SL Uradni list Evropske unije C 144/1

MNENJE SVETA

o posodobljeni različici programa Malte za stabilnost, 2009–2012

2010/C 144/01

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

(1) Svet je 26. aprila 2010 proučil posodobljeno različico programa Malte za stabilnost, ki zajema obdobje od leta 2009 do leta 2012.

(2) Svetovna kriza je na Malto vplivala predvsem prek trgovskih poti, vpliv na finančni sektor pa je bil omejen. V letu 2009 se je gospodarska dejavnost zmanjšala, ker so močno upadli izvoz in naložbe, medtem ko naj bi bila zasebna poraba po ocenah sorazmerno stabilna zaradi prožnega zaposlovanja in nekaterih ukrepov v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Zaradi hkratnega močnega zmanjšanja uvoza se je po ocenah leta 2009 izrazito zmanjšal zunanji primanjkljaj. Zaradi vpliva upada gospodarske rasti in nekaterih neponavljajočih se postavk, ki povečujejo odhodke, v letu 2008, se je v obdobju 2008–2009 javnofinančni primanjkljaj v primerjavi z letom 2007 občutno povečal. Zato in ob upoštevanju visokega deleža dolga je Svet 7. julija 2009 odločil, da ima Malta čezmerni primanjkljaj, 16. februarja 2010 pa sprejel priporočilo, naj do leta 2011 stanje popravi. Malta se spopada z izzivom ponovne vzpostavitve stabilnega fiskalnega stanja in izboljšanja dolgoročne fiskalne vzdržnosti, glede na predvideno povečanje odhodkov zaradi staranja prebivalstva, pa tudi z izzivom krepitve konkurenčnosti za večjo odpornost gospodarstva na prihodnje zunanje pretrese. To bo po eni strani zahtevalo okrepitev človeškega kapitala, sproščanje poslovnega potenciala in nenehna prizadevanja za razvoj dejavnosti z višjo dodano vrednostjo, po drugi strani pa spodbujanje učinkovitega postopka določanja plač, ki bo omogočal tesno povezavo med spremembami na področju plač in produktivnostjo.

(3) Čeprav je ugotovljeni padec dejanskega BDP v kriznem obdobju večinoma cikličen, je bila prizadeta tudi raven potencialne proizvodnje.. Kriza lahko vpliva tudi na srednjeročno potencialno rast z nižjimi naložbami in možnim povečevanjem strukturne brezposelnosti. Poleg tega vpliv gospodarske krize potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Za Malto je še zlasti pomembno, da izvede nadaljnje reforme na področju izobraževanja in konkurence.

(4) Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo rast realnega BDP leta 2010 zopet pozitivna in sicer 1,1-odstotna po 2-odstotnem znižanju, predvidenim za leto 2009, v preostalem programskem obdobju pa bo sledilo nadaljnje okrevanje na povprečni ravni 2,6 %. Po trenutno razpoložljivih podatkih (2) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti realnega BDP za leto 2010 in ugodnih predpostavkah za naslednja leta. Poleg tega se zdi napovedano povečanje domačega povpraševanja v sestavi rasti visoko v celotnem programskem obdobju. Napovedi v programu glede inflacije se zdijo nizke.

(5) Program za leto 2009 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,8 % BDP. Pri zmanjšanju primanjkljaja v primerjavi z letom 2008, ko je bil najvišji in je dosegel 4,7 % BDP, je treba upoštevati nekatere neponavljajoče se postavke iz navedenega leta, ki povečujejo odhodke. Nominalni primanjkljaj brez teh postavk se je leta 2009 povečal zlasti zaradi vpliva krize na prihodke od posrednih davkov. Po mnenju malteških organov so se ukrepi za oživitev, sprejeti v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, v višini približno 0,7 % BDP z izravnalnimi ukrepi več kot izravnali. Program predvideva, da bo leta 2010 fiskalna politika na splošno nevtralna, nato pa bo leta 2011 postala restriktivna, v skladu s strategijo za izhod iz krize, ki jo zagovarja Svet, in s ciljem zmanjšati čezmerni primanjkljaj do leta 2011. Leta 2012 naj bi se zaradi predvidene visoke stopnje rasti delež primanjkljaja na splošno ustalil, kar kaže na ekspanzivno proračunsko naravnanost.

(6) Delež primanjkljaja naj bi se leta 2010 v primerjavi z letom 2009 na splošno ustalil in znašal 3,9 % BDP. Enak razvoj je predviden za primarni primanjkljaj, ki naj bi znašal 0,6 % BDP. Kar zadeva nominalno vrednost, je ciljni primanjkljaj za leto 2010 v skladu s priporočilom Sveta z dne 16. februarja 2010 na podlagi člena 126(7). Ukrepi v proračunu za leto 2010 imajo na splošno nevtralni učinek na proračunsko stanje, sestavljajo pa jih po eni strani dodatni ukrepi za oživitev kot podpora gospodarstvu, po drugi pa konsolidacijski ukrepi. Prihodki naj bi se leta 2010 predvidoma povečali za 2,4 odstotne točke BDP, predvsem zaradi naslednjih vzrokov (po rastočem pomenu): (i) diskrecijskih ukrepov za zvišanje davkov in njihovo učinkovitejše pobiranje, (ii) predvidenih prihodkov od davkov in (iii) povečanja „drugih“ prihodkov na podlagi povečanja strukturnih sredstev EU. Odhodki naj bi se predvidoma povečali za 2,5 odstotne točke BDP, predvsem zaradi povečanja naložb in „drugih“ odhodkov. Stroški dodatnih ukrepov za oživitev gospodarstva so se delno izničili z zmanjšanjem deleža BDP, namenjenega za plače v javnem sektorju, predvsem zaradi ugodnega baznega učinka (nekaj neponavljajočih se odhodkov leta 2009), pa tudi kot posledica omejevalne politike zaposlovanja. Za strukturni saldo, tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, program predvideva, da se bo leta 2010 poslabšal za 0,25 odstotne točke BDP, kar kaže na splošno nevtralno fiskalno naravnanost.

(7) Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije v programu je zmanjšati primanjkljaj pod 3 % BDP do leta 2011, tj. skrajni rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki ga je določil Svet, in zagotoviti na splošno ustalitev deleža primanjkljaja leta 2012. V strukturnem smislu naj bi se leta 2011 proračunsko stanje izboljšalo za 0,75 odstotne točke BDP, leta 2012 pa naj bi se zopet poslabšalo za 0,5 odstotne točke, kar bi pomenilo oddaljitev od srednjeročnega cilja Malte za proračunsko stanje. Srednjeročni cilj Malte je uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu, ki glede na najnovejše projekcije in stopnje zadolženosti izraža cilje Pakta. Program ne predvideva izpolnitve srednjeročnega cilja v programskem obdobju. Zmanjšanje nominalnega primanjkljaja leta 2011 naj bi bilo predvidoma doseženo z zmanjšanjem deleža odhodkov, kar naj bi več kot nadomestilo predvideno zmanjšanje deleža prihodkov, medtem ko bo skorajšnja stabilizacija leta 2012 rezultat nadaljnjega zmanjševanja obeh deležev. Ta razvoj dogodkov ne podpirajo zadovoljivo konkretni ukrepi, čeprav naj bi umik začasnih ukrepov za oživitev gospodarstva po letu 2010 in nadaljevanje omejevalne politike zaposlovanja v javnem sektorju predvidoma prispevala k omejevanju odhodkov. Letna rast odhodkov naj bi se z 9,3 % leta 2010 zmanjšala na 1,8 % leta 2011 oziroma 2,7 % leta 2012. Kot delež BDP nadomestila za zaposlene, vmesna potrošnja, javne naložbe in „drugi“ odhodki prispevajo k splošnemu zmanjšanju porabe med letoma 2010 in 2012, medtem ko socialni transferji ostajajo nespremenjeni, kar kaže na sorazmerno močno osnovno dinamiko zlasti pokojnin. V programu je glede prihodkov po predvidoma višjih davčnih prihodkih za leto 2010 napovedano zmanjšanje prihodkov od posrednih davkov kot delež BDP v letih 2011 in 2012, medtem ko se bodo prihodki od neposrednih davkov leta 2011 še naprej povečevali in leta 2012 ustalili.

(8) Proračunski rezultati so lahko v celotnem programskem obdobju slabši od predvidenih v programu. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi, zlasti po letu 2010, se zdi še zlasti ugoden. Predvideno povečanje prihodkov leta 2010 zaradi visokih davkov in večjega spoštovanja davčnih predpisov se zdi optimistično in pomeni tveganje za napovedi glede davkov v celotnem programskem obdobju. Poleg tega se ne smejo izključiti prekoračitve odhodkov, glede na nedavna odstopanja, obseg predvidene omejitve odhodkov in pomanjkanje informacij o konkretnih ukrepih v podporo ciljnemu zmanjšanju deleža porabe v programskem obdobju. Opozarjamo, da je v programu za leto 2010 navedeno, da se bo prihodnji razvoj prihodkov in odhodkov zelo pozorno spremljal in da se bodo po potrebi sprejeli dodatni ukrepi.

(9) Delež dolga naj bi predvidoma ostal nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe v celotnem programskem obdobju. Program predvideva povečanje bruto javnega dolga s stopnje pod 64 % BDP leta 2008 na 66,8 % BDP leta 2009. Delež dolga se je povečal zaradi zmanjšanja realnega BDP in skromnega primarnega primanjkljaja. Leta 2010 se bo predvidoma še povečal, za skoraj 2 odstotni točki, preden se bo leta 2012 zmanjšal na približno 67 % BDP, na kar bodo vplivali predvidene ugodne stopnje gospodarske rasti in načrtovano zmanjšanje primarnega presežka v zadnjih letih programa. Glede na negativna tveganja za proračunske cilje se bo delež dolga verjetno razvijal manj ugodno, kot predvideva program.

(10) Srednjeročne projekcije dolga do leta 2020, po katerih naj bi se stopnje rasti BDP postopoma povečale na vrednosti, predvidene pred krizo, in davčni deleži vrnili na raven pred krizo, in ki vključujejo napovedano povečanje pri odhodkih, povezanih s staranjem prebivalstva, kažejo, da proračunska strategija, določena v programu za obdobje do leta 2012, v sedanji obliki in brez dodatnih sprememb politike ne bo zadostovala za stabilizacijo deleža dolga do leta 2020.

(11) Na Malti je dolgoročni vpliv staranja prebivalstva na proračun bistveno večji od povprečja v EU. V programu ocenjeno proračunsko stanje za leto 2009 še povečuje proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Zagotavljanje velikih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in izvajanje reformnih ukrepov, ki omejujejo napovedano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, naj bi prispevala k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (3) ocenjena kot visoka.

(12) Prekoračitve odhodkov, zabeležene po letu 2008, zlasti na področjih nadomestil za zaposlene in zdravstvenega varstva, so povezane z nekaterimi slabostmi fiskalnega okvira Malte: ni zavezujočih zgornjih mej javnofinančnih odhodkov, pomanjkljiva disciplina pri izvrševanju proračuna, ni neodvisne institucije, ki bi sodelovala v proračunskem postopku, in omejena vključitev srednjeročne strategije v pripravo proračuna. Program prepoznava pomen močnega fiskalnega upravljanja za zagotovitev zdravih in vzdržnih javnih financ in poroča, da vlada dejavno proučuje možnosti za izboljšanje fiskalnega institucionalnega okvira. Do zdaj uvedene izboljšave so po obsegu sorazmerno omejene. Nanašajo se na upravljanje zagotavljanja javnih storitev in postopke upravljanja v javni upravi. Načrtuje se tudi uvedba novega računovodskega sistema javnih financ.

(13) Zdi se, da lahko Malta še poveča učinkovitost javne porabe, zlasti na področjih izobraževanja, zdravstva, raziskav in razvoja, javne infrastrukture ter splošnih storitev. Večja učinkovitost javne porabe postane zlasti pomembna, ko skušamo omejiti rast odhodkov, ne da bi ogrozili raven zagotovljenih storitev. Uspešno prizadevanje za omejitev rasti odhodkov ob povečanju njihove učinkovitosti bi omogočilo prerazporeditev sredstev v kategorije odhodkov, ki krepijo rast, in povečalo učinkovitost instrumenta fiskalne politike kot odziva na spreminjajoče se makroekonomske razmere. Z znižanjem odhodkov, predvidenim v programu, zlasti na področjih nadomestil za zaposlene in vmesne potrošnje, naj bi se na splošno racionalizirali odhodki brez znižanja ravni in kakovosti zagotovljenih storitev, vendar bo to težko doseči. Glede na najnovejše izkušnje, ko podjetja v likvidnostnih težavah lahko odložijo plačilo davčnih dolgov, bi bilo treba okrepiti spoštovanje davčnih predpisov in pobiranje davkov. Program potrjuje zavezanost vlade krepitvi prizadevanj za boj proti davčnim utajam in zlorabam pri prošnjah za socialne transferje.

(14) Na splošno je proračunska strategija za leto 2010, ki je opisana v programu, v skladu s priporočili Sveta na podlagi člena 126(7). Ob upoštevanju tveganj za cilje glede primanjkljaja pa proračunska strategija za leto 2011 morda ni v skladu s priporočili Sveta. Predvidena strukturna izboljšava sicer znaša priporočene 0,75 odstotne točke BDP, vendar bi bilo treba načrte za konsolidacijo za leto 2011 podpreti s konkretnimi ukrepi, organi pa morajo biti pripravljeni sprejeti nadaljnje konsolidacijske ukrepe, če se tveganja zaradi manj ugodne rasti BDP in dohodkov ter morebitnih odstopanj na strani odhodkov uresničijo. Če bodo ta tveganja ustrezno obvladana in načrti za konsolidacijo izvedeni v celoti, bo proračunska strategija v letih 2011 in 2012 verjetno omogočila, da se bo delež javnega dolga zopet začel zmanjševati, kar je na splošno v skladu s priporočili Sveta. Za leto 2012, ki je zadnje leto programa, program predvideva nadaljnje oddaljevanje od srednjeročnega cilja in ne postopnega približevanja k njemu, kar ni v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Glede na velika tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ bi bil upravičen tudi precej hitrejši potek konsolidacije od predvidene v programu, medtem ko bi lahko ukrepi za krepitev spremljanja javnih financ med letom in srednjeročnega proračunskega okvira pripomogli k omejevanju tveganj za prej navedene ciljne primanjkljaje.

(15) Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov (4). Svet je v svojih revidiranih priporočilih v skladu s členom 126(7) z dne 16. februarja 2010 za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja Malto tudi pozval, naj poroča o doseženem napredku pri izvajanju priporočil Sveta v posebnem poglavju posodobljenih različic programov za stabilnost. Malta je to priporočilo delno upoštevala. Zlasti niso natančno določeni široko zastavljeni ukrepi za proračunsko konsolidacijo za eno odstotno točko, potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2011.

Splošna sklepna ugotovitev je, da naj bi se v skladu s programom delež javnofinančnega primanjkljaja leta 2010 na splošno ustalil (pri 3,9 % BDP), ponovno pa naj bi se zmanjšal pod referenčno vrednost 3 % BDP leta 2011, ki je skrajni rok za odpravo čezmernega primanjkljaja, kot ga je določil Svet. Leta 2012, ki je zadnje programsko leto, naj bi se delež primanjkljaja zopet na splošno ustalil, namesto da bi se približal srednjeročnemu cilju Malte, tj. uravnoteženemu proračunu v strukturnem smislu. Bruto državni dolg naj bi leta 2010 dosegel vrh pri skoraj 69 % BDP, nato pa naj bi se malenkostno zmanjšal. Primanjkljaj in delež državnega dolga bi bila lahko v celotnem programskem obdobju večja od predvidenega, predvsem zaradi (i) domnevno višjih davkov in ugodnega makroekonomskega scenarija, zlasti po letu 2010, ter (ii) morebitnih prekoračitev odhodkov glede na nedavna odstopanja, obseg predvidene omejitve odhodkov in pomanjkanje informacij o konkretnih ukrepih v podporo predvidenemu zmanjšanju deleža porabe v programskem obdobju. Ciljni primanjkljaj za leto 2010, določen v proračunu, je bil v skladu s priporočilom Sveta potrjen, vendar pa bo treba navedena tveganja obvladati z določitvijo konkretnih ukrepov v podporo strategiji in sprejetjem dodatnih konsolidacijskih ukrepov, če bosta gospodarska rast in povečanje prihodkov nižja od predvidenih v programu ali če se tveganje glede odstopanja odhodkov uresniči. Poleg tega bi bilo treba predvideno strategijo za leto 2012 znatno okrepiti, da bo v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Malta si prizadeva doseči zdravo proračunsko stanje in izboljšati dolgoročno vzdržnost z nadaljnjimi reformami za omejitev predvidenega povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, spopada se pa tudi z izzivom povečati konkurenčnost, da bi bilo gospodarstvo bolj odporno na prihodnje zunanje pretrese. Zato bosta potrebna izvajanje ukrepov za povečanje produktivnosti in spodbujanje učinkovitega postopka določanja plač, ki bo omogočal tesno povezavo med spremembami na področju plač in produktivnostjo.

Glede na navedeno oceno in ob upoštevanju priporočila v skladu s členom 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 16. februarja 2010 naj Malta:

(i) doseže ciljni primanjkljaj za leto 2010 v višini 3,9 % BDP, po potrebi s sprejetjem dodatnih konsolidacijskih ukrepov, dopolni strategijo s konkretnimi ukrepi za zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP leta 2011, ob tem pa naj bo pripravljena na sprejetje nadaljnjih konsolidacijskih ukrepov, če se uresničijo tveganja zaradi dejstva, da je makroekonomski scenarij programa ugodnejši od scenarija, na katerem temelji priporočilo v skladu s členom 126(7); znatno izboljša strategijo za leto 2012 zaradi prilagoditve srednjeročnemu cilju v skladu z zahtevami Pakta za rast in stabilnost; v skladu s priporočilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem naj poleg fiskalnih prilagoditev izkoristi sleherno priložnost, vključno z boljšimi gospodarskimi razmerami, za hitro zmanjševanje bruto javnega dolga na referenčno vrednost 60 % BDP;

(ii) ob upoštevanju načrtovanega znatnega povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z dodatnimi reformami sistema socialne varnosti;

(iii) okrepi zavezujočo naravo srednjeročnega proračunskega okvira, izboljša spremljanje izvajanja proračuna med letom in poveča učinkovitost javne porabe, zlasti na področju zdravstva.

Malta naj v programu za stabilnost poleg tega zagotovi več informacij o široko zastavljenih ukrepih, na katerih bodo temeljili predvideni konsolidacijski ukrepi, in sicer v poglavju o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij (5)

