SL Uradni list Evropske unije C 177/13

MNENJE SVETA

z dne 8. marca 2005

o dopolnitvi konvergenčnega programa Madžarske, 2004–2008

(2005/C 177/05)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

Svet je 8. marca 2005 proučil dopolnitev konvergenčnega programa Madžarske, ki obravnava obdobje 2004–2008. Program ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnost in konvergence“. Vsebuje vse obvezne podatke (2), vendar pa manjka ena neobvezna številka (dolgoročni odhodki za zdravstvo).

Makroekonomski scenarij, ki je temelj dopolnitve programa, predvideva postopen porast rasti BDP od 3,9 % leta 2004 do 4,6 % do konca programskega obdobja. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da ta scenarij odraža razmeroma ugodne predpostavke o rasti. Projekcije dopolnitve programa glede inflacije so na splošno videti realistične.

Svet je 5. julija 2004 odločil, da ima Madžarska čezmeren primanjkljaj, in ga je priporočil znižati do leta 2008. Dopolnitev programa predvideva naslednji potek primanjkljaja: 4,4 % BDP v letu 2004, 3,6 % v letu 2005, 2,9 % v letu 2006, 2,2 % v letu 2007 in 1,6 % BDP v letu 2008. Te številke so v skladu z odločbo Eurostata z dne 23. septembra 2004, ki omogoča začasno razporeditev pokojninskih skladov drugega stebra znotraj javnih financ do proračunskega obvestila marca 2007. Madžarski organi so se odločili izkoristiti to možnost in so pri predstavitvi številk o javnofinančnem primanjkljaju izključili breme drugega stebra, ki ga je ustvarila pokojninska reforma iz leta 1998 (3). Dopolnitev ohranja ciljni datum za znižanje čezmernega primanjkljaja. Po ocenjeni konsolidaciji v višini 0,9 odstotne točke BDP v letu 2004 program sedaj predvideva letno prilagoditev v višini približno 0,6–0,7 odstotne točke za preostala leta. Podlaga strategije konsolidacije iz dopolnitve programa je zmanjšanje deleža izdatkov, podprto s strukturnimi reformami in združeno z bolj zmernim znižanjem v deležu prihodkov. Najbolj izrazito zmanjšanje odhodkov naj bi se zgodilo leta 2005, kar temelji predvsem na znižanju obrestnega bremena v višini 0,5 odstotne točke in znižanju odhodkov za javne naložbe v višini 1,7 odstotne točke. Upad v odhodkih za javne naložbe naj bi se nadomestil s povečanim opiranjem na projekte PPP. Predvideni časovni okvir in kvantifikacija ukrepov za zmanjševanje stroškov v preostalih letih nista navedena dovolj podrobno. Prilagoditveni potek primarnega primanjkljaja naj bi bil podoben poteku zniževanja javnofinančnega primanjkljaja. Primarni primanjkljaj naj bi se leta 2008 spremenil v rahel presežek (vključno z bremenom pokojninske reforme).

Prilagoditveni potek, opisan v programu, in zlasti ciljni primanjkljaj za leto 2005, čemur bo sledila nadaljnja prilagoditev v višini 2 odstotnih točk BDP, se lahko šteje za ustrezen način zniževanja čezmernega primanjkljaja do leta 2008, če ga podpirajo ustrezni ukrepi. Vendar pa končni cilj 2,8 % BDP (ob vključitvi bremena pokojninske reforme) pušča samo majhno varnostno rezervo, ki bi se zaradi spremembe izhodišča še zmanjšala, saj še vedno obstajajo negotovosti glede izida proračuna za leto 2004 (4). Proračunske projekcije iz programa so videti optimistične: (i) kakor omenjajo napovedi služb Komisije iz jeseni 2004, je videti, da je doseganje ciljnih primanjkljajev za leti 2005 in 2006 izpostavljeno tveganju, da ju bo potrebno zvišati. Za leto 2005 se pri tem upošteva, da je vlada vzpostavila rezervni paket „za izredne primere“ v višini 0,5 % BDP ob morebitnem nedoseganju cilja za leto 2005. Čeprav je obstoj te rezerve dobrodošel, se ob upoštevanju tveganj v zvezi s proračunom za leto 2005 dodeljeni znesek ne zdi zadosten. Poleg tega obstaja zaskrbljenost, da bi se te rezerve sprostile prezgodaj v letu, kar bi zmanjšalo spodbude za strogo izvajanje proračuna za leto 2005. Če cilja za 2005 in 2006 ne bosta dosežena, se bo zvečal pritisk na prilagoditev v letih 2007 in 2008. (ii) Znižanje odhodkov je izpostavljeno tveganjem, saj se lahko zgodi, da reformni ukrepi, vključeni v proračun za leto 2005, niso vključeni v celovito strategijo reform. (iii) Obstaja tudi zaskrbljenost glede doseganja ciljev za odhodke in prihodke, saj cilji, določeni v prejšnjih letih, še zdaleč niso bili doseženi. Morebitna znižanja stopenj DDV v okviru tekočih davčnih reform bi lahko tudi povečala tveganja, čeprav naj bi jih nadomestile druge stopnje; njihova časovna razporeditev zahteva torej skrbno presojo in bi morala biti možna le ob polnem doseganju ciljev za primanjkljaj. (iv) Tveganje lahko izhaja tudi iz dejstva, da so bila vračila DDV, povezana z ekonomskimi aktivnostmi iz leta 2004, prestavljena, vendar so se vladni organi obvezali pospešiti ta vračila, tako da ne bodo bremenila proračuna 2005. Po drugi strani lahko ta okrepljeni nadzor vračil DDV, ki se je začel na koncu leta 2004, prispeva tudi k znižanju pričakovanega izpada prihodkov iz DDV, kar predstavlja negativno tveganje.

