L 400/86 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 ODLOČBA SVETA 
z dne 19. decembra 2006 
o posebnem programu "Sodelovanje" 
za izvajanje Sedmega okvirnega program a Evropske skupnosti za raziskave, 
tehnološki razvoj in pred stavitvene dejavnosti  
(2007–2013) 
(Besedilo velja za EGP) 
(2006/971/ES) 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 166(4) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta1, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora2, 
                                                 
1 Mnenje z dne 30. novembra 2006 (še ni bilo objavljeno v Uradnem listu). 
2 UL C 185, 8.8. 2006, str. 10. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/87 
 ob upoštevanju naslednjega: 
(1) V skladu s členom 166(3) Pogodbe, se Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 20. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in  predstavitvene dejavnosti (2007–2013)
1 (v nadaljnjem 
besedilu "okvirni program") izvaja s posebnimi programi, v katerih so dolo čena podrobna 
pravila za njihovo izvajanje in trajanje  ter predvidena potrebna sredstva. 
(2) Okvirni program je sestavljen iz štirih vrst dejavnosti: nadnacionalno sodelovanje pri 
politično opredeljenih temah ("Sodel ovanje"), raziskave, ki jih izvajajo raziskovalci na 
pobudo raziskovalne skupnosti ("Zamisli"), podpor a usposabljanju in poklicnemu razvoju 
raziskovalcev ("Ljudje") in podpora razis kovalnim zmogljivostim ("Zmogljivosti"). Ta 
posebni program se nanaša na dejavnosti, ki  naj se izvajajo s posrednimi ukrepi v okviru 
programa "Sodelovanje". 
(3) Za ta posebni program bi se morala upor abljati pravila okvirne ga programa za udeležbo 
podjetij, raziskovalnih središ č in univerz ter za razširjanje rezultatov raziskav (v 
nadaljnjem besedilu "pravila za udeležbo in razširjanje"). 
                                                 
1 UL L 412, 30.12.2006, str. 1. 
L 400/88 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 (4) Okvirni program bi moral dopolnjevati dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah ter tudi 
druge ukrepe Skupnosti, ki so nujno potrebni pri splošnih st rateških prizadevanjih za 
uresničevanje lizbonskih ciljev, zlasti ukrepe na podro čju strukturnih skladov, kmetijstva, 
izobraževanja, usposabljanja, kulture, konkuren čnosti in inovacij, industrije, zdravja, 
varstva potrošnikov, zaposlovanja,  energije, prometa in okolja. 
(5) Inovacije in z MSP povezane dejavnosti, ki jih podpira ta okvirni program, bi morale 
dopolnjevati tiste dejavnosti,  ki se izvajajo z okv irnim programom za konkuren čnost in 
inovacije; to bo prispevalo k zmanjševanju vrzeli med raziskavami in inovacijami ter 
spodbudilo vse oblik e inovativnosti. 
(6) Izvajanje tega posebnega programa lahko spodbudi uvedbo dopolnilnih programov, ki 
vključujejo udeležbo le nekaterih držav članic, udeležbo Skupnosti pri programih, ki jih 
izvaja več držav članic, ali ustanovitev skupnih podjet ij ali drugih struktur v smislu členov 
168, 169 in 171 Pogodbe. 
(7) Ta posebni program bi moral Evropski investicijski banki (EIB) s prispevki omogo čiti 
pomoč pri ustanovitvi "Sklada za financiranje na  osnovi delitve tveganja", da bi se 
izboljšal dostop do posojil EIB. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/89 
 (8) Ta posebni program bi moral, skladno z drugimi programi Skupnosti, z dejanskimi in 
posebnimi ukrepi v korist MSP ustrezno podpirati njihovo udeležbo. 
(9) Skupnost je v skladu s členom 170 Pogodbe sklenila vrsto mednarodnih sporazumov na 
področju raziskav in treba bi si bilo prizadevati za krepitev  mednarodnega sodelovanja na 
področju raziskav, da bi se Skupnost še bolj vklju čevala v svetovno raziskovalno skupnost. 
Zato naj v tem posebnem programu sodelujejo  države, ki so v ta namen sklenile 
sporazume, na ravni projekta in na podlagi vzaj emnih koristi pa naj v njem sodelujejo tudi 
subjekti iz tretjih držav in mednarodne organizacije za znanstveno sodelovanje. 
(10) Raziskovalne dejavnosti, ki  se izvajajo znotraj tega programa, bi morale upoštevati 
temeljna eti čna načela, vključno s tistimi, ki so izražena v Listini o temeljnih pravicah 
Evropske unije. 
(11) Izvajanje okvirnega programa bi moralo  prispevati k spodbujanju trajnostnega razvoja. 
L 400/90 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 (12) Pomembno je zagotoviti dobro finan čno upravljanje okvirnega programa, kar se da 
učinkovit in uporabnikom prijazen na čin za njegovo izvajanje ter obenem pravno varnost 
in dostopnost programa vsem udeležencem v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki se uporablja za splošni prora čun 
Evropskih skupnosti
1 in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 o dolo čitvi 
podrobnih pravil za izvajanje finan čne uredbe in vsemi prihodnjimi spremembami2. 
(13) Sprejeti bi bilo tr eba tudi ustrezne ukrepe – sorazmerne s finan čnimi interesi Evropskih 
skupnosti – za spremljanje u činkovitosti dodeljene finan čne podpore in u činkovitosti 
uporabe teh sredstev, da bi se prepre čile nepravilnosti in goljufije, storiti pa bi bilo treba 
tudi vse potrebno za povra čilo izgubljenih, nepravilno izpla čanih ali nepravilno porabljenih 
sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o 
zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti3, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 
z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpek cijah na kraju samem, ki jih opravlja 
Komisija za zaš čito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi 
nepravilnostmi4, in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. 
maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evr opski urad za boj proti goljufijam (OLAF)5. 
                                                 
1 UL L 248, 16.9.2002, str.1. 
2 UL L 357, 31.12.2002, str.1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES, 
Euratom) št. 1261/2005 (UL L 201, 2.8.2005, str. 3). 
3 UL L 312, 23.12.1995, str. 1. 
4 UL L 292, 15.11.1996, str. 2. 
5 UL L 136, 31.5.1999, str. 1. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/91 
 (14) Ukrepi, ki so potre bni za izvajanje te odlo čbe, so osnovni upravljalni ukrepi in jih je treba 
sprejeti po upravljalnem postopku iz člena 4 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 
1999 o dolo čitvi postopkov za uresni čevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil1. 
Po drugi strani pa raziskave, ki vklju čujejo uporabo človeških zarodkov in človeških 
izvornih celic, sprožajo posebna eti čna vprašanja, kakor je opisano v členu 4 te odlo čbe. 
Poleg tega so ukrepi RTR, ki vklju čujejo raziskave v okviru teme  "Varnost", novo in zelo 
občutljivo podro čje, še zlasti v zvezi z morebitnimi grožnjami in varnostnimi incidenti. 
Zato bi morali biti ukrepi za financiranje takšnih projektov sprejeti po regulativnem postopku iz člena 5 Sklepa 1999/468/ES. 
(15) Vsako tematsko podro čje bi moralo imeti lastno prora čunsko vrstico v splošnem prora čunu 
Evropskih skupnosti. 
(16) Pri izvajanju tega programa je treba primerno pozornost posvetiti integraciji na čela 
enakosti spolov ter med drugim tudi  delovnim pogojem, preglednosti postopkov 
zaposlovanja in poklicnemu razvoju v zvezi z raziskovalci, zaposlenimi pri projektih in 
programih, ki se financirajo v okviru ukrepov tega programa, za katere nudi referen čni 
okvir Priporo čilo Komisije z dne 11. ma rca 2005 o Evropski listini  za raziskovalce ter o 
Kodeksu ravnanja pri zapos lovanju raziskovalcev, pri čemer je treba upoštevati njegovo 
prostovoljno naravo – 
SPREJEL NASLEDNJO ODLO ČBO: 
                                                
 
1 UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je b il spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 
200, 22.7.2006, str. 11). 
L 400/92 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Člen 1 
Za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 se sprejme posebni program "Sodelovanje" 
za dejavnosti Skupnosti na podro čju raziskav in tehnol oškega razvoja, vklju čno s predstavitvenimi 
dejavnostmi, v nadaljnjem besedilu "posebni program". 
Člen 2 
Posebni program podpira dejavnosti v okviru "S odelovanja", ki podpirajo celoten obseg 
raziskovalnih dejavnosti, ki se izvajajo v nadnacionalnem sodel ovanju, na naslednjih tematskih 
področjih: 
(a) Zdravje; (b) Prehrana, kmetijstvo in ribištvo, biotehnologija; (c) Informacijske in komunikacijske tehnologije; 
(d) Nanoznanosti, nanotehnologije, mate riali in nove proi zvodne tehnologije; 
(e) Energija; (f) Okolje (vklju čno s podnebnimi spremembami); 
(g) Promet (vklju čno z aeronavtiko); 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/93 
 (h) Družbeno-ekonomske in humanisti čne znanosti; 
(i) Vesolje; (j) Varnost. Izvajanje tega posebnega programa lahko spodbudi uvedbo dopolnilnih programov, ki vklju čujejo 
udeležbo le nekaterih držav članic, udeležbo Skupnosti pri programih, ki jih izvaja ve č držav članic, 
ali ustanovitev skupnih podjetij a li drugih struktur v smislu členov 168, 169 in 171 Pogodbe. 
Cilji in splošne smernice navedenih dejavnosti so dolo čeni v Prilogi I. 
Člen 3 
V skladu s Prilogo II okvirnega programa znaša znes ek, potreben za izvajanje posebnega programa, 
32 413 milijonov EUR, od katerih je manj kot 6 % namenjenih odhodkom za poslovanje Komisije. 
Okvirna raz členitev tega zneska je navedena v Prilogi II. 
Člen 4 
1. Vse raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo  v okviru posebnega programa, se izvedejo v 
skladu s temeljnimi eti čnimi načeli. 
L 400/94 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 2. Naslednja podro čja raziskovanja se ne financ irajo v okviru tega programa: 
– raziskovalna dejavnost s ciljem kloniranja človeka za reproduktivne namene, 
– raziskovalna dejavnost z nameno m spreminjanja genske dediš čine človeka, pri kateri 
bi takšne spremembe postale dedne1, 
– raziskovalne dejavnosti z namenom ustvarjanja človeških zarodkov izklju čno za 
raziskovalne namene ali za namen pridobivanja mati čnih celic, vklju čno s prenosom 
jedra somatske celice. 
3. Raziskave človeških izvornih celic, tako odras lih kot zarodkov, se lahko financirajo, 
odvisno od vsebine znanstvenega predloga  in pravnega okvira zadevne države 
članice/zadevnih držav članic. 
Vsaka vloga za odobritev financiranja raziskav človeških izvornih celic na ustrezen na čin 
vključuje podrobnosti o izdaji dovoljenj in o na dzornih ukrepih, ki jih bodo sprejeli 
pristojni organi držav članic, ter podrobnosti o podani(h) eti čni odobritvi/odobritvah. 
Pri pridobivanju človeških izvornih celic veljajo za institucije, organizacije in raziskovalce 
stroga pravila glede izdaje dovoljenj in nadzora v skladu s pravnim okvirom zadevne 
države članice/zadevnih držav članic. 
                                                 
1 Financirajo se lahko raziskave v zvezi z zdra vljenjem rakastih obol enj na spolnih žlezah. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/95 
 4. Pred drugo fazo tega programa (2010–2013) se  ob upoštevanju najnovejših znanstvenih 
dognanj izvede pregled navedenih podro čij raziskovanj. 22 
Člen 5 
1. Posebni program se izvaja s shemami financiranja, ki so dolo čene v Prilogi III k 
okvirnemu programu. 
2. V Prilogi III tega posebnega programa so dolo čena pravila za dodeljevanje sredstev EIB za 
ustanovitev Sklada za financiranje  na osnovi delitve tveganja. 
3. V Prilogi IV je okvirni seznam možnih pobud, ki bi lahko bile predmet posebnih odlo čb, in 
okvirni seznam pobud za morebitno skupno iz vajanje nacionalnih raziskovalnih 
programov, ki bi lahko bili predmet posebne odlo čbe na podlagi člena 169 Pogodbe. 
4. Za ta posebni program se uporabljaj o pravila za udeležbo in razširjanje. 
Člen 6 
1. Komisija sestavi delovni program za iz vedbo tega posebnega programa, v katerem 
podrobno navede cilje ter pre dnostne naloge na podro čju znanosti in tehnologije, dolo čene 
v Prilogi I, shemo financiran ja, ki se bo uporabila za temo, v zvezi s katero se zbirajo 
predlogi, ter časovni razpored izvajanja. 
L 400/96 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 2. Delovni program upošteva ustrezne razis kovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države članice, 
pridružene države ter evropske in mednarodne organizacije, ter dosegan je evropske dodane 
vrednosti kot tudi vpliv na konkuren čnost industrije in pomembnost za druge politike 
Skupnosti. Po potrebi se program posodablja. 
3. Predlogi za posredne ukrepe v okvi ru shem financiranja se ocen jujejo in projekti izbirajo v 
skladu z na čeli iz člena 15(1a) pravil za ude ležbo in razširjanje. 
4. V delovnem programu se lahko opredeli: 
(a) organizacije, ki prej emajo prispevke v obliki članarine; 
(b) podporne ukrepe za dejavnos ti nekaterih pravnih oseb. 
Člen 7 
1. Za izvedbo posebnega programa je odgovorna Komisija. 2. Upravljalni postopek iz člena 8(2) se uporablja za sp rejetje naslednjih ukrepov: 
(a) delovnega programa iz člena 6, vklju čno s shemami financiranja, ki se bodo 
uporabljale, vsebinami razpisov za zbiranje  predlogov ter merili za ocenjevanje in 
izbor, ki se bodo uporabljala; 
(b) vseh prilagoditev okvirne porazd elitve zneska v skladu s Prilogo II; 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/97 
 (c) odobritve financiranja dejavnosti iz to čk (a)–(g) in (i) člena 2, pri čemer je ocenjeni 
znesek prispevka Skupnosti za ta program 1,5 milijona EUR ali ve č; 
(d) odobritve financiranja dejavnosti iz tematskih podro čij, ki niso navedena v to čki (c) 
tega odstavka in ne spadajo v tematsko podro čje (j) iz člena 2, pri čemer je ocenjeni 
prispevek Skupnosti za ta program 0,6 milijona EUR ali ve č; 
(e) dolo čanje formalnih pogojev za ocene iz člena 7(2) in 7(3) okvirnega programa. 
3. Regulativni postopek iz člena 8(3) se uporablja za sp rejetje naslednjih ukrepov: 
(a) delovnega programa v zvezi s tematskim podro čjem iz točke (j) člena 2 in odobritve 
financiranja dejavnosti s tega tematskega podro čja; 
(b) odobritve financiranja dejavnosti, ki vklju čujejo uporabo človeških zarodkov in 
človeških izvornih celic. 
Člen 8 
1. Komisiji pomaga odbor. 
L 400/98 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES. 
Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca. 
3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES. 
4. Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca. 
5. Komisija odbor redno obveš ča o splošnem napredku izvajanja posebnega programa in mu 
pravočasno predloži podatke o vseh ukrepih RTR, ki  se predlagajo ali financirajo v okviru 
tega programa, kot je dolo čeno v Prilogi V. 
6. Odbor sprejme svoj poslovnik. 
Člen 9 
Komisija v skladu s členom 7 okvirnega programa zagotovi neodvisno spremljanje, oceno in 
pregled izvajanja dejavnosti na podro čjih, zajetih v tem posebnem programu. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/99 
 Člen 10 
Ta odločba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Ta odločba je naslovljena na države članice. 
V Bruslju, 19. decembra 2006 
 Za Svet 
 Predsednik 
 J. KORKEAOJA 
 
