovoli, da se uporabi drugačen, toda objektiven in nepristranski sistem, da se zmanjša ali izbere število vzorčnih dreves. Vsako leto se uporabijo iste metode, pri vsaki raziskavi pa se oceni najmanj 20 dreves.

III. Datum ocene

Popis se opravi po koncu oblikovanja novih iglic in listov ter pred jesensko porumenelostjo listja.

IV. Splošne osnovne informacije

Na točkah stopnje I je treba oceniti naslednje parametre ploskve in dreves:

— za vsako ploskev: — opisna koda: — država, — datum opazovanja, — številka opazovalne točke, — koordinate dejanske zemljepisne širine in dolžine, — razpoložljivost vode za glavne vrste, — oblika humusa, — nadmorska višina, — ekspozicija, — podatki o sestoju: — povprečna starost vladajočega sloja, — podatki o zemlji: — talni tip, — dodatne informacije o ploskvi, značilne za tekoče leto (dejavnosti, dogodki),

— za vsako drevo na ploskvi: — številka ploskve, — podatki o vzorčnem drevesu: — številka drevesa, — vrsta drevesa, — osutost, — porumenelost, — škoda, ki nastane zaradi lahko prepoznavnih vzrokov (žuželke, glive, abiotični dejavniki …), — prepoznavanje vrste poškodbe, — opažanja na drevesu na ploskvi.

Za ploskve stopnje II je treba zbrati naslednje informacije o ploskvah in drevesih:

— država,

— številka ploskve,

— datum ocene,

— število dreves,

— drevesna vrsta,

— ekspozicija,

— informacije o odstranitvah in umrljivosti,

— izpostavljenost,

— cenotski status,

— zasenčenost krošnje,

— vidnost.

V. Ocenjevanje vzorčnih dreves

V.1. Vizualno ocenjevanje osutosti

Osutost se letno ocenjuje v 5 % stopnjah glede na drevo, za krajevne razmere polno olistano. Razvrstitev dreves glede na stopnje osutosti se izvede v času opazovanja in se zapiše v 5 % stopnjah.

Drevo z osutostjo med 95 % in 100 %, ki je še vedno živo, se oceni z 99. Ocena 100 je rezervirana za mrtva drevesa.

Razred Stopnja osutosti Odstotek izgubljenih iglic/listja 0 Ni osuto 0–10 1 Rahlo osuto 11–25 2 Zmerno osuto 26–60 3 Močno osuto 61–99 4 Mrtvo 100

V.2. Vizualno ocenjevanje porumenelosti

Izvede se razvrstitev dreves po stopnjah porumenelosti.

Stopnje porumenelosti se določijo, kot sledi:

Razred Porumenelost Okviren odstotek porumenelih iglic/listov 0 Je ni ali je zanemarljiva 0–10 1 Rahla 11–25 2 Zmerna 26–60 3 Močna > 60

Če se dodatno kombinirajo razredi osutosti in porumenelosti, se uporabljajo naslednji kombinirani razredi poškodovanosti:

Razred osutosti Razred porumenelosti 1 2 3 Posledični razred poškodovanosti 0 0 I II 1 I II II 2 II III III 3 III III III 4 IV IV IV 0 = ni poškodovano, I = rahlo poškodovano, II = zmerno poškodovano, III = močno poškodovano, IV = mrtvo.

VI. Ocenjevanje vzrokov poškodb

VI.1. Izbor vzorčnih dreves

Ocenjevanje vzrokov poškodb je izbirno za dopolnitev letne raziskave o stanju krošenj.

VI.2. Pogostost in časovna razporeditev

Stopnja I + stopnja II: ocenjevanje vzrokov poškodb se izvede med običajnim ocenjevanjem stanja krošenj poleti.

Na ploskvah stopnje II, kjer se izvaja celoten program, tako imenovanih „ključnih ploskvah“, se opravi dodaten obisk za oceno poškodb, če se opazi pomembna poškodba izven obdobja ocenjevanja stanja krošenj. Opažanja osebja, ki je odgovorno za vzorčenje usedanja, ali fenološka opažanja lahko služijo kot sistem zgodnjega opozarjanja. Ta dodatni obisk se opravi v času, ko naj bi bil glavni vzrok poškodovanosti največji (npr. pomlad za listojede).

VI.3. Parametri, ki jih je treba oceniti

Naslednja razpredelnica prikazuje pregled parametrov v točkah stopnje I/ploskvah stopnje II.

Opis simptomov Opredelitev prizadetega dela Simptom Podroben opis simptoma Lokacija v krošnji 1.1. Vzrok 1.2. Obseg

VII. Prenos podatkov

Države članice uporabijo obrazce 3–8, prikazane v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 3

ENOTNE METODE ZA MERITVE FOLIARNE SESTAVE NA PLOSKVAH STOPNJE II

I. Splošne opombe

Popis foliarne sestave v skladu s členom 6(a) se izvaja na vseh ploskvah stopnje II in se ponovi na vsaki posamezni ploskvi v dveletnem intervalu. Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih Strokovne komisije za foliarno sestavo Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UNECE (MPS Gozdovi).

II. Metodologija popisa

II.1. Datum vzorčenja

Listopadne vrste in macesen: vzorčenje se izvede, ko je novo listje popolnoma razvito in še preden se začneta jesensko rumenenje in staranje.

Zimzelene vrste: vzorčenje se izvede v času mirovanja. Države članice so zaprošene, da za vsako regijo in znotraj posameznih regij za ravninski in gorski svet določijo najbolj primeren čas za vzorčenje in analizo različnih vrst in da ta obdobja upoštevajo.

Foliarni popis se izvede za listopadne vrste in macesen poleti 2005, za zimzelene vrste pa pozimi 2005/2006. Popis se ponavlja na vsaki posamezni ploskvi v dveletnih intervalih.

II.2. Izbor dreves

Vsako drugo leto se vzorči najmanj pet dreves vsake glavne vrste, navzoče na ploskvi.

Število dreves, ki so potrebna za vzorčenje, se izbere tako, da:

— drevesa niso ista kakor tista, ki so bila uporabljena za ocenjevanje krošnje, zaradi preprečitve, da bi zaporedna vzorčenja povzročila izgubo listja,

— se drevesa za vzorčenje listja, če je ocenjevanje vitalnosti omejeno na drevesa na podploskvi, izberejo iz preostalega dela celotne ploskve. Če se podploskev ne uporablja, se drevesa za vzorčenje izberejo izmed dreves v zaščitnem pasu. V tem primeru se drevesom, izbranim za vzorčenje v zaščitnem pasu, dodeli posebna številka,

— drevesa sodijo v nadvladajoče in vladajoče razrede (gozd s sklenjenimi krošnjami) ali k drevesom s povprečno višino ±20 % (gozd z nesklenjenimi krošnjami),

— so drevesa v bližini mest, kjer so bili za analizo odvzeti vzorci tal, vendar je treba paziti, da se pri vzorčenju tal ne poškoduje glavni koreninski sistem vzorčnih dreves,

— so drevesa reprezentativna za povprečno raven osutosti na ploskvi (±5 % povprečne osutosti),

— so drevesa reprezentativna za zdravstveno stanje ploskve.

Ista vzorčna drevesa se zajemajo v vzorec več let; drevesa morajo biti oštevilčena. Dovoljeno je izmenjavanje med dvema nizoma petih dreves, če je potrebno, da ne nastane škoda na vzorčnih drevesih. Vsak niz mora ustrezati zgoraj navedenim pogojem.

Vzorčijo se samo glavne vrste dreves (glej točko 16 poglavja 15 Priloge I).

Drevesom, pri katerih se vzorči listje, se oceni stanje krošenj, uporabijo se obstoječe ali posebej dodeljene številke.

II.3. Splošne informacije

Zbirajo se naslednje informacije:

— številka ploskve,

— datumi vzorčenja in analize,

— drevesna vrsta.

II.4. Izbor ter količina listov in iglic

Drevesa na ploskvi se ne smejo posekati, saj to lahko vpliva na metodo vzorčenja listja ali iglic. Pomembno je, da so se vzorčni listi ali iglice razvili na polni svetlobi.

