ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

Tveganja v proračunskih napovedih v programu so na splošno videti uravnotežena. Po eni strani dokaj previden makroekonomski scenarij kaže, da bi lahko bili prihodki višji in izdatki nekoliko nižji od predvidenih v proračunu. Estonija je skozi čas dokazala, da je previdna v svojih napovedih in je svoje fiskalne cilje v preteklih nekaj letih pogosto presegla. Po drugi strani pa ni mogoče popolnoma izključiti nepričakovanih izpadov dohodka zaradi načrtovanih znižanj davkov ali škodljivih vplivov na rast, ki bi jo povzročili zunanji pretresi. Glede na bilanco tveganj je videti, da je stanje proračuna v programu primerno za ohranjanje srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti o stanju proračuna blizu ravnovesja v celotnem programskem obdobju 2004-2008. Videti je, da zagotavlja tudi dovolj veliko varnostno rezervo, da se pri normalnih makroekonomskih nihanjih prepreči prekoračenje zgornje meje primanjkljaja, ki znaša 3 % BDP.
3.

Na tej lokaciji so shranjeni trdni srednjeradioaktivni odpadki, s katerimi se dolgoročno ravna v skladu z vladno politiko Združenega kraljestva. Nizkoradioaktivni odpadki in elementi izsevanega goriva se skladiščijo na tej lokaciji pred prevozom na lokacijo za odlaganje ali ponovno obdelavo v obratih v Združenem kraljestvu. Neradioaktivni trdni odpadki ali odpadne snovi, ki so izvzeti iz predpisanega nadzora, bodo odstranjeni kot običajni odpadki ali ponovno uporabljeni ali reciklirani. To bo opravljeno v vseh primerih v skladu z merili, določenimi v temeljnih varnostnih standardih (Direktiva 96/29/Euratom).
(7)

Poročilo Eurostata iz leta 2021 z naslovom Possibility of recognising COVID-19 as being of occupational origin at national level in EU and EFTA countries (Možnost priznavanja poklicnega izvora COVID-19 na nacionalni ravni v državah EU in državah Efte) (5) kaže, da večina držav članic COVID-19 priznava kot poklicno bolezen ali nesrečo pri delu v skladu s pogoji, določenimi na nacionalni ravni.
Portugalska ima velik delež energije iz obnovljivih virov (tretjina mešanice energijskih virov) in ni močno odvisna od fosilnih goriv iz Rusije. Vendar po podatkih za leto 2020 nafta in plin (predvsem utekočinjeni zemeljski plin) še vedno predstavljata dve tretjini oskrbe s primarno energijo, in sicer 42 % za nafto in 24 % za plin. Premog je bil za proizvodnjo električne energije postopno opuščen do leta 2021, vendar se je poraba plina v zadnjih letih hitro povečala, deloma zaradi manjše razpoložljivosti električne energije iz hidroelektrarn zaradi suše. Ker Portugalska iz Rusije uvozi le 10 % plina, je njena odvisnost od utekočinjenega zemeljskega plina precej nižja od povprečja Unije, ki znaša 44 %, poleg tega pa iz Rusije ne uvaža nafte in premoga (22). Vendar Portugalska uvozi 100 % fosilnih goriv. Za zmanjšanje te splošne odvisnosti od uvoza bo treba s povečanjem podnebnih ambicij Unije, ki so usmerjene v cenovno dostopnejšo, varnejšo in trajnostno energijo, še naprej izkoriščati potencial Portugalske na področju sončne in vetrne energije, predvsem na morju, zlasti z racionalizacijo postopkov za izdajo dovoljenj in krepitvijo upravnih zmogljivosti. Nadgradnja omrežij za prenos in distribucijo električne energije, vključno s tehnologijami enosmernega toka, ter omogočanje naložb v shranjevanje električne energije in obnovljivi vodik z ustreznimi dodatnimi zmogljivostmi za energijo iz obnovljivih virov bi omogočila oskrbo s prilagodljivo in hitro odzivno energijo, kar je ključnega pomena za upravljanje sistema z visokim deležem obnovljivih virov energije. Za odpornost elektroenergetskega sistema Portugalske in Unije je izziv tudi nizka raven povezanosti elektroenergetskih sistemov s Španijo (in prek nje s Francijo). Dodatne čezmejne povezave bi lahko pripomogle k boljši vključenosti zmogljivosti Iberskega polotoka za obnovljive vire energije v enotni energetski trg, tudi plinske infrastrukture, pripravljene za vodik, saj bi lahko prispevale k diverzifikaciji oskrbe s plinom na notranjem trgu in pomagale izkoristiti dolgoročni potencial za obnovljivi vodik.

Za izboljšanje energijske učinkovitosti stavb bi se z ustreznimi shemami financiranja, kampanjami ozaveščanja in razvojem zelenih znanj in spretnosti znatno povečala učinkovitost naložbenih prizadevanj. Poleg tega je treba nadalje razogljičiti prometni sektor, med drugim s pospešitvijo uvedbe infrastrukture za polnjenje električnih vozil ter spodbujanjem ključnih projektov železniškega, kolesarskega in javnega prevoza. Da bi se Portugalska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede ciljev zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.
Učinkovito čezmejno operativno sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj zahteva prehod na skupno kulturo na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj v Uniji. Vzpostavitev skupnih začetnih tečajev usposabljanja, kot tistih, ki sta jih na primer vzpostavili Španija in Francija v Valdemoru, programov izmenjav kadetov na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj o zadevah, ki se nanašajo na to sodelovanje, ter tečajev za stalni razvoj o teh zadevah za uradnike organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in preiskovalce kaznivih dejanj je bistvena za povečanje znanj, spretnosti in zaupanja. Prav tako je pomembno, da države članice v nacionalne začetne tečaje usposabljanje za kadete preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj vključijo možnost tečaja o čezmejnem operativnem sodelovanju na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj. Prav tako je pomembno, da si države članice v sodelovanju z Agencijo Evropske za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL), ustanovljeno z Uredbo (EU) 2015/2219 Evropskega parlamenta in Sveta (2), prizadevajo za oblikovanje ali prilagoditev tečajev o čezmejnem operativnem sodelovanju na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in da zagotovijo jezikovno usposabljanje v okviru nacionalnega stalnega usposabljanja uradnikov.

Za kadete in uradnike preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, ki taka tečaje usposabljanja opravijo, bi lahko predvideli poklicne poti. Priporočiti bi bilo treba, da države članice še naprej čim bolj uporabljajo CEPOL, in sicer tako, da mu zagotavljajo informacije o svojih potrebah po usposabljanju, podpirajo dejavnosti CEPOL ter prispevajo k usklajevanju svojega portfelja usposabljanj s prednostnimi nalogami v zvezi s čezmejnim sodelovanjem na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, določenimi v ocenah strateških potreb EU po usposabljanju (EU-STNA). Priporočiti bi bilo treba, da države članice razmislijo o možnosti priprave obsežnih in dolgoročnih vseevropskih programov skupnega usposabljanja in izmenjave za kadete in uradnike organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj v zvezi s čezmejnim operativnim sodelovanjem na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj.
(17)

Europeana (17) je bila ključna za krepitev dejavnosti čezmejnega sodelovanja in standardizacije v EU in zunaj nje. Njeni standardizirani okviri za izmenjavo digitalnih vsebin in metapodatkov na spletu, zlasti podatkovni model Europeane (18), izjave o pravicah (19) in okvir Europeane za objavo (20), se množično uporabljajo v sektorju kulturne dediščine v Evropi in na mednarodni ravni. Podatkovni model Europeane na primer omogoča standardiziran prikaz podatkov, ki jih Europeani posredujejo ustanove za varstvo kulturne dediščine z različnih področij v različnih oblikah. Okvir RightsStatements.org zagotavlja nabor standardiziranih izjav o pravicah, ki jih lahko ustanove za varstvo kulturne dediščine uporabijo za obveščanje javnosti o statusu digitalnih vsebin, kar zadeva avtorske pravice in ponovno uporabo. Vendar prizadevanja za interoperabilnost ostajajo potrebna z vidika formatov in standardov za digitalne vsebine in metapodatke, kot velja v primeru 3D tehnologij ali uporabe kontekstualnih entitet in normativnih datotek za semantično interoperabilnost. V izjavi o sodelovanju pri spodbujanju digitalizacije kulturne dediščine iz aprila 2019 so se države članice dogovorile, da bodo okrepile svoja prizadevanja za nadaljnji razvoj in spodbujanje standardov in okvirov interoperabilnosti v pobudah za digitalizacijo. Države članice in ustanove za varstvo kulturne dediščine bi zato morale okrepiti svoja prizadevanja za podpiranje ali upoštevanje ustreznih standardov in okvirov, da bi pospešile souporabo in ponovno uporabo podatkov.
(5)

