PRILOGA

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNO POSEBNOST

„Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“

EU št.: TSG-AT-02290-22.2.2017

Avstrija

1. Ime(-na) za registracijo

„Ziegen-Heumilch“ (DE); „Goat’s Haymilk“ (EN); „Latte fieno di capra“ (IT); „Lait de foin de chèvre“ (FR); „Leche de heno de cabra“ (ES)

2. Vrsta proizvoda

Skupina 1.4 Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itn.)

3. Razlogi za registracijo

3.1 Gre za proizvod

— ☒ katerega način proizvodnje, predelava ali sestava ustreza tradicionalni praksi za zadevni proizvod ali živilo; — ☐ ki je proizveden iz surovin ali sestavin, ki se tradicionalno uporabljajo.

Proizvodnja senenega mleka „Heumilch“ je najbolj naravna oblika proizvodnje mleka. Gre za mleko živali s tradicionalnih trajnostnih mlečnih kmetijskih gospodarstev. Bistvena razlika v primerjavi s standardnim mlekom in tradicionalni značaj senenega mleka „Heumilch“ izhajata iz dejstva, da se pri proizvodnji senenega mleka „Heumilch“ tako kot pri prvotni proizvodnji mleka živali ne hranijo s fermentirano krmo. Z industrializacijo kmetijstva se je proizvodnja silaž (fermentirane krme) od 60. let prejšnjega stoletja zaradi mehanizacije vse bolj razširila in tako omejila kmetijstvo, ki temelji na uporabi sena. Poleg tega predpisi prepovedujejo uporabo živali in krmil, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot „gensko spremenjeni“. Prehrana živali se sezonsko spreminja: v obdobju zelene krme vključuje predvsem svežo travo in seno, pa tudi odobreno krmo za živali iz točke 4.2; krmo v zimskem obdobju sestavljata seno in dovoljena krma za živali iz točke 4.2.

3.2 Gre za ime

— ☐ ki se tradicionalno uporablja za označevanje specifičnega proizvoda; — ☒ ki opredeljuje tradicionalne ali posebne lastnosti proizvoda.

Proizvodnja senenega kozjega mleka in njegova nadaljnja obdelava sta tako stari tradiciji, kot je vzreja koz v kmetijstvu (segata približno v 11. stoletje pr. n. št.). Vzreja koz je bila v srednjem veku zelo razširjena v predalpskem svetu in gorovju na Tirolskem, in sicer na tradicionalnih kmetijah, imenovanih „Schwaighöfen“. Delavci na kmetijah so koze pogosto peljali s sabo na gorske pašnike z razgibanim terenom, ki so bili zelo oddaljeni od kmetij, da so jim dajale mleko. Beseda „Schwaig“ izvira iz osrednje knjižne nemščine ter označuje posebno obliko naselja in zlasti gospodarstva v gorskem svetu. Planšarije „Schwaighöfe“ so lastniki zemljišč sami pogosto ustanovili kot stalna naselja, ki so kot živinorejske kmetije služila predvsem pridelavi mleka (zlasti pridelavi sira). Znano je, da obstajajo na Tirolskem že od 12. stoletja. V nekaterih alpskih regijah, kjer so se kmetije razdeljevale med dediče, so mali kmetje redili koze, da bi kmetije v dolini oskrbovali z mlekom.

4. Opis

4.1 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, vključno z njegovimi glavnimi fizikalnimi, kemijskimi, mikrobiološkimi ali organoleptičnimi značilnostmi, ki dokazujejo posebne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

Kozje mleko v skladu z veljavno zakonodajo.

4.2 Opis metode proizvodnje proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, ki jo morajo proizvajalci upoštevati, po potrebi vključno z vrsto in značilnostmi uporabljenih surovin ali sestavin, in metode, po kateri je proizvod pripravljen (člen 7(2) te uredbe)

Seneno kozje mleko se proizvaja na tradicionalen način v skladu s predpisi o proizvodnji senenega mleka (Heumilchregulativ). Zanj sta značilni prepoved uporabe fermentirane krme, kot je silaža, ter prepoved uporabe živali in krmil, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot „gensko spremenjeni“.

Predpisi o proizvodnji senenega mleka (Heumilchregulativ)

Seneno kozje mleko je kozje mleko mater, ki ga proizvajajo pridelovalci mleka, ki so se zavezali izpolnjevanju naslednjih meril: prepoved uporabe živali in krmil, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot „gensko spremenjeni“.