Vzorčno listje ali iglice se vzame iz zgornje tretjine krošnje, vendar pri iglavcih ne iz prvih vencev.

Pri listopadnih vrstah se vzorči listje ali iglice tekočega letnika.

Pri zimzelenih vrstah se vzorči iglice ali liste tekočega letnika in dvoletne iglice ali liste (tekoči letnik + 1).

Pri vseh vrstah je treba paziti, da so listi ali iglice, ki se vzorčijo, popolnoma razviti, še posebno pri vrstah, ki odganjajo večkrat na leto (npr. Pinus halepensis, Pseudotsuga menziesii, Eucalyptus sp., Quercus sp.). Pri Larix sp. in Cedrus sp. se vzorci vzamejo na kratkih vejicah iz preteklega leta.

Na splošno se vzorčenje izvede tako, da so v nizu vzorčnih dreves zastopane vse ekspozicije. Če je treba, se vzorči različne ekspozicije na vsakem drevesu v vzorčnem nizu. V posebnih razmerah, v katerih je očiten vpliv ene ekspozicije (npr. strma pobočja ali močan prevladujoči veter), se vzorči samo ena ekspozicija, ki pa mora biti vedno ista. V takšnem primeru je treba ekspozicijo dokumentirati.

Za analizo glavnih elementov ter Fe, Mn, Zn in Cu je priporočena količina 30 g svežih iglic ali listov za vsak vzorčni starostni razred.

Vsaka država se lahko odloči, da bo vzorčila večjo količino listnega materiala, v skladu s potrebami lastnih analitičnih metod, ali da bo vzorce shranila za poznejšo rabo.

II.5. Načini vzorčenja

Ker se drevesa ne smejo posekati, je sprejemljiv kakršen koli primeren način vzorčenja, upoštevajoč vrsto in velikost sestojev itd., pod pogojem, da ne povzroči onesnaženja vzorca, večjih poškodb na drevesih ali pa nevarnosti za skupino, ki izvaja vzorčenje.

II.6. Predobdelava vzorcev, preden se pošljejo v laboratorijsko analizo

Vzorči se najmanj pet dreves vsake glavne vrste, ki je na ploskvi; pet vzorcev se posamezno shrani v vrečke; za analizo se pripravi vzorec, sestavljen z mešanjem enakih količin vsakega od petih vzorcev (če se pet dreves analizira vsako posebej, se za vsak element izračuna povprečna vrednost).

Zelo je treba paziti, da se vsak vzorec jasno označi (gozd, številka ploskve, vrsta, starost iglic itd.), preden se pošlje laboratoriju v analizo. Te označbe se navede zunaj vrečke (neposredno na vrečki z neizbrisnim črnilom ali tako, da se na vrečko pritrdi etiketa).

II.7. Priprava vzorcev pred analizo

Za intenzivno in stalno spremljanje na trajnih opazovalnih ploskvah in poganjkov tekočega leta se uporabi masa 100 listov ali 1 000 iglic kot tudi masa poganjkov.

Listnih pecljev ni treba odrezati, če pa so to sestavljeni listi, se priporoča, da se lističi ločijo od osi lista, če se niso ločili že v gozdu. Da bi se izognili onesnaženju, se ne uporabljajo napudrane plastične rokavice.

Vzorcev ni treba sistematično prati, vendar je to priporočljivo na območjih, kjer je zrak močno onesnažen, ali na območjih blizu morja. Vzorci se operejo z vodo brez kakršnih koli dodatkov.

Sušenje v sušilniku traja najmanj 24 ur na ne več kakor 80 °C. Iglice se odstranijo z vejic enako previdno, kakor se lističi ločujejo od osi lista.

II.8. Kemijske analize

Določa se samo skupna koncentracija elementov.

Vsaka država lahko uporabi svoje nacionalne metode. Vendar je treba potrditi skupne koncentracije elementov, ugotovljene z nacionalnimi metodami, s koncentracijami, ki so potrjene z referenčnimi standardnimi vzorci. Pri foliarnem popisu se bo ločilo med obveznimi in neobveznimi parametri (glej spodnji seznam).

Obvezni parametri Neobvezni parametri Dušik (N) Cink (Zn) Žveplo (S) Mangan (Mn) Fosfor (P) Železo (Fe) Kalcij (Ca) Baker (Cu) Magnezij (Mg) Svinec (Pb) Kalij (K) Bor (B)

III. Prenos podatkov

Države članice uporabijo oblike, določene z obrazci 9, 10 in 11, prikazanimi v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 4

ENOTNE METODE ZA MERITVE SPREMEMBE PRIRASTKA NA PLOSKVAH STOPNJE II

I. Splošne opombe

Meritve sprememb prirastka v skladu s členom 6(a) se izvajajo na vseh ploskvah v času mirovanja. Sklic za prvi popis v skladu z Uredbo (ES) 2152/2003 je čas mirovanja pozimi 2004/2005 in se ponavlja v petletnih intervalih.

Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih Strokovne komisije za rast gozdov Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UN/ECE (MPS Gozdovi). Meritev rasti se deli na dva dela:

— periodične meritve drevesnih parametrov (obvezne vseh pet let),

— analiza drevesnih branik z izvrtki prirastka in debelnimi koluti (neobvezno).

Opisane metodologije so neprimerne za makijo in podobne tipe vegetacije.

Države članice lahko izvajajo, poleg periodičnih meritev drevesnih parametrov, trajne stalne meritve z obodnim trakom.

II. Metodologija popisa

II.1. Datum meritev

Meritve je treba izvesti v času mirovanja.

II.2. Izbor vzorčnih dreves

Načeloma je treba spremljati vsa drevesa na celotni ploskvi. V primeru, da ima ploskev veliko dreves (npr. gosti sestoji), se za ocenjevanje dreves lahko določi podploskev. V takšnem primeru je treba spremljati drevesa na podploskvi. V času popisa mora biti podploskev dovolj velika, da se v celotnem merilnem obdobju ugotovijo zanesljive ocene za sestojni prirastek. Natančna velikost te podploskve se ugotovi in zabeleži.

Vsa drevesa, katerih premer z lubjem meri vsaj 5 cm, se individualno označijo s številkami.

II.3. Splošne informacije

Zbirajo se naslednje informacije:

— številka ploskve,

— datumi vzorčenja in analize,

— številka drevesa.

II.4. Parametri, ki jih je treba meriti

Obvezni parametri Neobvezni parametri Periodične meritve Drevesna vrsta Lubje Prsni premer (DBH) Višina drevesa (na vseh drevesih) Višina drevesa Višina krošnje (na vseh drevesih) Višina do začetka krošnje na podvzorcu dreves na ploskvi Širina krošnje Informacije o upravljanju Ocena prostornine Analiza branik Širina branike Premer drevesa brez lubja v preteklosti v petletnih intervalih Ocena temeljnice in prostornine

III. Prenos podatkov

Države članice uporabijo obrazce 12 do 16, prikazane v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 5

ENOTNE METODE ZA MERITVE USEDLIN NA PLOSKVAH STOPNJE II

I. Splošne opombe

Meritve usedlin v skladu s členom 6(a) se izvajajo na vsaj 10 % ploskev stopnje II.

Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih Strokovne komisije za usedline Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UNECE (MPS Gozdovi).

II. Metodologija spremljanja

Vsaka ploskev usedlin se podrobno opiše. Nekatere izmed informacij so že vključene v opisu ploskev za spremljanje gozda (zemljepisna dolžina in širina, nadmorska višina, izpostavljenost, drevesna vrsta itd.). Druge informacije je treba zabeležiti zlasti glede na stanje usedlin (izpostavljenost okoliškim virom emisij in okoliški uporabi zemlje, lokacija v razmerju do roba gozda itd.). Za razlaganje in razumevanje postopka usedanja so koristne informacije o dejavnikih, kot npr. obliki sklepa krošenj, indeksu listne površine itd.

