4.

Svet priznava, da morajo vključene države članice v večji meri dosegati konkretne rezultate in olajšati izvajanje, da bi čim prej in najpozneje do konca leta 2025 izpolnile večje obveznosti, ter poudarja, da so vključene države članice dosegle različne stopnje napredka pri izpolnjevanju 20 večjih obveznosti, ki so jih sprejele med seboj, in pri izvajanju projektov. Zato bi morale okrepiti prizadevanja za njihovo izpolnitev najpozneje do leta 2025, kot je bilo zahtevano v Priporočilu Sveta z dne 16. novembra 2021 o zaporedju posameznih stopenj izpolnjevanja večjih obveznosti in kot je bilo ponovno poudarjeno v strateškem kompasu. Poleg tega Svet poudarja, da so vključene države članice: (a) še naprej povečevale svoje odhodke za obrambo in da so izrazile namero za nadaljnje povečanje v letu 2022 in v obdobju 2023–2025, tudi v odziv na vojaško agresijo Rusije v Ukrajini. Ta pozitivni trend pri izdatkih za obrambo in naložbah vanjo bi bilo treba na dolgi rok ohraniti, večina vključenih držav članic pa bi morala tudi znatno povečati odhodke za raziskave in tehnologijo na področju obrambe, da bi dosegle dogovorjena 2 % skupnih izdatkov za obrambo (skupno merilo). V zvezi s tem bi bilo treba v celoti upoštevati razpoložljiva orodja in strukture EU, vključno z novoustanovljenim vozliščem za inovacije na področju evropske obrambe v okviru Evropske obrambne agencije (EDA) ter obrambno inovacijsko shemo EU v okviru Komisije, ter izkoristiti njihov potencial; (b) le malenkost napredovale pri obveznosti za povečanje števila skupnih projektov na področju obrambnih zmogljivosti in s tem povezanih naložb v javna naročila obrambne opreme ter raziskave in tehnologijo na področju obrambe. Vključene države članice bi morale za izvajanje prednostnih nalog EU na področju razvoja zmogljivosti in uresničevanje dogovorjenih skupnih meril (20 % vseh skupnih odhodkov za raziskave in tehnologijo na področju obrambe, 35 % vseh skupnih odhodkov za javna naročila obrambne opreme) čim bolj izkoristiti obstoječe obrambne pobude in orodja EU ter dodatno povečati in spodbuditi skupne naložbe v obrambo na ravni EU (6). V zvezi s tem naj v celoti izkoristijo ugotovitve usklajenega letnega pregleda na področju obrambe in njegova priporočila, predvsem priložnosti za sodelovanje in prednostna področja. Prav tako naj ob upoštevanju strateškega kompasa v okviru PESCO izkoristijo nove priložnosti, kot je spodbujanje skupnega javnega naročanja, tudi v okviru nadaljnjega ukrepanja na podlagi skupnega sporočila o analizi vrzeli pri naložbah v obrambo in nadaljnjih korakih; (c) na splošno ohranile ali nekoliko povečale svoj prispevek k vojaškim misijam in operacijam v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), vendar še vedno obstajajo vrzeli, ki bi jih bilo treba čim prej zapolniti. Vključene države članice bi morale znatno okrepiti svoja prizadevanja za izpolnjevanje operativnih obveznosti ter pri tem upoštevati načelo enovitosti sil, saj še vedno obstajajo pomisleki glede prispevkov k misijam in operacijam. Vključene države članice bi morale okrepiti svoje prispevke za seznam bojnih skupin EU in podatkovno zbirko za hitro odzivanje. Poleg tega bi morale bolj specifično obravnavati pomanjkljivosti glede strateške zmogljivosti, in sicer zmogljivostne cilje z visoko učinkovitostjo, Predložiti bi tudi morale konkretne predloge za izboljšanje skupnega financiranja misij in operacij v okviru SVOP, tudi kar zadeva zmogljivosti EU za hitro napotitev, vključno s ponovno oceno obsega in opredelitve skupnih stroškov, da se okrepi solidarnost in spodbudi sodelovanje v vojaških misijah in operacijah, pa tudi stroških, povezanih z vajami. Delo v zvezi z opredelitvijo parametrov pravičnega deleža prispevkov za misije in operacije, kot se zahteva v Priporočilu Sveta z dne 16. novembra 2021 o zaporedju posameznih stopenj izpolnjevanja večjih obveznosti, bi bilo treba čim prej zaključiti. To je pomembno za spodbujanje in podpiranje vključenih držav članic, da v okviru svojih sredstev in zmogljivosti povečajo svoje prispevke k misijam in operacijam v okviru SVOP, kar bo zagotovilo preglednost med njimi glede izpolnjevanja njihovih obveznosti; (d) pri uvajanju orodij in procesov Unije za načrtovanje in razvoj zmogljivosti kot usmeritve za nacionalno načrtovanje in odločanje dosegle zmeren napredek. Vključene države članice naj si še bolj prizadevajo za bolj sistematično in dejavnejšo uporabo teh orodij, tudi priporočil iz usklajenega letnega pregleda na področju obrambe, da bi bilo mogoče izkoristiti ves njihov potencial in da bi lahko skupaj odpravljale pomanjkljivosti pri zmogljivostih; (e) nezadostno izpolnjevale obveznost za skupno odpravljanje pomanjkljivosti pri zmogljivostih. Sodelovanje na evropski ravni pri tem je še vedno razmeroma skromno in bi moralo biti bistveno intenzivnejše. Vključene države članice v nacionalnih izvedbenih načrtih navajajo, da so pripravljene slediti priporočilom iz usklajenega letnega pregleda na področju obrambe glede obrambnega sodelovanja, zlasti pa izkoristiti opredeljene priložnosti za sodelovanje. Zato bi morale te priložnosti sistematično vključiti v svoje nacionalno načrtovanje in o njih poročati v svojih nacionalnih izvedbenih načrtih. Vključene države članice bi prav tako morale še naprej sodelovati pri zagotavljanju zmogljivosti, da bi okrepili strukture poveljevanja in kontrole EU, zlasti vojaško zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (MPCC) kot prednostno strukturo poveljevanja in kontrole, ter operacionalizirali zmogljivost EU za hitro napotitev (EU RDC) v skladu s strateškim kompasom. Svet je opozoril, da se v primeru, ko se potrebe prekrivajo, skladnost rezultatov med usklajenim letnim pregledom na področju obrambe in načrtom za razvoj zmogljivosti na eni strani ter ustreznimi postopki v okviru NATA, kot na primer Natov postopek obrambnega načrtovanja, na drugi strani, že zagotavlja in se bo zagotavljala tudi v prihodnje, ob priznavanju različne narave obeh organizacij in njunih pristojnosti ter članstva; (f) pokazale, da je Evropska obrambna agencija pretežno prevzela vlogo evropskega foruma za razvoj zmogljivosti. Vendar je raven naložb v projekte, oblikovane v njenem okviru, še vedno nizka in bi jo bilo treba zvišati, da bi se med drugim Evropska obrambna agencija še bolj utrdila v vlogi foruma za razvoj zmogljivosti; (g) jasneje navedle, da sodelujejo v skupnih projektih, s čimer krepijo tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe v Uniji, pri čemer med drugim sodelujejo pri pobudah za skupno naročanje obrambnih zmogljivosti. Vendar bi se morale vključene države članice še bolj ravnati v skladu s temi načeli v svojih industrijskih politikah in strategijah nabave.