Vse od takrat so v Svetu, v tesnem posvetovanju s Komisijo ter ustreznimi agencijami in službami EU, potekale razprave o pregledu seznama tretjih držav iz Priloge I k Priporočilu Sveta ter o uporabi meril in metodologije iz Priporočila Sveta, kot je bilo spremenjeno s Priporočilom 2021/816. Na podlagi teh razprav bi bilo treba spremeniti seznam tretjih držav iz Priloge I. Konkretno bi bilo na seznam treba dodati Albanijo, Libanon, Republiko Severno Makedonijo, Srbijo in Združene države Amerike, v kategorijo entitet in teritorialnih ozemelj, ki jih najmanj ena država članica ne priznava kot države, pa tudi Tajvan. Kar zadeva Hongkong in Macao, naj bi bila nenujna potovanja zdaj mogoča brez zahteve po potrditvi vzajemnosti.
(1)

Svet je 30. junija 2020 sprejel Priporočilo o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (1) (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta). Svet je 16. julija 2020 sprejel Priporočilo (EU) 2020/1052 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (2). Svet je 30. julija 2020 sprejel Priporočilo (EU) 2020/1144 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (3). Svet je 7. avgusta 2020 sprejel Priporočilo (EU) 2020/1186 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (4). Svet je 22. oktobra 2020 sprejel Priporočilo (EU) 2020/1551 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (5). Svet je 17. decembra 2020 sprejel Priporočilo (EU) 2020/2169 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (6). Svet je 28. januarja 2021 sprejel Priporočilo (EU) 2021/89 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (7).
(1)

Svet je 30. junija 2020 sprejel Priporočilo o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (1) (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta). Svet je 16. julija 2020 sprejel Priporočilo (EU) 2020/1052 z dne 16. julija 2020 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (2). Svet je 30. julija 2020 sprejel Priporočilo Sveta (EU) 2020/1144 z dne 30. julija 2020 o spremembi Priporočila (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (3). Svet je 7. avgusta 2020 sprejel Priporočilo Sveta (EU) 2020/1186 z dne 7. avgusta 2020 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (4). Svet je 22. oktobra 2020 sprejel Priporočilo Sveta (EU) 2020/1551 z dne 22. oktobra 2020 o spremembi Priporočila (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (5).
(19)

