ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije L 156/18

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 531/2009

z dne 18. junija 2009

o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca junija 2009 v okviru tarifne kvote za perutninsko meso s poreklom iz Izraela, odprte z Uredbo (ES) št. 1384/2007

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1384/2007 z dne 26. novembra 2007 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2398/96 o odprtju in upravljanju nekaterih kvot za uvoz proizvodov iz perutninskega mesa s poreklom iz Izraela v Skupnost (3) in zlasti člena 5(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca junija 2009 za podobdobje od 1. julija do 30. septembra 2009, so nižje od razpoložljivih. Zato je treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, in jih dodati količinam, določenim za naslednje kvotno podobdobje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja niso bili predloženi in ki jih je treba dodati količinam za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2009, so določene v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 19. junija 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 18. junija 2009 Za Komisijo Jean-Luc DEMARTY Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

(1) UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

(2) UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

(3) UL L 309, 27.11.2007, str. 40.
Ne izpodbija se, da so kanalske rešetke/linearni drenažni sistemi, običajno sestavljeni iz drenažnega žleba in rešetke na vrhu, večinoma namenjeni odvajanju vode s površine. Vendar pa omogočajo tudi varen in preprost dostop do podzemnega jaška, v tem primeru drenažnega kanala. Če bi se na primer drenažni kanal zamašil z listjem ali drugimi predmeti, bi lahko ena oseba to zamašitev odstranila tako, da bi dvignila rešetko in tako dosegla drenažni kanal. Tudi pri predpostavki, da se drenažni žleb ne more šteti kot del podzemnega jaška, h kateremu bi moral zagotavljati dostop celoten ulitek, je še zmeraj možno trditi, da kanalske rešetke pokrivajo linearno luknjo v zemlji, ki je bila izkopana za drenažo vode. Poudarja se tudi, da je v stavku v zadevni uvodni izjavi navedeno, da lahko dostop služi tudi za vizualni pregled, kar pa kanalske rešetke nedvomno omogočajo. Poleg tega je stavek, ki ga citira navedena stranka, treba razumeti glede na kontekst, tj. v povezavi z uvodno izjavo 15 in začetkom uvodne izjave 16. Kakor je že bilo navedeno, so „ulitki običajno sestavljeni okvirja, ki je pritrjen v tla, in iz pokrova ali rešetk, niveliranih s površino, ki jo uporabljajo pešci in/ali vozila in ki neposredno prenašajo težo in udarno silo pešcev in/ali prometa z vozili. Ulitki so namenjeni pokritju podzemnega jaška in morajo vzdržati upor motornih vozil in/ali pešcev. Pokrov ali rešetke morajo ostati trdno v okvirju v izogib obremenitvi s hrupom, telesnim poškodbam in škodi na vozilih.“ S preiskavo je bilo ugotovljeno, da so kanalske rešetke običajno sestavljene iz drenažnega kanala, ki je pritrjen v tla, in iz rešetk, niveliranih s površino, ki jo uporabljajo pešci in/ali vozila, in ki neposredno prenašajo težo in udarno silo pešcev in/ali prometa z vozili. Poleg tega se lahko kanalske rešetke uporabljajo tudi za dostop do podzemnega jaška in/ali vstop vanj ter morajo vzdržati upor motornih vozil in/ali pešcev. Zato se trditev, da kanalske rešetke nedvomno niso bile zajete v preiskavi, zavrže.
(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca junija 2009 za podobdobje od 1. julija do 30. septembra 2009, so nižje od razpoložljivih. Zato je treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, in jih dodati količinam, določenim za naslednje kvotno podobdobje –
9.