2008 2009 2010 2011 2012 Realni BDP (sprememba v %) PS feb. 2010 2,1 –2,0 1,1 2,3 2,9 KOM nov. 2009 2,1 –2,2 0,7 1,6 — PS dec. 2008 2,8 2,2 2,5 2,8 — Inflacija po HICP (v %) PS feb. 2010 4,7 1,8 1,7 2,0 2,0 KOM nov. 2009 4,7 2,0 2,0 2,2 — PS dec. 2008 4,5 2,7 2,3 2,0 — Proizvodna vrzel (6) (v % potencialnega BDP) PS feb. 2010 1,3 –1,8 –1,7 –0,6 1,3 KOM nov. 2009 (7) 2,0 –1,0 –0,9 0,1 — PS dec. 2008 0,1 –0,3 –0,5 0,5 — Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta (v % BDP) PS feb. 2010 –4,9 –1,1 –3,6 –2,2 –1,4 KOM nov. 2009 –5,1 –2,4 –1,8 –1,4 — PS dec. 2008 –5,1 –3,1 –2,7 0,7 — Javnofinančni prihodki (v % BDP) PS feb. 2010 40,2 41,4 43,8 43,3 42,5 KOM nov. 2009 40,3 41,2 41,9 42,1 — PS dec. 2008 40,6 41,7 41,8 41,9 — Javnofinančni odhodki (v % BDP) PS feb. 2010 44,8 45,2 47,7 46,3 45,3 KOM nov. 2009 45,0 45,7 46,3 46,4 — PS dec. 2008 43,9 43,2 42,1 40,7 — Javnofinančni saldo (v % BDP) PS feb. 2010 –4,7 –3,8 –3,9 –2,9 –2,8 KOM nov. 2009 –4,7 –4,5 –4,4 –4,3 — PS dec. 2008 –3,3 –1,5 –0,3 1,2 — Primarni saldo (v % BDP) PS feb. 2010 –1,4 –0,5 –0,6 0,3 0,4 KOM nov. 2009 –1,4 –1,2 –1,2 –1,0 — PS dec. 2008 0,0 1,9 3,0 4,3 — Ciklično prilagojeni saldo (6) (v % BDP) PS feb. 2010 –5,1 –3,1 –3,3 –2,7 –3,3 KOM nov. 2009 –5,4 –4,2 –4,1 –4,4 — PS dec. 2008 –3,4 –1,4 –0,1 1,0 — Strukturni saldo (8) (v % BDP) PS feb. 2010 –5,4 –3,2 –3,5 –2,8 –3,3 KOM nov. 2009 –5,0 –4,3 –4,1 –4,4 — PS dec. 2008 –3,7 –1,7 –0,2 0,9 - Bruto državni dolg (v % BDP) PS feb. 2010 63,6 66,8 68,6 68,0 67,3 KOM nov. 2009 63,8 68,5 70,9 72,5 — PS dec. 2008 62,8 61,9 59,8 56,3 — Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

(1) UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2) Ocena upošteva zlasti napovedi služb Komisije iz jeseni 2009, pa tudi druge, nove informacije.

(3) Svet v svojih sklepih z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „poziva države članice, naj se v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenčnih programih posvetijo predvsem strategijam za doseganje vzdržnosti“ in poleg tega „poziva Komisijo, naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in Ekonomsko-finančnim odborom še pred objavo naslednjega poročila o vzdržnosti dodatno razvije metodologijo za ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ“. Naslednje poročilo je predvideno leta 2012.

(4) Manjkajo zlasti podatki o podrobnostih glede uskladitve stanj in tokov.

(5) Napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 o bile pripravljene na predproračunski podlagi.

(6) Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi v skladu s programi, kakor so jih znova izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programih.

(7) Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,3 %, 0,8 %, 0,6 % oziroma 0,6 % v obdobju 2008–2011.

(8) Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi znašajo 0,3 % BDP leta 2008, 0,1 % leta 2009, 0,2 % leta 2010, 0,1 % v letih 2011 in 2012, vsi za zmanjšanje primanjkljaja v skladu z najnovejšim programom, ter 0,4 % BDP leta 2008 za povečanje primanjkljaja in 0,2 % leta 2009 za zmanjšanje primanjkljaja v napovedi služb Komisije iz jeseni leta 2009.

Vir:

Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.