ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Odločba Komisije

z dne 5. julija 1984

o spremembah Odločbe 83/471/EGS o Inšpekcijskem odboru Skupnosti glede uporabe lestvice za razvrščanje trupov odraslega goveda

(84/375/EGS)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1208/81 z dne 28. aprila 1981 o določitvi lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda [1] in zlasti četrtega odstavka člena 5 Uredbe,

ker Odločba Komisije 83/471/EGS [2] določa podrobna pravila za izvedbo inšpekcijskih pregledov Inšpekcijskega odbora Skupnosti na kraju samem iz člena 5 Uredbe (EGS) št. 1208/81;

ker se je z Uredbo (EGS) št. 869/84 [3] Svet odločil, da bo v triletnem poskusnem obdobju izvajal intervencijske ukrepe na podlagi lestvice Skupnosti za razvrščanje, ki jo vzpostavlja Uredba (EGS) št. 1208/81; ker se mora razširiti obseg inšpekcijskih pregledov, ki jih izvaja Inšpekcijski odbor, da bi zajemal tudi razvrščanje, identifikacijo in označevanje proizvodov, ki so predmet intervencijskih ukrepov; ker se mora posledično spremeniti Odločba 83/471/EGS,

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 83/471/EGS se spremeni:

1. Člen 1 se zamenja z naslednjim:

"Člen 1

Inšpekcijski odbor Skupnosti, ki je predviden v členu 5 Uredbe (EGS) št. 1208/81, v nadaljnjem besedilu "odbor", je odgovoren za izvajanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem, ki zajemajo:

(a) izvajanje predpisov, ki se nanašajo na lestvico Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda;

(b) beleženje tržnih cen skladno z lestvico za razvrščanje;

(c) razvrščanje, identifikacijo in označevanje proizvodov v okviru intervencijskih ukrepov, predvidenih v členu 5 Uredbe (EGS) št. 805/68."

2. Člen 3(1) se nadomesti z naslednjim:

"1. Inšpekcijski pregledi na kraju samem se izvajajo v klavnicah, na mesnih tržnicah, v intervencijskih centrih, v centrih za določanje cen ter v regionalnih in osrednjih službah, ki izvajajo predpise iz člena 1."

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 5. julija 1984

Za Komisijo

Poul Dalsager

Član Komisije

[1] UL L 123, 7.5.1981, str. 3.

[2] UL L 259, 20.9.1983, str. 30.

[3] UL L 90, 1.4.1984, str. 32.

--------------------------------------------------
Odločba Komisije

z dne 24. julija 1984

o spremembi Priloge I k Odločbi Sveta 77/795/EGS o uvedbi skupnega postopka za izmenjavo informacij o kakovosti površinskih sladkih voda v Skupnosti

(84/422/EGS)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 77/795/EGS z dne 12. decembra 1977 o uvedbi skupnega postopka za izmenjavo informacij o kakovosti površinskih sladkih voda v Skupnosti [1], in zlasti člena 5(1) Odločbe,

ker so Francija, Italija, Nizozemska in Združeno kraljestvo zahtevali spremembo Priloge I navedene odločbe Sveta;

ker je Komisija ugotovila, da te spremembe izpolnjujejo zahteve iz člena 5(2) Odločbe Sveta,

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga I k Odločbi Sveta 77/795/EGS se s tem spremeni glede merilnih in vzorčevalnih mest, kakor je navedeno v Prilogi k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 24. julija 1984

Za Komisijo

Karl-Heinz Narjes

Član Komisije

[1] UL L 334, 24.12.1977, str. 29.

--------------------------------------------------

PRILOGA

Seznam sprememb Priloge I k Direktivi Sveta 77/795/EGS o seznamu merilnih mest, vključenih v izmenjavo informacij

"Merilna mesta | Seznam rek |

| |

FRANCIJA

Lyon | gorvodno od sotočja s Saôno pri mostu Pioncaré (St 98 000) | Rona |

se nadomesti z: | | |

Lyon | dolvodno od sotočja s Saôno in Chasse sur Rhone (St 98 000) | Rona |

ITALIJA

Meirano | 591 km gorvodno od ustja | Pad |

se nadomesti z: | | |

Moncalieri | 594 km gorvodno od ustja | Pad |

Ponte degli Albergi | 38 km gorvodno od ustja | Metauro |

se nadomesti z: | | |

Ponte degli Alberi | 38 km gorvodno od ustja | Metauro |

Rim | 43 km gorvodno od ustja | Tibera |

se nadomesti z: | | |

Ponte Ripetta | 43 km gorvodno od ustja | Tibera |

NIZOZEMSKA

Kampen | 133 km dolvodno od točke, kjer Ren vstopi na Nizozemsko | Ijssel |

se nadomesti z: | | |

Kampen | 123 km dolvodno od točke, kjer Ren vstopi na Nizozemsko | Ijssel |

Gorinchem | 93,5 km dolvodno od točke, kjer Ren vstopi na Nizozemsko | zgornji Merwede |

se nadomesti z: | | |

Vuren | 88 km dolvodno od točke, kjer Ren vstopi na Nizozemsko | zgornji Merwede |

Wreeswijk | 89 km dolvodno od točke, kjer Ren vstopi na Nizozemsko | Lek |

se nadomesti z: | | |

Hagestein | 82 km dolvodno od točke, kjer Ren vstopi na Nizozemsko | Lek |

IJ 17 | ob ustju reke Keteldiep, 143 km dolvodno od točke, kjer Ren vstopi na Nizozemsko | Keteldiep |

se nadomesti z: | | |

IJ 12 | Ketelburg, 145 km dolvodno od točke, kjer Ren vstopi na Nizozemsko | Ketelmeer |

ZDRUŽENO KRALJESTVO

Forge Weir Halton | 1.5 km gorvodno od meje plimovanja (SD 514 648) | Lune |

se nadomesti z: | | |

Denny Bridge | 0,5 km gorvodno od meje plimovanja (SD 504 647) | Lune" |

--------------------------------------------------
Odločba Sveta

z dne 20. decembra 1983

o dodelitvi možnosti za ulov sleda v Severnem morju od 1. januarja 1984

(83/653/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 170/83 z dne 25. januarja 1983 o uvedbi sistema Skupnosti za ohranitev in upravljanje z ribolovnimi viri [1] in zlasti členov 4 in 11 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ker obnovitev staleža sleda v Severnem morju omogoča, da se ponovno začne ribolov te vrste;

ker je za zagotovitev, da lahko ribiči sleda organizirajo stalen ribolov, treba pravila za dodelitev tega staleža sprejeti na podlagi razvoja staleža,

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Možnosti za ulov sleda v Severnem morju se dodelijo v skladu s tabelo, ki je priložena k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 20. decembra 1983

Za Svet

Predsednik

N. Akritidis

[1] UL L 24, 27.1.1983, str. 1.

--------------------------------------------------

PRILOGA

| D | F | NL | B | UK | DK |

Za delež Skupnosti v višini 155000 ton | 13,3 | 13,8 | 27,6 | 7100 ton | 24,15 | 21,15 |

Za delež Skupnosti v višini 251000 ton | 15,0 | 12,0 | 27,0 | 6000 ton + 1 % | 23,0 | 22,0 |

Dodelitev količin nad 251000 ton | 17,5 | 8,5 | 20,5 | 1,0 | 17,5 | 35,0 |

Za deleže Skupnosti med 155000 in 251000 tonami bi se dodelitev opravila v skladu s točkami na pripadajočih linearnih diagramih.

--------------------------------------------------
Sklep Sveta

z dne 21. decembra 1978

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo, državami članicami in Mednarodnim združenjem za razvoj

(79/195/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ker je treba skleniti Sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in državami članicami na eni strani ter Mednarodnim združenjem za razvoj na drugi strani, podpisan v Bruslju 2. maja 1978,

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo, državami članicami in Mednarodnim združenjem za razvoj se odobri v imenu Skupnosti.

Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.

Člen 2

O odobritvi sporazuma se uradno obvesti v skladu z oddelkom 2 člena V navedenega sporazuma [1].

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

V Bruslju, 21. decembra 1978

Za Svet

Predsednik

Otto Graf Lambsdorff

[1] Ta sporazum je v skladu z naslovom V, člen 3 Sporazuma začel veljati 1. januarja 1979.