V skladu s to oceno obstaja tveganje, da bodo proračunski izidi slabši od predvidenih v dopolnitvi. Čeprav se torej prilagoditveni potek iz programa in zlasti ciljni primanjkljaj za leto 2005, čemur bo sledila nadaljnja prilagoditev v višini 2 odstotnih točk BDP, zdi primeren za to, da se do leta 2008 čezmerni primanjkljaj zniža, se proračunska naravnanost iz programa ne zdi zadostna za izvajanje tega poteka in zato ne more povsem zagotoviti, da se bo do leta 2008 primanjkljaj znižal pod 3 % BDP. Da bi prilagoditveni potek postal zanesljiv, bi bili potrebni novi ukrepi. Najbolj pomembno se zdi zlasti doseči novi cilj za leto 2005. Glede na zgornjo oceno bi bili primerni dodatni ukrepi v višini najmanj odstotne točke BDP.

Ocenjuje se, da znaša leta 2004 delež javnega dolga 56,7 % BDP (dosegel bi 59,9 % BDP, če se vključi breme pokojninske reforme, kar je le malo manj od referenčne vrednosti Pogodbe 60 % BDP). Program predvideva, da se bo delež javnega dolga v programskem obdobju znižal za približno 7 odstotnih točk. Tveganja glede deleža javnega dolga ustrezajo tveganjem glede projekcij za primanjkljaj.

Videti je, da je zaradi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva ogrožena dolgoročna vzdržnost madžarskih javnih financ. Tveganja so delno povezana z negotovostmi, ki zadevajo dolgoročne proračunske trende, zaradi pomanjkanja podatkov glede projekcij o odhodkih za zdravstveno varstvo. Strategija, opisana v programu, temelji zlasti na konsolidaciji proračuna v naslednjih nekaj letih in na dodatnih reformnih ukrepih, ki jih bo treba izvesti v prihodnosti. Reformirani pokojninski sistem, vključno z uvedbo drugega naložbenega stebra, znatno prispeva k zmanjšanju proračunskega učinka staranja prebivalstva in zmanjšanju tveganj, da postanejo javne finance nevzdržne. Vendar pa je pomembno izvesti druge reforme, zlasti na področju zdravstvenega varstva, ter na srednji rok odločno izvesti načrtovano proračunsko konsolidacijo.

Ekonomske politike, opisane v dopolnitvi programa, so deloma skladne s temeljnimi smernicami državne gospodarske politike na področju javnih financ. Javnofinančni primanjkljaj je bilo treba „zanesljivo in trajnostno znižati v okviru večletnega obdobja, skladno s sklepi, ki jih sprejme Svet, v smislu opravljanja proračunskega nadzora“. Čeprav je Madžarska dejansko izvršila prilagoditev proračuna v letu 2004, kakor je dne 18. januarja 2005 sklenil Svet na podlagi člena 104(8) Pogodbe, ni spoštovala člena 104(7) priporočil Sveta z dne 5. julija 2004 glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

Glede na zgoraj navedeno oceno in ob upoštevanju priporočil Sveta iz člena 104(7) z dne 8. marca 2005, je Svet mnenja, da mora Madžarska:

(i) ukrepati v srednjeročnem okviru, da na zanesljiv in trajnosten način do leta 2008 doseže primanjkljaj, vključno z bremenom pokojninske reforme, pod 3 % BDP, zlasti z dodatnimi ukrepi za doseganje ciljnega primanjkljaja za leto 2005 in naknadne prilagoditve v višini 2 odstotnih točk BDP za znižanje čezmernega primanjkljaja do leta 2008 ter z izkoriščanjem vsake priložnosti za pospešitev prilagoditve proračuna;

