SKLEP SVETA (EU) 2021/430

z dne 5. marca 2021

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa glede Kjotske deklaracije o napredku pri preprečevanju kriminala, kazenskem pravosodju in pravni državi: naproti uresničitvi agende za trajnostni razvoj do leta 2030 na 14. kongresu Združenih narodov o preprečevanju kriminala in kazenskem pravosodju, ki bo potekal v Kjotu na Japonskem od 7. do 12. marca 2021

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 82(1), člena 83(1) in člena 84 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) 14. kongres Združenih narodov (ZN) o preprečevanju kriminala in kazenskem pravosodju bo potekal v Kjotu na Japonskem od 7. do 12. marca 2021 (v nadaljnjem besedilu: kongres). Glavni rezultat kongresa bo Kjotska deklaracija o napredku pri preprečevanju kriminala, kazenskem pravosodju in pravni državi: naproti uresničitvi agende za trajnostni razvoj do leta 2030 (v nadaljnjem besedilu: Kjotska deklaracija). Kjotska deklaracija naj bi bila sprejeta na kongresu.

(2) Kjotska deklaracija določa okvir politike ZN za preprečevanje kriminala in kazensko pravosodje za naslednjih pet let. Sklicuje se na povezavo med razvojem na eni strani in pravno državo ter potrebo po učinkovitih protikorupcijskih prizadevanjih na drugi strani, na pomen napredka pri preprečevanju kriminala, vključno s preprečevanjem kriminala na podlagi dokazov, napredka sistemov kazenskega pravosodja ter krepitve mednarodnega sodelovanja in tehnične pomoči za preprečevanje in obravnavanje vseh oblik kriminala, vključno s terorizmom in novimi oblikami kaznivih dejanj, kot so tista, ki vplivajo na okolje.

(3) Unija je vodilna partnerica Urada Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) ter financira več pobud za preprečevanje kriminala in boj proti njemu, kot na primer začetek delovanja platforme za učenje za boj proti terorizmu aprila 2020. S širšega vidika se je operativno partnerstvo med Unijo in UNODC skozi leta utrjevalo s financiranjem različnih projektov.

(4) Unija je izkoristila svojo pristojnost na podlagi členov 82(1) in 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) za sprejemanje zakonodaje na teh področjih, da bi bolje dosegla vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice, in sicer s sprejetjem direktiv 2011/36/EU (1), 2011/93/EU (2), 2013/40/EU (3), 2014/42/EU (4), (EU) 2017/541 (5), (EU) 2018/1673 (6) in (EU) 2019/713 (7) Evropskega parlamenta in Sveta.

(5) Člena 82(1) in 83(1) PDEU sta tako pravna podlaga za nadaljnje ukrepe, ki jih Unija in njene države članice sprejmejo na podlagi kongresa, ob upoštevanju zaveze, ki je bila sprejeta z Deklaracijo iz Dohe in naj bi bila ponovljena v Kjotski deklaraciji v skladu z Resolucijo Generalne skupščine ZN 72/192.

(6) Člen 218(9) PDEU je postopkovna pravna podlaga za sklep Sveta o stališču Unije glede Kjotske deklaracije. Navedeni člen določa, da Svet na predlog Komisije sprejme sklep o določitvi stališč, ki se v imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom.

(7) Cilj Unije in njenih držav članic je biti vodilne akterke v mednarodnem boju proti kriminalu. Med pandemijo COVID-19 je postalo bolj očitno, da se je treba nujno spopasti s čezmejnim kriminalom. Storilci kaznivih dejanj in organizirane kriminalne združbe po vsem svetu so izkoristili pandemijo COVID-19 in pokazalo se je, da sta usklajevanje in sodelovanje, tako na področju preprečevanja kot na področju pravosodja, izjemno pomembna.

(8) Sedanji izzivi na področju preprečevanja kriminala in kazenskega pravosodja ogrožajo notranjo varnost Unije, njihov obseg pa seže precej onkraj Unije. Stališče, sprejeto v Kjotu, in njegovi rezultati bodo za Unijo in njene države članice edinstvena priložnost za okrepitev njihovih politik, da se izboljša sodelovanje na mednarodni ravni, kar bo vodilo k napredku pri agendi za trajnostni razvoj do leta 2030.

(9) Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Komisiji ZN za preprečevanje kriminala in kazensko pravosodje, Ekonomskem in socialnem svetu ZN (ECOSOC) ter na Generalni skupščini ZN v zvezi s Kjotsko deklaracijo, saj bo Kjotska deklaracija vplivala na novi globalni program UNODC in bo lahko odločilno vplivala na vsebino prava Unije, in sicer na predlagano uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje.

(10) Kjotska deklaracija bo okrepila obstoječi mednarodni pravni okvir in zagotovila podlago za nadaljnje ukrepanje na ravni Unije na več področjih kriminala. Zato je primerno, da se na kongresu odobri sprejetje Kjotske deklaracije.

(11) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Irska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

(12) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

(13) Stališče Unije skupno izrazijo njene države članice, ki sodelujejo na kongresu. V skladu z dolžnostjo lojalnega sodelovanja države članice Unije to stališče zagovarjajo v naslednjih fazah sprejemanja Kjotske deklaracije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1 Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na 14. kongresu Združenih narodov o preprečevanju kriminala in kazenskem pravosodju (v nadaljnjem besedilu: kongres), ki bo potekal v Kjotu na Japonskem od 7. do 12. marca 2021, je, da se odobri sprejetje Kjotske deklaracije o napredku pri preprečevanju kriminala, kazenskem pravosodju in pravni državi: naproti uresničitvi agende za trajnostni razvoj do leta 2030 (v nadaljnjem besedilu: Kjotska deklaracija). Osnutek Kjotske deklaracije je priložen temu sklepu.

Člen 2 Stališče iz člena 1 izrazijo države članice Unije, ki sodelujejo na kongresu in nastopijo skupaj.

Člen 3 Predstavniki Unije se lahko dogovorijo o manjših spremembah Kjotske deklaracije brez nadaljnjega sklepa Sveta.

Člen 4 Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 5. marca 2021 Za Svet Predsednica A. P. ZACARIAS

(1) Direktiva 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (UL L 101, 15.4.2011, str. 1).

(2) Direktiva 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (UL L 335, 17.12.2011, str. 1).

(3) Direktiva 2013/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. avgusta 2013 o napadih na informacijske sisteme in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2005/222/PNZ (UL L 218, 14.8.2013, str. 8).

(4) Direktiva 2014/42/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o začasnem zavarovanju in odvzemu predmetov, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v Evropski uniji (UL L 127, 29.4.2014, str. 39).

(5) Direktiva (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ (UL L 88, 31.3.2017, str. 6).

(6) Direktiva (EU) 2018/1673 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o boju proti pranju denarja z uporabo kazenskega prava (UL L 284, 12.11.2018, str. 22).

(7) Direktiva (EU) 2019/713 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o boju proti goljufijam in ponarejanju v zvezi z negotovinskimi plačilnimi sredstvi ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/413/PNZ (UL L 123, 10.5.2019, str. 18).