SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/459

z dne 10. septembra 2021

o državni pomoči SA.49668 (2019/C) (ex 2017/FC) in SA.53403 (2019/C) (ex 2017/FC), ki sta jo Danska in Švedska izvedli za podjetji PostNord AB in Post Danmark A/S

(notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 6568)

(Besedilo v danskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 108(2), prvi pododstavek, Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1), točka (a), Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

(1) Panožno združenje Brancheorganisation for den danske vejgodstransport (ITD) je 27. novembra 2017 pri Komisiji vložilo pritožbo v zvezi z več ukrepi, ki sta jih Danska in Švedska odobrili podjetju Post Danmark A/S (v nadaljnjem besedilu: Post Danmark) ali sta načrtovali, da mu jih odobrita. Komisija je več navedenih ukrepov ocenila v svojem Sklepu SA.47707 z dne 28. maja 2018 (v nadaljnjem besedilu: sklep iz leta 2018) (2). V sklepu iz leta 2018 je navedla, da bo sprejela ločen sklep o preostalih ukrepih, ki so predmet tega sklepa: (a) kapitalski injekciji, ki jo je podjetje PostNord Group AB (v nadaljnjem besedilu: PostNord Group) zagotovilo podjetju Post Danmark; (b) kapitalski injekciji, ki jo je Danska zagotovila podjetju PostNord AB, in (c) kapitalski injekciji, ki jo je Švedska zagotovila podjetju PostNord AB.

(2) Danski in švedski organi so z dopisi z dne 20. decembra 2017, 12., 13. in 28. marca 2018, 3., 6. in 26. aprila, 15., 26., 28. in 30. maja ter 1. in 13. junija 2018, 9. oktobra 2018, 10. decembra 2018 ter 6. in 13. marca 2019 Komisiji skupaj oziroma posamično predložili dodatne informacije (3).

(3) Komisija je z dopisom z dne 14. junija 2019 Dansko in Švedsko obvestila, da se je odločila začeti postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v zvezi s to pomočjo (4) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Od Danske in Švedske je zahtevala, naj predložita svoje pripombe in vse informacije, ki lahko pomagajo pri oceni preostalih ukrepov, ter vse zainteresirane strani tudi pozvala, naj predložijo svoje pripombe glede preostalih ukrepov.

(4) Komisija je prve pripombe Švedske in Danske glede sklepa o začetku postopka prejela z dopisoma z dne 12 oziroma 16. julija 2019.

(5) Komisija je z dopisi z dne 17. septembra 2019 prejela pripombe sedmih tretjih oseb, vključno z združenjem ITD, glede sklepa o začetku postopka.

(6) Komisija je 3. in 14. oktobra 2019 Švedski in Danski posredovala pripombe vseh tretjih oseb.

(7) Švedski in danski organi so 13. decembra 2019 s skupnim dopisom in ločenima dopisoma predložili svoje pripombe glede pripomb tretjih oseb.

(8) Med postopkom je Komisija po zahtevah po informacijah z dne 14. februarja 2020 in 22. aprila 2020 prejela dodatne pripombe Švedske in Danske 24. marca 2020 in 19. maja 2020.

(9) Komisija je 15. maja 2020 in 5. februarja 2021 prejela dodatne pripombe združenja ITD. Slednji dopis je 9. februarja 2021 posredovala Švedski in Danski. Danska in Švedska sta se odzvali po elektronski pošti 7. aprila 2021.

2. PODROBEN OPIS POMOČI

2.1 Upravičenci

2.1.1 Post Danmark in PostNord AB

(10) Zagotavljanje poštnih storitev v okviru danske vlade sega v leto 1711. Pošiljanje poštnih pošiljk po vsej državi je bilo uvedeno leta 1865. Do leta 1995 je bilo za opravljanje poštnih storitev na Danskem pristojno ministrstvo za javna dela.

(11) Danska je z zakonom št. 88 z dne 8. februarja 1995 (5) prenesla vse dejavnosti poštne službe na podjetje Post Danmark, ki je bilo ustanovljeno kot neodvisno javno podjetje. V skladu z zakonom o poštnih storitvah (6) je imelo podjetje Post Danmark pravni monopol v zvezi z notranjimi in čezmejnimi pisemskimi pošiljkami.

(12) Danski minister za promet je v skladu z zakonom št. 409 z dne 6. junija 2002 (7) ustanovil podjetje Post Danmark kot družbo z omejeno odgovornostjo v državni lasti. V skladu s členom 4 navedenega zakona je lahko država prodala največ 25 % delnic podjetja Post Danmark. Leta 2005 je podjetje Post Invest S.A. (ki ga upravlja podjetje CVC Capital Partners) kupilo 22 % delnic podjetja Post Danmark, 3 % delnic pa so bili ponujeni zaposlenim. Leta 2009 je podjetje Post Invest S.A. prodalo svoj delež podjetja Danski (8) neposredno pred združitvijo podjetja (9) s švedskim izvajalcem poštnih storitev Posten AB (10). Po združitvi je bilo ustanovljeno podjetje PostNord AB.

(13) Namen združitve je bil ustanoviti stabilnejše podjetje in se spopasti z vse večjim pritiskom na glavno storitev podjetja, tj. distribucijo pisemskih pošiljk. Solastnici podjetja PostNord AB sta Danska (40 %) in Švedska (60 %), od katerih ima vsaka polovico glasovalnih pravic, podjetje pa je 100-odstotni lastnik podjetja PostNord Group. Struktura podjetja je prikazana na sliki 1. Ime „PostNord“ označuje celotno podjetje in vse njegove hčerinske družbe. Slika 1 Struktura podjetja PostNord

(14) Podjetje Post Danmark je hčerinska družba v popolni lasti podjetja PostNord Group in od liberalizacije danskega poštnega trga leta 2011 na podlagi Direktive 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11) deluje v popolni konkurenci z drugimi izvajalci poštnih storitev. Danska je v skladu z danskim zakonom o pošti (12) podjetju Post Danmark naložila obveznost zagotavljanja univerzalne storitve, ki vključuje zlasti dostavo in distribucijo pisemskih pošiljk na celotnem ozemlju Danske. Post Danmark se spopada s konkurenco zlasti na trgu paketov in trgu za distribucijo časopisov in revij po pošti.

2.1.2 Trgi, na katerih delujeta podjetji PostNord in Post Danmark

(15) Podjetje PostNord je dejavno predvsem na švedskem, danskem, norveškem in finskem trgu poštnih storitev ter zagotavlja kurirske, tovorne in logistične rešitve v nordijski regiji in preostalem delu Evrope.

(16) Podjetje Post Danmark je dejavno na danskih trgih poštnih storitev in ponuja različne poštne storitve (dostava pisemskih pošiljk, paketov, hitre dostave, kurirske storitve, storitve elektronskih poštnih nabiralnikov, storitve tovornega prevoza, upravljanje mreže poštnih uradov).

2.2 Ozadje ukrepov, ki se ocenjujejo

2.2.1 Vpliv digitalizacije na podjetje Post Danmark

(17) Zaradi splošnih trendov v zvezi z digitalizacijo in posebnih razmer na Danskem (13) se število pisemskih pošiljk, ki jih obravnava podjetje Post Danmark, hitro zmanjšuje, saj se na primer od začetka tisočletja močno zmanjšuje količina pisemskih pošiljk, pri čemer je stopnja zmanjševanja višja kot v primerljivih državah. Na Danskem se je količina pisemskih pošiljk v obdobju 2006–2019 zmanjšala za več kot 80 %. Gibanje količine pisemskih pošiljk, ki jih obravnava podjetje Post Danmark, v primerjavi z drugimi evropskimi izvajalci poštnih storitev je prikazano na sliki 2. Slika 2 Gibanje količin pisemskih pošiljk pri evropskih izvajalcih poštnih storitev Druge črte predstavljajo Nemčijo (–27 %), Avstrijo (–29 %), Švico (–31 %), Belgijo (–35 %), Francijo (–43 %), Združeno kraljestvo (–50 %), Španijo (–52 %), Italijo (–63 %), Nizozemsko (–64 %), Švedsko (–50 %), Finsko (–47 %), Norveško (–53 % od leta 2008), Irsko (–48 % od leta 2010) in Portugalsko (–44 %). Vir: Spletna mesta in letna poročila izvajalcev poštnih storitev.

(18) Posledica navedene pospešene digitalizacije je bil padec prihodkov. Prihodki podjetja Post Danmark so se v obdobju 2009–2019 zmanjšali za 55 %, večinoma zaradi manjših prihodkov s trga pisemskih pošiljk, od leta 2012 pa je podjetje ustvarjalo letni primanjkljaj (glej preglednico 1). Preglednica 1 Prihodki in dobiček podjetja Post Danmark pred obrestmi in davki (EBIT) v obdobju 2009–2019 Mio. DKK 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Prihodki 10 828 10 107 9 250 8 811 8 171 7 964 7 641 6 728 5 836 6 214 4 913 EBIT 81 348 305 - 207 - 204 - 301 - 289 -1 178 - 790 -1 063 - 221

(19) Podjetje Post Danmark je sprejelo ukrepe za izboljšanje svojega finančnega položaja, pri čemer je podjetje v obdobju 2009–2016 zapustilo 8 000 zaposlenih z EPDČ. Vendar navedeni ukrepi niso zadostovali, podjetje Post Danmark pa se je izognilo stečaju zgolj zaradi kapitalske injekcije v višini 1 milijarde DKK, ki jo je 23. februarja 2017 zagotovilo podjetje PostNord Group (in je obravnavana v sklepu iz leta 2018 (14)).

(20) Da bi podjetje Post Danmark znova postalo ekonomsko uspešno, je upravni odbor podjetja PostNord AB razvil nov proizvodni model. Ta model je del širšega načrta preobrazbe (15), ki vključuje reorganizacijo uprave (in sicer znižanje splošnih stroškov, stroškov za IT in stroškov nepremičnin). Namen novega proizvodnega modela je povečati učinkovitost predvsem na tri načine: (a) hitra dostava pisemskih pošiljk in drugih vsakodnevnih poštnih pošiljk mora temeljiti na logistični dostavni mreži (tj. dostava skupaj s paketi), da se prihranijo stroški z izogibanjem vzporednim distribucijskim mrežam; (b) poštne pošiljke je treba distribuirati neposredno iz središča ali poštne poslovalnice brez potrebe po ločenih objektih, razen centrov za sortiranje pisemskih pošiljk; (c) navadna pisma in revije je treba dostavljata v skladu s tako imenovanim modelom cvetice, s katerim se nadomesti sedanji distribucijski model in ki vključuje precejšnje zmanjšanje števila dnevnih voženj.

(21) Navedeni načrt vključuje visoke stroške, zlasti v zvezi z odpustom več kot 4 000 zaposlenih, vključno z nekdanjimi javnimi uslužbenci, katerih število po ocenah znaša 1 500 do 3 200.

2.2.2 Sporazum iz oktobra

(22) V teh okoliščinah sta Švedska in Danska 20. oktobra 2017 sklenili dvostranski sporazum (v nadaljnjem besedilu: sporazum iz oktobra), v katerem je opredeljenih več ukrepov v korist podjetij PostNord AB in Post Danmark. V sporazumu iz oktobra je navedeno: „Da bi se podjetje [(PostNord AB)] spopadlo z izzivi digitalizacije na Danskem, je razvilo nov proizvodni model, katerega stroški po ocenah znašajo približno 5,0 milijarde SEK (16).“ Podjetje PostNord AB je takrat ocenilo, da je za izvedbo načrta preobrazbe potrebno zunanje financiranje v višini 3 milijard SEK (približno 297 milijonov EUR) (17). V skladu s sporazumom iz oktobra je bilo treba ta znesek financirati s kapitalsko injekcijo Švedske v višini 400 milijonov SEK (približno 39,6 milijona EUR) in kapitalsko injekcijo Danske v višini 267 milijonov SEK (približno 26,4 milijona EUR). Ti kapitalski injekciji je bilo treba zagotoviti podjetju PostNord AB kot prispevek kapitala (18). Poleg tega je moralo podjetje PostNord Group podjetju Post Danmark zagotoviti notranji prispevek v višini približno 2,3 milijarde SEK (približno 228 milijonov EUR). Švedska in Danska sta zagotovili svoji kapitalski injekciji, podjetje PostNord Group pa je od takrat zagotovilo kapital v znesku 2,339 milijarde DKK (približno 314,6 milijona EUR (19)). Kapitalska injekcija podjetja PostNord Group je navedena v odstavku 4 sporazuma iz oktobra, pri čemer znesek ni izrecno naveden: „Podjetje ocenjuje, da potrebni kapital znaša 3,0 milijarde SEK, pri čemer švedski in danski delničar soglašata, da bosta v podporo izvajanju novega proizvodnega modela vložila 400 milijonov SEK oziroma 267 milijonov SEK, podjetje pa bo zagotovilo dodatno financiranje. Te naložbe je treba zagotoviti podjetju v obliki prispevka kapitala pod tržnimi pogoji in brez izdaje novih delnic.“ (poudarek dodan)

(23) Poleg tega sporazum iz oktobra določa, da mora Danska podjetju Post Danmark zagotoviti 1,533 milijarde SEK (približno 151,6 milijona EUR) za financiranje nekaterih preteklih stroškov. Danska je ta znesek sčasoma priglasila kot nadomestilo za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve, v sklepu iz leta 2018 pa je bil odobren kot združljiva pomoč.

(24) V sporazumu iz oktobra je poudarjeno, da sta za sporazum med Dansko in Švedsko potrebna „soglasje danske vlade, danskega parlamenta, švedske vlade in švedskega parlamenta, v zvezi z elementi državne pomoči pa tudi odobritev Evropske komisije“ (20).

2.2.3 Sporazum o izplačilu nadomestila za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve

(25) Podjetje PostNord AB in Danska sta 11. junija 2018 sklenila sporazum o načelih za izplačilo nadomestila za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve (21). Navedeni sporazum vsebuje tudi klavzulo, v skladu s katero je moral upravni odbor podjetja PostNord AB prenesti kapitalsko injekcijo podjetja PostNord Group na podjetje Post Danmark. Upravni odbor se je odločil, da bo to storil isti dan.