II.1. Spremljanje prepuščenih padavin

Spremljanje usedlin se opravlja na posebno določeni lokaciji. Meritve se opravijo na tak način, da so prostorsko dobro razporejene po državi, če je potrebno, na vseh ploskvah stopnje II. Meritve usedlin prepuščenih padavin se opravijo na sami ploskvi. Če to ni mogoče, se meritve opravijo v bližini ploskve in v istem sestoju. Meritve na noben način ne smejo vplivati na druge meritve tal in vegetacije. Treba je paziti, da se ne povzroči nobena škoda gozdu ploskve.

II.2. Spremljanje na prostem v gozdu

Na lokaciji v bližini dejanske ploskve (v razdalji 2 km) se namestijo vzorčevalniki za mokre in/ali skupne usedline. Lokacija se izbere tako, da predmeti okrog vzorčevalnika niso bližje, kot je njihova dvakratna višina.

II.3. Spremljanje onesnaženosti zraka

Meritve onesnaženosti zraka se opravljajo na posebno določeni lokaciji, vendar se lahko iz praktičnih razlogov ali zaradi usklajevanja z drugimi projekti opravijo z razdalje. Na kraj meritev ne smejo vplivati krajevni viri emisij.

II.4. Merilno obdobje

Meritve se bodo izvajale na 4 tedne, tedensko ali v časovnem intervalu med tema obdobjema, odvisno predvsem od splošnih vremenskih razmer na posamezni ploskvi.

Če je med letom treba uporabiti različna merilna obdobja (npr. tedenska poleti in mesečna pozimi), se določita dve ločeni obdobji spremljanja; rezultati se sporočijo ločeno. Dolžina merilnega obdobja v enem obdobju spremljanja je stalna. Isto merilno obdobje se uporabi za spremljanje pod krošnjami in na prostem.

II.5. Vzorčenje, ravnanje z vzorci

Za zbiranje vzorcev je treba uporabiti čiste dežemere in posode. Za spiranje opreme se uporabi deionizirana voda. Pomembno je, da se posode med vzorčenjem in prevozom hranijo v temi in na hladnem. V sončnem in toplem vremenu se lahko dodajo konzervansi, da se prepreči rast alg. V takem primeru naj bi se uporabljali samo taki konzervansi, ki ne vplivajo na analizo nobenega od merjenih ionov.

II.6. Predobdelava vzorcev, njihov prevoz in shranjevanje

Določi se količina vsakega zbranega vzorca za posamezne prepuščene padavine, tok vode po deblu ali vzorčevalnik na prostem. Vzorci se lahko analizirajo posebej ali pa se analizirajo združeni z vzorci, zbranimi na isti ploskvi v istem časovnem obdobju. Prepuščene padavine, tok vode po deblu ali vzorci s prostega se analizirajo posebej. Vzorci za merjenje toka vode po deblu se lahko združijo za drevesa iste vrste ter podobne velikosti in dominantnosti.

Vzorci, vzeti v kratkotrajnih obdobjih, se lahko analizirajo taki, kot so, ali pa se pred analizo združijo z mesečnimi vzorci. Če se vzorci združijo, naj bi se v razmerju s celotnim volumnom vzorca.

Vzorci se, takoj ko je mogoče, odpeljejo v laboratorij (če je mogoče v hladilnih torbah) in se do analize hranijo v hladnem (4 °C) in temnem prostoru.

II.7. Splošne informacije

Zbirajo se naslednje informacije:

— številka ploskve,

— koda vzorčevalnika,

— prvi dan obdobja spremljanja,

— zadnji dan obdobja spremljanja,

— število (enako dolgih) merilnih obdobij v obdobju spremljanja.

Zbirajo se lahko dodatne neobvezne informacije, npr. oblika sklepa krošenj, indeks listne površine itd., kjer je to uporabno za razlaganje rezultatov.

II.8. Kemijska analiza

Obvezni in neobvezni parametri za analizo vzorcev skupnih usedlin, prepuščenih padavin, toka vode po deblu in megle so prikazani v naslednji razpredelnici:

Vrsta vzorca Obvezni Neobvezni Skupne usedline, prepuščene padavine, tok vode po deblu Količina padavin pH in prevodnost pri 25 °C Na, K, Mg, Ca, NH4 Al, Mn, Fe in druge težke kovine, npr. Cu, Zn, Hg, Pb, Cd, Co, Mo Cl, NO3 SO4 P skupaj, PO4 Skupna bazičnost Obvezno za posamezne vzorce, če je pH > 5 DOC, N skupaj (N skupaj ni obvezen za skupne usedline, vendar je zelo priporočen) S skupaj, HCO3 HCO3 se lahko pridobi z izračunom (iz pH, skupne alkalnosti, temperature in ionske moči) ali neposrednimi meritvami Megla, slana (žled) pH, prevodnost Na, K, Mg, Ca, NH4 Cl, NO3, SO4, P skupaj Bazičnost Al, Mn, Fe in druge težke kovine, npr. Cu, Zn, Hg, Pb, Cd, Co, Mo DOC = raztopljeni organski ogljik, N skupaj = skupen dušik.

III. Prenos podatkov

Države članice uporabijo obrazce 17 do 19, prikazane v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 6

ENOTNE METODE ZA METEOROLOŠKE MERITVE NA PLOSKVAH STOPNJE II

I. Splošne opombe

Meteorološke meritve v skladu s členom 6(a) se izvajajo na vsaj 10 % opazovalnih ploskev. Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih Strokovne komisije za meteorologijo in fenologijo Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UNECE (MPS Gozdovi).

II. Metodologija popisa

II.1. Lokacija opreme za vzorčenje

Da se predstavijo specifične podnebne razmere v gozdnatih pokrajinah, se meritve izvajajo znotraj zadevne gozdne površine. Navadno se lahko meritve (razen meritev temperature tal, vlage v tleh in padavin v sestoju) izvedejo ali nad streho sestoja znotraj ploskve ali na položaju v vrzeli znotraj gozdne površine v neposredni bližini sestoja (ne več kakor 2 km) ploskve. Razdalja od merilne točke na položajih v vrzelih do bližnjih sestojev ali drugih ovir naj bo vsaj dvakratna višina odraslega drevesa/ovire. Temperatura tal, vlažnost tal in padavine v sestoju se merijo znotraj sestoja trajne opazovalne ploskve.

Kadar koli je mogoče, se ustrezna oprema združi z opremo za merjenje usedlin. Da se prepreči motenje koreninskega sistema in stanja tal, se oprema namesti tako, da je dostopna in jo je mogoče vzdrževati, ne da bi bilo treba iti prek ploskve.

II.2. Metode za merjenje dejanskega meteorološkega stanja na ploskvi ali blizu nje

Z namestitvijo meteorološke postaje v vrzeli blizu ploskve ali namestitvijo stolpa v sestoju blizu ploskve se vremensko stanje spremlja stalno. Tehnična oprema, senzorji in njihova namestitev morajo biti v skladu z mednarodnimi meteorološkimi standardi. Pridobijo se podatki o naslednjih spremenljivkah:

Obvezno Neobvezno Padavine Sevanje UVB Temperatura zraka Temperature tal Relativna vlažnost Vlažnost tal Hitrost vetra (matrični potencial, vsebnost vode) Smer vetra Padavine v sestoju (količina prepuščenih padavin in toka vode po deblu) Sončno sevanje

II.3. Zbiranje, združevanje, shranjevanje in predložitev podatkov

Pred predložitvijo je treba podatke združiti na dnevne vrednosti (posebej vsota ali povprečje/srednja vrednost, minimalna in maksimalna vrednost).

Zberejo in predložijo se naslednje informacije o ploskvi:

— država,

— št. ploskve,

— podrobnosti o uporabljeni opremi,

— lokacija ploskev (zemljepisna širina, zemljepisna dolžina, nadmorska višina) in opreme (glede na ploskev),

— prvi in zadnji dan meritev,

— pogostost (število obdobij).

