PRILOGA 1b

[VZORČNI] SKLEP O DODELITVI NEPOVRATNIH SREDSTEV – FUNDACIJA

ŠTEVILKA: …[VSTAVITI]…





ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 10(4),

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 224,

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (1) ter zlasti člena 25(1);

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (2) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba);

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (3) (v nadaljnjem besedilu: pravila uporabe finančne uredbe);

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU, Euratom) 2015/2401 z dne 2. oktobra 2015 o vsebini in delovanju registra evropskih političnih strank in fundacij (4);

ob upoštevanju poslovnika Evropskega parlamenta, zlasti člena 25(11);

ob upoštevanju Sklepa predsedstva Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2017 (5) o postopkih za izvajanje Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014;

ob upoštevanju pogojev, ki jih je Evropski parlament določil v razpisu za oddajo predlogov z namenom dodelitve finančnih sredstev političnim fundacijam na evropski ravni;

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Člen 10(4) Pogodbe o Evropski uniji določa, da politične stranke na evropski ravni prispevajo k oblikovanju evropske politične zavesti in k izražanju volje državljanov Unije;

(2) Ta sklep je posledica razpisa za oddajo predlogov, s katerim so bili prosilci obveščeni o vzorčnem sklepu o financiranju, vključno s pogoji;

(3) [Upravičenec] je vložil zahtevo za financiranje dne [datum prejema v Evropskem parlamentu] in se je izrecno strinjal s pogoji iz sklepa o financiranju.

PREDSEDSTVO EVROPSKEGA PARLAMENTA JE PREUČILO zahtevo na seji z dne [datum] in SPREJELO NASLEDNJI SKLEP:

Nepovratna sredstva za poslovanje v smislu člena 121 finančne uredbe (v nadaljevanju „financiranje“) se dodelijo:

[uradni naziv upravičenca] [uradni pravni status] [pravna registrska številka] [polni uradni naslov] [davčna številka], (v nadaljnjem besedilu: upravičenec),

ki ga za namene tega sklepa o financiranju zastopa:

…[zastopnik, pooblaščen za prevzemanje pravnih obveznosti]…..,

za podporo predpisanim dejavnostim in ciljem upravičenca,

pod pogoji iz razpisa za oddajo predlogov in tega sklepa (v nadaljnjem besedilu: sklep o financiranju), vključno s posebnimi pogoji, splošnimi pogoji in prilogami:

Priloga 1 Ocena proračuna

Priloga 2 Delovni program

ki sta sestavna dela tega sklepa o financiranju.

Določbe o posebnih pogojih prevladajo nad določbami v drugih delih tega sklepa. Določbe o splošnih pogojih prevladajo nad določbami v drugih prilogah.

Kazalo

I. POSEBNI POGOJI 28

Člen I.1 – Predmet urejanja sklepa 28

Člen I.2 – Obdobje upravičenosti 29

Člen I.3 – Oblika financiranja 29

Člen I.4 – Začasni (najvišji) znesek financiranja 29

Člen I.5 – Plačila in načini plačevanja 29

I.5.1 Predplačilo 29

I.5.2 Plačilo razlike ali izterjava neupravičeno izplačanega predplačila 29

I.5.3 Valuta 29

Člen I.6 – Bančni račun 29

Člen I.7 – Splošne upravne določbe 30

Člen II.8 – Prepoznavnost financiranja Unije 30

II. SPLOŠNI POGOJI 30

DEL A: PRAVNE IN UPRAVNE DOLOČBE 30

Člen II.1 – Opredelitve 30

Člen II.2 – Splošne obveznosti upravičenca 31

Člen II.3 – Obveznosti v zvezi z bančnim računom 31

Člen II.4 – Odgovornost za škodo 31

Člen II.5 – Zaupnost 31

Člen II.6 – Obdelava osebnih podatkov 32

Člen II.7 – Hramba podatkov 32

Člen II.8 – Prepoznavnost financiranja Unije 32

II.8.1 Informacije o financiranju Unije 32

II.8.2 Izjave, ki izključujejo odgovornost Evropskega parlamenta 32

II.8.3 Objava podatkov s strani Evropskega parlamenta 32

Člen II.9 – Oddaja javnih naročil s s strani upravičenca 32

II.9.1 Načela 32

II.9.2 Hramba podatkov 32

II.9.3 Nadzor 33

II.9.4 Odgovornost 33

Člen II.10 – Finančna podpora tretjim osebam 33

Člen II.11 – Višja sila 33

Člen II.12 – Začasna ustavitev financiranja 33

II.12.1 Razlogi za začasno ustavitev 33

II.12.2 Postopek za začasno ustavitev 33

II.12.3 Posledice začasne ustavitve 34

II.12.4 Ponovna vzpostavitev plačila 34

Člen II.13 – Odprava sklepa o financiranju s strani Evropskega parlamenta 34

II.13.1 Razlogi za odpravo 34

II.13.2 Postopek za odpravo 34

II.13.3 Posledice odprave 34

Člen II.14 – Razveljavitev sklepa o financiranju 34

II.14.1 Razveljavitev na zahtevo upravičenca 34

II.14.2 Razveljavitev s strani Evropskega parlamenta 34

Člen II.15 – Prenos 35

Člen II.16 – Zamudne obresti 35

Člen II.17 – Veljavno pravo 35

Člen II.18 – Pravica do izjave 36

DEL B: FINANČNE DOLOČBE 36

Člen II.19 – Upravičeni stroški 36

II.19.1 Pogoji 36

II.19.2 Primeri upravičenih stroškov 36

Člen II.20 Neupravičeni stroški 36

Člen II.21 Prispevki v naravi 37

Člen II.22 – Proračunske prerazporeditve 37

Člen II.23 – Obveznost poročanja 37

II.23.1 Letno poročilo 38

II.23.2 Poročilo o zunanji reviziji 38

Člen II.24 – Sklep o letnem poročilu 38

Člen II.25 – Sklep o končnem znesku financiranja 39

II.25.1 Učinek letnega poročila 39

II.25.2 Prag 39

II.25.3 Prenos presežka 39

II.25.4 Sklep o končnem znesku financiranja 39

II.25.5 Preostali znesek financiranja 40

II.25.6 Dobiček 40

Člen II.26 – Izterjava 40

II.26.1 Zamudne obresti 40

II.26.2 Pobot 40

II.26.3 Bančni stroški 40

Člen II.27 – Finančno jamstvo 41

Člen II.28 – Nadzor 41

II.28.1 Splošne določbe 41

II.28.2 Dolžnost hrambe dokumentov 41

II.28.3 Obveznost zagotavljanja dokumentov in/ali informacij 41

II.28.4 Obiski na kraju samem 41

II.28.5 Kontradiktorni revizijski postopek 41

II.28.6 Posledice ugotovitev revizije 42

II.28.7 Pravica urada OLAF do nadzora 42

II.28.8 Pravica Evropskega računskega sodišča do nadzora 42

II.28.9 Neizpolnjevanje obveznosti iz člena II.28.1 do 4 42

Priloga 1 – Ocena proračuna 43

Priloga 2 – Delovni program 45

I. POSEBNI POGOJI

Člen I.1

Predmet urejanja sklepa

Evropski parlament dodeljuje finančna sredstva za izvajanje predpisanih dejavnosti in uresničevanje ciljev upravičenca za proračunsko leto [vstaviti] v skladu s pogoji, določenimi v posebnih in splošnih pogojih (v nadaljnjem besedilu: pogoji) ter v prilogah k sklepu o financiranju. To pomeni izvajanje sklepa o financiranju s strani Evropskega parlamenta.

Upravičenec bo uporabil finančna sredstva za izvajanje svojih predpisanih dejavnosti in uresničevanje svojih ciljev ter prevzel odgovornost v skladu s pogoji ter prilogami k sklepu o financiranju. To pomeni izvajanje sklepa o financiranju s strani upravičenca.

Člen I.2

Obdobje upravičenosti

Obdobje upravičenosti do financiranja s strani Unije traja od [vstaviti DD/MM/LL] do [vstaviti DD/MM/LL].

Člen I.3

Oblika financiranja

Nepovratna sredstva se dodelijo upravičencu v skladu z naslovom VI prvega dela finančne uredbe v obliki povračila določenega odstotka dejansko nastalih upravičenih stroškov.

Člen I.4

Začasni (najvišji) znesek financiranja

Evropski parlament prispeva najvišji znesek v višini [vstaviti znesek] EUR, ki ne presega 85 % vseh predvidenih upravičenih stroškov.

Predvideni upravičeni stroški upravičenca so določeni v prilogi 1 (v nadaljnjem besedilu: ocena proračuna). Ocena proračuna je usklajena in razčlenjuje vse stroške in prihodke upravičenca za obdobje upravičenosti. Upravičeni stroški so ločeni od neupravičenih v skladu s členom II.19.

Člen I.5

Plačila in načini plačevanja

Finančna sredstva se izplačujejo v skladu z naslednjim časovnim razporedom in na naslednji način:

I.5.1 Predplačilo

Predplačilo [vstaviti znesek] EUR, ki znaša [običajno 100 % ali vstaviti odstotek, ki ga je določil Evropski parlament] najvišjega zneska, določenega v členu I(4) tega sklepa o financiranju, se upravičencu nakaže v 30 dneh po datumu, ko začne veljati sklep o financiranju, ali (po potrebi) po tem, ko Evropski parlament prejme finančno jamstvo v višini [vstaviti znesek] EUR, pri čemer se upošteva poznejši datum.

I.5.2 Plačilo razlike ali izterjava neupravičeno izplačanega predplačila

Upravičencu se razlika izplača ali se od njega neupravičeno izplačano predplačilo izterja v 30 dneh od sklepa Evropskega parlamenta o letnem poročilu in po določitvi končnega zneska za financiranje, kot je določeno v členu II.23 in členu II.25.

I.5.3 Valuta

Evropski parlament izvršuje plačila v eurih. Morebitna pretvorba dejanskih stroškov v euro se opravi po dnevnem tečaju, objavljenem v seriji C Uradnega lista Evropske unije, ali po mesečnem računovodskem tečaju, ki ga določi Evropski parlament in objavi na svojem spletnem mestu, na dan izstavitve plačilnega naloga s strani Evropskega parlamenta, razen če posebni pogoji sklepa izrecno določajo drugače.

Plačila Evropskega parlamenta se štejejo za izvršena na datum obremenitve računa Evropskega parlamenta.

Člen I.6

Bančni račun

Plačila se izvršijo v eurih na bančni račun ali podračun upravičenca v banki s sedežem v državi članici Evropske unije, navedejo pa se naslednji podatki:

Ime banke: […] Naslov bančne poslovalnice: […] Točen naziv imetnika računa: […] Celotna številka računa (vključno z bančnimi kodami): […] IBAN: […] BIC / SWIFT: […]

Člen I.7

Splošne upravne določbe

Vsa komunikacija z Evropskim parlamentom v zvezi s sklepom o financiranju je pisna, vsebuje številko sklepa o financiranju in se pošlje na naslov:

European Parliament The President c/o the Director-General of Finance Office SCH 05B031 L-2929 Luxembourg

Šteje se, da je Evropski parlament prejel navadno pošto na dan, ko jo poštna služba Evropskega parlamenta uradno zabeleži.

Sklep o financiranju se naslovi na upravičenca na naslovu:

G./Ga. […] [naziv] [uradno ime upravičenega organa] [polni uradni naslov]

Vsaka sprememba naslova upravičenca se nemudoma pisno sporoči Evropskemu parlamentu.

Člen I.8

Začetek veljavnosti Sklepa

Sklep o financiranju začne veljati na dan podpisa v imenu Evropskega parlamenta.

II. SPLOŠNI POGOJI

DEL A: PRAVNE IN UPRAVNE DOLOČBE

Člen II.1

Opredelitve

V tem sklepu o financiranju se uporabljajo naslednje opredelitve:

(1) poročilo o dejavnosti pomeni pisno obrazložitev stroškov v obdobju upravičenosti, na primer opis dejavnosti, upravnih stroškov itd. Poročilo o dejavnosti je del letnega poročila;

(2) letno poročilo pomeni poročilo, ki ga je treba v skladu s členom 23 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 predložiti v roku šestih mesecev po zaključku proračunskega leta;

(3) preostali znesek financiranja pomeni razliko med zneskom predhodnega financiranja iz člena I.5.1 in končnim zneskom financiranja iz člena II.25.4;

(4) obračun predhodnega financiranja pomeni stanje, ko pristojni odredbodajalec določi končni znesek in ko denar, izplačan upravičencu, ni več v lasti Unije;

(5) nasprotje interesov pomeni stanje, ko je pri upravičencu ogroženo nepristransko in objektivno izvajanje sklepa o financiranju zaradi razlogov, ki zadevajo družino, čustveno življenje, nacionalno pripadnost, ekonomski interes ali kakršen koli drugi skupni interes s tretjo stranko, povezano s predmetom urejanja sklepa o financiranju. Politična pripadnost načeloma ni razlog za nasprotje interesov v primeru sporazumov, sklenjenih med politično stranko in organizacijami, ki zastopajo enake politične vrednote. Kljub temu je treba v primeru takšnih sporazumov upoštevati člen 22 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014;

(6) prispevki v naravi ali darila v naravi oboje pomeni nefinančne prispevke, ki jih tretja stran brezplačno nudi upravičencu v skladu s členom 2(7) in (8) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014;

(7) proračunsko leto N ali obdobje upravičenosti oboje pomeni obdobje izvajanja dejavnosti, za katere so bila dodeljena sredstva v skladu s sklepom o financiranju in kot je določeno v členu I.2;

(8) višja sila pomeni katero koli nepredvidljivo in izjemno okoliščino ali dogodek, na katerega upravičenec ali Evropski parlament ne moreta vplivati, ki jima preprečuje izvajanje obveznosti iz sklepa o financiranju in ki ni posledica napake ali malomarnosti z njune strani ali s strani podizvajalcev ali tretjih strani, ki prejemajo finančno podporo, in ki ga kljub vsej skrbnosti ni mogoče odpraviti. Za višjo silo ne štejejo: delovni spori, stavke, finančne težave, motnje v storitvah, napake na opremi ali materialu ali zamude pri njihovem zagotavljanju, razen če so neposredna posledica zadevnega primera višje sile;

(9) uradno obvestiti pomeni sporočiti pisno po pošti ali elektronski pošti z dokazilom o dostavi;

(10) goljufija pomeni vsako naklepno dejanje ali opustitev dejanja, ki vpliva na finančne interese Unije in je povezano z uporabo ali predložitvijo lažnih, nepravilnih ali nepopolnih izjav ali dokumentov ali z nerazkritjem informacij, ki pomeni kršitev posebne obveznosti;

(11) financiranje pomeni enako kot nepovratna sredstva, kot je določeno v naslovu VI prvega dela finančne uredbe in poglavju IV Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014;

(12) nepravilnost pomeni kršitev določbe prava Unije, ki je posledica dejanja ali opustitve dejanja s strani upravičenca, ki je ali bi lahko škodovalo proračunu Unije;

(13) lastna sredstva pomeni druge vire financiranja, ki niso iz Unije, na primer donacije, prispevke članov (kot je določeno v členu 2(7) in (8) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014) itd.;

(14) povezana oseba pomeni osebo, ki je pooblaščena, da zastopa upravičenca ali sprejema odločitve v njegovem imenu;

(15) resna napaka pomeni kršitev določbe sklepa o financiranju, ki je posledica dejanja ali opustitve dejanja, ki je povzročila ali bi lahko povzročila izgubo v proračunu Evropske unije.

Člen II.2

Splošne obveznosti upravičenca

Upravičenec:

(a) edini nosi odgovornost in dokazno breme za spoštovanje vseh pravnih obveznosti, ki so mu naložene;

(b) mora povrniti celotno škodo, ki je bila povzročena Evropskemu parlamentu z izvajanjem (tudi z nepravilnim izvajanjem) sklepa o financiranju, razen v primeru višje sile;

(c) je edini odgovoren do tretjih oseb, vključno za škodo, povzročeno med izvajanjem sklepa o financiranju;

(d) Evropski parlament nemudoma obvesti o vsakršni spremembi v pravnem, finančnem, tehničnem, organizacijskem ali lastniškem stanju ali o vsakršni spremembi imena, naslova ali zakonitega zastopnika;

(e) sprejme vse potrebne ukrepe, da prepreči nastanek nasprotja interesov.

Člen II.3

Obveznosti v zvezi z bančnim računom

Račun ali podračun iz člena I.6 mora omogočati identifikacijo sredstev, ki jih izplača Evropski parlament, ter nastalih obresti ali enakovrednih koristi.

Če sredstva, izplačana na ta račun, po pravu države članice, v kateri je račun odprt, prinašajo obresti ali enakovredne koristi, lahko slednje v skladu s členom 8(4) finančne uredbe obdrži upravičenec.

V nobenem primeru pa se sredstva, ki jih izplača Evropski parlament, ne uporabijo v špekulativne namene.

Sredstva predhodnega financiranja ostanejo v lasti Unije, dokler se ne obračunajo na podlagi končnega zneska financiranja.

Člen II.4

Odgovornost za škodo

Evropski parlament ni odgovoren za škodo, ki jo povzroči ali utrpi upravičenec, vključno s škodo, ki jo povzroči tretji strani, in je posledica izvajanja sklepa o financiranju ali nastane med njegovim izvajanjem.

Razen v primerih višje sile upravičenec ali povezana oseba Evropskemu parlamentu povrne škodo, ki je nastala zaradi izvajanja sklepa o financiranju ali ker se sklep o financiranju ni v celoti izvajal v skladu z njegovimi določbami.

Člen II.5

Zaupnost

Če v sklepu o financiranju, v členu 32 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 ali v drugih veljavnih pravnih aktih Unije ni določeno drugače, se Evropski parlament in upravičenec zavežeta, da bosta varovala zaupnost vsakega dokumenta, informacije ali drugega gradiva, ki je neposredno vezano na predmet urejanja sklepa o financiranju.

Člen II.6

Obdelava osebnih podatkov

Vsi osebni podatki, zbrani v zvezi s sklepom o financiranju, se obdelujejo v skladu s členom 33 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 in Uredbo (ES) št. 45/2001 (6).

Ti podatki se obdelujejo samo za izvrševanje in spremljanje sklepa o financiranju, brez poseganja v možnost, da se po potrebi sporočijo organom, pristojnim za nadzor in revizijo v skladu s pravom Unije.

Člen II.7

Hramba podatkov

V skladu s členom 136 finančne uredbe upravičenec hrani vse dokumente, dokazila, statistične podatke in druge listine o izvajanju sklepa o financiranju pet let po plačilu razlike ali izterjavi neupravičeno izplačanega predplačila.

Dokumenti, ki se nanašajo na revizijo, prizive, pravne spore ali poravnavo zahtevkov, ki izhajajo iz uporabe finančnih sredstev, se hranijo, dokler te revizije, prizivi, pravni spori ali poravnave zahtevkov niso končani.

Člen II.8

Prepoznavnost financiranja Unije

II.8.1 Informacije o financiranju Unije

V vseh sporočilih in publikacijah upravičenca, ki se nanašajo na izvajanje sklepa o financiranju, tudi na konferencah ali seminarjih, ali v informacijah ali promocijskem materialu (brošure, letaki, plakati, predstavitve ali v elektronski obliki itd.) se navede, da program finančno podpira Evropski parlament, razen če slednji zahteva nasprotno ali je bilo sklenjeno drugače.

II.8.2 Izjave, ki izključujejo odgovornost Evropskega parlamenta

V vseh sporočilih in publikacijah upravičenca v kateri koli obliki in prek katerega koli medija mora biti navedeno, da zavezujejo samo avtorja in da Evropski parlament ni odgovoren za morebitno uporabo informacij, ki jih vsebujejo.

II.8.3 Objava podatkov s strani Evropskega parlamenta

Evropski parlament na spletišču objavi vse informacije, določene v členu 32 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014.

Člen II.9

Oddaja javnih naročil s strani upravičenca

II.9.1 Načela

Če upravičenec sklene pogodbo o javnem naročilu za izvajanje sklepa o financiranju, mora poiskati več ponudnikov in oddati javno naročilo ponudniku, ki ponuja najboljše razmerje med storitvijo in ceno, ali, kakor je primerno, ponudniku, ki ponuja najnižjo ceno. Upravičenec poskrbi, da ne pride do nasprotja interesov.