(ii) poskrbi, da bosta časovna razporeditev in izvedba katerih koli znižanj davkov možni le z doseganjem ciljnih primanjkljajev iz dopolnitve konvergenčnega programa, ki je bila predložena decembra 2004;

(iii) nadaljuje, v skladu z obvezami, s predvidenimi reformami javne uprave, zdravstvenega in izobraževalnega sistema, tudi zaradi izboljšanja dolgoročne vzdržnosti javnih financ.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

2004 2005 2006 2007 2008 Realni BDP (sprememba v %) KP dec. 2004 3,9 4,0 4,2 4,3 4,6 COM 3,9 3,7 3,8 ni podatkov ni podatkov KP maj 2004 3,3-3,5 3,5-4,0 pribl. 4 4-4,5 4,5-5,0 Inflacija po HICP (%) KP dec. 2004 6,8 4,5 4,0 3,5 3,0 COM 6,9 4,6 4,2 ni podatkov ni podatkov KP maj 2004 pribl. 6,5 pribl. 4,5 pribl. 4 pribl. 3,5 pribl. 3 Javnofinančni saldo (v % BDP) KP dec. 2004 (5) – 4,4 – 3,6 – 2,9 – 2,2 – 1,6 Vključno s pokojninsko reformo (6) – 5,3 – 4,7 – 4,1 – 3,4 – 2,8 COM (7) – 5,5 – 5,2 – 4,7 ni podatkov ni podatkov KP maj 2004 (8) – 4,6 – 4,1 – 3,6 – 3,1 – 2,7 Primarni saldo (v % BDP) KP dec. 2004 (5) – 0,4 0,0 0,2 0,6 1,0 Vključno s pokojninsko reformo (6) – 1,1 – 0,9 – 0,7 – 0,3 0,1 COM (7) – 1,1 – 1,2 – 1,1 ni podatkov ni podatkov KP maj 2004 (8) – 0,5 – 0,2 0,1 0,3 0,4 Javnofinančni bruto dolg (v % BDP) KP dec. 2004 (5) 56,7 55,5 53,0 50,6 48,3 Vključno s pokojninsko reformo (6) 59,9 58,6 56,8 54,9 53,2 COM (7) 59,7 59,5 58,9 ni podatkov ni podatkov KP maj 2004 (8) 59,4 57,9 56,8 55,6 53,7 Konvergenčni program (KP); Napoved služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije.

(1) UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

(2) Primarni saldo ni izračunan v skladu s konvencionalno opredelitvijo.

(3) Vključno z bremenom pokojninske reforme bi bil potek primanjkljaja javnih financ 5,3 %, 4,7 %, 4,1 %, 3,4 % in 2,8 % BDP med letoma 2004 in 2008.

(4) Obstajajo računovodske negotovosti glede izplačil subvencij za kmetijstvo, ki bi lahko znižale razliko med primanjkljajem na podlagi izvršenih izplačil in primanjkljajem na podlagi nastanka poslovnega dogodka, kar bi povečalo primanjkljaj na podlagi nastanka poslovnega dogodka v letu 2004. Če se vračila DDV pospešijo, kakor so navedli madžarski organi, se lahko primanjkljaj iz leta 2004 poveča za vsaj 0,7 odstotne točke.

(5) Madžarski organi so se odločili, da prehodno obdobje, ki ga je dodelil Eurostat, uporabijo za razvrstitev pokojninskih skladov drugega stebra znotraj sektorja države. Glede na program v maju 2004 ta začasna razvrstitev znižuje letne številke za javnofinančni primanjkljaj za 0,9–1,2 odstotne točke med letoma 2004 in 2008. Začasno obdobje se zaključi s proračunskim obvestilom iz marca 2007.

(6) Te številke niso prilagojene, tj. ne vključujejo bremena pokojninske reforme. Podane so zaradi primerjave s prejšnjim programom in napovedjo služb Komisije iz jeseni 2004 ter ob upoštevanju dejstva, da cilj za leti 2007 in 2008 ne bo imel od te prerazporeditve pokojninskih skladov znotraj javnih financ nobene koristi.

(7) Te napovedi Komisije so neprilagojene številke, tj. upoštevajo breme pokojninske reforme.

(8) Te številke, zajete v konvergenčnem programu Madžarske iz maja 2004, vključujejo breme pokojninske reforme.

Viri:

Konvergenčni program (KP); Napoved služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije.