SL Uradni list Evropske unije L 310/24

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2007

z dne 1. februarja 2016

o državni pomoči SA.36754-2014/C (prej 2014/NN in 2013/N), ki jo je Madžarska delno izvedla in jo namerava izvesti v korist družbe AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 405)

(Besedilo v madžarskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z zgoraj navedenima določbama (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

(1) Z elektronskim obvestilom, ki je bilo evidentirano 16. septembra 2013 (SANI št. 8899) in popravljeno s sporočilom z dne 25. septembra 2013, so madžarski organi v skladu z odstavkom 65 Smernic o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (2) (v nadaljnjem besedilu: Smernice 2007–2013) sporočili, da nameravajo odobriti državno pomoč za velik investicijski projekt, ki ga bo v mestu Győr izvedla družba AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd. (v nadaljnjem besedilu: AHM).

(2) V dopisu z dne 9. julija 2014 je Komisija Madžarsko obvestila o svoji odločitvi, da sproži postopek iz člena 108(2) PDEU (v nadaljnjem besedilu: odločitev o sprožitvi postopka) v zvezi z regionalno pomočjo, ki naj bi se izvedla v korist naložbenega projekta družbe AHM, za izvedbo podrobne ocene na osnovi Sporočila Komisije o merilih za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte (3) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o podrobni oceni pomoči ali IDAC).

(3) Madžarska je pripombe in potrebne informacije za podrobno oceno predložila z dopisom z dne 9. oktobra 2014 (2014/101245).

(4) Sklep Komisije o začetku uradnega postopka preiskave je bil v Uradnem listu Evropske unije objavljen 21. novembra 2014 (4). Tretje osebe so bile pozvane, naj predložijo pripombe.

(5) V dopisih z datumi 25. november 2014 (2014/119782), 28. julij 2015 (2015/074087) in 24. avgust 2015 (2015/083208) je Komisija zahtevala več informacij, ki jih je Madžarska predložila v dopisih z datumi 13. februar 2015 (2015/014716), 30. september 2015 (2015/096577) in 9. oktober 2015 (2015/100135).

(6) Komisija od zainteresiranih strani ni prejela pripomb.

2. PODROBEN OPIS UKREPA/POMOČI

2.1 CILJ UKREPA

(7) Madžarski organi nameravajo spodbuditi regionalni razvoj z zagotovitvijo regionalne pomoči v obliki neposrednih nepovratnih sredstev in oprostitve od davka na pravne osebe za družbo AHM za naložbe na lokaciji družbe AHM v mestu Győr v Zahodnem Podonavju (Nyugat-Dunántúl). Zahodno Podonavje je območje, ki je upravičeno do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU, s standardno zgornjo mejo regionalne pomoči za velika podjetja v višini 30 odstotkov bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev v skladu s karto regionalnih pomoči za 2007–2013 za Madžarsko (5).

2.2 UPRAVIČENKA

(8) Upravičenka do pomoči je družba AHM, ki je odvisna družba v polni lasti podjetja Audi Hungaria Services Zrt. Podjetje Audi Hungaria Services Zrt. je odvisna družba podjetja AUDI AG, ki je član skupine Volkswagen (v nadaljnjem besedilu: skupina VW). Sedež skupine VW je v mestu Wolfsburg v Nemčiji, njeno poslovanje pa se deli na dva oddelka, in sicer na avtomobilski oddelek in oddelek za finančne storitve. Avtomobilski oddelek obsega dve področji poslovanja: „osebni avtomobili“ in „gospodarska vozila, energetska tehnika“.

(9) Avtomobilski oddelek skupine VW vključuje dvanajst blagovnih znamk: Volkswagen, AUDI, ŠKODA, SEAT, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, gospodarska vozila Volkswagen, Scania in MAN. Vsaka blagovna znamka ima svojevrsten značaj in deluje kot neodvisen subjekt na trgu. Skupina Volkswagen proizvaja različne vrste vozil, od majhnih avtomobilov do prestižnih in gospodarskih vozil.

(10) Leta 2014 je skupina Volkswagen upravljala skupno 118 tovarniških obratov po celem svetu (6) in svojim strankam zagotovila 10,1 milijona avtomobilov, kar ustreza 12-odstotnemu deležu svetovnega trga osebnih vozil. Skupina je ustvarila 202 milijardi EUR prihodka ter zaposlovala 592 586 delavcev (7).

(11) Leta 2014 je podjetje AUDI AG zaposlovalo 79 483 ljudi, strankam iz celega sveta dostavilo 1,7 milijona novih vozil in doseglo 53 milijard EUR prihodka.

(12) Leta 2014 je družba AHM proizvedla 135 232 avtomobilov, zaposlovala 11 274 delavcev in dosegla 7,2 milijarde EUR prihodka.

2.3 NALOŽBENI PROJEKT

(13) Družba AHM proizvaja motorje in motorne komponente v mestu Győr. Poleg tega je družba AHM avtomobile po pristopu platforme sestavljala, še preden je bil ob koncu leta 2014 zaključen priglašeni naložbeni projekt.

(14) Naložbeni projekt je imel tri cilje: povečano prilagodljivost in diverzifikacijo v dejavnosti sestavljanja, večje število sestavljenih avtomobilov in poglobljeno vertikalno integracijo postopka proizvodnje avtomobilov.

(15) Prvi cilj je bil povečati prilagodljivost v dejavnosti sestavljanja tako, da se prejšnja tehnologija platforme nadomesti s tehnologijo tako imenovanega modularnega postopka proizvodnje (Modularer Querbaukasten; v nadaljnjem besedilu: MQB). Medtem ko je tehnologija platforme, ki se je uporabljala v mestu Győr, omogočala samo sestavljanje avtomobilov z isto platformo (večinoma z enako ali podobno dolžino, pogosto samo iz enega segmenta), nova tehnologija MQB omogoča, da se na isti proizvodni liniji sestavljajo avtomobili različnih dolžin iz različnih segmentov (v tem primeru segmenta A in B ter teoretično tudi segment A0 […] (*)). Nova tehnologija je bila nameščena v nov obrat, medtem ko je bila stara platforma za sestavljanje leta 2014 povsem opuščena, stara montažna linija pa razstavljena in odstranjena. Zdaj celoten postopek proizvodnje avtomobilov v mestu Győr temelji na tehnologiji MQB. Tehnologija MQB je osnovana na načelu modularnosti (standardizacija komponent različnih modelov iz različnih tržnih segmentov), kar omogoča znaten prihranek pri stroških. Zaradi zahtevane standardizacije in fizične razdalje (približno 1,5 km) med starim in novim mestom sestavljanja stare montažne linije ni bilo mogoče vključiti v nov proizvodni postopek. Nov obrat omogoča proizvodnjo več modelov osebnih avtomobilov znamke Audi: novo generacijo modelov, ki so se že v preteklosti sestavljali v mestu Győr (Audi TT coupé, TT roadster in A3 cabriolet), in povsem novega člana družine modelov A3 s štirimi vrati (A3 sedan). Novi modeli vsebujejo več oblikovnih sprememb in tehnične izboljšave. Kljub temu sta doslednost na področju kakovosti, visokih standardov oblike v vseh generacijah in tehničnega napredka ter ohranitev osnovnih geometričnih dimenzij in opreme zagotovili nespremenjeno klasifikacijo POLK (8). Modela Audi TT coupé in TT roadster ostajata v segmentu B, A3 cabriolet ostaja v segmentu A, novi A3 sedan pa se ravno tako uvršča v segment A.

(16) Drugi cilj projekta je bil povečati splošno tehnično učinkovitost sestavljanja v mestu Győr s [60 000–110 000] na [130 000–180 000] osebnih avtomobilov letno. Načrtovana je uporaba povprečno […] % nove zmogljivosti za proizvodnjo avtomobilov iz segmenta A in […] % za proizvodnjo avtomobilov iz segmenta B. Povečana zmogljivost omogoča tako sestavljanje dodatnih proizvodov (A3) kot tudi večje število naslednikov modelov.

(17) Tretji cilj projekta je bil poglobiti vertikalno integracijo proizvodnih dejavnosti v mestu Győr. Prejšnja dejavnost sestavljanja se je preoblikovala v povsem integriran proizvodni obrat za osebne avtomobile: naložbo v nov obrat za sestavljanje spremlja izgradnja karoserijskega obrata, lakirnice in obrata za preoblikovanje pločevine, ki bodo prednostno služili proizvodnji zgoraj navedenih modelov. Le manjši delež (do […] %) proizvodnje iz novega obrata za sestavo in varjenje karoserij in lakirnice se v obliki karoserij dobavlja drugim obratom za proizvodnjo avtomobilov skupine VW zunaj EGP. Približno […] % delov karoserije, proizvedenih v novem obratu za preoblikovanje pločevine, se uporablja v proizvodnji avtomobilov v mestu Győr. Ostalih […] % delov karoserije, proizvedenih v mestu Győr, se dostavlja v druge proizvodne obrate skupine VW. Prvotno je bilo načrtovano, da se bodo ti deli karoserije uporabili za proizvodnjo vozil iz segmenta B po klasifikaciji POLK. Vendar je Madžarska po odločitvi o sprožitvi postopka Komisijo obvestila, da se zaradi sprememb povpraševanja […]-odstotni delež proizvodnje iz obrata za preoblikovanje pločevine lahko v drugih proizvodnih obratih skupine VW uporabi za proizvodnjo avtomobilov iz segmentov od A0 do C.

(18) Dela v sklopu naložbenega projekta so se začela februarja 2011, zaključena pa so bila 31. decembra 2014.

2.4 STROŠKI NALOŽBENEGA PROJEKTA

(19) V zadevnem primeru upravičeni stroški obsegajo naložbe v stavbe, stroje in opremo, ne pa tudi v neopredmetena sredstva. Uporabljena sredstva so izključena.

(20) Skupni upravičeni stroški naložbe za naložbeni projekt v nominalni vrednosti znašajo 342 936 milijonov HUF (1 144 milijonov EUR (9)). V sedanji vrednosti (10) ta znesek znaša 355 550 milijonov HUF (1 186 milijonov EUR). Preglednica I prikazuje razčlenitev skupnih upravičenih stroškov. Preglednica I Upravičeni stroški naložbe v nominalni vrednosti (v milijonih HUF) Leta 2011 2012 2013 2014 Skupaj Stavba […] […] […] […] […] Stroji/oprema […] […] […] […] […] Neopredmetena sredstva — — — — 0 SKUPAJ […] […] […] […] 342 936

2.5 FINANCIRANJE NALOŽBE

(21) Madžarski organi potrjujejo, da lasten prispevek upravičenke, brez kakršne koli javne podpore, presega 25 odstotkov upravičenih stroškov.

2.6 PRAVNA PODLAGA

(22) Nacionalna pravna podlaga za finančno podporo je: a. neposredna nepovratna sredstva se zagotovijo ob uporabi določb iz sheme pomoči XR 47/2007 (11), ki je izvzeta iz obvestila v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1628/2006 (12) (v nadaljnjem besedilu: Uredba o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe) pod pragom za individualno priglasitev in ki temelji na „Uredbi vlade 8/2007 (I.24.) ministra za gospodarstvo in promet o subvencijah za naložbe, odobrenih na osnovi individualne vladne odločbe“ (Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM rendelet). b. Davčna olajšava bo odobrena ob uporabi določb sheme „Davčne ugodnosti za razvoj“ N 651/2006 (13), ki je bila vzpostavljena z „Zakonom LXXXI iz leta 1996 o davku na pravne osebe in davku od dividend“ ter z „Uredbo vlade 206/2006 (X.16.) o davčnih olajšavah za razvoj“ (a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) Kormányrendelet).

2.7 UKREP POMOČI

(23) Družba AHM je zaprosila za neposredna nepovratna sredstva 5. marca 2010, tj. pred začetkom del v naložbenem projektu. Madžarski organi so 26. marca 2010 potrdili, da je naložbeni projekt načeloma upravičen do zaprošene pomoči. Madžarski organi so 8. septembra 2010 pripravili predlog pomoči v zvezi z neposrednimi nepovratnimi sredstvi za naložbeni projekt (z izjemo obrata za preoblikovanje pločevine), ki ga je družba AHM sprejela 1. oktobra 2010. V zvezi z obratom za preoblikovanje pločevine je bila ponudba za neposredna nepovratna sredstva pripravljena 27. aprila 2011 in sprejeta 4. maja 2011.

(24) Upravičenka je za davčno olajšavo (za katero na podlagi Komisijine odobritve obstaja zakonska pravica) zaprosila dne 29. oktobra 2010 (in za olajšavo za obrat za preoblikovanje pločevine dne 27. januarja 2011), tj. pred začetkom del v zvezi z investicijo.

(25) Pomoč je bila na osnovi Komisijine odobritve dodeljena s sporazumom o dodelitvi nepovratnih sredstev, podpisanim 6. julija 2011 (in 28. septembra 2011 za obrat za preoblikovanje pločevine).

(26) Madžarska namerava odobriti pomoč v višini 133,3 milijona EUR (39 952 milijonov HUF) sedanje vrednosti. Ker predvideni skupni upravičeni izdatki v sedanji vrednosti za projekt znašajo 355 550 milijonov HUF (1 186 milijonov EUR), je predlagana intenzivnost pomoči 11,24 odstotkov bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev.

(27) Madžarski organi potrjujejo, da se pomoči za projekt ne sme združevati s pomočjo, prejeto za iste upravičene stroške iz drugih lokalnih, regionalnih in državnih virov ali virov Unije; in da odobreni maksimalni znesek pomoči v sedanji vrednosti in odobrena intenzivnost pomoči ne bi bila presežena, če bi znesek upravičenih izdatkov odstopal od ocenjenega zneska.

(28) Družba AHM je prejela pomoč za naložbo za zgodnje investicijske dejavnosti v mestu Győr, ki so se začele pred letom 2003 in leta 2006.

(29) Priglašena pomoč se odobri po pogojem, da upravičenka naložbo vsaj še pet let po zaključku del ohrani v regiji, upravičeni do pomoči.

2.8 SPLOŠNE DOLOČBE

(30) Madžarski organi so se zavezali, da bodo Komisiji predložili: — v dveh mesecih po dodelitvi pomoči izvod zadevnih aktov, ki se nanašajo na ta ukrep pomoči, — vsakih pet let, začenši ob odobritvi pomoči s strani Komisije, vmesno poročilo (vključno z informacijami o zneskih pomoči, ki se izplačujejo, o izvrševanju pogodbe o pomoči in o kakršnih koli drugih naložbenih projektih, ki so bili zagnani v isti ustanovi/obratu), — v šestih mesecih po izplačilu zadnjega obroka pomoči, na podlagi priglašenega razporeda izplačil, podrobno dokončno poročilo.

3. RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

(31) V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija navedla, da projekt pomoči upošteva standardna merila združljivosti iz Smernic 2007–2013 in da predlagana znesek in intenzivnost pomoči ne presegata najvišjega dovoljenega zneska pomoči. Kljub temu pri uporabi določb iz odstavka 68 Smernic 2007–2013 Komisija v okviru predhodnega pregleda ni mogla potrditi združljivosti pomoči z notranjim trgom.

(32) Odstavek 68 Smernic 2007–2013 zahteva, da Komisija sproži uradno preiskavo in nadaljuje s poglobljeno presojo spodbujevalnega učinka, sorazmernosti ter pozitivnih in negativnih učinkov pomoči, če tržni delež upravičenca na zadevnem proizvodnem in geografskem trgu pred ali po naložbi presega 25 odstotkov (v nadaljevanju besedila tudi „preizkus iz odstavka 68(a)“) ali kjer zmogljivost, ki jo ustvari naložba presega 5 odstotkov trga v relativnem ali absolutnem upadu (v nadaljnjem besedilu tudi: preizkus iz odstavka 68(b)).

(33) Komisija v predhodnem pregledu ni mogla izvzeti dejstva, da prag tržnega deleža in prag glede na povečanje zmogljivosti z naložbo na slabo delujočem trgu nista bila presežena na zadevnih trgih.

(34) Natančneje, Komisija je izrazila dvome o predlogu Madžarske, da se za upoštevne proizvodne trge določijo združeni segmenti A0, A in B po klasifikaciji POLK, in je natančno odločitev o upoštevnih trgih pustila odprto ter je preučila vse verjetne alternativne opredelitve trgov, vključno s predvsem najožjo segmentacijo, za katero so na voljo podatki (14). Ker bo družba AHM proizvajala avtomobile in tudi dele karoserije za segmenta A in B in teoretično tudi za segment A0, je Komisija mnenja, da je treba v tem primeru kot upoštevne verjetne proizvodne trge obravnavati tako posamezne segmente kot tudi združene segmente.

(35) V zvezi z možno dodatno delitvijo med osebnimi vozili („PCV“) in lahkimi gospodarskimi vozili („LCV“) je Komisija mnenja, da slednja ne bodo obravnavana ločeno.

(36) Komisija ni mogla zavzeti dokončnega stališča o opredelitvi geografskega trga. Ni mogla ugotoviti, ali je geografski trg Evropski gospodarski prostor (v nadaljnjem besedilu: EGP) ali pa ta, kot je predlagala Madžarska, obsega najmanj združene trge celotne Evrope, Severne in Južne Amerike in Kitajske.

(37) Analiza iz odstavka 68(a) Smernic 2007–2013 ugotavlja, da je veljavni 25-odstotni prag tržnega deleža v posameznih in združenih segmentih A in B v EGP presežen za vsa zadevna leta, v združenem segmentu A0 do B pa od leta 2011.

(38) V analizi iz odstavka 68(b) je Komisija ugotovila, da so bili upoštevni proizvodni trgi v EGP slabo delujoči; zato je morala preveriti, ali zmogljivosti, ki jih projekt ustvarja, presegajo 5 odstotkov velikosti upoštevnih trgov.

(39) Komisija je mnenja, da je za uporabo preizkusa iz odstavka 68(b) primeren pristop bruto povečanja zmogljivosti. Pristop neto povečanja zmogljivosti (tj. odbitek obstoječe zmogljivosti od celotne načrtovane zmogljivosti) bi Komisiji preprečil oceno učinka državne pomoči na trge, ki so v upadu in trpijo zaradi strukturnih presežkov, povsod, kjer naložba v obliki pomoči obstoječe zmogljivosti ne bi povečala za več kot 5 odstotkov velikosti trga. Vendar je bil preizkus iz odstavka 68(b) uveden ravno z namenom, da se prepoznajo okoliščine, ko je trg v upadu in ima velikost naložbe pomoči velik vpliv na konkurenco.

(40) Analiza naložbenega projekta (razen obrata za preoblikovanje pločevine) iz odstavka 68(b) je pokazala, da bi bil 5-odstotni prag presežen samo, če bi se skupna proizvodna zmogljivost uporabila za proizvodnjo avtomobilov iz segmenta B. Glede na ocene proizvodnje, ki jih navaja Madžarska, je malo verjetno, da bo 5-odstotni prag presežen v kateri koli od verjetnih segmentacij avtomobilskega trga.

(41) Glede na zmogljivost, ustvarjeno za proizvodnjo delov karoserije v obratu za preoblikovanje pločevine, analiza iz odstavka 68(b) kaže, da se lahko prag 5 odstotkov preseže le, če se delež proizvodnje avtomobilov za segment B v mestu Győr znatno poveča. Zato je Komisija pustila odprto vprašanje o tem, ali zmogljivost obrata za preoblikovanje pločevine presega 5 odstotkov velikosti trga, izmerjene s pomočjo podatkov o očitni porabi zadevnega proizvoda pred naložbo.

(42) Ker Komisija ni mogla zaključiti, da pragova iz odstavkov 68 (a) in (b) Smernic 2007–2013 nista bila presežena, se je odločila sprožiti uraden postopek preiskave. Še posebej je navedla, da bo izvedla poglobljeno presojo naložbenega projekta na osnovi IDAC, če pripombe v odgovor na sprožitev uradne preiskave Komisiji ne bi omogočile, da brez kakršnega koli dvoma ugotovi, da zadevna pragova nista presežena. Madžarska in zainteresirane tretje strani so bile pozvane k predložitvi pripomb.

4. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

(43) Zainteresirane tretje strani niso podale pripomb.

5. PRIPOMBE MADŽARSKE

5.1 UPOŠTEVNI PROIZVODNI TRG

(44) Madžarska ohranja stališče, da je treba proizvodni trg opredeliti kot združena segmenta A0 do B (klasifikacija POLK).

(45) Madžarski organi so še vedno mnenja, da na strani povpraševanja na mejah vsakega posameznega upoštevnega segmenta osebnih vozil obstaja trajnost, kot je Komisija ugotovila v svoji prejšnji odločbi (15). Glede na to, da na strani povpraševanja obstaja možnost verižne zamenljivosti segmentov A0 in B v segmentu A, madžarski organi zadevne segmente obravnavajo kot združeno segmentno skupino.

(46) Zagovarjajo tudi, da je namen uvedbe tehnologije MQB ravno povečati prilagodljivost na strani dobave, kar upravičeni družbi omogoča proizvodnjo osebnih avtomobilov za segmente A0, A in B na isti proizvodni liniji s tehnologijo MQB ter premik proizvodnje iz enega trga v drugega; učinki pomoči so opazni na vseh teh trgih.

5.2 UPOŠTEVNI GEOGRAFSKI TRG

(47) Madžarska ohranja stališče, da je upoštevni geografski trg za avtomobilsko industrijo globalni trg, in znova navaja argumente, navedene v fazi priglasitve: — Trgovinski tokovi in uvozne in izvozne kvote (16) EGP so dosegle raven, ki kaže na to, da se trgovanje z vozili dogaja na globalnem trgu. — Kar zadeva trgovinske ovire je v zadnjih letih prisoten trend, da je regulativnih ovir vedno manj; obstajajo majhne trgovinske ovire med mnogimi državami in EGP, ravno tako pa je prisotna splošna usmerjenost k višji stopnji usklajenosti in integracije. — Cene, ki se po regijah spreminjajo na podoben način, so pomemben kazalnik obstoja integriranih trgov. Rezultati analize indeksov cen (17) na osnovi podatkov o cenah za EGP in ZDA kažejo, da se indeksi cen za segmenta A in B premikajo skupaj in da je med njimi visoka stopnja korelacije. To vodi do zaključka, da sta vsaj ZDA in EGP del istega geografskega trga. — Stroški vzpostavitve globalnega distribucijskega omrežja so tako neznatni, da ne predstavljajo ovire za dobičkonosno globalno prodajo vozil. — Ker se prevozni stroški nižajo, se konstantno veča stopnja izvoza in uvoza vozil. Vsak tretji avtomobil, proizveden v EU, se izvozi in vsak peti avtomobil, prodan v EU, je uvožen. — Skupina Volkswagen je globalni proizvajalec avtomobilov, ki svojo globalno konkurenco najde v drugih proizvajalcih originalne opreme (v nadaljnjem besedilu: proizvajalci originalne opreme ali POO). — Deset največjih proizvajalcev originalne opreme si lasti precejšnje število proizvodnih obratov po vsem svetu. Skupina Volkswagen upravlja 100 proizvodnih obratov, ki se nahajajo v Evropi, Severni Ameriki, Južni Ameriki, Afriki in Aziji. Na mnogih proizvodnih lokacijah se proizvajajo avtomobili iz segmentov A in B. Odvisne družbe večjih proizvajalcev originalne opreme so ravno tako notranji tekmeci v zvezi z odločitvijo o lokaciji.

(48) Zato Madžarska meni, da je upoštevni geografski trg širši od EGP in vključuje vsaj celotno Evropo, Severno in Južno Ameriko ter Kitajsko.

(49) Poleg tega Madžarska poudarja, da je mesto Győr edina proizvodna lokacija na svetu za modele AUDI TT coupé, AUDI TT roadster in AUDI A3 cabriolet in zato naslavlja globalno povpraševanje. Tudi proizvodnja modela A3 sedan se iz mesta Győr distribuira po vsem svetu (razen za tiste modele, ki so proizvedeni izključno za kitajski trg v mestu Foshan na Kitajskem).

5.3 ZMOGLJIVOST

(50) Madžarski organi so prepričani, da se mora pri preizkusu iz odstavka 68(b) uporabiti pristop neto povečanja zmogljivosti. Cilj naložbenega projekta je med drugim tudi širitev obstoječega obrata v mestu Győr. Vertikalna integracija proizvodnega procesa pomeni, da bo prejšnja zmogljivost proizvodnje ([60 000–110 000] vozil segmentov A in B letno) zdaj premestila v novi obrat za sestavljanje in nove proizvodne objekte.

(51) Madžarska poudarja, da ne glede na to (i) ali je vozilo samo sestavljeno v zadevnem obratu ali proizvedeno v sklopu vertikalno integriranega proizvodnega procesa oziroma (ii) ali ima nova generacija modelov drugačne lastnosti, končni izdelek ostane v istem segmentu. Zato bo zmogljivost proizvodnje [60 000–110 000] vozil letno, ki je bila dosežena pred naložbenih projektom, kot rezultat naložbenega projekta zagotovljena tudi nadalje. Poleg obstoječe zmogljivosti se bo obseg proizvodnje povečal za dodatnih [60 000–80 000] vozil.

(52) Tako bo neto povečanje zmogljivosti prineslo največ [60 000–80 000] vozil letno v enaki segmentni skupini (A do B) kot prej. To neto povečanje zmogljivosti ne presega 5-odstotnega pragu iz odstavka 68(b) Smernic 2007–2013.

(53) Madžarski organi menijo, da […]-odstotni delež proizvodnje v obratu za preoblikovanje pločevine, ki bo uporabljen v segmentu vozil B, proizvedenih v drugih proizvodnih lokacijah skupine VW, ne bo pomenil splošnega povečanja proizvodnje avtomobilov za segment B v skupin VW, saj se bodo zunaj nabavljeni deli karoserije zgolj nadomestili z lastnimi. Po navedbah Madžarske bi metoda izračunavanja, ki jo je Komisija uporabila v odločitvi o sprožitvi postopka, privedla zgolj do dvojnega štetja proizvodnih zmogljivosti, ustvarjenih v skupini VW. Poleg tega bodo, kot že omenjeno v uvodni izjavi 17 tega sklepa, zaradi sprememb načrtov upravičenke ti deli karoserije uporabljeni za proizvodnjo avtomobilov segmentov A0 do C.

5.4 UPORABA SPOROČILA O PODROBNI OCENI POMOČI

(54) Madžarski organi so mnenja, da glede na zgoraj predstavljene argumente v zvezi s pravilno opredelitvijo upoštevnih izdelkov in geografskega trga ter uporabo pristopa neto povečanja zmogljivosti, pragovi iz odstavka 68 Smernic 2007–2013 niso prekoračeni in se lahko pomoč odobri brez nadaljnjega postopka podrobne ocene pomoči.

5.5 PODROBNA OCENA UKREPA POMOČI

(55) Kljub temu je Madžarska podala vse potrebne informacije za izvedbo podrobne ocene.

5.5.1 Pozitivni učinki pomoči

(56) Madžarska meni, da naložba doprinaša k regionalnemu razvoju mesta Győr in Zahodnega Podonavja iz naslednjih razlogov: — naložbeni projekt ustvarja 2 100 neposrednih novih delovnih mest in v regiji Zahodnega Podonavja ohranja visoko izobražene zaposlene ter bo v prihodnje ustvaril še dodatno povpraševanje po tovrstni delovni sili. Znaten delež novo zaposlenih delavcev bo imel visokošolsko ali univerzitetno izobrazbo. — Poleg tega bo v regiji ustvarjenih veliko posrednih delovnih mest prek dobaviteljev in ponudnikov storitev. Multiplikacijski faktor zaposlovanja je 2,5 posrednih delovnih mest na ravni dobaviteljev (18) na eno neposredno ustvarjeno delovno mesto, medtem kot multiplikacijski faktor za delovna mesta, ustvarjena s potrošnjo dobaviteljevih zaposlenih, znaša 2,2 na neposredno delovno mesto. Kot rezultat tega bo posredno ustvarjenih 9 870 delovnih mest. — Regija bo imela koristi od pomembnih učinkov prelivanja znanja: že pred naložbo je upravičena družba aktivno sodelovala z univerzitetnimi partnerji in z njimi izvedla 15 raziskovalnih in razvojnih (R&R) projektov letno. Po zaključku naložbe se predvideva, da se bo letno število projektov R&R podvojilo, saj družba AHM namerava sodelovanje na področju raziskav in razvoja razširiti še na Univerzo Miskolc in Univerzo Óbuda ter okrepiti že obstoječe sodelovanje z Univerzo Széchenyi István v mestu Győr ter Tehnično univerzo v Budimpešti (19). — Upravičenka je bila ustanovna članica organizacije Pannon Automotive Cluster (PANAC), ki deluje v tej regiji in dobavitelje iz avtomobilske industrije povezuje z drugimi podjetji (svetovalnimi, finančnimi, logističnimi itd.). Naložba bo sprožila nadaljnje pozitivne učinke za razvoj grozdov, saj bo privabila večje število industrijskih dobaviteljev in dodatne naložbe. Grozdenje bo pospešilo razvoj Zahodnega Podonavja, saj bo zaradi bližine prineslo zunanjo ekonomijo obsega in ustvarilo polje za inovacije in infrastrukturni napredek. — Upravičenka organizira redna (notranja in zunanja) usposabljanja za zaposlene in s tem prispeva k prenosu znanja v regiji.

5.5.2 Ustreznost pomoči

(57) Madžarski organi so pojasnili, da so pred odločitvijo o odobritvi pomoči z namenom pospešitve regionalnega razvoja Zahodnega Podonavja obravnavali druge ukrepe, na primer za nadaljnji razvoj javne infrastrukture ali izboljšanje izobraževalnega sistema. Vendar so bili v prejšnjih letih že sprejeti naslednji splošni ukrepi: — izgradnja avtoceste M1, ki povezuje Budimpešto in avstrijsko-madžarsko mejo in poteka čez regijo Zahodnega Podonavja, — vzpostavitev poslovnega parka v mestu Győr, — obnovitvena dela na železniški liniji Budimpešta–Győr–Hegyeshalom, — nekateri ukrepi na področju izobraževanja, na primer odobritev univerzitetne stopnje na eni od lokalnih visokošolskih ustanov (univerza Széchenyi István).

(58) Klub zgoraj omenjenim ukrepom je regija še vedno premalo razvita v primerjavi z nekaterimi sosedskimi regijami (Gradiščanska in Bratislava) in povprečjem v Evropski uniji v smislu BDP na prebivalca, stopnje zaposlovanja, infrastrukture in izobraževanja.

(59) Sklenjeno je bilo, da je državna pomoč za ta velik naložbeni projekt najbolj učinkovit instrument za doseganje in spodbujanje razvoja v regiji. Poleg tega so madžarski organi poudarili, da tudi, če se pomoč obravnava kot selektiven ukrep, je bila zagotovljena na osnovi shem pomoči, ki so upravičene tudi do vseh drugih investitorjev na Madžarskem, če ti izpolnjujejo posebna merila, določena z zakonodajo.

5.5.3 Spodbujevalni učinek/hipotetični scenarij

(60) Madžarska je predložila informacije v dokaz tega, da pomoč spada v okvir Scenarija 2 sporočila o podrobni oceni pomoči, saj upravičeni družbi nudi spodbudo za izvedbo celotne naložbe v obrat v mestu Győr in ne za delno naložbo v [lokacijo 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] in delno naložbo v [lokacijo 2 v regiji EGP, ki je upravičena do pomoči in v skladu s členom 107(3)(c) PDEU]. Madžarska je predvsem predložila relevantne, pristne in aktualne dokumente podjetja, ki prikazujejo večstopenjski proces odločanja v zvezi z lokacijo naložbe ter vsebujejo finančne podatke za hipotetični scenarij, kar je oboje opisano spodaj.

Proces odločanja upravičene družbe

(61) V skupini VW se odločitve o naložbah sprejemajo na podlagi večstopenjskega procesa odločanja, v katerem določevalci različna mesta analizirajo s postopkom konkurenčne primerjave. Glavne stopnje procesa so: (1) Dolgoročno načrtovanje prodaje (LAP) in načrtovanje ciklov, (2) Razvoj izdelkov, odločitve o izdelkih in predizbor lokacij ter (3) Odločitve o naložbah in lokacijah.

(62) Postopek odločanja v zvezi s priglašeno naložbo je sledil temu splošnemu procesu. Ker gre za naložbo pravno neodvisne blagovne znamke AUDI, je morala biti glavna odločitev sprejeta na ravni blagovne znamke, potrjena pa na ravni skupine.

(63) Uvedba novih izdelkov v okviru skupine VW sledi tako imenovanemu procesu ustvarjanja izdelkov (PEP), ki obsega od načrtovanja izdelkov do zagona proizvodnje (SOP). Proces ustvarjanja izdelkov je sestavljen iz štirih glavnih stopenj, ki so opisane v spodnjem diagramu:

(1) Dolgoročno načrtovanje prodaje in načrtovanje ciklov

(64) Izhodišče je faza dolgoročnega načrtovanja prodaje, v kateri se analizirajo napovedi za razvoj trga in potencialno povpraševanje ter tržna nihanja. V tej fazi se predvidi razvoj izdelkov za […] let vnaprej in se določi, katere dodatne proizvodnje zmogljivosti je treba zgraditi oziroma, katere so potrebne prilagoditve obstoječih zmogljivosti. Faza LAP se odraža v letnih ciklih načrtovanja (PR), ki jih sklene nadzorni svet Skupine in ki vsebujejo finančni okvir načrtovanih naložb.

(65) V podjetju AUDI AG načrtovanje temelji na konsolidiranem postopku dolgoročnega načrtovanja prodaje skupine VW. Že v ciklu načrtovanj leta [20xx] je skupina zaznala potrebo po povečanju proizvodnih zmogljivosti za vozila iz segmentov A0 in A. Na tej stopnji niso bile nobeni lokaciji dodeljene dodatne zmogljivosti.

(66) Glede na že visoko stopnjo izkoriščenosti proizvodnih zmogljivosti v obstoječih proizvodnih obratih vozil je se je v tej fazi pokazalo, da obstoječe zmogljivosti dolgoročno ne bi zadoščale za pokrivanje potreb glede na predviden obseg rasti prodaje.

(2) Razvoj izdelkov, odločitve o izdelkih in predizbor lokacij

(67) V tej fazi sodeluje več oddelkov podjetja AUDI, skupina VW in zadevni proizvodni obrati, ki skupaj sprejmejo odločitve o izdelkih in opravijo predizbor lokacij. Osrednjo in vodilno vlogo v tej fazi zavzame nadzorni oddelek Skupine […].

(68) Prvi korak druge faze je proces razvoja izdelkov, ki se v skladu z notranjimi pravili upravičene družbe začne vsaj […] pred načrtovanim zagonom proizvodnje. Ker priglašeni projekt vključuje štiri modele, je bila odločitev o izvedljivosti projekta sprejeta v različnih trenutkih in z različnimi datumi zagona proizvodnje za te modele (20).

(69) Za odločitev o izdelkih, tj. odločitev za proizvodnjo izdelka, predlaganega v fazi LAP, mora razvoj izdelka doseči vnaprej določeno stopnjo izvedljivosti. Pričakovani prihodek, ki naj bi ga ustvarili novi izdelki, se primerja s potrebnimi stroški proizvodnje (ki vključujejo naložbo). Da se lahko predvidi strošek proizvodnje, se lokacija najprej določi hipotetično kot predpostavka v načrtovanju (lokacija objekta). Lokacija objekta se uporabi za določanje prve strukture izdatkov in okvira projekta. Ne določa specifične proizvodne lokacije, temveč služi zgolj kot osnova za oceno predvidenih stroškov proizvodnje.

(70) […]; ko gre za povsem nov izdelek […], lokacija objekta običajno temelji na kazalnikih uspešnosti, kar pomeni, da se kot prva hipotetična možnost izbere lokacija z najboljšimi rezultati kar zadeva učinkovitost. V praksi se upoštevajo tudi dodatna merila, kot so proste zmogljivosti ali primerne strukture. Medtem ko je pri izračunih, ki zadevajo odločitve o izdelkih najpomembnejši faktor dobičkonosnost izdelka, se razvijajo in analizirajo tudi možne alternativne lokacije.

(71) Na ravni blagovne znamke sta VAP (odbor za proizvode) in PSK (odbor za strategijo proizvodov) podjetja AUDI AG sprejela odločitve, ki potrjujejo izvedljivost projekta za vse štiri modele. Odločitve so kot prednostno lokacijo za obrate prepoznale [lokacijo 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] za model A3 cabriolet in dele karoserije modela A3 sedan ter lokacijo v mestu Győr za modele A3 sedan, TT coupé in TT roadster. Odločitve sta nato K-VAP/K-PSK potrdila na ravni Skupine.

(3) Odločitev o naložbi in lokaciji

(72) Ko je odločitev o proizvodu sprejeta, je naslednji korak izbira najprimernejše lokacije za projekt (tj. odločitev o lokaciji). [Nadzorni odbor Skupine] običajno začne z vsemi proizvodnimi lokacijami skupine Volkswagen in nato izbor zoža na tiste, ki so primerne za naložbo (21). Rezultat tega procesa je, da sta izdelana scenarija za naložbo in proizvodnjo na vsaki možni lokaciji in povzeta v priporočilu.

(73) Madžarska je pojasnila, da ima pri določanju primernih lokacij integracija dodatnih kapacitet v delno izkoriščene obrate ali razširitev obstoječih obratov načeloma prednost pred naložbami v novogradnje, saj se tako izognemo dodatnim stroškom (npr. za priključitev novega obrata na javno infrastrukturo, vključitev novega obrata v logistično omrežje Skupine itd.). V zadevnem primeru je bila v zgodnji fazi postopka odločanja preučena možnost naložbe v novogradnjo v Vzhodni Evropi, vendar je bila v poznejšem teku odločanja opuščena na ravni blagovne znamke AUDI (22). Zato se je [nadzorni odbor Skupine] pri pregledu primernih lokacij osredotočil na obstoječe obrate skupine.

(74) Če ocena lokacij ne zajema povsem novih naložb v novogradnje, sta dve glavni vprašanji pri določanju primernih lokacij ti, ali se lahko dodatne kapacitete namestijo v obstoječ obrat (tj. „prostor za razširitev ali prilagoditev“) in ali je obstoječi obrat na izbrani lokaciji primeren za izvajanje načrtovanega projekta (tj. „združljiva struktura“).

(75) Ob upoštevanju teh meril je [nadzorni odbor Skupine] prepoznal štiri možne lokacije. Na osnovi korporativnih dokumentov, ki jih je zagotovila Madžarska, sta družba AUDI in Skupina leta 2009 v […] obravnavali predhodno oceno štirih naložbenih scenarijev, ki jo je pripravil [nadzorni odbor Skupine] (23). Preglednica II Možnosti naložb Možnost Opis možnosti Možnost A ([lokacija 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU], [lokacija 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči], Győr) Proizvodnja modela A3 sedan na [lokaciji 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU]; konstrukcija ohišja in lakiranje modelov Audi TT (24) in A3 cabriolet na [lokaciji 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] in dostava lakiranih ohišij za sestavo v mesto Győr (HU) Možnost B ([lokacija 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU], [lokacija 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči], [lokacija 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] Proizvodnja modela A3 sedan na [lokaciji 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU]; Proizvodnja modela A3 cabriolet na [lokaciji 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] in proizvodnjo modela Audi TT na [lokaciji 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] Možnost C ([lokacija 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU], [lokacija 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] Proizvodnja modelov A3 sedan in Audi TT na [lokaciji 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU]; Proizvodnja modela A3 cabriolet na [lokaciji 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] Možnost D (Győr) Proizvodnja modelov A3 dedan, A3 cabriolet in Audi TT v mestu Győr (HU)

(76) Dokumenti podjetja vključujejo in za te možnosti primerjajo stroške proizvodnje za posamezno lokacijo, ki obsegajo stroške naložbe in proizvodne stroške, ki bodo nastali v referenčnem obdobju.

(77) Glede na omenjene proizvodne stroške in ob upoštevanju dejstva, da je [lokacija 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči], dosegla svoje omejitve v smislu proizvodne zmogljivosti in da bi vsaka dodatna proizvodnja terjala večje strukturne izdatke, je vodstvo Skupine dne […] 2010 sklenilo, da možnosti A in B izključi iz nadaljnjega načrtovanja, kar je zabeleženo v predloženih zapisnikih sestanka, in družbi AUDI naročilo, da (i) nadaljnjo proizvodnjo vozil načrtuje na lokaciji v mestu Győr; (ii) izdela priporočila za nadzorna odbora VW in AUDI ter za odbor K-VAI (25) (iii) in izvede potrebne ukrepe za pridobitev državne pomoči.

(78) Na osnovi priporočila s strani [nadzornega odbora Skupine], ki vsebuje primerjave posodobljenih izračunov za možnosti C in D, in ob upoštevanju možnosti regionalne državne pomoči od Madžarske, je odbor K-VAI dne 14. decembra 2010 sklenil, da naložbo umesti v mesto Győr (tj. možnost D). Madžarska je zagotovila dokaze o obravnavani analizi nasprotnih dejstev, ki je opisana v Prilogi 1 k temu sklepa, vendar zaradi poslovnih skrivnosti ni objavljena, in predložila izvod zapisnika sestanka.

5.5.4 Sorazmernost pomoči

(79) Za dokaz sorazmernosti pomoči se je Madžarska oprla na izračune, uporabljene za spodbujevalni učinek.

(80) Končni izračuni, s katerim je Madžarska pojasnila scenarije nasprotnih dejstev in prikazala spodbujevalni učinek, kažejo, da je v primerjavi z možnostjo C možnost D stroškovno manj ugodna za 143,3 milijona EUR (trenutna vrednost v trenutku naložbe upravičenke in odločitve o lokaciji, tj. trenutna vrednost leta 2010).