SEZNAM PARAMETROV

Parametri Enote Povprečje Vsota Minimum Maksimum Opombe Padavine (mm) (*) Skupne padavine (vključno s snegom itd.) Temperatura zraka (°C) (*) (*) (*) Relativna vlažnost (%) Hitrost vetra (m/s) (*) (*) Smer vetra (°) (*) Prevladujoča smer vetra Sončno sevanje (W/m2) (*) UVB-sevanje (W/m2) (*) Temperatura tal (°C) (*) (*) (*) Vlažnost tal: matrični potencial v tleh (hPa) Vlažnost tal: vsebnost vode v tleh (vol %) (*) (*) (*) Padavine v sestoju (prepuščene padavine in tok vode po deblu) (mm) (*) Drugo Treba navesti v poročilu, ki spremlja podatke. (*) = obvezno predložiti.

III. Prenos podatkov

Države članice uporabijo oblike, določene z obrazci 20 do 23, prikazanimi v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 7

ENOTNE METODE ZA SPREMLJANJE TALNE RAZTOPINE NA PLOSKVAH STOPNJE II

I. Splošne opombe

Spremljanje talne raztopine v skladu s členom 6(b) se izvaja na vsaj 10 % ploskev stopnje II.

Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih Strokovne komisije za tla Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UNECE (MPS Gozdovi).

II. Metodologija popisa

II.1. Izbor lokacije vzorčevalnikov

Vzorčevalniki za talno raztopino se namestijo blizu mesta, kjer se ocenjuje stanje krošnje. Lizimetri se lahko razvrstijo naključno ali sistematično po celi ploskvi, čeprav razporeditev lahko ovirajo skale ali debla (razdalja od drevesa ni določena). Zaradi motenj tal se lizimetri brez podtlaka ne nameščajo v osrednjem delu ploskve, na kateri se spremljajo drevesni parametri. Zaradi praktičnih razlogov se lahko uporabi reprezentativna podploskev. Lizimetre, ki so že bili nameščeni, se lahko ohrani, novi pa se namestijo, kakor je predlagano.

II.2. Globina vzorčenja

Lizimetri se namestijo na določenih globinah; sprejemljiva je tudi namestitev glede na horizonte.

— Zbiralniki talne raztopine

Kjer je primerno, se lizimetri namestijo vsaj na dveh globinah: en v koreninski coni (predlagana globina je 10 do 20 cm), da se dobi vpogled v koncentracije hranilnih snovi in toksičnih elementov v bližini tankih korenin (1. cilj); in en pod koreninsko cono (predlagana globina je 40 do 80 cm), da se oceni iznos elementov (2. cilj). Prav tako se lahko namesti tretji lizimeter, neposredno pod plast humusa.

II.3. Pogostost vzorčenja

Na ploskvah, na katerih se izvajajo drugi intenzivni programi spremljanja, npr. meritve usedlin in meteorološke meritve, se talna raztopina vzorči mesečno ali na dva tedna. Vzorči se vsako leto istega meseca.

II.4. Prevoz, shranjevanje in priprava vzorcev

Vzorci se prevažajo in shranjujejo tako, da so njihove kemične spremembe čim manjše.

Shranjevanje talne raztopine v sistemu lizimetra v hladnem (4 °C) in temnem prostoru bo zmanjšalo biološko aktivnost. V mnogih primerih in zlasti v hladnem letnem času zadostuje, da je steklenica v temi. Uporabijo se lahko organski ali anorganski konzervansi, ki pa lahko vplivajo na analizo. Da se zmanjšajo možne spremembe v vzorcih, se talna raztopina zbira takoj po črpanju.

O postopkih prevoza in shranjevanja (skupaj s čakalnimi dobami) se poroča. Če je to primerno, se podrobno poroča o problemih pri postopkih in o odstopanjih od njih.

Za določanje sledi kovin se alikvoti vzorca prevažajo v laboratorij v steklenicah, spranih s kislino.

Če se zbirajo vzorci tal, se ohranjajo hladni v plastičnih ali polietilenskih vrečkah in shranjujejo pri 4 °C do centrifugiranja ali priprave nasičenega ekstrakta. Centrifugiranje ali ekstrakcija se izvede v enem dnevu (18–30 urah) po vzorčenju.

II.5. Splošne osnovne informacije

Zbirajo se naslednje informacije:

— država,

— številka ploskve,

— informacija o vzorčevalniku (tip, globina),

— prvi dan obdobja spremljanja,

— zadnji dan obdobja spremljanja,

— število (enako dolgih) merilnih obdobij v obdobju spremljanja.

II.6. Analitične metode

Popis spremljanja talne raztopine v gozdnih tleh razlikuje med obveznimi in neobveznimi parametri (glej spodnji seznam).

SEZNAM PARAMETROV

Parameter Enota Obvezno/Neobvezno Prevodnost μS/cm Neob. pH Obv. Bazičnost μmolc/l Neobv. (če je pH > 5) DOC mg/l Obv. Natrij (Na) mg/l Neobv. (1) Kalij (K) mg/l Obv. Kalcij (Ca) mg/l Obv. Magnezij (Mg) mg/l Obv. Aluminij (skupen) mg/l Obv. (če je pH < 5) Aluminij (labilen) mg/l Neobv. Železo (Fe) mg/l Neobv. Mangan (Mn) mg/l Neobv. Skupni fosfor (P) mg/l Neobv. NO3-N mg/l Obv. SO4-S mg/l Obv. NH4-N mg/l Neobv. (2) Klor (Cl) mg/l Neobv. (1) Krom (Cr) μg/l Neobv. Nikelj (Ni) μg/l Neobv. Cink (Zn) μg/l Neobv. (3) Baker (Cu) μg/l Neobv. (3) Svinec (Pb) μg/l Neobv. Kadmij (Cd) μg/l Neobv. Silicij (Si) mg/l Neobv. Obv. = obvezno; neobv. = neobvezno.

III. Prenos podatkov

Države članice uporabijo oblike, določene z obrazci 24, 25 in 26, prikazanimi v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 8

ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE PRITALNE VEGETACIJE NA PLOSKVAH STOPNJE II

I. Splošne opombe

Meritve pritalne vegetacije v skladu s členom 6(b) se izvajajo na vsaj 10 % ploskev stopnje II.

Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih Strokovne komisije za stanje pritalne vegetacije Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UNECE (MPS Gozdovi).

II. Metodologija popisa

II.1. Oblika vzorčenja

Uporabita se lahko dve različni obliki vzorčenja, ki obe vodita k bolj kakovostni ali bolj količinski karakterizaciji:

— v prvem primeru se dinamika ocenjuje s spremljanjem sprememb v sestavi vrste na velikem območju z uporabo vzorčnih enot, večjih od 100 m2, z nizko do srednjo točnostjo ocen sprememb pokrovnosti vsake izmed teh vrst,

— v drugem primeru se študija osredotoča na dinamiko populacije (širjenje ali krčenje) na manjšem območju. Majhne vzorčne enote (v splošnem manjše od 10 m2) se uporabljajo za bolj točno oceno pokrovnosti vrste.

Območje, izbrano za oceno vegetacije, mora biti reprezentativno za ploskev, da bi se lahko primerjalo z drugimi parametri, zabeleženimi na isti ploskvi. Da se zagotovi statistična ponovitev, se uporabi več vzorčnih enot.

V skladu s fitosociološko uporabo so minimalne zahteve, da se beležijo vrste na ravni ploskve. Obvezno je enotno vzorčno območje (EVO) velikosti 400 m2, reprezentativno za pritalno vegetacijo ploskve stopnje II, da se doseže primerljivost rezultatov med državami. To območje je lahko vsota manjših podploskev znotraj območja ploskve stopnje II. Podatki se predložijo za celotno območje EVO, ne samo za podploskev (združeni podatki). Države članice hranijo rezultate za posamezne podploskve v svojih nacionalnih bazah podatkov.

Države lahko same izberejo število in obliko vzorčnih enot.

Če vzorčne enote niso stične, se določijo, kolikor je možno narazen znotraj ploskve stopnje II ali v njenem zaščitnem pasu, da se zmanjša prostorska povezava med vzorčnimi enotami znotraj ploskve. Prav tako naj ne bi vsebovale večjih raznovrstnosti na kateri koli stopnji vzorčenja (pečine in čeri, poti in steze, ognjišča, potoki in ribniki, jarki in kanali, šotnata območja).

