ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Svet je 16. julija 2020 sprejel Priporočilo (EU) 2020/1052 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (2). Svet je 30. julija 2020 sprejel Priporočilo (EU) 2020/1144 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (3). Svet je 7. avgusta 2020 sprejel Priporočilo (EU) 2020/1186 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (4). Svet je 22. oktobra 2020 sprejel Priporočilo (EU) 2020/1551 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (5). Svet je 17. decembra 2020 sprejel Priporočilo (EU) 2020/2169 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (6). Svet je 28. januarja 2021 sprejel Priporočilo (EU) 2021/89 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (7). Dne 2. februarja 2021 je sprejel Priporočilo (EU) 2021/132 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (8) ter 6. maja 2021 Priporočilo (EU) 2021/767 (9) o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve.
(3)

Vse od takrat so v Svetu, v tesnem posvetovanju s Komisijo ter ustreznimi agencijami in službami EU, potekale razprave o pregledu seznama tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta ter o uporabi meril in metodologije iz Priporočila Sveta. Na podlagi teh razprav bi bilo treba spremeniti seznam tretjih držav iz Priloge I. Predvsem bi bilo treba s seznama črtati Kanado, Gruzijo in Tunizijo in na seznam dodati Singapur. Treba bi bilo tudi pojasniti, da bi bilo treba – s pridržkom potrditve vzajemnosti – omogočiti potovanje s Posebnim upravnim območjem Hongkong in Posebnim upravnim območjem Macao.
(18)

Za nadaljnje obvladovanje pandemije COVID-19 je treba izboljšati zmogljivost, dostopnost in odpornost zdravstvenega sistema. Neposredna plačila za zasebne zdravstvene storitve in neformalna plačila, ki so tesno povezana z neučinkovitim upravljanjem bolnišnic, so še vedno visoka. To vodi v neenakosti. Dostop do zdravstvenih storitev še vedno predstavlja problem, neizpolnjene potrebe po zdravstveni oskrbi (po lastnem poročanju) so med najvišjimi v Uniji, obstajajo pa tudi velike razlike glede na dohodkovne skupine in zaposlitveni status. V zvezi z doplačili ni bila izvedena zadostna ocena materialnega položaja, zato da bi zaščitili ranljive skupine. Razmere poslabšuje prevelika ponudba in s tem prekomerna poraba pogosto pretirano dragih zdravil. V ta namen Grčija izvaja ambiciozno reformo primarnega zdravstvenega varstva, s katero želi kratkoročno zagotoviti dostop do kakovostnih osnovnih storitev, dolgoročno pa celovit sistem na osnovi nadzorne vloge splošnih zdravnikov za celotno prebivalstvo. Prve informacije kažejo, da je to ključnega pomena za zaščito državljanov in omejevanje širjenja virusa, saj zagotavlja, da je za zdravljenje bolnikov v skladu z njihovimi potrebami mogoče mobilizirati polno zmogljivost sistema. Trajnostne rešitve za zdravstvene izdatke še ni, saj je vzdržnost javnih financ v glavnem zagotovljena s sistemom vračanja sredstev, ki je zaradi nezadostnih strukturnih ukrepov vedno bolj pod pritiskom. Kljub nekaterim spodbudnim ukrepom, ki so bili sprejeti pred kratkim, je centralizirano javno naročanje še vedno šibko. Javna poraba za zdravje je bila leta 2018 pod povprečjem Unije, tudi vključno z vrednostjo vrnjenih sredstev, ki so znašala približno dodaten 1 % BDP. Za izboljšanje učinkovitosti, dostopnosti in splošne odpornosti zdravstvenega sistema so potrebni večja učinkovitost in dodatna finančna sredstva.
(17)