S hitro gospodarsko rastjo v zadnjih letih so se izboljšale socialne razmere. Bruto razpoložljivi dohodek gospodinjstev se je leta 2019 povečal za 5,7 %. Delež prebivalstva, izpostavljenega tveganju revščine in socialne izključenosti, je v letu 2019 znašal 31,2 % in je bil med najvišjimi v Uniji, čeprav stalno upada. Vendar lahko vpliv pandemije na gospodarstvo poslabša socialne razmere. Revščina in socialna izključenost, vključno z revščino otrok, revščina zaposlenih in dohodkovna neenakost naj bi se po pričakovanjih povečale, pri čemer so najbolj izpostavljene ranljive skupine, kot so nestandardni delavci, neprijavljeni delavci, samozaposleni, Romi, invalidi, starejši in brezdomci. Pokritost z ukrepi socialne zaščite in njihova ustreznost ter učinkovitost davčnega sistema in sistema socialnih prejemkov pri prerazporejanju dohodka so še naprej omejene. Otroci na podeželskih območjih in v neformalnih naseljih imajo omejen dostop do kakovostne predšolske vzgoje in varstva, ustrezne prehrane, zdravstvenega varstva in stanovanj. Socialni transferji imajo zelo omejen učinek na zmanjševanje revščine, socialni referenčni indeks, ki se uporablja kot podlaga za izračun večine socialnih prejemkov in nadomestil, pa ni bil posodobljen že od leta 2008. Ustreznost minimalne dohodkovne podpore ostaja med najnižjimi v Uniji. Čeprav je bila reforma minimalnega dohodka za vključenost sprejeta leta 2016, je bila spet preložena na leto 2021. Socialne in osnovne storitve so še vedno v veliki meri nezadostne, tudi na področjih, kot so voda in sanitarne storitve, energija in stanovanja. Poleg tega je ozemeljska razporeditev neenakomerna in zaznamovana s precejšnjimi razlikami med podeželjem in mesti ter med regijami. To lahko omeji sposobnost preprečevanja posledic pandemije. Potencial socialne ekonomije za izboljšanje socialnih razmer še vedno ni izkoriščen.
(23)

Okrepljeno zagotavljanje storitev na področju izobraževanja in usposabljanja ter bolje usposobljena delovna sila bi v srednjeročnem obdobju bistveno pripomogla k okrevanju ter spodbudila vključujočo in trajnostno rast. Bolgarija bi lahko nadalje izboljšala kakovost izobraževanja in usposabljanja ter njuno ustreznost glede na potrebe trga dela. Bolgarija sodi med države članice, v katerih je vpliv socialno-ekonomskega ozadja na učni dosežek največji. Vključevanje Romov v izobraževanje ostaja izziv, saj je zgodnje opuščanje šolanja še posebej visoko med Romi in na podeželju. Splošna raven digitalnih spretnosti in znanj je nizka pri vsem prebivalstvu (starost 16–74 let), med drugim tudi med mladimi (starost 16–19 let). Izboljšanje digitalnih spretnosti in znanj, na primer z boljšo uskladitvijo digitalnih vsebin na različnih stopnjah izobrazbe in v različnih učnih načrtih, bi lahko pripomoglo k prilagajanju spremembam trga dela, ki jih povzroča digitalizacija, in potrebam po delu na daljavo v digitalnem okolju. Še vedno je 11 % učencev in dijakov brez računalnikov in/ali dostopa do interneta in 2 000 učiteljev brez računalnikov. Trenutne razmere učenja na daljavo bi zato lahko še poglobile že tako velike razlike v izobraževanju in usposabljanju, kljub nekaterim nedavnim podpornim ukrepom. Nadaljnja prizadevanja za izboljšanje digitalnega znanja vseh učencev in dijakov ter njihovega dostopa do ustrezne tehnične infrastrukture bi imela dolgotrajen pozitiven učinek na njihov dostop do izobraževanja, kar velja zlasti za ranljive skupine, vključno z Romi, in bi pripomoglo k znižanju visoke stopnje njihovega osipa.
(5)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (4), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.
(20)

Rezultati izobraževanja so še vedno nizki in nanje še vedno močno vpliva socialno-ekonomski položaj staršev. To odraža izzive v zvezi s kakovostjo in vključujočo naravo sistema izobraževanja in usposabljanja. Bolgarija ne vlaga dovolj v izobraževanje, zlasti predšolsko in osnovnošolsko izobraževanje, ki je ključno za ustvarjanje enakih možnosti že v zgodnji mladosti. Vključenost v kakovostno predšolsko vzgojo in varstvo je nizka, zlasti za Rome in otroke iz drugih prikrajšanih skupin. Stopnja osipa je še vedno visoka, kar negativno vpliva na prihodnjo zaposljivost in rezultate na trgu dela. Ustreznost poklicnega izobraževanja in usposabljanja za trg dela ter razpoložljivost dualnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja ostajata nezadostni. Čeprav so nekateri ukrepi v teku, so potrebna nadaljnja prizadevanja za zagotovitev, da se bo nabor znanj in spretnosti visokošolskih diplomantov lahko skladno odzival na kratko- in srednjeročno pomanjkanje znanj in spretnosti. Uvedeni so bili nekateri ukrepi za ponovno usposabljanje učiteljev in povečanje privlačnosti učiteljskega poklica. Vendar je treba programe začetnega in nadaljnjega izobraževanja učiteljev dodatno okrepiti in si še naprej prizadevati za izboljšanje delovnih pogojev zaposlenih v izobraževanju.
(10)