2.3 Opis ukrepov, ki se ocenjujejo

2.3.1 Ukrepi, ki se ocenjujejo

(26) Področje uporabe tega sklepa se nanaša na tri kapitalske injekcije iz uvodne izjave 1, kot so podrobneje opisane v oddelkih 2.3.2, 2.3.3 in 2.3.4.

2.3.2 Kapitalska injekcija, ki jo je podjetje PostNord Group zagotovilo podjetju Post Danmark

2.3.2.1 Namen

(27) Kot so navedli danski in švedski organi, je bil namen kapitalske injekcije, ki jo je podjetje PostNord Group zagotovilo podjetju Post Danmark, podpreti izvajanje načrta preobrazbe v podjetju Post Danmark.

2.3.2.2 Znesek in izvor

(28) Kapitalska injekcija, ki jo je podjetje PostNord Group zagotovilo podjetju Post Danmark, znaša 2,339 milijarde DKK.

2.3.2.3 Časovni okvir

(29) Podjetje PostNord Group je kapitalsko injekcijo za podjetje Post Danmark izplačalo v treh tranšah. Prvo tranšo v znesku 150 milijonov DKK je plačalo 4. aprila 2018. Drugo tranšo v znesku 1 450 milijonov DKK je plačalo 18. junija 2018. Zadnjo tranšo v znesku 739 milijonov DKK je plačalo 4. februarja 2019.

2.3.3 Kapitalska injekcija, ki jo je Danska zagotovila podjetju PostNord AB

2.3.3.1 Namen

(30) Kapitalska injekcija, ki jo je Danska zagotovila podjetju PostNord AB, je del sporazuma iz oktobra, vendar ima drug namen. Danska je pojasnila, da se namen njene kapitalske injekcije nanaša na ohranitev bonitetne ocene „naložbeni razred“ podjetja PostNord AB (22).

2.3.3.2 Znesek in izvor

(31) Kapitalska injekcija, ki jo je Danska zagotovila podjetju PostNord AB, znaša 267 milijonov SEK.

2.3.3.3 Časovni okvir

(32) Danska je svojo kapitalsko injekcijo za podjetje PostNord AB izplačala 10. decembra 2018.

2.3.4 Kapitalska injekcija, ki jo je Švedska zagotovila podjetju PostNord AB

2.3.4.1 Namen

(33) Tako kot Danska je tudi Švedska pojasnila, da je njena kapitalska injekcija namenjena ohranitvi bonitetne ocene „naložbeni razred“ podjetja PostNord AB (23).

2.3.4.2 Znesek in izvor

(34) Kapitalska injekcija, ki jo je Švedska zagotovila podjetju PostNord AB, znaša 400 milijonov SEK.

2.3.4.3 Časovni okvir

(35) Švedska je svojo kapitalsko injekcijo za podjetje PostNord AB izplačala 10. decembra 2018.

2.4 Pritožba združenja ITD

(36) Komisija je 27. novembra 2017 prejela pritožbo ITD, združenja z več kot 810 člani, ki delujejo v sektorju cestnega prometa in logistike na Danskem (glej uvodno izjavo 1). Komisija je del pritožbe ocenila v sklepu iz leta 2018. Pritožba se je nanašala na naslednje ukrepe: (a) državno poroštvo, ki ga je Danska odobrila leta 2002 nekdanjim javnim uslužbencem za obveznosti v zvezi s plačilom odpravnin v primeru stečaja podjetja Post Danmark; (b) oprostitev plačila DDV v zvezi s podjetji za elektronsko trgovanje, ki je veljala od leta 1990 do 1. januarja 2017; (c) domnevno nepravilno ločitev računov podjetja Post Danmark in domnevno navzkrižno subvencioniranje komercialnih storitev na podlagi dejavnosti v okviru obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve med letoma 2006 in 2013 ter (d) notranji prenos zneska v višini 1 milijarde DKK, ki ga je podjetje PostNord Group 23. februarja 2017 preneslo na podjetje Post Danmark; (e) nadomestilo za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve za obdobje 2017–2019 ter (f) tri kapitalske injekcije iz sporazuma iz oktobra (glej uvodne izjave 22 do 24), ki so predmet tega sklepa.

2.5 Sklep iz leta 2018

(37) Komisija je 28. maja 2018 sprejela sklep iz leta 2018, v katerem je sklenila, da štirje ukrepi, navedeni v pritožbi združenja ITD, ne pomenijo pomoči ali pomenijo obstoječo pomoč ter da je nadomestilo za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve v višini 1,683 milijarde SEK združljiva pomoč na podlagi okvira za storitve splošnega gospodarskega pomena (24) (na koncu je bil plačan znesek v višini 1,533 milijarde SEK).

(38) Komisija je v sklepu iz leta 2018 navedla, da bo tri kapitalske injekcije, v zvezi s katerimi se je pritožilo združenje ITD, ocenila ločeno.

(39) Združenje ITD in podjetje Danske Fragtmænd A/S, ki deluje na danskem trgu za cestni prevoz blaga in storitve distribucije paketov, sta se 20. septembra 2018 pritožila zoper sklep iz leta 2018 iz postopkovnih razlogov. Tožeči stranki sta v utemeljitev tožbe navedli en sam tožbeni razlog, in sicer, da Komisija ni začela formalnega postopka preiskave iz člena 108(2) PDEU kljub resnim težavam pri presoji zadevnega nadomestila in drugih ukrepov, navedenih v pritožbi združenja ITD. Splošno sodišče je zadevo evidentiralo pod oznako T-561/18 (25).

(40) Splošno sodišče je 5. maja 2021 potrdilo sklep Komisije, da nadomestilo za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve za obdobje 2017–2019 pomeni združljivo pomoč na podlagi okvira za storitve splošnega gospodarskega pomena. Poleg tega je potrdilo sklep Komisije o dveh od štirih ukrepov iz pritožbe, in sicer o državnem poroštvu, ki ga je Danska leta 2002 odobrila nekdanjim javnim uslužbencem za obveznosti v zvezi s plačilom odpravnin v primeru stečaja podjetja Post Danmark, in načinu, kako je podjetje Post Danmark porazdelilo svoje stroške v obdobju 2006–2013. Splošno sodišče je kljub temu razglasilo delno ničnost sklepa iz leta 2018, saj je menilo, da bi morala Komisija začeti formalni postopek preiskave v zvezi s kapitalsko injekcijo v znesku 1 milijarde DKK, ki jo je podjetje PostNord Group 23. februarja 2017 zagotovilo podjetju Post Danmark, in oprostitvijo plačila DDV za podjetja za elektronsko trgovanje pri nakupu prevoznih storitev podjetja Post Danmark.

2.6 Razlogi za začetek formalnega postopka preiskave

(41) Komisija je 14. junija 2019 začela formalni postopek preiskave v zvezi z ukrepi, opisanimi v oddelku 2.3, zaradi dvomov o skladnosti treh kapitalskih injekcij s trgom.

2.6.1 Kapitalska injekcija, ki jo je podjetje PostNord Group zagotovilo podjetju Post Danmark

(42) Komisija je v sklepu o začetku postopka menila, da je model diskontiranega denarnega toka (DCF), ki so ga predstavili danski in švedski organi, z metodološkega vidika skladen s sprejemljivo prakso za presojo skladnosti naložbe s trgom. Za oceno odločitev o kapitalskih naložbah se običajno uporablja neto sedanja vrednost prihodnjih denarnih tokov podjetja (prilagojena zaradi dolga). V okviru modela sta bila obravnavana dva denarna tokova, in sicer denarni tok na podlagi stečaja podjetja Post Danmark (negativni denarni tok), ki bi bil preprečen, in denarni tok na podlagi prihodnjega poslovnega dobička podjetja Post Danmark (pozitivni denarni tok).

(43) Kar zadeva izračun prihodnjega poslovnega dobička podjetja Post Danmark, pa je imela Komisija pomisleke glede stopenj rasti, predvidenih za trg pisemskih pošiljk in logistike, saj se je neto prodaja podjetja Post Danmark leta 2017 zmanjšala za skoraj 10 %. V zvezi z izračunom negativnih učinkov stečaja podjetja Post Danmark je Komisija menila, da Danska in Švedska nista ustrezno utemeljili količinske opredelitve negativnih učinkov.

(44) Komisija je ugotovila še, da je model DCF razmeroma občutljiv za uporabljene predpostavke. Zlasti naložba ne bi več izpolnila preskusa načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, če bi na primer tehtano povprečje stroškov kapitala (WACC) znašalo […] %, napovedana letna skupna rast prodaje pa […] %. V okviru tega je Komisija menila, da je v zvezi s parametri za izračune potrebna večja gotovost.

(45) Ob upoštevanju informacij iz uvodnih izjav 42 do 44 je Komisija izrazila določene dvome o skladnosti kapitalske injekcije podjetja PostNord Group s trgom (26).

2.6.2 Kapitalska injekcija, ki jo je Danska zagotovila podjetju PostNord AB

(46) Komisija je ugotovila, da danski organi niso upoštevali niti verjetnosti, da bi podjetje PostNord AB brez kapitalskih injekcij Danske in Švedske izgubilo svojo neuradno bonitetno oceno „naložbeni razred“, niti verjetnosti, da bi jo izgubilo kljub kapitalskima injekcijama Danske in Švedske.

(47) Komisija je ugotovila tudi, da danski organi niso upoštevali niti dospelosti posojil, ki se refinancirajo, niti obdobja, v katerem se je predpostavljalo, da bo podjetje PostNord AB ohranilo svojo neuradno bonitetno oceno „naložbeni razred“ zaradi kapitalskih injekcij Danske in Švedske. Za ustrezno oceno prihrankov stroškov financiranja, pripisljivih kapitalskim injekcijam, ob predpostavki, da bi taki prihranki obstajali, bi bilo treba upoštevati oba elementa.

(48) Ob upoštevanju uvodnih izjav 46 in 47 je Komisija izrazila dvome o skladnosti kapitalske injekcije danskih organov s trgom (27).

2.6.3 Kapitalska injekcija, ki jo je Švedska zagotovila podjetju PostNord AB

(49) Komisija je menila, da razlogovanje iz uvodnih izjav 46 do 48 enako velja za oceno, ki so jo švedski organi predstavili v zvezi s švedsko kapitalsko injekcijo za podjetje PostNord AB. Poleg tega je menila, da švedski organi niso dokazali, da bi z letnimi prihranki stroškov izposojanja v višini […] SEK, ki so po oceni švedskih organov pripisljivi kapitalskima injekcijama Danske in Švedske, pridobili donos od svoje kapitalske injekcije, skladen s trgom.

(50) Komisija je ugotovila, da so švedski organi priznali tudi, da analiza bonitetne ocene vključuje več negotovosti. Med njimi sta zlasti dejstvo, da podjetje PostNord AB nima dejanske javne bonitetne ocene, ter osnovna predpostavka, da se refinancira ves tekoči dolg in da bo lahko podjetje PostNord AB pridobilo dodatnih […] SEK dolga na trgu. Zdelo se je, da je take količinsko neopredeljene negotovosti težko uskladiti z ustreznim pristopom zasebnega vlagatelja.

(51) Ob upoštevanju uvodnih izjav 49 in 50 je Komisija izrazila dvome o skladnosti kapitalske injekcije švedskih organov s trgom (28).

3. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

(52) Komisija je 17. septembra 2019 prejela pripombe sedmih zainteresiranih strani: poslovnega združenja ITD, podjetij Dansk Distribution A/S, Dansk Scanning A/S, Danske Fragtmænd A/S, Jørgen Jensen Distibution A/S (JJD) in UPS Europe SPRL/BVBA ter ene zainteresirane strani, ki je želela ostati anonimna. Vse zainteresirane strani so svoje pripombe predložile ločeno.

3.1 ITD (pritožnik)

(53) Združenje ITD ima glavni sedež v Padborgu (Danska) ter urade v Københavnu in Bruslju. Je dansko panožno združenje z več kot 810 člani, med katerimi so tudi danska podjetja, ki delujejo na domačem in/ali mednarodnih trgih za cestni prevoz blaga in logistične storitve (29). Med cilji združenja je zagotavljanje zanesljivega političnega in pravnega okvira za konkurenčnost danskih podjetij za cestni prevoz in logistične storitve ter ohranjanje visoke ravni profesionalizma v sektorju cestnega prometa z zagotavljanjem smernic, orodij in storitev podjetjem za cestni prevoz. Združenje ITD trdi, da približno polovica članov združenja opravlja prevoz splošnega tovora in paketov ter neposredno konkurirajo podjetju Post Danmark. Druga polovica so potencialni prihodnji konkurenti v različnih tržnih segmentih.

3.1.1 Tri kapitalske injekcije pomenijo en ukrep

(54) Združenje ITD meni, da tri kapitalske injekcije (glej oddelek 2.3) pomenijo en ukrep in ne treh ločenih ukrepov, kot je Komisija navedla v uvodni izjavi 69 sklepa o začetku postopka.

(55) Po mnenju združenja ITD sodba v zadevi Grčija in drugi/Komisija (30) dokazuje, da bi bilo treba pri ugotavljanju, ali pomoč v obliki različnih plačil pomeni več ukrepov ali en ukrep, upoštevati „njihovo časovno razporeditev, namen in položaj podjetja“ (31). Po mnenju združenja ITD je ob uporabi tega merila v zadevnem primeru mogoče ugotoviti le, da tri kapitalske injekcije pomenijo en ukrep: (a) časovna razporeditev – združenje ITD trdi, da so bile vse tri kapitalske injekcije odobrene 20. oktobra 2017, ko sta Danska in Švedska podpisali sporazum iz oktobra (glej oddelek 3.1.2); (b) namen – združenje ITD trdi, da imajo vse tri kapitalske injekcije isti namen, tj. izvesti načrt preobrazbe podjetja Post Danmark, ter da kapitalski injekciji Danske in Švedske nista namenjeni ohranitvi bonitetne ocene „naložbeni razred“ podjetja PostNord, ki je po mnenju združenja ITD zgolj stranski učinek kapitalske injekcije. V zvezi s tem združenje ITD pojasnjuje, da besedilo sporazuma iz oktobra kaže, da sta tudi kapitalski injekciji Danske in Švedske namenjeni podpiranju izvajanja načrta preobrazbe podjetja Post Danmark ter da to stališče podpirajo uvodne izjave 59 do 61, 66 in 67 sklepa o začetku postopka; združenje ITD trdi tudi, da je potreba po kapitalskih injekcijah Danske in Švedske, tudi če ne bi zadostovali za izvedbo novega proizvodnega modela, razvidna iz „očitne vrzeli v financiranju“ (v sporazumu iz oktobra so namreč stroški načrta preobrazbe, katerega del je novi proizvodni model, ocenjeni na 5 milijard SEK (glej uvodno izjavo 22), medtem ko je podjetje PostNord zagotovilo injekcijo v znesku „zgolj“ 2,339 milijarde DKK); (c) položaj podjetja – združenje ITD trdi, da se je podjetje Post Danmark v trenutku treh kapitalskih injekcij znašlo v istem položaju.

