IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/72

z dne 18. januarja 2022

o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2021/2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) ter zlasti člena 15 in člena 24(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Začetek

(1) Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 21. decembra 2020 na podlagi člena 10 osnovne uredbe začela protisubvencijski postopek v zvezi z uvozom kablov iz optičnih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: Kitajska, LRK ali zadevna država). Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku) (2).

(2) Komisija je preiskavo začela po prejemu pritožbe, ki jo je v imenu proizvajalcev Unije vložilo združenje Europacable (v nadaljnjem besedilu: pritožnik). Pritožnik je predstavljal več kot 25 % celotne proizvodnje kablov iz optičnih vlaken v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o subvencioniranju in posledični znatni škodi, ki so zadostovali za začetek preiskave.

(3) Komisija je pred začetkom protisubvencijske preiskave v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe kitajsko vlado uradno obvestila (3), da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo, in jo povabila na posvetovanje. Posvetovanje s kitajsko vlado je potekalo 16. decembra 2020. Kljub temu sporazumne rešitve ni bilo mogoče doseči.

(4) Evropska komisija je 24. septembra 2020 začela ločeno protidampinško preiskavo v zvezi z enakim izdelkom s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (4) (v nadaljnjem besedilu: ločena protidampinška preiskava). Analize škode, vzročne zveze in interesa Unije, izvedene v tej protisubvencijski in ločeni protidampinški preiskavi, so smiselno enake, saj je opredelitev industrije Unije enaka, vzorčeni proizvajalci Unije, obravnavano obdobje in obdobje preiskave pa isti v obeh preiskavah.

1.2 Pripombe v zvezi z začetkom postopka

(5) Komisija je pripombe glede začetka preiskave prejela od kitajske vlade, kitajske gospodarske zbornice za uvoz in izvoz strojev in elektronskih izdelkov (v nadaljnjem besedilu: zbornica CCCME), enega uvoznika (družbe Connect Com) in pritožnika.

(6) Kitajska vlada je trdila, da se preiskava ne bi smela začeti, ker pritožba ni zadostila zahtevam glede dokazovanja iz člena 11(2) in (3) Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih) ter člena 10(2) osnovne uredbe. Po mnenju kitajske vlade ni bilo zadostnih dokazov o obstoju subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, škode in vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo. Pritožnik je v odziv na to trditev kitajske vlade trdil, da je pritožba vsebovala informacije, ki so mu bile razumno na voljo, in da je predložil več kot zadostne dokaze o obstoju subvencioniranja, škode in vzročne zveze med njima. Kitajska vlada je ponovila, da pritožba ni vsebovala dovolj dokazov, da bi izpolnjevala dokazni standard, in da morajo ne glede na to, katere informacije so morda pritožniku razumno na voljo, vedno obstajati zadostni dokazi o obstoju in naravi subvencije, znatne škode in vzročne zveze.

(7) Komisija je zavrnila trditev kitajske vlade. Dokazi, predloženi v pritožbi, so dejansko vsebovali informacije, ki so bile pritožniku takrat razumno na voljo. Kot je razvidno iz memoranduma o zadostnosti dokazov, ki vsebuje oceno Komisije glede vseh dokazov v zvezi z LRK, ki so ji bili na voljo, in na podlagi katerega je Komisija začela preiskavo, so bili v začetni fazi na voljo zadostni dokazi, da se lahko proti domnevnim subvencijam uvedejo izravnalni ukrepi glede na njihov obstoj, višino in naravo. Pritožba je vsebovala tudi zadostne dokaze o obstoju škode za industrijo Unije, ki je bila posledica subvencioniranega uvoza.

(8) Kitajska vlada je po dokončnem razkritju trdila, da Komisija ni mogla uporabiti razpoložljivih dejstev za odpravo pomanjkanja dokazov iz pritožbe. Komisija je opozorila, da je kitajska vlada napačno razumela, kaj je Komisija storila v začetni fazi. Kot je navedeno v uvodni izjavi 7, je pritožba v skladu s členom 10(2) osnovne uredbe vsebovala dovolj dokazov za utemeljitev začetka preiskave. Logično je, da pritožba ni mogla vsebovati vseh potrebnih informacij, ki jih je zahtevala kitajska vlada, saj so bile te del podrobne ocene, ki jo je Komisija izvedla med preiskavo. Poleg tega je Komisija proučila pritožbo glede na vse razpoložljive informacije, ki jih je prejela v zvezi z domnevnim subvencioniranjem, vključno z njeno preteklo prakso. To ne pomeni, da Komisija uporablja razpoložljiva dejstva, ampak da uporablja vse razpoložljive informacije za potrditev obtožb iz pritožbe. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

(9) Kitajska vlada je med posvetovanji pred začetkom preiskave in v svojih pripombah po začetku preiskave natančneje trdila, da je pritožnik uporabljal kitajske zakone selektivno in napačno razlagal njihovo povezavo, kar zadeva industrijo kablov iz optičnih vlaken, ter navedla, da so politični dokumenti, kot so kitajski katalog visokotehnoloških izdelkov, strategija „Broadband China“, 13. petletni načrt ali strategija „Made in China 2025“, zgolj smernice, ki niso zavezujoče. Kitajska gospodarska zbornica za uvoz in izvoz strojev in elektronskih izdelkov (v nadaljnjem besedilu: zbornica CCCME) je ponovila to trditev. Kitajska vlada je navedla še, da se dokument „Made in China 2025“ ne nanaša izrecno na kable iz optičnih vlaken. Pritožnik je trdil, da je Komisija že v prejšnjih preiskavah ugotovila, da so petletni načrti Kitajske zavezujoči.

(10) Komisija je ugotovila, da kitajska vlada ne izpodbija obstoja takih načrtov, programov ali priporočil, ampak oporeka le temu, koliko so zavezujoči za industrijo kablov iz optičnih vlaken. Komisija je nadalje ugotovila, da je pritožnik predložil dokaze, ki kažejo, da so „optična vlakna“ omenjena v več vladnih dokumentih, medtem ko je „optično omrežje“ omenjeno v strategiji „Made in China 2025“. Kitajska vlada ni predložila nobenih dokazov, da navedene omembe ne veljajo za zadevni izdelek.

(11) Kitajska vlada je navedla še, da podjetij v državni lasti, bank v državni lasti ali družbe Chinese Export & Credit Insurance Corporation (v nadaljnjem besedilu: družba Sinosure) ni mogoče šteti za javne organe in da se je pritožnik neupravičeno zanašal na prejšnje ugotovitve Komisije za povsem nepovezane industrije. Zbornica CCCME je ponovila trditev, da bank v državni lasti ni mogoče šteti za javne organe. Pritožnik je trdil, da je Komisija v prejšnjih preiskavah priznala banke v državni lasti in družbo Sinosure kot javne organe. Kitajska vlada je trdila, da pretekle ugotovitve Komisije v zvezi z nepovezanimi industrijami niso mogle predstavljati zadostnih dokazov v pritožbi, da so banke v državni lasti in družba Sinosure v sedanji preiskavi delovale kot javni organi.

(12) Komisija je ugotovila, da je ta trditev kitajske vlade povezana z zgoraj navedeno trditvijo in da je v pritožbi med drugim naveden zakon o bankah na Kitajskem, v zvezi s katerim kitajska vlada ne oporeka, da spada v kitajsko zakonodajo. Komisija je poudarila tudi, da so bili v okviru nedavnih protisubvencijskih preiskav EU v zvezi s tem sprejeti drugačni sklepi (5). Dejstvo, da so te preiskave zajemale industrije, ki niso povezane z industrijo kablov iz optičnih vlaken, ne preprečuje, da bi se navedene institucije opredelile kot javni organi. Poleg tega se za „dokaze o državnem lastništvu lahko šteje, da prispevajo k dokazom, ‚ki potrjujejo ali nakazujejo‘, da je subjekt javni organ, ki lahko dodeli finančni prispevek“ (6).

(13) Kitajska vlada je po začetku preiskave trdila še, da pritožnik ni vzpostavil pogojev za uporabo tuje referenčne vrednosti za posojila in pravice do uporabe zemljišč. Vendar je Komisija ugotovila, da so trditve iz pritožbe podprte z zadnjimi protisubvencijskimi preiskavami EU, v katerih je bila v zvezi s tem ugotovljena potreba po tujih referenčnih vrednostih, prilagojenih prevladujočim pogojem v LRK (7).

(14) Poleg tega je kitajska vlada trdila, da se različne subvencijske sheme, ki jih je navedel pritožnik, ne morejo šteti za subvencijo, saj pritožnik ni predložil podrobnih dokazov v zvezi z obstojem, višino in naravo teh subvencij ali neposredno povezavo med subvencijo in zadevnim izdelkom.

(15) Pritožnik je trdil, da je pritožba vsebovala primere posameznih neposrednih prenosov sredstev in se je izrecno nanašala na letna poročila številnih kitajskih proizvajalcev izvoznikov kablov iz optičnih vlaken, v katerih so bili jasno navedeni neposredni prenosi sredstev, prejetih v obliki nepovratnih sredstev. Poleg tega je pritožnik predložil dokument, ki ga je objavil eden od proizvajalcev izvoznikov in v katerem je opredeljena finančna podpora, ki jo je prejel od kitajske vlade.

(16) Kitajska vlada je v zvezi z različnimi subvencijami trdila še, da pritožnik ni predložil dokazov o ugodnostih in specifičnosti. Komisija meni, da je pritožnik predložil dovolj dokazov o ugodnostih in specifičnosti, ki so mu bili razumno na voljo. Komisija je vsekakor proučila dokaze, navedene v pritožbi, in v memorandumu o zadostnosti dokazov, ki je bil ob začetku preiskave vložen v odprto dokumentacijo, zagotovila svojo oceno vseh zadevnih elementov. Kitajska vlada je po začetku preiskave ponovila svoje pripombe, vendar ni predložila nobenih dodatnih dokazov.

(17) Zato je Komisija ugotovila, da je bilo v pritožbi predloženih dovolj dokazov, ki kažejo na obstoj domnevnega subvencioniranja s strani kitajske vlade.

(18) Kitajska vlada in zbornica CCCME sta po začetku preiskave trdili, da je pritožnik nepravilno prezrl, da so bile industriji kablov iz optičnih vlaken v Uniji dodeljene subvencije, ki so bile zelo podobne subvencijam v LRK, in da Komisija ne bi smela uporabljati dvojnih standardov. Pritožnik je trdil, da te trditve niso relevantne v tej preiskavi. Kitajska vlada se s tem ni strinjala in je trdila, da Komisija s preiskovanjem domnevnih subvencij na Kitajskem izkrivlja trg v škodo konkurentov iz držav zunaj Unije. Tak pristop bi privedel do protekcionističnih ukrepov ter na koncu oviral mednarodno trgovino in razvoj.

(19) Ta trditev v zvezi s subvencijami v EU ni vplivala na oceno Komisije, ki je podlaga za začetek te zadeve, saj ne spada med dejavnike, ki se upoštevajo v ta namen.

(20) Nazadnje, kitajska vlada je v pripombah po začetku preiskave trdila, da v izračunu nelojalnega nižanja cen/nelojalnega nižanja prodajnih cen niso bile navedene informacije o dejanski prodaji in da izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije niso zagotovili smiselnega povzetka občutljivih informacij. Kitajska vlada je trdila, da zaradi tega ni mogla ustrezno ovreči trditev pritožnika glede škode in da se je zdelo, da so bili ti izpolnjeni vprašalniki v nasprotju s pritožbo v zvezi z domnevno škodo.

(21) Komisija je menila, da so različica pritožbe, ki je bila zainteresiranim stranem na voljo za pregled, in izpolnjeni vprašalniki vsebovali vse bistvene dokaze in nezaupne povzetke podatkov, za katere je bila zagotovljena zaupna obravnava, da so lahko zainteresirane strani v celotnem postopku uveljavljale svojo pravico do obrambe. Opozoriti je treba, da člen 29 osnovne uredbe omogoča varovanje zaupnih informacij v okoliščinah, v katerih bi razkritje dalo znatno konkurenčno prednost konkurentu ali bi močno škodovalo osebi, ki je te informacije predložila, ali pa osebi, od katere je te informacije prejela. Zato so bile trditve kitajske vlade v zvezi s tem zavrnjene.

(22) V zvezi z vsebinskimi zahtevami glede začetka preiskave sta kitajska vlada in zbornica CCCME trdili, da pritožnik ni predložil primerljivih podatkov o prodajnih cenah in dobičkonosnosti. Trdila sta tudi, da ciljni dobiček, ki so ga navedli pritožniki, ni bil utemeljen, in da škode, ki so jo utrpeli pritožniki, niso mogli povzročiti drugi elementi, vključno s presežnimi zalogami enega proizvajalca Unije.

(23) Družba Connect Com je podprla trditve kitajske vlade o začetku postopka. Trdila je zlasti, da bi bil rezultat protidampinške in vzporedne protisubvencijske preiskave verjetno dvojna pomoč za industrijo EU in da bi ti preiskavi lahko privedli do zlorabe izravnalnih ukrepov. Poleg tega je trdila, da trditve v pritožbi o obstoju subvencije, škodi in vzročni zvezi med subvencijo in škodo niso bile podprte z zadostnimi dokazi. Kar zadeva pomanjkanje dokazov o vzročni zvezi, je družba Connect Com trdila, da je obstajalo več alternativnih razlogov za zmanjšanje tržnega deleža industrije EU, kot je povečanje uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju, in da je v EU obstajala presežna zmogljivost. Poleg tega je trdila, da je bila pritožba zgolj kopija pritožbe v zvezi s protidampinško preiskavo in da bi moral pritožnik razlikovati med domnevno škodo zaradi dampinga in domnevno škodo zaradi subvencije.