Člena 20 in 21 se nadomestita z naslednjim: „Člen 20 Pregledi na kraju samem 1. Pristojni nadzorni organ v zvezi z zahtevami in standardi, za katere je odgovoren, izvede preglede na kraju samem vsaj 1 % vseh upravičencev, ki vložijo zahtevke za plačilo na podlagi člena 36(a)(i) do (v) in (b)(i), (iv) in (v) Uredbe (ES) št. 1698/2005. 2. Uporabljata se drugi in tretji pododstavek člena 44(1) in člen 44(1a) in (2) Uredbe (ES) št. 796/2004. Člen 21 Izbira kontrolnega vzorca 1. Člen 45(1), (1a) in (1b) Uredbe (ES) št. 796/2004 se uporablja v zvezi z izbiro kontrolnega vzorca za izvajanje pregledov na kraju samem iz člena 20 te uredbe. 2. Vzorci upravičencev, ki jih je treba preveriti v skladu s členom 20, se izberejo iz vzorca upravičencev, ki so že bili izbrani na podlagi člena 12 in za katere veljajo zadevne zahteve ali standardi. 3. Vendar pa se vzorci upravičencev, ki jih je treba preveriti v skladu s členom 20 te uredbe, lahko izberejo iz populacije upravičencev, ki vložijo zahtevke za plačilo na podlagi člena 36(a)(i) do (v) in (b)(i), (iv) in (v) Uredbe (ES) št. 1698/2005 in ki so dolžni izpolniti zadevne zahteve ali standarde. 4. Lahko se sprejme odločitev, da se nadaljuje s kombinacijo postopkov iz odstavkov 2 in 3, če taka kombinacija poveča uspešnost kontrolnega sistema.“;
A5

MRS 7 se spremeni, kakor je opisano spodaj. Naslov nad 39. členom in 39.–42. člen se spremenijo na naslednji način: 39 Skupne denarne tokove, ki izhajajo iz pridobitev ali izgube obvladovanja odvisnih podjetij ali drugih poslovnih enot, je treba predstaviti ločeno in označiti kot naložbene aktivnosti. 40 Podjetje mora glede na pridobitve ali izgube obvladovanja odvisnih podjetij ali drugih poslovnih enot v celoti razkriti vsako od naslednjih postavk: (a) celotno plačano ali prejeto nadomestilo, (b) del nadomestila, ki sestoji iz denarja in denarnih ustreznikov, (c) znesek denarja in denarnih ustreznikov v odvisnih podjetjih ali drugih poslovnih subjektih, katerih obvladovanje je pridobljeno ali izgubljeno, ter (d) znesek sredstev zunaj denarja in denarnih ustreznikov v odvisnih podjetjih ali drugih poslovnih subjektih, katerih obvladovanje je bilo pridobljeno ali izgubljeno, seštet za vsako glavno skupino posebej. 41 Ločena predstavitev učinkov pridobitev ali izgube obvladovanja odvisnih podjetij in drugih poslovnih subjektov na denarni tok, kjer so ti učinki predstavljeni v eni sami postavki, a tudi posebno razkritje zneskov sredstev in obveznosti, ki so pridobljeni ali odtujeni, pomaga ločevati takšne denarne tokove od denarnih tokov, ki izhajajo iz drugega poslovanja, naložbenih in finančnih aktivnosti. Učinek izgube obvladovanja na denarne tokove ni odštet od učinka pridobitve obvladovanja nanje. 42 Celotni znesek izdatkov ali prejemkov v zvezi z nadomestilom za pridobitev ali izgubo obvladovanja odvisnih podjetij ali drugih poslovnih subjektih je v izkazu denarnih tokov prikazan s čistimi zneski pridobljenega ali odtujenega denarja in denarnih ustreznikov, kot del takšnih transakcij ali spremenjenih okoliščin.“ Dodata se 42A in 42B člen: „42A Denarne tokove, ki izhajajo iz sprememb deležev v lastniškem kapitalu v odvisnih podjetjih, ki ne povzročijo izgube obvladovanja, je treba razvrstiti kot denarne tokove iz finančnih aktivnosti. 42B Spremembe deležev v lastniškem kapitalu v odvisnih podjetjih, ki ne povzročijo izgube obvladovanja, kot je naknaden nakup ali prodaja kapitalskih instrumentov odvisnega podjetja s strani obvladujočega podjetja, se obračunajo kot transakcije z lastniškim kapitalom (glej MRS 27 Konsolidirani in ločeni računovodski izkazi (kakor ga je leta 2008 spremenil Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde)). Skladno s tem se nastali denarni tokovi razvrstijo na enak način kot transakcije z lastniki, opisane v 17. členu.“ Doda se 54. člen: „54 MRS 27 (kakor ga je leta 2008 spremenil Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde) je spremenil 39.–42. člen in dodal 42.A in 42.B člen. Podjetje mora uporabljati navedene spremembe za letna obdobja, ki se začnejo 1. julija 2009 ali pozneje. Če podjetje uporabi MRS 27 (spremenjen 2008) za zgodnejše obdobje, morajo te spremembe veljati tudi za tako zgodnejše obdobje. Spremembe je treba uporabljati za nazaj.“
(5)