(56) Združenje ITD trdi, da je Komisija napačno uporabila drugačen sklop meril, kot so priznana v zadevi Grčija in drugi/Komisija, in sicer da so kapitalske injekcije: (a) zagotovili različni vlagatelji (Danska, Švedska in podjetje PostNord (32)), ki so v različnih finančnih položajih in imajo različne stroške financiranja, zaradi katerih so potrebne različne stopnje donosa (glej uvodne izjave 69 do 74 sklepa o začetku postopka); (b) nimajo istega namena; (c) niso dodeljene istim upravičencem in (d) zahtevajo dodatne izvedbene ukrepe.

(57) Združenje ITD v zvezi z uvodno izjavo 71 sklepa o začetku postopka zavrača trditev Komisije, da zadeva BP Chemicals v zadevnem primeru ni ustrezna, ker je v zadevi BP Chemicals isti vlagatelj zagotovil kapital v več primerih. Združenje ITD meni, da je zadeva BP Chemicals v zadevnem primeru ustrezna iz dveh razlogov. Prvič, združenje ITD trdi, da je zadeva BP Chemicals še en primer, ki dokazuje, da bi morala Komisija proučiti časovno razporeditev, namen in položaj (glej uvodno izjavo 55). Poleg tega trdi, da nič v sodbi v zadevi BP Chemicals (ali kateri koli drugi sodbi) ne podpira mnenja, da je pomembno, ali kapitalsko injekcijo zagotovi en ali več vlagateljev. V zvezi s tem združenje ITD ugotavlja, da so stroški različnih naložb po naravi različni (ne glede na to, ali naložbe zagotovi en ali več vlagateljev).

(58) Združenje ITD meni tudi, da bi se morala Komisija namesto na vlagatelja osredotočiti na naložbe in ciljno podjetje. V zvezi s tem združenje ITD ob upoštevanju besedila sporazuma iz oktobra meni, da so bile v nasprotju s trditvami Komisije vse kapitalske injekcije namenjene istemu upravičencu, tj. podjetju Post Danmark. V zvezi s tem je združenje ITD v pripombah z dne 17. septembra 2019 glede sporazuma iz oktobra navedlo: „Na podlagi točke 1 sporazuma iz oktobra 2017 se zdi, da je bil izdelan ‚nov proizvodni model, katerega stroški po ocenah znašajo približno 5,0 milijarde SEK‘, in da bo ‚v okviru izvajanja novega proizvodnega modela podjetje [PostNord] preneslo [navedeni] kapital na podjetje Post Danmark‘. Na podlagi točke 4 se zdi, da je ‚[po ocenah] potreben kapital v višini 3,0 milijarde SEK, pri čemer švedski in danski delničar soglašata, da bosta v podporo izvajanju novega proizvodnega modela [podjetja Post Danmark] vložila 400 milijonov SEK oziroma 267 milijonov SEK‘“ (poudarek je dodalo združenje ITD (33)).

(59) V zvezi z zahtevo po dodatnih izvedbenih ukrepih, ki bi vplivali na trenutek odobritve različnih kapitalskih injekcij, združenje ITD pojasnjuje, da bi v skladu s sodno prakso morala biti za obstoj izvedbenih ukrepov v predhodnem obstoječem sporazumu ali predhodnem obstoječem zakonodajnem aktu določena zahteva, v skladu s katero se lahko kapitalske injekcije odobrijo šele po navedenih izvedbenih ukrepih (34), ali pa bi moralo biti nemogoče odobriti kapitalske injekcije brez sprejetja navedenih izvedbenih ukrepov (35). Združenje ITD trdi, da navedena pogoja nista bila izpolnjena (36).

(60) Poleg tega združenje ITD opozarja na plačilo prvega obroka kapitalske injekcije podjetja PostNord 4. aprila 2018, za katero se zdi, da niso bili potrebni izvedbeni ukrepi, in ki je bilo izvršeno pred datumom, na katerega je bila po mnenju Komisije odobrena kapitalska injekcija podjetja PostNord. Združenje ITD se sklicuje tudi na kapitalsko injekcijo v znesku 1 milijarde DKK, ki je bila predmet sklepa iz leta 2018 in za katero ni bil potreben noben izvedbeni ukrep.

(61) Združenje ITD meni še, da je v primeru, če bi Komisija odstopila od svojega razlogovanja iz sklepa o začetku postopka (glej uvodne izjave 69 do 76 sklepa o začetku postopka) in mnenja, da so kapitalske injekcije trije ločeni ukrepi (in bi torej sklenila, da gre za en sam ukrep), potreben nov sklep o začetku postopka.

3.1.2 Tri kapitalske injekcije so bile odobrene na isti datum

(62) Tudi če Komisija vztraja pri tem, da so tri kapitalske injekcije trije ločeni ukrepi, združenje ITD meni, da so bile vse tri kapitalske injekcije odobrene na isti datum, tj. 20. oktobra 2017, ko je bil sklenjen sporazum iz oktobra.

(63) Če pa Komisija meni, da so bile kapitalske injekcije odvisne od odobritve nadomestila za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve, bi bilo treba šteti, da so bile tri kapitalske injekcije odobrene 28. maja 2018, ko je Komisija odobrila navedeno nadomestilo.

(64) V zvezi s tem združenje ITD pojasnjuje, da je sporazum iz oktobra zavezujoč za Dansko in Švedsko (37) podobno kot medvladni sporazum med Dansko in Švedsko o ustanovitvi konzorcija za izgradnjo, upravljanje in delovanje tako imenovane stalne povezave čez ožino Øresund (38).

(65) Združenje ITD pojasnjuje še, da izvedbeni ukrepi niso potrebni za to, da bi sporazum iz oktobra začel veljati. Izvedbeni ukrepi, na katere se Komisija sklicuje v zvezi s kapitalsko injekcijo, ki jo je podjetje PostNord zagotovilo podjetju Post Danmark, in kapitalsko injekcijo, ki jo je Danska zagotovila podjetju PostNord, se po mnenju združenja ITD niso zahtevali niti na podlagi sporazuma iz oktobra niti na podlagi katerega koli drugega zakonodajnega akta (39), poleg tega pa ni bilo nemogoče odobriti kapitalske injekcije brez izvedbenih ukrepov (40). Zato združenje ITD meni, da je datum odobritve kapitalske injekcije, ki jo je podjetje PostNord zagotovilo podjetju Post Danmark, in kapitalske injekcije, ki jo je Danska zagotovila podjetju PostNord, tj. 11. junij 2018, napačen.

(66) Združenje ITD se sklicuje tudi na poročilo nacionalne revizijske službe Danske (Rigsrevisionen), ki je bilo objavljeno 15. januarja 2021. V njem so predstavljene sklepne ugotovitve službe v zvezi z ustreznostjo nadzora nad računovodskimi praksami podjetja Post Danmark. Združenje ITD trdi, da poročilo vsebuje graf in besedilo, ki kažeta, da vse tri kapitalske injekcije pomenijo en ukrep in so bile odobrene na isti datum, tj. 20. oktobra 2017, ko je bil sklenjen sporazum iz oktobra.

3.1.3 Kapitalske injekcije pomenijo pomoč

3.1.3.1 Državna sredstva, pripisljivost, selektivnost, izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

(67) V zvezi z oceno pomoči, ki jo je Komisija opravila v sklepu o začetku postopka, združenje ITD pozdravlja dejstvo, da po mnenju Komisije tri kapitalske injekcije vključujejo državna sredstva, jih je mogoče pripisati Danski, Švedski ali obema, so selektivne in izkrivljajo konkurenco ter vplivajo na trgovino med državami članicami.

3.1.3.2 Prednost zaradi kapitalske injekcije, ki jo je podjetje PostNord zagotovilo podjetju Post Danmark

(68) Združenje ITD trdi, da analiza DCF, ki jo je pripravilo podjetje PostNord in v kateri je bilo ugotovljeno, da dobički podjetja PostNord zaradi njegove kapitalske injekcije podjetju Post Danmark presegajo izgube zaradi likvidacije podjetja Post Danmark, ni zanesljiva iz naslednjih razlogov: (a) analizo DCF je opravilo podjetje PostNord samo in ne neodvisen strokovnjak; (b) stroški kapitala v analizi DCF bi bili podcenjeni, saj analiza vključuje le eno kapitalsko injekcijo (tisto, ki jo je podjetje PostNord zagotovilo podjetju Post Danmark), medtem ko so po mnenju združenja ITD vse kapitalske injekcije povezane, zato bi jih bilo treba šteti za eno posredovanje, ki se upošteva v analizi DCF; (c) analiza DCF bi vključevala neupravičene stroške, saj se v njej upoštevajo: (1) hipotekarni dolg za nepremičnine in posojila podjetja Post Danmark, ki jih podjetje v primeru likvidacije ne bi moglo odplačati; v skladu z dansko zakonodajo bi se morali upoštevati samo stroški v zvezi z vrednostjo delnic podjetja PostNord ob upoštevanju likvidacijske vrednosti sredstev podjetja Post Danmark; (2) stroški v zvezi z odgovornostmi javnih organov, kot so stroški garanta (in sicer podjetja PostNord) za plačilo hipotekarnega dolga in drugih posojil podjetja Post Danmark, ki je oblika državne pomoči, pri čemer noben zasebni vlagatelj ne bi privolil v tako plačilo glede na katastrofalni finančni položaj podjetja Post Danmark v zadnjih letih; (3) posredni stroški stečaja, in sicer domnevni višji stroški izposojanja podjetja PostNord ter „izguba zmožnosti podjetja PostNord, da bi ponujalo celovite logistične rešitve v nordijski regiji“ (41), ter „izguba sinergij in obsega dejavnosti podjetja v nordijski regiji“ (42), ki jih noben zasebni vlagatelj ne bi bil pripravljen plačati, zato bi jih bilo treba izključiti, saj vključujejo dodelitev državne pomoči; (d) analiza DCF po mnenju združenja ITD vključuje neupravičene denarne tokove, kot je nadomestilo za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve, ki je državna pomoč, zato bi jo bilo treba izključiti.

(69) Združenje ITD trdi še: (a) tudi če bi se sprejelo, da bi morali delničarji podjetja Post Danmark kriti neposredne in posredne stroške stečaja, analiza DCF ne bi smela vključevati celotnega zneska preprečenih stroškov stečaja podjetja Post Danmark, saj se stečaj ne bi nujno preprečil z odobritvijo kapitalske injekcije podjetja PostNord; (b) prihodki v analizi DCF so preveliki in ne upoštevajo tveganja, da veljavnost dovoljenja za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve po letu 2019 ne bo podaljšana. Združenje ITD trdi, da bi se lahko tako tveganje upoštevalo z uporabo višje diskontne stopnje (in sicer WACC) za obdobje od leta 2020; (c) glede na to, da se je neto prodaja podjetja Post Danmark leta 2017 zmanjšala za 10 %, so ocenjene stopnje rasti trga pisemskih pošiljk in logističnih storitev v analizi DCF preveč optimistične in zato vprašljive; (d) WACC v analizi DCF je prenizko, saj se pri njem upoštevajo podjetja, podobna podjetju PostNord, namesto podjetij, podobnih podjetju Post Danmark. Poleg tega se pri WACC ne upoštevajo niti tveganje stečaja zaradi načrta preobrazbe niti poljubne predpostavke v zvezi s prihodnjimi tržnimi pogoji; (e) morebitna izguba bonitetne ocene „naložbeni razred“ bi bila posledica dejstva, da je kapitalska injekcija podjetja PostNord finančno nerazumna, to pa bi dokazovalo, da navedena kapitalska injekcija ne izpolnjuje preskusa zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

3.1.3.3 Prednost zaradi kapitalskih injekcij, ki sta ju Danska in Švedska zagotovili podjetju PostNord

(70) Združenje ITD meni, da dvome o kapitalskih injekcijah Danske in Švedske poleg elementov, ki jih je Komisija navedla v sklepu o začetku postopka, povzročajo še nekateri drugi elementi: (a) na podlagi sporazuma iz oktobra je jasno, da je treba kapitalski injekciji, ki ju Danska in Švedska zagotovita podjetju PostNord, prenesti na podjetje Post Danmark ter da noben zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi zagotovil kapitalske injekcije podjetju Post Danmark; (b) vse tri kapitalske injekcije niso v skladu s tržnimi pogoji, saj je Danska decembra 2019 dodelila dodatnih 112 milijonov DKK (približno 15 milijonov EUR) za podaljšanje veljavnosti dovoljenja podjetja Post Danmark za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve s 1. januarja 2020 do 30. junija 2020, da bi lahko podjetje Post Danmark A/S preživelo; (c) izračun neto sedanje vrednosti, ki je bil opravljen za dansko in švedsko kapitalsko injekcijo, da bi se dokazala njuna skladnost s trgom v okviru ohranitve bonitetne ocene podjetja PostNord, ne kaže, kakšen je donos (če sploh obstaja); (d) nobena primerjava ni bila opravljena med vrednostjo kapitalskih injekcij in hipotetičnim scenarijem, po katerem bi bilo podjetje PostNord likvidirano, zato noben zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi zagotovil navedenih kapitalskih injekcij.

3.2 Podjetje Dansk Distribution

(71) Podjetje Dansk Distribution A/S ima glavni sedež v Karlslundu (Danska) ter opravlja prevoz paketov, palet in splošnega tovora. Trdi, da konkurira podjetju Post Danmark v sektorju paketov in na splošno v sektorju distribucije. Pripombe je predložilo, ker sodeluje pri istih razpisih za naročila logističnih storitev kot podjetje Post Danmark, ki pri njih domnevno ponuja cene, nižje od tržne cene.