L 400/100 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 PRILOGA I  
ZNANSTVENI IN TEHNOLOŠKI CILJI, 
SPLOŠNE SMERNICE ZA TEME IN DEJAVNOSTI 
V tem posebnem programu bo zagotovljena podpora na dnacionalnemu sodelovanju na vseh ravneh, 
v vsej Evropski uniji in izven nje, na številnih tematskih podro čjih, ki so v skladu z glavnimi 
področji napredka znanja in tehnologi je, na katerih je treba podpreti in okrepiti raziskave, da bi 
obravnavali družbene, gospodarske, javno-zdravstvene, okoljske in industrijske izzive, s katerimi se 
sooča Evropa. 
Poglavitni cilj je prispevati k trajnostnemu raz voju v okviru spodbujanja r aziskav, katerih osnovni 
cilj je izboljšanje znan ja, na najvišji ravni odli čnosti. 
Za izvajanje ukrepov Skupnosti je dolo čenih deset tematskih podro čij: 
1) Zdravje; 
2) Prehrana, kmetijstvo in ribištvo, biotehnologija; 3) Informacijske in komunikacijske tehnologije; 4) Nanoznanosti, nanotehnologije, mate riali in nove proi zvodne tehnologije; 
5) Energija; 6) Okolje (vklju čno s podnebnimi spremembami); 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/101 
 7) Promet (vklju čno z aeronavtiko); 
8) Družbeno-ekonomske in humanisti čne znanosti; 
9) Vesolje; 10) Varnost. Pri vsaki temi so opisani cilj, pris top k izvajanju in dejavnosti, vklju čno s tistimi, ki vklju čujejo 
obsežne pobude (kot je okvirno dolo čeno v Prilogi IV), mednarodno sodelovanje, nastajajo če 
potrebe in nepredvidene potrebe politike. 
Upoštevati bo treba na čelo trajnostnega razvoja. V dejavnos tih posebnega programa bo, v skladu z 
evropsko politiko en akih možnosti žensk in moških iz členov 2 in 3 Pogodbe, zagotovljeno 
izvajanje ustreznih ukrepov za s podbujanje enakopravnosti obeh spolov in udeležbe raziskovalk. 
Poleg tega bo po potrebi del dejavnosti v okviru te ga posebnega programa predstavljalo upoštevanje 
etičnih, socialnih, pravnih in širših kulturnih vi dikov raziskav, ki se bodo izvajale, in njihovih 
možnih uporab, kakor tudi družbeno-ekonomskih u činkov znanstvenega in te hnološkega razvoja ter 
predvidevanja. 
L 400/102 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Multidisciplinarne in ve čtematske raziskave, vklju čno s skupnimi razpisi 
Posebna pozornost bo namenjena prednostn im znanstvenim in tehnološkim podro čjem, ki zadevajo 
več tem, kot na primer pomorske znanosti in  tehnologije. Multi-di sciplinarnost bodo spodbujali 
skupni ve č tematski pristopi k razi skovalnim in tehnološkim podro čjem, pomembnim za ve č kot 
eno temo. Taki ve č tematski pristopi se bodo med drugim izvajali s/z: 
– skupnimi razpisi za teme, kjer je raziskovalna tema o čitno pomembna za dejavnosti v 
okviru vsake zadevne teme, 
– posebnim poudarkom na "nastajajo čih potrebah" v okviru de javnosti za meddisciplinarne 
raziskave, 
– zunanjimi nasveti, vklju čno z nasveti raziskovalcev, iz ši rokega spektra disciplin in 
strokovnih izkušenj pri vzpostav ljanju delovnega programa, 
– rednim poro čanjem o ve čtematskih raziskovalnih podro čjih, ki predstavlja del splošnega 
spremljanja, ocenjevanja in pregleda programa; 
– raziskavami, pomembnimi za politiko, tako, da se zagotovi skladnost s politikami 
Skupnosti. 
Evropska komisija bo usklajevala teme iz tega posebnega programa in ukrepe iz drugih posebnih 
programov sedmega okvirnega programa, kot na pr imer raziskovalne infrastrukture iz posebnega 
programa "Zmogljivosti"1. 
                                                 
1 Komisija bo zaradi poenostavitve izvajanj a programa v skladu z veljavnimi smernicami 
povrnila stroške za po enega pr edstavnika posamezne države članice, ki se bo udeležil 
sestanka programskega odbora, dolo čenega v dnevnem redu; prav tako bo povrnila stroške 
enemu strokovnjaku/svetovalcu iz posamezne države članice za tiste to čke dnevnega reda, 
za katere država članica zahteva posebno strokovno mnenje. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/103 
 Prilagajanje razvijajo čim se potrebam in priložnostim 
Stalna pomembnost tem za industrij o in stalna udeležba industr ije v njih bosta med drugim 
zagotovljeni z opiranjem na delo razli čnih "evropskih tehnoloških platform". Ta posebni program 
bo tako skupaj z industrijo prispe val k izvajanju ustreznih stratešk ih raziskovalnih programov, kot 
so npr. programi, ki so jih dolo čile in razvile evropske tehnološk e platforme, v kolikor te res 
predstavljajo evropsko dodano vrednos t. Širše raziskovalne potrebe, opredeljene v razpoložljivih 
programih strateškega raziskovanja, se že dobro kažejo v desetih temah. Evropske tehnološke 
platforme, s katerimi bi lahko sodelovali regionaln i raziskovalno usmerjeni gr ozdi, bi lahko olajšale 
in organizirale udeležbo industrije, vklju čno z MSP, v raziskovalnih pr ojektih v zvezi z njihovim 
posebnim podro čjem; to velja tudi za projekte, ki so upravi čeni do financiranja iz sredstev 
okvirnega programa. Podrobnosti glede vklju čevanja njihove tehni čne vsebine bodo znane 
naknadno, tj. ob oblikovanju podrobnega delovneg a programa za posebne razpise za oddajo 
predlogov. 
Zagotovljeno bo tudi, da bodo teme ves čas ustrezale oblikovanju, izvajanju in vrednotenju politik 
ter predpisov Skupnos ti. To zadeva podro čja politike, kot so zdravje, varnost, varstvo potrošnikov, 
energija, okolje, razvojna pomo č, ribištvo, pomorske zadeve, kmetijstvo, zdravje in dobro po čutje 
živali, promet, izobraževanje in usposabljanje, informacijska družba in mediji, zaposlovanje, 
socialne zadeve, kohezija ter oblikovanje obmo čja svobode, varnosti in pravice, ter predhodne in 
vzporedne normativne raziskave, pomembne za izboljšanje interoperabilnosti in kakovosti 
standardov in njihovega izvaja nja. V tem okviru lahko svojo vlogo odigrajo platforme, ki 
združujejo zainteresirane strani z raziskovalno skupnostjo, da bi upoštevali  strateške raziskovalne 
programe, pomembne za socialno, okoljsko politiko ali druga podro čja politik. 
L 400/104 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Poleg opredeljenih dejavnosti se bodo v okvi ru vsake teme na odprt in prožen na čin izvajale 
posebne dejavnosti kot odgovor na "nastajajo če potrebe" in "nepredvidene potrebe poltike". 
Izvajanje teh dejavnosti bo zagotovilo  enostaven, skladen in usklaj en pristop v celotnem posebnem 
programu in financiranje meddiscip linarnih raziskav, ki presegajo te  teme ali v njih niso zajete. 
• Prihodnje in nastajajo če tehnologije:  posebna podpora predlogom za raziskave, katerih cilj je 
odkrivati ali nadalje raziskova ti nove znanstvene in tehnološke možnosti na danem podro čju 
in/ali v kombinaciji z drugimi ustreznimi podro čij in disciplinami, in sicer preko posebne 
podpore predlogom za raziskave, ki  so dani na lastno pobudo, vklju čno s skupnimi razpisi; 
spodbujanje novih zamisli in radikalno novih uporab ter raziskova nje novih možnosti v 
raziskovalnih programih, zlasti v povezavi z možnostjo pomembnih prodorov; zagotovljeno bo ustrezno usklajevanje z dejavnostmi v okviru progra ma "Zamisli", da bi se izognili prekrivanju 
in zagotovili čim boljši izkoristek financiranja. To se bo izvajalo s/z: 
– odprtimi raziskavami s pristopom "od spodaj navzgor" (bottom up), v zvezi s 
temami, ki so jih opredelili raziskovalci sa mi, da bi razvili nove znanstvene in 
tehnološke možnosti ("pustolovske" dejavnosti) ali da bi ocenili nova odkritja ali na 
novo opažene fenomene, ki bi lahko opozori li na tveganja ali probleme za družbo 
(dejavnosti "z vpogledom"); 
– pobudami, usmerjenimi na posebne cilje, ki predstavljajo velik izziv na nastajajo čih 
znanstvenih in tehnoloških podro čjih, ki obetajo opazen napredek in velik možen 
vpliv na gospodarske in socialne razmere ter lahko vklju čujejo skupine dopolnilnih 
projektov ("pionirske" dejavnosti). 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/105 
 • Nepredvidene potrebe politike: na prožen na čin odgovoriti na nove potrebe politike, ki 
nastanejo v času trajanja okvirnega programa, kot so nepredviden razvoj dogodkov ali dogodki, 
ki zahtevajo hiter odziv, na primer nove epidem ije, na novo nastali vzroki  za zaskrbljenost glede 
varne hrane, odziv na naravne nesre če ali solidarnostne dejavnosti. To se bo izvajalo v tesnem 
sodelovanju z ustreznimi politikami Skupnosti. Letni delovni program se v primeru nujnih 
raziskovalnih potreb lahko spremeni. 
• Razširjanje, prenos znanja in ve čje angažiranje 
Razširjanje in prenos znanja predstavlja ta najpomembnejšo dodano vrednost evropskih 
raziskovalnih dejavnosti, zat o bodo sprejeti ukrepi za pove čanje uporabe in vpliva rezultatov v 
industriji, pri na črtovalcih politike in v družbi. Razširjanj e se bo izvajalo v okviru vseh tematskih 
področij – pri čemer bodo za temo "Varnost" veljale ustrezne omejitve zaradi zaupne narave 
dejavnosti –, med drugim preko financiranja  pobud za povezovanje v omrežja/posredništvo, 
seminarjev in prireditev, pomo či zunanjih strokovnja kov ter elektronskih obveš čevalnih storitev. To 
se bo izvajalo na vseh tematskih podro čjih s/z: 
– vključevanjem ukrepov za razširjanje in prenos znanja v okviru projektov in konzorcijev s 
pomočjo ustreznih dolo čb v finančnih shemah in zahtev za poro čanje; 
– nudenjem namenske pomo či projektom in konzorcijem, da bi jim zagotovili dostop do 
spretnosti in znanj,  potrebnih za optimalno uporabo rezultatov; 
L 400/106 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – posebnimi ukrepi za razširjanje, ki imajo proakt iven pristop k razširja nju rezultatov iz vrste 
projektov, vklju čno s tistimi iz prejšnjega okvirneg a programa in drugih raziskovalnih 
programov; gre za ukrepe, ki so usmerj eni na možne uporabnike, tj. na dolo čene sektorje 
ali vrste zainteresiranih strani, in še zlasti na poten cialne uporabnike; 
– razširjanjem spoznanj na črtovalcem politike, vklju čno z organi za standardizacijo, da bi 
ustreznim organom na mednarodni, evropski, nacionalni ali regionalni ravni olajšali 
uporabo za politiko pome mbnih rezultatov; 
– storitvami CORDIS, da bi podpirali uporabni ku prijaznejše razšir janje znanja in 
izkoriščanje rezultatov raziskav; 
– pobudami za pospeševanje dialoga in razprav o znanstvenih vprašanjih in rezultatih 
raziskav s širšo javnostjo, ki pr esega raziskovalno skupnost, vklju čno z organizacijami 
civilne družbe. 
Zagotovljeno bo usklajevanje razširjanja in prenosa znanja v celotnem okvirnem programu. 
Zagotovljeno bo dopolnjevanje in sinergije med te m programom in drugimi programi Skupnosti, še 
zlasti na podro čju izobraževanja; s tem naj bi spodbujali poklicne poti na podro čju raziskav. Ukrepi 
v podporo inovativnosti se bodo izva jali v okviru programa za konkuren čnost in inovacije. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/107 
 Udeležba MSP 
Optimalna udeležba malih in srednje velikih podjetij (MSP) bo omogo čena na vseh tematskih 
področjih, zlasti s pomo čjo izboljšanih finan čnih in upravnih postopkov ter ve čje prožnosti pri izbiri 
primerne sheme financiranja. Poleg tega so se raziskovalne potrebe in pot encial MSP upoštevali pri 
oblikovanju vsebine tematskih podro čij tega posebnega programa; podro čja, ki so posebej zanimiva 
za MSP, pa bodo dolo čena v delovnem programu. Za vsako temo v programu se bo razvila 
strategija, v okviru katere se bodo ves čas izvajali konkretni podpor ni ukrepi, ki bodo olajšali 
udeležbo MSP. Te strategije bo dopolnjevalo kva ntitativno in kvalitativno spremljanje glede na 
zastavljene cilje. Namen tega spremljanja bo zagot oviti, da bo vsaj 15 % sredstev, predvidenih v 
okviru tega programa, namenjenih MSP. 
Posebni ukrepi za podporo raziskav v kor ist MSP ali združenjem MSP so vklju čeni v posebni 
program "Zmogljivosti", ukrepi za spodbujanje sodelovanja MSP v celotnem okvirnem programu 
pa se bodo financirali iz programa za konkuren čnost in inovacije. 
L 400/108 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Etični vidiki 
Med izvajanjem tega posebnega programa in razis kovalnih dejavnosti, ki iz njega izhajajo, je treba 
spoštovati temeljna eti čna načela. Sem med drugim sodijo na čela iz Listine EU o temeljnih 
pravicah, vklju čno z naslednjimi: varstvo človekovega dostojanstva in življenja, varstvo osebnih 
podatkov in zasebnosti, kakor tudi  živali in okolja v skladu s pr avom Skupnosti in najnovejšimi 
različicami ustreznih mednarodnih konvencij, smer nic in kodeksov ravnanja, npr. Helsinške 
deklaracije, Konvencije Sveta Evrope o človekovih pravicah in biomedicini, podpisane v Oviedu 
dne 4. aprila 1997, in njenih dodatnih protokolov,  Konvencije ZN o otrokovih pravicah, Splošne 
deklaracije o človeškem genomu in človekovih pravicah, ki jo je sp rejel Unesco, Konvencije ZN o 
biološkem in toksi čnem orožju (BTWC), Mednarodne pogodbe  o rastlinskih genskih virih za 
kmetijstvo in prehrano ter ustreznih resolu cij Svetovne zdravstven e organizacije (WHO). 
Prav tako se bodo upoštevala mnenja Evr opske skupine svetovalcev glede eti čnih posledic 
biotehnologije (1991–1997) in mnenja Evropske skupine za etiko v znanos ti in novih tehnologijah 
(od 1998). 
V skladu z na čelom subsidiarnosti in zaradi raznolikosti v Evropi obstoje čih pristopov morajo 
udeleženci v raziskovalnih projektih spošt ovati trenutno zakonodajo, predpise ter eti čna merila v 
državah, kjer potekajo raziskave. V vsakem primer u se uporabljajo nacionalni predpisi in nobena 
raziskava, ki je prepovedana v kateri koli posamezni državi članici ali drugi državi, se ne bo 
podpirala s financiranjem Skupnosti, ki se bo izvajalo v tej državi članici ali državi. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/109 
 Po potrebi morajo izvajalci ra ziskovalnih projektov pridobiti odobr itev ustreznih nacionalnih ali 
lokalnih odborov za etiko še pred za četkom izvajanja dejavnosti RTR. Komisija bo sistemati čno 
izvedla tudi pregled izpolnjevanja eti čnih meril pri predlogih, ki obravnavajo eti čno občutljiva 
vprašanja, ali kadar eti čni vidiki niso bili ustrezno obravnavani. V posebnih primerih se lahko 
pregled izpolnjevana eti čnih meril izvede med izvajanjem projekta. 
Financiranje raziskovalnih dejavnosti,  ki so prepovedane v vseh državah članicah, ne bo odobreno. 
Protokol o zaš čiti in dobrem po čutju živali, ki je priložen Pogodbi, zahteva, da Skupnost pri 
oblikovanju in izvajanju svojih politik, vklju čno z raziskavami, v celoti upošteva zahteve po 
dobrem po čutju živali. Direktiva Sveta 86/609/EGS  z dne 24. novembra 1986 o približevanju 
zakonov in drugih predpisov držav članic glede varstva živali, ki se  uporabljajo za poskusne in 
druge znanstvene namene1, zahteva, da morajo vsi poskusi: 
– biti načrtovani tako, da se izognemo povzro čanju stisk in nepotrebnih bole čin ter trpljenja 
poskusnim živalim,  
– uporabljati najmanjše število živali,  
– uporabljati živali z najnižjo  mero nevrofiziološke ob čutljivosti, 
– ter povzro čati najmanjšo možno bole čino, trpljenje, stisko ali trajne poškodbe.  
                                                 
1 UL L 358, 18.12. 1986, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/65/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 230, 16.9. 2003, str. 32).   
L 400/110 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Spreminjanje genske dediš čine živali in kloniranje živali je dovoljeno zgolj v primerih, ko so cilji 
etično utemeljeni, pogoji zagotavljajo dobro po čutje živali in se spoštujejo na čela biološke 
raznolikosti. 
Med izvajanjem tega programa bo Komisija redn o spremljala najnovejša znanstvena dognanja ter 
nacionalne in mednarodne predpise, tako da  bo lahko upoštevala kakršen koli razvoj dogodkov. 
Raziskovanje eti čnih vprašanj, povezanih z znanstvenim in tehnološkim razvojem, se bo izvajalo v 
okviru posebnega programa "Zmogljivosti", in sicer v delu z naslovom "Znanost v družbi". 
Skupno raziskovanje 
Večji in osrednji del sredstev S kupnosti za raziskovanje bo namenj en skupnemu raziskovanju. Cilj 
je na glavnih podro čjih razvijanja znan ja vzpostaviti odli čne raziskovalne projek te in omrežja, ki 
lahko privabijo raziskovalce in naložbe iz Evrope in celega sveta,  krepiti evropske industrijske in 
tehnološke temelje ter p odpirati politike Skupnosti. 
To se bo doseglo s pomo čjo podpore skupnemu raziskovanju, ki bo vklju čevalo aktivno udeležbo 
industrije preko vrste sh em financiranja: skupn ih projektov, mrež odli čnosti in 
usklajevalnih/podpornih dejavnosti. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/111 
 Skupne tehnološke pobude 
V zelo omejenem številu primerov obseg cilja RTR in razpon vklju čenih virov upravi čujeta 
vzpostavitev dolgoro čnih partnerstev javnega in zasebnega sektorja v obliki skupnih tehnoloških 
pobud. Te pobude, ki ve činoma izhajajo iz delovanja evropskih tehnoloških platform in zajemajo en 
vidik ali majhno število izbranih vidikov raziskav na njihovem podro čju, bodo združevale naložbe 
zasebnega sektorja in javno financiranje na nacionalni in ev ropski ravni, vklju čno s financiranjem z 
nepovratnimi sredstvi iz okvirnega raziskovalneg a programa in financiranjem posojil s strani 
Evropske investicijske banke. Odlo čitve glede posameznih skupnih tehnoloških pobud bodo 
sprejete za vsak primer posebej, bodisi na podlagi člena 171 Pogodbe (to lahko vklju čuje 
ustanovitev skupnega podjetja) a li na podlagi sprememb tega posebnega programa v skladu s 
členom 166(3) Pogodbe. 
Skupne tehnološke pobude so dolo čene jasno in pregledno na podl agi vrste meril, ki vklju čujejo: 
– nezmožnost doseganja cilja z obstoje čimi instrumenti, 
– obseg vpliva na konkuren čnost in rast industrije, 
– dodano vrednost delovanja na evropski ravni, 
– stopnjo in jasnost opr edelitve cilja in kon čnih rezultatov, za katere si  je treba prizadevati, 
– trdnost zaveze industrije glede finan čnih sredstev in virov, 
L 400/112 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – pomembnost prispevka k širšim ciljem politike, vklju čno z vidikom koristnosti za družbo, 
– zmožnost privabljanja dodatne nacionalne podpore in pove čanja sedanjega ali prihodnjega 
financiranja s strani industrije. 
Naravo skupnih tehnoloških pobud je treba jasno opredeliti, zlasti v zvezi s: 
– finančnimi obveznostmi; 
– trajanjem obveznosti udeležencev; 
– pravili za sklenitev in  prekinitev pogodbe, 
– pravicami intelektualne lastnine. 
Ob upoštevanju posebnega podro čja uporabe in zahtevnosti skupnih tehnoloških pobud si bo treba 
močno prizadevati, da bo zagotovljena pregle dnost njihovega delovanja in da bodo finan čna 
sredstva Skupnosti v okviru skupnih te hnoloških pobud dodeljena v skladu z na čeli odličnosti in 
konkurence iz okvirnega programa. 
Posebna pozornost bo namenjena splošni medse bojni povezanosti in uskladitvi med skupnimi 
tehnološkimi pobudami ter nacionalnimi pr ogrami in projekti na istih podro čjih1, pri čemer je treba 
upoštevati obstoje če postopke izvajanja; hkrati pa bo tr eba tudi zagotoviti, da bodo v njihovih 
projektih lahko sodeloval širok krog udeležencev iz vse Evrope, zlasti MSP. 
                                                 
1 Zlasti z dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru  medvladne strukture EUREKA. Poleg tega bi 
bile lahko izkušnje, ki so jih pridobile s kupine EUREKA, pomembne za skupne tehnološke 
pobude na sorodnih podro čjih. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/113 
 Okvirni seznam skupnih tehnoloških pobud je dolo čen v Prilogi IV. Nada ljnje skupne tehnološke 
pobude se lahko dolo čijo na podlagi zgornjih meril in pr edlagajo med izvajanjem Sedmega 
okvirnega programa. 
Usklajevanje raziskovalnih programov izven okvira Skupnosti 
V okviru ukrepov na tem podro čju, se bosta uporabljali dve gl avni orodji: shema ERA-NET in 
sodelovanje Skupnosti pri skupnem izvajanju nacionalnih raziskovalnih programov ( člen 169 
Pogodbe). Poleg tega se bosta z ukrepi krepila do polnjevanje in sinergij a med okvirnim programom 
in dejavnostmi, ki se izvajajo  v okviru medvladnih struktur, kot so EUREKA, EIROforum in 
COST. Finan čna podpora za administrativne in usklajev alne dejavnosti COST-a bo zagotovljena 
tako, da bo COST lahko še naprej prispeval k usklajevanju in izmenjavi med raziskovalnimi 
skupinami, ki so financiran e iz nacionalnih virov. 
Ukrepi, ki bodo znotraj podro čja uporabe ene od tem, bodo dobili podporo kot sestavni del 
dejavnosti v okviru navedene teme. Ukrepi horiz ontalne narave ali tisti, ki niso neposredno 
povezani z nobeno od desetih tem, bodo dobili skupno podporo v okviru vseh zadevnih tem1. 
Ukrepi v okviru uporabe katerega od drugih pos ebnih programov, s katerim se bo izvajal Sedmi 
okvirni program, bodo dobili podporo v navedenem posebnem programu. 
                                                 
1 To bi lahko vklju čevalo morebitno skupno izva janje programov na podro čju meroslovja. 
L 400/114 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Shema ERA-NET bo razvila in okrepila usklajevan je nacionalnih in regionalnih raziskovalnih 
dejavnosti: 
– zagotavljanja okvira za akterje, ki izvajajo javne raziskovaln e programe, da bi pospešili 
usklajevanje njihovih dejavnosti. To bo vklju čevalo podporo novim projektom ERA-NET 
ter tudi razširitev in  poglabljanje obsega obstoje čih projektov ERA-NET, npr. z razširitvijo 
njihovega partnerstva ter t udi z vzajemnim odprtjem njihovih programov; po potrebi se 
lahko projekti ERA-NET uporabijo za usklajevanje  programov med evropskimi regijami in 
državami članicami, da se jim omogo či sodelovanje pri obsežnih pobudah; 
– v omejenem številu primerov z zagotavljanjem dodatne finan čne podpore Skupnosti tistim 
udeležencem, ki združujejo sredstva za namen skupnih razpisov v okviru njihovih nacionalnih in regionalnih programov ("ERA-NET PLUS"). 
Sodelovanje Skupnosti v nacionalnih raziskovalni h programih, ki se izvajajo skupno, na podlagi 
člena 169 Pogodbe, je posebej pomembno za obsežnejše evropsko sodelovanje v "spremenljivi 
geometriji" med državami članicami, ki delijo skupne potrebe  in/ali interese. Take pobude bodo 
sprožene, v skladu s členom 169, v natan čno določenih primerih na podro čjih, ki jih je treba 
opredeliti v tesni povezavi z državami članicami, vklju čno z možnim sodelovanjem z medvladnimi 
programi, na podlagi vrste meril, opredelje nih v sklepu o Sedmem okvirnem programu. 
Okvirni seznam pobud za skupno izvajanje nacionalnih  raziskovalnih programov je naveden v opisu 
v Prilogi IV in bi lahko bil predmet posebne odlo čitve na podlagi člena 169 Pogodbe. Nadaljnje 
pobude se lahko dolo čijo in predlagajo med izvajanj em Sedmega okvirnega programa. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/115 
 Mednarodno sodelovanje 
Ukrepi za mednarodno sodelovanje, ki izkazu jejo evropsko dodano vrednost in so v skupnem 
interesu, bodo podprli mednarodno znanstveno in tehnološko politiko, ki ima dva medsebojno 
odvisna cilja: 
– podpirati in spodbujati evropsko konkuren čnost s strateškimi razis kovalnimi partnerstvi s 
tretjimi državami, vklju čno z visoko industrializ iranimi in razvijajo čimi se gospodarstvi na 
področju znanosti in tehnologije, s sodelovanjem z najboljšim i znanstveniki iz tretjih 
držav, da bi delali v Evropi in z njo; 
– na podlagi vzajemnega interesa in skupnih koristi obravnavati posebne probleme, s 
katerimi se soo čajo tretje države ali imajo globalne zna čilnosti. 
Politika mednarodnega znanstvenega sodelovanja Skupnosti bo poudarjala in r azvijala sodelovanje, 
ki bo omogo čalo ustvarjanje, izmenjavo in  uporabo znanja v okviru ne pristranskih raziskovalnih 
partnerstev, ob upoštevanju mednarodnega, državne ga, regionalnega in družbeno-ekonomskega 
konteksta ter osnov znanja partnerskih držav. Bistvo strateškega pristopa je v tem, da se okrepi 
konkuren čnost EU in globalni tr ajnostni razvoj s pomo čjo takšnih partnerstev med EU in tretjimi 
državami na dvostranski, regionalni in svetovni ravni na podlagi vzajem nega interesa in koristi. V ta 
namen je treba z ve čstranskimi mednarodnimi raziskovaln imi programi spodbujati vlogo EU kot 
globalnega partnerja. Podprti ukrepi za me dnarodno sodelovanje bodo povezani z vprašanji 
osrednje politike, da bi podprli izpolnjevanje medna rodnih obveznosti EU in prispevali k souporabi 
evropskih vrednot, konkuren čnosti, družbeno-ekonomskemu napre dku, varovanju okolja in blaginji 
pod okriljem globalnega trajnostnega razvoja. 
L 400/116 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Mednarodno sodelovanje se bo v tem posebnem programu izvajalo na vseh tematskih podro čjih, v 
okviru ve č tem, in sicer s/z: 
• okrepljenim sodelovanjem raziskovalcev in raziskova lnih institucij vseh držav, ki so partnerice v 
mednarodnem sodelovanju, in iz  industrializiranih držav1 na posameznih tematskih podro čjih; 
pri tem bodo za vse tretje države, ki niso pridru žene države, za temo "V arnost" veljale ustrezne 
omejitve zaradi zaupne narave dejavnosti. Poleg tega bo poseben poudarek namenjen spodbujanju udeležbe tretjih držav na dolo čenih podro čjih skupnega interesa. 
• posebnimi ukrepi za sodelovanje na vseh tematskih podro čij, namenjeni tretjim državam, v 
primeru skupnega interesa za sodelovanje pri posebnih temah, izbranih na podlagi njihovih 
znanstvenih in tehnoloških ravn i in potreb. Odkrivanje posebni h potreb in prednostnih nalog bo 
v tesni povezavi z ustreznimi dvostransk imi sporazumi o sodelovanju ter z ve čstranskimi in 
biregionalnimi dialogi, ki potekajo med EU in temi državami ali skupinami držav. Prednostne 
naloge bodo dolo čene na podlagi posebnih potreb, potencial a in stopnje gospodarskega razvoja v 
regiji ali državi. 
V ta namen je predviden raz voj mednarodne strategije za sodelovanje in izvedbeni na črt s 
posebnimi usmerjenimi ukrepi znotraj ali med tema mi, npr. zdravje, kmetijstvo, sanitarne storitve, 
voda, varna hrana, družbena kohezija, energija, okolje, ribištvo, ribogojst vo in naravni viri, 
trajnostna gospodarska politika ter inform acijske in komunikacijske tehnologije. 
                                                
 
1 Kot je opredeljeno v pravilih za udeležbo in razširjanje. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/117 
 Ti ukrepi bodo služili kot prednostna orodja za izvajanje sodelovanja med Skupnostjo in temi 
državami. Takšni ukrepi so namenjeni zlasti krep itvi raziskovalnih zmogljivosti in zmogljivosti za 
sodelovanje držav kandidatk, sosednjih držav ter držav v r azvoju in razvijajo čih se držav in bodo 
predmet ozko tematsko usmerjenih razpisov; pos ebna pozornost bo namenjena temu, da se 
zadevnim tretjim državam, predvsem držav am v razvoju, olajša dostop do njih. 
Te dejavnosti se bodo izvajale v povezavi z medna rodnimi ukrepi sodelovanja v okviru posebnih 
programov " Človeški viri" in "Zmogljivosti". To de lovanje bo podprto s celovito strategijo 
mednarodnega sodelovanja, pr edvideno v okvirnem programu. 
 
TEME 
1. Zdravje 
Cilj 
Izboljšanje zdravja evro pskih državljanov ter pove čanje konkuren čnosti in krepitev inovativne 
zmogljivosti evropskih industrijskih sektorjev in podjetij, povezanih z zdravjem, ob obravnavi 
svetovnih zdravstvenih problemov, vklju čno s pojavljajo čimi se epidemijami. Poudarek bo na 
translacijskih raziskavah (pre nos temeljnih odkritij v klini čno prakso, vklju čno z znanstvenim 
potrjevanjem rezultatov poskusov), na  razvijanju in potrjevanju novih terapij, metod za spodbujanje 
zdravja in preventivo, vklju čno s spodbujanjem zdravja otrok, tudi za spodbujanje zdravega 
staranja, diagnosti čnega orodja in medicinskih tehnologij,  ter tudi na tr ajnostnih in u činkovitih 
sistemih zdravstvenega varstva. 
L 400/118 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Pristop 
Na podlagi teh raziskav bomo  lažje ugotovili, kako na u činkovitejši na čin spodbujati dobro zdravje, 
zmanjšati razlike na podro čju zdravja v Evropi, prepre čevati in zdraviti glavne bolezni ter nuditi 
zdravstveno varstvo. Sestavni del te te me bodo biomedicinske raziskave, na podro čju zdravja pa 
bodo še posebej pomembni multidisciplinarni pristopi. 
Te raziskave bodo pomagale vklju čiti obsežne koli čine genomskih, edpidemioloških, bioloških in 
biotehnoloških podatkov in razviti klju čne tehnologije za industri jske sektorje, povezane z 
zdravjem; njihov cilj je ustvarjanje novega znan ja in zmogljivosti za posredovanje. Pospeševale 
bodo translacijske zdravstvene raziskave,  ki so bistvene za zagotovitev prakti čnih koristi 
biomedicinskih raziskav, vklju čno za večjo kakovostjo življenja. Evropi bodo omogo čile, da 
učinkoviteje prispeva k mednarodnim prizadevanje m za boj proti boleznim svetovnega pomena, kot 
je prikazano v teko čem programu Partnerstva evropskih držav in držav v razvoju na podro čju 
kliničnih študij (European and Developing Countries Clinical Trials Partnership – EDCTP) za 
preprečevanje virusa HIV/AIDS-a, malarije in tuberkuloze ( člen 169)1. Okrepile bodo raziskave, ki 
jih usmerja zdravstvena politika na evropski ravn i, in zlasti primerjave modelov, sistemov in 
podatkov, shranjenih v nacionalnih  podatkovnih zbirkah. V tem pogl edu je še posebej pomembno 
povezovanje ustreznih podatkovnih zbirk v omrežja. 
                                                 
1 Po potrebi se lahko podpre druge nove  pomembne pobude v zvezi z usklajevanjem 
nacionalnih raziskovalnih programov. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/119 
 Te raziskave bodo pomagale izboljšati konkuren čnost evropske biotehnološke industrije na 
področju zdravstvenega varstva in medicinske te hnologije, kjer predstavljajo glavno gospodarsko 
gonilno silo MSP, in farmacevtske industrije. Vklju čujejo lahko podporo evr opski tehnološki 
platformi1 za inovativna zdravila, da bi premostili raziskov alna ozka grla v procesu razvoja zdravil. 
Posebna pozornost bo namenjena vrzeli med razis kovalnimi dejavnostmi in uporabo rezultatov, ki 
naj bi jo premostili z zagotavljanje m podpore validaciji koncepta in klini čnemu preverjanju. Te 
raziskave bodo prispevale tudi k razvoju normativov in standardov za nove napredne terapije (npr. 
regenerativno medici no), potrebne za pomo č industriji EU pri soo čanju s svetovno konkurenco. 
Evropskim raziskavam in inovacijam na podro čju nadomestnih preskusnih strategij in še zlasti 
metod, ki ne vklju čujejo živali, je treba zagotoviti vodilno vlogo v svetovnem merilu. 
Po potrebi bo v okviru projektov2 upoštevano in vanje tudi vklju čeno načelo enakopravnosti spolov 
pri raziskovanju. Posebna pozornost bo namenjena sporo čanju rezultatov raziskav in spodbujanju 
dialoga s civilno družbo, zlasti s skupinami pacientov, v najzgodnejši fazi o novih razvojnih 
dosežkih biomedicinskih in genetskih raziskav. Zagotovljena bosta tudi u činkovito razširjanje in 
uporaba rezultatov. 
                                                 
1 Strateški raziskovalni programi drugih evr opskih tehnoloških platform se lahko podprejo, 
kadar so še posebej pomembne za indus trijske sektorje, povezane z zdravjem. 
2 Med ženskami in moškimi pogosto obstajajo razlike glede dejavnikov tveganja, bioloških 
mehanizmov, vzrokov, klini čne manifestacije, posledic ter zdravljenja bolezni in motenj. 
Zato morajo vse dejavnosti, financirane v okviru  te teme, v svojih raziskovalnih protokolih, 
metodologijah in analizah rezultat ov odražati možnost takšnih razlik. 
L 400/120 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Posebna pozornost bo namenjena dvema strateškima vprašanjema, zdravju otrok1 in zdravju 
starajočega se prebivalstva, ki bosta  obravnavani v okviru vseh de javnosti v okviru te teme, s 
prednostnimi nalogami, izpostavljenimi v delovnem programu. Vklju čena bodo tudi druga 
multidisciplinarna podro čja. To bo zagotovilo jasen in sklade n pristop k tem vprašanjem v celotni 
temi in onemogo čilo podvajanje. 
Znotraj vseh dejavnosti se bodo upoštevala eti čna, pravna in družbeno-ekonomska vprašanja2. 
Dejavnosti 
• Biotehnologija, generi čna orodja in medicinske tehnologije za ohranjanje človekovega 
zdravja 
Namen te dejavnosti je razvijanje in potrjevan je potrebnih orodij in tehnologij, ki bodo omogo čili 
pridobivanje novega znanja in  njegov prenos v prakti čne uporabe na podro čju zdravja in medicine. 
– Zahtevne proizvodne raziskave: pospeševanj e napredka pri razvoju novih raziskovalnih 
orodij za moderno biologijo, vklju čno s temeljno genomiko, ki bodo znatno pospešila 
postopek priprave podatkov ter izboljšala standardizacijo, pr idobivanje in analiziranje 
podatkov in vzorcev (biobanke). Poudarek  bo na novih tehnologijah za: zaporedje, 
izražanje genov, genotipizacijo in fenotipizaci jo; primerjalno in funkcionalno genomiko, 
bio-informatics and systems biology; druga podro čja, katerih poimenovanja se kon čajo na 
"-omika". 
                                                 
1 Podpora bo zlasti namenjena posebnim klini čnim študijam, namenjenim zagotovitvi 
dokazov za ustrezno uporabo zdravil,  ki se jim je patentna zaš čita iztekla ali je niso imeli, ki 
se v pediatri čni populaciji trenutno uporabljajo v neskladju s povzetkom glavnih zna čilnosti 
zdravila. 
2 V okviru tematskega podro čja družbeno-ekonomske in humanisti čne znanosti bodo v 
posebnem programu "Sodelovanje" in v pose bnem programu "Zmogljivosti" predvidene 
posebne raziskave eti čnih, pravnih in družbe no-ekonomskih vprašanj. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/121 
 – Odkrivanje, diagnoza in spremljanje: raz voj vizualizacije, upoda bljanja, orodij in 
tehnologij za odkrivanje in analizo na podro čju biomedicinskih raziskav, napovedovanja, 
diagnosticiranja, spremljanja in prognos ticiranja bolezni ter v podporo terapevtskim 
posegom in za njihovo vodenje. Poudarek bo na multidisciplinarnem pristopu, ki vklju čuje 
področja, kot so: molekularna in celi čna biologija, fiziologija, genetika, fizika, kemija, 
biomedicinska tehnologija, vklju čno z nanotehnologijami, mikrosistemi, napravami in 
informacijsko tehnologijo. Poudarjene bodo nein vazivne ali minimalno invazivne in 
kvantitativne metode ter vi diki zagotavljanja kakovosti. 
– Predvidevanje primernosti, varnosti in u činkovitosti terapij: razvoj in potrjevanje 
parametrov, orodij, metod in standardov, potre bnih za oskrbo paci entov z varnimi in 
učinkovitimi novimi ali izboljšanimi bio zdravili.1 Poudarek bo na pristopih, kot so 
farmakogenomika, razvoj in potrjevanje bioloških ozna čevalcev, ciljno usmerjeni pristopi 
in pristopi oskrbe, metode in modeli in silico, in vitro (vklju čno z alternativami za preskuse 
na živalih) ter in vivo2. 
– Inovativni terapevtski pristopi in posegi: razi skave, krepitev in za gotavljanje nadaljnjega 
razvoja naprednih terapij in tehnologij s ši roko možno uporabo. Poudarek bo na genski in 
celični terapiji, regenerativni medicini, pres aditvah, imunoterapiji in cepivih ter drugih 
zdravilih. Prav tako bodo obravnavane podobne  tehnologije, kot na primer napredni 
sistemi za dostavo u činkovin na ciljno mesto, napredni vs adki in protetik a ter neinvazivni 
ali minimalno invazivni tehnološko podprti posegi. 
                                                 
1 Vprašanje konvencionalnih zdravil (farmacevtski  in bio-farmacevtski izdelki) bi bilo lahko 
zajeto v skupni tehnološki pobudi  za inovativna zdravila. 
2 Alternative (zamenjava, pre čiščenje, zmanjšanje) za pres kuse na živalih v okviru 
biomedicinskih raziskav. 
L 400/122 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 • Translacijske raziskave, ki služijo človekovemu zdravju 
Ta dejavnost je namenjena izboljšanju znanja o bioloških procesih in mehanizmih, ki so del 
normalnega zdravstvenega stanja in posebnega bol ezenskega stanja, da bi to znanje prenesli v 
klinično prakso, vklju čno z nadzorom bolezni in zdravljenjem, in zagotovili, da bodo nadaljnje 
raziskave usmerjali klini čni podatki (vklju čno z epidemiološkimi). 
– Vključevanje bioloških podatkov in  procesov: zbiranje obsež nejših podatkov, sistemska 
biologija. 
• Zbiranje obsežnejših podatkov: uporaba zahte vnih proizvodnih te hnologij pri zbiranju 
podatkov za pojasnjevanje funkcije genov in ge nskih proizvodov ter njihovih interakcij 
v kompleksnih mrežah pri pomembnih bioloških procesih. Poudarek bo na: genomiki; proteomiki, "RNK-omiki"; populacijski ge netiki; primerjalni, strukturalni in 
funkcionalni genomiki. 
• Sistemska biologija: poudarek bo na multid isciplinarnih raziskavah, ki bodo vklju čevale 
veliko razli čnih bioloških podatkov ter bodo razvijale in uporablja le sistemske pristope 
za razumevanje in oblikovanje bioloških pro cesov v vseh zadevnih organizmih in na 
vseh ravneh organizacije. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/123 
 – Raziskave možganov in z njimi povezanih bolezni, človekovega razvoja in staranja. 
• Možgani in z njimi povezane bolezni: boljše razumevanje integrirane strukture in 
dinamike možganov, prou čevanje možganskih bolezni, tudi s starostjo povezanih 
obolenj (npr. demence, Parkinsonove bolezni)  ter iskanje novih te rapij. Poudarek bo 
prizadevanjih, da bi pridobili celovito znanje o delovanju možganov in sicer z raziskovanjem delovanja možga nov od molekul do zaznavanja, vklju čno z 
nevroinformatiko in možgan sko disfunkcijo, od sinapti čnih sposobnosti do 
nevrodegeneracije. Raziskave bodo vklju čevale nevrološke in psihi čne bolezni in 
motnje, vklju čno z regenerativnimi in obnovitvenimi terapevtskimi pristopi
. 
• Človekov razvoj in staranje: uporaba široke ga spektra metodolog ij in orodij za boljše 
razumevanje procesa vseživljenjskega razv oja in zdravega staranja. Poudarek bo na 
preučevanju človeškega sistema in sistema modelov, vklju čno z medsebojnim 
vplivanjem z dejavniki, kot so oko lje, genetika, vedenje in spol. 
– Translacijske raziskave pri glavnih nalezljivih boleznih: soo čanje z glavnimi grožnjami 
javnemu zdravju. 
• Odpornost na protimikrobna zdravila, vklju čno s fungalnimi patogeni: poudarek bo na 
združevanju temeljnih raziskav molekul arnih odpornih organizmov, mikrobiološke 
ekologije in interakcije med gostiteljem in patogenom s klini čnimi raziskavami v smeri 
novih intervencij za zmanjšanje možnosti nastaj anja in širjenja infekcijskih bolezni, 
odpornih na ve č zdravil. 
L 400/124 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 • HIV/AIDS, malarija in tube rkuloza: poudarek bo na razv oju novih terapij, diagnosti čnih 
orodij, preventivnih orodij, kot so cepiva, in kemi čni prenos ovir, kot so HIV 
mikrobicidi. Raziskovalna prizadevanja  se bodo s temi tremi boleznimi soo čila na 
svetovni ravni, vendar bodo obravnavala tudi posebne evropske vidike treh bolezni in 
hepatitisa. Poudarj ene bodo predklini čne in zgodnje klini čne raziskovalne dejavnosti in, 
kjer je primerno (npr. za cepiva proti HI V/AIDS-u), je predvideno sodelovanje s 
svetovnimi pobudami. 
• Morebitne nove in ponavljajo če se epidemije: poudarek bo na prepre čevanju 
nastajajočih patogenov s pandemi čnim potencialom, vklju čno z zoonozami (npr. SARS 
in visoko patogena influenca). Po potrebi bodo sprejete dolo čbe za hiter za četek skupnih 
raziskav, namenjenih pospe šitvi razvoja novih diagnosti k, zdravil in cepiv za u činkovito 
preprečevanje, zdravljenje in nadzor nad nujnimi primeri nalezljivih bolezni. 
– Translacijske raziskave pr i drugih glavnih boleznih1 
• Rak: poudarek bo na etiologiji bolezni te r novih zdravilih in terapijah; dolo čanju in 
vrednotenju ciljev zdra vil in bioloških ozna čevalcev, ki pomagajo pri prepre čevanju, 
zgodnjem diagnosticiranju in zd ravljenju; ter ocenjevanju u činkovitosti preventivnih 
prognosti čnih, diagnosti čnih in terapevtskih posegov. 
                                                 
1 Upoštevan bo vidik paliativne medi cine in uporaba aktivnih sestavin. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/125 
 • Bolezni srca in ožilja: po udarek bo na diagnozi, prepre čevanju, zdravljenju in 
spremljanju bolezni srca in krvnih žil (vklju čno z vaskularnimi vidi ki možganske kapi) 
ob uporabi obsežnih multidisciplinarnih pristopov. 
• Diabetes in debelost: pri prvem bo poudarek na etiologiji razli čnih vrst diabetesa in s 
tem povezanega prepre čevanja in zdravljenja. Pri drugem bo poudarek na 
multidisciplinarnih pristopih, vklju čno z genetiko, življenjskim slogom in 
epidemiologijo. Pri diabetesu in debelosti bo posebna pozornost posve čena otroškim 
boleznim in dejavnikom, ki delujejo v otroštvu. 
• Redke bolezni: poudarek bo na vseevropskih št udijah prirodoslovja, patofiziologije in 
na razvoju preventivnih, diagnosti čnih in terapevtskih pos egov. V ta del bodo vklju čeni 
redki Mendelovi fenotipi splošnih bolezni. 
• Druge kroni čne bolezni: poudarek bo na nesmrtonosnih boleznih z mo čnim učinkom na 
kakovost življenja v starosti, kot so slabšanje funkcionalnih in senzori čnih sposobnosti 
ter druge kroni čne bolezni (npr. artritis, revmati čne bolezni, miši čno-kostne bolezni in 
bolezni dihalnih organov, vklju čno z boleznimi, ki jih povzro čijo alergije). 
• Optimizacija zdravstvenega varstva evropskih državljanov 
Ta dejavnost je namenjena zagotav ljanju potrebne osnove za osveš čene politične odločitve glede 
zdravstvenih sistemov in u činkovite, z dokazi podprte strate gije za spodbujanje zdravja, 
preprečevanje bolezni, postavljan je diagnoz in terapijo. 
L 400/126 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – Prenos rezultatov klini čnih raziskav v klini čno prakso, vklju čno z boljšo uporabo zdravil 
ter ustrezno uporabo vedenjskih in organizac ijskih intervencij ter novih terapij in 
tehnologij zdravljenja. Posebna pozornos t bo namenjena varnosti pacientov, vklju čno s 
škodljivimi u činki zdravil: ugotavljanju najboljše klini čne prakse; razumevanju klini čnega 
odločanja v okviru osnovne in sp ecializirane oskrbe; ter pos peševanju uporabe z dokazi 
podprte medicine in dajanja pooblastil paciento m. Poudarek bo na primerjavi strategij; 
preučevanju rezultatov razli čnih intervencij, vklju čno z zdravili, znanstveno preizkušenimi 
komplementarnimi in alternativnimi zdravi li ter novimi zdravstvenimi terapijami in 
tehnologijami, ob upoštevanju strategij za pr edpisovanje zdravil, nekaterih vidikov 
dokazov farmakovigilance, posebnih zna čilnosti pacienta (npr. ge nska odpornost, starost, 
spol in privrženost na čelom) ter stroškovnih ugodnosti. 
– Kakovost, u činkovitost in solidarnost sistem ov zdravstvenega varstva, vklju čno s 
transnacionalnimi sistemi zdravstvenega va rstva, da se država m zagotovi osnova za 
prilagajanje njihovih zdravstv enih sistemov glede na izkušnje drugih sistemov in njihovo 
trajnost, ob upoštevanju pomembnos ti nacionalnega ozadja in zna čilnosti prebivalstva 
(staranje, mobilnost, migracije, izobraževan je, družbeno-ekonomski položaj, spreminjajo č 
se svet dela itd.). Poudarek bo na organizacijskih, finan čnih in ureditvenih vidikih 
zdravstvenih sistemov (oceni stroškov, u činkovitosti in koristi razli čnih posegov, tudi kar 
zadeva varstvo pacientov), n jihovem izvajanju in rezult atih v smislu uspešnosti, 
učinkovitosti in enakosti (vklju čno z zapostavljenimi skupinami). Posebna pozornost bo 
namenjena vprašanju naložb in človeškim virom, vklju čno s strategijami oskrbe na domu. 
Pokrito bo tudi vprašanje neodvisnosti, ka kovosti življenja in mobilnosti starajo če se 
populacije. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/127 
 – Boljše spodbujanje zdravja in prepre čevanje bolezni: zagotovite v dokazov za najboljše 
ukrepe na podro čju javnega zdravja v smislu življe njskega sloga, pogojev za delo in 
bivanje ter intervencij na razli čnih ravneh in v razli čnih kontekstih. Poudarek bo na širših 
determinantah zdravja in na njihovem vzajemne m delovanju, tako na individualni ravni kot 
tudi na ravni Skupnosti (npr. prehrana, st res, tobak, alkohol in druge snovi, fizi čna 
aktivnost, kulturno ozadje, družbeno-ekonomsk i in okoljski dejavniki). Obravnavano bo 
zlasti duševno zdravje z vidika njeg ovega vseživljenjskega ohranjanja. 
Mednarodno sodelovanje 
Mednarodno sodelovanje je se stavni del teme in je bi stvenega pomena na podro čjih, ki obravnavajo 
svetovne zdravstvene probleme, kot so odpornost na  protimikrobna zdravila , HIV/AIDS, malarija, 
tuberkuloza, zanemarjene bolezni in pojavljajo če se pandemije. To lahko vklju čuje tudi dolo čitev 
prednostnih nalog v okviru mednarodnih pobud, kot je  na primer Global HIV Vaccine Enterprise 
(svetovni projekt za cepivo proti viru su HIV). Glede na utrjevanje dolgoro čnega trajnostnega 
partnerstva na podro čju kliničnih raziskav med Evropo in državami v razvoju in na vklju čevanje 
nacionalnih programov ali dejavnosti sodelujo čih držav, bi lahko bila zagotovljena nadaljnja 
podpora Partnerstvu evropskih držav in držav v razvoju na podro čju kliničnih študij (European and 
Developing Countries Clinical Tr ials Partnership – EDCTP) ko t odziv na njegove dosežke in 
prihodnje potrebe.1 Program EDCTP bo še  naprej osredoto čen na napredno klini čno preskušanje za 
razvoj novih cepiv, mikrobicidov in  zdravil proti tem trem bolezn im v podsaharski Afriki. V ta 
namen je lahko v delovnem programu predvide n prispevek Skupnosti evropskim gospodarskim 
interesnim skupinam EDTCP za izvajanje progr ama, ki ga mora odobriti Komisija, vklju čno s 
ponovno dodelitvijo prispevka Skupnosti. 
                                                 
1 Komisija bo ocenjevala EDCTP 
L 400/128 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Posebni ukrepi sodelovanja se bodo izvajali na podro čjih, oblikovanih z biregionalnimi dialogi v 
tretjih državah/regijah in na mednarodnih forumi h, ter tudi v okviru razv ojnih ciljev novega 
tisočletja. Takšna prednostna podro čja, prilagojena lokalnim potre bam in s partnerstvi, lahko 
vključujejo: raziskave zdravstvene politike, razisk ave zdravstvenih sistemov in zdravstvenih 
storitev, zdravje mater in otrok, reproduktivno zd ravje, kontrolo in nadzor nad zanemarjenimi 
nalezljivimi boleznimi ter pojavljajo če se nepredvidene potrebe politike v navedenih regijah. 
Letni prispevek k mednarodni organizaciji Huma n Frontier Science Programme Organisation 
(HFSPO)1 bo skupen s temo "Informacijske in komunikacijske tehnologije". To bo omogo čilo 
državam članicam EU, ki niso članice G8, da uživajo ugodnosti iz programa Human Frontier 
Science Programme (HFSP), in zagotovilo ve čjo prepoznavnost evropskih raziskav. 
Odziv na nastajajo če potrebe in nepredvidene potrebe politike 
Raziskave nastajajo čih potreb se bodo izvajale na podlagi pobud po na čelu "od spodaj navzgor" in 
"osredoto čenih" pobud v povezavi z drugimi tematskimi podro čji, kar bo vklju čevalo širok in 
interdisciplinaren raziskovalni po rtfelj. Podpora nepredvidenim politi čnim potrebam lahko 
obravnava na primer pogoje za delo in bivanje, varnost in zdravje pri delu, presojo vplivov na 
zdravje, oceno tveganja, statisti čne kazalnike, upravljanje in komuniciranje na podro čju javnega 
zdravja ter obveznosti v okvi ru mednarodnih pogodb na podro čju zdravja, vklju čno z Okvirno 
konvencijo o nadzoru tobaka2 in mednarodnimi zdravstvenimi predpisi3. To bo dopolnilo zgoraj 
navedene podprte raziskave, ki jih usmerja zdravstvena politika. 
                                                 
1 Evropska skupnost je članica organizacije HFSP (HFSPO) in  je HFSP financirala v okviru 
prejšnjih okvirnih programov. 
2 Okvirna konvencija o nadzoru tobaka, 2004/513/ES. 
3 Mednarodni zdravstveni predpisi 2005 – Reso lucija 58.3 Svetovne zdravstvene organizacije, 
sprejeta na 58. skupš čini dne 23. maja 2005. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/129 
 2. Prehrana, kmetijstvo in ri bištvo ter biotehnologija 
Cilj 
Izgradnja na znanju temelje čega evropskega bio-gospodarstva1 preko povezovanja znanosti, 
industrije in drugih zainteresiranih strani , da bi izkoristili nove in nastajajo če raziskovalne 
možnosti, ki odgovarjajo na družbene, okoljske in gospodarske izzive: naraš čajoče povpraševanje 
po varnejši, bolj zdravi in bolj kakovostni hrani ter po trajnostni rabi in proizvodnji obnovljivih 
bioloških virov; naraš čajoča nevarnost epizootskih in zoonotskih bolezni ter motenj, povezanih s 
prehrano; ogrožanje trajnosti in varnosti proizvodnje na podro čju kmetijstva, ribogojstva in ribištva; 
ter naraščajoče povpraševanje po visoko kakovostn i hrani ob upoštevanju dobrega po čutja živali in 
podeželskega in obalnega okolja ter odzivov na  posebne prehranske zahteve potrošnikov. 
                                                 
1 Izraz "bio gospodarstvo" zajema vse industrijs ke in gospodarske sektorje, ki proizvajajo, 
upravljajo in druga če izkoriščajo biološke vire (in povezane storitve, preskrbo ali 
potrošniške industrije), kot so kmetijs tvo, prehrana, ribištvo, gozdarstvo itd. 
L 400/130 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Pristop 
Ta tema bo okrepila osnove znanja, prinesla inovaci je in zagotovila podporo pol itike pri izgradnji in 
razvoju na znanju temelje čega evropskega bio gospodarstva (European Knowledge Based Bio-
Economy – KBBE). Raziskave bodo usmerjene na traj nostno upravljanje z biol oškimi viri, njihovo 
proizvodnjo in rabo, zlasti s pomo čjo znanosti o življenju, biotehnol ogije in zbliževanja z drugimi 
tehnologijami, da bi zagotovili nov e, varnejše, dostopne, ekološko u činkovite in konkuren čne 
proizvode iz evropskega kmetijstva,  ribištva, ribogojstva, prehrambene1, zdravstvene, lesne in 
sorodnih industrij. Raziskave bodo pomembno prispe vale k izvajanju in oblikovanju politik in 
predpisov Skupnosti, obravnavale ali podpirale pa bodo predvsem: skupno kmetijsko politiko; 
vprašanja v zvezi s kmetijstvom in trgovino, varnostne vidike GSO, predpise na podro čju varne 
hrane, zakonodajo Skuposti na podro čju zdravja rastlin; politiko Skupnosti na podro čju zdravja 
živali, nadzor bolezni in  standarde dobrega po čutja; environment and bio-diversity; evropsko 
gozdarsko strategijo; in skupno ri biško politiko, katere namen je  zagotoviti trajnostni razvoj 
ribolova in ribogojstva ter varno morsko hrano. Pole g tega bodo raziskave pos kušale razviti nove in 
obstoječe kazalnike, ki podpirajo analize, razvoj in spremljanje teh politik. 
Ker je kmetijstvo ve čnamensko, bodo raziskave podpirale vlogo gospodarstva na podeželju in 
priložnosti, ki jih ima pri uresni čevanju ciljev trajnostnega razvoja. 
                                                 
1 V prehrano so vklju čeni morski sadeži. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/131 
 Agroživilska industrija, pri kate ri 90 % predstavljajo MSP, bo še zlasti uživala ugodnosti mnogih 
raziskovalnih dejavnosti, vklju čno z usmerjenim razširjanjem in dejavnostmi za prenos tehnologije, 
predvsem v zvezi z vklju čevanjem in prevzemanjem naprednih, ekološko u činkovitih tehnologij, 
metodologij in postopkov ter razvojem standardov. Pri čakovati je, da bodo visokotehnološka, na 
novo ustanovljena podjetja na podro čju bio-, nano- ter informacijski h in komunikacijskih tehnologij 
(IKT) pomembno prispevala na podro čju žlahtnjenja rastlin, izboljšan ih pridelkov in varstva rastlin, 
naprednih tehnologij za odkrivanje in spremljanj e za zagotovitev varne in  kakovostne hrane ter 
novih industrijskih bioprocesov. 
Številne evropske tehnološke platforme, ki zajemajo podro čje rastlinske genomike in 
biotehnologije, gozdarstva in le sne industrije, zdravja živali  na globalni ravni, reje doma čih živali, 
prehrane, ribogojstva in industrijske bi otehnologije, bi la hko prispevale z dolo čitvijo skupnih 
raziskovalnih prednostnih nalog v okviru te teme, z opredelitvijo mogo čih bodočih obsežnih pobud, 
kot so projekti, in pomagale zagotoviti široko udeležbo in vklju čevanje vseh zainteresiranih strani. 
Po potrebi bodo izvedeni ukrepi za pove čanje usklajenosti nacionalnih  raziskovalnih programov, v 
tesnem usklajevanju s projekti ERA-NET, tehnološ kimi platformami in drugimi zadevnimi akterji, 
kot je Stalni odbor za raziskav e v kmetijstvu (SCAR) ali pr ihodnja evropska struktura za 
usklajevanje pomorskih raziskav. 
Upoštevanje družbenega, eti čnega vidika, vidika enakopra vnosti spolov, pravnega, okoljskega, 
gospodarskega in širšega kulturnega vidika ter možnih tveganj in vplivov (predvidevanja) 
znanstvenega in tehnološkega razvoja bo, kj er bo to primerno, sestavni del dejavnosti. 
L 400/132 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Dejavnosti 
• Trajnostna proizvodnja in upr avljanje z biološkimi viri iz  tal, gozdov in vodnih okolij1 
– Omogočanje raziskav klju čne dolgoro čne gonilne sile trajnostne pr oizvodnje in upravljanja 
z biološkimi viri (mikroorganizmi, rastline in živali), vklju čno z izkoriš čanjem biološke 
raznovrstnosti in novih bioaktivnih molekul  v teh bioloških sistemih. Raziskave bodo 
vključevale tehnologije, kate rih poimenovanja se kon čajo na "-omika", kot so genomika, 
proteomika, metabolomika, in konvergen čne tehnologije, ter njihovo vklju čevanje znotraj 
pristopov sistemske biologije kot tudi razv oj osnovnega orodja in tehnologij, vklju čno z 
bioinformatiko in ustreznimi podatkovnimi zb irkami, ter metodologij za ugotavljanje sort 
znotraj skupin vrst. 
– Povečana trajnost in konkuren čnost, in hkrati zaš čita zdravja potrošnikov, ob zmanjšanju 
okoljskih vplivov in upoštev anju podnebnih sprememb v kmetijstvu, vrtnarstvu, 
gozdarstvu, ribištvu in ribogojstvu s pomo čjo razvoja novih tehnologij, opreme, nadzornih 
sistemov, novih rastlin in proizvodnih si stemov, upravljanje pridelkov z izbranim 
žlahtnjenjem rastlin, zdravjem rastlin in naju streznejšimi proizvodnimi sistemi, izboljšanje 
znanstvene in tehni čne osnove upravljanja ribištva ter boljše razumevanje medsebojnega 
delovanja razli čnih sistemov (kmetijstvo in gozdarstvo;  ribištvo in ribogojstvo) v okviru 
pristopa celostnega obravnavanja ekosiste mov. Raziskave za ohranitev avtohtonih 
ekosistemov, razvoj agentov za bio-nadzor in mikro-biološke dimenzije bio-raznolikosti in 
metagenomike. 
                                                 
1 Nadaljnje raziskave v zvezi s trajnostnim upr avljanjem in ohranjanjem so obravnavane v 
okviru teme "Okolje (vklju čno s podnebnimi spremembami)". Raziskovanje drugih orodij in 
tehnologij, ki podpirajo trajnostno proiz vodnjo in gospodarjenje, bo potekalo v okviru 
ustreznih tem. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/133 
 • Pri zemeljskih bioloških virih bo poseben poudare k na nizkih vložkih (npr. pesticidih in 
gnojilih) in organskih proizvodnih sistemi h, izboljšanem upravljanju z viri, novo krmo 
in novimi živili in krmo ter novimi rastlina mi (pridelki in drevesa) glede na njihovo 
sestavo, odpornostjo na stres, u činkovitostjo rabe hranil in strukturo. To bo podprto z 
raziskavami biološke varnosti, soobstoja in  sledljivosti novih rastlinskih sistemov in 
proizvodov ter spremljanjem in ocenjevanjem vpliva gensko spremenjenih rastlin na okolje in človeško zdravje, ter možne koristi, ki bi jih imele za družbo. 
• Zdravje rastlin bo izboljšano s pomo čjo boljšega razumevanja ekologije, biologije 
škodljivcev, bolezni in drugih groženj ter podpore pri nadzoru nad izbruhi bolezni in 
izboljšanimi orodji in tehnikami za trajnos tno upravljanje s škodljivci. Razvite bodo 
boljše metode za spremljanje, ohranjanje  in izboljšanje rodovitnosti zemlje. 
• Pri bioloških virih iz vodnih okolij bo poudarek na bistveni h bioloških funkcijah, varnih 
in okolju prijaznih proizvodnih sistemih ter krmi za kultivirane vrste, kot tudi na 
biologiji rib, dinamiki mešanega ribišt va, medsebojnih vplivih med ribiškimi 
dejavnostmi in morskim ekosistemom ter na regionalnih in ve čletnih sistemih za 
upravljanje s pomo čjo flote. 
L 400/134 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – Optimalizirano zdravje živali, proizvodja in njihovo dobro po čutje v okviru kmetijstva, 
ribištva in ribogojstva, med drugim z: 
• izkoriščanjem znanja o genetiki, novih metod reje, izboljšan ega razumevanja živalske 
fiziologije in vedenja ter z boljšim razumevanjem, in 
• nadzorom nad nalezljivimi boleznimi živali in drugimi dejavniki, ki ogrožajo trajnost in 
varnost pridelovanja hrane, vklju čno z zoonozami.    
V zvezi s slednjim se bodo razvijala t udi orodja za spremljanje, prepre čevanje in nadzor s 
podporo in uporabnimi raziskavam i cepiv in diagnostike, preu čevanjem ekologije znanih 
ali pojavljajo čih se povzro čiteljev bolezni in dr ugih groženj, vklju čno z zlonamernimi 
dejanji ter vplivi razli čnih sistemov kmetovanja in podnebja.  
Razvijalo se bo tudi novo znanje za var no odlaganje živalskih odpadkov in izboljšano 
upravljanje s stranskimi proizvodi. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/135 
 – Zagotavljanje orodij, ki jih oblikovalci politike in drugi akterji potrebujejo za podporo 
izvajanju ustreznih strategij, politik in za konodaje ter zlasti za podporo izgradnji na znanju 
temelječega evropskega bio gospodarstva (KBBE)  in potrebam razvoja podeželja in 
obalnih obmo čij. Skupna ribiška politik a bo podprta z razvojem prilagodljivih pristopov, ki 
pri izkoriš čanju morskih virov podpirajo pristop celostnega obravnavanja ekosistemov. 
Raziskave za vse politike, vklju čno s skupno kmetijsko politiko, bodo vklju čevale 
družbeno-ekonomske študije in stroškovno u činkovite analize, primerljive preiskave 
različnih sistemov kmetovanja, vklju čno z večnamenskimi, stroškovno ugodne sisteme za 
upravljanje ribištva, vzrejo  živali, ki niso namenjen e za prehrano, interakcije z 
gozdarstvom in študije za izboljšanje pod eželskih in obalnih življenjskih pogojev. 
• Od vilic do vil: Prehrana  (vključno z morskimi proizvodi), zdravje in dobro po čutje 
– Razumevanje obnašanja in izbire potroš nika kot glavnega dejavnika v konkuren čnosti 
prehrambne industrije ter vpliv a hrane na zdravje in dobro po čutje evropskih državljanov. 
Poudarek bo na potrošnikovem dojemanju in odnosu do hrane, vklju čno s tradicionalno 
hrano, razumevanju družbenih in kulturnih trendov in opredelitvi determinant izbire hrane ter uporabnikovega dostopa do hrane. Razsikave bodo vklju čevale razvoj podatkovnih 
zbirk o raziskavah živil in prehranjevanja. 
L 400/136 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – Razumevanje koristnih in škodljivih prehra nskih dejavnikov, posebnih potreb in navad 
skupin prebivalstva kot glavnega  nadzorljivega dejavnika v razvoju in zmanjšanju pojava s 
prehrano povezanih bolezni in motenj, vklju čno z debelostjo in alergijami. To bo 
vključevalo raziskavo novih prehra nskih strategij, razvoj in  uporabo nutrigenomike in 
sistemske biologije ter študije medsebojnih vpl ivov med prehranjevanjem, fiziološkimi in 
psihičnimi funkcijami. Privedlo bi lahko do preo blikovanja predelanih živil in razvoja 
novih živil in sestavin, dietnih živil in živil s prehranskimi in zdravstvenimi zahtevami. Pri 
poudarjanju vpliva nekaterih živil in prehrane na zdravje ter pri razvoju celostnih smernic 
za prehrano bo pomembno tudi preu čevanje tradicionalnih, lokalnih in sezonskih živil ter 
prehrane. 
– Optimalizacija inovacij v evropski  prehrambni industriji s pomo čjo vključevanja naprednih 
tehnologij v tradiciona lno živilsko proizvodnjo, tudi v fermentirano hrano, klju čnih 
procesnih tehnologij za pove čanje funkcionalnosti, kakovosti in prehrambene vrednosti 
živil, vklju čno z organolepti čnimi vidiki proizvodnje živ il in tudi novih prehrambenih 
izdelkov.  Razvoj in predstavitev  visoke tehnologije, ekološko u činkovitih sistemov 
predelave in pakiranja, pame tnih nadzornih aplikacij ter u činkovitejše valorizacije in 
upravljanja s stranskimi proizvodi, odpa dki, vodo in energijo. Poleg tega bodo nove 
raziskave razvijale trajnostne in nove tehnologije za živalsko krmo, vklju čno s formulacijo 
varne predelave krme, in za nadzor nad kakovostjo krme. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/137 
 – Zagotavljanje kemijske in mikrobiološke va rnosti ter izboljšanje kakovosti evropske 
preskrbe s hrano. To bo vklju čevalo razumevanje povezav med mikrobiološko ekologijo in 
varno hrano; razvoj metod in modelov, ki obrav navajo celovitost veri g za preskrbo s hrano; 
nove metode odkrivanja, sledlji vost in njen nadaljnji raz voj, tehnologije in orodja za 
ocenjevanje, upravljanje in sporo čanje tveganja, vklju čno z nastajajo čimi tveganji, ter 
izboljšanje razumevanja dojemanja tveganja. To bo vklju čevalo tudi na znanosti temelje če 
metode za primerjavo tveganj na podro čju varne hrane. 
– Varovanje zdravja ljudi in okolja s pomo čjo boljšega razumevanja vpliva okolja na 
prehransko verigo ljudi/živali in vpliva prehra nske verige ljudi/živali na okolje. To bo 
vključevalo študije o onesnaževalcih hrane in zdra vstvenih posledicah, spremljanje vplivov 
na okolje, razvoj izboljšanih or odij in metod za oceno in uprav ljanje vplivov na prehranske 
verige živil in krmil ter njihovo odpornost na globalne spremembe, zlasti kar zadeva 
okolje. Zagotavljanje kakovosti in celovitosti prehranske veri ge zahteva nove modele za 
analizo proizvodne verige in koncepte upr avljanja celotne prehranske verige, vklju čno z 
vidiki potrošnikov. 
L 400/138 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 • Znanosti o življenju , biotehnologija in biokemija  za trajnostne neprehrambne proizvode in 
postopke: 
– krepitev osnov znanja in razvijanje napr ednih tehnologij za proizvodnjo zemeljske ali 
morske biomase za uporabo v industriji in proizvodnji energije. To bo vklju čevalo 
rastlinsko, živalsko in mikrobno genomiko ter metabolomiko za izboljšanje produktivnosti 
in sestave surovin ter surovin iz biomas e za optimalno pretvorbo v proizvode z visoko 
dodano vrednostjo, vklju čno z biološkimi viri, ki se uporab ljajo v farmacevtski industriji in 
medicini, ob isto časnem izkoriš čanju naravnih ali okreplj enih zemeljskih in vodnih 
organizmov kot novih virov. To bo v celoti vklju čevalo analizo življenjskega cikla 
proizvodnje biomas, prevoz, skladiš čenje in razvoj trga bio proizvodov; 
– obravnava uporabe industrijske biotehnologije v okviru celotne rastlinske verige in verige 
gozdne biomase, da bi uresni čili celoten potencial pristopa biorafinerij (npr. zelene 
kemikalije), vklju čno z družbeno-ekonomskimi, agronomskimi in ekološkimi vidiki ter 
vidiki potrošnikov. To bo okrepljeno z bo ljšim razumevanjem in nadzorom nad 
metabolizmom rastlin in mikrobov na celi čni in podceli čni ravni in na čina njihove 
vključitve v delovanje celotnega sistema, v proi zvodnji proizvodov z visoko vrednostjo, ki 
razvija bioprocese s pove čanim izkoristkom, kakovostjo in čistostjo pretvorjenih 
proizvodov, vklju čno z načrtovanjem bio kataliti čnih procesov; 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/139 
 – uporaba ali razvoj biotehnolog ij za nove in izboljšane, vi soko kakovostne in obnovljive 
gozdarske proizvode in postopke z visoko dodano vrednostjo, da bi pove čali trajnost lesa 
in proizvodnje lesa, vklju čno z debli in zalogami obnovljivih materialov in bioenergije; 
– obravnava potenciala biotehnologije  za odkrivanje, spre mljanje, prepre čevanje, 
obravnavanje in odpravo onesnaževanja; 
– karseda veliko pove čanje tržne vrednosti odpadkov in  stranskih proizvodov s pomo čjo 
novih bioprocesov, ki omogo čajo prihranek energije, samih a li v kombinaciji z rastlinskimi 
sistemi in/ali kemijskimi katalizatorji. 
Mednarodno sodelovanje 
Mednarodno sodelovanje je prednos tna naloga raziskav na podro čju prehrane, kmetijstva in 
biotehnologije in se bo mo čno spodbujalo v okviru celotnega podro čja. Podpora bo namenjena 
raziskavam, ki so še posebej v in teresu držav v razvoju in razvijajo čih se gospodarstev, ob 
upoštevanju razvojnih ciljev novega tiso čletja in dejavnosti, ki že potek ajo. Izvajali se bodo posebni 
ukrepi za podporo sodelovanju s prednostnimi partne rskimi regijami in državami – zlasti s tistimi, 
ki so vklju čene v biregionalne dialoge in dvostranske sporazume na podro čju znanosti in 
tehnologije, ter tudi s sose dnjimi državami, razvijajo čimi se gospodarstvi in državami v razvoju. 
L 400/140 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Poleg tega se bo ve čstransko sodelovanje izvajalo z name nom obravnavati izzi ve, ki zahtevajo 
obsežna mednarodna prizadevanja, kot sta razsež nost in kompleksnost sistemske biologije na 
področju rastlin in mikroorganizmov, ali obravnava ti svetovne izzive ter mednarodne obveznosti 
EU (varnost in zaš čita hrane in pitne vode, sv etovno širjenje bolezni ži vali, nepristranska raba 
biološke raznovrstnosti, obnova svet ovnega ribištva, v sodelovanju z Organizacijo ZN za prehrano 
in kmetijstvo, za najve čji trajnostni donos do leta 2015 ter vpliv podnebnih sprememb/vpliv na 
podnebne spremembe). 
Odziv na nastajajo če potrebe in nepredvidene potrebe politike 
Raziskave nastajajo čih potreb lahko obravnavajo na primer  razvoj novih konceptov in tehnologij, 
kot na primer v zvezi s sistemi za krizno uprav ljanje in celovitostjo prehranske verige. 
Prožen odziv na nepredvidene politi čne potrebe bo upošteval zlasti politike, pomembne za 
izgradnjo na znanju temelje čega evropskega bio gospodarstva. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/141 
 3. Informacijske in komu nikacijske tehnologije 
Cilj 
Povečati konkuren čnost evropske industrije ter Evropi omogo čiti obvladovanje in oblikovanje 
prihodnjega razvoja informacijskih in komunik acijskih tehnologij (IKT) in s tem odgovor na 
evropske družbene in gospodarske potrebe. IK T so bistvo družbe znan ja. Dejavnosti bodo okrepile 
znanstveno in tehnološko osnovo Evrope ter zagotovile njen svetovni vodilni na podro čju IKT, 
pomagale pospeševati in spodbujati inovativnost in  kreativnost izdelkov, storitev in postopkov s 
pomočjo uporabe IKT in zagotovile hitro pretvorbo napredka IKT v korist evropskih državljanov, 
podjetij, industrije in vlad. Te dejavnosti bodo tudi pripomogle k zm anjšanju digitalnega razkoraka 
in socialne izklju čenosti. 
Pristop 
Informacijske in komunikacijske tehnologije (IK T) igrajo edinstveno, preizkušeno vlogo pri 
spodbujanju inovacij, us tvarjalnosti in konkuren čnosti vseh industrijskih in  storitvenih sektorjev. 
Bistvene so za obravnavanje klju čnih družbenih izzivov in za posodobitev javnih storitev ter 
podpirajo napredek na vseh podro čjih znanosti in tehnologije. Ev ropa mora zato obvladovati in 
oblikovati prihodnji razvoj IKT ter zagot oviti, da se storitve in izdelk i, ki temeljijo na IKT, uvedejo 
in uporabljajo, da bi v čim večji meri koristili državljanom in podjetjem. 
To so cilji politike Skupnosti na podro čju informacijske družbe, kot je bilo izpostavljeno v pobudi 
i2010, ki si prizadeva za konkuren čno usklajeno informacijsko gospodarstvo v Evropi, znaten dvig 
evropskih naložb v raziskave in inovacije na podro čju IKT ter zelo visoko raven dostopnosti v 
informacijski družbi. 
L 400/142 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Nove tehnologije IKT bodo ponudile veliko novih pr iložnosti za izdelke in  storitve z visoko 
vrednostjo, od katerih jih  je veliko na podro čjih, kjer Evropa že ima i ndustrijsko in tehnološko 
vodstvo. Optimalen pristop k naložbam v IKT so partnerstva na evropski ravni. Raziskovalna 
dejavnost IKT, ki temelji na razvojnem modelu  "odprte kode", kaže svojo uporabnost kot vir 
inovacij in vse ve čjega sodelovanja. Takšna pr izadevanja so bolj kot kdaj koli prej potrebna, da se v 
obdobju svetovne konkuren čnosti ter vse bolj kompleksnih in medsebojno odvisnih tehnologij drži 
korak z visokimi stroški raziskav. 
Tema IKT daje prednost stratešk im raziskavam v zvezi s klju čnimi stebri tehnologije, omogo ča 
neprekinjeno vklju čevanje tehnologij ter zagotavlja znanje in sredstva za razvoj širokega spektra 
inovativnih aplikacij IKT. Dejavnosti bodo pove čale industrijsko in tehnol oško prednost v sektorju 
IKT ter izboljšale konkuren čno prednost pomembnih sektorjev, ki dajejo poudarek IKT – tako s 
pomočjo inovativnih izdelkov in storitev z visoko vre dnostjo, ki temeljijo na IKT, kot tudi z novimi 
ali izboljšanimi organizacijskimi procesi v pod jetjih in upravah. Poleg tega bo ta tema z 
aktiviranjem IKT za izpolnjevanje javnih in družbe nih zahtev, še zlasti za htev ljudi s posebnimi 
potrebami, vklju čno s starajo čim se prebivalstvom in invalid i, nudila podporo drugim politikam 
Skupnosti, kot sta zaš čita zdravja in okolja. 
Dejavnosti bodo vklju čevale ukrepe sodelovanja in povezova nja v mreže in bi lahko podpirale 
skupne tehnološke pobude1 ter nacionalne pobude za usklajevanje programov2. Med prednostne 
naloge dejavnosti bodo spadale teme, ki med dr ugim slonijo na delu evropskih tehnoloških 
platform. Razvijale se bodo tudi tematske sine rgije s sorodnimi dejavnostmi v drugih posebnih 
programih. 
                                                 