--------------------------------------------------
Sklep Sveta

z dne 14. junija 1971

o uporabi člena 51 Pogodbe za francoske čezmorske departmaje

(71/238/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 227(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije [1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora,

ker drugi pododstavek člena 227(2) predpisuje, da Svet določi pogoje, v skladu s katerimi se določbe Pogodbe, razen tistih iz prvega pododstavka člena 227(2), in zlasti določbe člena 51 Pogodbe uporabljajo za francoske čezmorske departmaje;

ker se v skladu s členom 1 in Prilogo A k Uredbi št. 3 o socialni varnosti delavcev migrantov [3] ta uredba uporablja za francoske čezmorske departmaje in Alžirijo; ker pa je bila z Uredbo št. 109/65/EGS z dne 30. julija 1965 [4] Alžirija črtana iz Priloge A k Uredbi št. 3;

ker so se s Sklepom Sveta z dne 15. oktobra 1968 [5] člena 48 in 49 Pogodbe in ukrepi za izvajanje teh členov začeli uporabljati za francoske čezmorske departmaje;

ker obstajajo razlogi, da se začne za te departmaje uporabljati tudi člen 51 Pogodbe,

SKLENIL:

Člen 1

Člen 51 Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in določbe za izvajanje tega člena se uporabljajo za francoske čezmorske departmaje.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti pod "Zakonodaja I". Veljati začne prvi dan sedmega meseca po objavi izvedbene uredbe iz člena 97 Uredbe (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za delavce in njihove družine, ki se gibljejo v Skupnosti [6].

V Luxembourgu, 14. junija 1971

Za Svet

Predsednik

M. Cointat

[1] UL 194, 28.10.1966, str. 3359/66, s popravkom iz UL 85, 3.3.1967.

[2] UL C 10, 14.2.1968, str. 42.

[3] UL 30, 16.12.1958, str. 561/58 do 596/58.

[4] UL 125, 9.7.1965, str. 2124/65 do 2130/65.

[5] UL L 257, 19.10.1968, str. 1.

[6] UL L 149, 5.7.1971, str. 2.

--------------------------------------------------
Odločba Sveta

o uvedbi postopka za predhodni pregled in posvetovanje v zvezi z nekaterimi zakoni in drugimi predpisi držav članic na področju prometa

SVET EVROPSKE GOSPODARSKE SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 75 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom in Evropskim parlamentom,

ker doseganje ciljev Pogodbe v okviru skupne prometne politike zahteva uvedbo postopka za predhodni pregled in posvetovanje v zvezi z nekaterimi predpisi, ki jih želijo na področju prometa izdati države članice;

ker bo tak postopek pomagal pri spodbujanju tesnega sodelovanja med državami članicami in Komisijo pri doseganju ciljev, zastavljenih v Pogodbi, ter pomagal pri preprečevanju razlik v prometni politiki držav članic;

ker tak postopek omogoča tudi postopno sprejemanje skupne prometne politike,

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Vsaka država članica, ki predlaga sprejetje zakona ali drugega predpisa, ki se nanaša na prevoz po železnici, cesti ali celinskih plovnih poteh in lahko bistveno posega v izvajanje skupne prometne politike, mora o takem ukrepu pravočasno in pisno uradno obvestiti Komisijo in hkrati tudi druge države članice.

Člen 2

1. Komisija v tridesetih dneh po prejemu uradnega obvestila iz člena 1 sporoči svoje mnenje ali priporočilo zadevni državi članici ter hkrati o tem obvesti druge države članice.

2. Vsaka država članica lahko predloži Komisiji svoje pripombe o teh predpisih ter hkrati o njih obvesti druge države članice.

3. Komisija se na zahtevo vsake države članice ali če meni, da je primerno, posvetuje o takem predpisu z vsemi državami članicami. V primeru iz odstavka 4 se tako posvetovanje lahko opravi v tridesetih dneh po dogodku.

4. Komisija lahko na zahtevo države članice skrajša rok iz odstavka 1 ali ga podaljša, če se zadevna država s tem strinja. Rok se skrajša na deset dni, če država članica izjavi, da je predpis, ki ga predlaga, nujen. Komisija obvesti države članice o vsakem skrajšanju ali podaljšanju roka.