(81) Ta stroškovna neugodnost znaša 153,8 milijona EUR glede na cene leta 2013 (26), ki je veljavno leto za izračun pomoči in s tem tudi za izračun sorazmernosti.

(82) Kljub največji dovoljeni pomoči v višini 133,3 milijona EUR (v trenutni vrednosti iz leta 2013) (27), za možnost D še vedno obstaja stroškovna neugodnost v višini 20,5 milijona EUR.

(83) Madžarska meni, da je pomoč sorazmerna, saj slabosti lokacije ne nadomesti v celoti.

5.5.5 Negativni učinki pomoči na konkurenco in trgovanje

(84) Madžarska poudarja, da regionalna pomoč služi izključno kot nadomestilo za dodatne stroške možnosti D (razširitev proizvodnega obrata v mestu Győr) glede na možnost C (proizvodnja v obstoječih obratih na [lokaciji 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU] in [lokaciji 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči]). Pomoč je sorazmerna in ne vpliva na konkurenco, saj bi se naložbeni projekt in iz njega izhajajoči vplivi na konkurenco in trgovanje zgodili v vsakem primeru.

5.6 KOMENTARJI MADŽARSKE O ZAKONITOSTI UKREPA

(85) Madžarski organi so prepričani, da se pomoč ne more smatrati za protizakonito v smislu pomena člena 1 (f) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (28) (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba). V tem kontekstu madžarski organi pojasnjujejo naslednje:

(86) Člen 108 (3) PDEU države članice zavezuje k temu, da načrtovane ukrepe pomoči sporočajo Komisiji. S sprejetjem Uredbe o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe (29) je Komisija to dolžnost omejila na ukrepe, ki presegajo prag za priglasitev. Madžarski organi so si to določbo razlagali v smislu, da se lahko ukrepi pomoči, ki ne presegajo praga za priglasitev in so v okviru obstoječe sheme, v vseh primerih odobrijo in uveljavijo v okviru pristojnosti držav članic.

(87) Madžarska nadalje trdi, da je ta razlaga skladna tudi z določbami iz IDAC, ki po njihovem potrjuje, da države članice ohranijo možnost odobritve pomoči do ravni, ki ustreza najvišjemu dovoljenemu znesku, ki ga naložba z upravičenimi stroški v višini 100 milijonov EUR lahko prejme v skladu z veljavnimi predpisi, tudi če je Komisija podala negativno mnenje (30).

(88) Poleg tega Komisija ni nikoli podvomila v ta pristop in razlago, ne v okviru trenutnega postopka obveščanja in ne v prejšnjih obvestilih, ki so jih izvedli madžarski organi (31), zato Madžarska meni, da si je Komisija obveznost obveščanja držav članic razlagala na podoben način kot madžarski organi v preteklosti (32).

(89) Poleg tega madžarski organi poudarjajo tudi, da glede na uveljavljeno sodno prakso Evropskih sodišč (33) države članice, ki izpolnijo svojo obveznost obveščanja v skladu s členom 108(3) PDEU, ne morejo biti v slabšem položaju kot tiste, ki te dolžnosti ne izpolnijo, saj bi bilo to v nasprotju s temeljnim namenom člena 108(3) PDEU. Zato bi razlaga, ki državam članicam ne bi dovoljevala odobritve pomoči do praga individualne priglasitve, ravno tako nasprotovala sodni praksi in imela daljnosežne negativne posledice tako za države članice kot za upravičence do pomoči.

(90) V skladu z zgoraj omenjenimi predpisi so se madžarski organi odločili, da predložijo izvzeto pomoč v korist družbe AHM na osnovi obstoječe sheme pomoči (XR 47/2011). Kljub temu odobreni znesek ni presegel veljavnega praga priglasitve, medtem ko je bil del pomoči, ki je presegel prag, v končni odločitvi Komisije odobren pogojno. Madžarski organi trdijo, da znesek pomoči nad pragom priglasitve ni bil izplačan in tudi ne bo izplačan brez Komisijine odobritve.

(91) Tako so madžarski organi mnenja, da so v celoti izpolnili svojo dolžnost obveščanja Komisije o pomoči nad pragom priglasitve; zaradi česar pomoč v korist družbe AHM ne predstavlja „nezakonite pomoči“.

6. OCENA UKREPA/POMOČI

6.1 OBSTOJ POMOČI

(92) Finančna podpora v obliki neposrednih nepovratnih sredstev in korporativne davčne olajšave je bila/bo podeljena s strani madžarskih organov in se financira iz splošnega proračuna države. Podpora se tako podeli državi članici in iz državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU.

(93) Ker se pomoč dodeljuje eni družbi, družbi AHM, je ukrep selektiven.

(94) Finančna podpora v obliki korporativne davčne olajšave podjetje odvezuje stroškov, ki bi jih sicer moralo prevzeti. Finančna podpora v obliki neposrednih nepovratnih sredstev podjetju zagotavlja prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi imelo. Zato za podjetje predstavlja gospodarsko prednost pred konkurenti.

(95) Finančna podpora je bila podeljena oziroma se bo podelila za naložbo v avtomobilski sektor, v katerem poteka intenzivno trgovanje med državami članicami in ki delno nadomešča dobavo polizdelkov iz drugih držav članic. Zato ukrep vpliva na trgovino med državami članicami.

(96) Favoriziranje družbe AHM in njene proizvodnje pomeni, da je konkurenca izkrivljena oz. je obstajala grožnja za njeno izkrivljanje.

(97) Posledično Komisija ugotavlja, da načrtovani ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

6.2 ZAKONITOST UKREPA POMOČI

(98) Komisija navaja, da so madžarski organi priglasili celoten paket pomoči za družbo AHM, vendar je bil s strani Komisije pogojno odobren samo znesek, ki presega prag priglasitve, medtem ko je bil znesek pod pragom priglasitve izplačan na osnovi skupinsko izvzete sheme pomoči. Komisija zato meni, da ta pristop krši člen 108(3) PDEU in je pomoč zato nezakonita, kot je določeno v členu 1(f) postopkovne uredbe.

(99) Komisija se ne strinja z argumenti, ki jih madžarski organi navajajo v zvezi z razlago Uredbe o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe. V skladu s členom 7(e) Uredbe o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe velja dolžnost priglasitve iz člena 108(3) PDEU, če skupni znesek pomoči iz vseh virov presega 75 odstotkov najvišjega dovoljenega zneska pomoči, ki bi jo naložba z upravičenimi stroški v višini 100 milijonov EUR lahko prejela, kar uveljavlja standardno zgornjo mejo pomoči za velika podjetja v odobreni karti regionalne pomoči na datum odobritve pomoči. Ta predpis, ki ustreza odstavku 64 Smernic 2007–2013, je bil prevzet v členu 6(2) Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 (34) („USSI“).

(100) Sheme pomoči, ki so jih madžarski organi uporabili za paket pomoči za družbo AHM, se sklicujejo na člen 7(e) Uredbe o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe in odstavek 64 Smernic 2007–2013.

(101) Upravičeni stroški za naložbo presegajo 100 milijonov EUR in skupni znesek pomoči (nepovratna sredstva in davčna olajšava) je višji od praga priglasitve. V izračunu praga priglasitve se mora upoštevati pomoč iz vseh virov. To stališče je Komisija potrdila v prejšnjem primeru (SA.32036 – primer Mondi Swiecie (35)). Ko je ta prag presežen, paket pomoči v celoti (36) spada zunaj okvira Uredbe o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe in ga je treba priglasiti Komisiji, ki bo na osnovi veljavnih smernic ocenila njegovo primernost. Komisija je v tem kontekstu paket pomoči, ki so ga priglasili madžarski organi, ocenila na osnovi meril splošne združljivosti iz Smernic 2007–2013 in v odločitvi o sprožitvi postopka sklenila, da so bila ta merila sicer upoštevana, vendar, da ima dvome v zvezi z upoštevanjem tržnih pragov, določenih v odstavku 68 Smernic 2007–2013. Zato bi bilo v nasprotju z veljavnimi predpisi, če se merila združljivosti iz Smernic 2007–2013 uporabijo za priglašeni paket pomoči in se smatra, da se lahko znesek pod pragom priglasitve na osnovi obstoječih shem in določb Uredbe o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe zakonito odobri, še preden Komisija sprejme odločitev o priglašenem ukrepu pomoči.

(102) Glede na opombo iz odstavka 56 IDAC je Komisija predhodno zavrnila argument, da je njena pristojnost za preučitev združljivosti ukrepa pomoči v okviru IDAC omejena na delež zneska zaprošene pomoči, ki je nad pragom priglasitve (37). Komisija mora spomniti na svojo obveznost, da na podlagi podrobnejše ocene preveri spodbujevalni učinek in sorazmernost ukrepov pomoči, za katere velja navedena podrobna ocena, tj. regionalno pomoč, ki jo je treba priglasiti, dodeljeno velikim naložbenim projektom, ki izpolnjujejo zadevne pogoje iz Smernic 2007–2013.

(103) Kar zadeva možnost odobritve pomoči do praga priglasitve, določenega v členu 6(2) USSI, je pomembno poudariti, da besedilo opombe iz odstavka 56 sporočila o podrobni oceni navaja samo, da države članice ohranijo možnost odobritve pomoči do praga priglasitve. Logika sestave veljavnih predpisov (Uredba o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe, Smernice 2007–2013, IDAC) je, da ko je znesek pomoči iz vseh virov omejen na prag priglasitve, državi članici projekta ni treba predložiti Komisiji v podrobno oceno in lahko ukrep pomoči izvede v skladu s pogoji iz Uredbe o skupinskih izjemah. Vendar ko se država članica odloči odobriti paket pomoči, ki presega prag priglasitve, postane celoten znesek predmet obveznosti priglasitve, njegova združljivost pa se oceni na osnovi veljavnih smernic. Ravno to je izraženo tudi v uvodni izjavi 7 USSI, kjer je navedeno, da „za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, ki ni zajeta v tej uredbi, mora veljati dolžnost priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe. Ta uredba ne bi smela posegati v možnost držav članic, da priglasijo pomoč, katere cilji ustrezajo ciljem, ki jih zajema ta uredba. Komisija bo ocenila tako pomoč predvsem na podlagi pogojev, določenih v tej uredbi, in v skladu z merili, določenimi v posebnih smernicah ali okvirih, ki jih je sprejela Komisija, kadar koli zadevni ukrep pomoči spada v področje uporabe takega posebnega instrumenta.“

(104) Preden Komisija sprejme odločitev o priglašeni pomoči, lahko država članica priglasitev umakne in pomoč odobri na osnovi veljavne uredbe o skupinskih izjemah, če se znesek pomoči zmanjša do praga priglasitve ali znaša manj od praga priglasitve in so upoštevani vsi predpisi veljavnih skupinskih izjem.

(105) Madžarski organi se sklicujejo na prejšnjo prakso odločanja Komisije (38). Komisija meni, da okoliščine v citiranem primeru IBIDEN niso primerljive z zadevnim primerom, saj ima drugačno pravno podlago (Smernice 2000–2006) in VSO 2002 (39) in zanj ne veljajo Uredba o skupinskih izjemah pri regionalni pomoči za naložbe in Smernice 2007–2013. V vsakem primeru je Komisija v zadnjih letih razvila drugačno prakso odločanja (npr. v zgoraj omenjenih primerih Mondi in BMW).

(106) Končno, na zgornje zaključke ne vpliva argument, ki ga je vzpostavila sodna praksa, da države članice, ki izpolnijo svojo dolžnost obveščanja v skladu s členom 108(3) PDEU, ne morejo biti v slabšem položaju kot tiste, ki te dolžnosti niso izpolnile. Komisija navaja, da je bil ta argument v citirani sodbi (40) podan v zvezi z oceno združljivosti ukrepa pomoči, ki je bil izveden v nasprotju z obveznostmi iz člena 108(3) PDEU. Sodišče je sklenilo, da bi dodatna zahteva po upoštevanju dejanskih učinkov že izvedene pomoči države članice spodbudila k temu, da bi Komisijo o naložbenih projektih obveščale šele, ko bi bili ti že izvedeni, kar bi izničilo učinek prepovedi iz člena 108(3) PDEU. Zato Komisija meni, da sodna praksa, na katero se sklicujejo madžarski organi, ni relevantna glede na dolžnost obveščanja iz člena 108(3) PDEU.

(107) Glede na zgoraj navedeno Komisija zaključuje, da je pomoč, odobrena družbi AHM, nezakonita. Kljub temu ta sklep ne vpliva na oceno združljivosti z notranjim trgom.

6.3 PRAVNA PODLAGA ZA OCENO

(108) Cilj pomoči je spodbujanje regionalnega razvoja. Ker je bil sporazum o dodelitvi pomoči za naložbo brez obrata za preoblikovanje pločevine podpisan 6. julija 2011 (za obrat za preoblikovanje pločevine pa 26. septembra 2011) in je odvisen od odobritve Komisije, Komisija meni, da je bila pomoč dodeljena pred julijem 2014 in jo je zato – v skladu z odstavkom 188 Smernic 2014–2020 – treba oceniti na osnovi Smernic 2007–2013 in predvsem predpisov o regionalni pomoči za naložbe za večje naložbene projekte, ki so določeni v odstavku 68. Če komentarji, prejeti v odgovor na sprožitev uradne preiskave Komisiji v predpisanem obdobju ne bodo omogočili, da bi brez kakršnega koli dvoma ugotovila, da pragovi, določeni v odstavku 68(a) in odstavku 68(b) Smernic 2007–2013, niso prekoračeni, se mora izvesti podrobna ocena na podlagi meril iz sporočila o podrobni oceni pomoči.

(109) Komisija mora izvesti svojo oceno v treh korakih: — najprej mora potrditi, da je ukrep združljiv s splošnimi določbami Smernic 2007–2013, — nato mora preveriti, ali lahko brez dvoma izključi, da preizkusi iz odstavkov 68(a) in (b) Smernic 2007–2013 ne zahtevajo podrobne ocene, — tretjič, glede na rezultat ocene iz drugega koraka bo morda morala izvesti podrobno oceno (41).

6.4 ZDRUŽLJIVOST UKREPA S STANDARDNIMI MERILI ZDRUŽLJIVOSTI IZ SMERNIC 2007–2013

(110) Komisija je že v odstavku 54 odločitve o sprožitvi postopka sklenila, da pomoč izpolnjuje merila o splošni združljivosti, določena v Smernicah 2007–2013. Uradna preiskava ni pokazala elementov, ki bi to oceno postavili pod vprašaj. Komisija zlasti opozarja na naslednje: — pomoč je odobrena ob uporabi sheme skupinskih izjem (nepovratna sredstva na osnovi sheme pomoči XR 47/2007) in odobrene sheme pomoči (davčna olajšava na osnovi sheme pomoči N 651/2006). Obe shemi upoštevata standardna merila združljivosti iz Smernic 2007–2013, — projekt, ki je predmet pomoči, je umeščen v mesto Győr v regijo Zahodnega Podonavja (Nyugat-Dunántúl), ki je upravičena do regionalne pomoči za naložbe, kot določa veljavna karta regionalnih državnih pomoči za Madžarsko, — ni znakov, da bi bila skupina VW na splošno ali družba AHM posebej podjetje v težavah v smislu Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (42). Zato je upravičenka do pomoči upravičena do regionalne pomoči v skladu z odstavkom 9 Smernic 2007–2013, — projekt sestoji iz začetne naložbe v okviru odstavka 34 Smernic 2007–2013. Začetna naložba je v odstavku 34 Smernic 2007–2013 opredeljena kot naložba v materialna in nematerialna sredstva v zvezi z (i) vzpostavitvijo novega obrata, (ii) razširitvijo obstoječega obrata, (iii) diverzifikacijo proizvodnje v dodatne nove proizvode in (iv) temeljno spremembo celotnega proizvodnega postopka obstoječega obrata. Naložbeni projekt zadeva naložbo v obstoječi obrat in vključuje elemente (1) temeljne spremembe proizvodnega postopka (zamenjava tehnologije sestavljanja na osnovi platforme s tehnologijo MQB), skupaj s povečanjem standardizacije in vertikalne integracije proizvodnega postopka (namesto obrata za sestavljanje popolnoma celosten obrat za proizvodnjo avtomobilov), (2) diverzifikacije proizvodnje obrata (nov model A3 sedan, deli karoserije iz obrata za preoblikovanje pločevine) ter (3Š) razširitev zmogljivosti sestavljanja, — v skladu z odstavkom 40 Smernic 2007–2013 se mora naložba v regiji ohraniti še najmanj pet let po zaključku projekta, — upravičenka v skladu z odstavkom 39 Smernic 2007–2013 zagotovi finančni prispevek v višini najmanj 25 % upravičenih stroškov v obliki, ki ni povezana s kakršno koli javno pomočjo, — formalne zahteve v zvezi s spodbujevalnim učinkom, določene v odstavku 38 Smernic 2007–2013, so upoštevane, — upravičeni stroški za pomoč za naložbo (glej preglednico II zgoraj) so opredeljeni v skladu s Smernicami 2007–2013 in ravno tako so upoštevana pravila o kumulaciji, — zgodnejše naložbe niso zajete v 3-letnem obdobju, ki določa posamezen naložbeni projekt, — načrtovani skupni upravičeni izdatki v trenutni vrednosti za projekt znašajo 355 550 milijonov HUF (1 186 milijonov EUR), diskontirani na datum priglasitve. Glede na mehanizem zniževanja iz točke 67 Smernic 2007–2013 to vodi k najvišji dovoljeni intenzivnosti pomoči 11,24 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev za projekt, — ker intenzivnosti predlagane pomoči (39 952 milijonov HUF; 133,3 milijona EUR v trenutni vrednosti; intenzivnost pomoči 11,24 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev) ne presega najvišje dovoljene intenzivnosti pomoči, je predlagana intenzivnost pomoči za projekt skladna s Smernicami 2007–2013. Madžarska je potrdila, da bo za naložbeni projekt odobrena samo priglašena pomoč in nobena druga pomoč.

(111) Ob upoštevanju teh vidikov Komisija meni, da so standardna merila združljivosti iz smernic o regionalni pomoči izpolnjena.

6.5 UPORABA PREIZKUSOV IZ DOLOČB ODSTAVKA 68 SMERNIC 2007–2013

(112) Komisija je v uvodni izjavi 105 odločitve o sprožitvi postopka navedla, da bo, če komentarji, prejeti v odgovor na sprožitev uradne preiskave Komisiji ne bodo omogočili, da bi brez kakršnega koli dvoma ugotovila, da pragovi, določeni v preizkusih iz odstavka 68(a) in odstavka 68(b), niso prekoračeni, izvedla podrobno oceno naložbenega projekta na podlagi sporočila o podrobni oceni pomoči. Komisija mora oceniti, ali prejeti komentarji omogočajo ta zaključek.

— ZADEVNI PROIZVOD

(113) V odstavku 65 odločitve o sprožitvi postopka je Komisija navedla, da so za namene odstavka 68 Smernic 2007–2013 proizvodi, ki jih zadeva naložbeni projekt, osebni avtomobili iz tržnih segmentov A0, A in B v skladu s segmentacijo POLK.

— UPOŠTEVNI PROIZVODNI TRG

(114) V uvodni izjavi 80 odločitve o sprožitvi postopka je Komisija pustila odprto natančno opredelitev upoštevnega proizvodnega trga in preučila vse verjetne alternativne opredelitve trga, vključno zlasti z najožjo segmentacijo, za katero so na voljo podatki. Ker bo družba AHM proizvajala tako avtomobile kot dele avtomobilske karoserije za segmenta A in B in ker bi teoretično to lahko proizvajala tudi za avtomobile iz segmenta A0, Komisija meni, da se morajo v tem primeru kot upoštevni možni proizvodni trgi upoštevati vsi ti posamezni segmenti kot tudi združeni segment A0 do B in A do B.

(115) V komentarju na odločitev o sprožitvi postopka (kot je opisano v uvodnih izjavah 44 do 46 tega slepa) je Madžarska izrazila stališče, ki ga je zavzela že pri odločitvi o sprožitvi postopka, in ni podala dodatnih komentarjev ali informacij, ki ne bi bili prisotni že v fazi predhodnega pregleda. Madžarska je predvsem vztrajala pri mnenju, da se mora upoštevni proizvodni trg opredeliti kot združena skupina segmentov za vozila iz segmentov A0, A in B, ter da mora geografski trg vključevati vsaj združeni trg celotne Evrope, Severne in Južne Ameriko ter Kitajske (in ne samo trg EGP).

(116) Kar zadeva proizvodni trg, Komisija zavzema naslednje stališče: odločitev o izvedbi podrobne ocene ne posega v rezultat posledične podrobne ocene združljivosti. Vendar mora biti pred odobritvijo pomoči Komisija prepričana, da bo pozitiven učinek ukrepa pomoči v vsakem primeru kompenziral njene negativne vplive na trgovanje in konkurenco. Zato bi morala biti za odločitev o tem, ali je treba izvesti podrobno oceno združljivosti ukrepa pomoči, opredelitev proizvodnega trga čim ožja, ob upoštevanju posebnih značilnosti avtomobilov za proizvodnjo.

(117) Praksa uporabe najožje opredelitve trga na osnovi posameznih segmentov v avtomobilski industriji je dobro utemeljena v primerljivih odločitvah, vključno s končnimi sklepi (43).

(118) Ta praksa je utemeljena z gospodarskimi vidiki, povezanimi s konkurenco, saj je osnovana na stališču, da si konkurenti v vseh tržnih segmentih, vključno z najmanjšim možnim segmentom, zaslužijo zaščito pred prevladujočimi tržnimi akterji.

(119) Natančneje, ta pristop temelji na teoriji, da zamenljivost v okviru ponudbe in povpraševanja med dvema proizvodoma obstaja, če ju potrošniki obravnavajo kot zamenljiva glede na njune značilnosti, ceno in namensko uporabo. V praksi preučevanja tržnih deležev, tudi v najmanjšem avtomobilskem segmentu, za katerega so na voljo informacije, Komisija sledi ravno tej logiki: namreč meni, da je zamenljivost v smislu cene, značilnosti in namenske uporabe najmočnejša med proizvodi istega segmenta. V tem okviru uporaba najožjega možnega tržnega segmenta kot verjetnega trga odraža logiko točke 28 Smernic o presoji horizontalnih združitev (44), ki navajajo, da „se proizvodi na upoštevnem trgu lahko razlikujejo tako, da so nekateri proizvodi bližji substituti kot drugi. Višja kot je stopnja zamenljivosti med proizvodi podjetij, ki se združujejo, večja je verjetnost, da bodo podjetja, ki se združujejo, bistveno povišala cene. […] Za podjetja, ki se združujejo, je večja verjetnost, da bo spodbuda za dvig cen omejena, kadar konkurenčna podjetja proizvajajo bližnje substitute proizvodov podjetij, ki se združujejo, kot takrat, ko ponujajo manj podobne substitute […].“

(120) To je tudi razlog, zakaj so običajni avtomobili že tradicionalno razdeljeni v segmente in zakaj avtomobilska industrija modele razvršča v različne dobro poznane segmente. To je vidik, ki je vodil prakso Komisije pri določanju upoštevnega trga v primerih iz avtomobilskega sektorja tudi v smislu posameznih segmentov in to je razlog, da je Madžarska predstavila argumente o upoštevnem trgu v tem kot tudi v drugih primerih v preteklosti v okvirih segmentov.

(121) Madžarska ni podala dodatnih argumentov, ki bi temu stališču nasprotovali. Poleg tega Komisija v času uradne preiskave ni prejela informacij od tretjih strani, ki bi omogočale boljše razumevanje segmentacije trga. Komisija zato vztraja pri svojem pristopu, da natančno opredelitev upoštevnega proizvodnega trga pusti odprto in uporabi pristop verjetnih alternativnih opredelitev trga, ki določajo posamezne avtomobilske segmente (vključno z najožjo segmentacijo, za katero so na voljo podatki). Zato Komisija tudi nadalje meni, da se morajo kot upoštevni možni proizvodni trgi v tem primeru obravnavati posamezni segmenti A0, A in B kot tudi združeni segment A0 do B in A do B (45).

— GEOGRAFSKI TRG

(122) Kad zadeva geografski trg Komisija vztraja pri svoji prvotni oceni iz odločitve o sprožitvi postopka (glej uvodno izjavo 87 odločitve o sprožitvi postopka), da je upoštevni trg EGP ali širši trg; Komisija ne more izključiti dejstva, da je geografski trg omejen na trg EGP.

(123) Komisija ugotavlja, da Madžarska vztraja pri argumentih, podanih že v predhodnem pregledu, toda v teku uradne preiskave ni predložila nadaljnjih informacij (glej uvodno izjavo 47 tega sklepa). Komisija ugotavlja, da ti argumenti ne razorožijo skrbi, da bi se geografski trg lahko omejil na trg EGP. Komisija ugotavlja zlasti naslednje:

Globalna konkurenca

(124) Dejstvo, da so večji proizvajalci avtomobilov mednarodno aktivni in imajo vlogo v globalni konkurenci, ni zadosten dokaz, da so posamezni trgi integrirani in tvorijo enoten svetovni trg (ali združen trg celotne Evrope, Severne in Južne Amerike ter Kitajske). Enako velja za argument, da ima deset največjih proizvajalcev originalne opreme proizvodne obrate in distribucijske sisteme vzpostavljene po vsem svetu. Pravzaprav Komisija meni, da bi lahko bila nestabilnost menjalnega tečaja tisti dejavnik, ki je proizvajalce originalne opreme privedel do postavitve proizvodnih obratov bliže regionalnemu povpraševanju; in enako lahko velja za politike o učinkovitega varstva (visoke tarife za uvoze končnih proizvajalcev, nizke tarife za polizdelke, kar je spodbuda za lokalno proizvodnjo/sestavo). Tretji argument za obstoj globalnih proizvodnih struktur je kljub neintegriranim trgom dejstvo, da določene države dovoljujejo uvažanje samo, če se vzporedno oblikujejo skupna podjetja za lokalno prozvodnjo. Globalna prisotnost glavnih akterjev kot proizvajalcev zato sama po sebi ni znak obstoja globalnega trga (ali trga, širšega od EGP). Podobno, obstoj distribucijskih sistemov, ki se raztezajo po celem svetu ni dokaz, da je trg iz vidika konkurence globalen (ali širši od EGP). Dejstvo, da namerava skupina AUDI AG/VW na svetovni trg poslati tri ali štiri modele avtomobilov in na svetovni trg z izjemo Kitajske poslati modele A3 sedan iz samo enega obrata, tudi ne zadostuje, da bi se podprl zaključek, da je geografski trg širši od EGP.

Trgovinski tokovi

(125) Argument, da je visoka stopnja trgovinskih tokov, npr. dejstvo, da je približno 13 odstotkov avtomobilov segmenta A in več kot 25 odstotkov avtomobilov segmenta B, proizvedenih v EGP, izvoženih v druge regije sveta, ne zadostuje kot dokaz za obstoj globalnega trga (ali trga, širšega od EGP). Komisija meni, da trgovinski tokovi sicer lahko dajo vpogled v stopnjo integracije različnih geografskih regij, saj opazujejo pomen uvoza in izvoza glede na lokalne ravni proizvodnje in potrošnje, vendar obstoj trgovinskih tokov sam po sebi ni zadosten dokaz za sklepanje, da obstaja integriran geografski trg. Dejansko lahko gre za pošiljke med EGP in drugimi regijami, vendar to ne pomeni, da so trgi povezani tako, da tržni pogoji (npr. cene) na enem trgu vplivajo na tržne pogoje na drugem trgu. To velja predvsem tam, kjer s opazovane pošiljke povezane primarno s pošiljkami samih proizvajalcev, v nasprotju z s pošiljkami neodvisnih uvoznikov in izvoznikov, vključenih v cenovno arbitražo. Oblikovanje cen je lahko povsem specifično glede na trg (npr. visoke na enem trgu, nizke na drugem) in ni usklajeno s pogoji za domnevni integriran trg. Analiza trgovinskih tokov ne obravnava glavnega vprašanja pri opredelitvi trga, namreč, ali bi lahko uvoz oziroma izvoz na lokalnem trgu preprečil povišanje cen. Komisija ugotavlja, da Madžarska ni predložila nadaljnjega empiričnega gradivo, ki bi dokazalo obstoj korelacijskih gibanj cen ali odzivnost neto uvoza na spremembe relativnih cen.

Trgovinske ovire

(126) Komisija priznava, da so trgovinske ovire vedno manjšega pomena. Kljub temu je Komisija prepričana, da so eden od glavnih dejavnikov za čezmorsko proizvodnjo in odločitve o premestitvah s strani evropskih proizvajalcev avtomobilov ovire pri dostopu do trga na ciljnih trgih. Visoke tarifne ovire še vedno resno ovirajo dostop za evropske izvoznike, zlasti v Aziji. Netarifne ovire, vključno z obremenjujočimi in diskriminatornimi zahtevami po certificiranju, zahtevami po dodatnem preizkušanju, trošarinami itd. imajo velik vpliv na izvoz vozil iz EU na trge jugovzhodne Azije, Kitajske in Južne Amerike. Komisija priznava, da so ZDA daleč najvažnejši cilj za splošni avtomobilski izvoz iz EU. Vendar EU in ZDA ubirata precej različne pristope k ureditvi in nadzoru trga. Ta regulativna razhajanja so verjetno še danes največja ovira pri dostopu evropskega avtomobilskega izvoza v ZDA.

(127) Komisija je ustrezno upoštevala argumente, podane v zvezi z zmanjševanjem prevoznih stroškov. V zvezi s tem Komisija ni v celoti prepričana. Prihodnjega razvoja v zvezi z zmanjševanjem prevoznih stroškov v trenutnih gospodarskih okoliščinah, ko cene goriva nihajo, ni mogoče z gotovostjo potrditi. Zato omenjeno zmanjšanje stroškov ni samoumevno.

Cenovne korelacije

(128) Madžarski organi so predložili tudi korelacijsko analizo cen avtomobilov v ZDA in povprečno ceno avtomobila za vzorec a v desetih evropskih državah za segmenta A in B v obdobju med prvim kvartalom leta 2005 in drugim kvartalom leta 2010 kot tudi analizo korelacij med tremi pari evropskih držav, in sicer med Nemčijo in Francijo, Nemčijo in Italijo ter Nemčijo in Združenim kraljestvom za isto obdobje. Ta analiza naj bi pokazala, da je korelacija med cenami v Severni Ameriki in povprečno ceno v desetih izbranih državah EGP primerljiva s korelacijo med cenami avtomobilov v Nemčiji, Franciji, Italiji in Združenem kraljestvu. Sklenili so, da analiza podpira zaključek, da bi se morali Severna Amerika in EGP obravnavati kot enoten geografski trg. Glede na to, da ni sporno, da so omenjene države v istem geografskem trgu, to a fortiori pomeni, da bi tudi Severna Amerika in EGP morali biti istem geografskem trgu.

(129) Komisija ugotavlja, da je nabor podatkov, na podlagi katerega je bila izvedena analiza, ki so jo predložili madžarski organi, za vsakega od obravnavanih tržnih segmentov (segmenta A in B) in za vsakega od zgoraj navedenih šestih geografskih območij, tj. Severna Amerika, vzorec desetih držav EGP, Nemčija, Francija, Italija in Združeno kraljestvo, osnovan na naboru podatkov z 22 podatkovnimi točkami, ki pokrivajo obdobje od prvega kvartala leta 2005 do drugega kvartala leta 2010. Analiza korelacije je bila izvedena na stopnji indeksa in za indeksne razlike (46).

(130) Zgornja analiza korelacije je bila izvedena na osnovi Fisherjevega verižnega indeksa. Podobno kot pri splošnem indeksu rasti cen, je namen Fisherjevega verižnega indeksa oceniti evolucijo cen določene skupine izdelkov v določeni regiji in določenem časovnem obdobju. To omogoči z izračunom normaliziranega tehtanega povprečja cen. Povprečna cena tako upošteva relativno potrošnjo dobrine v skupini in se omeji na eno referenčno obdobje (47). Obstaja več načinov za izračun indeksa in v ekonomski literaturi je bilo izdelanih več indeksov. Fisherjev indeks je izpeljani indeks, ker je (geometrično) povprečje dveh drugih indeksov, ki se imenujeta Paaschejev in Laspeyresov indeks. Za ta specifični primer madžarski organi predlagajo tudi različico Fisherjevega indeksa, ki je „verižna“. To pomeni, da sprememba cene ni relativna glede na obdobje tik pred tem, temveč na referenčno obdobje, izbrano za normalizacijo.

(131) Rezultati, pridobljeni za segment A, so naslednji: korelacija med indeksom cene za Severno Ameriko in indeksom cene za vzorec desetih izbranih držav EGP znaša 0,94. Ta študija ugotavlja, da je to podobno korelaciji med indeksi cen za Nemčijo in Francijo, Italijo in Združeno kraljestvo, ki sega od 0,9 do 0,95.

(132) Prvič, Komisija ne ugovarja uporabi indeksa in zlasti uporabi Fisherjevega verižnega indeksa. Vendar Komisija izraža dvome o osnovih podatkih, ki so bili uporabljeni za izračun teh indeksov. Pravzaprav ni mogoče izključiti, da dozdevna korelacija ne izhaja iz nekakšnega kompozicijskega učinka zaradi podobnega (skupnega) razvoja vzorcev potrošnje (določanje uteži v indeksu, npr. premik k dražjim modelom v segmentu) namesto razvoja dejanskih cen.

(133) Drugič, Komisija ugotavlja, da je analiza izvedena na ravni enostavnega indeksa, medtem ko bi analiza korelacij tipično morala preučiti obstoj skupne evolucije cen (npr. zaradi skupne evolucije stroškov) z namenom, da ga izključi in prepreči dozdevno korelacijo. To se imenuje delna korelacija. Ta analiza ni bila izvedena, zato so vse tovrstne vrednosti korelacije lahko lažne.

(134) Tretjič, vredno je opomniti, da je lahko dozdevno visoka stopnja korelacije (kot v tem primeru) lažna tudi, če so časovni nizi nestacioinarni, tj. ko obstaja časovni trend. Znano je, da kadar dva časovna niza nista stacionarna, pride do lažne visoke stopnje korelacije. Dobre prakse pravijo, da je analiza korelacij relevantna, ko so časovni nizi stacionarni. Zato dokazne vrednosti ni mogoče pripisati rezultatom, ki temeljijo na nestacionarnih časovnih nizih. V tem primeru sta obe seriji indeksov nestacionarni in kažeta jasen trend. To poraja dvom o verodostojnosti rezultatov o korelaciji. Vredno je omeniti, da madžarski organi to priznavajo in pojasnjujejo, da je zato bolje, da se serije najprej obravnavajo stacionarno z upoštevanjem razlik (tj. izločitev časovnega trenda) in se korelacija izračuna za te spremenjene časovne nize. Sklepajo, da so korelacijske vrednosti primerljive, in bi zato obseg geografskega trga moral vključevati Severno Ameriko.

(135) Komisija se s to analizo ne strinja. Pravzaprav rezultati korelacije spremenjenih časovnih nizov cen (po izločitvi časovnega trenda) za Severno Ameriko in vzorec desetih držav EGP, Nemčijo in Francijo, Nemčijo in Italijo ter Nemčijo in Združeno kraljestvo znašajo 0,39, 0,60, 0,60 in 0,55. Korelacija med Severno Ameriko in vzorcem izbranih držav EGP je tako precej nizka (0,39) in predvsem znatno nižja od referenčnih korelacij, izračunanih za spremembe verižnega Fisherjevega indeksa cen med Nemčijo in Francijo, Nemčijo in Italijo ter Nemčijo in Združenim kraljestvom.

(136) Ta dokaz torej ne podpira zaključka, da upoštevni geografski trg za segment A vključuje tudi Severno Ameriko. Poleg tega se zdi, da se analiza korelacij opira na nekatere poenostavljene domneve, ki niso bile v zadostni meri prepoznane ali testirane, npr. odsotnost običajnih nenadnih sprememb in obstoj potencialno različnih časovnih nizov. Nadalje bi rezultati preizkusa korelacij, v kolikor so zanesljivi, prej podprli hipotezo o najožjem obsegu geografskega trga.

(137) Ker tržni delež upravičenke do pomoči na trgu EGP za segment A presega 25 %, je prag iz preizkusa po odstavku 68(a), nad katerim je zahtevana podrobna ocena, v vsakem primeru prekoračen. Tako ni potrebno obravnavati rezultatov za segment B. Madžarska ni predložila rezultatov o korelaciji za segment A0.

Zaključki o geografskem trgu

(138) Glede na zgoraj navedeno in ker Komisija v teku uradne preiskave ni prejela dodatnih informacij, ki bi ji omogočili sklepanje, da je upoštevni geografski trg širši od EGP, Komisija ohranja stališče, da je relevanten geografski trg – ne glede na izbrano definicijo proizvodnega trga – trg EGP ali večji. Komisija ponovno poudarja, da se je treba prepričati, da bo pozitiven učinek ukrepa pomoči v vsakem primeru kompenziral njene negativne vplive na trgovanje in konkurenco. Zato bi morala biti za odločitev o tem, ali je treba izvesti podrobno oceno združljivosti ukrepa pomoči, definicija geografskega trga čim ožja, ob upoštevanju posebnih značilnosti avtomobilov za proizvodnjo.

6.5.1 Zaključki o preizkusu iz odstavka 68(a)

(139) Komisija je izvedla preizkus iz točke 68(a) Smernic za vse verjetne proizvode in geografske trge, da je preverila, ali tržni delež upravičenke pred in po naložbi presega 25 %.

(140) Glede na dejstvo, da ni bilo mogoče določiti posameznega upoštevnega proizvoda in geografskega trga, je bilo treba upoštevati vse verjetne trge. Tržni delež skupine VW v posameznih in združenih segmentih A in B v EGP za vsa obravnavana leta znaša več od 25 %. V združenem segmentu A0, A in B v EGP je 25-odstotni prag presežen od leta 2011. Komisija zato sklepa, da je prag iz odstavka 68(a) prekoračen v vsakem primeru, ne glede na definicijo proizvodnega trga, in da zato ni potrebno oblikovati dokončne opredelitve proizvodnega trga.

6.5.2 Zaključki o preizkusu iz odstavka 68(b)

(141) Glede na to, da rezultat preizkusa iz odstavka 68(a) zahteva že nadaljnjo obravnavo podrobne ocene pomoči, ni treba zavzeti določenega stališča o rezultatih preizkusa iz odstavka 68(b).

6.5.3 Zaključek

(142) Ker je zadevni prag iz preizkusa iz odstavka 68(a) prekoračen, je Komisija sklenila izvesti podrobno preverjanje po sprožitvi postopka iz člena 108(2) PDEU o tem, ali je pomoč potrebna za zagotavljanje spodbujevalnega učinka za naložbe in ali koristi ukrepa pomoči presegajo izhajajoče izkrivljanje konkurence in učinke na trgovanje med državami članicami.

6.6 PODROBNA OCENA UKREPA POMOČI

(143) Podrobna ocena se izvede na osnovi sporočila o podrobni oceni pomoči.

6.6.1 Pozitivni učinki pomoči

6.6.1.1 Prispevek k razvoju regije

(144) Regija Zahodnega Podonavja je v skladu s členom 107(3)(a) PDEU upravičena do regionalne pomoči. Komisija priznava pozitivne učinke pomoči v regiji, kot jih je predstavila Madžarska (glej uvodno izjavo 56), in meni, da zlasti učinek ustvarjanja neposrednih in posrednih delovnih mest, potencial pritegnitve dodatnih dobaviteljev in ponudnikov storitev, prenos znanja v regijo in izboljšanje regionalne usposobljenosti predstavljajo pomemben prispevek k razvoju regije k doseganju kohezijskega cilja EU.

6.6.1.2 Ustreznost instrumenta pomoči

(145) Odstavka 17 in 18 sporočila o podrobni oceni pomoči poudarjata, da je državna pomoč v obliki subvencij za naložbe edino sredstvo za premostitev tržnih nepravilnosti in spodbujanje gospodarskega razvoja v prikrajšanih regijah. Pomoč je ustrezen instrument, če v primerjavi z drugimi ukrepi politike zagotavlja posebne prednosti. V skladu z odstavkom 18 sporočila o podrobni oceni pomoči se le „ukrepi, v zvezi s katerimi je država članica preučila druge možnosti politike in za katere so ugotovljene prednosti uporabe selektivnega instrumenta, kot je državna pomoč za posamezno podjetje, smatrajo za primeren instrument“.

(146) Madžarska je pojasnila, da so bili splošni ukrepi v podporo gospodarskemu razvoju na nacionalni in državni ravni prek investiranja v osnovno infrastrukturo in produktivne dejavnike že bili sprejeti, vendar regija ostaja med najbolj prikrajšanimi regijami EU. Komisija meni, da samo infrastrukturni razvoj in drugi splošni ukrepi ne zadostujejo, da bi zmanjšali neenakosti med regijami.

(147) Madžarska je svojo razlago utemeljila z ustreznostjo instrumenta pomoči za gospodarske okoliščine v regiji Zahodnega Podonavja in podala dokaze o tem, da je regija prikrajšana v primerjavi s sosednjimi regijami v Avstriji (Gradiščanska) in Slovaški (Bratislavský kraj). Obenem so gospodarski kazalniki Zahodnega Podonavja približno na ravni povprečja za Madžarsko. Kljub temu Komisija ugotavlja, da je, kot kaže status Zahodnega Podonavja kot regije, ki je v skladu s členom 107(3)(a) PDEU upravičena do regionalne pomoči, in ima zgornjo mejo intenzivnosti pomoči 30 %, družbenoekonomski položaj Zahodnega Podonavja pod ravnjo evropskega povprečja.