Za javna naročila, katerih vrednost je višja od 60 000 EUR na dobavitelja za blago ali storitev, upravičenec pridobi najmanj tri ponudbe, ki so prispele na podlagi pisnega povabila k oddaji ponudb, v katerem so podrobno navedene zahteve za javno naročilo. Pogodbe se ne smejo sklepati za več kot pet let.

Če na pisno povabilo k oddaji ponudb upravičenec prejme manj kot tri ponudbe, mora dokazati, da jih za zadevno javno naročilo ni bilo mogoče pridobiti več.

II.9.2 Hramba podatkov

Upravičenec vodi evidenco o oceni ponudb in pisno utemelji izbiro končnega dobavitelja.

II.9.3 Nadzor

Upravičenec zagotovi, da lahko Evropski parlament, Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije, Evropsko računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) v skladu s poglavjem V Uredbe (EU, Euratom št. 1141/2014 uveljavljajo svoje nadzorne pristojnosti. Upravičenec zagotovi, da pogodbe o izvedbi javnega naročila, sklenjene s tretjimi osebami, omogočajo uveljavljanje teh pristojnosti tudi do tretjih oseb.

II.9.4 Odgovornost

Upravičenec je edini odgovoren za izvajanje sklepa o financiranju in ravnanje v skladu z določbami sklepa. Upravičenec se zaveže, da bo poskrbel, da se izvajalec javnega naročila na podlagi tega sklepa odpove vsem pravicam v razmerju do Evropskega parlamenta.

Člen II.10

Finančna podpora tretjim osebam

Finančna podpora upravičenca tretjim osebam v smislu člena 137 finančne uredbe lahko velja za upravičeni strošek, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) finančna podpora upravičenca je zagotovljena naslednjim tretjim osebam: … [vstaviti imena morebitnih upravičencev, navedenih na obrazcu za prijavo];

(b) finančna podpora tretji osebi ne presega 60 000 EUR;

(c) tretja oseba jo uporabi za upravičene stroške;

(d) upravičenec jamči za izterjavo takšne finančne podpore;

Nacionalna ali evropska politična stranka in nacionalna ali evropska politična fundacija ne štejeta kot tretja oseba za namene tega člena.

V skladu s členom 137(2) finančne uredbe upravičenec zagotovi, da imata Komisija in Računsko sodišče pooblastila za kontrolo dokumentacije, prostorov ter informacij, tudi takih, shranjenih na elektronskih medijih, pri vseh tretjih osebah, ki so prejele sredstva Unije.

Člen II.10

Višja sila

Če je Evropski parlament ali upravičenec soočen s primerom višje sile, to nemudoma sporoči drugi stranki s priporočenim pismom s povratnico ali enakovrednim obvestilom, pri čemer navede naravo, verjetno trajanje in predvidene učinke zadevnega primera višje sile.

Evropski parlament in upravičenec si, kolikor je mogoče, da bi zmanjšala morebitno škodo, ki jo je povzročila višja sila.

Šteje se, da ne Evropski parlament ne upravičenec nista kršila pogodbenih obveznosti po sklepu o financiranju, če jima je izpolnjevanje teh obveznosti preprečila višja sila.

Člen II.12

Začasna ustavitev financiranja

II.12.1 Razlogi za začasno ustavitev

Brez poseganja v člen 135 finančne uredbe in člen 208 pravil uporabe finančne uredbe ima Evropski parlament pravico do začasne ustavitve financiranja:

(i) če Evropski parlament sumi, da je upravičenec v postopku za dodelitev sredstev ali pri izvajanju sklepa o financiranju storil resne napake, nepravilnosti, goljufijo ali kršitve obveznosti, in mora preveriti, ali so bile te dejansko storjene;

(ii) če so bile upravičencu izrečene finančne sankcije v skladu s členom 27(4) Uredbe (EU, Euratom št. 1141/2014), dokler finančne sankcije niso plačane.

II.12.2 Postopek za začasno ustavitev

Korak 1 – pred začasno ustavitvijo financiranja Evropski parlament pošlje upravičencu uradno obvestilo o svoji nameri, navede razloge za takšno odločitev in upravičenca pozove, naj posreduje pripombe v 30 koledarskih dneh od prejema uradnega obvestila.

Korak 2 – Če Evropski parlament po preteku časa za posredovanje pripomb sklene, da ne bo nadaljeval postopka za začasno ustavitev, pošlje upravičencu uradno obvestilo o svoji odločitvi.

Če Evropski parlament po preteku časa za posredovanje pripomb sklene, da bo nadaljeval postopek za začasno ustavitev, pošlje upravičencu uradno obvestilo z obrazloženo odločitvijo o začasni ustavitvi ter ga seznani:

(i) z okvirnim datumom za zaključek preverjanja v primerih iz točke (i) člena II.12.1 in

(ii) s pravnimi sredstvi.

II.12.3 Posledice začasne ustavitve

Evropski parlament zaradi začasne ustavitve upravičencu ne izplača nikakršnih sredstev, dokler se ne zaključi preverjanje iz člena II.12.2 koraka 2 ali dokler ni več razlogov za izvajanje začasne ustavitve. To ne posega v pravico Evropskega parlamenta, da zaključi financiranje ali odpravi sklep o financiranju.

II.12.4 Ponovna vzpostavitev plačila

V trenutku, ko ni več razlogov za izvajanje začasne ustavitve plačila, se ponovno izvedejo vsa plačila in Evropski parlament o tem uradno obvesti upravičenca.

Člen II.3

Odprava sklepa o financiranju s strani Evropskega parlamenta

II.13.1 Razlogi za odpravo

Evropski parlament je pristojen, da odpravi sklep o financiranju na podlagi odločitve Organa, da upravičenca izbriše iz registra, razen v primeru iz člena 16(2)(c) Uredbe (EU, Euratom št. 1141/2014).

II.13.2 Postopek za odpravo

Korak 1 – Preden odpravi sklep o financiranju, Evropski parlament pošlje upravičencu uradno obvestilo o svoji nameri, navede razloge za takšno odločitev in upravičenca pozove, naj posreduje pripombe v 30 koledarskih dneh od prejema uradnega obvestila.

Korak 2 – Če Evropski parlament po preteku časa za posredovanje pripomb sklene, da ne bo odpravil sklepa o financiranju, pošlje upravičencu uradno obvestilo o svoji odločitvi.

Če Evropski parlament po preteku časa za posredovanje pripomb sklene, da bo odpravil sklep o financiranju, pošlje upravičencu uradno obvestilo z obrazloženo odločitvijo o odpravi.

Vsi zneski, ki so bili neupravičeno izplačani upravičencu, se izterjajo v skladu z veljavnimi pravili.

II.13.3 Posledice odprave

Sklep o odpravi sklepa o financiranju učinkuje retroaktivno od datuma sprejetja sklepa o financiranju.