5. Država članica zadevnega predpisa ne uveljavi do izteka roka, ki ga določata odstavka 1 ali 4, oziroma dokler Komisija ne izreče svojega mnenja ali priporočila, razen v primeru izjemne nujnosti, ko mora država članica takoj ukrepati. V takem primeru država članica takoj obvesti Komisijo, postopek, ki ga določa ta člen, pa se izvede v tridesetih dneh po prejemu takega obvestila.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 21. marca 1962

Za Svet

Predsednik

M. Couve de Murville

--------------------------------------------------
(1)

Namen direktiv Komisije 2003/90/ES (3) in 2003/91/ES (4) je zagotoviti, da so sorte poljščin in zelenjadnic, ki jih države članice vključijo v svoje nacionalne kataloge, skladne s protokoli, ki jih je določil Urad Skupnosti za rastlinske sorte (v nadaljnjem besedilu: CPVO). Namen navedenih direktiv je zlasti zagotoviti skladnost s pravili glede lastnosti, ki morajo biti zajete kot minimum pri preskušanju, in minimalnimi pogoji za preskušanje nekaterih sort poljščin in zelenjadnic. Za vrste, ki niso zajete v protokolih CPVO, je namen navedenih direktiv zagotoviti skladnost s smernicami Mednarodne zveze za varstvo novih sort rastlin (v nadaljnjem besedilu: UPOV).
(3)

V skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Irska ne sodeluje pri sprejetju te direktive, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.
(7)

V oceni zahtevkov za obnovitev, pri kateri sta bila upoštevana razpoložljivost nadomestkov in družbenoekonomski vpliv nadomestitve, je bilo ugotovljeno, da nadomestitev ali odstranitev živega srebra pri vrstah uporabe, ki jih zadeva izjema, trenutno tehnično ni izvedljiva. Glede na možnosti nadomestitve, ki v prihodnosti omejujejo izjemo, pa je primerno odobriti obnovitev izjeme samo za obdobje treh let. V oceni je bilo ugotovljeno tudi, da je mogoče nadalje opredeliti vrste uporabe, za katere je upravičena obnovitev izjeme v skladu z merili iz člena 5(1), točka (a), Direktive 2011/65/EU zaradi posebne funkcionalnosti in področja uporabe, in sicer za visokotlačne živosrebrove sijalke, ki se uporabljajo v projektorjih ali za osvetlitev v vrtnarstvu ali oddajajo svetlobo v ultravijoličnem spektru. Za te posebne vrste uporabe bi bilo treba izjemo podaljšati za najdaljše obdobje petih let. Ocena je vključevala posvetovanja z deležniki v skladu s členom 5(7) Direktive 2011/65/EU. Pripombe, prejete med temi posvetovanji, so bile javno dostopne na posebnem spletišču.
(1)

Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa skupni okvir za vzpostavitev najsodobnejših interoperabilnih omrežij v Uniji, ki nudijo storitve njenim državljanom, in ki imajo za cilj utrditi socialno, ekonomsko in ozemeljsko kohezijo Unije ter prispevajo k vzpostavitvi enotnega evropskega prometnega prostora in območja mobilnosti, s čimer krepijo notranji trg. Vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) ima dvoplastno strukturo, ki jo sestavljata celovito omrežje in jedrno omrežje. Celovito omrežje zagotavlja povezljivost vseh regij Unije, medtem ko jedrno omrežje sestavljajo tisti elementi celovitega omrežja, ki so strateško najpomembnejši za Unijo. Uredba (EU) št. 1315/2013 določa zavezujoči cilj glede izgradnje, in sicer je treba jedrno omrežje dokončati do leta 2030, celovito omrežje pa do leta 2050, zlasti z dajanjem prednosti čezmejnim povezavam, izboljšanjem interoperabilnosti in prispevanjem k večmodalnemu povezovanju prometne infrastrukture Unije.
(1)

Množično financiranje je finančno-tehnološka rešitev, ki zagotavlja alternativen dostop do financiranja za mala in srednja podjetja (MSP) ter predvsem zagonska in hitro rastoča podjetja, da bi se spodbudilo inovativno podjetništvo v Uniji in tako okrepila unija kapitalskih trgov. To po drugi strani prispeva k bolj raznolikemu finančnemu sistemu, ki je manj odvisen od bančnih kreditov, kar zmanjšuje sistemska tveganja in tveganja zaradi koncentracije. Druge prednosti spodbujanja inovativnega podjetništva prek množičnega financiranja so sprostitev zamrznjenega kapitala za naložbe v nove in inovativne projekte, pospešitev učinkovitega razporejanja virov in razpršitev sredstev.
(74)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti v Listini. Zato bi bilo treba to direktivo razlagati in uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli, vključno s tistimi, povezanimi s pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča ter pravico do obrambe.
(4)