(24) Kitajska vlada in zbornica GOC sta trdili še, da v pritožbi ni bila izkazana škoda, saj je industrija Unije povečala svojo proizvodnjo, rahlo zmanjšanje proizvodne zmogljivosti, ki je posledica nezmožnosti industrije Unije, da bi zadostila celotni novonastali potrošnji v Evropi, pa samo po sebi ni kazalnik znatne škode. Povečal se je tudi obseg prodaje, čeprav je industrija Unije ohranila skoraj 80-odstotni tržni delež, gibanje dobičkonosnosti pa je bilo nejasno in ni izkazovalo škode. V zvezi s tem je pritožnik trdil, da je povečanje potrošnje Unije koristilo kitajskemu uvozu, da preostali tržni delež ni bil pomemben za oceno škode in da bi se učinki razpisov, na katerih so zmagali kitajski proizvajalci, pokazali po določenem času. Zbornica CCCME je odgovorila, da podatki o potrošnji, proizvodnji in proizvodni zmogljivosti kažejo, da je industrija Unije večinoma lahko zadostila povečanju potrošnje EU, hkrati pa razširila svoje poslovanje.

(25) Poleg tega sta kitajska vlada in zbornica CCCME trdili, da pritožba ni vsebovala dokazov o vzročni zvezi med subvencioniranim uvozom in škodo. Prvič, kitajska vlada in zbornica CCCME sta trdili, da ni bilo korelacije med uvozom iz Kitajske in razvojem industrije Unije. Navedli sta na primer, da se je dobičkonosnost industrije Unije najizraziteje povečala med letoma 2017 in 2018, sredi najmočnejšega povečanja obsega uvoza iz Kitajske. Drugič, uvoz iz tretjih držav se je v nasprotju z uvozom iz Kitajske povečal med letoma 2018 in 2019, zaradi česar njegovega učinka ni bilo mogoče pripisati Kitajski, in, če obstaja škoda, je šlo za samopovzročeno škodo zaradi počasnega odzivanja industrije Unije na tržna gibanja.

(26) Pritožnik je na to trditev odgovoril, da je mogoče ugotoviti vzročno zvezo, saj je škoda nastala hkrati s povečanjem uvoza iz Kitajske, in da uvoza iz tretjih držav ni bilo mogoče upoštevati, ker je bil bodisi de minimis bodisi ni bilo dokazov o škodljivem oblikovanju cen.

(27) Zbornica CCCME je odgovorila, da je treba spomniti, da se je dobičkonosnost industrije Unije najizraziteje povečala med letoma 2017 in 2018, sredi najmočnejšega povečanja obsega uvoza iz Kitajske, ter da ni bilo nikakršne korelacije med povečanjem uvoza iz Kitajske in zmanjšanjem obsega prodaje industrije Unije. V zvezi z uvozom iz tretjih držav je zbornica CCCME namesto tega opozorila, da se je skupni uvoz iz tretjih držav povečal, čeprav se je uvoz iz Kitajske med letoma 2018 in 2019 zmanjšal. Nazadnje, zbornica CCCME je ugotovila, da pritožnik ni izpodbijal trditev, da so skoraj vsi kazalniki škode v pritožbi kazali pozitivna gibanja in da je bila domnevna škoda vsaj v določeni meri samopovzročena. Poleg tega je zbornica CCCME trdila, da bi bilo treba pri ocenjevanju vpliva subvencioniranega uvoza na razmere v industriji Unije upoštevati tudi učinke pandemije COVID-19 in trditve o obstoju kartela električnih kablov. Kitajska vlada in zbornica CCCME sta navedli še, da podatki o uvozu, ki jih je predložil pritožnik, niso bili zanesljivi, saj so bili zastareli in so temeljili na predpostavkah v zvezi s težo zadevnega izdelka in njegovim deležem v oznaki KN 8544 70 00. Poleg tega so bili po navedbah kitajske vlade in zbornice CCCME izračuni nelojalnega nižanja prodajnih cen v pritožbi napačni, saj so se nanašali le na enega izvoznika v enem konkretnem javnem naročilu.

(28) Pritožnik se je skliceval na svoj odgovor v vzporedni protidampinški preiskavi, da bi bilo treba upoštevati daljše obdobje, da bi se videlo povečanje obsega uvoza, čemur zbornica CCCME ni oporekala in kar so potrdile tržne informacije tretjih oseb (CRU), ter da izračuni niso napačni, saj je moral pritožnik predložiti le razumno razpoložljive informacije, ki so vsebovale informacije več proizvajalcev v Uniji in na Kitajskem.

(29) Zbornica CCCME je odgovorila, da mora pritožnik utemeljiti svoje trditve in predložiti dokaze v zvezi s podatki o uvozu ter da se tržni podatki (CRU) nanašajo na optična vlakna in ne na kable iz optičnih vlaken. V zvezi z izračuni nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen je zbornica CCCME ponovno poudarila, da ti ne izpolnjujejo standarda zadostnih dokazov in da se je pritožnik pri pomembnih izračunih skliceval le na cene enega kitajskega proizvajalca (npr. izvozna cena v prostem prometu, ki se je uporabila za izračun stopnje škode za prvo polovico leta 2019, in izvozna cena, ki se je uporabila za stroške proizvodnje za izračun stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen za drugo polovico leta 2019).

(30) Komisija je menila, da nobena od trditev o začetku preiskave ni ovrgla sklepa, da obstajajo zadostni dokazi za uvedbo protisubvencijskega postopka. Dejansko je pritožba vsebovala dovolj dokazov, da je subvencionirani uvoz povzročil znatno škodo industriji Unije. Posebna analiza škode v okviru pritožbe je pokazala povečan prodor uvoza iz Kitajske na trg EU (v absolutnem in relativnem smislu) po cenah, ki močno nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije. To pomeni, da je domnevni subvencionirani uvoz povzročil znatno škodo industriji Unije, kar se je kazalo na primer v zmanjšanju prodaje in tržnega deleža ali poslabšanju finančnih rezultatov.

(31) Dokazi, predloženi v pritožbi, so vsebovali ločene izračune nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen za vsako reprezentativno vrsto izdelka. Komisija je bila zadovoljna z ravnjo dokazov o nelojalnem nižanju prodajnih in ciljnih cen, ki jih je predložil pritožnik, in je menila, da je pritožba izpolnila standard zadostnih dokazov, ki se zahteva za začetek preiskave.

(32) V odgovor na trditev, da pritožnik ni predložil zanesljivih/primerljivih podatkov o prodajnih cenah, je Komisija menila, da je različica pritožbe, ki je bila zainteresiranim stranem na voljo za pregled, vsebovala vse bistvene dokaze in nezaupne povzetke podatkov, ki so se predložili zaupno, da so lahko zainteresirane strani v celotnem postopku uveljavljale svojo pravico do obrambe.

(33) Člen 29 osnovne uredbe (in člen 12(4) Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih) omogoča varovanje zaupnih informacij v okoliščinah, v katerih bi razkritje dalo znatno konkurenčno prednost konkurentu ali bi močno škodovalo osebi, ki je te informacije dostavila, ali pa osebi, od katere je oseba, ki je dostavila informacije, informacije prejela.

(34) V zvezi z zadostnimi dokazi o vzročni zvezi bi bilo treba opozoriti na naslednje. Prvič, v pritožbi je bilo navedeno, da so se razmere industrije Unije poslabšale hkrati s povečanjem subvencioniranega uvoza po cenah, ki so znatno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. To je že kazalo na obstoj vzročne zveze. Drugič, kar zadeva druge dejavnike, kot so uvoz iz tretjih držav in drugi elementi, ki sta jih navedla kitajska vlada in zbornica CCCME, njihov vpliv ni bil tak, da bi povzročil poslabšanje položaja industrije Unije, saj analiza ni razkrila samopovzročene škode. Poleg tega je Komisija v zvezi s trditvijo, da bi protisubvencijska preiskava povzročila dvojno uvedbo, kot je navedeno v uvodni izjavi 765, poskrbela, da uvedba skupne dajatve, ki izraža stopnjo subvencioniranja in celotno stopnjo dampinga, ne bi dvakrat izravnala učinkov subvencioniranja. Nazadnje, v zvezi z obsegom uvoza je pritožnik predložil podatke, ki so temeljili na razumnih predpostavkah, kot je teža zadevnega izdelka, ki ga proizvaja in prodaja industrija Unije, ter uporabil tržne informacije za izvedbo analize, kadar javne informacije niso bile na voljo. V zvezi z obdobjem merjenja uvoza iz pritožbe so domnevno škodo povzročile dampinške in subvencijske prakse, zaradi česar bi bilo drugačno obdobje preiskave nerazumno breme za industrijo, ki pritožbo vlaga.

1.3 Registracija uvoza

(35) Komisija je 24. avgusta 2021 v skladu s členom 29a(2) osnovne uredbe zainteresirane strani obvestila, da ne namerava uvesti začasnih izravnalnih ukrepov in da namerava nadaljevati preiskavo.

(36) Ker začasni izravnalni ukrepi niso bili uvedeni, uvoz ni bil registriran.

1.4 Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

(37) Preiskava subvencioniranja in škode je zajemala obdobje od 1. julija 2019 do 30. junija 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

(38) Ta protisubvencijska preiskava in ločena protidampinška preiskava iz uvodne izjave 4 se nanašata na isto obdobje preiskave in isto obravnavano obdobje.

1.5 Zainteresirane strani

(39) Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se obrnejo nanjo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je Komisija pritožnika, kitajsko vlado, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, znane uvoznike in uporabnike izrecno obvestila o začetku preiskave ter jih povabila k sodelovanju.

(40) Zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo pripombe glede začetka preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Nihče ni zahteval posredovanja.

1.6 Vzorčenje

1.6.1 Vzorčenje proizvajalcev Unije

(41) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je vzorec izbrala na podlagi obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji v obdobju preiskave. Ta vzorec je zajemal tri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 52 % proizvodnje Unije v obdobju preiskave, za vzorec pa se je štelo, da je reprezentativen za industrijo Unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Komisija ni prejela nobenih pripomb, zato je bil vzorec potrjen.

1.6.2 Vzorčenje uvoznikov

(42) Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, navedene v obvestilu o začetku.

(43) Pet nepovezanih uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija se je po analizi vzorčenih informacij, ki so jih predložili uvozniki, odločila, da vzorčenje ni potrebno, od vseh sodelujočih uvoznikov pa zahtevala, naj predložijo svoje izpolnjene vprašalnike.

1.6.3 Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem

(44) Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike na Kitajskem pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Ljudske republike Kitajske pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili lahko zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.

(45) Petindvajset proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države je zagotovilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe izbrala vzorec dveh skupin proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Vzorčene skupine proizvajalcev izvoznikov so predstavljale več kot 40 % izvoza kablov iz optičnih vlaken iz Kitajske v Unijo v obdobju preiskave, ki so ga sporočili sodelujoči proizvajalci izvozniki.

(46) V skladu s členom 27(2) osnovne uredbe so bila z vsemi zadevnimi znanimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri vzorca.

(47) Pripombe glede izbire vzorca je poslal en nevzorčeni proizvajalec izvoznik, tj. družba Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company (v nadaljnjem besedilu: družba YOFC), ki je želela biti vključena v vzorec.

(48) Družba YOFC je trdila, da glede na veliko število sodelujočih proizvajalcev izvoznikov dve vzorčeni družbi predstavljata razmeroma majhen delež obsega izvoza v Unijo, ki ni reprezentativen za kitajske izvoznike, in da so se v skladu s prakso Komisije v predhodnih protidampinških preiskavah vzorčile najmanj tri družbe. Poleg tega je trdila, da bi bilo mogoče z vzorcem treh družb lažje preprečiti, da bi se zaradi sprememb vzorčenih družb vzorec lahko zmanjšal na eno družbo. Nazadnje, trdila je, da so nekateri programi subvencij regionalni, zaradi česar bi bilo treba za celovitejši pregled subvencijskih shem na Kitajskem pri izbiri vzorca upoštevati geografsko porazdelitev.

(49) V skladu s členom 27(1) osnovne uredbe bi morala izbira vzorca temeljiti na največjem reprezentativnem obsegu proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Kot je navedeno v uvodni izjavi 45, sta vzorčeni skupini proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave predstavljali več kot 40 % sporočenega izvoza iz Kitajske v Unijo, tj. reprezentativen obseg. Komisija je menila, da je tako izbrani vzorec vseboval največji obseg uvoza, ki bi ga bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. V tem okviru sta dve vzorčeni skupini proizvajalcev izvoznikov vključevali veliko subjektov (štiri proizvajalce izvoznike, sedem prodajnih subjektov in več kot 20 povezanih družb, ki so zagotavljale vhodne materiale ali financiranje). Poleg tega je to, ali bo vzorčena družba po vzorčenju dejansko sodelovala ali ne, potreben, vendar ne zadosten pogoj za to, da proizvajalec izvoznik pride v poštev za izbiro vzorca v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe. Komisija je upoštevala tudi geografsko porazdelitev družb, izbranih v vzorec, ta porazdelitev pa je zajemala dve kitajski provinci z dvema skupinama proizvajalcev izvoznikov in številne druge province z vsemi povezanimi družbami, ki zagotavljajo vhodne materiale ali financiranje. Ker so bile tako izpolnjene vse zahteve iz člena 27(1) osnovne uredbe, ni bilo obveznosti, da bi se vzorčila tretja družba.