Člen II.14

Razveljavitev sklepa o financiranju

II.14.1 Razveljavitev na zahtevo upravičenca

Upravičenec lahko zahteva razveljavitev sklepa o financiranju.

Upravičenec Evropski parlament nemudoma seznani s svojo zahtevo za razveljavitev, pri čemer navede:

(a) razloge za razveljavitev ter

(b) datum, ko se sklep o financiranju razveljavi, kar pa ne sme biti pred datumom, ko je bilo poslano uradno obvestilo.

Razveljavitev učinkuje z dnem, navedenim v sklepu o razveljavitvi.

II.14.2 Razveljavitev s strani Evropskega parlamenta

(a) Razlogi za razveljavitev

Evropski parlament je pristojen, da v katerem koli od naslednjih primerih sprejme sklep o razveljavitvi sklepa o financiranju:

(a) na podlagi odločitve Organa, da upravičenca izbriše iz registra, v primerih iz člena 16(2)(c) Uredbe (EU, Euratom št. 1141/2014);

(b) če upravičenec ne izpolnjuje več pogojev iz člena 18(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1141/2014;

(c) v primerih iz člena 135(3) in (5) finančne uredbe;

(d) če za upravičenca ali povezano osebo ali osebo, ki je prevzela neomejeno odgovornost za upravičenčeve dolgove, velja katera koli okoliščina iz člena 106(1)(a) ali (b) finančne uredbe;

(e) če za upravičenca ali katero koli povezano osebo velja katera koli okoliščina iz člena 106(1)(c), (d), (e) ali (f) ali s področja uporabe člena 106(2) finančne uredbe ali

(f) če upravičenec izgubi svoj status iz člena 10(6) Uredbe (ES, Euratom) št. 1141/2014.

(b) Postopek za razveljavitev

Korak 1 – Preden se sklep o financiranju razveljavi, Evropski parlament pošlje upravičencu uradno obvestilo o svoji nameri, navede razloge za takšno odločitev in upravičenca pozove, naj posreduje pripombe v 30 koledarskih dneh od prejema uradnega obvestila.

Korak 2 – Če Evropski parlament po preteku časa za posredovanje pripomb sklene, da se sklep o financiranju ne razveljavi, pošlje upravičencu uradno obvestilo o svoji odločitvi.

Če Evropski parlament po preteku časa za posredovanje pripomb sklene, da se sklep o financiranju razveljavi, pošlje upravičencu uradno obvestilo z obrazloženo odločitvijo.

Razveljavitev sklepa o financiranju učinkuje z dnem, ko se upravičenca uradno obvesti o sklepu o razveljavitvi.

II.14.3 Posledice razveljavitve

Sklep o razveljavitvi sklepa o financiranju začne učinkuje za naprej (ex nunc). Stroški, ki jih ima upravičenec od dneva, ko sklep o razveljavitvi začne učinkovati, se štejejo za neupravičene stroške.

Člen II.15

Prenos

Upravičenec ne more prenesti svojih zahtevkov za plačilo Evropskemu parlamentu na tretjo osebo, razen če to Evropski parlament odobri vnaprej na podlagi obrazložene pisne zahteve upravičenca.

Če Evropski parlament prenosa ne odobri pisno ali če niso izpolnjeni pogoji za tako odobritev, prenos nima pravnega učinka.

Prenos upravičenca v nobenem primeru ne odvezuje njegovih obveznosti do Evropskega parlamenta.

Člen II.16

Zamudne obresti

Če Evropski parlament plačila ne izvrši v roku, upravičencu pripadajo zamudne obresti po obrestni meri, ki jo Evropska centralna banka uporablja za svoje operacije glavnega refinanciranja v eurih (v nadaljnjem besedilu: referenčna obrestna mera), zvišani za tri točke in pol. Referenčna obrestna mera je tista, ki velja prvi dan v mesecu končnega roka za plačilo, kot je objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

Če Evropski parlament začasno ustavi plačila v skladu s členom II.12, se to ne šteje za zamudo v plačilu.

Zamudne obresti se zaračunajo za čas od dneva po datumu, določenem za plačilo, do vključno dneva, ko je bilo plačilo izvršeno.

Če so izračunane obresti nižje ali enake 200 EUR, jih Evropski parlament, ne glede na prvi pododstavek, upravičencu plača samo na njegovo zahtevo, predloženo v dveh mesecih po prejemu zapoznelega plačila.

Člen II.17

Veljavno pravo

Sklep o financiranju ureja veljavno pravo Unije, zlasti Uredba (EU, Euratom) št. 1141/2014 in veljavna pravila finančne uredbe, ki se uporabljajo v celoti. Po potrebi jih dopolnjuje nacionalno pravo države članice, v kateri je sedež upravičenca.

Člen II.18

Pravica do izjave

V primerih, ko lahko upravičenec v skladu s tem sklepom o financiranju predloži pripombe, ima za predložitev pisnih pripomb na voljo 10 delovnih dni, razen če je izrecno določeno drugače. To obdobje se lahko na njegovo obrazloženo zahtevo enkrat podaljša enkrat, in sicer za nadaljnjih 10 delovnih dni.

DEL B: FINANČNE DOLOČBE

Člen II.19

Upravičeni stroški

II.19.1 Pogoji

Stroški štejejo za upravičene za financiranje iz sredstev Unije in skladne s členom 126 finančne uredbe, če ustrezajo naslednjim merilom:

(a) so v neposredni zvezi s predmetom urejanja sklepa o financiranju in določeni v oceni proračunu, ki je priložena sklepu o financiranju;

(b) so potrebni za izvajanje sklepa o financiranju;

(c) so razumni, utemeljeni in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, zlasti glede gospodarnosti in učinkovitosti;

(d) nastanejo v obdobju upravičenosti, opredeljenem v členu I.2, razen stroškov, povezanih z letnimi poročili in potrdili o računovodskih izkazih ter s tem povezanimi računi;

(e) so dejansko nastali upravičencu;

(f) so določljivi, preverljivi in evidentirani v računovodskih izkazih upravičenca v skladu z računovodskimi standardi, ki se uporabljajo zanje;

(g) so v skladu z določbami veljavne davčne in socialnovarstvene zakonodaje;

(h) so v skladu s prvim odstavkom člena II.9.1 in na splošno z drugim odstavkom člena II.9.1.

Upravičenčevi računovodski postopki in postopki notranje revizije morajo omogočati neposredno uskladitev stroškov in prihodkov iz letnega poročila z računovodskimi izkazi in ustreznimi dokazili.

II.19.2 Primeri upravičenih stroškov

Upravičeni so predvsem naslednji stroški poslovanja, če izpolnjujejo merila iz odstavka 1 tega člena in brez poseganja v člen 126 finančne uredbe:

(a) upravni stroški in stroški, povezani s tehnično pomočjo, sestanki, raziskovanjem, čezmejnimi prireditvami, študijami, obveščanjem in publikacijami;

(b) stroški zaposlenih, to so plače, socialni prispevki in drugi zakonsko predpisani stroški, vezani na prejemke, če ne presegajo povprečja, ki je običajno pri plačni politiki upravičenca;

(c) potni stroški in stroški bivanja za zaposlene, če ustrezajo običajni praksi upravičenca glede potnih stroškov;

(d) stroški amortizacije opreme ali drugih sredstev (novih ali rabljenih), kot so knjiženi v računovodskih izkazih upravičenca, če so bila sredstva: (i) odpisana v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi ter običajno računovodsko prakso upravičenca ter (ii) nabavljena v skladu s prvim odstavkom člena II.9.1 in na splošno z drugim odstavkom člena II.9.1 v obdobju upravičenosti;

(e) stroški za potrošni material in potrebščine ter stroški drugih pogodb, pod pogojem da: (i) so nabavljeni v skladu s prvim odstavkom člena II.9.1 in na splošno z drugim odstavkom člena II.9.1; ter (ii) se neposredno dodelijo za predmet urejanja sklepa o financiranju;

(f) stroški, ki izhajajo neposredno iz zahtev sklepa o financiranju, vključno z morebitnimi stroški finančnih storitev (predvsem stroški finančnih jamstev), če se te storitve nabavijo v skladu s prvim odstavkom člena II.9.1 in na splošno z drugim odstavkom člena II.9.1.

Člen II.20

Neupravičeni stroški

Brez poseganja v člen II.19.1 tega sklepa in člen 126 finančne uredbe so neupravičeni naslednji stroški:

(a) donos kapitala in dividende, ki jih izplača upravičenec;

(b) dolgovi in stroški dolga;

(c) rezervacije za izgube ali dolgove;

(d) dolgovane obresti;

(e) dvomljivi dolgovi;

(f) izgube zaradi tečajnih razlik;

(g) stroški nakazil s strani Evropskega parlamenta, ki jih zaračuna banka upravičenca;

(h) stroški, ki jih prijavi upravičenec v okviru drugega ukrepa, ki prejema nepovratna sredstva iz proračuna Unije;

(i) prispevki v naravi;

(j) čezmerni ali nesmotrni odhodki;

(k) odbitni DDV;

(l) prepovedano financiranje nekaterih tretjih oseb v skladu s členom 22 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014.

Člen II.21

Prispevki v naravi

Evropski parlament upravičencu dovoli prejemanje prispevkov v naravi med izvajanjem sklepa o financiranju, če vrednost teh prispevkov ne presega:

(a) stroškov, ki so dejansko nastali in so ustrezno utemeljeni v računovodskih dokumentih tretjih oseb, ki so upravičencu te prispevke dale brezplačno, vendar prevzamejo ustrezne stroške;

(b) če takih dokumentov ni, stroškov, ki ustrezajo tistim, ki so splošno sprejeti na zadevnem trgu;

(c) njihove vrednosti, sprejete v oceni proračuna;

(d) 50 % lastnih sredstev, sprejetih v oceni proračuna.

Prispevki v naravi:

(a) se v oceni proračuna predstavijo ločeno, da odrazijo vsa sredstva;

(b) so skladni s členom 20 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 ter z nacionalnimi davčnimi pravili in pravili na področju socialne varnosti;

(c) so sprejmejo samo začasno, če jih potrdi zunanji revizor in jih dopušča sklep o končnem znesku financiranja;

(d) ne smejo biti nepremičnine.

Člen II.22

Proračunske prerazporeditve

Upravičenec lahko prilagodi oceno proračuna, določeno v prilogi 1, in sicer s prerazporeditvami med različnimi proračunskimi kategorijami. Za prilagoditev ni potrebna sprememba sklepa o financiranju. Te prerazporeditve je treba utemeljiti v letnem poročilu.

Člen II.23

Obveznost poročanja

II.23.1 Letno poročilo

Po možnosti do 15. maja in najpozneje do 30. junija po koncu proračunskega leta N upravičenec predloži letno poročilo, ki vključuje:

(a) letne računovodske izkaze in spremna pojasnila, ki zajemajo upravičenčeve prihodke in stroške, sredstva in obveznosti na začetku in koncu proračunskega leta v skladu s pravom, ki se uporablja v državi članici, kjer je sedež upravičenca;

(b) letne računovodske izkaze, pripravljene v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, opredeljenimi v členu 2 Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (7);

(c) seznam donatorjev in dajalcev prispevkov ter njihovih donacij ali prispevkov, ki se sporočijo v skladu s členom 20 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014;

(d) poročilo o dejavnosti;

(e) računovodski izkaz, ki temelji na strukturi ocene proračuna;

(f) podrobne knjigovodske račune v zvezi s prihodki, stroški, sredstvi in obveznostmi;

(g) uskladitev računovodskega izkaza iz točke (e) s podrobnimi knjigovodskimi računi iz točke (f);

(h) seznam dobaviteljev, ki so v zadevnem proračunskem letu upravičencu zaračunali znesek, ki presega 10 000 EUR, v katerem se navedejo ime in naslov dobavitelja ter obseg blaga in storitev.

V primeru prenosa iz člena II.25.3 mora letno poročilo vsebovati dokumente iz točk (d), (e), (f) in (g), ki zajemajo prvo četrtletje leta, ki sledi zadevnemu proračunskem letu.

Informacije, vključene v letno poročilo, morajo zadostovati za določitev končnega zneska financiranja.

II.23.2 Poročilo o zunanji reviziji

Evropski parlament prejme neposredno od neodvisnih zunanjih organov ali strokovnjakov, pooblaščenih v skladu s členom 23(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, poročilo o zunanji reviziji iz člena 23(1) Uredbe št. 1141/2014.

Namen zunanje revizije je potrditi zanesljivost računovodskih izkazov ter zakonitost in pravilnost njihovih odhodkov, zlasti da:

(a) so računovodski izkazi pripravljeni v skladu z nacionalnim pravom, ki velja za upravičenca, brez pomembno napačne navedbe ter so resničen in pošten prikaz finančnega stanja in poslovnih rezultatov;

(b) so računovodski izkazi pripravljeni v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, opredeljenimi v členu 2 Uredbe (ES) št. 1606/2002;

(c) so prijavljeni stroški dejansko nastali;

(d) je izkaz prihodkov izčrpen;

(e) so finančni dokumenti, ki jih je upravičenec predložil Parlamentu, skladni s finančnimi določbami sklepa o financiranju;

(f) so izpolnjene obveznosti, ki izhajajo iz Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, zlasti iz člena 20;

(g) so izpolnjene obveznosti iz sklepa o financiranju, zlasti iz člena II.9 in člena II.19;

(h) je upravičenec dejansko prejel prispevke v naravi ter so ti bili ocenjeni v skladu z veljavnimi pravili;

(i) je bil morebitni presežek financiranja Unije prenesen v naslednje proračunsko leto in uporabljen v prvem četrtletju proračunskega leta v skladu s členom 125(6) finančne uredbe;

(j) je bil morebitni presežek lastnih sredstev prenesen v rezervo.