Trenutno je znanje o škodljivih učinkih industrijskega hrupa omejeno, tako da ni mogoče predlagati skupne metode za njihovo oceno. Poleg tega v študijah niso bile ocenjene posebnosti držav in jih zato ni bilo mogoče vključiti v to prilogo. Čeprav so bile ugotovljene povezave med okoljskim hrupom in spodaj navedenimi škodljivimi učinki, trenutno prav tako ni dovolj dokazov za določitev skupne metode za oceno teh škodljivih učinkov: kap, hipertenzija, sladkorna bolezen in druge metabolične bolezni, kognitivne motnje pri otrocih, duševno zdravje in dobro počutje, okvara sluha, tinitus, zapleti v nosečnosti. Nazadnje, čeprav je povezava med hrupom železniškega in letalskega prometa ter ishemičnimi boleznimi srca (IHD) dokazana, je za ta dva vira količinska opredelitev povečanega tveganja za IHD preuranjena.
Neto prihodki iz shem za ravnanje z odpadki in razpoložljiva nacionalna/regionalna sredstva, vključno z elementi prihodkov, navedenimi v nadaljevanju.

— Zagotavljanje infrastrukture pristaniških sprejemnih zmogljivosti, vključno s kontejnerji, cisternami, orodjem za obdelavo, baržami, tovornjaki, sprejemom odpadkov in objekti za obdelavo odpadkov. — Dajatev za koncesijo za zakup prostora, če obstaja, ali za zakup opreme, potrebne za delovanje pristaniških sprejemnih zmogljivosti. — Dejansko delovanje pristaniških sprejemnih zmogljivosti: zbiranje odpadkov z ladij, prevoz odpadkov iz pristaniških sprejemnih zmogljivosti za končno obdelavo, vzdrževanje in čiščenje pristaniških sprejemnih zmogljivosti, stroški za osebje, vključno z nadurami, zagotavljanje električne energije, analiza odpadkov in zavarovanje. — Priprava za ponovno uporabo, recikliranje ali odlaganje odpadkov z ladij, vključno z ločenim zbiranjem odpadkov. — Upravljanje: izstavljanje računov, izdajanje potrdil o oddaji odpadkov ladjam, poročanje.

— Priprava in odobritev načrta za sprejem odpadkov in ravnanje z njimi, vključno z vsemi revizijami tega načrta in njegovim izvajanjem. — Posodabljanje načrta za sprejem odpadkov in ravnanje z njimi, vključno s stroški dela in stroški svetovanja, kjer je ustrezno. — Organizacija postopkov posvetovanja za (ponovno) oceno načrta za sprejem odpadkov in ravnanje z njimi. — Upravljanje sistemov obveščanja in kritja stroškov, vključno z uporabo nižjih pristojbin za „okolju prijazne ladje“, zagotavljanje sistemov IT na ravni pristanišč, statistična analiza in povezani stroški dela. — Organizacija postopkov za oddajo javnih naročil za zagotavljanje pristaniških sprejemnih zmogljivosti ter izdajanje potrebnih dovoljenj za zagotavljanje pristaniških sprejemnih zmogljivosti v pristaniščih. — Sporočanje informacij uporabnikom pristanišč z razdeljevanjem letakov, postavljanjem tabel in plakatov v pristaniščih ali objavljanje informacij na spletišču pristanišč ter elektronski prenos informacij, kot določa člen 5. — Upravljanje shem za ravnanje z odpadki: sheme razširjene odgovornosti proizvajalca, recikliranje ter vloge za nacionalna/regionalna sredstva in njihova uporaba. — Drugi upravni stroški: stroški spremljanja in elektronskega poročanja glede izvzetij, kot zahteva člen 9.
(10)

