Skupni ukrep

z dne 29. junija 1998

Sveta na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji o vzpostavitvi Evropske pravosodne mreže

(98/428/PNZ)

SVET EVROPSKE SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena K.3(2)(b) Pogodbe,

ob upoštevanju pobude Kraljevine Belgije,

ob upoštevanju akcijskega načrta za boj proti organiziranemu kriminalu, ki ga je sprejel Evropski svet v Amsterdamu 17. junija 1997, zlasti njegovega priporočila št. 21,

zavedajoč se potrebe po uskladitvi te pobude z izvajanjem priporočila št. 19 iz tega akcijskega načrta,

ob upoštevanju sklepov seminarjev o "Evropskem pravosodnem omrežju in organiziranem kriminalu", ki so potekali v Bruslju od 8. do 10. maja 1996 in od 19. do 20. junija 1997, organiziralo pa ju je belgijsko Ministrstvo za pravosodje v okviru programa, ki ga je delno financirala Evropska unija, ter tudi postopkov Evropskega parlamenta in Evropske komisije,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa 96/277/PNZ z dne 22. aprila 1996 o okviru izmenjave sodnikov za zvezo za izboljšanje pravosodnega sodelovanja med državami članicami Evropske unije [1],

ker so potrebne nadaljnje izboljšave na področju pravosodnega sodelovanja med državami članicami Evropske unije, zlasti v boju proti različnim oblikam nevarnega kriminala, ki ga pogosto zakrivijo konkretne organizacije, v večini primerov transnacionalne;

ker učinkovito izboljšanje pravosodnega sodelovanja med državami članicami zahteva sprejem strukturnih ukrepov na ravni Evropske unije, ki bi omogočili ustrezne neposredne stike med pravosodnimi organi in drugimi organi, pristojnimi za pravosodno sodelovanje in sodno ukrepanje proti različnim oblikam nevarnega kriminala v državah članicah;

ker je ta skupni ukrep brez vpliva na obstoječe konvencije in sporazume, še zlasti na Evropsko konvencijo o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah z dne 20. aprila 1959,

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

NASLOV I

NAČELA EVROPSKE PRAVOSODNE MREŽE

Člen 1

Vzpostavitev

Ustanovi se mreža pravosodnih središč za stike med državami članicami (v nadaljnjem besedilu "Evropska pravosodna mreža").

Člen 2

Sestava

1. Ob upoštevanju ustavnih predpisov, pravnih običajev in notranje ureditve vsake države članice se Evropska pravosodna mreža sestavi iz centralnih organov, odgovornih za mednarodno pravosodno sodelovanje, in pravosodnih ali drugih pristojnih organov s posebnimi odgovornostmi na področju mednarodnega sodelovanja, tako na splošno kot za določene oblike nevarnega kriminala, kot so organizirani kriminal, korupcija, trgovanje z mamili ali terorizem.

2. Eno ali več središč za stike vsake države članice se ustanovi v skladu z njenimi notranjimi predpisi in notranjo delitvijo pristojnosti, ob tem, da se poskrbi za učinkovito pokritje njenega celotnega ozemlja in vseh oblik nevarnega kriminala.

3. Vsaka država članica zagotovi, da v njenem središču ali njenih središčih za stike ustrezno obvladajo jezik Evropske unije, ki ni njihov nacionalni jezik, zavedajoč se potrebe, da je treba biti usposobljen za komuniciranje s središči za stike v drugih državah članicah.

4. Kjer imajo sodniki in državni tožilci za zvezo, omenjeni v skupnih ukrepih 96/277/PNZ dolžnosti, podobne tistim, ki jih predpisuje člen 4 za središča za stike, jih lahko država članica, ki sodnike in državne tožilce za zvezo imenuje v vsakem primeru posebej, poveže z Evropsko pravosodno mrežo v skladu s postopki, ki jih mora določiti ta država.

5. Komisija določi središče za stike za tista področja, ki so v njeni pristojnosti.

Člen 3

Način delovanja mreže

Evropska pravosodna mreža deluje zlasti na naslednje tri načine:

(a) pospešuje navezovanje ustreznih stikov med središči za stike v različnih državah članicah z namenom, da se izpelje naloge, določene v členu 4;

(b) organizira redna srečanja predstavnikov držav članic v skladu s postopki, določenimi v členih 5, 6 in 7;

(c) nenehno zagotavlja določeno količino najnovejših potrebnih podatkov, predvsem prek ustreznega telekomunikacijskega omrežja, po postopkih, določenih v členih 8, 9 in 10.

NASLOV II

STIKI ZNOTRAJ MREŽE

člen 4

Naloge središč za stike

1. Središča za stike so dejavni posredniki z nalogo pospeševanja pravosodnega sodelovanja med državami članicami, zlasti v boju proti različnim oblikam nevarnega kriminala. Na voljo so lokalnim pravosodnim in drugim pristojnim organom v svoji lastni državi, središčem za stike v drugih državah ter lokalnim pravosodnim in drugim pristojnim organom v drugih državah, da jim omogočijo navezovanje najustreznejših neposrednih stikov.

Če je potrebno, lahko odpotujejo in obiščejo središča za stike drugih držav članic na podlagi dogovora med državnimi upravami, ki jih to zadeva.

2. Središča za stike zagotavljajo pravne in praktične informacije, potrebne za lokalne pravosodne organe v svoji državi, središča za stike v drugih državah in lokalne pravosodne organe v drugih državah, da pripravijo ustrezno zaprosilo za pravosodno sodelovanje ali za izboljšanje pravosodnega sodelovanja na splošno.