Že pred pandemijo COVID-19 so bolnišnice delovale skoraj s polnimi zmogljivostmi, stopnja zasedenosti postelj za akutno oskrbo pa je bila med najvišjimi v državah OECD. Razlog za to je bilo predvsem pomanjkanje univerzalnega dostopa do primarnega zdravstvenega varstva in precejšnja odvisnost od bolnišnične oskrbe. Izzivi v zvezi z zaposlovanjem in zadržanjem osebja so povzročili pomanjkanje delovne sile na področju zdravstvene nege v nekaterih regijah in bolnišnicah. Zagotavljanje dolgotrajne oskrbe na domu ni bilo zadostno in upravičenost do nje ni bila zakonsko utemeljena, politike pa so spodbujale uporabo institucionalne oskrbe. Zaradi COVID-19 je zdravstveni sistem pod večjim pritiskom kot kadar koli doslej. Pravočasno so bili vzpostavljeni izredni ukrepi za povečanje zmogljivosti bolnišnic in zagotavljanje začasnih splošnih zdravstvenih storitev. Vendar pa mora Irska na srednji rok še vedno obravnavati strukturno omejeno učinkovitost, prožnost, odpornost in dostopnost svojega zdravstvenega sistema. Ambiciozna reforma Sláintecare naj bi dosegla rezultate glede univerzalno dostopnega in trajnostnega zdravstvenega sistema. Vendar je treba izboljšati načrte za njeno izvajanje, in sicer v zvezi z njenimi mejniki in razlago napredka pri dostopu javnosti do primarnega zdravstvenega varstva v času izvajanja, dokler ne bo dosežena splošna pokritost. K pravočasnemu izvajanju univerzalnega zdravstvenega varstva lahko prispevata opredelitev jasnih mejnikov in rokov ter zanesljiv okvir spremljanja. Za izvajanje reform dolgotrajne oskrbe, vključno z novimi načini dela v skupnosti s podporo za oskrbo na domu in reorganizacijo virov zdravstvene nege, bi lahko bili potrebni pregled stanja obstoječih zmogljivosti, projekcije prihodnje rasti povpraševanja in ustrezna analiza vrzeli, sledil pa bi jim načrt za izvedbo.
2.

Postopek predhodnega odločanja temelji na tesnem sodelovanju med Sodiščem in sodišči držav članic. Za zagotovitev polne učinkovitosti tega postopka je treba opozoriti na njegove bistvene značilnosti in podati nekatera pojasnila za razjasnitev določb Poslovnika, zlasti kar zadeva avtorja, predmet in obseg predloga za sprejetje predhodne odločbe ter obliko in vsebino takega predloga. Ta pojasnila, ki se uporabljajo za vse predloge za sprejetje predhodne odločbe (I), so dopolnjena z določbami, ki se nanašajo na predloge za sprejetje predhodne odločbe, za katere se zahteva posebej hitra obravnava (II), in Prilogo, v kateri so povzeti vsi elementi, ki jih mora vsebovati predlog za sprejetje predhodne odločbe.
(10)

Medtem ko pokojninski sistem dobro deluje na področju ustreznosti pokojnin in vzdržnosti javnih financ, so zanj značilne pomanjkljivosti na področju medgeneracijske pravičnosti, preglednosti pokojninskih pravic in fleksibilnosti. Poleg tega so prispevki za poklicne pokojnine visoki in nihajo glede na uspešnost pokojninskih skladov. Posledično lahko prociklično vplivajo na porabo gospodinjstev. Reforma pokojninskega sistema bi lahko v celotnem življenjskem ciklu privedla do nižjih obveznih pokojninskih prispevkov in bolj stabilne potrošnje (ali „zglajenja porabe“). Vlada namerava izvesti obsežno reformo drugega stebra pokojninskega sistema, da bi izboljšala pokritost ter ustvarila preglednejši, fleksibilnejši in aktuarsko pravičnejši sistem. Sočasna reforma institucij stanovanjskega trga in pokojninskega sistema bi lahko skrajšala bilance stanja gospodinjstev in tako zmanjšala izpostavljenost sektorja gospodinjstev finančnim in gospodarskim šokom, kar bi ugodno vplivalo na makroekonomsko odpornost in gospodarsko rast.
(10)