Člen 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1943/2003 (3) je skupinam proizvajalcev omogočal, da v vrednost tržne proizvodnje vključijo pomožna tehnološka sredstva. To načelo je treba ohraniti za skupine proizvajalcev, ki so prejeli začasno priznanje na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 (4), dokler se sistemi pomožnih tehnoloških sredstev postopno ne odpravijo. Primerno je, da skupine proizvajalcev iz člena 203a(4) Uredbe ES št. 1234/2007 še naprej v svojo prodajo vračunavajo pomožna tehnološka sredstva, ki so jih prejele na podlagi uredb Komisije (ES) št. 1621/1999 (5), (ES) št. 1622/1999 (6), (ES) št. 1535/2003 (7) in (ES) št. 2111/2003 (8). Takim skupinam proizvajalcev je treba omogočiti, da vložijo dodaten zahtevek za pomoč iz člena 103a(1)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se izračuna na osnovi te dodatne vrednosti tržne proizvodnje, če navedena pomožna tehnološka sredstva niso bila upoštevana pri prejšnjih standardnih zahtevkih. Primerno je določiti pravila za izračunavanje pomoči iz člena 103a(1)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007, kar zadeva skupine proizvajalcev v državah članicah, ki so v Evropsko unijo vstopile 1. maja 2004 ali pozneje z letnimi obdobji načrtov za priznanje, ki so se začeli leta 2007 in končali leta 2008.
2.

Člen 16a se nadomesti z naslednjim: „Člen 16a Posebne dejavnosti, povezane z nekaterimi prednostnimi nalogami 1. Do 31. decembra 2009 države članice v svojih programih za razvoj podeželja v skladu s svojimi posebnimi potrebami določijo vrste dejavnosti z naslednjimi prednostnimi nalogami, kakor so opisane v strateških smernicah Skupnosti in podrobneje določene v nacionalnem strateškem načrtu: (a) podnebne spremembe; (b) obnovljivi viri energije; (c) upravljanje z vodami; (d) biotska raznovrstnost; (e) ukrepi, povezani s prestrukturiranjem sektorja mleka in mlečnih izdelkov; (f) inovacije v zvezi s prednostnimi nalogami iz točk (a) do (d); (g) infrastruktura širokopasovnega interneta na podeželskih območjih. Vrste dejavnosti, ki se povezujejo s prednostnimi nalogami iz točk (a) do (f) prvega pododstavka, se usmerjene v doseganje učinkov, kakršni so možni učinki, opredeljeni v Prilogi II. Okvirni seznam takšnih vrst dejavnosti in njihovih možnih učinkov je v Prilogi II. Priloga III vsebuje seznam vrst dejavnosti v zvezi s prednostno nalogo iz točke (g) prvega pododstavka. Revidirani programi razvoja podeželja, povezani z dejavnostmi iz tega odstavka, se Komisiji predložijo najpozneje do 15. julija 2009. 2. Od 1. januarja 2009 se za vrste dejavnosti iz točk (a) do (f) odstavka 1stopnje intenzivnosti pomoči iz Priloge I lahko povečajo za 10 odstotnih točk. 3. Do 31. decembra 2009 vsak program razvoja podeželja prav tako vključuje: (a) seznam vrst dejavnosti in informacije iz člena 16(c) o posebnih vrstah dejavnosti iz odstavka 1 tega člena; (b) tabelo, ki za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013 prikazuje višino prispevka Skupnosti za vrste dejavnosti iz točk (a) do (f) odstavka 1 in prispevek Skupnosti za vrste dejavnosti iz točke (g) odstavka 1.“
(2)