Člen II.24

Sklep o letnem poročilu

Evropski parlament do 30. septembra leta, ki sledi proračunskemu letu N, sprejme ali zavrne letno poročilo, kot je določeno v členu II.23.1.

Če se Evropski parlament v roku šestih mesecev po prejemu letnega poročila ne odzove pisno, velja, da je letno poročilo odobreno.

Odobritev letnega poročila ne posega v določitev končnega zneska financiranja iz člena II.25, s katero Evropski parlament sprejme končno odločitev o upravičenosti stroškov.

Evropski parlament lahko od upravičenca zahteva dodatne informacije, da bi lahko sprejel sklep o letnem poročilu. Če te informacije zahteva, se rok za sprejetje sklepa o letnem poročilu podaljša, dokler Evropski parlament ne prejme in oceni zahtevanih informacij.

Če so v letnem poročilu velike pomanjkljivosti, ga Evropski parlament lahko zavrne, ne da bi od upravičenca zahteval dodatne informacije, in lahko zahteva, da upravičenec predloži novo poročilo v 15 delovnih dneh.

Upravičenca se o zahtevkih za dodatne informacije ali novo poročilo obvesti pisno.

V primeru zavrnitve prvotno predloženega letnega poročila in zahtevka za novo poročilo se za novo poročilo uporabi postopek odobritve, določen v tem členu.

Člen II.25

Sklep o končnem znesku financiranja

II.25.1 Učinek letnega poročila

Sklep Evropskega parlamenta, ki določa končni znesek financiranja, temelji na letnem poročilu, odobrenem v skladu s členom II.24. Če Evropski parlament dokončno zavrne letno poročilo ali če upravičenec v predvidenem roku ne predloži letnega poročila, ni mogoče določiti povračljivih stroškov s sklepom o končnem znesku financiranja.

II.25.2 Prag

Končni znesek financiranja je omejen na znesek iz člena I.4 in ne presega 85 % dejansko nastalih upravičenih stroškov.

II.25.3 Prenos presežka

Če na koncu proračunskega leta N prihodki upravičenca presegajo odhodke, se del tega presežka lahko prenese v proračunsko leto N+1 v skladu s členom 125(6) finančne uredbe.

(a) Opredelitev presežka

Presežek za proračunsko leto N je razlika med skupnimi upravičenimi stroški in vsoto:

(i) začasnega (najvišjega) zneska financiranja v skladu s členom I.4,

(ii) lastnih sredstev upravičenca, namenjenih za kritje upravičenih stroškov, pri čemer je upravičenec pred tem neupravičene stroške kril zgolj iz lastnih sredstev, in

(iii) morebitnega presežka, prenesenega iz proračunskega leta N-1.

V proračunsko leto N+1 se lahko prenese presežek, ki ne presega 25 % skupnih prihodkov iz točk (i) in (ii) zgoraj.

(b) Obračun prenosa za upravičene stroške

Dejansko preneseni znesek se v zaključni bilanci stanja za proračunsko leto N prikaže kot „prenos sredstev za kritje upravičenih stroškov, ki bodo nastali v prvem četrtletju N+1“. Ta prenos sredstev velja za upravičene stroške iz proračunskega leta N.

Poleg tega se z vmesno bilanco najpozneje 31. marca leta N+1 določijo dejansko nastali upravičeni stroški do tega datuma. Prenos sredstev ne presega teh stroškov.

V letu N+1 se prenos razveljavi in ustvari prihodek, ki se lahko uporabi za kritje upravičenih stroškov v prvem četrtletju proračunskega leta N+1.

II.25.4 Sklep o končnem znesku financiranja

Evropski parlament letno preveri skladnost odhodkov z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, finančne uredbe in sklepa o financiranju. Vsako leto sprejme sklep o končnem znesku financiranja, o katerem upravičenca ustrezno obvesti.

Končni znesek financiranja za leto N se določi v letu N+1.

Ko je končni znesek financiranja določen, se naredi obračun predhodnega financiranja.

II.25.5 Preostali znesek financiranja

Če predhodno financiranje presega končni znesek financiranja, Evropski parlament izterja neupravičeno izplačano predhodno financiranje.

Če končni znesek financiranja presega predhodno financiranje, Evropski parlament izplača preostali znesek.

II.25.6 Dobiček

(a) Opredelitev

Dobiček je opredeljen v skladu s členom 125(5) finančne uredbe.

(b) Ustvarjanje rezerve

V skladu s členom 125(5) finančne uredbe lahko upravičenec ustvari rezerve iz presežka lastnih sredstev, ki so opredeljena v členu II.1.

Presežek, ki se prenese na račun rezerve, je, če je ustrezno, znesek lastnih sredstev, ki presega znesek lastnih sredstev, potrebnih za kritje 15 % upravičenih stroškov, dejansko nastalih v proračunskem letu N, in 15 % stroškov, ki so vključeni v znesek, ki se prenese v proračunsko leto N+1. Upravičenec mora pred tem neupravičene stroške kriti zgolj iz lastnih sredstev.

Presežek, ki se dodeli za rezervo, se ne upošteva pri izračunu dobička.

Rezerva se lahko uporabi zgolj za kritje stroškov poslovanja upravičenca.

(c) Izterjava

Financiranje ne sme prinesti dobička upravičencu. Evropski parlament ima pravico izterjati odstotek dobička, ki ustreza prispevku Unije k upravičenim stroškom v skladu s členom 125(4) finančne uredbe.

Člen II.26

Izterjava

Kadar so bili zneski upravičencu neupravičeno nakazani ali kadar postopek izterjave upravičujejo pogoji iz sklepa o financiranju, Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 ali finančne uredbe, upravičenec Evropskemu parlamentu zadevne zneske vrne pod pogoji in do dneva zapadlosti, ki jih določi Evropski parlament.

II.26.1 Zamudne obresti

Če upravičenec teh zneskov ne vrne do dneva zapadlosti, ki ga določi Evropski parlament, slednji poveča dolgovano vsoto za zamudne obresti po stopnji iz člena II.16. Zamudne obresti se obračunajo za obdobje od dneva zapadlosti vračila in do vključno dneva, ko Evropski parlament prejme celotno plačilo dolgovanih zneskov.

Z vsakim delnim vračilom se najprej odplačajo stroški in zamudne obresti ter šele nato glavnica.

II.26.2 Pobot

Če na dan zapadlosti ni prejel vračila, lahko Evropski parlament izterja dolgovane zneske s pobotom zneskov, ki jih upravičencu dolguje iz katerega koli razloga v skladu s členom 80 finančne uredbe in njenimi pravili uporabe. V izjemnih okoliščinah, ki jih utemeljuje varstvo finančnih interesov Unije, lahko Evropski parlament izvrši izterjavo s pobotom pred predvidenim datumom plačila. Za to ni potrebno predhodno soglasje upravičenca.