Med glavnimi ovirami za poslovne naložbe in omejitev večje produktivnosti so pomanjkanje znanj in spretnosti ter njihova neusklajenost s povpraševanjem. Estonija je v zadnjih letih izvedla obsežne reform, kljub temu pa trendi na trgu dela in zmanjšanje delovno sposobnega prebivalstva predstavljajo dolgoročni izziv za sistem izobraževanja in usposabljanja. Ti izzivi zajemajo še vedno visoko stopnjo zgodnjega opuščanja šolanja, nepopolno reorganizacijo mreže šol, neustreznost visokošolskega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja za trg dela ter izzive, povezane s staranjem učiteljev in nizko privlačnostjo učiteljskega poklica. Čeprav se udeležba v izobraževanju odraslih izboljšuje, izpopolnjevanje in preusposabljanje delavcev ni dovolj hitro, da bi sledilo trendom na trgu dela. V središču ugotovljenih potreb po znanjih in spretnostih je nezadostna zmogljivost za inovacije. Kljub visokemu odstotku strokovnjakov za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo je digitalno usposabljanje, ki ga zagotavljajo podjetja, omejeno. Izboljšanje ustreznosti sistema izobraževanja in usposabljanja za potrebe trga dela, vključno z vlaganjem v poklicno svetovanje, boju proti zgodnjemu opuščanju šolanja ter boljše predvidevanje potreb po znanju in spretnostih, bi pomagalo zagotoviti, da bodo ljudje ustrezno usposobljeni. Poleg tega bi izboljšanje delovnih pogojev za učitelje, kakovost poučevanja in izobraževalne politike kot odziv na demografske in gospodarske trende okrepile zmogljivost sistema izobraževanja in usposabljanja.
—

ML 11. Vključeno je vse blago, razen: — podtočka ML11.a)a.: oprema za elektronsko protiukrepanje in oprema za elektronsko protiprotiukrepanje, vključno z opremo za motenje in proti motenju, — podtočka ML11.a)b.: cevi z zlahka prilagodljivo frekvenco, — podtočka ML11.a)c.: elektronski sistemi ali oprema, zasnovana bodisi za nadziranje in spremljanje elektromagnetnega spektra v vojaške obveščevalne ali varnostne namene bodisi za ukrepanje zoper takšno nadziranje in spremljanje, — podtočka ML11.a)d.: podvodno protiukrepanje, vključno z akustičnim in magnetnim motenjem in lažnim oglašanjem ter opremo, zasnovano za oddajanje motečih ali napačnih signalov v sonarske sprejemnike, — podtočka ML11.a)e.: oprema za varovanje obdelave podatkov, opremo za varovanje podatkov ter opremo za varovanje prenašanja in oddajanja znakov ob uporabi šifrirnih postopkov, — oprema za prepoznavanje, preverjanje in nalaganje ključev (keyloader) ter oprema za upravljanje, pripravo in razdeljevanje ključev, — podtočka ML11.a): digitalni demodulatorji, posebej zasnovani za obveščevalno dejavnost pri zaznavanju signalov („digital demodulators specially designed for signals intelligence“), — podtočka ML11.b): oprema za motenje sistemov za globalno satelitsko navigacijo (GNSS) in posebej zanjo zasnovane komponente, — podtočka ML11.c): „vesoljska plovila“, posebej zasnovana ali prirejena za vojaške namene, in komponente, posebej zasnovane za vojaške namene.
1.

Zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2019 ne bo presegla 3,1 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,65 % BDP. Sprejme in izvaja Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju ter načrtovano reformo dolgotrajne oskrbe. Zagotovi dolgoročno vzdržnost in ustreznost pokojninskega sistema, vključno s povišanjem zakonsko določene upokojitvene starosti in omejevanjem predčasnega upokojevanja. Poveča zaposljivost nizko usposobljenih in starejših delavcev z ukrepi vseživljenjskega učenja in aktivacijskimi ukrepi.
1.