Uredba Komisije (ES) št. 274/2009 z dne 2. aprila 2009 o določitvi količinske omejitve za izvoz izvenkvotnega sladkorja in izvenkvotne izoglukoze do konca tržnega leta 2009/2010 (3) določa zgoraj navedene omejitve. Ta uredba se bo uporabljala šele od 1. oktobra 2009 in zato bo količinska omejitev za izvoz izvenkvotnega sladkorja in izvenkvotne izoglukoze do konca tržnega leta 2009/2010 na voljo šele od tega datuma.
(1)

Na podlagi sporočil, ki so jih predložile države članice 15. aprila 2009 v skladu s členom 9a(1) in (2) Uredbe (ES) št. 214/2001, je skupna količina posnetega mleka v prahu, ponujena za intervencijo po fiksni ceni od 1. marca 2009, presegla omejitev 109 000 ton, določeno v členu 13 Uredbe (ES) št. 1234/2007. Zato je treba intervencijsko odkupovanje posnetega mleka v prahu po fiksni ceni začasno prekiniti do 31. avgusta 2009, za količine, ki so jih prejeli pristojni organi držav članic 14. aprila 2009, je treba določiti enoten odstotek in ponudbe, ki jih prejmejo pristojni organi držav članic 15. aprila 2009 in pozneje, je treba zavrniti.
9.

člen 130 se nadomesti z naslednjim: „Člen 130 Določitev posameznih kvot za mleko Do konca 7. obdobja iz člena 66 Uredbe (ES) št. 1234/2007 (5), z odstopanjem od člena 102(1)(a) te uredbe, se lahko država članica odloči, da se za kmete, ki redijo krave mlekarice in prenesejo ali prevzamejo vse individualne referenčne količine ali njihov del z začetkom veljavnosti 31. marca ali 1. aprila v skladu s členom 65(i) in (k) Uredbe (ES) št. 1234/2007 ali v skladu z nacionalnimi določbami, sprejetimi za izvajanje členov 73, 74 in 75 te uredbe, 1. aprila določita največja individualna referenčna količina razpoložljivega mleka, ki je upravičena do premije za krave dojilje, ter največje število krav dojilj.
„R4

Recikliranje/pridobivanje kovin in njihovih spojin pod naslednjimi pogoji: Dejavnosti so omejene na ostanke, nastale v postopkih izdelave železa in jekla, kot so prah ali mulj, nastali med čiščenjem plinov, valjarniška škaja, filtrski prah z vsebnostjo cinka iz jeklarn, prah iz sistemov za čiščenje plinov v talilnicah bakra in podobni odpadki ter ostanki luženja z vsebnostjo svinca pri proizvodnji barvnih kovin. Izključeni so odpadki, ki vsebujejo PCB. Dejavnosti so omejene na postopke predelave železa in železovih zlitin (plavži, jaškovne peči in martinovke) ter barvnih kovin (postopek z waelzovo rotacijsko pečjo, postopki taljenja v kopeli z uporabo vertikalnih ali horizontalnih peči) pod pogojem, da obrati izpolnjujejo minimalne zahteve glede mejnih vrednosti emisij za PCDD in PCDF, določene v Direktivi 2000/76/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. decembra 2000 o sežiganju odpadkov (1), in sicer ne glede na to, ali za postopke navedena direktiva velja, in brez poseganja v druge določbe Direktive 2000/76/ES, kadar se ta uporablja, in določbe Direktive 96/61/ES.
(4)

Po mnenju Evropske agencije za varnost hrane („Agencija“) z dne 18. novembra 2008 in dne 29. oktobra 2008 (2) na podlagi podatkov, ki jih je predložil vlagatelj, encimski pripravek 6-fitaze, pridobljene iz glive Aspergillus oryzae (DSM 17594), kot ga proizvaja vlagatelj DSM Nutritional Products Ltd, ki jo zastopa DSM Nutritional Products Sp. z o.o., nima škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ali na okolje ter je učinkovit pri izboljšanju uporabe fitinsko vezanega fosforja. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah za spremljanje po vključitvi v promet. Potrdila je tudi poročilo o metodi analize krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij Skupnosti, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.
6.