II.26.3 Bančni stroški

Bančni stroški, ki nastanejo zaradi izterjave zneskov, dolgovanih Evropskemu parlamentu, so v izključno breme upravičenca.

Člen II.27

Finančno jamstvo

Če Evropski parlament zahteva finančna jamstva v skladu s členom 134 finančne uredbe, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) finančno jamstvo mora izdati banka ali pooblaščena finančna institucija ali, na prošnjo upravičenca in s soglasjem Evropskega parlamenta, tretja oseba;

(b) porok se mora zavezati, da bo poravnal obveznosti na prvi poziv in da od Evropskega parlamenta ne bo zahteval, naj najprej ukrepa proti glavnemu dolžniku (tj. zadevnemu upravičencu); ter

(c) finančno jamstvo mora ostati izrecno veljavno, dokler se predhodno financiranje ne izravna z vmesnimi plačili ali preostalim zneskom s strani Evropskega parlamenta; če se preostali znesek izterja, mora finančno jamstvo ostati veljavno, dokler ne šteje, da je dolg v celoti poplačan, Evropski parlament pa mora sprostiti jamstvo v mesecu po tem.

Člen II.28

Nadzor

II.28.1 Splošne določbe

Evropski parlament in Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije lahko v okviru svojih pristojnosti in v skladu s poglavjem V Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 kadar koli izvajata svoje nadzorne pristojnosti, da bi preverila, ali upravičenec v celoti izpolnjuje obveznosti iz sklepa o financiranju, Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 in finančne uredbe.

Upravičenec mora sodelovati s pristojnimi organi in jim nuditi pomoč, ki jo potrebujejo za izvajanje nadzora.

Evropski parlament in Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije lahko nalogo nadzora preneseta na zunanje organe, ki jih ustrezno pooblastita, da delujejo v njunem imenu (v nadaljnjem besedilu: pooblaščeni organi).

II.28.2 Dolžnost hrambe dokumentov

Upravičenec mora za obdobje pet let od datuma predložitve letnega poročila hraniti vse izvirnike dokumentov, zlasti računovodske in davčne evidence, na kakršnem koli primernem mediju, vključno z digitaliziranimi izvirniki, kadar so ti dovoljeni v njegovem nacionalnem pravu, in pod pogoji, ki jih to predpisuje.

Petletno obdobje iz prvega pododstavka ne velja, če potekajo revizije, prizivi, pravni spori ali izterjava zahtevkov v zvezi s financiranjem. V takih primerih upravičenec hrani dokumente, dokler take revizije, prizivi, pravni spori ali izterjave zahtevkov niso zaključene.

II.28.3 Obveznost zagotavljanja dokumentov in/ali informacij

Upravičenec mora zagotoviti vse dokumente in/ali informacije, vključno z informacijami v elektronski obliki, ki jih zahtevajo Evropski parlament, Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije ali pooblaščeni organ (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ).

Dokumenti ali informacije, ki jih zagotovi upravičenec, se obdelujejo v skladu s členom II.6.

II.28.4 Obiski na kraju samem

Pristojni organ lahko izvede obisk na kraju samem v prostorih upravičenca. V ta namen lahko od upravičenca pisno zahteva, da sprejme potrebne ukrepe za tak obisk v primernem roku, ki ga določi pristojni organ.

Med obiski na kraju samem upravičenec pristojnemu organu omogoči dostop do objektov in prostorov, kjer se dejavnost izvaja ali se je izvajala, ter do vseh potrebnih informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki.

Upravičenec zagotovi, da so med obiskom na kraju samem informacije nemudoma na voljo in da se zahtevane informacije predložijo v ustrezni obliki.

II.28.5 Kontradiktorni revizijski postopek

Na podlagi ugotovitev med nadzornim postopkom Evropski parlament pripravi začasno revizijsko poročilo, ki ga pošlje upravičencu. Upravičenec lahko v 30 koledarskih dneh po prejemu začasnega revizijskega poročila predloži pripombe.

Na podlagi ugotovitev iz začasnega revizijskega poročila in morebitnih pripomb upravičenca Evropski parlament pripravi končne ugotovitve revizije v končnem revizijskem poročilu. Končno revizijsko poročilo se upravičencu pošlje v 60 koledarskih dneh po izteku roka za predložitev pripomb na začasno revizijsko poročilo.

II.28.6 Posledice ugotovitev revizije

Brez poseganja v pravico Evropskega parlamenta, da sprejme ukrepe iz členov II.12 do II.14, ta ustrezno upošteva končne ugotovitve revizije pri določanju končnega zneska financiranja.

O primerih morebitnih goljufij ali hudih kršitev veljavnih pravil, razkritih v končnih ugotovitvah revizije, se obvestijo pristojni nacionalni organi ali organi Unije za nadaljnje ukrepanje.

Evropski parlament lahko na podlagi končnih ugotovitev revizije retroaktivno prilagodi sklep o končnem znesku financiranja.

II.28.7 Pravica urada OLAF do nadzora

Evropski urad za boj proti goljufijam (urad OLAF) izvršuje svojo pravico do nadzora upravičenca v skladu z veljavnimi pravili, zlasti z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (8), Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter členoma 24(4) in 25(7) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014.

Upravičenec mora sodelovati z uradom OLAF in mu nuditi pomoč, ki jo potrebuje za izvajanje nadzora.

Evropski parlament lahko kadar koli retroaktivno prilagodi sklep o končnem znesku financiranja na podlagi ugotovitev, ki jih prejme od Evropskega urada za boj proti goljufijam (urada OLAF) v skladu s členom 25(7) Uredbe (EU, Euratom) št. 1411/2014. Preden se Evropski parlament odloči, da bo retroaktivno prilagodil sklep o končnem znesku financiranja, se upravičenec ustrezno obvesti o ugotovitvah in o nameri Parlamenta, da bo prilagodil sklep o končnem znesku financiranja, omogoči se mu tudi, da predstavi svoje pripombe.

II.28.8 Pravica Evropskega računskega sodišča do nadzora

Evropsko računsko sodišče izvršuje svojo pravico do nadzora v skladu z veljavnimi pravili, zlasti s členom 137(2) finančne uredbe in členom 25(6) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014. Pri tem se uporabljata člena II.28.3 in II.28.4.

Upravičenec mora sodelovati z Računskim sodiščem in mu nuditi pomoč, ki jo potrebuje za izvajanje nadzora.

II.28.9 Neizpolnjevanje obveznosti iz člena II.28.1 do 4

Če upravičenec ne izpolni obveznosti iz člena II.28.1 do 4, lahko Evropski parlament šteje vse stroške, ki jih upravičenec ni zadovoljivo utemeljil, za nepovračljive.