Države članice bi morale določiti in izvajati jasne politike (kot so opisane v nacionalnih akcijskih načrtih) za razširjanje in odprt dostop do znanstvenih objav, ki so rezultat javno financiranih raziskav. Z navedenimi politikami in akcijskimi načrti bi morale zagotoviti: — konkretne cilje in kazalnike za merjenje napredka, — načrte za izvajanje, vključno s porazdelitvijo odgovornosti in ustreznim izdajanjem licenc, — s tem povezano finančno načrtovanje. Države članice bi morale v skladu s pravnim redom EU na področju avtorskih in z njimi povezanih pravic doseči naslednje rezultate teh politik ali akcijskih načrtov: — vse znanstvene objave, ki so rezultat javno financiranih raziskav, so na voljo v okviru odprtega dostopa najpozneje do leta 2020, — ne glede na način objave (znanstvene revije, digitalna infrastruktura, multimedijski kanali ali katere koli nove in preizkusne metode komunikacije med znanstveniki) je dostop do objav, ki so rezultat javno financiranih raziskav, odprt čim prej, po možnosti v času objave, v vsakem primeru pa najpozneje šest mesecev po datumu objave (za družbene znanosti in humanistične vede dvanajst mesecev), — ob upoštevanju tehnološkega razvoja pogoji za izdajo licenc, ki veljajo na trgu, ne omejujejo neupravičeno tekstovnega in podatkovnega rudarjenja objav, ki so rezultat javno financiranih raziskav, v skladu z veljavno zakonodajo o avtorskih pravicah in brez poseganja vanjo, — raziskovalci pri podpisu pogodbenih sporazumov z založniki znanstvenih besedil obdržijo potrebne pravice intelektualne lastnine, med drugim za izpolnitev zahtev politik odprtega dostopa. To zadeva zlasti samoarhiviranje in ponovno uporabo (zlasti z besedilnim in podatkovnim rudarjenjem), — objavijo se informacije o sporazumih med javnimi ustanovami ali skupinami javnih ustanov in založniki za zagotavljanje znanstvenih informacij, da se okrepita preglednost trga in poštena konkurenca, brez poseganja v zaščito strokovnega znanja in izkušenj ter poslovnih informacij (poslovnih skrivnosti). To bi moralo zajeti vse vrste sporazumov, predvsem tako imenovane „dobre kupčije“ (tj. popuste za sklenitev hkratne naročnine na objave v tiskani in elektronski obliki) in povezane „dogovore o pobotu“, katerih namen je znižati stroške objav odprtega dostopa za konzorcij, — inovativna podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, neodvisni raziskovalci (na primer znanstveniki laiki), javni sektor, tisk in državljani na splošno na pregleden in nediskriminatoren način v najširšem možnem obsegu dostopajo do znanstvenih objav rezultatov raziskav, ki prejemajo javna sredstva, za omogočanje inovacij, krepitev javnega sektorja in obveščanje državljanov.
(11)

Čeprav so nominalni podatki o trgu dela še vedno pozitivni pri večini meril, se še vedno pojavljajo pomisleki glede kakovosti nekaterih delovnih mest. To je povezano z vprašanji razvoja znanj in spretnosti, nekaterih netipičnih oblik dela, plač, produktivnosti, udeležbe na trgu dela in revščine delovno sposobnega prebivalstva. V zvezi z vsemi navedenimi vprašanji so bili napovedani pomembni ukrepi politike in nadaljnji razvoj. Bistvenega pomena je skladnost teh povezanih politik. Kar se tiče znanj in spretnosti, je bil do zdaj poudarek večinoma na vajeništvu in reformah strokovnega izobraževanja. Na obeh področjih bi osredotočenost na kakovost lahko zagotovila trajnostni multiplikacijski učinek za družbo in gospodarstvo. Združeno kraljestvo je med državami članicami, ki že izpolnjujejo več kot dve tretjini osnutkov meril evropskega okvira za kakovostna in učinkovita vajeništva, zato je mogoče določati in spremljati cilje glede kakovosti, npr. s spremljanjem diplomantov. Za zagotavljanje možnosti vseživljenjskega učenja, zlasti za zaposlene, ki so obtičali na začetni stopnji zaposlitve, so potrebni viri, sorazmerni s tistimi, ki so namenjeni za vajeništva, ter nove ravni kvalifikacij T (T-Levels) za mlade, ki so opustili šolanje.
1.

Države članice v sodelovanju z nosilci živilske dejavnosti in dejavnosti poslovanja s krmo v letih 2018, 2019 in 2020 izvedejo spremljanje prisotnosti arzena, kadmija, joda, svinca in živega srebra v morskih algah, halofitih in proizvodih na osnovi morskih alg. Spremljanje bi moralo vključevati užitne halofite, tudi navadni osočnik (Salicorna europaea) in novozelandsko špinačo (Tetragonia tetragonoides), ter širok razpon vrst morskih alg, ki bi odražal potrošniške navade in uporabe v krmi, tudi Ecklonia bicyclis, mehurjasti bračič (Fucus vesiculosus), rdeča palmaria (Palmaria palmata), hijiki (Hizikia fusiforme), irski mah (Chondrus crispus), Laminaria digitata, kombu (Laminaria japonica, Saccharina japonica), Porphyra in Pyropia spp., norveški kelp (Ascophyllum nodosum), morska solata (Ulva sp.), morski špageti (Himanthalia elongata), Fucus serratus, Codium sp., Sacharina latissima, vakame (Undaria pinnatifida) ter Alaria esculenta, da bi se omogočila točna ocena izpostavljenosti. Prav tako bi bilo treba zbrati podatke o prisotnosti aditivov za živila na osnovi morskih alg, vključno z E 400, E 401, E 403, E 404, E 405, E 406, E 407, E 407a in E 160 a (iv).
(18)

Zadostna osnovna znanja so ključna, da lahko ljudje najdejo in obdržijo dobre in stalne službe ter da uspešno sodelujejo v gospodarskem in družbenem življenju. Mednarodne raziskave kažejo na resne pomanjkljivosti pri osnovnih znanjih med romunskimi najstniki. Visoke stopnje zgodnjega opuščanja šolanja, nizka stopnja doseganja visokošolske izobrazbe in obsežno izseljevanje povzročajo nezadostno ponudbo izobražene delovne sile. Na podeželju je dostop do kakovostnega rednega izobraževanja omejen, zlasti za romske otroke. Težave s privabljanjem dobrih učiteljev na podeželskih območjih in v šolah z večinoma romskimi otroki skupaj s segregacijo in pogosto diskriminatornimi stališči vodijo v slabše učne rezultate romskih otrok. Romunija je v odziv na ponavljajoča se priporočila za posamezno državo sprejela in začela izvajati strategijo na področju zgodnjega opuščanja šolanja. Nedavni ukrepi vključujejo celostne posege, pilotni program toplih obrokov, boljše povračilo stroškov prevoza in socialne bone za spodbujanje predšolskega izobraževanja revnih otrok. Za jesen 2017 so načrtovani projektno zasnovani ukrepi, podprti s financiranjem Unije, za izboljšanje kakovosti poučevanja v prikrajšanih šolah, poteka pa tudi posodabljanje učnih načrtov, čeprav le delno. Zakonodaja za preprečevanje segregacije se je izboljšala, vključno z okrepitvijo pristojnosti šolskih inšpektoratov na tem področju. Vendar še vedno manjka metodologija za spremljanje. Potrebni so nadaljnji koraki za trajni napredek v boju proti socialno-ekonomskim neenakostim v izobraževanju. Jamstvo za mlade je zaenkrat le deloma doseglo osebe, ki zgodaj opustijo šolanje, programi druge priložnosti pa niso zlahka na voljo. Sistem izobraževanja in usposabljanja ni dovolj usklajen s potrebami trga dela in vključenost odraslih v izobraževanje je zelo nizka.
(6)

Zagotavljanje ponudbe delovne sile v časih demografskih izzivov je predpogoj za trajnostno rast na Danskem. Namen niza večjih reform trga dela v zadnjih letih je zlasti povečati spodbude za delo in učinkovitost aktivnih politik trga dela. Te reforme bi lahko Danski pomagale pri doseganju njenih ciljev iz strategije Evropa 2020 glede zaposlovanja in vzdržnosti danskega modela socialnega varstva ter pri reševanju nastajajočega pomanjkanja določenih usposobljenosti. Reforme, namenjene povečanju udeležbe in deleža zaključenega šolanja v poklicnem izobraževanju, ter tristranski sporazum za ustanovitev večjega števila vajeništev bodo verjetno povečali ponudbo usposobljenih delavcev. Vendar nacionalni cilj iz strategije Evropa 2020 glede socialnega vključevanja, tj. zmanjšati število ljudi, ki živijo v gospodinjstvih z zelo nizko delovno intenzivnostjo, še zdaleč ni dosežen. Vključevanje na trg dela in izboljšanje zaposljivosti prikrajšanih skupin ostajata izziv. To velja zlasti za ljudi z migrantskim ozadjem, rojene zunaj EU (vključno s tistimi, ki že dalj časa prebivajo na Danskem), kar je delno posledica njihove v povprečju nižje šolske uspešnosti v primerjavi z tistimi, rojenimi na Danskem. Vrzel je prisotna tudi v drugi generaciji. Ukrepi za vključitev v zaposlovanje, ki so bili dogovorjeni v okviru tristranskih pogajanj v letu 2016, bi lahko izboljšali položaj novo prispelih beguncev, ki ga bo treba v prihodnosti skrbno spremljati. Vendar bi bilo treba sprejeti še dodatne ukrepe za učinkovitejše vključevanje marginaliziranih skupin, kot so mladi z nizko stopnjo izobrazbe in delavci, starejši od 60 let, na trg dela.
(1)