Vzpostaviti je treba sistem trajnega označevanja za vzorčne enote.

II.2. Splošne informacije

Zbirajo se naslednje splošne informacije:

— država,

— številka ploskve,

— datum vzorčenja in analize,

— ograja,

— skupna vzorčena površina,

— podatki o celotni plasti pritalne vegetacije (pokrovnost), grmovne plasti in zeliščne plasti (pokrovnost in povprečna višina) ter mahovne plasti (pokrovnost).

II.3. Meritve številčnosti ali pokrovnosti vrste

Države članice lahko pri ocenjevanju uporabijo svojo lestvico, pod pogojem, da jo je mogoče neposredno preračunati v odstotke pokrovnosti v razponu od 0,01 % (zelo redka) do 100 % (popolna pokrovnost).

II.4. Vrste

Upoštevajo se vse cvetnice, žilnate kritosemenke, mahovi, ki rastejo na tleh, in lišaji. Za te vrste mora biti seznam popoln. Vrste, ki ne živijo na tleh, in glive se lahko dodatno zabeležijo, vendar bi bilo najbolje, da bi bile predmet ločene raziskave. Neidentificirane vrste se zabeležijo kot takšne, in če niso redke znotraj vzorčne enote, se morajo vzorčiti in shraniti v herbariju za nadaljnjo identifikacijo.

Vrste, ki se najdejo samo na določenih mestih (npr. skalah, drevesnih štorih, stezah in poteh, odmrlih drevesih itd.), je treba zabeležiti posebej.

II.5. Pogostost in čas ocenjevanja

Vsakih pet let je treba vsaj na 10 % vseh ploskev izvesti popis vegetacije. Če je sestava vegetacije kompleksna in odvisna od letnega časa, je med letom potrebno drugo ocenjevanje, da se oceni njena popolna pokrovnost. Naslednja popisovanja pritalne vegetacije se izvedejo približno ob istem letnem času.

II.6. Analiza

Ocenjeni podatki o vzorčnih enotah se združijo na raven ploskve.

III. Prenos podatkov

Države članice uporabijo oblike, določene z obrazci 27 in 28, prikazanimi v poglavju 14, za prenos informacij o rezultatih ocen pritalne vegetacije Komisiji.

POGLAVJE 9

ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE GOZDNEGA OPADA NA PLOSKVAH STOPNJE II

I. Splošne opombe

Spremljanje gozdnega opada v skladu s členom 6(c) se izvaja neobvezno na ploskvah stopnje II od leta 2005 naprej. Kjer se izvaja spremljanje gozdnega opada, se uporabljajo naslednje določbe.

Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih ad hoc delovne skupine za gozdni opad Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UNECE (MPS Gozdovi).

II. Metodologija popisa

II.1. Vzorčenje

Za vse cilje ocenjevanja gozdnega opada je priporočeno, da oblika vzorčenja ploskev vključuje širok spekter tal, podnebij in struktur sestoja dane vrste.

Ocena gozdnega opada se izvaja samo na opazovalnih ploskvah stopnje II, na katerih se izvaja tudi intenzivno spremljanje meteorologije, usedlin, talne vode in fenologije.

II.2. Postavitev in število zbiralnikov gozdnega opada

Zbiralniki gozdnega opada se postavijo tako, da je možna primerjava z rezultati usedlin in talne vode. Zbiralniki so na stalnem mestu in se lahko postavijo naključno ali sistematično, npr. v pravilnih presledkih, in v zadostnem številu, da so reprezentativni za celo ploskev in ne samo za vladajoče drevesne vrste.

Zbiralniki gozdnega opada morajo biti razporejeni po celem območju ploskve. Gozdni opad se vzorči iz najmanj 10 zbiralnikov na ploskev in celo do 20 zbiralnikov, odvisno od velikosti ploskve in drevesnih vrst, vključenih v oceno.

Države lahko izberejo tip zbiralnikov za spremljanje gozdnega opada.

II.3. Pogostost vzorčenja

Gozdni opad se zbira najmanj mesečno in celo na dva tedna v obdobjih močnega gozdnega opada. Vzorci se lahko združijo v periodične vzorce za kemijske analize. V regijah, ki imajo pozimi sneg in mraz, in na oddaljenih območjih bo morda potrebno pustiti zbiralnike v gozdu čez zimo. Gozdni opad se v teh primerih zbere enkrat pred zimskim obdobjem in enkrat po stalitvi snega, saj mraz zmanjša sušenje in razkroj gozdnega opada.

II.4. Parametri in analiza

Pri oceni gozdnega opada se razlikuje med obveznimi in neobveznimi parametri (glej spodnji seznam).

SEZNAM PARAMETROV

Obvezni Neobvezni Ca, K, Mg, C, N, P, S Na, Zn, Mn, Fe, Cu, Pb, Al, B

Za kemijske analize se vzorci gozdnega opada posušijo v sušilniku do konstantne teže na največ 80 °C, po možnosti na 65 °C. Po tem sušenju se masa 100 listov ali 1 000 iglic hrani na 105 °C. Glede na odstotek vlažnosti v podvzorcih se količina vsakega dela v celoti pretvori v suho maso pri 80 °C. Vzorci, ki se posušijo pri največ 80 °C, se zmeljejo v homogeni prah. Kemijska analiza gozdnega opada je podobna foliarni kemijski analizi. Rezultati kemijske analize gozdnega opada se poročajo samo do 80 °C kot tudi masa gozdnega opada.

III. Prenos podatkov

Države članice uporabijo oblike, določene z obrazci 29, 30 in 31, prikazanimi v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 10

ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE KAKOVOSTI ZUNANJEGA ZRAKA NA PLOSKVAH STOPNJE II

I. Splošne opombe

Ocenjevanje kakovosti zunanjega zraka se izvaja neobvezno na ploskvah stopnje II. Kjer se ocenjuje kakovost zunanjega zraka, se uporabljajo naslednje določbe.

Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih delovne skupine za kakovost zunanjega zraka Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UN/ECE (MPS Gozdovi).

II. Izbor metode in opreme

Pasivno vzorčenje se izvaja na lokacijah, ki trenutno ne spremljajo glavnih onesnaževal zraka z uporabo aktivnih vzorčevalnikov.

Posamezne države lahko izberejo tip pasivne vzorčevalne naprave, ki se uporablja. Vendar je treba prikazati, da se vzorčevalnik in postopek, ki se uporabljata, skladata z meritvami, ki so bile opravljene z referenčno metodo (aktivni vzorčevalnik).

III. Merilno obdobje

Vzorčenje se po možnosti izvaja najmanj na dva tedna. Na oddaljenih lokacijah se merilno obdobje lahko podaljša na štiri tedne, če je potrebno, na zelo onesnaženih območjih pa skrajša na en teden. Meritve ozona so za listopadne vrste omejene na olisteno obdobje, vendar se izvajajo čez celo leto za ostala onesnaževala.

IV. Izbor ploskev in lokacije

Spremljanje kakovosti zraka se izvaja na posebno določeni lokaciji in na ploskvah, kjer so na voljo podatki o meteorologiji in usedlinah. Izbrati je treba lokacije s spremenljivo izpostavljenostjo, tj. lokacije, kjer se predvideva visoka izpostavljenost poleg nekaj osnovnih postaj.

Koncentracije onesnaženosti zraka se merijo blizu gozda, vendar izven njega, na mestu, ki je reprezentativno za ploskev. Spremljanje se lahko izvaja na prostem, po možnosti tam, kjer so nameščeni vzorčevalniki za mokre usedline in meteorološka oprema.

V. Parametri

Naslednji parametri so del neobveznega spremljanja kakovosti zunanjega zraka.