(148) Ob upoštevanju zgoraj navedenega Komisija ugotavlja, da je ukrep pomoči ustrezen instrument za doseganje cilja regionalnega razvoja v regiji, ki upravičeni do pomoči.

6.6.1.3 Spodbujevalni učinek/hipotetični scenarij

(149) Družba ima lahko mnogo tehtnih razlogov, da svojo naložbo umesti v določeno regijo, tudi če ni bila za to dodeljena nobena pomoč, zato mora Komisija v skladu s sporočilom o podrobni oceni pomoči podrobno preveriti, ali je pomoč potrebna za spodbujevalni učinek za naložbo. Cilj te podrobne ocene je ugotoviti, ali pomoč dejansko prispeva k spremembi ravnanja upravičenca, da izvede (dodatne) naložbe v zadevni regiji, ki prejema pomoč. V tem okviru mora država članica podati tudi obsežen opis scenarija nasprotnih dejstev, v katerem upravičenki ne bi bila dodeljena nikakršna pomoč. Scenariji morajo biti v očeh Komisije realni. To preverjanje dejanskega spodbujevalnega učinka presega preverjanje o tem, ali so upoštevane formalne zahteve v zvezi s spodbujevalnim učinkom, določene v Smernicah 2007–2013 (glej odstavek 68 Smernic 2007–2013).

(150) Odstavek 22 sporočila o podrobni oceni pomoči navaja, da se lahko (dejanski) spodbujevalni učinek dokaže z dvema možnima scenarijema: v primeru odsotnosti pomoči, se ne bi izvedla nobena naložba, saj brez pomoči naložba za podjetje ne bi bila dobičkonosna na nobeni lokaciji (scenarij 1); v primeru odsotnosti pomoči bi se naložba izvedla na drugi lokaciji v EU (scenarij 2).

(151) Sporočilo o podrobni oceni pomoči od držav članic zahteva, da Komisiji prikažejo prisotnost spodbujevalnega učinka pomoči in podajo jasne dokaze o tem, da je pomoč uspešno vplivala na izbiro naložbe ali lokacije Tako mora prisotnost spodbujevalnega učinka dokazati država članica. Odstavek 25 sporočila o podrobni oceni pomoči pravi, da bi države članice dokaz o spodbujevalnem učinku pomoči lahko zagotovile s predložitvijo korporativnih dokumentov, ki bi kazali, da je bila izvedena primerjava med stroški in prednostmi lokacije v izbrani regiji naložbe, ki je upravičena do pomoči, in druge lokacije. Države članice so pozvane, naj se opirajo na finančna poročila, notranje poslovne načrte in dokumente, ki podrobno opisujejo različne naložbene možnosti.

(152) Komisija ugotavlja, da so madžarski organi predložili zahtevane informacije (glej uvodno izjavo 60) v obliki obsežnih sodobnih in pristnih dokazov, ki opisujejo večstopenjski proces odločanja skupine VW in družbe AUDI AG o naložbi in lokaciji, navajajo, da pomoč za družbo AHM spada v scenarij 2, in pojasnjujejo scenarij nasprotnih dejstev, ki poleg lokacije v mestu Győr vključuje več alternativnih lokacij (kombinacije lokacij) v [državi 1 in državi 2 EGP].

(153) Te lokacije vključujejo obstoječe obrate v mestu Győr, [lokacijo 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU], [lokacijo 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] in [lokacijo 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči]. Medtem ko sta lokacija v mestu Győr in [lokacija 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU], umeščeni v regije, ki prejemajo pomoč (s posamezno zgornjo mejo intenzivnosti pomoči 30 % oziroma 15 % na dan priglasitve), sta [lokacija 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] in [lokacija 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] umeščeni v regije, ki ne prejemajo pomoči v [državi 2 EGP].

(154) Izračuni in ocena stroškov za štiri možnosti so bili izvedeni z enako stopnjo natančnosti. Možnosti, ki vključujeta obrate na [lokaciji 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] (možnost A in B), sta bili izključeni že zgodaj v […] leta 2010, saj je obrat na [lokaciji 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] že dosegel svoje omejitve v smislu proizvodne zmogljivosti in bi naložba terjala večje strukturne izdatke, kar bi pomenilo višje skupne stroške. Tako sta kot konkurenčni možnosti ostali samo možnost C (proizvodnja modelov A3 sedan in Audi TT na [lokaciji 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU] in proizvodnja modela A3 cabriolet na [lokaciji 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči]) ter možnost D (proizvodnja vseh štirih modelov v mestu Győr).

(155) V nadaljnjem postopku načrtovanja je bilo izvedenih več izračunov in ocen stroškov. Predloženi dokumenti kažejo, da so bili ti izračuni osnovani na enakih predpostavkah, Madžarska pa je pojasnila, da so bile ocene stroškov za možnost C in možnost D v celotnem postopku odločanja izvedene z enako stopnjo natančnosti. Dokumenti kažejo tudi, da so bili izračuni primerljivi.

(156) Komisija ugotavlja, da je družba AUDI AG možnost državne pomoči preučila že v zgodnjih fazah odločanja o naložbi in lokaciji. Vloga za pomoč s strani upravičenke z dne 5. marca 2010, potrditev Madžarske z dne 26. marca 2010, da je naložba načeloma upravičena do pomoči, ter tudi prvotna ponudba pomoči Madžarske z dne 30. marca 2010 so se zgodile še preden je bila katera koli od možnosti izločena. Ocene stroškov, ki so bile vodstvu Skupine predstavljene dne […] 2010, so že vključevale potencialno državno pomoč s strani Madžarske. V tistem času je bila obravnavana tudi morebitna pomoč od [države 1 EGP], vendar je bila ta možnost pozneje opuščena, saj ne bi bilo realno prejeti pomoč v [državi 1 EGP] (48).

(157) Kot je opisano v uvodni izjavi 80 tega sklepa, so končne ocene proizvodnih stroškov, pripisane lokaciji, pokazale stroškovno neugodnost v višini 143,3 milijona EUR za možnost D (Győr) v primerjavi z možnostjo C [lokacija 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU] in [lokacijo 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči] v času, ko sta bili predstavljeni dve možnosti naložb in lokacij za sprejetje končne odločitve s strani odbora K-VAI dne 14. decembra 2010. Kot je zabeleženo v zapisnikih sestanka odbora K-VAI, je na podlagi analize nasprotnih dejstev in določenih kvalitativnih meril ter na osnovi razpoložljivosti državne pomoči odbor K-VAI 14. decembra 2010 odločil, da se naložbeni projekt umesti v mesto Győr.

(158) Komisija poudarja svoje stališče (glej uvodno izjavo 110), zavzeto že v odločitvi o sprožitvi postopka, da so bile formalne zahteve v zvezi s spodbujevalnim učinkom iz odstavka 38 Smernic 2007–2013 izpolnjene: (i) v zvezi s pomočjo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 23 tega sklepa, je upravičenka predložila vlogo za pomoč, nato pa je organ, odgovoren za upravljanje sheme, pred začetkom dela na projektu pisno potrdil, da je projekt, pod pridržkom natančne preveritve, načeloma izpolnil pogoje upravičenosti, določene v shemi; (ii) v zvezi z davčno olajšavo, kot je opisano v uvodni izjavi 24 tega sklepa, je upravičenka zahtevo zanjo vložila precej pred začetkom del, in ker za davčno olajšavo obstaja zakonska pravica – ki je predmet Komisijine odobritve – ni bilo potrebe, da bi upravičenka čakala na predhodno potrditev upravičenosti od madžarskih organov.

(159) Komisija v zvezi z dejanskim spodbujevalnim učinkom, ki ga je imela pomoč na izbiro lokacije za naložbo, meni: odločitev skupine VW, da zadevni naložbeni projekt umesti v mesto Győr, je bila sprejeta šele, ko je bilo potrjeno, da bo naložbeni projekt upravičen do državne pomoči in podprt s strani javnih organov, in je odbor K-VAI (organ, ki sprejme končni odločitev o naložbah in lokaciji) odobril lokacijo, ki je predmet razpoložljivosti državne pomoči. Zato Komisija v skladu z odstavkoma 23 in 25 sporočila o podrobni oceni pomoči meni, da je scenarij nasprotnih dejstev, ki ga je predstavila Madžarska, realen in podprt z resničnimi in sodobnimi dokazi. Pomoč ima tako realen (dejanski) spodbujevalni učinek. Z zmanjšanjem vrzeli v gospodarski sposobnosti v korist lokacije v mestu Győru je pomoč pripomogla k spremembi odločitve o lokaciji s strani upravičenega podjetja. Brez pomoči se naložba ne bi izvedla v mestu Győr.

6.6.1.4 Sorazmernost pomoči

(160) Da bi bila pomoč sorazmerna, morata biti znesek in intenzivnost pomoči omejena na najmanjšo vrednost, ki je potrebna za izvedbo naložb v regiji prejemnici pomoči.

(161) V splošnem se regionalna pomoč obravnava kot sorazmerna z resnostjo težav, s katerimi se soočajo regije prejemnice pomoči, če upošteva veljavno zgornjo mejo regionalne pomoči, vključno s samodejnim, stopnjujočim se zniževanjem zgornje meje regionalne pomoči za večje naložbene projekte (ki je že del veljavne karte regionalne pomoči). Uporabljena intenzivnost pomoči v tem primeru ni višja od zgornje meje regionalne pomoči, spremenjene z mehanizmom zniževanja, kot je že določeno v uvodni izjavi 110 tega sklepa.

(162) Poleg splošnega načela sorazmernosti iz Smernic 2007–2013 sporočilo o podrobni oceni pomoči zahteva izvedbo podrobne ocene. V skladu s scenarijem 2 sporočila o podrobni oceni pomoči se pomoč obravnava kot sorazmerna, če izravna razliko med neto stroški naložbe upravičenca v regijo prejemnico pomoči in neto stroški naložbe v alternativno lokacijo.

(163) Komisija na osnovi predložene dokumentacije (glej uvodne izjave 79 do 82) meni, da je bila pomoč omejena do potrebnega zneska, saj ne presega razlike v stroških med možnostjo D (umestitev naložbe v mesto Győr) in možnostjo C (umestitev naložbe na [lokacijo 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU] in [lokacijo 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči]). Izračun, opravljen v času analize nasprotnih dejstev, kaže, da je bila lokacija v mestu Győr (v trenutni vrednosti iz leta 2010) brez pomoči za 144,3 milijona EUR dražja od kombinacije [lokacije 2 v regiji EGP, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU] in [lokacije 1 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči].

(164) Ta stroškovna neugodnost znaša 153,8 milijona EUR glede na cene leta 2013, ki je veljavno leto za izračun pomoči in s tem tudi za izračun sorazmernosti.

(165) Vrzel zaradi visokega enkratnega izdatka bi se lahko zmanjšala na račun možne državne pomoči. Ob upoštevanju pomoči v znesku 133,3 milijona EUR v trenutni vrednosti leta 2013 ima možnost D še vedno stroškovno neugodnost v višini 20,5 milijona EUR glede na možnost C. Komisija navaja, da je bila preostala stroškovna neugodnost za skupino Volkswagen sprejemljiva zaradi določenih količinsko neopredeljivih prednosti lokacije v mestu Győr, npr. možnosti proizvodnje vseh štirih različic MQB v enem obratu AUDI, in meni, da je sorazmernost pomoči prikazana.

6.6.2 Negativni učinki pomoči na konkurenco in trgovanje

(166) Odstavek 40 sporočila o podrobni oceni pomoči navaja, da „če […] analiza nasprotnih dejstev kaže, da bi se naložbe nadaljevale tudi brez pomoči, čeprav morda na drugi lokaciji (scenarij 2), in če je pomoč sorazmerna, bi bili možni znaki izkrivljanja, kot so velik tržni delež in večja zmogljivost na slabo delujočem trgu, načeloma enaki ne glede na pomoč.“

(167) Ker ukrep pomoči podpira odločitev o naložbi iz scenarija 2 in je pomoč omejena na minimalno, ni bilo mogoče zaznati negativnih vplivov na konkurenco. Naložba bi se vsakem primeru izvedla na drugi lokaciji, kar bi privedlo do enake stopnje izkrivljanja konkurence. Zato Komisija meni, da pomoč nima negativnih učinkov na konkurenco.

(168) V skladu z odstavkom 53 sporočila o podrobni oceni pomoči je določeno, da če bi se ob neobstoju pomoči naložba izvedla v revnejši regiji (z več regionalnimi težavami – višja stopnja najvišje intenzivnosti regionalne pomoči) ali v regiji, za katero se šteje, da ima iste regionalne težave kot ciljna regija (enaka najvišja intenzivnost regionalne pomoči), bi to pomenilo negativen element v splošnem testu tehtanja, pri čemer je malo verjetno, da bi ga izravnali kakršni koli pozitivni elementi, ker je to v nasprotju z osnovnim načelom regionalne pomoči.

(169) Ker je Madžarska potrdila, da je teoretično možnost vzpostavitve novega proizvodnega obrata v vzhodni Evropi družba AUDI opustila že v zgodnjih fazah procesa odločanja in da noben izmed obstoječih obratov z višjo ali enako intenzivnostjo pomoči ni bil obravnavan kot možna lokacija (glej opombo 23) Komisija ugotavlja, da pomoč nima antikohezijskega učinka, ki bi bil v nasprotju z osnovnim načelom regionalne pomoči.

6.7 TEHTANJE POZITIVNIH IN NEGATIVNIH UČINKOV POMOČI

(170) Zaradi ugotovitve, da pomoč zagotavlja spodbudo za izvedbo naložbe v zadevni regiji in je sorazmerna, je treba pretehtati pozitivne in negativne učinke pomoči.