Celotno kmetijsko gospodarstvo mora biti upravljano po pravilih proizvodnje senenega mleka.

Dovoljena krmila

— Živali se v glavnem krmijo s svežo travo, metuljnicami in zelišči v obdobju zelene krme ter s senom v zimskem obdobju.

— Kot dopolnilna voluminozna krma se štejejo in so dopustni tudi: zelena oljna ogrščica, zelena koruza, zelena rž in krmna pesa, peleti iz sena, lucerne in koruze ter podobna krmila.

— Voluminozna krma mora v letnem obroku predstavljati vsaj 75 % suhe snovi.

— V svoji konvencionalni tržni obliki ter v mešanicah z mineralnimi snovmi, na primer otrobi, peleti itd., se lahko uporabljajo tudi naslednja žita: pšenica, ječmen, oves, tritikala, rž in koruza.

— V krmnem obroku se lahko uporabljajo tudi konjski bob, navadni grah, bel volčji bob, plodovi oljnic in moka oz. pogača, pridobljena z ekstrakcijo.

Prepovedana krmila

— Prepoved krmljenja s silažo (fermentirano krmo), vlažnim senom ali fermentiranim senom.

— Prepoved krmljenja s stranskimi proizvodi pivovarn, destilarn in stiskalnic sadja ter z drugimi stranskimi proizvodi živilsko predelovalne industrije, na primer mokrimi pivskimi tropinami ali mokro pulpo, razen: posušena pulpa in melasa kot stranski proizvod proizvodnje sladkorja in posušena beljakovinska krma, pridobljena pri predelovanju žit.

— Prepoved krmljenja mater z namočenimi krmili.

— Prepoved krmljenja s krmili živalskega izvora (mleko, sirotka, mesno-kostna moka itd.), razen krmljenja mladih živalih z mlekom in sirotko.

— Prepoved krmljenja z vrtnimi odpadki, odpadlim sadjem, krompirjem in sečnino.

Pogoji gnojenja

— Prepoved uporabe blata iz čistilnih naprav, proizvodov iz tega blata in komposta iz komunalnih čistilnih naprav z izjemo zelenega komposta na vseh kmetijskih površinah, ki jih uporablja dobavitelj mleka.

— Dobavitelj mleka mora po nanosu gnojil počakati vsaj tri tedne pred uporabo vseh zemljišč za pašo živali.

Uporaba kemičnih pomožnih snovi

— Mogoča je samo selektivna uporaba kemičnih sintetičnih pesticidov pod strokovnim nadzorom kmetijskih svetovalcev ter ciljna uporaba na določenih točkah na vseh površinah z zeleno krmo dobavitelja mleka.

— Uporaba odobrenih škropiv proti muham v hlevih za krave molznice je dovoljena samo v odsotnosti mater.

Roki, ki se upoštevajo za dobavo mleka

— Dobava mleka kot senenega kozjega mleka je možna šele deseti dan po telitvi.

— Pri kozah, ki so bile krmljene s silažo (fermentirano krmo), je potrebna 14-dnevna karenca.

— Gorske živali, ki so krmljene s silažo (fermentirano krmo) na domačih kmetijskih gospodarstvih, je treba bodisi 14 dni pred pašo na gorskih pašnikih krmiti z brezsilažno krmo bodisi se lahko mleko uporablja kot seneno kozje mleko šele po 14-dnevni paši živali na gorskih pašnikih (v lasti dobavitelja senenega kozjega mleka). Silaža se ne sme niti proizvajati niti uporabljati kot krma na gorskem pašniku.

Prepoved gensko spremenjenih živil in krmil

— Za ohranitev tradicionalne osnove senenega mleka „Heumilch“ se ne smejo uporabljati živali in krmila, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot „gensko spremenjeni“.

Druge določbe

— Prepoved proizvodnje in skladiščenja silaže (fermentirane krme).

— Prepoved priprave in skladiščenja vseh vrst okroglih bal v ovoju.

— Prepoved priprave vlažnega ali fermentiranega sena.

4.3 Opis ključnih elementov, ki opredeljujejo tradicionalne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

Seneno kozje mleko se od standardnega kozjega mleka razlikuje po posebnem proizvodnem postopku v skladu s točko 4.2 predpisov za proizvodnjo senenega mleka (Heumilchregulativ).