(72) Podjetje Dansk Distribution je predložilo enake pripombe kot združenje ITD.

3.3 Podjetje Dansk Scanning

(73) Podjetje Dansk Scanning A/S ima glavni sedež v Esbjergu (Danska) in izdeluje digitalne arhive za svoje stranke. Ponuja vrsto storitev digitalizacije. Trdi, da konkurira podjetju Post Danmark v digitaliziranem poštnem sektorju in zlasti na trgu storitev skeniranja.

(74) Podjetje Dansk Scanning je predložilo enake pripombe kot združenje ITD.

3.4 Podjetje Danske Fragtmænd A/S

(75) Podjetje Danske Fragtmænd A/S ima sedež v Aarhusu (Danska) in je hčerinska družba podjetja Fragtmænd Holding A/S. Opravlja logistične storitve za podjetja na Danskem. Sprejema naročila ter nato skladišči, izbira, pakira in distribuira polizdelke in končne izdelke, rezervne dele, blago za vsakdanjo porabo in trajno potrošno blago. Ponuja vsakodnevno dostavo in dostavo od vrat do vrat. Poleg tega podjetje deluje na trgu za storitve skladiščenja in informacijske tehnologije.

(76) Podjetje Fragtmænd A/S je predložilo enake pripombe kot združenje ITD.

3.5 Podjetje Jørgen Jensen Distribution A/S

(77) Podjetje JJD ima glavni sedež v Ikastu (Danska) in opravlja storitve prevoza tovora. Zagotavlja vrsto prevoznih storitev, vključno z distribucijo paketov, tovora, tovora na paletah in dostavo na dolge razdalje za temperaturno občutljivo blago (kot so živila) in blago, ki ni temperaturno občutljivo. Poleg tega deluje na trgih za prevozne storitve s prevzemom in dostavo z zelo kratkim rokom ter kurirske storitve. Podjetje JJD trdi, da konkurira podjetju Post Danmark v sektorju prevoza in distribucije. Meni, da kapitalske injekcije, obravnavane v tem sklepu, neposredno vplivajo na njegove dejavnosti, saj bi lahko podjetje Post Danmark na podlagi teh injekcij ponujalo cene, ki so (za 15–30 %) nižje od tržne cene. Podjetje JJD pojasnjuje, da je to opazilo pri razpisih in natečajih na podlagi povabil strank (43).

(78) Podjetje JJD je predložilo enake pripombe kot združenje ITD.

3.6 Podjetje UPS

(79) Podjetje UPS je svetovni ponudnik specializiranih poštnih in prevoznih storitev. Drugi največji trg podjetja UPS za Združenimi državami Amerike je Evropa, kjer podjetje opravlja storitve v 56 državah in ozemljih. Od leta 1988 je podjetje UPS dejavno na danskem trgu, kjer opravlja notranje in mednarodne poštne in logistične storitve, vključno s hitro in standardno dostavo paketov ter vrsto storitev zračnega, morskega in cestnega prevoza tovora. Trdi, da neposredno konkurira podjetju Post Danmark v sektorju neuniverzalnih paketnih in poštnih storitev ter logističnih storitev.

(80) Pripombe podjetja UPS se večinoma prekrivajo s pripombami združenja ITD in drugih tretjih oseb, vendar je podjetje UPS predložilo tudi specifične pripombe v zvezi s presojo načela udeleženca v tržnem gospodarstvu.

3.6.1 Kapitalska injekcija, ki jo je podjetje PostNord zagotovilo podjetju Post Danmark

(81) Prvič, podjetje UPS trdi, da je mogoče predpostavljeno stopnjo rasti iz izračunov DCF preveriti z ustrezno primerjavo s stopnjo rasti poštnega in logističnega sektorja, kot je navedena v več raziskovalnih člankih in drugih virih (44).

(82) Podjetje UPS trdi tudi, da bi bilo treba dvomiti o sposobnosti podjetja PostNord, da natančno predvidi pričakovane rezultate v zvezi s specifičnimi cilji, kot sta stopnja rasti prihodkov in EBIT podjetja. Zadnjenavedeno bi bilo mogoče oceniti s preverjanjem preteklega načrta glede na dejanske rezultate v zvezi z navedenimi cilji.

(83) Podjetje UPS trdi še, da bi bilo treba v DCF vključiti dodatne stroške izposojanja, nastale zaradi znižanja bonitetne ocene, in to ne le v scenariju stečaja zaradi neobstoja kapitalske injekcije podjetja PostNord, ampak tudi v scenariju, po katerem podjetje PostNord zagotovi kapitalsko injekcijo. Meni, da bi bilo to v skladu z izjavo danskih organov, da bi se lahko zaradi kapitalske injekcije podjetju Post Danmark poslabšala tudi bonitetna ocena podjetja PostNord.

3.6.2 Kapitalski injekciji, ki sta ju Danska in Švedska zagotovili podjetju PostNord

(84) Podjetje UPS trdi, da bi bilo treba za ugotavljanje, ali bi zasebni vlagatelj zagotovil kapitalski injekciji Danske in Švedske, opraviti podrobnejšo oceno domnevnih dodatnih stroškov izposojanja, nastalih zaradi znižanja bonitetne ocene podjetja PostNord. Pri tej oceni bi nato bilo treba upoštevati pričakovane prihodnje potrebe po financiranju v obliki analize napovedanega denarnega toka in pregleda obstoječega dolga.

3.7 Anonimna tretja oseba

(85) Anonimna tretja oseba trdi, da konkurira podjetju Post Danmark v sektorju distribucije paketov in tovora.

(86) Anonimna tretja oseba je predložila enake pripombe kot združenje ITD.

4. PRIPOMBE DANSKE IN ŠVEDSKE

4.1 Skupne pripombe Danske in Švedske glede sklepa o začetku postopka

(87) Danska in Švedska sta v skupnih pripombah navedli, da sta kot ločeni in neodvisni lastnici podjetja PostNord AB opravili svoji oceni ekonomske utemeljitve svojih kapitalskih injekcij. Zato so njune pripombe glede kapitalskih injekcij Danske in Švedske predstavljene ločeno v oddelkih 4.2 in 4.3.

(88) Švedska in Danska sta v prilogi k skupnim pripombam predložile pripombe podjetja PostNord AB glede sklepa o začetku postopka. Podjetje PostNord AB je navedlo: „Danski in švedski organi so podjetje PostNord AB pozvali, naj predloži pripombe glede delov sklepa o začetku postopka in pripomb tretjih oseb v zvezi s prenosi znotraj skupine.“ Ker sta pripombe podjetja PostNord predložili Švedska in Danska, jih Komisija obravnava kot skupne pripombe Danske in Švedske.

4.1.1 Kapitalske injekcije pomenijo tri ločene ukrepe

(89) Prvič, Švedska in Danska trdita, da so tri kapitalske injekcije ločeni ukrepi ter da je tudi nadomestilo podjetju Post Danmark za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve v obdobju 2017–2019 ločen ukrep. Trdita, da je to v skladu s sporazumom iz oktobra, na podlagi katerega je bilo plačilo navedenega nadomestila, ki ga je izvršila Danska, pogoj za kapitalsko injekcijo Danske v višini 267 milijonov SEK in kapitalsko injekcijo Švedske v višini 400 milijonov SEK. Podobno je bilo nadomestilo za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve nepogrešljivo za oceno podjetja PostNord Group, da bi bila kapitalska injekcija podjetja skladna s tržnimi pogoji. Po navedbah Danske in Švedske je pogojevanje kapitalske injekcije (v skladu s tržnimi pogoji) z izplačilom združljive državne pomoči v korist istega podjetja splošno sprejeto v praksi Komisije (45).

(90) Drugič, Danska in Švedska se strinjata s Komisijo, da tri kapitalske injekcije pomenijo tri ločene ukrepe. V zvezi s tem trdita, da so premisleki Komisije (in sicer dejstvo, da so ukrepe dodelili različni vlagatelji z različnimi stroški financiranja ter različnimi zahtevami glede donosa in postopki odločanja ter da so upravičenci in nameni ukrepov različni) ustrezni in podprti v zadevi Grčija/Komisija (46). V navedeni zadevi je Splošno sodišče odločilo, da bi morala Komisija upoštevati vse ustrezne dejanske in pravne elemente, ne le ozadje in časovno razporeditev ukrepov.

(91) Poleg tega Danska in Švedska poudarjata, da Švedska na podlagi Direktive 97/67/ES ni imela obveznosti na danskem ozemlju, zato ni imela drugih spodbud razen spodbude za sprejemanje ekonomsko razumnih naložbenih odločitev v zvezi s financiranjem načrta preobrazbe podjetja Post Danmark s strani podjetja PostNord Group. Iz tega sledi, da so interesi Švedske v zvezi s podjetjem Post Danmark izključno poslovni.

(92) Danska in Švedska pojasnjujeta tudi, da se v sodni praksi priznava, da bi bilo treba več javnih organov iste države članice šteti za posamezne udeležence v tržnem gospodarstvu (47). Iz tega razloga menita, da bi bilo nedvomno treba dve različni državi šteti za dva ločena in posamezna udeleženca na trgu.

(93) Danska in Švedska menita, da sta ločena vlagatelja ter da so Danska, Švedska in podjetje PostNord Group različni vlagatelji. To je razvidno predvsem iz analize dobičkonosnosti (ali zmanjšanja izgube), ki jo je podjetje PostNord Group opravilo pred svojo naložbo v podjetje Post Danmark ter ki se razlikuje od analize Danske in Švedske.

(94) V zvezi z različnimi upravičenci kapitalskih injekcij Danska in Švedska menita, da sklici zainteresiranih strani na sporazum iz oktobra, v katerem je podjetje Post Danmark domnevno opredeljeno kot edini upravičenec, niso utemeljeni, saj sporazum iz oktobra ni bil namenjen opredelitvi dejanskih upravičencev za namene državne pomoči. Sporazum iz oktobra je bil načelni dogovor, kar je jasno razvidno iz besedila sporazuma. Danska in Švedska sta pojasnili, da se njuni kapitalski injekciji ne stekata v podjetje Post Danmark, zato bi koristili predvsem podjetju PostNord AB.

(95) Danska in Švedska pojasnjujeta, da je vsaka morebitna posredna korist, ki bi jo lahko podjetje Post Danmark pridobilo zaradi njunih kapitalskih injekcij, preveč posredna, da bi pomenila prednost v smislu člena 107(1) PDEU. Poleg tega bi druge hčerinske družbe podjetja PostNord Group prejele podobno posredno korist.

(96) V zvezi z različnimi nameni ukrepov Danska in Švedska pojasnjujeta, da je podjetje PostNord Group zagotovilo kapitalsko injekcijo podjetju Post Danmark, da bi olajšalo izvajanje načrta preobrazbe in povišalo vrednost za delničarje (ali zmanjšalo morebitne izgube). Poleg tega sta si Danska in Švedska s svojima kapitalskima injekcijama prizadevali zmanjšati tveganje, da bi se za celotno podjetje PostNord Group štelo, da nima bonitetne ocene „naložbeni razred“, in tako ohraniti ali povišati vrednost za delničarje.

4.1.2 Tri kapitalske injekcije so bile odobrene na različne datume

(97) Po mnenju Danske in Švedske je pomembno, da pojasnita svoje nacionalne postopke odločanja, ki se uporabljajo za njune kapitalske injekcije, ter popravita sklep o začetku postopka v zvezi z datumom dejanske odobritve kapitalskih injekcij.

(98) Na Danskem je za pravno veljavnost vseh stroškov in odhodkov, ki niso vključeni v državni proračun, kot je opisano v letnem zakonu o financah, potrebna ločena pravna podlaga. Tako pravno podlago lahko na zahtevo pristojnega ministrstva (v tem primeru ministrstva za promet, gradbeništvo in stanovanja) zagotovi odbor parlamenta za finance v obliki ministrskega odloka (Akstykke). Po sprejetju država rezervira sredstva za cilj, opisan v ministrskem odloku, ministrstvo pa nato dodeli sredstva prek svojega računa državne blagajne v skladu s pogoji iz ministrskega odloka. S sprejetjem ministrskega odloka ne nastane obveznost ministrstva, da dodeli sredstva, ampak se zgolj določi pravna podlaga za to. Če ministrstvo ne namerava uporabiti sredstev (ker na primer transakcije ni mogoče zaključiti ali se pri nekaterih projektih pojavi zamuda ali pa se odpovejo), se sredstva vrnejo v državno blagajno. Ministrski odlok za dansko kapitalsko injekcijo je ministrski odlok z dne 17. maja 2018.

(99) Na Švedskem vlada potrebuje pooblastilo parlamenta, da spremeni svoj portfelj podjetij, tudi za kapitalske injekcije. S takim pooblastilom parlamenta lahko vlada sprejme ukrepe, vendar ji ni treba ukrepati v določenem trenutku ali na določen način. Od odobritve parlamenta, na podlagi katere lahko vlada sprejme ukrepe, do dejanskih ukrepov vlade, če jih ta sploh sprejme, lahko preteče precej časa. Švedska vlada je imela ob koncu leta 2019 več pooblastil za sprejetje ukrepov, v zvezi s katerimi se je odločila, da jih deloma ali v celoti ne bo izpolnila (48). Za švedsko kapitalsko injekcijo za podjetje PostNord AB je potreben sklep vlade in zato tudi pooblastilo parlamenta.