(50) Družba YOFC je trdila še, da bi jo bilo treba vključiti v vzorec, saj je izkušena proizvajalka, ki izvaža visokokakovostne kable iz optičnih vlaken v Unijo, njen proizvodni proces pa je drugačen kot pri drugih kitajskih proizvajalcih (je vertikalno integrirana, za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken uporablja evropsko tehnologijo, uporablja napredne tehnologije, je edini nacionalni pametni proizvodno-predstavitveni obrat na Kitajskem in je v proizvodnji optičnih kabel dosegla visoko stopnjo avtomatizacije). Nadalje je trdila, da je bil obseg njenega uvoza v Unijo v obdobju preiskave razmeroma velik. Poleg tega je družba YOFC navedla, da je eden od vzorčenih proizvajalcev Unije posredni delničar družbe YOFC in dveh zadevnih povezanih družb YOFC, ter da bi zato vključitev družbe YOFC v vzorec Komisiji omogočila celovitejše poznavanje strukture industrije. Trdila je tudi, da je v skupini pet proizvajalcev izvoznikov, ki delujejo v provincah Hubej, Guangdong, Sečuan in Jiangsu ter mestu Šanghaj, kar pomeni, da bi Komisija z vključitvijo družbe YOFC v vzorec pridobila informacije o programih subvencij v več provincah.

(51) Kot je pojasnjeno zgoraj, je bil vzorec proizvajalcev izvoznikov izbran na podlagi največjega deleža obsega izvoza iz zadevne države, ki bi ga bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati in za katerega je bila po celotni Kitajski dosežena dobra geografska porazdelitev. Družba YOFC ni bila med največjimi proizvajalci izvozniki in zato ni bila vzorčena. Vsekakor sta tudi dve vzorčeni skupini proizvajalcev izvoznikov veliki skupini izkušenih družb, ki proizvajajo in prodajajo visokokakovostne kable iz optičnih vlaken v Unijo, tudi z vertikalno integriranimi subjekti. Poleg tega v spisu ni nobenih informacij, ki bi kazale na to, da bi bila tehnologija vzorčenih proizvajalcev izvoznikov manj napredna od drugih kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Družba YOFC ni predložila nobenega dokaza, ki bi bil v nasprotju s tem dejstvom. Poleg tega dejstvo, da je en vzorčeni proizvajalec Unije delničar v družbi proizvajalca izvoznika, ni pomembno za izbiro vzorca proizvajalcev izvoznikov. Zato so bile te trditve zavrnjene.

1.7 Individualna preiskava

(52) Šest nevzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki so vrnili obrazec za vzorčenje, je Komisijo obvestilo, da nameravajo zahtevati individualno preiskavo na podlagi člena 27(3) osnovne uredbe. Komisija je na dan začetka postopka vprašalnik objavila na spletu. Poleg tega je nevzorčene proizvajalce izvoznike obvestila, da morajo za individualno preiskavo predložiti izpolnjen vprašalnik. Vprašalnik sta izpolnili dve družbi.

(53) Ena od družb, ki je predložila izpolnjen vprašalnik, je zahtevala individualno preiskavo iz istih razlogov kot v svoji zahtevi za vključitev v vzorec, kot je navedeno v uvodnih izjavah 48 in 50.

(54) Druga družba, ki je predložila izpolnjen vprašalnik, je zahtevala individualno preiskavo, ker je bila povezana z uvoznikom iz Unije, in je trdila, da ni prejela nobene od domnevnih subvencij.

(55) Zaradi zapletenosti preiskave in zapletene strukture vzorčenih proizvajalcev izvoznikov se je Komisija odločila, da ne bo odobrila individualne preiskave, saj bi to pomenilo preveliko obremenitev in bi lahko Komisijo oviralo pri dokončanju preiskave v predpisanih rokih.

1.8 Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

(56) Komisija je poslala vprašalnik pritožniku, vprašalniki za proizvajalce Unije, uvoznike, uporabnike in proizvajalce izvoznike iz Kitajske pa so bili na dan začetka preiskave objavljeni na spletu (8).

(57) Komisija je vprašalnik poslala tudi kitajski vladi, vključeval pa je specifične vprašalnike za družbo Sinosure, banke in druge finančne institucije, ki so vzorčenim proizvajalcem izvoznikom zagotavljale financiranje ali izvozne kredite, ter desetim največjim proizvajalcem in distributerjem vhodnih materialov, ki jih uporabljajo vzorčeni proizvajalci izvozniki. Od kitajske vlade se je zaradi poenostavitve upravnih postopkov tudi zahtevalo, naj zbere vse odgovore teh finančnih institucij in jih pošlje neposredno Komisiji.

(58) Komisija je izpolnjen vprašalnik prejela od kitajske vlade, ki je vključeval izpolnjen vprašalnik Kitajske izvozno-uvozne banke. Ob tem pa ni prejela odgovora družbe Sinosure, nobene od drugih bank ali finančnih institucij ali od glavnih proizvajalcev in distributerjev vhodnih materialov.

(59) Komisija je brez poseganja v uporabo člena 28 osnovne uredbe zbrala in navzkrižno preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev subvencije, nastale škode in interesa Unije. Zaradi izbruha pandemije COVID-19 in posledičnih ukrepov, sprejetih za obvladovanje izbruha (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o COVID-19) (9), Komisija ni mogla opraviti preveritvenih obiskov v prostorih kitajske vlade, vzorčenih družb ter sodelujočih uvoznikov in uporabnikov. Namesto tega je na daljavo izvedla navzkrižno preverjanje informacij, ki jih je predložila kitajska vlada, med katerim so sodelovali uradniki iz ustreznih ministrstev in drugi vladni organi. Poleg tega je na daljavo prek videokonference izvedla navzkrižna preverjanja naslednjih družb. Proizvajalci Unije: — Acome S. A. (Francija), — Corning Optical Communications Sp. z o.o. in njene povezane družbe (Poljska, Danska, Francija, Nemčija, Italija, Španija), — Prysmian S.p.A. in njene povezane družbe (Danska, Finska, Francija, Nemčija, Italija, Nizozemska, Romunija, Slovaška, Španija, Švedska). Uvozniki: — Cable 77 Danmark ApS (Danska), — Connect Com GmbH (Nemčija), — Eku Kabel GmbH (Nemčija), — Har&Ca S.r.l. (Italija), — Infraconcepts B.V. (Nizozemska). Uporabnik: — Deutsche Telekom GmbH (Nemčija). Proizvajalci izvozniki na Kitajskem: Skupina FTT: — FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan, — Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing, — Fiberhome Technologies Group Co., Ltd., Wuhan, — China Information Communication Technologies Group Corporation, Wuhan, — Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd., Nanjing, Skupina ZTT: — Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong, — Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong.

1.9 Neuvedba začasnih ukrepov in naknadni postopek

(60) Komisija je 10. maja 2021 poslala dodatno zahtevo po informacijah sodelujočim nevzorčenim proizvajalcem izvoznikom, vzorčenim proizvajalcem izvoznikom in vzorčenim proizvajalcem Unije, med drugim za podatke o prodaji na podlagi skupin kontrolnih številk izdelka, naložbah in razpisih. Odgovore je preverila med navzkrižnimi preverjanji na daljavo.

(61) Komisija je 24. avgusta 2021 v skladu s členom 29a(2) osnovne uredbe zainteresirane strani obvestila, da ne namerava uvesti začasnih ukrepov in da namerava nadaljevati preiskavo.

(62) Nadaljevala je iskanje in preverjanje vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njene dokončne ugotovitve.

1.10 Dokončno razkritje

(63) Komisija je 14. septembra 2021 obvestila vse strani o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protisubvencijsko dajatev na uvoz zadevnega izdelka (v nadaljnjem besedilu: dokončno razkritje).

(64) Za vse strani je bil določen 20-dnevni rok, v katerem so lahko predložile pripombe k dokončnemu razkritju. Zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo pripombe glede začetka preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

(65) Pripombe so predložili pritožnik, kitajska vlada, zbornica CCCME, dva vzorčena proizvajalca izvoznika in en nepovezan uvoznik, in sicer družba Connect Com GmbH (v nadaljnjem besedilu: Connect Com). Dva sodelujoča nevzorčena proizvajalca izvoznika sta pojasnila napake Komisije k zapisu glede njunega statusa sodelujočega in natančnega imena, te so bile ustrezno popravljene.

(66) Po dokončnem razkritju so zainteresirane strani imele možnost zaslišanja v skladu z določbami iz točke 5.7 obvestila o začetku. Zaslišanje je potekalo z zbornico CCCME.

(67) Komisija je v tej uredbi obravnavala pripombe, predložene med protisubvencijskim postopkom. Pripombe, predložene v okviru ločene protidampinške preiskave, v tej uredbi niso bile obravnavane, razen če so strani izrecno navedle, da predložene pripombe veljajo za oba postopka.

2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1 Zadevni izdelek

(68) Zadevni izdelek so monomodalni kabli iz optičnih vlaken, izdelani iz enega ali več posamično oplaščenih vlaken, z zaščitnim ovojem, kombinirani z električnimi vodniki ali ne, ki se trenutno uvrščajo pod oznako KN ex 8544 70 00 (oznaka TARIC 8544700010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).

(69) Izključeni so naslednji izdelki: (i) kabli, pri katerih so vsa optična vlakna posamično opremljena z operativnimi konektorji na enem koncu ali na obeh, in (ii) kabli za podvodno uporabo. Kabli za podvodno uporabo so kabli iz optičnih vlaken s plastično izolacijo, ki vsebujejo bakreni ali aluminijasti vodnik in v katerih so vlakna v kovinskih modulih.

(70) Kabli iz optičnih vlaken se uporabljajo kot optični medij za prenos v telekomunikacijskih omrežjih na dolgih razdaljah, podzemni železnici in dostopovnih omrežjih.

2.2 Podobni izdelek

(71) Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe: — zadevni izdelek, — izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu zadevne države, in — izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

(72) Komisija se je v tej fazi odločila, da sta ta izdelka zato podobna izdelka v smislu člena 2, točka (c), osnovne uredbe.

2.3 Trditve glede obsega izdelka

(73) Skupina ZTT je zahtevala izključitev optičnih ozemljitvenih kablov in kablov optičnega faznega vodnika iz preiskave. Trdila je, da čeprav ti kabli spadajo v opredelitev izdelka, imajo drugačne fizikalne lastnosti in se drugače uporabljajo (npr. prenos električne energije), zanje veljajo drugačni tehnični standardi, se proizvajajo iz drugačnih surovin in v skladu z drugačnimi proizvodnimi postopki ter se prodajajo na ločenih trgih. Poleg tega je trdila, da optični ozemljitveni kabli in kabli optičnega faznega vodnika predstavljajo le majhen delež prodaje v Unijo. Skupina ZTT je zahtevala tudi, da se, če bo Komisija menila, da optični ozemljitveni kabli in kabli optičnega faznega vodnika spadajo v obseg izdelka v preiskavi, v preiskavi upoštevajo dejavniki, kot so posebne značilnosti, končna uporaba ali tržni segment.

(74) Optični ozemljitveni kabli in kabli optičnega faznega vodnika se uporabljajo za prenos podatkov ter imajo enake osnovne lastnosti kot drugi kabli iz optičnih vlaken, vključno z naslednjim: (i) vsebujejo optična vlakna, (ii) premer oplaščenega optičnega vlakna je enakega razpona, (iii) tudi število vlaken je enakega razpona, (iv) tudi število vlaken na posamezni modul je enako in (v) zgradba jedra kabla je enaka. Dejstvo, da imajo optični ozemljitveni kabli in kabli optičnega faznega vodnika dodatno uporabo (prenos električne energije) in nekatere značilnosti (kot so električne značilnosti, brez zahteve po negorljivosti, z zahtevo po visoki natezni trdnosti itd.), na to ne vpliva.

(75) Poleg tega za vse vrste kablov v določeni meri veljajo različne tehnične specifikacije in standardi. V zvezi s surovinami je dejstvo, da se en material, ki se uporablja za en gradnik kablov iz optičnih vlaken, morda razlikuje od ene do druge vrste kabla, nepomembno: vse vrste kablov iz optičnih vlaken se proizvajajo z uporabo optičnih vlaken. V zvezi s proizvodnimi postopki je preiskava razkrila, da so imeli nekateri posebno zaščiteni modeli standardnih kablov okoli svojega plašča plast jeklene žice, ti kabli pa so bili izdelani na enakih strojih, na katerih se izdelujejo optični ozemljitveni kabli. Poleg tega je proizvodnja oklepov optičnih ozemljitvenih kablov in kablov optičnega faznega vodnika veljala le za eno fazo konstrukcije teh kablov in ni upravičevala njihove izključitve iz obsega izdelka v preiskavi. Še več, dejstvo, da je prodaja optičnih ozemljitvenih kablov in kablov optičnega faznega vodnika obsegala manjši delež prodaje v Unijo med obdobjem preiskave, je za oceno verige nepomembno. Nazadnje, tudi industrija Unije proizvaja optične ozemljitvene kable in kable optičnega faznega vodnika, zato tudi neposredno konkurira kitajskim izvoznikom teh kablov.

(76) Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da so optični ozemljitveni kabli in kabli optičnega faznega vodnika kabli iz optičnih vlaken, ki imajo enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti kot drugi kabli iz optičnih vlaken, zajeti v opredelitvi zadevnega izdelka, in zato ločena analiza teh izdelkov ni potrebna. Dejansko kontrolne številke izdelka, ki jih je uporabila Komisija za izračun stopenj dampinga in škode, pravilno označujejo optične ozemljitvene kable in kable optičnega faznega vodnika ter Komisiji ustrezno omogočajo izvedbo poštene primerjave cen med proizvajalci Unije in kitajskimi proizvajalci. Zahtevek je bil zato zavrnjen.

(77) Skupina ZTT je predlagala tudi štiri metode za obravnavanje in preprečevanje vseh morebitnih vprašanj v zvezi z izogibanjem, če bi bili optični ozemljitveni kabli in kabli optičnega faznega vodnika izključeni iz obsega izdelka v preiskavi, kot so (i) vizualni pregled in dokumentacijski pregled carinskih uradnikov, (ii) sistem certificiranja, (iii) carinski postopek nadzora končne uporabe in (iv) sistem spremljanja. Ker je bilo ugotovljeno, da so optični ozemljitveni kabli in kabli optičnega faznega vodnika zajeti v preiskavi, predlaganih metod za preprečevanje izogibanja ni bilo treba obravnavati.

3. SUBVENCIONIRANJE

3.1 Uvod: vladni načrti, projekti in drugi dokumenti

(78) Komisija je pred analizo domnevnega subvencioniranja v obliki subvencij ali programov subvencij ocenila vladne načrte, projekte in druge dokumente, ki so bili pomembni za sektor zadevnega izdelka in/ali njegovih vhodnih materialov ter so zato predstavljali celovit okvir za vsebinske ugotovitve. Ugotovila je, da so vse subvencije ali programi subvencij, ki se ocenjujejo, del izvajanja centralnega načrtovanja kitajske vlade za spodbujanje industrije kablov iz optičnih vlaken iz naslednjih razlogov.

(79) Usmeritev kitajskega gospodarstva večinoma določa izpopolnjen sistem načrtovanja, ki opredeljuje prednostne naloge in predpisuje cilje, na katere se morajo osredotočiti osrednje in lokalne oblasti. Ustrezni načrti so na voljo na vseh ravneh upravljanja in zajemajo vse gospodarske sektorje. Cilji, določeni v instrumentih načrtovanja, so zavezujoči, organi na posamezni ravni upravljanja pa spremljajo izvajanje načrtov na ustrezni nižji ravni upravljanja. Sistem načrtovanja v LRK na splošno prispeva k temu, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (10).

(80) Kitajska vlada opremo kablov iz optičnih vlaken šteje za ključni izdelek, kot je bilo ugotovljeno na podlagi javnih političnih dokumentov in seznamov (11). Taka razvrstitev je zelo pomembna, saj se na njeni podlagi za zadevne sektorje šteje, da so upravičeni do uvrstitve na področje uporabe najrazličnejših posebnih politik in podpornih ukrepov, namenjenih spodbujanju razvoja v vsakem sektorju (12). Ker so kabli iz optičnih vlaken ključni gradnik infrastrukture internetnih omrežij, imajo poglavitno vlogo pri uvedbi optičnih omrežij in širokopasovnega interneta. Razvoj teh se v LRK vodi in upravlja na podlagi številnih načrtov, direktiv in drugih dokumentov, ki se izdajajo na nacionalni, regionalni in občinski ravni ter so medsebojno povezani. Primeri takih ključnih dokumentov politike vključujejo naslednje načrte, projekte in druge dokumente.

(81) V 13. petletnem načrtu za nacionalni gospodarski in družbeni razvoj LRK (v nadaljnjem besedilu: 13. petletni načrt), ki zajema obdobje 2016–2020, je poudarjena strateška vizija kitajske vlade za izboljšanje in spodbujanje ključnih industrij. V 13. petletnem načrtu je poudarjena namera kitajske vlade, da bo okrepila razvoj strateških visokih tehnologij, med katerimi je informacijska tehnologija vključena v poglavje 6. V poglavju 23 je dodatno določeno, da se informacijske mreže, v katere spadajo kabli iz optičnih vlaken, štejejo za „nastajajočo strateško industrijo“. V zvezi s tem je v 13. petletnem načrtu navedeno, da bo kitajska vlada „pomagala zagotoviti hiter razvoj proizvodnih in inovacijskih verig nastajajočih industrij za pospešitev oblikovanja industrijskih grozdov v skladu z njihovimi posebnimi značilnostmi“ in „spodbujala kitajska podjetja k dodeljevanju sredstev za inovacije po vsem svetu“.

(82) Kitajska vlada je po dokončnem razkritju trdila, da se 13. petletni načrt ne nanaša na kable iz optičnih vlaken in da je Komisija preprosto domnevala, da kabli iz optičnih vlaken spadajo v kategorijo „informacijskih mrež“. Po navedbah kitajske vlade je v poglavju 6 13. petletnega načrta jasno navedeno, da bodo v ospredju tehnologije za „splošno rabo“, da v poglavju 23 ni navedena industrija kablov iz optičnih vlaken ter da je iz izraza „informacijska mreža“ v poglavju 23 jasno razvidno, da se ne nanaša na kable iz optičnih vlaken ali posebne izdelke, temveč na splošno infrastrukturo. Podobno poglavje 25 govori o „optičnih omrežjih“ in ne o posebnih izdelkih, kot so kabli iz optičnih vlaken.

(83) V poglavju 4 „Razvojna filozofija“ 13. petletnega načrta je med razvojnimi prednostnimi nalogami navedena „uvedba informacijske tehnologije“. V tem poglavju so opredeljene usmeritev in prednostne naloge za doseganje ciljev 13. petletnega načrta, v njem navedeni elementi pa so strateško pomembni. Zato se „informacijska tehnologija“ šteje za ključni element razvoja države v obdobju, ki ga zajema 13. petletni načrt. Poleg tega se 13. petletni načrt sklicuje na „informacijsko tehnologijo“ v številnih poglavjih, ki se nanašajo na različne gospodarske in družbene sektorje.

(84) V oddelku 2 „Strateške industrije“ poglavja 23 „Razvoj novih strateških industrij“ 13. petletnega načrta je določeno, da „bomo spodbujali strateške industrije na področjih vesoljske in oceanografske industrije, informacijskih mrež, znanosti o življenju in jedrske tehnologije“. Poleg tega je v poglavju 25 „Gradnja vseprisotne, učinkovite informacijske mreže“ določeno, da „bomo pospešili gradnjo hitre, mobilne, varne in vseprisotne informacijske infrastrukture naslednje generacije ter širili uporabo tehnologije informacijskih mrež“, ki vključuje „novo generacijo hitrih optičnih omrežij“, „napredno in vseprisotno brezžično širokopasovno omrežje“ ter „novo tehnologijo informacijskih mrež“. Poleg tega je v okviru 9 seznam projektov na področju informacijske tehnologije, med katerimi je tudi nacionalni program za širokopasovne povezave, katerega cilj je „vzpostavitev optičnega telekomunikacijskega sistema visoke hitrosti in visoke zmogljivosti“.

(85) 13. petletni načrt je ključni politični dokument, ki določa prednostne naloge nacionalnega gospodarskega in družbenega razvoja LRK ter kot tak poudarja prednostna področja, ne da bi nujno zagotavljal vse podrobnosti za konkretno uresničevanje prednostnih nalog. Zato dejstvo, da kabli iz optičnih vlaken kot taki niso navedeni v 13. petletnem načrtu, ne pomeni, da se ne štejejo za ključni in nepogrešljivi element za doseganje splošnejšega strateškega cilja razvoja informacijske tehnologije in infrastrukture informacijske mreže.

(86) Tudi „nova generacija industrije informacijske tehnologije“, ki vključuje kable iz optičnih vlaken kot informacijsko in komunikacijsko napravo, je spodbujana industrija v skladu s pobudo „Made in China 2025“ (13). V tej pobudi je spodbujana informacijska in komunikacijska oprema opredeljena tudi kot „pametna tehnologija za optične prenosne sisteme zelo visoke hitrosti in visoke zmogljivosti“, v nadaljevanju pa je v oddelku „Strateške in prednostne naloge“ prednost dana pospeševanju uporabe in izgradnje „optičnih omrežij“.

(87) Ker se industrija kablov iz optičnih vlaken spodbuja v okviru strategije „Made in China 2025“, je upravičena do precejšnjega državnega financiranja. Ustanovljenih je bilo več skladov, namenjenih podpori pobudi „Made in China 2025“ (14) in s tem posredni podpori industriji kablov iz optičnih vlaken, kot so nacionalni sklad za industrijo integriranih vezij (National Integrated Circuit Industry Fund) (15), sklad za napredno proizvodnjo (Advanced Manufacturing Fund) (16) in investicijski sklad za nastajajoče industrije (Emerging Industries Investment Fund) (17).

(88) Z vključitvijo izgradnje optičnega omrežja kot enega od ciljev v strategijo „Made in China 2025“ ali v kateri koli drug dokument strateškega načrtovanja izdelki, ki so ključni za doseganje okrepljene in izboljšane širitve gradnje takih omrežij, kot so kabli iz optičnih vlaken, ki se uporabljajo za prenos, spadajo na področje uporabe zadevnih strateških načrtov in so tako upravičeni do ustreznih preferencialnih ukrepov.

(89) Poleg tega kabli iz optičnih vlaken pogosto spadajo pod okrilje „nove generacije industrije informacijske tehnologije“, zlasti kot „informacijska in komunikacijska oprema“. V časovnem načrtu pobude „Made in China 2025“ (18) je navedenih deset strateških sektorjev, ki jih kitajska vlada šteje za ključne industrije. V sektorju 1 „Nova generacija industrije informacijske tehnologije“/1.2 Informacijska in komunikacijska oprema sta kategoriji izdelkov „oprema za optične prenosne sisteme visoke hitrosti in visoke zmogljivosti (400 G/1 Tb/s)“ in „oprema za optični dostop visoke hitrosti (10 G/100 Gb/s)“ opisani kot izdelki, ki spadajo med razvojne prednostne naloge tega sektorja. Nova generacija informacijske tehnologije torej izkorišča prednosti, ki izhajajo iz podpornih mehanizmov, ki so navedeni v dokumentu in med drugim vključujejo politike finančne podpore, fiskalno in davčno politiko ter nadzor in podporo državnega sveta (19).

(90) Poleg tega so kabli iz optičnih vlaken povezani s kategorijo „novi materiali“. V časovnem načrtu „Made in China 2025“ so v oddelku 9 navedeni „novi materiali“ in njihove podkategorije, vključno s ključnimi strateškimi materiali (točka 9.2), visokozmogljivimi vlakni in kompozitnimi materiali. Kot je razvidno iz kataloga visokotehnoloških izdelkov in izdelkov z novo tehnologij (2006) v št. 6020004 in 6020005, se za izdelke iz optičnih vlaken, zlasti tiste, ki so povezani s predobliko optičnih vlaken, ki je glavni vhodni material za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, šteje, da predstavljajo „nove materiale“.

(91) Kitajska vlada je po dokončnem razkritju trdila, da Komisija ni pojasnila, na kateri podlagi je kable iz optičnih vlaken štela za „nove materiale“. Poudarila je, da se oddelek 9.2.3 časovnega načrta nanaša le na „visokozmogljiva vlakna in kompozitne materiale“ ter da se za „nove materiale“ šteje samo glavni vhodni material za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, ne pa kabli optičnih vlaken kot taki.

(92) V zvezi s tem je Komisija znova poudarila, da se v katalogu visokotehnoloških izdelkov in izdelkov z novo tehnologijo (2006) izdelki iz optičnih vlaken, vključno zlasti s predobliko optičnih vlaken, štejejo za „nove materiale“. Predoblika optičnih vlaken je ključni vhodni material z visoko dodano vrednostjo za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, ki predstavlja znaten del proizvodnih stroškov. Zato je Komisija sklenila, da ker je predoblika optičnih vlaken, ki je polizdelek kablov iz optičnih vlaken, navedena kot „nov material“, obstaja neposredna povezava med kabli iz optičnih vlaken in kategorijo „novi materiali“.

(93) Poleg časovnega načrta „Made in China 2025“ je bil novembra 2016 na podlagi seznama desetih strateških sektorjev pripravljen katalog štirih osnov (Catalogue of Four Essentials) (20), ki ga je objavil nacionalni svetovalni odbor za proizvodno strategijo (NMSAC), ki je svetovalna skupina nacionalne vodilne ozke skupine za vzpostavitev nacionalne proizvodne zmogljivosti. To skupino je ustanovila kitajska vlada, da bi razvila načrte, politike, projekte in delovne ureditve za spodbujanje razvoja proizvodne industrije in usklajevanje zadev v regijah in okrožjih (21). V tem katalogu je vsak od desetih strateških sektorjev razdeljen na štiri poglavja: (i) glavni osnovni nadomestni deli, (ii) ključni osnovni materiali, (iii) napredni osnovni postopki/tehnologije in (iv) tehnološke platforme industrije. Kabli iz optičnih vlaken so obravnavani v sektorju 1: informacijska tehnologija nove generacije, točka (i) glavni osnovni nadomestni deli, podtočka 38 optična vlakna z zelo nizkimi izgubami, ki temeljijo na pasovni širini 400 G (napajalno omrežje) in pod točko (ii) ključni osnovni materiali, podtočka 22 materiali iz optičnih vlaken nove generacije.

(94) Kitajska vlada je po dokončnem razkritju ponovila svoje stališče, da 13. petletni načrt in pobuda „Made in China 2025“ nista obvezna ali pravno zavezujoča dokumenta.

(95) V zvezi s tem je Komisija poudarila, da v načrtu niso navedene le splošne izjave o spodbujanju, ampak je v njem uporabljeno besedilo, ki kaže na njegovo zavezujočo naravo. Kot je navedeno v uvodni izjavi 85, je 13. petletni načrt vsekakor ključni politični dokument, ki določa prednostne naloge za nacionalni gospodarski in družbeni razvoj ter je podlaga za različne zavezujoče pravne akte, ki jih morajo organi upoštevati in izvajati pri sprejemanju novih pravil ali razdeljevanju javnih sredstev.

(96) Kar zadeva pobudo „Made in China 2025“, jo je treba razlagati v povezavi s časovnim načrtom „Made in China 2025“ in ob upoštevanju skladov, ki so bili oblikovani v podporo pobudi „Made in China 2025“. Čeprav pobuda „Made in China 2025“ določa zlasti splošna načela, ki jih je treba upoštevati, je njeno izvajanje z izplačevanjem državnih sredstev nekaterim spodbujanim industrijam zavezujoče, zaradi česar je posebej namenjena takšnim spodbujanim industrijam in se ne uporablja splošno. Poleg tega so v strategiji „Made in China 2025“ uporabljeni izrazi, ki izražajo cilje, ki jih je treba doseči, na primer: „pospešili bomo uvajanje in gradnjo optičnih omrežij“ in „odločno bomo spodbujali prebojni razvoj na ključnih področjih“, kadar gre za sklicevanje na „novo generacijo industrije informacijske tehnologije“, vključno z „informacijskimi in komunikacijskimi napravami“.

(97) Komisija je zato zavrnila trditve kitajske vlade.

(98) Industrija kablov iz optičnih vlaken je zajeta tudi v načrtu za razvoj pametne proizvodnje (2016–2020), ki ga je objavilo kitajsko ministrstvo za industrijo in informacijsko tehnologijo (22). Njegov cilj je izvesti 13. petletni načrt in določa deset ključnih nalog, katerih namen je skrajšati razvojni cikel izdelkov, izboljšati učinkovitost proizvodnje in kakovost izdelkov, znižati obratovalne stroške, zmanjšati porabo virov in energije ter pospešiti razvoj pametne proizvodnje. Državni svet je leta 2018 razglasil, da namerava Kitajska istega leta dodati približno 100 pilotnih projektov in tako razširiti svoj program za pametno proizvodnjo, glede na javno dostopne podatke pa je kitajsko ministrstvo za industrijo in informacijsko tehnologijo dve družbi, povezani z vzorčenimi proizvajalci izvozniki, tj. Zhongtian technology precision materials Ltd. in Fiberhome Communication Technology, uvrstilo na seznam pilotnih predstavitvenih projektov na področju pametne proizvodnje, in sicer prvo leta 2017 (23), drugo pa leta 2018 (24). Poleg tega je eden od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, tj. družba Yangtze Optical Fibre and Cable, prejel priznanje National First Batch Smart Manufacturing Pilot Enterprise (nacionalno pilotno podjetje na področju pametne proizvodnje prvih serij) (25).

(99) Obstajajo jasni znaki, da uvrstitev na enega od teh seznamov, ki sta povezana s strategijo „Made in China 2025“, ne pomeni le pohvale, ampak da so z njo povezane tudi finančne ugodnosti. V dokumentu z naslovom „Obvestilo ministrstva za finance v zvezi s prenesenimi zneski za programe za preoblikovanje in posodobitev lokalne industrije za leto 2017“ je v vrstici 151 ustrezen vpis, ki navaja, da je družba Fiberhome Communication Technology v okviru programa „Nov način proizvodnje osnovne opreme za komunikacijska omrežja 5G“ prejela subvencijo v znesku 12 milijonov RMB.

(100) Številni dodatni dokumenti podpirajo ugotovitev, da je kitajska vlada ustvarila širok okvir podpore za infrastrukturo internetne tehnologije in širokopasovnih omrežij, ki med drugim zajema industrijo kablov iz optičnih vlaken. Kitajska vlada je že leta 2009 v načrtu za prilagoditev in oživitev industrije elektronskih informacij (26) izrecno izrazila svoj cilj, da bo „usmerjala in spodbujala izgradnjo […] širokopasovnega optičnega dostopovnega omrežja“.

(101) V strategiji „Broadband China“ iz leta 2013 (27) je kitajska vlada oblikovala cilj, da se bo spodbujala izgradnja „dostopovnih omrežij […] v skladu z idejami o hitrem dostopu“ in določila, da „se bodo v mestih pri gradnji in prenovi dostopovnih omrežij uporabljale tehnične metode, kot sta optika do doma in optika do zgradbe“. Poleg tega se v skladu s to strategijo spodbuja „razširitev optike na stran uporabnika “ in se postopoma zgradi „fiksno širokopasovno dostopovno omrežje z optičnimi vlakni kot glavnim virom“.

(102) V poglavju strategije „Broadband China“, ki obravnava instrumente politike, kitajska vlada opisuje instrumente, ki se uporabljajo za doseganje ciljev te strategije, tj. „celovito izkoriščanje različnih posebnih skladov na centralni ravni države za usmerjanje ustreznih lokalnih skladov za naložbe v raziskave in razvoj ter industrializacijo širokopasovnih omrežij“ in za zagotavljanje „podpore s subvencioniranimi obrestnimi merami za posojila za upravičene projekte gradnje širokopasovnih omrežij na nacionalnih razvojnih območjih v zahodni regiji“ ter nazadnje za okrepitev „podpore za davčne koncesije“ in „podporo za gradnjo širokopasovnih omrežij“. Kot je navedeno v uvodni izjavi 80, je Komisija menila, da so kabli iz optičnih vlaken ključen sestavni del infrastrukture internetnih omrežij in nepogrešljivi za vzpostavitev širokopasovnih sistemov.

(103) V strategiji „Broadband China“ niso navedeni zgolj nezavezujoči cilji v zvezi z razvojem internetne infrastrukture. Če jo obravnavamo skupaj z drugimi dokumenti, je jasno, da so finančni prispevki kitajske vlade bistven element, ki se uporablja za doseganje ciljev te strategije. V mnenjih o spodbujanju gradnje optičnih širokopasovnih omrežij (28) je navedeno, da „se lokalne oblasti na vseh ravneh spodbujajo k zagotavljanju finančnih subvencij za uporabo optičnih širokopasovnih omrežij v institucijah, ki zagotavljajo javne storitve“, da se povečajo „naložbe in podpora politike na področju raziskav in razvoja jedrnih čipov, naprav, sistemske opreme in aplikacij za optično širokopasovno komunikacijo“ ter da se spodbujajo „tehnološke inovacije na področju optične komunikacije“.

(104) Kitajska vlada je po dokončnem razkritju trdila, da strategija „Broadband China“ predstavlja zgolj smernice v zvezi s širokopasovno infrastrukturo. V zvezi s tem je kitajska vlada opozorila, da je odbor v poročilu v zadevi „Kitajska – GOES“ ugotovil, da „splošne informacije o vladni politiki, ki niso neposredno povezane z nobenim zadevnim programom, niso ‚zadosten dokaz‘ specifičnosti“.

(105) V zvezi s tem je Komisija opozorila, da, kot je navedeno v uvodni izjavi 102, v poglavju Strategija „Broadband China“, ki obravnava instrumente politike, kitajska vlada opisuje instrumente, ki se uporabljajo za doseganje ciljev te strategije, kot so uporaba različnih posebnih skladov, podpora s subvencioniranimi obrestnimi merami, podpora z davčnimi koncesijami itd. Zato je Komisija v uvodni izjavi 103 menila, da je ob upoštevanju tudi drugih dokumentov jasno, da so finančni prispevki kitajske vlade bistveni element za doseganje ciljev te strategije. Čeprav se za strategijo „Broadband China“ trdi, da je usmeritvene narave, je zaradi njenega izvajanja z izplačevanjem državnih sredstev nekaterim spodbujanim industrijam zavezujoča le za takšne spodbujane industrije in nanje posebej osredotočena ter se ne uporablja splošno. V vsakem primeru sklicevanje na poročilo odbora v zadevi „Kitajska – GOES“ ni odločilno, kar zadeva specifičnost, saj v tem primeru številni načrti in politični dokumenti, ki jih je izdala kitajska vlada, zajeti v tem oddelku, zagotavljajo posebne smernice in podporo za zadevni izdelek. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

(106) V usmerjevalnih mnenjih državnega sveta o dejavni promociji načrta „Internet Plus“ (29) od leta 2015 je oblikovan jasen cilj z navedbo, da ta dokument prispeva k „pospešiti izvajanja strategije „Broadband China“, organizaciji in izvajanju nacionalnega projekta izgradnje informacijske infrastrukture nove generacije ter spodbujanju preobrazbe optičnega širokopasovnega omrežja“. Način za dosego tega cilja je opisan v „točki (6) Okrepitev smernic in podpore“, kjer je podrobno navedeno, da se poveča fiskalna in davčna podpora, ter so opredeljene naloge, kot sta „dejavno vlaganje v raziskave in razvoj ter predstavitev uporabe kvalificiranih integriranih inovacijskih ključnih tehnologij ‚Internet +‘. Usklajuje se uporaba obstoječih posebnih finančnih skladov za podporo izgradnji platform, povezanih s tehnologijami ‚Internet +‘, in predstavitvam uporabe“.

(107) Poleg tega je kitajska vlada leta 2015 predstavila načrt za finančne naložbe, predvidene za „pospešitev gradnje infrastrukture“, v „smernicah generalnega urada državnega sveta o pospešitvi gradnje visokohitrostnih širokopasovnih omrežij ter spodbujanju pospešitve omrežja in znižanja pristojbin“ (30). V tem dokumentu je navedeno, da bo kitajska vlada za dosego tega cilja „pospešila gradnjo mest z vsemi optičnimi omrežji in omrežij četrte generacije mobilnih komunikacij (4G), pri čemer je bilo v gradnjo omrežij leta 2015 vloženih več kot 430 milijard juanov, v obdobju 2016–2017 pa vsaj 700 milijard juanov“, ter „spodbujala proces napeljave optike do doma, leta 2015 dokončala optično preobrazbo 45 000 območij dostopa z bakrenimi kabli in s tem ustvarila več kot 80 milijonov novih gospodinjstev z optiko do doma“.

(108) Pristop kitajske vlade, da v katalogih opredeli spodbujane industrije in izdelke, da bi ustrezno dodelila sredstva na podlagi njihovega strateškega ali političnega pomena, kot ga pripisuje kitajska vlada, ter da izvaja in nadzoruje načrte na vsaki upravni ravni, je mogoče zaznati tudi ob pregledu kataloga strateških in novih izdelkov in storitev nacionalne komisije za razvoj in reforme (NDRC) iz leta 2016 (31). Predvidena je vzpostavitev nove generacije industrije informacijske tehnologije, vključno z novo generacijo industrije informacijskih omrežij. Za dosego tega cilja so nekateri izdelki vključeni v katalog strateških in novih izdelkov. Kabli iz optičnih vlaken so očitno eden od takih izdelkov, saj je sklicevanje na „optično komunikacijsko opremo, vključno z vlakni“ nedvoumno. Naštevanje tehnoloških posebnosti zadevne opreme, kot so „vlakna G.657 za FTTx, vlakna G.655 z veliko učinkovito površino, vlakna G.656, svetloba z nizkimi in zelo nizkimi izgubami, ki ustreza vlaknom standarda G.652, […] optična prenosna oprema, enokanalna linijska hitrost 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s in 400 Gbit/s“, kaže, da kitajska vlada kable iz optičnih vlaken šteje za strateški in novi izdelek, pa tudi stopnjo podrobnega načrtovanja s strani kitajske vlade, ki sega do ravni nekaterih tehnoloških izdelkov.

(109) Enak pristop – opredelitev ciljev v načrtih in njihovo nadaljnje izvajanje z opredelitvijo tehničnih podrobnosti v katalogih – je uporabljen v katalogu visokotehnoloških izdelkov in izdelkov z novo tehnologijo (32), v katerem so kabli iz optičnih vlaken zajeti kot komunikacijski izdelek pod št. 1020011, ki vključuje „optični prenosni sistem SDH z enomodnim optičnim prenosnim medijem, visokohitrostni podatkovni kanal, hitrost prenosa 10 Gbit/s in 40 Gbit/s, za komunikacijske linije in hrbtenično omrežje podzemne železnice“. Kabli iz optičnih vlaken so bili že leta 2003 uvrščeni v katalog spodbujanih visokotehnoloških izdelkov za tuje naložbe v kategoriji Komunikacijska oprema in izdelki (33) pod številko 42 kot „optična komunikacijska oprema SDH s hitrostjo 10 Gb/s in več“.

(110) Kitajska vlada in družba Connect Com sta po dokončnem razkritju trdili, da Komisija ni dokazala, da različni dokumenti iz oddelka 3.1 „posebej“ podpirajo ali spodbujajo industrijo kablov iz optičnih vlaken, čeprav člen 4(2), točka (a), osnovne uredbe določa, da mora Komisija dokazati, da dokument kitajska vlade „izrecno omejuje dostop“ na nekatera podjetja, in da takšna zahteva iz člena 2.1, točka (a), Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepi vključuje dokazilo o omejitvi, ki je „izrecna [...], nedvoumna in jasna“ (34). Družba Connect Com se je nadalje sklicevala na člen 4(5) osnovne uredbe, ki določa, da mora biti specifičnost jasno utemeljena na podlagi pozitivnih dokazov, in trdila, da Komisija ni izpolnila te zahteve. Poleg tega je kitajska vlada trdila, da se Komisija opira na napačno predpostavko, da če se domnevno spodbuja omrežna infrastruktura, se spodbuja tudi vse, kar sestavlja zadevno omrežje. Kitajska vlada je navedla, da se številni dokumenti, ki jih omenja Komisija, kot so 13. petletni načrt, pobuda „Made in China 2025“, načrt za razvoj pametne proizvodnje (2016–2020), načrt za prilagoditev in oživitev industrije elektronskih informacij iz leta 2009 in strategija „Broadband China“ iz leta 2013, ne nanašajo na kable iz optičnih vlaken ali industrijo kablov iz optičnih vlaken, temveč na omrežja nižje omrežne ravni ali uvajanje širokopasovnih povezav, tj. splošno infrastrukturo. Po mnenju kitajske vlade bi morala Komisija glede na to, da so za izgradnjo omrežij potrebni številni viri in izdelki, jasno pojasniti, katere izdelke in storitve, ki sestavljajo infrastrukturo, je treba spodbujati. Poleg tega je kitajska vlada trdila, da „uvajanje“ omrežja ali širokopasovne povezave ni povezano z blagom, temveč z razvojem infrastrukture in storitvami, saj takšno uvajanje zadeva izboljšanje splošnih telekomunikacijskih storitev.

(111) Komisija se s tem ni strinjala. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 80, so kabli iz optičnih vlaken ključen sestavni del infrastrukture internetnih omrežij ter imajo bistveno vlogo pri uvajanju optičnih omrežij in širokopasovnega interneta. Širokopasovna infrastruktura se nanaša na omrežja nameščene telekomunikacijske opreme in tehnologije, potrebne za zagotavljanje dostopa do hitrega interneta in drugih naprednih telekomunikacijskih storitev (35), kabli iz optičnih vlaken pa so glavni del prenosne opreme. Zato izgradnja širokopasovne infrastrukture in omrežij zahteva uporabo izdelkov, ki so potrebni za prenos podatkov, in ne pomeni večinoma zagotavljanje storitev, kot se zdi, da namiguje kitajska vlada. Dejansko bi bilo zagotavljanje storitev rezultat obstoja takšne infrastrukture, ko bi bila zgrajena. Če torej kitajska vlada spodbuja gradnjo širokopasovne infrastrukture, spodbuja tudi ključne izdelke, ki so nepogrešljivi za gradnjo takšne infrastrukture in so njen sestavni del. Komisija meni, da normativni okvir, ki izhaja iz izvajanja različnih dokumentov iz oddelka 3.1, „izrecno omejuje dostop“ do prednostne obravnave na nekatera podjetja v spodbujanih industrijah, kot je industrija kablov iz optičnih vlaken, ki je del informacijske tehnologije in širokopasovnih omrežij. Zato so različni dokumenti, navedeni v oddelku 3.1, predstavljali zadostne pozitivne dokaze za ugotovitev specifičnosti podpore in spodbujanja industrije kablov iz optičnih vlaken s strani kitajske vlade. Zato so bile trditve kitajske vlade in družbe Connect Com zavrnjene.

(112) Poleg tega so v skladu z navedbami kitajske vlade omrežja za dostop do interneta in širokopasovna infrastruktura splošna infrastruktura. Kitajska vlada se je sklicevala na razlago „splošne infrastrukture“ s strani odbora v zadevi Evropske skupnosti in nekatere države članice – Veliki civilni zrakoplovi kot „infrastrukturo, ki ni zagotovljena samo enemu subjektu ali omejeni skupini subjektov ali v njihovo korist, temveč je na voljo vsem ali skoraj vsem subjektom“. Kitajska vlada je nadalje trdila, da je pritožbeni organ v zadevi „ZDA – Sečnja mehkega lesa IV“ potrdil, da je „edina izrecna izjema od splošnega načela, da bo zagotavljanje ‚blaga‘ s stani vlade zagotovilo finančni prispevek, kadar se takšno blago zagotavlja v obliki ‚splošne infrastrukture‘“.

(113) V zvezi s tem je Komisija poudarila, da se razlaga „splošne infrastrukture“, na katero se je sklicevala kitajska vlada, nanaša na opredelitev zagotavljanja blaga s strani vlade v obliki splošne infrastrukture. Ta razlaga se ne nanaša na analizo specifičnosti programa subvencij. Poleg tega predmet te preiskave ni zagotavljanje kablov iz optičnih vlaken s strani vlade, za katere je kitajska vlada trdila, da spadajo v „splošno infrastrukturo“, temveč vse izravnalne subvencije, dodeljene proizvajalcem izvoznikom kablov iz optičnih vlaken, ki te kable iz optičnih vlaken izvažajo telekomunikacijskim operaterjem v Uniji. Zato je Komisija menila, da je trditev neutemeljena in nepomembna za oceno spodbujanja industrije kablov iz optičnih vlaken s strani kitajske vlade, zato jo je zavrnila.

(114) Družba Connect Com je po dokončnem razkritju trdila, da splošno financiranje za širitev optičnega omrežja ne pomeni posebne subvencije za kable iz optičnih vlaken, in se sklicevala na uvodno izjavo 749, v skladu s katero kabli iz optičnih vlaken ne predstavljajo več kot 5 % celotnega obsega optičnega omrežja.

(115) V zvezi s tem je Komisija poudarila, da se uvodna izjava 749 glasi: „V preiskavi je bilo ugotovljeno, da kabli iz optičnih vlaken predstavljajo samo majhen delež celotnih stroškov uvajanja pri projektih digitalnih omrežij – v primeru 5G precej manj kot 5 %.“ Prvič, ta izjava se nanaša na proizvodne stroške in ne na obseg. Drugič, dejstvo, da kabli iz optičnih vlaken morda predstavljajo manjši delež celotnega uvajanja omrežja, ne razveljavlja dejstva, da so kabli iz optičnih vlaken ključen in nepogrešljiv izdelek za uvajanje takega omrežja. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 80 in 111, so kabli iz optičnih vlaken sestavni del visokohitrostnih širokopasovnih omrežij zadnje generacije, ki temeljijo na tej tehnologiji, ki zato brez njih ne bi mogla delovati. Subvencije za ta ključni sestavni del so torej po definiciji specifične in ključne za uspešno delovanje celotnega optičnega omrežja. Trditev je bila zato zavrnjena.

(116) Poglavje III začasnih določb o spodbujanju prilagajanja industrijske strukture (sklep št. 40 državnega sveta iz leta 2005, v nadaljnjem besedilu: sklep št. 40) se sklicuje na „katalog smernic za prestrukturiranje industrije“, ki vsebuje tri vrste vsebin, in sicer spodbujane vsebine projektov, omejene vsebine projektov in izločene vsebine projektov. Člen XVII sklepa določa, da če „naložbeni projekt spada v spodbujano kategorijo, se prouči, odobri in evidentira v skladu z veljavnimi nacionalnimi predpisi o naložbah; vse finančne institucije zagotavljajo kreditno podporo v skladu s kreditnimi načeli; uvožena oprema za lastno uporabo, katere vrednost je zajeta v skupnem znesku naložbe, razen blaga, navedenega v dokumentu ‚Uvoženo blago v okviru domačih naložbenih projektov, ki ni oproščeno‘ (spremenjen leta 2000), ki ga je izdalo ministrstvo za finance, je lahko oproščena uvoznih dajatev in davka na dodano vrednost v zvezi z uvozom, razen če so bili sprejeti novi predpisi o vsebini naložbenih projektov, ki ni oproščena. Druge priljubljene politike v zvezi s spodbujanimi industrijskimi projekti se izvajajo v skladu z veljavnimi nacionalnimi predpisi“.

(117) Zato sklep št. 40, bran v povezavi s katalogom smernic za prestrukturiranje industrije, določa posebno obravnavo nekaterih projektov v nekaterih spodbujanih industrijah.

(118) V katalogu smernic za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013) (36) in katalogu smernic za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2019) (37), odobrenem z odlokom št. 29 komisije Ljudske republike Kitajske za nacionalni razvoj in reforme z dne 27. avgusta 2019, ki je začel veljati 1. januarja 2020, so pod naslovom „Kategorija I Spodbujanje“ navedeni: „XXVIII. Informacijska industrija […] 13. Proizvodnja opreme za optične prenosne sisteme za multipleksiranje z delitvijo valovne dolžine (WDM) s hitrostjo 32 valov ali več; 14. Proizvodnja opreme za optične komunikacijske sisteme za serije digitalne sinhronizacije s hitrostjo 10 GB/s ali več; […] 28. Proizvodnja novih (nedisperzijskih) predoblik enomodnih in optičnih vlaken.“

(119) Katalog smernic za prestrukturiranje industrije pod naslovom Industrijska industrija vsebuje posebne projekte, povezane z industrijo kablov iz optičnih vlaken, ki so spodbujani.

(120) Kitajska vlada je trdila, da sklep št. 40 ni obvezen ali pravno zavezujoč, temveč je zgolj dokument s smernicami. Poleg tega po mnenju kitajske vlade člen V sklepa št. 40, ki se nanaša na „okrepitev gradnje informacijske infrastrukture, vključno s širokopasovnimi komunikacijami“, jasno zadeva le izboljšanje infrastrukture in ne omenja kablov iz optičnih vlaken. Zato je kitajska vlada trdila, da ta dokument ne bi mogel zagotoviti podpore ali spodbude industriji kablov iz optičnih vlaken.

(121) Prvič, Komisija se ni strinjala, da sklep št. 40 ni obvezen. Sklep št. 40 dejansko določa začasne predpise, ki spodbujajo prestrukturiranje industrije, in se sklicuje na „katalog smernic za prestrukturiranje industrije“, ki opredeljuje tri vrste vsebine: spodbujane vsebine projektov, omejene vsebine projektov in izločene vsebine projektov. Člen XVII sklepa št. 40 določa obvezno obravnavo naložbenih projektov, ki spadajo v spodbujane vsebine, saj je v njem navedeno na primer: „vse finančne institucije zagotavljajo kreditno podporo v skladu s kreditnimi načeli“ in „druge priljubljene politike v zvezi s spodbujanimi industrijskimi projekti se izvajajo v skladu z veljavnimi nacionalnimi predpisi“. Poleg tega člen XXI določa, da „se ustrezne preferenčne politike, ki se izvajajo v skladu z dokumentom ‚Vsebine glede industrije, izdelkov in tehnologij, ki jih država trenutno posebej spodbuja‘ (spremenjen leta 2000), prilagodijo tako, da se izvajajo v skladu s spodbujano vsebino kataloga smernic za prestrukturiranje industrije“. Zato je sklep št. 40 v zvezi s tem obvezen.

(122) Drugič, člen V sklepa št. 40, ki spada v poglavje II „Usmeritve in prednostne naloge industrijskega prestrukturiranja“, kot prednostno nalogo določa krepitev „gradnje informacijske infrastrukture, vključno s širokopasovno komunikacijo“, in kot je razvidno iz uvodne izjave 80 in je dodatno pojasnjeno v uvodni izjavi 111, so kabli iz optičnih vlaken ključen in nepogrešljiv sestavni del takšne infrastrukture. Kot je Komisija sklenila v uvodni izjavi 111, če kitajska vlada spodbuja gradnjo širokopasovne infrastrukture, spodbuja tudi ključne izdelke, ki so nepogrešljivi za gradnjo takšne infrastrukture in so njen sestavni del. Poleg tega člen XIV sklepa št. 40, ki spada v poglavje III „kataloga smernic za prestrukturiranje industrije“ določa, da „spodbujana vsebina vključuje večinoma ključne tehnologije, opremo in izdelke, ki lahko spodbujajo družbeni in gospodarski razvoj, so koristni za varčevanje z viri, varstvo okolja ter optimizacijo in nadgradnjo industrijske strukture ter jih je treba spodbujati in podpirati z ustreznimi politikami in ukrepi“. Kot je že navedeno v uvodni izjavi 118, so informacijska industrija in zlasti ključni vhodni materiali za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, kot so enomodna vlakna in predoblike optičnih vlaken, ter izdelki višje v prodajni verigi, kot so optični prenosni sistemi in optični komunikacijski sistemi, navedeni kot spodbujana vsebina. Poleg tega so kabli iz optičnih vlaken ključna oprema za uvajanje „informacijske infrastrukture, vključno s širokopasovnimi komunikacijami“, ki ga spodbuja kitajska vlada. Zato skupna razlaga zgornjih določb kaže, da so kabli iz optičnih vlaken spodbujan izdelek, po eni strani zato, ker so nepogrešljiv sestavni del spodbujane infrastrukture, po drugi strani pa zato, ker kitajska vlada spodbuja tudi njihove osnovne vhodne materiale, ki določajo njihovo dodano vrednost. Trditev je bila zato zavrnjena.