Spojine Parametri Pripomba Plinaste spojine O3, SO2, NO2, NO, HNO3, HNO2, NH3, VOC Ob upoštevanju neposrednega vpliva na vegetacijo je ozon na večini območij v Evropi najpomembnejše onesnaževalo. Spojine delcev SO4 2-, NO3-, NH4+, bazični kationi Za izračun suhe usedline spojin delcev se pri meritvah po možnosti upošteva porazdelitev velikosti delcev.





O3 NH3 NO2 SO2 Povprečna koncentracija X X X X Največja (4) koncentracija X X X X AOT 40 (4) X

VI. Prenos podatkov

Države članice uporabijo oblike, določene z obrazci 32, 33 in 34, prikazanimi v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 11

ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE VIDNIH POŠKODB ZARADI OZONA NA PLOSKVAH STOPNJE II

I. Splošne opombe

Ocenjevanje poškodb zaradi ozona v skladu s členom 6(c) se izvaja neobvezno na ploskvah stopnje II. Kjer se ocenjujejo poškodbe zaradi ozona, se uporabljajo naslednje določbe.

Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih delovne skupine za kakovost zunanjega zraka Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UNECE (MPS Gozdovi). [Sklicevanje na posebni priročnik, ki ga je pripravila ta delovna skupina, v katerem so na voljo dodatne informacije.]

II. Obseg

Ocenjevanje simptomov vidnih poškodb zaradi ozona se po možnosti opravlja na ploskvah, kjer se izvaja pasivno vzorčenje ozona.

III. Ocenjevanje in vrednotenje

III.1. Ocenjevanje na ploskvah stopnje II

Ocenjevanje vidnih poškodb zaradi ozona na glavnih drevesnih vrstah v okviru ploskve intenzivnega spremljanja (PIS) se izvaja vsaj na vejah z istih 5 posameznih dreves, na katerih se izvaja foliarno vzorčenje za kemijske analize.

Vzorci za foliarne poškodbe se zberejo vsako drugo leto na zgornjem delu krošnje, ki je izpostavljen soncu.

Letna ocena je zaželena, vendar neobvezna.

III.2. Ocenjevanje na lokacijah vzorčenja, izpostavljenih svetlobi (LVIS)

Lokacija vzorčenja, izpostavljena svetlobi (v nadaljnjem besedilu LVIS), se vzpostavi v bližini lokacije, kjer je nameščen pasivni vzorčevalnik ozona. Cilj ocenjevanja na LVIS je zagotoviti ocene poškodb listja zaradi ozona vegetacije na robu gozda, izpostavljene soncu, ki je najbližji napravi za meritve ozona znotraj premera največ 500 m. Priporočena je naključna oblika vzorčenja, kot je opisana v Dodatku I k posebnemu priročniku, ki ga je pripravila delovna skupina in kjer so dostopne dodatne informacije.

Ocenjevanje se opravi na drevesih, grmih, vinskih trtah in trajnicah (enoletnice so neobvezne).

Iz ocene so izključene samo enokaličnice.

III.3. Obdobje vrednotenja

Identifikacija in določanje količin vidnih poškodb zaradi ozona na ploskvi stopnje II se izvaja: za iglavce med oktobrom in februarjem, za listavce pa med julijem in začetkom septembra.

V splošnem se identifikacija vidnih poškodb zaradi ozona na drevesih, grmovju in rastlinah na LVIS in za pritalno vegetacijo na PIS (neobvezno) izvaja vsaj enkrat v času poznega poletja (in v zgodnjem poletju, če je izvedljivo) pred začetkom naravne porumenelosti listja ter preden staranje in/ali suša povzročita izgubo listja.

III.4. Vrednotenje za glavne drevesne vrste listavcev

Za glavne drevesne vrste se z vsakega drevesa odreže pet vej (kot je mogoče majhnih, vendar s prisotnimi vsemi razvojnimi stopnjami lista) iz soncu izpostavljenega dela zgornje tretjine krošnje, hkrati z dvoletnim foliarnim vzorčenjem za kemijske analize iglic in listov ali v skladu s krajevnimi simptomi fenologije, če je mogoče. Ko so zbrani, se reprezentativno število listov na vejo (tj. približno 30 listov v primeru Fagus sylvatica) pregleda pod najboljšimi svetlobnimi pogoji in preveri za poškodbe zaradi ozona (da/ne).

Rezultat Odstotek, opredelitev 0 Ni poškodb, noben izmed listov ni poškodovan. 1 1 % – 5 % listov kaže ozonske simptome. 2 6 % – 50 % listov kaže ozonske simptome. 3 51 % – 100 % listov kaže ozonske simptome.

III.5. Vrednotenje za glavne drevesne vrste iglavcev

Kot pri postopku vzorčenja listov se z vsakega drevesa odreže več vej (5 kot je mogoče majhnih vej, vendar morajo imeti vsaj iglice tekočega leta (C-iglice) in prejšnjega leta (C+1-iglice) iz soncu izpostavljenega zgornjega dela krošnje. Če ta del drevesa ni dostopen, se uporabijo veje, zbrane za foliarno analizo.

Za vsak starostni razred iglice (od iglic tekočega leta (C) do 3 leta starih (C+2) iglic) se zabeleži klorozna lisavost v odstotkih celotne prizadete površine, in sicer tako, da se razvrstijo vse iglice istega starostnega razreda v ploskev, nato se določi ustrezen rezultat (razred) za ta odstotek, v skladu z naslednjo razpredelnico.

Rezultat Opredelitev 0 Poškodbe niso prisotne. 1 1–5 % površine je prizadete. 2 6–50 % površine je prizadete. 3 51–100 % površine je prizadete.

Rezultati se izračunajo za razred iglic; drevesa (in vrste) bodo imele ločene rezultate za iglice razredov leta C, C+1, C+2 itd. Končni rezultat posameznega drevesa je rezultat, ki ustreza povprečnemu odstotku poškodovanih iglic danega starostnega razreda za navedeno drevo (izračuna se povprečni odstotek poškodovanih iglic vseh posameznih vencev iglic danega starostnega razreda na tem drevesu), medtem ko je končni rezultat za ploskev razred, ki ustreza povprečnemu odstotku poškodovanih iglic vseh vzorčnih dreves.

III.6. Identifikacija vidnega ozona na (majhnih) drevesih, grmovju in trajnih vrstah na LVIS ter na (neobvezno) pritalni vegetaciji na ploskvah stopnje II

Za ocenjevanje simptomov majhnih dreves, grmovja in rastlinskih vrst na LVIS in na pritalni vegetaciji (neobvezno) na ploskvah stopnje II so potrebne naslednje informacije za vsako naključno izbrano vzorčno prostorsko enoto:

— znanstveno ime in koda (majhnega) drevesa, grma ali rastlinske vrste z oznako, ali kažejo simptome ali ne,

— drevesa in grmovje se ocenjujejo posamezno, vinske trte in zelišča kot populacija,

— ocene se torej izražene kot pogostost, povprečja in skupna števila: — pogostost kvadratov (vzorčnih enot), ki vsebujejo simptomatične rastline (% prizadetega območja vegetacije na robu gozda), — pogostost simptomatičnih vrst (% simptomatičnih vrst glede na skupno število vrst na robu gozda), — povprečno število simptomatičnih vrst, — skupno število simptomatičnih vrst, — ocene morajo biti sporočene z intervali zaupanja na 95 % stopnji verjetnosti.

Stanje vlažnosti tal se zabeleži na LVIS in neobveznih podploskvah. Vsako prizadeto vrsto je treba vzorčiti in fotografirati v skladu s tehničnimi priporočili delovne skupine za kakovost zunanjega zraka.

IV. Prenos podatkov

Države članice uporabijo obrazce 35, 36 in 37, prikazane v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 12

ENOTNE METODE ZA FENOLOŠKA OPAZOVANJA NA PLOSKVAH STOPNJE II

I. Splošne opombe

Ocenjevanje fenologije v skladu s členom 6(c) se izvaja neobvezno na ploskvah stopnje II. Kjer se ocenjuje fenologija, se uporabljajo naslednje določbe.

Naslednje določbe temeljijo na tehničnih priporočilih Strokovne skupine za meteorologijo in fenologijo Mednarodnega programa sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženosti zraka na gozdove UNECE (MPS Gozdovi). [Sklicevanje na posebni priročnik, ki ga je pripravila strokovna komisija, v katerem so na voljo dodatne informacije.]

II. Obseg

Bežni pregledi na ploskvi in v zaščitnem pasu se opravijo samo na tistih ploskvah stopnje II, kjer se izvajajo meteorološka opazovanja ter meritve usedlin in gozdnega opada.

III. Opazovanje in beleženje na ravni ploskve

Nadaljnje osnovne informacije o ekoloških postopkih na ploskvi kot tudi sistem zgodnjega opozarjanja za dogodke, ki vplivajo na stanje dreves, je možno pridobiti z beleženjem najbolj očitnih biotičnih in abiotičnih (škodljivih) dogodkov in fenoloških pojavov. To je posebno pomembno za vrednotenje podatkov stopnje II na nacionalni ravni.

Opazovanja in beleženja morajo biti preprosta in omejena na:

— pojav odganjanj, spremembo barve in odpad listov/iglic,

— biotično škodo (škodljivci in/ali bolezni),

— abiotično škodo (npr. mraz, veter, toča).

III.1. Lokacija

Opazovanja je treba opraviti na ploskvi in/ali v zaščitnem pasu vseh tistih ploskev stopnje II, kjer se izvajajo stalne meritve.

III.2. Pogostost

Datumi opazovanj se lahko prekrivajo z zbiranjem vzorcev usedlin ali talnih raztopin. Pogostost vsaj enkrat na dva tedna med obdobjem rasti je potrebna za spremljanje fenoloških sprememb.

III.3. Opazovanje in beleženje

Vse vrste na ploskvah intenzivnega spremljanja so pomembne, vendar mora biti poudarek na glavnih drevesnih vrstah na ploskvi. Države članice lahko vključijo več vrst. Vendar je treba v tem primeru vsako vrsto zabeležiti posebej. Zabeležijo se samo dogodki, ki so se zgodili in/ali so spremenili pogostost/intenzivnost od zadnjega obiska. Ko se pojavljajo posamezne faze fenoloških pojavov, se ocenjevanje ponavlja, dokler se faza ne zaključi.

IV. Intenzivno fenološko spremljanje na ravni posameznih dreves

Faze, ki jih je treba spremljati (ko je primerno za vrsto), so: pojav listov/iglic, pojav poletnih poganjkov, drugo odganjanje, cvetenje, jesensko obarvanje, odmiranje listov/iglic in odpad listov/iglic.

IV.1. Izbor vrst in ploskev

Prednost je treba dati:

— tistim ploskvam, na katerih se izvajajo (vsaj) meteorološke meritve,

— najpomembnejši vrsti na ploskvi, ki je že zabeležena kot glavna vrsta (druge vrste na isti ploskvi se lahko dodajo).

IV.2. Merila za izbor vzorčnih dreves

Merila za izbor dreves so:

Drevesa je treba izbrati med tistimi, na katerih se izvaja ocenjevanje stanja krošenj. Prednost je treba dati drevesom, ki so dobro vidna pri stanju izven ploskve, saj velika pogostost opazovanj lahko vpliva na stanje pritalne vegetacije na ploskvi.

Če ni vidnih dovolj dreves, na katerih se ocenjuje stanje krošenj, je treba izbrati dodatna drevesa s ploskve ali iz zaščitnega pasu. V tem primeru:

— morajo biti drevesa vladajoča ali sovladajoča,

— je treba dati prednost drevesom, na katerih se opravljajo (ali so načrtovane) periodične meritve prsnega premera (DBH) in višine,

— drevesa, ki so izbrana za vzorčenje in analizo listov/iglic, ne smejo biti vključena.

Za vzorčenje se izbere 10 do 20 dreves na vrsto na ploskvi. Vsa drevesa morajo biti oštevilčena. Če že imajo številke (npr. za oceno stanja krošenj ali prirastka), se te ohranijo in uporabijo.

Če izbrano drevo umre ali je odstranjeno, se lahko nadomesti. Novoizbranemu drevesu je treba dodeliti novo številko, ki jo je treba zabeležiti in sporočiti Komisiji.

IV.3. Krošnja, ki jo je treba oceniti

Po možnosti se mora vrh krošnje (svetla krošnja) videti z ene opazovalne točke. Če to ni možno, je sprejemljiv tudi srednji del krošnje. Isti del krošnje je treba uporabiti za naslednja fenološka opazovanja čez celo leto kot tudi za naslednja leta.

IV.4. Smer ocenjevanja

Smer, iz katere se ocenjujejo posamezna drevesa, mora biti vsakič ista. Treba jo je zabeležiti z uporabo osemrazrednega sistema takrat, ko so drevesa izbrana in zabeležena na obrazcu 12a. Vsako spremembo tega položaja je prav tako treba zabeležiti in jo sporočiti.

IV.5. Pogostost opazovanja

Med obdobji od začetka do konca zadevnih fenoloških faz se opravijo tedenska opazovanja na isti dan v tednu.

IV.6. Faze, ki jih je treba spremljati

Načeloma so vse fenološke faze pomembne za fenološko spremljanje. Vendar se je iz praktičnih razlogov (npr. finančni vložek, preprostost in zanesljivost spremljanja, evropska primerljivost, primerljivost z drugimi raziskavami, kot npr. stanje krošenj) potrebno osredotočiti na omejeno vrsto faz na glavni vrsti ali skupini vrst.

Razlikuje se med iglavci in listavci:

Iglavci Listavci Pojav iglic Razvoj listov Kresni poganjki Drugo odganjanje Cvetenje Cvetenje Jesensko obarvanje Odmrtje in odpad lista

Pri fazi cvetenja je treba zabeležiti samo začetek odpiranja moških cvetov (prepoznavnih po prašnikih), medtem ko se druge faze zabeležijo kvantitativno. Dodatno je treba zabeležiti tudi poškodbe iglic, listov ali cvetov, ki jih je povzročila pozna spomladanska pozeba, kot tudi njihovo intenzivnost. Opredelitve in določitve posameznih faz so opisane v nadaljnjem besedilu.

V. Dodatne tehnike spremljanja

Dodatne tehnike (kot npr. zbiranje gozdnega opada ali meritve z obodnim trakom) lahko zagotovijo dodatne in dopolnilne informacije.

Vzorčenje gozdnega opada zagotovi količinske podatke, npr. o cvetenju, proizvodnji semen, osipanju listja/iglic itd.

Obodni trakovi: Stalne meritve sprememb na obodu lahko zagotovijo informacije o začetku in prenehanju rasti ter o odzivih dreves na stresne pojave.

Sestava prepuščenih padavin lahko zagotovi dodatne informacije o nastopu fenoloških faz preko sprememb v hranilnih tokovih.

VI. Prenos podatkov

Države članice uporabijo obrazce 38, 39 in 40, prikazane v poglavju 14, za prenos informacij o vsaki ploskvi Komisiji.

POGLAVJE 13

PODROBNOSTI ZA PREDLOŽITEV OSNOVNIH INFORMACIJ O UPORABLJENIH METODAH SPREMLJANJA IN REZULTATOV VREDNOTENJA/RAZLAGANJA, PRIDOBLJENIH NA NACIONALNI RAVNI

I. Splošne opombe

Poleg predložitve podatkov v skladu s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 2152/2003 države članice pripravijo in predložijo Komisiji dokument z osnovnimi informacijami o metodah spremljanja, ki so uporabljene na ploskvah stopnje I in stopnje II (poročilo, ki spremlja podatke, PSP).

PSP sestavljata dva dela: del, ki opisuje dejansko uporabljene metode načrta vzorčenja, uporabljeno opremo, oceno, analizo itd. (za podrobnosti glej odstavek II.1), in del o izjemah in motnjah, ki so se pojavile (za podrobnosti glej odstavek II.2).

II. Poročilo, ki spremlja podatke

II.1. Del PSP, ki opisuje dejansko uporabljene metode itd.