(100) Danska in Švedska ob upoštevanju uvodnih izjav 97 do 99 razlikujeta med datumom, na katerega so bile sprejete odločitve o naložbi (povedano drugače, morebitno presojo skladnosti s trgom bi bilo treba opraviti pred tem datumom), datumom, na katerega so bile kapitalske injekcije odobrene, in datumom, na katerega so se dale na voljo ali izplačale upravičencu. Ti trije dogodki so predstavljeni na sliki 3, ki sta jo predložili Danska in Švedska. Slika 3 Časovnica odobritve treh kapitalskih injekcij

(101) Danska in Švedska pojasnjujeta, da iz slike 3 sledi naslednje: (a) navedena odločitev o naložbi, ki jo je danski lastnik sprejel 17. maja 2018, je ministrski odlok iz uvodne izjave 98; (b) odločitev o naložbi, ki jo je švedski lastnik sprejel 29. novembra 2018 (49), je bila sprejeta po sklepu parlamenta z dne 12. decembra 2017 (50), na podlagi katerega je lahko vlada sprejela to odločitev; (c) odločitev o naložbi, ki jo je podjetje PostNord sprejelo 11. junija 2018, je bila sprejeta po sklenitvi sporazuma o izvajanju (glej uvodno izjavo 25) in poznejši odločitvi upravnega odbora, sprejeti istega dne, o ekonomski razumnosti kapitalske injekcije; (d) Danska je svojo kapitalsko injekcijo odobrila šele 10. decembra 2018, ko je bila izplačana. Po mnenju Danske pred tem datumom podjetje PostNord AB ni imelo zakonite pravice do prejema kapitala. Danska meni, da ministrski odlok z dne 17. maja 2018 ne pomeni obveznosti Danske, da dodeli pomoč (glej uvodno izjavo 98); (e) Švedska je svojo kapitalsko injekcijo odobrila 29. novembra 2018, tj. na isti datum, kot je bila sprejeta odločitev o naložbi; (f) podjetje PostNord je svojo kapitalsko injekcijo odobrilo 11. junija 2018, tj. na isti datum, kot je bila sprejeta odločitev o naložbi. To je v skladu s sklepom Komisije iz uvodne izjave 82 sklepa o začetku postopka; (g) Danska je svojo kapitalsko injekcijo izplačala 10. decembra 2018, tj. na datum odobritve; (h) Švedska je svojo kapitalsko injekcijo izplačala 10. decembra 2018; (i) podjetje PostNord Group je svojo kapitalsko injekcijo (zmanjšano za 150 milijonov DKK, ki so bili izplačani že 4. aprila 2018) izplačalo 18. junija 2018, tj. na isti datum, kot je bilo izplačano tudi nadomestilo za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve, odobreno v primeru pomoči SA.47707.

4.1.3 Kapitalska injekcija, ki jo je podjetje PostNord Group zagotovilo podjetju Post Danmark, ne vključuje državne pomoči

4.1.3.1 Skupne pripombe Danske in Švedske glede pripisljivosti, državnih sredstev in izkrivljanja konkurence

(102) Danski in švedski organi trdijo, da je kapitalska injekcija, ki jo je podjetje PostNord Group zagotovilo podjetju Post Danmark, pomenila zgolj prenos znotraj istega podjetja (tj. podjetja PostNord Group) in ne bi spremenila pogojev konkurence na trgu (51), saj je bilo podjetje Post Danmark na njem že prisotno in dejavno.

(103) V zvezi s tem Danska in Švedska pojasnjujeta, da iz sodbe v zadevi ENEA sledi, da se „sredstva javnih podjetij štejejo za državna sredstva, če država z uveljavitvijo prevladujočega vpliva lahko usmerja uporabo njihovih sredstev za financiranje prednosti v korist drugih podjetij,“ (poudarek so dodali danski in švedski organi) (52).

(104) Danski in švedski organi menijo, da v zadevnem primeru niti Danska niti Švedska nista mogli usmeriti uporabe sredstev podjetja PostNord Group na podjetje Post Danmark, še pomembneje pa je, da prenos sredstev med različnimi subjekti podjetja PostNord (kot je kapitalska injekcija skupine) ne bi pomenili prednosti „v korist drugih podjetij“ (53), ampak zgolj prenos znotraj istega podjetja (PostNord).

(105) Danski in švedski organi ob sklicevanju na sodbo v zadevi ENEA (54) pojasnjujejo še, da ravnanja podjetja PostNord AB niso „odrejala navodila javnih organov“, zato ga ni mogoče pripisati Danski ali Švedski.

(106) V zvezi s tem Danska in Švedska trdita še, da sodna praksa v zadevi Stardust Marine kaže, da kadar odločitve sprejmejo javna podjetja, zgolj dejstvo, da je javno podjetje pod državnim nadzorom, ne zadostuje za to, da bi bilo mogoče ukrepe navedenih podjetij pripisati državi. Dejansko je treba dokazati, da se lahko šteje, da so javni organi sodelovali pri sprejetju ukrepa, o tej pripisljivosti državi pa je mogoče sklepati na podlagi skupine kazalnikov (55).

(107) Danski in švedski organi pojasnjujejo, da je bil namen prenosa zneska v višini 150 milijonov DKK z dne 4. aprila 2018 zagotoviti, da lahko podjetje Post Danmark še naprej posluje, medtem ko čaka, da Komisija pričakovano odobri nadomestilo za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve, podjetje PostNord Group pa pozneje izvede načrt preobrazbe, vključno s kapitalsko injekcijo podjetja PostNord Group. Poleg tega ni dokazov, da sta Danska in Švedska kakor koli sodelovali pri odločitvi o prenosu zneska v višini 150 milijonov DKK.

(108) Kar zadeva prenosa, izvedena junija 2018 in februarja 2019, so bili ti prispevki del odločitve podjetja PostNord AB z dne 11. junija 2018 o nadaljevanju načrta preobrazbe (datum sporazuma o izvajanju; glej uvodno izjavo 25). Poleg tega Danska in Švedska v zvezi s tema prenosoma trdita, da ni dokazov, da je katera koli od njiju sodelovala pri odločitvi podjetja PostNord AB o nadaljevanju načrta preobrazbe (vključno z izvedbo notranjih prenosov 18. junija 2018 in 4. februarja 2019), razen kot delničar podjetja PostNord AB. Zato Danska in Švedska menita, da je Komisija v uvodni izjavi 87 sklepa o začetku postopka napačno ugotovila, da je mogoče notranji prenos kapitala pripisati Danski in Švedski, ker je bil del sporazuma iz oktobra. V zvezi s tem trdita, da se sporazum iz oktobra nanaša le na lastnici (Dansko in Švedsko) in ne na podjetje PostNord Group.

(109) Danska in Švedska trdita še, da se z navedbo namere podjetja PostNord AB o izvedbi novega proizvodnega modela in povezane kapitalske injekcije, ki jo je podjetje PostNord Group zagotovilo podjetju Post Danmark, v odstavkih 1 in 4 sporazuma iz oktobra zgolj opredeli dejansko ozadje sporazuma iz oktobra. To ne pomeni, da je bilo mogoče odločitev podjetja PostNord AB o izvedbi načrta preobrazbe pripisati Danski in Švedski. To podpira dejstvo, da: (a) je bil načrt preobrazbe pripravljen že jeseni 2016 na pobudo podjetja PostNord AB; (b) je bil notranji prenos kapitala na podjetje Post Danmark izveden že februarja 2017 in (c) je osnovne analize in ocene položaja in poslovnega načrta podjetja Post Danmark opravilo podjetje PostNord AB in ne Danska in Švedska.

(110) Po navedbah Danske in Švedske dejstvo, da je bilo nadomestilo za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve, ki ga je zagotovila Danska, odvisno od izvedbe načrta preobrazbe (odstavek 9 sporazuma iz oktobra), samo dodatno potrjuje, da je odločitev o izvedbi navedenega načrta preobrazbe sprejelo podjetje PostNord AB, saj bi bil pogoj odvečen, če bi podjetje PostNord moralo izvesti načrt.

4.1.3.2 Skupne pripombe Danske in Švedske glede neobstoja prednosti

(111) Danska in Švedska trdita, da je podjetje PostNord Group izvedlo svojo kapitalsko injekcijo za podjetje Post Danmark v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Odločitev podjetja PostNord o izvedbi notranjih prenosov kapitala je temeljila na metodah, skladnih s tržno prakso, kot so analiza DCF, model ocenjevanja dolgoročnih sredstev in WACC.

(112) Danska in Švedska trdita zlasti, da so bile v modelu DCF predpostavljene konservativne stopnje rasti podjetja Post Danmark za trg pisemskih pošiljk ([…] % letno) in trg logističnih storitev ([…] %) ter splošna (skupna) rast (ki naj bi leta 2026 dosegla […] %, po letu 2026 pa […] %). To temelji na pričakovanju, da bo rast logistične dejavnosti ustrezala minimalni stopnji osnovne rasti BDP ter da se bo upad poslovne dejavnosti v zvezi s pisemskimi pošiljkami do leta 2022 upočasnil in ustalil leta 2026. Napovedane stopnje rasti so temeljile na povezanih trendih v zadnjih nekaj letih, pri njih pa sta se upoštevali napovedana inflacija in rast prebivalstva. Domneva o upočasnitvi zmanjševanja obsega storitev pisemskih pošiljk do leta 2022 je temeljila na dejstvu, da so bile velike količine pisemskih pošiljk na Danskem že digitalizirane (približno 80 % količin v primerjavi z letom 2001), in predpostavki, da se bo preostala količina pisemskih pošiljk zmanjševala veliko počasneje kot prva, zelo velika količina (56).

(113) Danska in Švedska trdita, da bi se po scenariju, po katerem bi šlo podjetje Post Danmark v stečaj, na trgu pojavili dvomi o sposobnosti in pripravljenosti podjetja PostNord Group, da podpre preostale hčerinske družbe. Po takem scenariju bi se neuradna bonitetna ocena podjetja PostNord AB precej znižala z ocene, enakovredne nižjemu naložbenemu razredu na področju […], na špekulativni razred na področju […]. To bi ustrezalo razmiku med obveznico […] in obveznico […] za […] bazičnih točk ali ekvivalentu […]-odstotnega donosa. V zvezi s tem Danska in Švedska štejeta, da je predpostavka o […]-odstotnem povišanju stroškov izposojanja v scenariju stečaja konservativna. Ob tem so bili višji stroški izposojanja izračunani na podlagi bruto dolga v višini […] SEK, ki velja za povprečno bilanco obrestonosnih obveznosti, potrebno v obdobju 2018–2026 za financiranje podjetja PostNord Group po scenariju stečaja podjetja Post Danmark.

(114) Danska in Švedska trdita, da bi podjetje PostNord v primeru stečaja podjetja Post Danmark izgubilo konkurenčno prednost popolnega nordijskega omrežja in združene sinergije v sedanjem proizvodnem modelu. To bi pri operacijah podjetja PostNord v nordijski regiji povzročilo izgubo prihodkov za […] % do leta 2026 (indeks z inflacijo in rastjo trga paketov), kar bi znašalo […] milijonov SEK, medtem ko bi ustrezni vpliv na dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA) znašal […] %.

(115) Danska in Švedska sta predložili dve podrobni kvantitativni analizi, da bi dokazali skladnost kapitalske injekcije podjetja PostNord Group s trgom. V navedenih analizah so pojasnjeni izračuni, ki jih je podjetje PostNord Group opravilo pred naložbo. Obe analizi sta modela DCF na podlagi napovedi stroškov in prihodkov, diskontiranih na čas naložbe za določitev splošne dobičkonosnosti navedene naložbe. Glavna razlika med njima je v upoštevani vrsti dobička.

(116) Pri prvi analizi (predstavljeni v preglednici 2) je najprej izračunana vrednost podjetja, da se izračuna vrednost lastniškega kapitala. Sestavlja jo model DCF v zvezi s prostimi denarnimi tokovi na ravni podjetja Post Danmark kot celote, in sicer dobički, ki so na voljo za porazdelitev med dolg in delničarje (prosti denarni tokovi za podjetje), diskontirani z WACC podjetja Post Danmark. Prva analiza poleg teh dobičkov vključuje morebitne izgube, ki bi jih podjetje PostNord Group imelo po hipotetičnem scenariju stečaja podjetja Post Danmark. Te izgube med drugim vključujejo višje stroške obresti zaradi morebitnih pomislekov v zvezi s sposobnostjo podjetja PostNord Group, da servisira svoj dolg, prihodke zaradi sinergij med podjetjem Post Danmark in drugimi dejavnostmi podjetja PostNord Group ter prihodke, ki jih podjetje PostNord Group prejema od podjetja Post Danmark kot nadomestilo za stroške na ravni skupine (kot so stroški […] in […]). Vrednost lastniškega kapitala je izračunana tako, da se neto dolg odšteje od vrednosti podjetja. Preglednica 2 Post Danmark A/S – model vrednotenja DCF za kapitalsko injekcijo podjetja PostNord Group – vrednost podjetja (zneski v mio. DKK) 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 Predpostavke za končno vrednost podjetja Dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Naložba v osnovna sredstva […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Sprememba neto obratnih sredstev […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Kapitalska injekcija za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve 1 161 Neto povečanje rezervacij […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Davek na EBIT […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Prosti denarni tok za podjetje (vključno z obveznostjo zagotavljanja univerzalne storitve) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] WACC […] % Končna stopnja rasti prostega denarnega toka za podjetje […] % Končna vrednost podjetja […] Sedanja vrednost prostega denarnega toka za podjetje (A) […] Sedanja končna vrednost podjetja (B) […] Vrednost podjetja (C) = (A) + (B) […] Neto dolg (D) […] Vrednost lastniškega kapitala (E) = (C) – (D) […] Sedanja vrednost učinkov stečaja (F) […] Izgube lastniškega kapitala podjetja PostNord Group po scenariju likvidacije podjetja Post Danmark (G) = (F) – (E) […] Kapitalska injekcija podjetja PostNord Group (H) –2 339

(117) Po trditvah Danske in Švedske preglednica 2 kaže, da bi po scenariju likvidacije podjetja Post Danmark izgube v višini […] milijonov DKK, ki bi jih imelo podjetje PostNord Group (kot edini delničar) (in sicer izgube lastniškega kapitala – „G“), presegale stroške, ki jih je podjetje PostNord Group dejansko imelo zaradi kapitalske injekcije („H“) v znesku 2 339 milijonov DKK v podporo podjetju Post Danmark.

(118) Druga kvantitativna analiza (predstavljena v preglednici 3) je osredotočena neposredno na vrednost lastniškega kapitala in zajema uporabo modela DCF, ki temelji na dobičkih, ki jih ustvari le lastnik podjetja Post Danmark, tj. podjetje PostNord Group. Pri metodi diskontiranega denarnega toka za lastniški kapital se kot izhodišče upoštevajo isti prosti denarni tokovi za podjetje, kot so bili uporabljeni v prvi analizi, in nato odštejejo stroški obresti od dolga, povračilo posojil in denarni prilivi iz novih posojil na ravni podjetja Post Danmark, s čimer se pridobijo prosti denarni tokovi za lastniški kapital. Ta prosti denarni tok se diskontira s stroški lastniškega kapitala lastnika (podjetja PostNord Group). Podobno kot pri prvi analizi se pri izračunu vrednosti lastniškega kapitala, ki ga je predložila Danska, upoštevajo negativni učinki na podjetje PostNord Group po hipotetičnem scenariju. Preglednica 3 Post Danmark A/S – model vrednotenja DCF za kapitalsko injekcijo podjetja PostNord Group – vrednost lastniškega kapitala (zneski v mio. DKK) 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 Predpostavke za končno vrednost lastniškega kapitala Prosti denarni tok za podjetje (vključno z obveznostjo zagotavljanja univerzalne storitve) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Kapitalska injekcija za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve –1 161 Prosti denarni tok za podjetje (brez obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Sprememba neto dolga […] […] […] […] […] […] […] […] […] Stroški obresti […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Razlika v davku med prostim denarnim tokom za podjetje in prostim denarnim tokom za lastniški kapital […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Kapitalska injekcija za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve 1 161 Prosti denarni tok za lastniški kapital (vključno z obveznostjo zagotavljanja univerzalne storitve) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Strošek lastniškega kapitala […] % Končna stopnja rasti prostega denarnega toka za lastniški kapital […] % Končna vrednost lastniškega kapitala […] Sedanja vrednost prostega denarnega toka za lastniški kapital (A) […] Sedanja končna vrednost lastniškega kapitala (B) […] Vrednost lastniškega kapitala (E) = (A) + (B) […] Sedanja vrednost učinkov stečaja (F) […] Izgube lastniškega kapitala podjetja PostNord Group po scenariju likvidacije podjetja Post Danmark (G) = (F) – (E) […] Kapitalska injekcija podjetja PostNord Group (H) –2 339

(119) Po trditvah Danske in Švedske preglednica 3 kaže, da bi po scenariju likvidacije podjetja Post Danmark izgube v višini […] milijonov DKK, ki bi jih imelo podjetje PostNord Group (kot edini delničar) (in sicer izgube lastniškega kapitala – „G“), presegale stroške, ki jih je podjetje PostNord Group dejansko imelo zaradi kapitalske injekcije („H“) v znesku 2 339 milijonov DKK v podporo podjetju Post Danmark.

(120) Danska in Švedska trdita, da obe analizi iz uvodnih izjav 116 in 118 dokazujeta skladnost kapitalske injekcije podjetja PostNord Group s trgom, saj je sedanja vrednost izgub, preprečenih s kapitalsko injekcijo, višja od stroškov navedene injekcije.

(121) Isti analizi kažeta tudi (kot je predstavljeno v preglednici 4), da bi interna stopnja donosnosti (IRR) v višini […] % kapitalske injekcije podjetja PostNord Group za podjetje Post Danmark presegala minimalno donosnost, ki jo zahteva udeleženec v tržnem gospodarstvu, tj. stroške lastniškega kapitala v višini […] %, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 148. Konec obdobja bilance stanja

Datum denarnega toka 31. december 2017 30. junij 2018 30. junij 2019 29. junij 2020 29. junij 2021 30. junij 2022 30. junij 2023 29. junij 2024 29. junij 2025 30. junij 2026 Končna vrednost lastniškega kapitala Neto obratna sredstva […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Opredmetena osnovna sredstva […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Obratna sredstva za financiranje […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Prosti denarni tok za lastniški kapital (vključno z obveznostjo zagotavljanja univerzalne storitve) […] […] […] […] […] […] […] […] […] Presežna denarna sredstva […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Stalna finančna sredstva […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Rezervacije […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Posojila kreditnim institucijam […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Neto finančna sredstva in obveznosti […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Lastniški kapital […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Kapitalske injekcije (–) / dividende (+) vlagateljev –2 339 […] […] […] […] […] […] […] […] […] Lastniški instrumenti po pristopu IRR […] % Strošek lastniškega kapitala […] %

(122) Danska in Švedska trdita, da so bile predpostavke, uporabljene v modelu DCF, preudarne in konservativne, saj WACC v višini […] %, uporabljen v modelu DCF, znaša […] odstotnih točk […] kot za primerljive subjekte, kar dokazuje vzorec stopenj WACC podobnih podjetij. Poleg tega so napovedi dobičkonosnosti razumne in utemeljene s tržnimi študijami (57), medtem ko so se predpostavke o stopnjah rasti prihodkov in dobičkonosnosti podjetja Post Danmark primerjale z vzorcem podjetij, podobnih podjetju Post Danmark (58).

4.1.4 Kapitalski injekciji, ki sta ju Danska in Švedska zagotovili podjetju PostNord AB, ne vključujeta državne pomoči

(123) Danska in Švedska v zvezi z vprašanjem, ali bi morali kot lastnici in vlagateljici v podjetje PostNord AB izmeriti verjetnost, da bo podjetje PostNord AB brez kapitalskih injekcij izgubilo bonitetno oceno „naložbeni razred“, trdita, da je taka zahteva zelo špekulativna. Poleg tega menita, da imajo primerljivi lastniki, ki proučujejo, ali naj zagotovijo naložbo v svoje podjetje (kot trdita, da sta storili), podrobno znanje o svojih podjetjih, vendar vseh teh učinkov pred posamezno naložbo morda ne opišejo, izračunajo in dokumentirajo izrecno in podrobno. Zahteva po taki dokumentaciji bi precej presegala dokumentacijo, ki bi jo običajni udeleženci na trgu pripravili pred takimi naložbami. Zasebna podjetja v podobnem položaju bi običajno ravnala v skladu s tako imenovanim pravilom poslovne presoje oziroma standardom, po katerem je lahko vodstvo podjetja odgovorno za odločitve podjetja. V skladu s tem pravilom je ključno vprašanje, ali je bila podlaga za odločitev razumna in ali je bila odločitev sprejeta v interesu podjetja.

(124) Švedska in Danska trdita, da je bila podlaga za odločitev o kapitalski injekciji za podjetje PostNord AB razumna, zadostna in podobna podlagi, ki bi jo potreboval primerljivi zasebni vlagatelj, in sicer iz naslednjih razlogov: (a) Danska in Švedska sta se pred sprejetjem svojih odločitev o naložbi posvetovali z zunanjimi finančnimi svetovalci, ki so opravili ekonomske ocene skladnosti s trgom in priporočili izvedbo kapitalskih injekcij; (b) Danska in Švedska sta s količinsko opredelitvijo predvidenih stroškov opustitve zagotovitve kapitala ter bolj kvalitativnimi ocenami pozitivnih in negativnih učinkov kapitalskih injekcij dokazali, da sta bili kapitalski injekciji dobri naložbi, ter (c) Danska in Švedska sta dokazali, da nista imeli druge spodbude za naložbo v podjetje PostNord AB razen spodbude za sprejetje ekonomsko razumnih odločitev o naložbah v zvezi s financiranjem izvajanja načrta preobrazbe podjetja Post Danmark s strani podjetja PostNord.

(125) Po mnenju Danske in Švedske analiza DCF dokazuje, da imajo njune naložbe pozitiven donos v obliki ustvarjanja vrednosti, saj bi izguba bonitetne ocene „naložbeni razred“ podjetja PostNord AB povzročila izgubo vrednosti podjetja v višini 1 071 milijonov SEK. To bi presegalo dejanske skupne stroške Danske in Švedske v višini 667 milijonov SEK, ki ustrezajo celotnemu kapitalu, ki sta ga zagotovili. Danska in Švedska sta se zanašali na učinke svojih naložb za vrednost podjetja PostNord AB in cilj zavarovati svojo vrednost kot delničarja (tj. vrednost lastniškega kapitala v višini […] SEK) ter menita, da načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu ne zahteva, da bi morali lastniki opraviti ekonomske ocene na podlagi hipotetičnega scenarija likvidacije podjetja PostNord AB.

(126) Danska in Švedska trdita še, da sta imeli podrobno znanje o potrebah podjetja PostNord po refinanciranju, čeprav to ni bilo izrecno navedeno v ekonomski analizi lastnikov. Poleg tega sta sodelovali s finančnimi svetovalci (podjetjema SEB in Rothschild), ki so opravili poglobljene analize finančnega položaja podjetja PostNord. Pri teh analizah se je upoštevala dospelost posojil, ki jih je treba refinancirati. Zato Danska in Švedska menita, da je bila predpostavka, da je podjetje PostNord potrebovalo obsežno refinanciranje in je zato imelo posebno potrebo po tem, da ohrani bonitetno oceno „naložbeni razred“, da bi imelo dostop do kreditnega trga in prožnost pri izbiri najustreznejših virov financiranja po najnižjih stroških, ustrezno utemeljena.

(127) Nazadnje, Danska in Švedska trdita, da naknadni dokazi, ki se sicer ne zahtevajo pri oceni načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, kot je donos obveznic, ki so jih izdala podjetje PostNord in druga podobna podjetja, v letih 2018 in 2019, dokazujejo, da sta bili kapitalski injekciji dejansko skladni s trgom in da bi se lahko stroški obresti brez kapitalskih injekcij povišali za […] bazičnih točk.

4.2 Pripombe Danske glede sklepa o začetku postopka

(128) Pripombe Danske se nanašajo le na kapitalski injekciji Danske in Švedske. Danska trdi, da ocena verjetnosti, da bo podjetje PostNord AB kljub kapitalskim injekcijam Danske in Švedske ter brez njiju izgubilo bonitetno oceno „naložbeni razred“, ni bila izrecna, ampak implicitno vključena v oceno danskih organov, opravljeno pred odločitvijo o naložbi. Ocena je pokazala, da bi podjetje PostNord AB brez kapitalskih injekcij Danske in Švedske verjetno izgubilo bonitetno oceno „naložbeni razred“ (pri čemer je bila verjetnost […]–[…]-odstotna).

(129) S kapitalsko injekcijo Danske in Švedske v znesku 667 milijonov SEK bi se zagotovilo, da bi razmerje med neto dolgom in EBITDA v prihodnjih letih ostalo pod […], tj. ravnjo, ki jo finančni trg običajno zahteva za pridobitev bonitetne ocene „naložbeni razred“. Poleg tega bi se s samo kapitalsko injekcijo lastnikov okrepila kreditna sposobnost podjetja, saj bi se finančnim trgom sporočilo, da so lastniki ocenili prihodnjo finančno uspešnost podjetja PostNord AB in verjamejo vanjo.

(130) Danska trdi, da izvedba točnega finančnega izračuna, ali bi podjetje PostNord AB po hipotetičnim in dejanskem scenariju ohranilo bonitetno oceno izključno zaradi kapitalskih injekcij Danske in Švedske, ne bi ustrezala standardni tržni praksi, saj bi bilo mogoče glede na operativno preobrazbo podjetja Post Danmark pričakovati, da se bo kreditna sposobnost podjetja PostNord sčasoma vsekakor izboljšala.

(131) Danska meni še, da je analiza podjetja Rothschild zagotovila ponazoritven, vendar realističen primer morebitnih izgub podjetja PostNord AB v primeru izgube bonitetne ocene „naložbeni razred“ na podlagi obstoječih skupnih obveznosti leta 2017 (tj. […] SEK) in ob predpostavki obdobja zapadlosti […] let. Navedena analiza kaže, da je moralo podjetje PostNord AB ohraniti bonitetno oceno „naložbeni razred“, da bi zagotovilo nizke obresti za refinanciranje obveznosti, ki zapadejo v bližnji prihodnosti. Analiza torej kaže, da bi realistično tveganje, da bo podjetje PostNord AB izgubilo vrednost podjetja zaradi višjih stroškov naložb, vsakega zasebnega vlagatelja v podobnem položaju spodbudilo k temu, da zagotovi kapitalsko injekcijo, in to brez tako podrobne ocene, kot zahteva Komisija.

(132) Danska trdi še, da bi bilo obdobje, v katerem bi podjetje PostNord AB ohranilo bonitetno oceno „naložbeni razred“ zaradi kapitalskih injekcij Danske in Švedske, negotovo. Ker pa je bilo treba večino obveznosti podjetja PostNord AB refinancirati v letih 2018 in 2019, je bilo ključno, da podjetje v tem obdobju ohrani bonitetno oceno „naložbeni razred“. Poleg tega podjetje PostNord AB deluje na trgu, ki se spopada s precejšnjimi spremembami, kar pomeni, da bodo finančni trgi verjetno uporabljali strožja merila za razlikovanje med naložbenim razredom in nenaložbenim razredom ter bodo manj prožni v zvezi z razmerjem med neto dolgom in EBITDA. V takih okoliščinah bi bonitetna ocena „naložbeni razred“ podjetja PostNord AB več let ostala pomembna, tudi po zaključku preobrazbe podjetja Post Danmark.

(133) Danska trdi, da bi bilo razmerje med neto dolgom in EBITDA eno od glavnih finančnih metrik, ki bi jo bonitetne agencije uporabljale za ugotavljanje tveganja neplačila izdajatelja, zato bi bila ohranitev tega konkretnega razmerja pod določenim pragom ključna za to, da bi podjetje PostNord AB ohranilo bonitetno oceno „naložbeni razred“. Hkrati lahko finančni trgi bonitetne ocene opravijo le na podlagi pričakovanih prihodnjih rezultatov, na primer verjetnosti uspešne preobrazbe podjetja Post Danmark. V okviru tega bi kapitalski injekciji Danske in Švedske za podjetje PostNord AB pozitivno vplivali na oceno tveganja, ki jo opravi trg.

4.3 Pripombe Švedske glede sklepa o začetku postopka

(134) Pripombe Švedske se nanašajo le na kapitalski injekciji Švedske in Danske. Švedska trdi, da če bi podjetje PostNord Group preneslo kapital na podjetje Post Danmark brez nadomestila Danske za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve ali kapitalskih injekcij, ki sta ju podjetju PostNord AB zagotovila delničarja, bi bilo za izvedbo načrta preobrazbe podjetja Post Danmark potrebnih toliko finančnih sredstev podjetja PostNord Group, da bi bila ogrožena celotna skupina.