(123) V podpiranje industrije kablov iz optičnih vlaken niso ciljno usmerjeni le načrti in strategije na nacionalni ravni. Na ravni provinc so bila ustanovljena tako imenovana nacionalna visokotehnološka industrijska razvojna območja. Eno od njih je novotehnološko industrijsko razvojno območje East Lake. Kot je opredeljeno v oddelku I.2 13. petletnega načrta za nacionalna visokotehnološka industrijska razvojna območja, naj bi ta območja zagotovila regionalno platformo za izvajanje poglobljenih nacionalnih strategij, kot sta „Internet +“ in „Made in China 2025“ (38). Družbe in podjetja, ki delujejo na enem od teh območij in se štejejo za subjekte, ki opravljajo dejavnost, ki spada na področje uporabe zadevnih strategij, so upravičeni do ugodne obravnave. Kot je razvidno iz dokumenta v zvezi s preferenčnimi politikami nacionalnih visokotehnoloških industrijskih razvojnih območij (39), se splošna oprostitev davka od dohodkov odobri v dveh letih od datuma ustanovitve, pozneje pa se prednostna obravnava nadaljuje z odobritvijo znižane stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, izvzetja iz izvoznih tarif in drugih davčnih ugodnosti.

(124) Ugodnosti za družbe, ki delujejo v visokotehnološki industriji na nacionalnem visokotehnološkem industrijskem razvojnem območju, niso omejene na davčne olajšave, ampak vključujejo tudi neposredno finančno podporo. Kot je razvidno iz citiranega dokumenta, v katerem so opredeljene preferenčne politike nacionalnih visokotehnoloških industrijskih razvojnih območij, mora država „vsako leto zagotoviti [...] določeno količino kapitalskih posojil za gradnjo in obseg naložb ter lahko izda določeno količino dolgoročnih obveznic za pridobitev sredstev od družbe“ (40). Natančnejši opis je podan v tem dokumentu, kjer je navedeno, da je „finančna podpora kitajske vlade visokotehnološkim industrijskim razvojnim območjem večinoma namenjena dodeljevanju nekaterih zagonskih sredstev razvojnim območjem na nacionalni ravni in izvajanju nekaterih načrtovanih projektov na nacionalni ravni za podjetja na razvojnih območjih. Večino razvojnih območij na Kitajskem lokalne oblasti podpirajo zlasti z oddajanjem zemljišč v najem po nizkih cenah“.

(125) Poleg tega se „preferenčne politike za nacionalna razvojna območja“ sklicujejo na katalog ključnih visokotehnoloških področij, ki jih podpira država, iz leta 2016, v katerem so navedena podprta ključna visokotehnološka področja. V tem katalogu sta pod naslovom „I. Elektronske informacije“, točka 4 „Komunikacijska tehnologija“ jasno navedena „optično prenosno omrežje“ in „tehnologija optičnega prenosnega sistema“, ki zajemata kable iz optičnih vlaken, kot visokotehnološki področji, ki jih podpira država. Eden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov kablov iz optičnih vlaken ima sedež v provinci Vuhan, večina družb v skupini pa ima sedež na novotehnološkem industrijskem razvojnem območje East Lake. Zato so te družbe upravičene do ugodne obravnave, zagotovljene v okviru sheme nacionalnih visokotehnoloških industrijskih razvojnih območij.

(126) To posebno industrijsko razvojno območje v Vuhanu, ki ga podpira kitajska vlada – novotehnološko industrijsko razvojno območje East Lake –, je delovalo kot glavna baza proizvodnje kablov iz optičnih vlaken. Kot eno od „nacionalnih visokotehnoloških industrijskih razvojnih območij“, ki jih je odobril državni svet, in „nacionalno avtohtono inovacijsko predstavitveno območje“ je postalo prva industrijska baza optoelektronike v LRK (imenovana tudi „kitajska dolina optike“). Proizvajalci kablov iz optičnih vlaken na območju imajo koristi od številnih oblik spodbud in državne podpore.

(127) V zvezi z vhodnimi materiali, ki se uporabljajo za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, je Komisija ugotovila, da je kitajska vlada uvrstila aramid, kemično pridobljeno sintetično vlakno in vhodni material za proizvodnjo kablov iz optičnih vlaken, kot ključni izdelek v katalog smernic za ključne izdelke in storitve v nastajajočih strateških industrijah (41). Zaradi te uvrstitve je ta surovina v ospredju številnih politik kitajske vlade.

(128) Širše gledano veljajo za kemična vlakna državni predpisi in politike za upravljanje trga ne le na centralni ravni, temveč tudi v skladu s podcentralnimi dokumenti o načrtovanju, kot je akcijski načrt province Zhejiang za celovito preoblikovanje in posodobitev tradicionalnih predelovalnih industrij – v katerem so kemična vlakna predstavljena kot ena od desetih ključnih industrij, za katere velja posebno politično upravljanje (42) – ali 13. petletni načrt za razvoj kemijske industrije v provinci Jiangsu (2016–2020). Določbe zadnjenavedenega zadevajo nove kemične materiale, v ospredju pa je zlasti podpiranje razvoja in industrializacije aplikacij z visoko dodano vrednostjo nižje v prodajni verigi, kot so „visokozmogljivostna vlakna“, ki zajemajo vlakna, ki se uporabljajo v proizvodnji kablov iz optičnih vlaken.

(129) Kitajska vlada je po dokončnem razkritju trdila, da različni dokumenti, ki jih je navedla Komisija, kot so „katalog štirih osnov“, „katalog strateških in novih izdelkov in storitev nacionalne komisije za razvoj in reforme (NDRC) iz leta 2016“ in „katalog smernic za prestrukturiranje industrije“, ne omenjajo kablov iz optičnih vlaken kot takih, ampak se nanašajo na vhodne materiale. Kitajska vlada je navedla še, da Komisija ni izvedla analize prenosa ali vračila, s katero bi dokazala, da so bile domnevne subvencije, ki so jih prejele industrije višje ali nižje v prodajni verigi, prenesene na industrijo kablov iz optičnih vlaken.

(130) Komisija je v zvezi z industrijami višje v prodajni verigi ugotovila, da so bili vzorčeni proizvajalci izvozniki vertikalno integrirani, zato se je štelo, da so se subvencije, ki so jih prejeli njihovi povezani dobavitelji, prenesle na proizvajalce izvoznike kablov iz optičnih vlaken. Poleg tega so dokumenti, ki jih je navedla kitajska vlada in ki zajemajo vhodne materiale za kable iz optičnih vlaken, tudi ob predpostavki, da ne zajemajo vsaj posredno ali implicitno tudi kablov iz optičnih vlaken, quod non, v vsakem primeru pomembni skupaj z vsemi drugimi preferenčnimi politikami in dokumenti kitajske vlade, ki so zajeti v tem oddelku. Vsi dokumenti v tem oddelku zajemajo bodisi optična omrežja, v katerih so kabli iz optičnih vlaken ključni sestavni del, bodisi njihove glavne vhodne materiale, kar kaže, kako se spodbuja celoten sektor kablov iz optičnih vlaken, od proizvodnje višje v prodajni verigi do izdelave zadevnega izdelka nižje v prodajni verigi. Ti dokumenti so pomembni tudi za prikaz specifičnosti različnih programov subvencij. Analiza prenosa je potrebna samo za subvencije, ki se dejansko dodelijo za surovine, dobavljene za plačilo, nižje od primernega, ki jih proizvajalci izvozniki uporabljajo za proizvodnjo zadevnega izdelka, in samo, če prodajalec in kupec teh vhodnih materialov nista povezana. Kot je pojasnjeno v oddelku 3.8.2, surovine, ki jih dobavljajo nepovezani dobavitelji za plačilo, ki je nižje od primernega, v tej preiskavi niso bile predmet izravnalnih ukrepov. Poleg tega so sodelujoči proizvajalci izvozniki, kot je navedeno zgoraj v tej uvodni izjavi, večinoma integrirani.

(131) Ob upoštevanju zgoraj navedenih načrtov in programov se torej industrija kablov iz optičnih vlaken šteje za ključno/strateško industrijo, kitajska vlada pa si dejavno prizadeva, da bi se kot cilj politike ustrezno razvijala. Kabli iz optičnih vlaken izstopajo kot izdelek bistvenega pomena za kitajsko vlado za izgradnjo omrežij in infrastrukture, ki so podlaga za vse plasti ključne povezljivosti in področja digitalne politike, ki jih razvija in nadzoruje država. Na podlagi političnih dokumentov iz tega oddelka je Komisija sklenila, da kitajska vlada posreduje v industriji kablov iz optičnih vlaken pri izvajanju povezanih politik in vpliva na svobodno delovanje tržnih sil v sektorju kablov iz optičnih vlaken, zlasti s spodbujanjem in podpiranjem sektorja na različne načine.

3.2 Delno nesodelovanje in uporaba razpoložljivih dejstev

(132) Kitajska vlada je po dokončnem razkritju podala nekaj splošnih pripomb glede odločitve Komisije, da uporabi določbe člena 28(1) osnovne uredbe v zvezi s preferenčnimi posojili, zavarovanjem izvoznih kreditov in vhodnimi materiali.

(133) Kitajska vlada je trdila, da so bile vse zahteve Komisije po informacijah, na katere kitajska vlada ni mogla odgovoriti, nerazumne, saj so predpostavljale obstoj pravnih pooblastil, ki jih kitajska vlada ni imela.

(134) Poleg tega je kitajska vlada trdila, da Komisija ni ustrezno ocenila dejstev, ki jih je imela na voljo, in ni ustrezno pojasnila, zakaj so razpoložljiva dejstva razumno nadomestila vse potrebne manjkajoče informacije.

(135) Kot je navedeno v uvodnih izjavah 146, 160 in 168, je Komisija menila, da je imela kitajska vlada kot delničarka ali odgovorni organ subjektov, za katere je Komisija zahtevala informacije, pravno pooblastilo za pridobitev zahtevanih informacij. Komisija je v svojem sporočilu kitajski vladi, ki se ponovi v oddelkih 3.2.1 do 3.2.3 v nadaljevanju, navedla, zakaj se je morala zanašati na razpoložljiva dejstva. Menila je, da so javno dostopne informacije razumno nadomestilo za informacije, ki jih kitajska vlada ni zagotovila. Komisija je zato zavrnila trditve kitajske vlade.

3.2.1 Uporaba določb člena 28(1) osnovne uredbe v zvezi s preferenčnimi posojili

(136) Komisija je zaradi poenostavitve upravnih postopkov od kitajske vlade zahtevala, naj posebne vprašalnike pošlje vsem finančnim institucijam, ki so vzorčenim družbam zagotavljale posojila ali izvozne kredite.

(137) Sprva je prejela samo odgovor Kitajske izvozno-uvozno banke. Kitajska vlada se ni odzvala na zahtevo Komisije, naj predloži izpolnjene vprašalnike vseh finančnih institucij, ki so vzorčenim družbam zagotavljale posojila ali izvozne kredite. Zato je Komisija v pozivu k dopolnitvi ponovila svojo zahtevo v zvezi s finančnimi institucijami, da bi povečala možnosti za njihovo sodelovanje v preiskavi z zagotovitvijo potrebnih informacij za ugotovitev obstoja in obsega domnevnega subvencioniranja.

(138) Kitajska vlada je na podlagi poziva k dopolnitvi navedla, da izpolnjeni vprašalniki finančnih institucij, ki so zagotavljale posojila, niso bili relevantni za preiskavo, saj nobeno izmed posojil in nobeden od izvoznih kreditov ni bil(-o) dodeljen(-o) v skladu z vladnimi načrti in projekti, kot se je domnevalo v pritožbi in kot je opredeljeno v vprašalniku.

(139) Komisija se s tem stališčem ni strinjala. Prvič, Komisija meni, da so informacije, zahtevane od subjektov v državni lasti, kitajski vladi na voljo za vse subjekte, v katerih je kitajska vlada glavni ali večinski delničar. Poleg tega ima kitajska vlada potrebna pooblastila za sodelovanje s finančnimi institucijami, tudi če niso v državni lasti, saj so vse v pristojnosti kitajskega bančnega regulativnega organa.

(140) Komisija je informacije o strukturi, upravljanju in lastništvu podjetij nazadnje prejela le od ene banke v državni lasti, ne pa tudi od drugih finančnih institucij, ki so zagotavljale posojila vzorčenim družbam. Poleg tega Komisija od bank, razen Kitajske izvozno-uvozno banke, ni prejela preverljivih informacij o posameznih družbah.

(141) Poleg tega Kitajska izvozno-uvozna banka, čeprav je zagotovila nekaj splošnih pojasnil o delovanju svojih sistemov odobritve posojil in obvladovanja tveganja, ni zagotovila posebnih informacij v zvezi z oceno posojil, zagotovljenih vzorčenim družbam. Trdila je, da teh dokumentov ni mogla razkriti, saj so se šteli za notranje in zaupne poslovne dokumente.

(142) Zato je Komisija od vzorčenih skupin proizvajalcev izvoznikov zahtevala, naj odobrijo dostop do informacij o posameznih družbah, ki so jih imele vse banke, državne in zasebne, od katerih so prejeli posojila. Čeprav so vzorčene družbe dale soglasje, da bodo zagotovile dostop do podatkov bank, ki se nanašajo nanje, delno sodelujoča banka ni hotela zagotoviti zahtevanih podrobnih informacij.

(143) Ker Komisija ni prejela informacij v zvezi z večino bank, ki so vzorčenim družbam zagotavljale posojila, je menila, da ni prejela bistvenih informacij v zvezi s tem vidikom preiskave.

(144) Zato je kitajsko vlado obvestila, da bo pri proučevanju obstoja in obsega domnevnega subvencioniranja, dodeljenega s preferenčnimi posojili, morda morala uporabiti razpoložljiva dejstva v skladu s členom 28(1) osnovne uredbe.