Opravljeno je bilo posvetovanje s Svetovalnim odborom za varnost in zdravje pri delu glede ukrepov, ki izhajajo iz sprejetja sporočila Komisije „Varnejše in bolj zdravo delo za vse – Posodobitev zakonodaje in politike EU za varnost in zdravje pri delu“ in ki so potrebni, da bi bila zakonodaja Unije na področju varnosti in zdravja pri delu še naprej učinkovita in ustrezala svojemu namenu.
Opredelitvi digitalne vsebine in digitalnih storitev iz Direktive 2011/83/EU bi bilo treba uskladiti z opredelitvama iz Direktive (EU) 2019/770 Evropskega parlamenta in Sveta (15). Digitalna vsebina, ki jo zajema Direktiva (EU) 2019/770, zajema enkratno dobavo, vrsto posameznih dobav ali neprekinjeno dobavo v določenem obdobju. Element neprekinjene dobave ne bi nujno smel vključevati dolgoročne dobave. Primere, kot je spletno pretočno predvajanje videoposnetkov, bi bilo treba šteti za neprekinjeno dobavo v določenem obdobju ne glede na dejansko trajanje avdiovizualne datoteke. Zato je morda težko razlikovati med nekaterimi vrstami digitalne vsebine in digitalnih storitev, saj lahko vse vključujejo neprekinjeno dobavo trgovca v obdobju trajanja pogodbe. Primeri digitalnih storitev so izmenjava video in avdio datotek ter gostovanje drugih datotek, obdelava besedil ali iger, ki so na voljo v oblaku, shranjevanje v oblaku, spletna pošta, družbeni mediji in aplikacije v oblaku. Stalna vključenost ponudnika storitev upravičuje uporabo pravil o pravici do odstopa od pogodbe iz Direktive 2011/83/EU, ki potrošniku učinkovito omogočajo, da preizkusi storitev in se v 14‐dnevnem obdobju po sklenitvi pogodbe odloči, ali jo bo obdržal. Za številne pogodbe za dobavo digitalne vsebine, ki se ne dostavi na otipljivem nosilcu podatkov, je značilna enkratna dobava določene digitalne vsebine ali več vsebin, kot so določene glasbene ali video datoteke.

Za pogodbe za dobavo digitalne vsebine, ki se ne dostavi na otipljivem nosilcu podatkov, se še naprej uporablja izvzetje iz pravice do odstopa od pogodbe iz točke (m) prvega odstavka člena 16 Direktive 2011/83/EU, ki določa, da potrošnik izgubi pravico do odstopa od pogodbe, kadar se izvajanje pogodbe začne, kot velja pri prenosu ali pretočnem predvajanju vsebin, pod pogojem, da je potrošnik predhodno izrecno soglašal z začetkom izvajanja pogodbe v času odstopnega roka in privolil, da s tem izgubi svojo pravico do odstopa od pogodbe. V primeru dvoma, ali gre za pogodbo o opravljanju storitev ali pogodbo o dobavi digitalne vsebine, ki se ne dobavi na otipljivem nosilcu podatkov, bi se morala uporabljati pravila glede pravice do odstopa od pogodbe za storitve.
(3)

Vendar Italija želi, da bi bili ti ozemlji še naprej izključeni iz ozemeljske uporabe Direktive 2006/112/ES, saj je to bistvenega pomena za to, da se z uporabo sistema lokalne posredne obdavčitve v skladu s švicarskim sistemom davka na dodano ohranijo enaki konkurenčni pogoji med gospodarskimi subjekti s sedežem v Švici in italijansko občino Campione d'Italia.
(3)

Komisija je v sporočilu z dne 7. aprila 2016 o akcijskem načrtu za DDV poudarila, da bi moralo biti mogoče za elektronsko dobavljene publikacije izkoristiti isto preferencialno obravnavo z vidika stopenj DDV kot za publikacije, dobavljene na fizičnih nosilcih. Sodišče je v nedavni sodbi v zadevi C-390/15 (4) menilo, da sta dobava digitalnih publikacij na fizičnih nosilcih in elektronska dobava digitalnih publikacij primerljivi. Zato je primerno uvesti možnost, da vse države članice uporabijo nižjo stopnjo DDV za dobavo knjig, časopisov in periodičnih publikacij, ne glede na to, ali so dobavljeni na fizičnih nosilcih ali elektronsko. Iz istih razlogov je primerno tistim državam članicam, ki trenutno za določene knjige, časopise ali periodične publikacije, dobavljene na fizičnih nosilcih, v skladu s pravom Unije uporabljajo stopnje DDV, ki so nižje od najnižje stopnje, določene v členu 99 Direktive 2006/112/ES, ali odobravajo oprostitve s pravico do odbitka DDV, plačanega v predhodni fazi, omogočiti, da enako obravnavo z vidika DDV za takšne knjige, časopise ali periodične publikacije uporabijo tudi, kadar so te dobavljene elektronsko.