Leta 2018 se je stopnja brezposelnosti še naprej hitro zniževala. Znatno se je znižala tudi brezposelnost mladih, vendar je še vedno visoka. Vendar stopnji delovne aktivnosti in zaposlenosti na Hrvaškem ostajata nizki, pri čemer so glavni vzroki za neaktivnost predčasno upokojevanje in družinske obveznosti. Izboljšati je treba dostop do zaposlitve, na primer s predvidevanjem in zagotavljanjem ustreznih znanj in spretnosti. Še vedno so prisotni številni dejavniki, ki prispevajo k neaktivnosti, trenutni ukrepi za pomoč ljudem, da vstopijo na trg dela, pa se zdijo nezadostni. Zmogljivost institucij trga dela je še vedno omejena, sodelovanje med zavodi za zaposlovanje, socialnimi službami in drugimi ustreznimi deležniki pa je šibko. Leta 2019 je začel veljati pomemben sveženj reform pokojninskega sistema. Glavni cilji reforme so trije, in sicer: i) odpraviti pomanjkljivosti v zasnovi, ki so privedle do nepoštenega obravnavanja nekaterih skupin upokojencev; ii) izboljšati ustreznost pokojninskega sistema z daljšo delovno dobo ter iii) okrepiti institucionalno ureditev in uspešnost drugega stebra pokojninskega sistema.
(21)