Ta del PSP opisuje dejansko uporabljene metode načrta vzorčenja, uporabljeno opremo, oceno, analizo itd. Podajo se naslednje podrobnosti:

Metode popisa/vzorčenja

V mnogih raziskavah v okviru programa Forest Focus je izbor opreme, dejanske globine, časa, intenzivnosti raziskave itd. dokaj svoboden. Navedejo se podrobnosti o dejansko uporabljeni opremi, dejanski globini, času in pogostosti raziskave/vzorčenja. Podrobnosti o vzorčenju se skupaj s podrobnostmi o shranjevanju in prevozu navedejo, kadar se vzamejo vzorci.

Na kratko se opišejo vse uporabljene kontrolne meritve.

Metode za analizo in izračun rezultatov

Podajo se podrobnosti o pripravi vzorcev in o metodah, uporabljenih v analizi, z upoštevanjem analize vzorcev. Podajo se natančne podrobnosti o uporabljenih metodah, vključno z možnostmi za (ponovni) izračun pridobljenih podatkov. Na kratko se opišejo kakršne koli uporabljene kontrolne meritve (udeležba v testih primerljivosti itd.).

Informacije, predložene s pomočjo vprašalnika PSP, bodo ostale veljavne, dokler se uporabljene metode ne spremenijo.

Posebna pozornost se nameni opazovanju in beleženju sprememb v uporabljenih metodah za popis, prevoz in analizo. Regionalne razlike se navedejo in razložijo v vseh podrobnostih (npr. različni laboratoriji, uporabljeni za analizo).

II.2. Del PSP, ki zadeva izjeme in motnje, ki so se pojavile (letni PSP)

Poleg splošnih informacij o metodah, opisanih z uporabo vprašalnika PSP, je treba opisati posebne težave, izjeme, motnje in težave pri vrednotenju vsako leto predloženih podatkov.

Izjeme in motnje

Poroča se o izjemnih situacijah in pomembnih odstopanjih od običajnega. Poleg opisa uporabljenih metod vzorčenja, analize itd. je potrebna dobra dokumentacija o izjemah, izjemnih situacijah in motnjah, kot je predstavljeno v vprašalniku PSP. To se zabeleži v letnem poročilu PSP in predloži Komisiji skupaj s predloženimi podatki.

Vrednotenje podatkov, upravljanje s podatki in kakovost podatkov

Podajo se postopki, uporabljeni za preverjanje podatkov, vključno z omejitvami za zavrnitev podatkov (preverjanja verodostojnosti) kot tudi postopki, ki so bili uporabljeni za preverjanje skladnosti nizov nacionalnih podatkov.

Če manjkajo kaki podatki, se lahko v nekaterih primerih uporabijo ocene, ki temeljijo na rezultatih iz drugih virov. Ti ocenjeni podatki se navedejo in uporabljene predpostavke se skrbno dokumentirajo.

Prav tako je treba podati opis uporabljenih metod glede na zagotovitev in nadzor kakovosti.

Če je potrebno, lahko Komisija od držav članic zahteva dodatne informacije na podlagi letnega vprašalnika PSP.

POGLAVJE 14

ENOTNA NAVODILA ZA POROČANJE O REZULTATIH IN ZA OBLIKE PODATKOV

I. Splošne tehnične informacije za predložitev podatkov

I.1. Zahteve za strojno opremo

Kot pripomoček za predložitev podatkov se izbre 3,5″ disketa (DSDD ali HD) ali CD-ROM. Če so na voljo sredstva za elektronski prenos podatkov, jih morajo države članice uporabljati od leta 2005 naprej.

I.2. Zahteve za programsko opremo

Diskete je treba formatirati na primerno gostoto (DSDD = nizka gostota in HD = visoka gostota), tako da se uporabi DOS 2.1 ali novejši, in naj bi bile 100 % kompatibilne z IBM. Vse informacije na disketi ali CD-ROM-u so v znakih ASCII v skladu s strukturo, ki je določena v razpredelnicah pod točko V.

I.3. Datoteke

Vsaka disketa (ali niz disket) vsebuje datoteke o ploskvah in podatkih; datoteko z glavnimi informacijami o ploskvah (datoteka o ploskvah) in datoteko(-e) z rezultati posameznega popisa (datoteke o podatkih).

II. Vrednotenje podatkov in upravljanje s podatki

Podajo se postopki, uporabljeni za preverjanje kakovosti podatkov, vključno z omejitvami za zavrnitev podatkov (preverjanja verodostojnosti) kot tudi postopki, ki so bili uporabljeni za preverjanje skladnosti nizov nacionalnih podatkov.

Če manjkajo kaki podatki, se lahko v nekaterih primerih uporabijo ocene, ki temeljijo na rezultatih iz drugih virov. Ti ocenjeni podatki se navedejo in uporabljene predpostavke se skrbno dokumentirajo.

III. Letno poročilo o napredku pri razlaganju/vrednotenju rezultatov na nacionalni ravni

To poročilo zagotavlja informacije o napredku pri razlaganju/vrednotenju rezultatov na nacionalni ravni. Za razlaganje/vrednotenje rezultatov na nacionalni ravni se podajo naslednje podrobnosti:

Države članice opravijo vrednotenje in razlago podatkov spremljanja na nacionalni ravni.

Države članice se lahko svobodno odločijo, katera vrednotenja in razlage se izvedejo na nacionalni ravni in se poročajo Komisiji.

IV. Časovni razpored za predložitev PSP in poročila o napredku pri razlaganju/vrednotenju rezultatov na nacionalni ravni

IV.1. Časovni razpored za PSP

Vprašalnik PSP se izpolni in predloži Komisiji skupaj s prvo predložitvijo podatkov. Če se metode spremenijo, se predložijo informacije o spremembah. Del PSP, ki zadeva opis opaženih motenj in izjem, se predloži Komisiji skupaj z letno predloženimi podatki.

IV.2. Časovni razpored za poročilo o napredku pri razlaganju/vrednotenju rezultatov na nacionalni ravni

Poročilo o napredku pri vrednotenju in razlaganju, ki se izvedeta na nacionalni ravni, se predloži Komisiji do 31. decembra vsako leto.

V. Predložitev podatkov v digitalni obliki – obrazci

Ocena/Vsebina informacij Obrazec št./Ime Mreža Postavitev 1 XXGENER. PLT: Informacije na ravni ploskve II Postavitev 2 Druga opažanja o intenzivnem spremljanju gozdnega ekosistema na ploskvah II Krošnja 3 XX1993.PLO: Informacije na ravni ploskve I Krošnja 4 XX1993.TRE NEW: Informacije na ravni drevesa I Krošnja 5 Vsebina datoteke z informacijami na ravni ploskve, ki jih je treba uporabiti v kombinaciji s popisom vitalnosti dreves na stopnji I I Krošnja 6 XX1996.PLT (TCP): Vsebina datoteke z informacijami na ravni ploskve, ki jih je treba uporabiti pri ocenjevanju krošnje II Krošnja 7 XX1996.TRM (TC1): Vsebina datoteke z informacijami na ravni drevesa (obvezno), ki jih je treba uporabiti pri ocenjevanju stanja drevesa II Krošnja 8 XX2004.TRO: Vsebina datoteke z informacijami na ravni drevesa (neobvezno), ki jih je treba uporabiti pri ocenjevanju stanja drevesa II Listni aparat 9 XX1996.PLF: Vsebina datoteke o ploskvi (skrajšana verzija podatkov), ki se uporablja skupaj z raziskavo vsebnosti kemičnih snovi v iglicah in listju II Listni aparat 10 XX1996.FOM: Vsebina datoteke z informacijami o foliarni analizi (obvezno) II Listni aparat 11 XX1996.FOO: Vsebina datoteke z informacijami o foliarni analizi (neobvezno) II Prirastek 12 XX1993.PLI: Vsebina datoteke o ploskvi (skrajšana verzija podatkov), ki se uporabi za prirastek II Prirastek 13 XX1996.IPM: Vsebina datoteke z informacijami o prirastku – periodične meritve II Prirastek 14 XX