Ogljikovodiki mineralnih olj (MOH) so spojine, ki se večinoma pridobijo iz surove nafte, se pa proizvajajo tudi sintetično, in sicer iz premoga, zemeljskega plina in biomase. V živilih so lahko prisotni prek okoljske onesnaženosti, maziv za stroje, ki se uporabljajo med žetvijo in proizvodnjo živil, pomožnih tehnoloških sredstev, aditivov za živila in materialov, namenjenih za stik z živili. Jedilni proizvodi iz ogljikovodikov mineralnih olj so obdelani tako, da je vsebnost aromatskih ogljikovodikov mineralnih olj (MOAH) čim manjša.
(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.
(10)

Pomembno je, da Litva okrepi naložbe v človeški kapital za zmanjšanje nekaterih negativnih učinkov krčenja delovno sposobnega prebivalstva in podporo pri prehodu na gospodarstvo z višjo dodano vrednostjo. Čeprav se je stopnja izobrazbe zvišala, je delež učencev z nezadostnimi osnovnimi znanji in spretnostmi velik. Prizadevati bi si bilo treba za zagotovitev visoke kakovosti poučevanja, ki je ključnega pomena za odpravo slabega uspeha in izobraževalnih pomanjkljivosti. Poleg tega obstajajo pomanjkljivosti v kakovosti poučevanja v visokošolskem izobraževanju in njegove sposobnosti za spodbujanje inovacij. Stalno nizka stopnja udeležbe v izobraževanju odraslih spodkopava prizadevanja za izboljšanje kakovosti človeškega kapitala in povečanje produktivnosti. V nekaterih gospodarskih sektorjih se začenja kazati pomanjkanje ustreznih znanj in spretnosti. Pričakuje se, da bo pomanjkanje znanj in spretnosti v prihodnosti še bolj pereče. Močna rast plač in upočasnitev rasti produktivnosti lahko zmanjšata stroškovno učinkovitost. Zato je pomembno izboljšati ustreznost izobraževanja glede na potrebe trga dela, racionalizirati strukturo in financiranje izobraževalnega sistema, razviti vseživljenjsko učenje in izboljšati ciljno naravnanost in uspešnost aktivnih politik zaposlovanja. Litva je sprejela ukrepe za izboljšanje ukrepov aktivne politike zaposlovanja in drugih storitev za podporo iskalcem zaposlitve, vendar bi bilo mogoče še izboljšati možnosti za posebne skupine, zlasti za zelo dolgotrajno brezposelne in osebe brez potrebnih znanj in spretnosti. Poraba za učinkovite ukrepe politike trga delovne sile ostaja omejena, mreže socialne varnosti v Litvi pa so šibke. Približno 27 % prebivalstva Litve ogroža revščina ali socialna izključenost, dohodkovna neenakost pa je med najvišjimi v Uniji. Vlada načrtuje izboljšanje dosega in ustreznosti nadomestil za brezposelnost in socialne pomoči, vendar zadevna zakonodaja še ni bila sprejeta.
(5)

Rezultati spremljanja so bili opisani v poročilu EFSA „Ocena podatkov o spremljanju vsebnosti etilkarbamata v letih 2010–2012“ (Evaluation of monitoring data on levels of ethyl carbamate in the years 2010-2012) (5), ki je bilo sprejeto 28. marca 2014. V poročilu je pregled vsebnosti etilkarbamata v „žganju iz koščičastega sadja“ in „žganju iz sadja, ki ni koščičasto“ za tri leta vzorčenja v obdobju 2010–2012. Nasploh je bilo v naboru podatkov o etilkarbamatu za obdobje 2010–2012 več kot 80 % rezultatov analiz pri „žganju iz koščičastega sadja“ in več kot 95 % pri „žganju iz sadja, ki ni koščičasto“ pod ciljno vrednostjo 1 mg/l. Tudi srednja pogostost v isti skupini živil je bila pod ciljno vrednostjo (približno dve tretjini ciljne vrednosti pri „žganju iz koščičastega sadja“ in ena tretjina ciljne vrednosti pri „žganju iz sadja, ki ni koščičasto“).
(3)

Ob upoštevanju nedavno prejetih informacij v zvezi s toksičnostjo zearalenona v krmi za mačke in pse, je primerno do posodobitve ocene tveganja Evropske agencije za varnost hrane priporočiti orientacijsko vrednost za zearalenon v krmi za mačke in pse, da se zagotovi jamstvo glede zdravja mačk in psov zaradi prisotnosti zearalenona v krmi.