(135) Švedska trdi, da je bil skupni učinek stečaja podjetja Post Danmark na vrednost lastniškega kapitala švedskega deleža v podjetju PostNord AB negotov, vendar je bil ocenjen kot negativen.

(136) Švedska trdi, da bi se brez kapitalskih injekcij in nadomestila podjetju Post Danmark za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve štelo, da je bonitetna ocena podjetja PostNord Group zunaj naložbenega razreda z znatnim finančnim tveganjem, povišanimi stroški izposojanja in omejeno finančno prožnostjo. Nižja ocena bi lahko vključevala negativen vpliv na odnose s strankami in dobavitelji, težave pri ohranjanju nadarjenih zaposlenih ter druge signale zaradi neobstoja (kapitalske) podpore lastnika. Zato je Švedska menila, da je bilo ključno zagotoviti raven finančnega tveganja, ki ustreza ali je blizu bonitetni oceni […] v naložbenem razredu, ki je primerljiva s podobnimi podjetji.

(137) Švedska na podlagi analize DCF sklepa, da se neto sedanja vrednost danske poslovne enote ob vključitvi danske pomoči v znesku 1 533 milijonov SEK v zvezi z nadomestilom za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve za obdobje 2017–2019 poviša s […] SEK na […] SEK, s čimer se posledično poviša vrednost lastniškega kapitala delničarjev. Jasno je, da povišanje vrednosti lastniškega kapitala Švedske kot delničarja za […] SEK presega njeno naložbo v znesku 400 milijonov SEK, kar kaže, da je bila odločitev Švedske o zagotovitvi kapitalske injekcije podjetju PostNord AB v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu.

4.4 Pripombe Danske in Švedske glede pripomb tretjih oseb

4.4.1 Tri kapitalske injekcije pomenijo tri ločene ukrepe in ne enega

(138) Danska in Švedska se iz razlogov, pojasnjenih v oddelku 4.1.1, ne strinjata s trditvami združenja ITD in drugih tretjih oseb, da bi bilo treba tri kapitalske injekcije obravnavati kot en ukrep. Poleg tega ob sklicevanju na uvodno izjavo 75 sklepa o začetku postopka opozarjata, da je nadomestilo za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve za obdobje 2017–2019 ločen ukrep.

(139) Danska in Švedska menita predvsem, da trditve združenja ITD, da bi bilo treba pri ugotavljanju, ali bi bilo treba več ukrepov analizirati ločeno, upoštevati „položaj upravičenca in ne položaja vlagateljev“, ni mogoče sprejeti. Menita, da bi morala biti skladnost z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu odvisna od ekonomske razumnosti z vidika posameznega vlagatelja (59).

(140) Danska in Švedska v zvezi z namenom treh kapitalskih injekcij in trditvijo združenja ITD, da domnevna vrzel v financiranju med ocenjenimi stroški novega proizvodnega modela (in sicer 5 milijard SEK po podatkih iz sporazuma iz oktobra) in injekcijo podjetja PostNord Group v znesku 2,339 milijarde DKK kaže, da sta kapitalski injekciji Švedske in Danske dejansko prav tako namenjeni načrtu preobrazbe (60), opozarjata, da ocenjeni stroški novega proizvodnega modela iz sporazuma iz oktobra niso enaki potrebi po kapitalu, saj vključujejo predvidene izgube iz poslovanja samega podjetja Post Danmark, zaradi česar je potreba po kapitalu manjša.

(141) Danska in Švedska v zvezi s trditvijo združenja ITD, da je končni upravičenec vseh treh kapitalskih injekcij podjetje Post Danmark (glej uvodno izjavo 58), opozarjata, da sporazum iz oktobra ni namenjen opredelitvi dejanskega upravičenca za namene državne pomoči. Navedeni sporazum je načelni dogovor, ki je bil pozneje izveden s pravno zavezujočimi zavezami v zvezi s podjetjem PostNord AB.

4.4.2 Tri kapitalske injekcije niso bile odobrene na datum sporazuma iz oktobra

(142) Danska in Švedska se iz razlogov iz oddelka 4.1.2 ne strinjata s stališčem združenja ITD, da so bile tri kapitalske injekcije odobrene na datum sporazuma iz oktobra. Sklicujeta se na pogoje, navedene v sodbah v zadevah Magdeburger Mühlenwerke in BSCA (61), ter pojasnjujeta, da se lahko ukrep šteje za dodeljen le na podlagi pravno zavezujočega akta, s katerim se je pristojni nacionalni organ zavezal, da bo dodelil ukrep upravičencu, z brezpogojno in pravno zavezujočo obljubo ali kadar so pogoji za pridobitev pomoči izpolnjeni in kadar je mogoče opredeliti upravičenca do pomoči.

(143) Po mnenju Danske in Švedske sporazum iz oktobra iz naslednjih razlogov ne izpolnjuje nobenega od teh treh pogojev: (a) sporazum iz oktobra ni pravno zavezujoč, Danska in Švedska pa se z njim nista zavezali, da bosta odobrili kapitalski injekciji. Sporazum iz oktobra je predvsem načelni dogovor (62) med dvema državama in ne izraz pravno zavezujoče zaveze v zvezi s podjetjem PostNord AB; (b) sporazum iz oktobra je bil pogojno odvisen, saj je zanj potrebnih več izvedbenih ukrepov. V zvezi s tem se Danska in Švedska sklicujeta na potrebo po pridobitvi soglasja zadevnih vlad in parlamentov. Brez tega soglasja bi lahko Danska in Švedska kadar koli opustili sporazum brez pravnih posledic. Tudi sama odobritev zadevnih parlamentov ne bi zadostovala, saj parlamenta vladama ne naložita obveznosti, da dodelita kapital (glej uvodni izjavi 98 in 99). Poleg tega je bilo treba elemente državne pomoči iz sporazuma iz oktobra priglasiti Komisiji v odobritev. Da bi bilo plačilo nadomestila za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve odvisno od njegove uporabe za odpoved pogodb nekdanjih javnih uslužbencev, je bil poleg tega potreben sporazum o izvajanju (63) med Dansko in podjetjem PostNord AB. Ta sporazum vsebuje določbe, ki podjetje PostNord zavezujejo k izvedbi kapitalske injekcije podjetja PostNord za podjetje Post Danmark (uvodna izjava 25). Državi menita še, da besedilo sporazuma iz oktobra podpira potrebo po izvedbenih ukrepih, na primer: „Te naložbe je treba zagotoviti podjetju v obliki prispevka kapitala pod tržnimi pogoji in brez izdaje novih delnic.“ Po mnenju Danske in Švedske to kaže, da so kapitalske injekcije odvisne od njihove skladnosti s tržnimi pogoji, pri čemer je potrebna dodatna analiza vprašanja, ali je to mogoče (64); (c) v sporazumu iz oktobra niso opredeljeni upravičenci, saj dejanski upravičenec do državnih kapitalskih injekcij ni upravičenec, opisan v sporazumu iz oktobra.

(144) Poleg tega državi menita, da trditev združenja ITD, da bi morali biti izvedbeni ukrepi predhodno določeni, da bi se lahko šteli za take za namene državne pomoči, in da pomoči ne bi bilo mogoče dodeliti brez sprejetja izvedbenih ukrepov (uvodna izjava 59), ni pomembna. V zvezi s tem imata dvome o ustreznosti sodne prakse, na katero se sklicuje združenje ITD. Prvič, sodba v zadevi Arriva Italia in drugi še ni bila sprejeta, ko je združenje ITD predložilo svoje pripombe. Po mnenju držav se zadeva Arriva Italia in drugi vsekakor ne bi nanašala na vprašanje, ali oziroma kdaj bi bilo mogoče naložiti izvedbene ukrepe, ampak na vprašanje, ali je nacionalno pravo, s katerim je bila podeljena pravica do prejema pomoči, vsebovalo izvedbene ukrepe in ali so bili sprejeti (65). Poleg tega se druge sodbe, ki jih je navedlo združenje ITD (glej opombo 35), nanašajo na vprašanje, ali so nacionalni ukrepi pomenili sheme pomoči in ali je preoblikovanje podjetja v posebno pravno obliko pomenilo shemo pomoči ali individualno pomoč. Po mnenju držav je jasno, da navedena sodna praksa ni ustrezna za trditev združenja ITD.

(145) Danska in Švedska menita, da razlogovanje združenja ITD pri trditvi, da so bile vse tri kapitalske injekcije odobrene 28. maja 2018, ni utemeljeno, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 100 in 101.

(146) Kar zadeva sklicevanje združenja ITD na poročilo revizijske službe Rigsrevisionen (uvodna izjava 66), Danska in Švedska opozarjata na naslednje: (a) revizijska služba Rigsrevisionen v svojem poročilu napačno navaja, da je podjetje Post Danmark prejelo kapitalske injekcije od svojih lastnikov (tj. Danske in Švedske), kot je razvidno iz besedila, ki sledi in v katerem so navedene kapitalske injekcije: „Det fremgår af figur 3, at Post Danmarks regnskabsreglement er blevet ændret 2 gange siden postdirek-tivet fra 2008. Det fremgår desuden, at Post Danmark de seneste år flere gange har fået tilført kapital fra ejerne og koncernen. Det drejer sig om 3 tilførsler i 2017, der henholdsvis medførte 2.340 mio. danske kroner fra PostNord til Post Danmark, 267 mio. svenske kroner fra den danske stat til PostNord og 400 mio. svenske kroner fra den svenske stat til PostNord. I tillæg hertil forpligtede den danske stat sig i 2017 til delvist at kompensere PostNord med 1.533 mio. svenske kroner for udgifter i forbindelse med afskedi-gelser af tidligere tjenestemænd.“ (poudarek dodan) „Slika 3 kaže, da so bili računovodski predpisi za podjetje Post Danmark dvakrat spremenjeni od začetka veljavnosti poštne direktive iz leta 2008 [Direktive 97/67/ES]. Poleg tega kaže, da je podjetje Post Danmark od lastnikov in skupine večkrat prejelo kapital. Nanaša se na tri prenose kapitala leta 2017: 2 340 milijonov DKK, ki jih je podjetje PostNord zagotovilo podjetju Post Danmark, 267 milijonov SEK, ki jih je Danska zagotovila podjetju PostNord, in 400 milijonov SEK, ki jih je Švedska zagotovila podjetju PostNord. Poleg tega se je Danska leta 2017 zavezala, da bo podjetju PostNord zagotovila 1 533 milijonov SEK kot delno nadomestilo za stroške v zvezi z odpustitvijo nekdanjih javnih uslužbencev.“ (poudarek dodan) Revizijska služba Rigsrevisionen se torej sklicuje na kapitalski injekciji Danske in Švedske za podjetje PostNord AB in ne za podjetje Post Danmark; (b) revizijska služba Rigsrevisionen ni pregledala računov podjetja Post Danmark, kot to trdi združenje ITD. Kot je jasno navedeno v poročilu, se poročilo izrecno nanaša na nadzor nad podjetjem Post Danmark, ki sta ga izvajala dansko ministrstvo za promet, gradbeništvo in stanovanja ter danski organ, pristojen za promet; (c) revizijska služba Rigsrevisionen v grafu, vključenem v poročilo (iz uvodne izjave 66), napačno navaja, da so bile obravnavane kapitalske injekcije izvedene leta 2017. Državi trdita, da so bili zneski preneseni s podjetja PostNord Group v letih 2018 in 2019, kot je razvidno iz letnega poročila podjetja Post Danmark iz leta 2019 (66), medtem ko je v letnem poročilu podjetja PostNord AB iz leta 2018 naveden tudi znesek, ki sta ga zagotovili državi (67). Revizijska služba Rigsrevisionen vsekakor ni organ, pristojen za državne pomoči, in ni opravila ocene v zvezi z datumom odobritve, ki bi bila ustrezna za namene državne pomoči.

4.4.3 Izračuni DCF za kapitalsko injekcijo, ki jo je podjetje PostNord Group zagotovilo podjetju Post Danmark, so zanesljivi

(147) Danska in Švedska se ne strinjata s trditvijo združenja ITD, da bi moral biti WACC, uporabljen za kapitalsko injekcijo, ki jo je podjetje PostNord Group zagotovilo podjetju Post Danmark, višji, da bi se upoštevala verjetnost, da podjetju Post Danmark ne bo naložena obveznost zagotavljanja univerzalne storitve. Državi pojasnjujeta, da je bila obveznost zagotavljanja univerzalne storitve vselej naložena podjetju Post Danmark, zato ni bilo razloga, da bi podjetje PostNord Group pričakovalo, da namerava Danska to spremeniti, zlasti ker je univerzalna storitev stroškovno intenzivna obveznost in dejavnost, ki ustvarja izgubo.

(148) Danska in Švedska izpodbijata tudi trditev združenja ITD, da bi moral biti WACC višji od WACC podjetij, podobnih podjetju PostNord Group, da bi se upoštevala tveganja, povezana z izvedbo načrta preobrazbe, saj je bilo ustrezno poslovno tveganje zajeto v osnovnem poslovnem načrtu, uporabljene pa so bile tudi dodatne premije za tveganje podjetja (za digitalizacijo in velikost), kot je prikazano v preglednici 5: Preglednica 5 Post Danmark A/S – izračun WACC Model ocenjevanja dolgoročnih sredstev […] % Premija za tveganje – velikost […] % Premija za tveganje – digitalizacija […] % Strošek lastniškega kapitala […] % Strošek dolga […] % Delež lastniškega kapitala […] % Delež dolga […] % WACC […] % Opomba: davčna stopnja znaša 22 %.

(149) Danska in Švedska trdita, da bi se uspešnost podjetja Post Danmark izboljšala v primerjavi s cilji iz poslovnega načrta za obdobje 2018–2020, kot je navedeno na strani 25 letnega poročila podjetja PostNord AB iz leta 2018. Po mnenju Danske in Švedske to podpira sklep, da so bile predpostavke izračuna DCF preudarne in konservativne. Poleg tega to dokazuje, da je trditev združenja ITD, da je trend v zvezi z dobičkom podjetja Post Danmark pred obrestmi in davki od leta 2017 izključno in vse bolj negativen, napačna. Nasprotno, trend v zvezi z EBIT brez postavk, ki vplivajo na primerljivost, je pozitiven. Kot je navedeno v letnem poročilu podjetja PostNord AB iz leta 2018, so manjše izgube posledica izvedbe načrta preobrazbe.