(171) Ocena je potrdila, da ima ukrep pomoči spodbujevalni učinek privabljanja naložb, kar je pomemben prispevek k regionalnemu razvoju prikrajšane regije, upravičene do regionalne pomoči v skladu s členom 107(3)(a) PDEU, ne da bi izključil naložbo v katero koli regijo z enako ali višjo zgornjo mejo intenzivnosti pomoči (brez antikohezijskega učinka). Komisija meni, da je privabljanje naložb v revnejšo regijo koristnejše za kohezijo v Uniji kot izvajanje istih naložb v bolj razviti regiji. Kot je navedeno v odstavku 53 sporočila o podrobni oceni pomoči Komisija ugotavlja, da „se za pozitivne učinke regionalne pomoči, ki zgolj izravnajo razliko v neto stroških glede na alternativne razvitejše lokacije naložbe […], v okviru testa tehtanja običajno smatra, da prevladajo nad vsakim negativnim učinkom na alternativni lokaciji za novo naložbo.“

(172) Ob upoštevanju zgoraj navedenega Komisija ugotavlja, da je pomoč sorazmerna z razliko v neto stroških izvedbe naložbe na izbrani lokaciji v primerjavi z drugo lokacijo v razvitejši regiji, zato pozitivni učinki pomoči v smislu cilja in ustreznosti, kot je bilo prikazano zgoraj, odtehtajo negativne učinke na drugi lokaciji.

(173) V skladu s točko 68 Smernic 2007–2013 in ob upoštevanju podrobne ocene, opravljene na podlagi sporočila o podrobni oceni pomoči, Komisija ugotavlja, da je pomoč potrebna za zagotovitev spodbujevalnega učinka za naložbo ter da koristi ukrepa pomoči odtehtajo posledično izkrivljanje konkurence in negativni učinek na trgovanje med državami članicami.

7. ZAKLJUČEK

(174) Komisija ugotavlja, da je Madžarska nezakonito izvedla regionalno pomoč v korist naložbenega projekta družbe AHM, s čimer je kršila člen 108(3) PDEU. Kljub temu Komisija meni, da regionalna pomoč v korist družbe AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd., ki je bila dodeljena pred 1. julijem 2014 pod pogojem, da je delno predmet odobritve Komisije, izpolnjuje vse pogoje iz Smernic 2007–2013 in sporočila o podrobni oceni pomoči in je zato združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) (a) PDEU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo je Madžarska izvedla za družbo AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd. ter ki je v trenutni vrednosti znašala največ 39 952 milijonov HUF (diskontirano na datum priglasitve) in je predstavljala najvišjo intenzivnost pomoči 11,24 % bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(a) PDEU.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Madžarsko.

V Bruslju, 1. februarja 2016 Za Komisijo Margrethe VESTAGER Članica Komisije

(1) UL C 418, 21.11.2014, str. 25.

(2) Smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (UL C 54, 4.3.2006, str. 13). Komisija je 28. junija 2013 sprejela Smernice o državni regionalni pomoči za obdobje 2014–2020, v katerih je obdobje uporabnosti Smernic podaljšala do 30. junija 2014 (odstavek 186) (UL C 209, 23.1.2013, str. 1).

(3) UL C 223, 16.9.2009, str. 3.

(4) Glej opombo 1.

(5) Državna pomoč N 487/2006 – Karta regionalnih državnih pomoči za 2007–2013 za Madžarsko (UL C 256, 24.10.2006, str. 6) in podaljšana z državno pomočjo št. SA.36879 (2013/N) – Podaljšanje karte regionalnih državnih pomoči za 2007–2013 za Madžarsko do 30. junija 2014 (UL C 69, 7.3.2014, str. 1).

(6) 72 v Evropi in 46 v državah ZDA, Azije in Afrike.

(7) Letno poročilo skupine Volkswagen za 2014.

(*) Zaupne informacije

(8) Podjetje R. L. Polk & Co. (imenovano tudi POLK) je globalna organizacija, ki v avtomobilski industriji zagotavlja tržne informacije in analize. Podjetje IHS Inc., ki je vodilni svetovni ponudnik kritičnih informacij in analiz, je 16. julija 2013 zaključilo nakup podjetja R. L. Polk & Co. Zdaj IHS Automotive skupaj s podjetjem POLK nudi strokovno znanje in prediktivni vpogled za celotno avtomobilsko vrednostno verigo. Podjetje Polk avtomobilski trg deli na segmente A000, A00, A0, A, B, C, D in E, pri čemer segment A000 predstavlja majhne mestne avtomobile, segment E pa najbolj prestižno kategorijo vozil. Povprečna cena, velikost in zmogljivost motorja osebnih avtomobilov se od segmenta A000 proti segmentu E postopoma višajo.

(9) Zneski v EUR so v tem sklepu podani na osnovi menjalnega tečaja 299,67 HUF/EUR, veljavnega v času obvestila.

(10) Trenutne vrednosti v tem sklepu so izračunane na osnovi 5,62-odstotne diskontne stopnje, veljavne v času obvestila. Osnovno leto za diskontiranje je leto 2013, tj. leto obvestila.

(11) Povzetek informacij o shemi XR 47/2007 (A Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatás) (UL C 180, 2.8.2007, str. 6).

(12) Uredba Komisije (ES) št. 1628/2006 z dne 24. oktobra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe (UL L 302, 1.11.2006, str. 29).

(13) Odločba Komisije z dne 10. maja 2007 v primeru N 651/2006, ki zadeva davčne ugodnosti za razvoj (sprememba N 504/2004) (UL C 152, 6.7.2007, str. 2), spremenjena z odločbo Komisije z dne 30. aprila 2008 (N 646/2007, SA.24441), z dne 17. junija 2008 (N 735/2007, SA.24683), z dne 6. maja 2010 (N 132/2010, SA.30728) in z dne 23. februarja 2011 (N 685/2009, SA.29994).

(14) Ta pristop je v skladu z odločbami Komisije v zvezi z državno pomočjo SA.30340 (Fiat Powertrain Technologies), odločbo z dne 9. februarja 2011 (C(2011) 612) v primeru SA.30340 (UL C 151, 21.5.2011, str. 5); SA. 32169 (Volkswagen Sachsen) odločbo z dne 13. julija 2011 (C(2011) 4935) v primeru SA.32169 (UL C 361, 10.12.2011, str. 17); N 767/07 (Ford Craiova) odločbo z dne 30. aprila 2008 (C(2008) 1613) v primeru N 767/2007 (UL C 238, 17.9.2008, str. 4); N 635/2008 (Fiat Sicily), odločbo z dne 29. aprila 2009 (C(2009) 3051) v primeru N 635/2008 (UL C 219, 12.9.2009, str. 3); in N 473/2008 (Ford Espana) odločbo z dne 17. junija 2009 (C(2009) 4530) v primeru N 473/2008 (UL C 19, 26.1.2010, str. 5).

(15) Glejte N 671/2008, Mercedes-Benz Hungary (prekrivanje med bližnjimi segmenti A in B), SA.32169 Volkswagen Sachsen, izjava 60 in naslednje v SA.32076 Ford Espana, izjava 83 (verižna zamenljivost avtomobilov segmenta A0 in B ter avtomobilov segmenta A).

(16) Podatki v delu Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market (Predhodna ekonomska ocena geografskega trga) doktorja Jamesa A. Langenfelda, Navigant Economics (2011), kažejo, da je bilo od avtomobilov, proizvedenih v EGP med letoma 2004 in 2010, približno 13 odstotkov avtomobilov segmenta A in več kot 25 odstotkov avtomobilov segmenta B izvoženih v druge regije po svetu. Kar zadeva uvoz, je bilo več kot 14 odstotkov avtomobilov segmenta A in več kot 18 odstotkov avtomobilov segmenta B, prodanih v EGP, proizvedenih v drugih regijah.

(17) Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market, Dr. James A. Langenfeld, Navigant Economics (2011).

(18) Madžarska se je pri izračunu multiplikacijskega faktorja 2,5 oprla na študijo, ki je ocenjevala prispevek sektorja za dobavo motornih vozil v gospodarstvo Združenih držav Amerike in njenih 50 držav. Študijo je leta 2007 za združenje Motor and Equipment Manufacturers Association pripravila Skupina za gospodarstvo in poslovanje ameriške nevladne organizacije Center of Automotive Research.

(19) Trenutno že obstaja oddelčna skupina AUDI HUNGARIA za načrtovanje vozil, z oddelkom za motorje z notranjim zgorevanjem, oddelkom za znanost o materialih in tehnologiji ter oddelkom za proizvodnjo vozil.

(20) Zagon proizvodnje za modela A3 cabriolet in A3 sedan je bil načrtovan v novembru 2012 in marcu 2013, medtem ko se zagon proizvodnje modelov TT coupé and TT roadster načrtuje za februar in september 2014.

(21) Medtem, ko je bil predhodni izbor lokacij v fazi razvoja proizvoda in načrtovanja omejen na lokacije podjetja AUDI, tj. [lokacija 3 v regiji EGP, ki ni upravičena do pomoči], in mesto Győr, se v tej fazi lokacije objektov obravnavajo na ravni skupine, kar pomeni, da se razvijejo alternativni scenariji. Že tri mesece preden je bila leta 2010 v […] sprejeta odločitev o proizvodu za novi model A3 sedan, je [nadzorni obor Skupine] začel s pripravo primerjav različnih lokacij in različnih naložbenih scenarijev.

(22) Leta 2008 je podjetje AUDI obravnavalo možnost naložbe v novogradnjo v Vzhodni Evropi, ki pa je bila v nadaljnjih fazah načrtovanja opuščena. V priporočilu, ki sta ga pripravila [nadzorni odbor Skupine] in podjetje AUDI in ga predstavila dne […] 2010 na seji vodstva Skupine, je bila naložba v novogradnjo predstavljena kot nerealna zaradi infrastrukturnega okvira in časovnih omejitev za proizvodnjo.

(23) Madžarska je predložila informacije, ki prikazujejo vse obstoječe obrate Skupine VW, nameščene v regijah s 30-odstotno ali višjo intenzivnostjo pomoči (tj. enaka ali višja intenzivnost pomoči kot v mestu Győr). Vendar se nobena od teh lokacij ni izkazala za primerno, ker niso izpolnjevale merila „prostor za širitev ali prilagoditev“ in/ali „združljivost struktur“. Nobena od lokacij ni imela dovolj kapacitet za izvajanje naložbenega projekta.

(24) Odločitvi o proizvajanju modelov AUDI TT coupé in TT roadster sta bili sprejeti dne […] 2011 na ravni blagovne znamke in s strani skupine potrjeni dne […] 2011. Pred tem datumom se vsi dokumenti podjetja sklicujejo na naslednik modela TT.

(25) Na ravni skupine upravni odbor sprejema odločitve o naložbenih projektih in njihovih lokacijah prek odbora K-VAI (odbor za naložbe) na osnovi analize, ki jo pripravi [nadzorni odbor Skupine].

(26) Vrednost prikrajšanosti se mora določiti v cenah iz leta 2013, da se lahko primerja z možno državno pomočjo (ki je določena v cenah iz leta 2013) in tako ugotovi neto znesek prikrajšanosti za mesto Győr. Za ta izračun se zdi primerno uporabiti diskontno stopnjo, veljavno v euroobmočju v času sprejetja odločitve o naložbi (december 2010, tj. 2,45 %), saj je bila odločitev o naložbi sprejeta v okviru EUR, in sicer ob upoštevanju predvidenih stroškov v EUR in s strani podjetja, katerega sedež je v euroobmočju.

(27) Ta znesek temelji na predvidenih upravičenih stroških naložbe v višini 1 186 milijonov EUR. Madžarska je v teku izvajanja in postopka odobritve pojasnila, da je prišlo do nadaljnjih sprememb načrtovanih stroškov in da je bil sporazum o naložbi končno podpisan ob upoštevanju predvidenih upravičenih stroškov v višini 1 186 milijonov EUR trenutne vrednosti.

(28) Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9). V času, ko je Madžarska predložila svoje pripombe, je bil relevanten člen 1(f) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

(29) Glej opombo 12.

(30) Opomba 1 k uvodni izjavi 56 IDAC.

(31) Praksa, ki so ji sledili madžarski organi, je v skladu tudi s prejšnjo prakso Komisije; glejte točko (28) in točki (110) sklepa v primeru IBIDEN, kjer je bila pomoč za družbo IBIDEN HU odobrena že (pred obvestilom Komisiji) na osnovi obstoječih shem regionalne pomoči do praga individualne priglasitve in je bil samo preostali znesek pomoči predmet odobritve s strani Komisije. V primeru IBIDEN je bila pomoč odobrena in za družbo IBIDEN delno uveljavljena 25. februarja in 3. marca 2005. Nacionalni organi so o ukrepu pomoči Komisijo obvestili 1. aprila 2005 in 30. avgusta 2006. V omenjenem postopku je Komisija sklenila, da pomoč, ki je bila predmet obvestila, ni združljiva z skupnim trgom, vendar je s svojo odločitvijo potrdila, da so madžarski organi delovali skladno s predpisi, ko so sredstva delno izplačali.

(32) Samo del nad pragom priglasitve je predmet odobritve s strani Komisije, kot je navedeno v članku „Državna pomoč za madžarsko družbo IBIDEN“ avtorjev Eveline TUMASONYTĖ, Živilė DIDŽIOKAITĖ in Andrása TARIJA v biltenu o politiki konkurence, 2008, št. 2, str. 69.

(33) Glej sodbo C-301/87. Francoska republika proti Komisiji (Boussac), točka 33 [PSES 1990, I-307. p.].

(34) Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (UL L 214, 9.8.2008, str. 3).

(35) SA.32063 (2010/N) – LIP – Mondi Swiecie S.A. – Poljska (UL C 305, 10.10.2012, str. 8).

(36) Kot je navedeno v odstavku 68 odločbe v primeru Mondi: „Zato je treba Komisijo obvestiti o celoti odobrene pomoči […], če ta presega prag priglasitve“.

(37) SA.32009 (2011/C) – Državna pomoč za družbo BMW AG za večji naložbeni projekt v mestu Leipzig.

(38) Sklep Komisije 2008/830/ES z dne 30. aprila 2008 v primeru o državni pomoči št. C 21/2007 (prej št. N 578/2006) – Madžarska VSO 2007 – individualna pomoč v korist družbe IBIDEN Hungary Gyártó Kft. (UL L 295, 4.11.2008, str. 34).

(39) Sporočilo Komisije: Večsektorski okvir za regionalno pomoč, namenjeno večjim naložbenim projektom (UL C 70, 19.3.2002, str.