(145) Kitajska vlada je v odgovoru na dopis Komisije ugovarjala uporabi člena 28(1) osnovne uredbe. Trdila je, da kitajska vlada ni dolžna zagotoviti zahtevanih informacij in da zahtevane informacije niso potrebne informacije.

(146) Komisija je vztrajala pri svojem stališču, da je kitajska vlada kot regulativni organ pristojna za zagotavljanje odgovorov na posamezna vprašanja, zastavljena finančnim institucijam, ki so zagotavljale financiranje vzorčenim proizvajalcem izvoznikom. Kot je navedeno v dopisu Komisije, so informacije, ki so se zahtevale od subjektov v državni lasti, na voljo kitajski vladi za vse subjekte, v katerih je kitajska vlada glavni ali večinski delničar, in kitajska vlada ima potrebna pooblastila za sodelovanje s finančnimi institucijami, tudi če niso v državni lasti, saj so vse v pristojnosti kitajskega bančnega regulativnega organa.

(147) Komisija je menila tudi, da so zahtevane informacije bistvene za oceno nadzora kitajske vlade nad države nad ravnanjem finančnih institucij v zvezi z njihovimi posojilnimi politikami in oceno tveganja v primeru dajanja posojil industriji kablov iz optičnih vlaken.

(148) Kitajska vlada je po dokončnem razkritju trdila, da informacije, ki jih je Komisija zahtevala v zvezi z informacijami finančnih institucij, ki so vzorčenim družbam zagotavljale posojila ali izvozne kredite, niso bile potrebne ali so bile celo nepomembne za dokončanje analize Komisije, saj nobeno od zadevnih posojil ni bilo odobreno v skladu z vladnimi načrti ali drugimi dokumenti kitajske vlade.

(149) Manjkajoče informacije so se nanašale na dva vidika. Prvič, informacije o lastništvu in strukturi upravljanja nesodelujočih bank je Komisija potrebovala, da bi ugotovila, ali so te banke javni organi ali ne. Drugič, informacije o posameznih družbah, ki jih je posredovala delno sodelujoča Kitajska izvozno-uvozna banka, kot so postopek odobritve posojila in ocena kreditne sposobnosti, ki jo je banka izvedla za posojila, zagotovljena vzorčenim proizvajalcem izvoznikom, so bile potrebne za ugotovitev, ali so bila posojila tem proizvajalcem zagotovljena po preferenčnih obrestnih merah. Takšne notranje dokumente bi lahko zagotovile le banke in kitajska vlada, saj vzorčeni proizvajalci izvozniki do njih ne bi imeli dostopa.

(150) Kitajska vlada je trdila še, da zahtevanih informacij ni imela na voljo. Trdila je, da je bilo pravno nemogoče pridobiti zahtevane informacije, ker v kitajski zakonodaji ni podlage za to, da bi lahko kitajska vlada finančne institucije prisilila k razkritju takšnih zaupnih informacij. Komisija je z zahtevanjem teh informacij kitajski vladi naložila nerazumno breme.

(151) Komisija je opozorila, da je bila vsaka družba posebej zaprošena za soglasje za posojilne transakcije vsake posamezne banke. Menila je, da bi moralo tako posebno soglasje samo po sebi zadostovati za odobritev dostopa do evidenc v zvezi z vzorčenimi družbami. Poleg tega je delno sodelujoča banka dejansko predložila pregled neodplačanih posojil, ki so jih pri njej najele družbe, kar kaže, da ni bila omejena pri zagotavljanju informacij o posameznih transakcijah. Vendar nobena od bank ni predložila nobenih informacij v zvezi z lastno notranjo oceno razkritih transakcij.

(152) Nazadnje, Komisija je menila, da kitajski vladi z zahtevanjem informacij o preferenčnih posojilih ni naložila nerazumnega bremena. Na začetku je svojo preiskavo omejila na tiste finančne institucije, ki so zagotovile posojila vzorčenim družbam. Komisija je opredelila te finančne institucije, zahteva za posredovanje vprašalnikov pa je bila posredovana kitajski vladi skupaj z vprašalnikom, ki ga je morala kitajska vlada izpolniti v zgodnji fazi preiskave. S tem je imela kitajska vlada na voljo dovolj časa za izpolnitev zahteve Komisije. Zato je Komisija menila, da je storila vse, kar je bilo v njeni moči, da bi olajšala svojo zahtevo, naslovljeno na kitajsko vlado.

(153) Komisija je zato trdila, da se je morala pri proučevanju obstoja in obsega domnevnega subvencioniranja, dodeljenega s preferenčnimi posojili, delno zanašati na razpoložljiva dejstva.

(154) Pritožnik je po dokončnem razkritju trdil, da Komisija od kitajske vlade ni prejela ključnih informacij v zvezi s preferenčnimi posojili, zaradi česar stopnje subvencij verjetno nezadostno izražajo dejansko ugodnost, zagotovljeno s preferenčnimi posojili, dodeljenimi proizvajalcem izvoznikom.

(155) Vzorčeni proizvajalci izvozniki so sodelovali v preiskavi in predložili podrobne informacije o posojilih, ki so jih prejeli od bank. Ker je bila ugodnost izračunana na podlagi razlike med temi informacijami in referenčno obrestno mero, se je štelo, da stopnja subvencije predstavlja dejansko ugodnost za vzorčene proizvajalce izvoznike. Trditev je bilo zato treba zavrniti.

3.2.2 Uporaba določb člena 28(1) osnovne uredbe v zvezi z zavarovanjem izvoznih kreditov

(156) Komisija je zaradi poenostavitve upravnega postopka od kitajske vlade zahtevala, naj družbi Sinosure posreduje poseben vprašalnik.

(157) Kitajska vlada je v svojem prvotnem izpolnjenem vprašalniku trdila, da družba Sinosure ni zagotavljala subvencij industriji kablov iz optičnih vlaken, zaradi česar je menila, da posebni vprašalnik, namenjen družbi Sinosure, ni bil relevanten. Kitajska vlada je predložila le letno poročilo družbe Sinosure.

(158) Po pozivu k dopolnitvi je ponovila svoje stališče, da družba Sinosure ni zagotavljala subvencij vzorčenim proizvajalcem izvoznikom ali industriji kablov iz optičnih vlaken, čeprav je predložila delni odgovor na poseben vprašalnik. Vendar niti kitajska vlada niti družba Sinosure nista predložili nobenega od zahtevanih dokazil v zvezi z upravljanjem družbe Sinosure, kot je statut družbe, niti nista predložili popolnega in pravilnega seznama izvoznih kreditov, zagotovljenih vzorčenim proizvajalcem izvoznikom. Poleg tega nista predložili posebnih informacij o zavarovanju izvoznih kreditov, zagotovljenih industriji kablov iz optičnih vlaken, višini premij ali podrobnih podatkov v zvezi z dobičkonosnostjo svoje dejavnosti zavarovanja izvoznih kreditov.

(159) Ker take informacije niso bile predložene, je Komisija menila, da ni prejela bistvenih informacij v zvezi s tem vidikom preiskave.

(160) Po mnenju Komisije so informacije, ki so se zahtevale od subjektov v državni lasti (družb ali javnih/finančnih institucij), kitajski vladi na voljo za vse subjekte, v katerih je kitajska vlada glavni ali večinski delničar. To velja tudi za družbo Sinosure, ki je subjekt, ki je v celoti v državni lasti. Zato je Komisija kitajsko vlado obvestila, da bo pri proučevanju obstoja in obsega domnevnega subvencioniranja, dodeljenega z zavarovanjem izvoznih kreditov, morda morala uporabiti razpoložljiva dejstva v skladu s členom 28(1) osnovne uredbe.

(161) V odgovoru na dopis Komisije je kitajska vlada vztrajala pri svojem stališču, da družba Sinosure ni zagotavljala subvencij, namenjenih industriji kablov iz optičnih vlaken, in da pri izvajanju zadevnih zavarovalnih poslov upošteva tržno usmerjeno načelo ter da nima posebne prednostne obravnave v zvezi z industrijo kablov iz optičnih vlaken, kot je zahtevano v katerem koli političnem dokumentu.

(162) Informacije, ki jih je v zvezi z družbo Sinosure predložila kitajska vlada, so bile nepopolne in Komisiji niso omogočile, da bi sprejela sklepe o ključnih delih preiskave v zvezi z zavarovanjem izvoznih kreditov, zlasti o tem, ali je družba Sinosure javni organ in ali so bile premije, zaračunane vzorčenim družbam, skladne s trgom.

(163) Kitajska vlada je po dokončnem razkritju trdila, da so bile Komisiji predložene vse potrebne informacije in ker družba Sinosure ni zagotavljala subvencij, ki so specifične za industrijo kablov iz optičnih vlaken, zahtevane informacije v sedanji preiskavi niso bile relevantne.

(164) Kot je navedeno v uvodni izjavi 162, Komisija od družbe Sinosure ni prejela informacij, da bi lahko ocenila pravilnost trditve kitajske vlade, da družba Sinosure ni javni organ, in ali so bile premije, ki jih je družba Sinosure zaračunavala, skladne s trgom. Te informacije so se štele za potrebne, da bi Komisija lahko ugotovila, ali je zavarovanje izvoznih kreditov, ki ga je zagotovila družba Sinosure, predstavljalo subvencijo, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi in s katero je bila zagotovljena ugodnost vzorčenim proizvajalcem izvoznikom.

(165) Komisija je zato sklenila, da se je morala pri svojih ugotovitvah v zvezi z zavarovanjem izvoznih kreditov delno zanašati na razpoložljiva dejstva.

(166) Pritožnik je po dokončnem razkritju trdil, da je Komisija od kitajske vlade prejela nepopolne informacije v zvezi z družbo Sinosure, zaradi česar ni mogla sklepati o ključnih delih preiskave v zvezi z zavarovanjem izvoznih kreditov. Zato bi lahko stopnja subvencije, izračunana za vsakega vzorčenega proizvajalca izvoznika, zelo verjetno nezadostno izražala dejansko ugodnost zaradi zavarovanja izvoznih kreditov, zagotovljeno proizvajalcem izvoznikom. Pritožnik je menil, da bi morala Komisija najvišjo stopnjo, ugotovljeno za enega proizvajalca izvoznika, samodejno uporabiti za drugega proizvajalca izvoznika.

(167) Vzorčeni proizvajalci izvozniki so sodelovali v preiskavi in predložili podrobne informacije o zavarovanju izvoznih kreditov, ki so jih prejeli od družbe Sinosure. Ker je bila ugodnost izračunana na podlagi razlike med temi informacijami in ustrezno zunanjo referenčno vrednostjo, se je štelo, da znesek subvencije predstavlja dejansko ugodnost za vzorčene proizvajalce izvoznike. Trditev je bilo zato treba zavrniti.

3.2.3 Uporaba razpoložljivih dejstev v zvezi z vhodnimi materiali

(168) Komisija je od kitajske vlade zahtevala, naj posreduje poseben vprašalnik desetim največjim proizvajalcem in distributerjem vhodnih materialov, ki se uporabljajo pri proizvodnji kablov iz optičnih vlaken, ter vsem drugim dobaviteljem zadevnih materialov, ki so vzorčenim družbam dobavljali vhodne materiale. Kitajska vlada je v izpolnjenem vprašalniku trdila, da nima nadzora nad dobavitelji vhodnih materialov, da bi od njih zahtevala zaupne informacije, zahtevane v vprašalniku, in da bi usklajevanje z zelo velikim številom dobaviteljev vhodnih materialov vzorčenih družb zanjo pomenilo nerazumno breme. Vendar je Komisija na podlagi javno dostopnih podatkov ugotovila, da so glavni proizvajalci germanija (delno) v državni lasti, kot je navedeno v oddelku 3.8.2. Zato je lahko kitajska vlada predložila zahtevane informacije.

(169) Na zahtevo Komisije je predložila vladne načrte in obvestila, ki jih je izdala vlada province Junan in ki vplivajo na industrijo germanija. Vendar pa je kitajska vlada zavrnila zahtevo Komisije, naj posreduje vprašalnik dobaviteljem vhodnih materialov, da bi pridobila podrobnejše informacije o lastniški strukturi podjetij, ki proizvajajo in dobavljajo zadevne vhodne materiale. Zato Komisija zaradi le delnega sodelovanja kitajske vlade v zvezi z vhodnimi materiali, ki se uporabljajo pri proizvodnji kablov iz optičnih vlaken, ni pridobila potrebnih informacij o dobaviteljih vhodnih materialov.

(170) Kitajska vlada je po dokončnem razkritju trdila, da je Komisija nezakonito uporabila razpoložljiva dejstva v zvezi z informacijami proizvajalcev in distributerjev vhodnih materialov, in trdila, da ni razumno pričakovati, da se bo kitajska vlada usklajevala z neštetimi proizvajalci vhodnih materialov.

(171) Komisija je v pozivu k dopolnitvi, naslovljenem na kitajsko vlado, izjemoma zastavila dodatna vprašanja le o enem od glavnih vhodnih materialov, germaniju, iz razlogov, pojasnjenih v oddelku 3.8.2 v nadaljevanju. Vendar pa kitajska vlada ni v celoti predložila potrebnih informacij v zvezi s tem vhodnim materialom.

(172) Te manjkajoče informacije so se večinoma nanašale na dva vidika: prvič, informacije o lastništvu in strukturi upravljanja nesodelujočih proizvajalcev vhodnih materialov. Komisija brez takih informacij ni mogla ugotoviti, ali so ti proizvajalci javni organi ali ne. Drugič, informacije za posamezne družbe, ki so jih zagotovili nesodelujoči proizvajalci vhodnih mat