(150) Danska in Švedska v nasprotju s trditvami združenja ITD menita, da bi bilo treba njuni kapitalski injekciji za podjetje PostNord AB vključiti v DCF za kapitalsko injekcijo skupine. Vendar državi trdita, da bi bila skupna vrednost brez kapitalske injekcije (G) tudi v primeru, če bi se kapitalske injekcije vključile v izračun neto sedanje vrednosti kapitalske injekcije podjetja PostNord Group iz preglednice 1 sklepa o začetku postopka, s čimer bi se kapitalska injekcija (A) povečala za 667 milijonov SEK (460 milijonov DKK), še naprej pozitivna, in sicer bi znašala približno […] DKK ([…]–460 milijonov DKK).

(151) Danska in Švedska v nasprotju s trditvami združenja ITD menita, da bi bilo treba enkratni učinek v zvezi z nepremičninskimi krediti na Danskem ([…] DKK) vključiti v DCF za kapitalsko injekcijo podjetja PostNord Group, saj je vključitev tega učinka temeljila na klavzulah kreditnega aranžmaja podjetja PostNord Group o navzkrižni kršitvi obveznosti. Državi vsekakor menita, da vključitev enkratnega učinka nepremičnin v DCF nima vsebinskega vpliva na rezultat in da bi skupna vrednost brez kapitalske injekcije tudi ob njegovi izključitvi ostala pozitivna.

(152) Državi v zvezi s trditvijo združenja ITD, da nadomestilo za obveznost zagotavljanja univerzalne storitve vključuje državno pomoč in bi ga bilo zato treba izključiti iz analize DCF, trdita, da je bilo nadomestilo v DCF nevtralizirano z ustreznimi stroški v zvezi z obveznostjo zagotavljanja univerzalne storitve, ki ustvarja izgube.

(153) Nazadnje, državi v zvezi s trditvijo združenja ITD, da je model DCF načrtovalo podjetje PostNord samo, trdita, da javna podjetja, kot je podjetje PostNord, očitno imajo svoje usposobljeno osebje, sposobno izvesti analizo naložbe, ki ustreza načelu udeleženca v tržnem gospodarstvu, in jim zato te naloge ni treba zaupati neodvisnemu strokovnjaku.

5. OCENA

5.1 Opredelitev kapitalskih injekcij kot en ukrep ali trije ločeni ukrepi

(154) Združenje ITD (in druge tretje osebe) trdi, da bi bilo treba vse tri kapitalske injekcije obravnavati kot en ukrep (glej oddelek 3.1.1). V nasprotju s tem Danska in Švedska trdita, da bi bilo treba kapitalske injekcije obravnavati kot tri ločene ukrepe (glej oddelek 4.1.1). Komisija je kapitalske injekcije v sklepu o začetku postopka obravnavala kot tri ločene ukrepe, od katerih je treba vsakega ustrezno oceniti (glej uvodno izjavo 69 sklepa o začetku postopka).

(155) Komisija po pregledu vseh pripomb, prejetih v okviru formalnega postopka preiskave, ohranja stališče iz sklepa o začetku postopka, da so tri kapitalske injekcije trije ločeni ukrepi, ki jih je treba ločeno oceniti.

5.1.1 Različni vlagatelji

(156) Podjetje PostNord Group, Danska in Švedska niso isti vlagatelj. Vsak od zadevnih vlagateljev ima drugačno logiko in postopek odločanja za zagotovitev kapitalske injekcije (kot je razvidno iz različnega razlogovanja, ki sta ga predstavili Danska in Švedska v oddelku 4.2 oziroma 4.3). Skladnost navedenih ukrepov s trgom ni mogoče oceniti tako, da se obravnavajo kot en ukrep, saj imajo Švedska, Danska in podjetje PostNord Group različne stroške financiranja, pri čemer vsak od njih zahteva posebno donosnost naložbe. To pomeni na primer, da je lahko operacija ekonomsko utemeljena za Švedsko ali Dansko, ne pa tudi za drugo državo članico.

(157) Postopka odločanja obeh držav sta popolnoma različna (glej uvodni izjavi 98 in 99) in vključujeta popolnoma različne akterje. Kar zadeva kapitalski injekciji Danske in Švedske, imata državi v zvezi s svojo vlogo kot delničarja podjetja PostNord AB tudi različna finančna položaja, saj imata različne finančne stroške in zahteve glede donosnosti naložb ter različne stroške izposojanja. Hkrati sta v drugačnem položaju kot podjetje PostNord Group, ki ima svoj notranji postopek odločanja in je s pripravami za izvedbo načrta preobrazbe začelo že jeseni 2016, na podlagi česar je sčasoma zagotovilo kapitalsko injekcijo. Tudi če mora podjetje PostNord Group upoštevati položaj svojih delničarjev v zvezi s svojo kapitalsko injekcijo za podjetje Post Danmark, postopka odločanja podjetja ni mogoče uskladiti z neodvisnim postopkom odločanja Danske in Švedske. Zato je treba skladnost kapitalske injekcije podjetja PostNord Group s trgom oceniti glede na posledice navedene naložbe za podjetje PostNord Group.

5.1.2 Različni upravičenci

(158) V nasprotju s tem, kar trdijo združenje ITD in druge tretje osebe, zadevne tri kapitalske injekcije nimajo istih upravičencev. Kapitalska injekcija podjetja PostNord Group je bila izplačana podjetju Post Danmark, kapitalski injekciji Danske in Švedske pa podjetju PostNord AB.

(159) Združenje ITD in druge tretje osebe izpodbijajo to dejstvo (glej uvodno izjavo 58) na podlagi pogojev sporazuma iz oktobra. Prvič, način, kako je združenje ITD predstavilo citat iz sporazuma iz oktobra („Podjetje [PostNord] bo preneslo [navedeni] kapital na podjetje Post Danmark“), ustvarja napačen vtis, da bo podjetje PostNord AB končno preneslo kapital v znesku 5 milijard SEK na podjetje Post Danmark. Besedo „navedeni“ je dodalo združenje ITD in po mnenju Komisije beseda spremeni pomen. Celotni citat je naslednji: „Da bi se podjetje spopadlo z izzivi digitalizacije na Danskem, je razvilo nov proizvodni model, katerega stroški po ocenah znašajo približno 5,0 milijarde SEK, vključno z zmanjšanjem števila zaposlenih v danski poslovni enoti za približno 4 000 med letoma 2017 in 2020 (v nadaljnjem besedilu: novi proizvodni model). Podjetje bo v okviru izvajanja novega proizvodnega modela preneslo kapital na podjetje Post Danmark, kot je navedeno v predlogu upravnega odbora podjetja z dne 29. septembra 2017 (68).“

(160) Iz tega citata sledi, da ni nobene povezave med kapitalsko injekcijo v znesku 5 milijard SEK in domnevnim dejstvom, da bi se celotni znesek prenesel na podjetje Post Danmark. V besedilu je navedeno zgolj, da bo podjetje v okviru izvajanja novega proizvodnega modela preneslo kapital na podjetje Post Danmark. To ne izključuje, da bi se v okviru novega proizvodnega modela ločeno prenesel kapital na podjetje PostNord AB. Vendar kot je razvidno iz odstavka 4 sporazuma iz oktobra, se je ravno to zgodilo: Podjetje ocenjuje, da potrebni kapital znaša 3,0 milijarde SEK, pri čemer švedski in danski delničar soglašata, da bosta v podporo izvajanju novega proizvodnega modela vložila 400 milijonov SEK oziroma 267 milijonov SEK, podjetje pa bo zagotovilo dodatno financiranje. Te naložbe je treba zagotoviti podjetju v obliki prispevka kapitala [ (69)] pod tržnimi pogoji in brez izdaje novih delnic (70). (poudarek dodan)

(161) Drugič, danski odlok iz uvodne izjave 101, točka (a), in sklep švedskega parlamenta iz uvodne izjave 101, točka (b), se nanašata na prenos kapitala na podjetje PostNord AB. V danskem odloku je navedeno: „[…]“ (71). V sklepu švedskega parlamenta je navedeno: „Riksdag se predlaga zakon za pooblastitev vlade, da sprejme odločitev o kapitalskih injekcijah za podjetje PostNord AB v znesku do 400 milijonov SEK (72).“

(162) Poleg tega Komisija pri formalni preiskavi ni ugotovila elementov, ki bi bili v nasprotju z informacijami, ki sta jih predložili Danska in Švedska (uvodna izjava 94).

(163) Komisija zato meni, da je bil sporazum iz oktobra načelni dogovor (glej uvodno izjavo 143, točka (a)), v skladu s katerim so državi in podjetje PostNord AB pravzaprav imeli precej manevrskega prostora pri dejanskem izvajanju konkretnih ukrepov. Na primer znesek, ki je bil končno dodeljen podjetju Post Danmark na podlagi kapitalske injekcije podjetja PostNord Group, ne ustreza zneskom, predvidenim v sporazumu iz oktobra. Zato pogojev sporazuma iz oktobra ni mogoče šteti za odločilen dokaz za opredelitev upravičencev kapitalskih injekcij Danske in Švedske.

(164) Komisija meni, da sta kapitalski injekciji Danske in Švedske koristili podjetju PostNord AB in vsem hčerinskim družbam podjetja, s tem pa posredno tudi podjetju Post Danmark, saj se je z njima zaščitilo podjetje PostNord AB. V nasprotju s tem kapitalska injekcija podjetja PostNord Group neposredno koristi podjetju Post Danmark, ki lahko prejeti kapital uporabi za financiranje načrta preobrazbe.

5.1.3 Različni nameni

(165) Nesporno je, da ima kapitalska injekcija podjetja PostNord Group izrecen namen, tj. omogočiti podjetju Post Danmark, da izvede svoj načrt preobrazbe.

(166) Kapitalski injekciji Danske in Švedske se izplačata podjetju PostNord AB in koristita celotni skupini. Danska in Švedska sta pojasnili, da sta njuni kapitalski injekciji namenjeni ohranitvi neuradne bonitetne ocene „naložbeni razred“ podjetja PostNord AB (glej uvodni izjavi 30 in 33). Ker podjetje PostNord AB nima uradne bonitetne ocene, bi bil cilj zagotoviti raven finančnega tveganja, ki ustreza ali je blizu bonitetni oceni […] v naložbenem razredu (glej uvodni izjavi 30 in 33). Komisija tako meni, da je ohranitev kreditne sposobnosti podjetja PostNord AB, ki se financira na trgu, razumljiv in razumen ekonomski cilj delničarjev podjetja.

5.1.4 Zahteva po izvedbenih ukrepih

(167) Komisija meni, da sporazum iz oktobra ni akt, s katerim je bila dodeljena katera koli od treh kapitalskih injekcij. Iz pogojev sporazuma iz oktobra dejansko izhaja, da je bil načelni dogovor, za odobritev vseh treh kapitalskih injekcij pa so bili potrebni poznejši izvedbeni ukrepi, kot sta pojasnili Danska in Švedska (glej uvodno izjavo 143, točka (b)).

5.1.5 Odgovor na trditve tretjih oseb

(168) Združenje ITD trdi, da bi morala Komisija pri ugotavljanju, ali zadevne tri kapitalske injekcije dejansko pomenijo en sam ukrep, proučiti drugačen sklop meril.

(169) V skladu z ustaljeno sodno prakso (73) in členom 6(1) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (74) se mora Komisija pri svoji oceni zanašati na vse ustrezne dejanske in pravne elemente in ne na sklop meril, določen na omejevalen način, pri čemer je v zadevnem primeru upoštevala navedene elemente. Vendar se tudi pri proučitvi meril, ki jih predlaga združenje ITD, sklep Komisije, da so zadevni trije kapitalski ukrepi ločeni ukrepi, ne spremeni.

(170) Prvič, združenje ITD trdi, da je časovna razporeditev vseh treh kapitalskih ukrepov enaka, saj so bili vsi trije odobreni na datum sklenitve sporazuma iz oktobra, tj. 20. oktobra 2017. Ta trditev je tesno povezana z datumom odobritve ukrepa. Kot je pojasnjeno v oddelku 5.2, Komisija meni, da so bile kapitalske injekcije odobrene na različne datume. Zato je časovna razporeditev kapitalskih injekcij različna.

(171) Drugič, Komisija v zvezi z namenom zadevnih treh kapitalskih injekcij vztraja pri svojem sklepu, da imajo kapitalska injekcija podjetja PostNord Group in kapitalski injekciji držav različne namene. Meni, da vrzel v financiranju, ki jo je ugotovilo združenje ITD (glej uvodno izjavo 55, točka (b)), ne more biti dokaz, da sta bili tudi kapitalski injekciji Danske in Švedske namenjeni olajšanju izvajanja načrta preobrazbe in da zato skupaj s kapitalsko injekcijo podjetja PostNord Group pomenita en ukrep, zlasti ker bi vrzel v financiranju obstajala tudi, če bi se upoštevali navedeni ukrepi. Poleg tega sta državi pojasnili, da vrzel v financiranju dejansko ustreza ocenjenim izgubam iz poslovanja podjetja Post Danmark (glej uvodno izjavo 140).

(172) Tretjič, ker imajo kapitalske injekcije različne upravičence in/ali različne vlagatelje, so tudi okoliščine, v katerih so bile te kapitalske injekcije zagotovljene, različne, pa tudi položaji upravičencev so različni. Komisija zato sklepa, da okoliščine kapitalskih injekcij niso iste.

(173) Komisija trdi tudi, da sodna praksa, ki jo je združenje ITD navedlo v svoji prvotni pritožbi in pripombah k sklepu o začetku postopka, ne podpira trditve, da zadevne tri kapitalske injekcije pomenijo en ukrep.

(174) Prvič, Splošno sodišče je v točki 178 sodbe v zadevi Grčija in drugi/Komisija (75) navedlo, da je treba upoštevati vse dejanske in pravne elemente, ustrezne za navedeno zadevo, kot je bilo že