Ovire za konkurenco in naložbe na področju več poslovnih storitev ovirajo rast in produktivnost. Stopnje vstopa novih ponudnikov storitev so precej pod povprečjem Unije, medtem ko stopnje dobička presegajo povprečje Unije. Kazalnik restriktivnosti Komisije kaže, da je belgijski regulativni okvir za računovodje, davčne svetovalce, arhitekte in nepremičninske posrednike precej bolj omejujoč od povprečja Unije. Nedavno sprejeti zakon je uvedel strožje zahteve za patentne zastopnike. Zvezni urad za načrtovanje ocenjuje, da bi ambiciozno zmanjšanje regulativnega bremena v pravnih, računovodskih in arhitekturnih storitvah povečalo delovno storilnost. Regulirane pristojbine notarjev za nepremičninske transakcije so precejšnje, kar povečuje davke na registracijo. Regije so različno reformirale obrti in gospodarske dejavnosti. Maloprodajni sektor se še vedno sooča z operativnimi omejitvami, ki ovirajo njegovo produktivnost in odvračajo od naložb. V sektorju supermarketov raven konkurence ni optimalna, predvsem zaradi visoke koncentracije ter nizke dinamike vstopa in izstopa. Glede na kazalnik omejitve maloprodaje je Belgija šesta najbolj omejevalna država članica, kar zadeva operativno okolje za trgovce na drobno. Nacionalni reformni program za leto 2019 izpostavlja nedavne reforme v regiji glavnega mesta Bruselj za lažje ustanavljanje maloprodajnih podjetij. Za trg telekomunikacij je značilna visoka stopnja koncentracije (ki so jo dodatno zaostrili nedavni prevzemi) in šibka konkurenca. To je razvidno tudi iz razmeroma visokih cen fiksnih storitev v primerjavi z drugimi državami. V fiksnih omrežjih je za maloprodajni trg značilen geografsko določen duopol prvotnih operaterjev in operaterjev kabelskih omrežij. To lahko ustvari ovire za opravljanje paketnih storitev fiksne in mobilne telefonije s strani drugih operaterjev. V nacionalnem reformnem programu za leto 2019 je poudarjeno, da je bila sprejeta reforma gospodarskega prava, ki naj bi izboljšala skladnost konkurenčnega prava in delovanje belgijskega organa, pristojnega za konkurenco, s povečanjem učinkovitosti postopkov in zmanjšanjem tveganja nadaljnjih sporov pred sodiščem. Belgijski organ, pristojen za konkurenco, ima omejene vire v primerjavi z organi, pristojnimi za konkurenco v drugih državah članicah.
Evropski steber socialnih pravic določa 20 načel za spodbujanje enakih možnosti in dostopa do trga dela, poštenih delovnih pogojev ter socialne zaščite in vključenosti. Reforme, ki spodbujajo udeležbo na trgu dela, podpirajo uspešne prehode na trgu dela, spodbujajo ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in zmanjšujejo segmentacijo, lahko pripomorejo k spodbujanju vključujoče rasti, povečanju odpornosti gospodarstev in samodejni stabilizaciji, pa tudi k zmanjševanju neenakosti, obravnavanju revščine in socialne izključenosti, ter soočanju z izzivi v spreminjajočem se gospodarstvu. Posamezniku prilagojene pomoči pri iskanju dela, usposabljanju in prekvalifikaciji lahko privedejo do učinkovite in pravočasne aktivacije. Dostop do visokokakovostnega izobraževanja in usposabljanja v celotnem življenjskem obdobju je ključen, zanj pa so potrebne ustrezne naložbe v človeški kapital ter znanja in spretnosti, zlasti za nizko usposobljene delavce. Tovrstne reforme in naložbe na srednji in dolgi rok izboljšujejo zaposljivost, inovacije, produktivnost in plače, s čimer se povečuje odpornost euroobmočja ter spodbujata socialna vključenost in mobilnost tako znotraj držav članic kot tudi po vsem euroobmočju. Davčna obremenitev v euroobmočju je razmeroma visoka in usmerjena na delo; z razbremenitvijo dela in preusmeritvijo na davčne osnove, ki manj ovirajo rast, kot so davki na nepremičnine, davki na porabo in okoljski davki, bi se lahko okrepila ponudba delovne sile in povpraševanje po njej. Delovnopravna zakonodaja mora zagotavljati poštene in dostojne pogoje dela za vse delavce, še zlasti glede na pojavljanje novih oblik zaposlitev in novih vrst pogodb, ki prinašajo nove priložnosti, obenem pa tudi izzive z vidika varnosti zaposlitve in socialne zaščite.

Učinkoviti in vzdržni sistemi socialne zaščite so prav tako bistveni za zagotavljanje ustreznega dohodka in dostopa do kakovostnih storitev. Za spodbujanje udeležbe na trgu dela so ključne tudi pokojninske reforme ter politike za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja. Nepotrebne omejitve delovne, sektorske ali geografske mobilnosti delavcev lahko ovirajo prerazporejanje znotraj držav članic in po vsem euroobmočju. Vključevanje socialnih partnerjev v zaposlitvene, socialne in sorodne ekonomske reforme je bistveno.
(10)

Dopolnilna možnost za podporo tako udeležbi v delovni sili kot inovativni zmogljivosti gospodarstva je dijakom in odraslim nuditi ustrezna znanja, spretnosti in kompetence, da se podpre zaposlovanje na hitro spreminjajočem se trgu delovne sile. Stopnja udeležbe odraslih v izobraževanju in usposabljanju je precej nižja od povprečja Unije. To, skupaj z nekaterimi pomanjkljivostmi pri digitalnih znanjih in spretnostih ter bralni in računski pismenosti, zlasti med odraslimi, ki nimajo terciarne izobrazbe, ovira njihovo zaposljivost. Ni še znano, v kakšni meri bodo nedavno uvedeni in še načrtovani ukrepi politike, kot so spremembe organizacije splošnega izobraževanja, poklicnega izobraževanja in višjega izobraževanja, vplivali na raven znanj in spretnosti.