členu 27 se doda naslednji odstavek 4: „4. Države članice vsako leto pred 1. oktobrom Komisiji pošljejo poročilo o uporabi kvot in pobiranju dajatev za 12-mesečno obdobje, ki se zaključi 31. marca istega koledarskega leta. Poročilo vsebuje informacije o ponovnih dodelitvah neuporabljenih kvot, vključno s številom proizvajalcev, ki so jim bile dodeljene te kvote, in utemeljitvijo dodelitev. V poročilu se, kjer je to potrebno, navede število proizvajalcev, ki so prispevali k presežku dajatve, in število primerov, če so, v katerih se je plačilo presežka dajatve štelo za nemogoče, ker proizvajalci nedvomno niso bili sposobni izvesti plačila ali so bankrotirali. Države članice Komisiji pred 1. decembrom sporočijo vsako posodobitev poročila, da se vanj vključijo zadevne nove informacije. Vsako naslednje poročilo posodobi stališče v zvezi s pobiranjem vseh presežkov dajatev, ki so bile v prejšnjem poročilu prijavljene kot neporavnane.“;
(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca marca 2009 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2009, so nižje od razpoložljivih. Zato je treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, in jih dodati količinam, določenim za naslednje kvotno podobdobje –
(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca marca 2009 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2009, so pri nekaterih kvotah nižje od razpoložljivih. Zato je treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili predloženi, in jih dodati količinam, določenim za naslednje kvotno podobdobje –
SL Uradni list Evropske unije L 67/9

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 191/2009

z dne 11. marca 2009

o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katera so bili zahtevki predloženi od 2. do 6. marca 2009 za proizvode iz sektorja sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 950/2006 z dne 28. junija 2006 o podrobnih pravilih za izvajanje uvoza in prečiščevanja proizvodov v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov za tržna leta 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 (2) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Zahtevki za uvozna dovoljenja so bili pristojnim organom predloženi v obdobju od 2. do 6. marca 2009 v skladu z Uredbo (ES) št. 950/2006 in/ali Uredbo (ES) št. 508/2007 z dne 7. maja 2007 o odprtju tarifnih kvot za uvoz surovega trsnega sladkorja v Bolgarijo in Romunijo za dobavo rafinerijam v tržnih letih 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 (3) za skupno količino, ki je enaka ali presega razpoložljivo količino z zaporednimi številko 09.4341 (2008–2009).

(2) V teh okoliščinah mora Komisija določiti koeficient dodelitve, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in/ali države članice obvestiti, da je bila določena meja dosežena –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene od 2. do 6. marca 2009 v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 950/2006 in/ali v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 508/2007, se dovoljenja izdajo v okviru količin, ki so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 11. marca 2009 Za Komisijo Jean-Luc DEMARTY Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

(1) UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

(2) UL L 178, 1.7.2006, str. 1.

(3) UL L 122, 11.5.2007, str. 1.
(2)

Pripravek iz Bacillus licheniformis DSM 5749 in Bacillus subtilis DSM 5750, ki spada v skupino „mikroorganizmov“, je bil v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2) brez časovne omejitve dovoljen kot krmni dodatek za svinje z Uredbo Komisije (ES) št. 1453/2004 (3), za purane za pitanje in teleta do treh mesecev z Uredbo Komisije (ES) št. 600/2005 (4), ki je bila pozneje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2028/2006 (5), za prašiče za pitanje in pujske z Uredbo Komisije (ES) št. 2148/2004 (6). Ta dodatek je bil naknadno vpisan v register krmnih dodatkov Skupnosti kot obstoječ proizvod v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1831/2003.
(1)

Na podlagi podatkov, ki so jih posredovali pristojni organi, Komisija ugotavlja, da so bila uvozna dovoljenja za oluščen riž z oznako KN 1006 20, z izjemo uvoznih dovoljenj za riž basmati, izdana za količino 221 765 ton za obdobje od 1. septembra 2008 do 28. februarja 2009. Uvozno dajatev za oluščen riž z oznako KN 1006 20, razen za riž basmati, je zato treba spremeniti.
(1)

Na podlagi sporočil, ki so jih predložile države članice z dne 5. marca 2009 v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 105/2008, je skupna količina masla, ponujena za intervencijo po fiksni ceni od 1. marca 2009, presegla omejitev 30 000 ton, določeno v členu 13 Uredbe (ES) št. 1234/2007. Zato je treba intervencijsko odkupovanje masla po fiksni ceni začasno prekiniti do 31. avgusta 2009 za količine, ki so jih prejeli pristojni organi držav članic 4. marca 2009; ponudbe, ki jih prejmejo pristojni organi držav članic 5. marca 2009 in pozneje, je treba zavrniti.
(a)

odstavek 1 se spremeni: „1. Intervencijske agencije odkupijo samo posneto mleko v prahu, ki ustreza členu 10(1)(f) Uredbe (ES) št. 1234/2007 in odstavkom 2 do 7 tega člena ter je ponujeno v intervencijo v obdobju od 1. marca do 31. avgusta.“;
(5)

Proizvodi iz intervencijske zaloge so prednostno namenjeni za prehrano ljudi in živali, ob upoštevanju posebnih razmer na trgu za žita. Toda zaradi količine in kvalitete proizvodov iz intervencijskih zalog bo morda potrebna začasna in občasna uporaba tudi za druge namene, zlasti za odgovor na zahteve Skupnosti, kadar stanje zalog to upravičuje in kadar preskrba tradicionalnega trga s hrano ni ogrožena.
(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2008/2009 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 945/2008 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 50/2009 (4).
(24)

Člena 99 in 100 se nadomestita z naslednjim: „Člen 99 Pomoč za posneto mleko in posneto mleko v prahu, namenjeno uporabi za krmo 1. Če se nakopičijo presežki mlečnih izdelkov ali pa je verjetno, da lahko do njih pride, kar povzroča ali utegne povzročiti resno neravnotežje na trgu, se lahko Komisija odloči za odobritev pomoči za posneto mleko in posneto mleko v prahu, proizvedeno v Skupnosti, namenjeno uporabi za krmo v skladu s pogoji in standardi za izdelke, ki jih določi Komisija. Pomoč se lahko določi vnaprej ali z razpisnimi postopki. Za namene tega člena se pinjenec in pinjenec v prahu obravnavata kot posneto mleko in posneto mleko v prahu. 2. Zneske pomoči določi Komisija ob upoštevanju referenčne cene, določene v točki (e)(ii) člena 8(1) za posneto mleko v prahu, ter razvoja razmer na trgu za posneto mleko in posneto mleko v prahu. Člen 100 Pomoč za posneto mleko, predelano v kazein in kazeinate 1. Če se nakopičijo presežki mlečnih izdelkov ali pa je verjetno, da do njih lahko pride, kar povzroča ali utegne povzročiti resno neravnotežje na trgu, se lahko Komisija odloči za odobritev pomoči za v Skupnosti pridelano mleko, predelano v kazein in kazeinate, v skladu s pogoji in standardi za tako mleko ter kazein in kazeinate, proizvedene iz njega, ki jih določi Komisija. Pomoč se lahko določi vnaprej ali z razpisnimi postopki. 2. Pomoč določi Komisija ob upoštevanju razvoja razmer na trgu za posneto mleko v prahu in referenčne cene za posneto mleko v prahu, določene v točki (e)(ii) člena 8(1). Pomoč se lahko razlikuje glede na to, ali je posneto mleko predelano v kazein in kazeinate, in glede na kakovost teh izdelkov.“