3. Izboljšajo usklajenost sodelovanja na pravosodnem področju v primerih, ko vrsta zaprosil lokalnih pravosodnih organov v državi članici zahteva usklajeno ukrepanje v drugi državi članici.

NASLOV III

REDNI SESTANKI EVROPSKE PRAVOSODNE MREŽE

Člen 5

Namen rednih sestankov

1. Cilji rednih sestankov Evropske pravosodne mreže so naslednji:

(a) omogočiti središčem za stike, da se med seboj spoznajo in izmenjujejo izkušnje, zlasti v zvezi z delovanjem mreže;

(b) zagotoviti pristojno mesto za razprave o praktičnih in pravnih vprašanjih, s katerimi se države članice srečujejo na področju pravosodnega sodelovanja, zlasti v zvezi z izvajanjem ukrepov, ki jih sprejme Evropska unija.

2. Pomembne izkušnje, ki se jih pridobi v okviru Evropske pravosodne mreže, se prenese na pristojne delovne skupine Evropske unije, da služijo za podlago pri razpravi o možnih zakonodajnih spremembah in uporabnih izboljšavah na področju mednarodnega pravosodnega sodelovanja.

Člen 6

Pogostnost sestankov

1. Evropska pravosodna mreža se prvič sestane v treh mesecih po začetku veljavnosti tega skupnega ukrepa.

2. Evropska pravosodna mreža se potem sestaja redno na ad hoc osnovi, po potrebi, kot jo čutijo njegovi člani, na povabilo predsedstva Sveta, ki upošteva tudi zelje držav članic po tem, da se mreža sestane.

Člen 7

Kraj sestankov

1. Načeloma sestanki potekajo v prostorih Sveta v Bruslju, v skladu z določbami poslovnika Sveta.

2. Vendar je treba predvideti izmenične sestanke v državah članicah, ki bodo središčem za stike iz vseh držav članic omogočili, da se srečajo tudi z drugimi organi države gostiteljice in ne samo z njenim središčem za stike ter da obiščejo posebne organe v tej državi, ki so odgovorni za mednarodno pravosodno sodelovanje ali za boj proti določenim oblikam nevarnega kriminala.

NASLOV IV

PODATKI, KI SO NA VOLJO V OKVIRU EVROPSKE PRAVOSODNE MREŽE

Člen 8

Vsebina podatkov, objavljenih v okviru Evropske pravosodne mreže

Središča za stike morajo imeti stalen dostop do naslednjih štirih vrst podatkov:

1. do vseh podrobnosti o središčih za stike v vsaki državi članici, po potrebi z razlago njihovih pristojnosti na nacionalni ravni;

2. do poenostavljenega seznama pravosodnih organov in imenika lokalnih organov v vsaki državi članici;

3. do kratkih in jedrnatih pravnih in uporabnih informacij o pravosodnem sistemu in procesni zakonodaji v 15 državah članicah;

4. do besedil veljavnih pravnih instrumentov in v zvezi s trenutno veljavnimi konvencijami do besedil deklaracij in pridržkov.

Člen 9

Sprotno dopolnjevanje podatkov

1. Podatke, ki se jih razpošilja po Evropski pravosodni mreži, je treba zanesljivo stalno sproti dopolnjevati.

2. Odgovornost vsake posamezne države članice je, da preverja točnost podatkov, ki so v sistemu, ter da obvesti Svet takoj, kakor hitro je treba dopolniti podatke glede ene od štirih točk, omenjenih v členu 8.

3. Generalni sekretariat Sveta je odgovoren za upravljanje z mrežo, vzpostavljeno s tem skupnim ukrepom. Se zlasti je odgovoren za to, da so podatki, omenjeni v členu 8, dostopni članom Evropske pravosodne mreže in da se podatke, potrebne za pravilno delovanje mreže, stalno sproti dopolnjuje.

NASLOV V

TELEKOMUNIKACIJSKO OMREŽJE

Člen 10

Poročilo o telekomunikacijskem sistemu

1. V šestih mesecih po začetku veljavnosti tega skupnega ukrepa Svet na podlagi poročila Predsedstva, sestavljenega po posvetovanju z Evropsko pravosodno mrežo, preuči, ali naj se mreža poveže s telekomunikacijskim omrežjem.

2. Svet določi podrobnosti glede konfiguracije telekomunikacijskega sistema s sklepom, ki ga sprejme s kvalificirano večino v skladu s členom K.3(2)(b) Pogodbe o Evropski uniji.

NASLOV VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 11

Krajevna veljavnost

Glede Velike Britanije veljajo določbe tega skupnega ukrepa za Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske, Normandijske otoke in otok Man.

Člen 12

Ocena delovanja Evropske pravosodne mreže

Svet prvič oceni delovanje Evropske pravosodne mreže na koncu začetne faze, ki se konča eno leto po začetku veljavnosti tega skupnega ukrepa.

Zatem Svet vsake tri leta na pobudo predsedstva oceni delovanje Evropske pravosodne mreže na podlagi poročila, ki ga sestavi mreža.

Po pregledu prvega triletnega poročila Svet na podlagi izkušenj iz delovanja mreže in razvoja Europolovih pooblastil preveri položaj in vlogo, ki jo mreža lahko ima nasproti Europolu.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta skupni ukrep začne veljati en mesec po dnevu objave v Uradnem listu.

Člen 14

Objava

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu.

V Luxembourgu, 29. junija 1998

Za Svet

Predsednik

R. Cook

[1] UL L 105, 27.4.1996, str. 1.

--------------------------------------------------

PRILOGA

IZJAVA SVETA

Svet izjavlja, da člen 11 tega skupnega ukrepa o vzpostavitvi Evropske pravosodne mreže ne posega v ozemeljsko veljavnost drugih instrumentov.

--------------------------------------------------