1 To bi lahko vklju čevalo izbrane vidike raziskav na podro čju tehnologij nanoelektronike, 
vgrajenih ra čunalniških sistemov.  
2 To bi lahko vklju čevalo morebitno skupno izva janje programov na podro čju podpore iz 
okolja pri samostojnem življenju. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/143 
 Aktivna udeležba malih in srednje velikih podjetij  ter drugih malih subjektov pri dejavnostih je 
bistvenega pomena zaradi njihove vloge pri spodbuj anju inovacij. Igrajo bi stveno vlogo pri razvoju 
in spodbujanju novih vizij na podro čju IKT in njihovih ap likacij ter pri njihovi pretvorbi v poslovna 
sredstva. 
Dejavnosti 
• Stebri tehnologije IKT: 
– Nanoelektronika, fotonika in integrirani mikro/nanosistemi: procesna tehnologija, 
tehnologija naprav in na črtovanja ter preskušanja, metodol ogije za izboljšan je velikosti, 
zgoščenosti, zmogljivosti, energetske u činkovitosti, proizvodne in stroškovne u činkovitosti 
komponent, sistemov za čipe in zapakiranih sistemov ter integriranih sistemov; osnovne 
fotonske komponente za širok spekter uporabe, vklju čno z zelo hitrimi komponentami; 
sistemi za radijske frekvence; visoko zmogljivi/zelo zgoš čeni sistemi za shranjevanje 
podatkov; zelo veliki/zelo integrirani zasl oni; naprave za zaznava nje, aktiviranje, 
vizualizacijo in upodabljanje; sistemi z zelo nizko porabo, napajalne komponente, 
alternativni viri/alternativno skladiš čenje energije; heterogene  tehnologije/integracija 
sistemov; inteligentni sistemi; ve čnamenski integrirani mikro-nano-bio-info sistemi; široko 
zastavljena podro čja elektronike; vklju čevanje v razli čne materiale/objekte; vmesnik za 
komunikacijo z živimi organizmi; (samo)se stavljivost molekul ali atomov v stabilne 
strukture. 
L 400/144 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – Splošno razširjena komunikacijska omr ežja z neomejeno zmogljivostjo: stroškovno 
učinkovite in prožne mobilne tehnologije z možnostjo preoblikovanja ter tehnologije, 
sistemi in arhitekture širokih omrežij, vklju čno z zemeljskimi in satelitskimi omrežji, 
optičnim preklapljanjem in drugimi tehnol ogijami za visokohitrostno neprekinjeno 
povezanost; združevanje razli čnih fiksnih, mobilnih, brezži čnih in radiodifuzijskih omrežij 
in storitev, ki segajo od zasebnega oko lja do regionalnega in svetovnega okolja; 
interoperabilnost ži čnih in brezži čnih komunikacijskih storitev in aplikacij, upravljanje z 
omrežnimi viri, preoblikovanje storitev; kompleksno združevanje v mreže za časnih 
inteligentnih multimedijskih naprav, senzorjev in mikro čipov. 
– Vgrajeni sistemi, ra čunalništvo in nadzor: zmogljivejš i, varnejši, bolj porazdeljeni, 
zanesljivejši in u činkovitejši sistemi strojne/programske opreme, ki lahko zaznavajo in 
nadzorujejo svoje okolje ter se  nanj prilagajajo in isto časno optimalizirajo uporabo virov; 
metode in orodja za oblikovanje, analizo, na črtovanje, izgradnjo in potrjevanje sistemov za 
obvladovanje kompleksnosti; odprte sestavljive arhitekture in platforme brez merila, 
vmesni in porazdeljeni operacijs ki sistemi za zagotavljanje resni čno celovitih sodelovalnih 
in inteligentnih okolij za zaznavanje, aktiviranje, izra čunavanje, sporo čanje, shranjevanje 
in dostavo storitev; ra čunalniške arhitekture, ki vklju čujejo heterogene in omrežne 
komponente z možnostjo preoblikovanja, vklju čno s sestavljanjem, programiranjem in 
doživljenjsko podporo, visoko zmogljivimi sistemi in storitvami; nadzor nad obsežnimi, porazdeljenimi in nedolo čenimi sistemi. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/145 
 – Programska oprema, tehnologije GRID, varnost in zanesljivost: tehnologije, orodja in 
metode za dinami čno programsko opremo, ki je vredna zaupanja, arhitekture in vmesni 
sistemi, ki podpirajo storitve s poudarkom na znanju, vklju čno s tem, da se jih daje na 
razpolago kot uporaben vir; k storitvam usme rjene, interoperabilne infrastrukture brez 
merila, omrežjem podobna virtualizacija virov, vklju čno s posebnimi platformami za 
posamezno podro čje, operacijski sistemi za delovanj e v omrežjih; odprto programje; odprti 
standardi, platforme in pristopi sodelovanj a za razvoj in potrjevanje programske opreme, 
storitev in sistemov; or odje za sestavljanje, vklju čno s programiranjem jezikov; 
obvladovanje na novo nastalega obnašanja komplek snih sistemov; izboljšanje zanesljivosti 
in odpornosti obsežnih, porazdeljenih in za časno povezanih sistemov ter storitev; varni 
sistemi in storitve, ki so vredni zaupanja, vklju čno z nadzorom nad dostopom in 
avtentifikacijo, ki spoš tuje zasebnost, dinami čno politiko varnosti in zaupanja ter 
metamodeli zanesljivosti in zaupanja. 
– Znanje, kognitivni sistemi in sistemi u čenja: metode in tehnike za pridobivanje, ustvarjanje 
in razlaganje, predstavljanje in poosebitev, vodenje in ponovno pridobivanje, izmenjavo in 
posredovanje znanja ob prepoznavanju semanti čnih razmerij med vsebinami za uporabo s 
strani ljudi in strojev; umetni  sistemi, ki zaznavajo, razlagajo in ocenjujejo informacije ter 
lahko sodelujejo, delujejo samostojno in se u čijo; teorije in poskusi, ki presegajo 
posamezne napredke, tako da koristijo vpogled v naravno zaznavanje, zlasti u čenje in 
spomin, tudi z namenom pospe ševati napredne sisteme za človeško u čenje. 
L 400/146 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – Simulacija, vizualizacija, interaktivnost in mešana resni čnost: orodja za modeliranje, 
simulacijo, vizualizacijo, medsebojne vp live, navidezno, razširjeno in prepleteno 
resničnost ter njihovo vklju čevanje v celovita oko lja; orodja za inovativno oblikovanje in 
ustvarjalno oblikovanje izdelkov, st oritev in digitalnih avdioviz ualnih medijev; naravnejši, 
intuitivnejši in za uporabo enostavnejši vmesniki ter novi na čini vzajemnega delovanja s 
tehnologijo, stroji, napravami in drugimi  artefakti; jezikovna tehnologija, vklju čno z 
večjezičnimi in avtomatskimi sistemi za strojno prevajanje. 
– Nova pričakovanja v IKT, ki se približujejo  drugim znanstvenim in tehnološkim 
disciplinam (matematika in fizika, materiali,  biotehnologija, znanosti o življenju, kemija, 
kognitivne in družbene in znanosti ter humanisti čne vede itd.) je mogo če najti v okviru 
celotne teme IKT. Prinašajo prodor e, ki vodijo do inovacij na podro čju IKT in do povsem 
novih industrijskih in storitvenih  sektorjev. Obsegajo tako mi niaturizacijo naprav IKT do 
velikosti, ki je združljiva z živimi organizmi in lahko deluje vzajemno z njimi (kot so nove 
komponente IKT in ra čunalniški sistemi, ki temeljijo na sinteti čnih biomolekularnih 
strukturah), ter tudi nove ra čunalniške in komunikacijske zn anosti, ki jih navdihuje živi 
svet, naprave IKT, ki so v cel oti združljive z okoljem in jih  navdihujejo naravni sistemi, 
oblikovanje in simuliranje živega sv eta (kot na primer simuliranje človeške fiziologije 
preko več bioloških stopenj). 
• Integracija tehnologij: 
– Osebna okolja: vklju čevanje multimodalnih vmesnikov, tehnik za zaznavanje in 
mikrosistemov, osebnih komunikacijskih in ra čunalniških naprav, sistemov IKT, ki so 
vgrajeni v osebne pripomo čke, nosljivih elektronskih sist emov ("wearables") in vsadkov 
ter njihova povezava s storitvami in viri, s poudarkom na vklju čevanju vseh vidikov 
prisotnosti in identitete osebe. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/147 
 – Domača okolja: komunikacije, spremljanje, nadzor in pomo č doma, v zgradbah in na 
javnih mestih; celovita interoperabilnost in uporaba vseh naprav ob upoštevanju 
gospodarnosti, dostopnosti, uporabnosti in varnosti; nove storitve in nove oblike interaktivnih digitalnih vsebin in storitev, vklju čno z razvedrilom; dostop do informacij in 
upravljanje znanja. 
– Robotski sistemi: prožni in zanesljiv i robotski sistemi, ki delujejo v človeškem in 
nestrukturiranih okoljih ter sodelujejo z ljudmi; roboti, ki so povezani v mreže in 
sodelujejo; miniaturizirani robo ti; humanoidne tehnologije. modularno na črtovanje in 
oblikovanje integriranih robotskih sistemov. 
– Inteligentne infrastrukture: orodja IKT, zaradi katerih so kriti čne infrastrukture 
učinkovitejše in uporabnikom prijaznejše, lažje prilagodljive in enostavnejše za 
vzdrževanje, bolj vzdržljive pri uporabi in odporne na napake; orodja za vklju čevanje 
podatkov; IKT za sistemsko oceno tveganja, zg odnje opozarjanje in avtomatska opozorila, 
podpora za na črtovanje in odlo čanje. 
• Raziskovanje uporabe: 
– IKT za soo čanje z družbenimi izzivi: zagotoviti, da lahko vsi evropski državljani v čim 
večji meri uživajo ugodnosti izdelkov in  storitev IKT, izboljšati vklju čenost, celovit dostop 
in interakcijo storitev v javnem interesu te r krepitev inovativne vloge storitev javnega 
sektorja ter tako izboljšati njihovo uspešnost in u činkovitost. 
L 400/148 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – za zdravje: osebni, nevpadljivi sistemi, ki državljanom omogo čajo upravljati dobro 
počutje, kot so naprave za spremljanje, ki jih je možno nositi na telesu ali vsaditi, ter 
avtonomni sistemi za podporo zdravju; nastajajo če tehnike, kot je molekularno 
prikazovanje za boljše prepre čevanje in individualizirano me dicino; odkrivanje znanja o 
zdravju ter njegovo upravljanje in uporaba v klini čni praksi; modeliranje in simulacija 
funkcij organov; mikro- in nanorobotske napr ave za minimalno invazi vne operacijske in 
terapevtske uporabe, 
– na področju javnih uprav, na vseh ravneh: inerdi sciplinarna uporaba IKT v javni upravi, 
skupaj z organizacijskimi spremembami in novimi spretnostmi, da bi ponudili inovativne, na državljane osredoto čene storitve za vse; napredne razisk ave in rešitve, ki temeljijo na 
IKT, da bi izboljšali demokrati čne postopke in post opke udeležbe ter u činkovitost in 
kakovost storitev javnega sektorja, interakc ijo z in med upravami in vladami ter podprli 
zakonodajne in politi čne razvojne procese na vseh ravneh demokracije, 
– za vključevanje: dati posameznikom in njihovim skupnostim ve čja pooblastila ter izboljšati 
enako udeležbo vseh državljanov v informacijski družbi, ob prepre čevanju digitalnih vrzeli 
zaradi invalidnosti, slabega zn anja in spretnosti, revš čine, geografske izolacije, kulture, 
spola ali starosti, med drugim s podpiran jem podporne tehnologije, spodbujanjem 
neodvisnega življenja, pove čanjem e-znanj in spretnosti ter razvojem izdelkov in storitev, 
ki so načrtovani za vse, 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/149 
 – za mobilnost: integrirani, na IKT temelje či varnostni sistemi za vozila, ki temeljijo na 
odprtih, varnih in zanesljivih arhitekturah in vmesnikih; interoperabilni sistemi sodelovanja 
za učinkovit, varen in okolju prijazen promet, ki  temeljijo na komunikaciji med vozili in s 
prometno infrastrukturo ter vklju čujejo natan čne in stabilne tehnologije za lociranje in 
navigacijo; osebne, ve čmodalne storitve informacijske mob ilnosti, ki zaznavajo lokacijo, 
vključno z inteligentnimi storitvami za turizem, 
– v podporo okolju, upravljanju s tveganji in trajnos tnemu razvoju: obvladovanje tveganja in 
nujnih primerov; pametna senzorska omrežj a za izboljšanje napovedovanja tveganj, 
upravljanja z naravnimi viri, vklju čno s sistemi za zmanjšanje koli čine onesnaževal; 
povečanje energetske u činkovitosti; obvladovanje človeškega odziva na stres iz okolja in 
ohranjanje biološke raznovrstnosti; sistemi za opozarjanje ter pravo časno in zanesljivo 
obveščanje v zvezi z javno varnostjo; podpor ne tehnologije in podporni sistemi za 
delovanje v težkih, nevarnih in tveganih pogojih; ekološko u činkovita in trajnostna 
proizvodnja IKT, vklju čno z elektroniko; napredno upravlj anje s podatki in informacijami 
za spremljanje okolja in oceno tveganja, kar prispeva k sistemom INSPIRE; GMES in 
GEOSS. 
– IKT za vsebino, ustvarjalnos t in osebnostni razvoj: 
• nove oblike interaktivnih, nelinearnih  in samoprilagodljivih vsebin, vklju čno z 
razvedrilom in na črtovanjem; ustvarjalnost in ob ogatene izkušnje uporabnikov; 
individualna obdelava in za gotavljanje kombiniranih medijskih vsebin; povezovanje 
proizvodnje in upravljanja zgolj digitalnih vsebin z nastajajo čimi semanti čnimi 
tehnologijami; uporabniško usmerjeni uporab a, dostop do in ustvarjanje vsebin; 
L 400/150 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 • s tehnologijo okrepljeni sistemi u čenja, orodja in storit ve, prilagojeni razli čnim učencem 
v različnih kontekstih; vprašanja v zvezi s človeškim u čenjem, vklju čno s pedagoškimi 
teorijami, kadar se v procesu uporabljajo IKT; izboljšanje sp osobnosti ljudi, da bi 
postali aktivni u čenci; 
• inteligentne storitve za dostop do kulturne dediš čine v digitalni obliki; dostop do 
znanstvenih virov in njihova uporaba; orodja,  ki pomagajo skupnostim pri ustvarjanju 
novega kulturnega spomina, ki temelji na živi dediš čini; metode in orodja za ohranjanje 
digitalnih vsebin; narediti digitalne objekte uporabne za pr ihodnje uporabnike, ob 
istočasnem ohranjanju avtenti čnosti in integritete original ne stvaritve ter konteksta 
uporabe. 
– IKT za podporo podjetjem in industriji: 
• dinamični, v omrežja usmerjeni poslovni sistem i za ustvarjanje in dostavo izdelkov in 
storitev, vklju čno s spremljanjem njihovega časovnega pretoka; decentraliziran nadzor 
in upravljanje z inteligentnimi elementi; digitalni poslovni ekosistemi, zlasti programska 
oprema (tudi na omrežjih temelje ča oprema), prilagojeni pot rebam malih in srednje 
velikih organizacij; sodelovaln e storitve za porazdeljene delovne površine, ki zaznavajo 
ozadje; razširjena prisotnost skupin, vodenj e skupin in skupna podpora, širjenje znanja 
in interaktivne storitve; 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/151 
 • proizvodnja, vklju čno s tradicionalnimi industrijami: omrežni inteligentni nadzor za 
izredno natan čno proizvodnjo in nizko uporabo virov; brezži čna avtomatizacija in 
logistika za hitro rekonfiguraci jo obratov; integrirana okolja  za modeliranje, simulacijo, 
optimizacijo, predstavitev in virtualn o proizvodnjo; proi zvodne tehnologije za 
miniaturizirane sisteme IKT in za sisteme, ki so prepleteni z materiali in objekti vseh 
vrst. 
– IKT za krepitev zaupanja: 
• orodja, ki podpirajo zaupanje v IKT in nji hove uporabe; mnogokratni in zvezni sistemi 
za upravljanje identitete; tehnike  za avtentifikacijo in odobritev; sistemi, ki izpolnjujejo 
potrebe po zasebnosti, ki izha jajo iz novega tehnološkega  razvoja; upravljanje s 
pravicami in sredstvi; orodja za zaš čito pred kibernetskimi grožnjami, ob usklajevanju z 
drugimi temami, še zlasti s temo "Varnost". 
Mednarodno sodelovanje  
Mednarodno sodelovanje v okviru teme IKT se bo spodbujalo z namenom, da se za vprašanja 
skupnega interesa skupaj s stratešk imi partnerji najde inte roperabilne rešitve z velikimi vzajemnimi 
koristmi in da se prispeva k širjen ju informacijske družbe v razvijajo čih se gospodarstvih in državah 
v razvoju. Za države ali regije , s katerimi mora Evropa okrepiti sodelovanje, bodo dolo čeni posebni 
ukrepi s posebnim poudarkom na  sodelovanju z razvijajo čimi se gospodarstvi, državami v razvoju 
in sosednjimi državami. 
L 400/152 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Skupaj s temo 1 "Zdravje" bo ponujeno članstvo v mednarodnem pr ogramu Human Frontier 
Science Programme (HFSP), da bi spodbudili interdis ciplinarne raziskave in nova sodelovanja med 
znanstveniki z razli čnih podro čij ter državam članicam, ki niso države G-8, omogo čili, da v celoti 
uživajo ugodnosti programa. 
Dejavnosti v okviru te teme podpirajo shemo inte ligentnih proizvodnih sistemov (IMS), ki svojim 
regijam članicam omogo ča sodelovanje na podro čju RTR1. 
Odziv na nastajajo če potrebe in nepredvidene potrebe politike  
Dejavnost Prihodnje in nastajajo če tehnologije bo pritegnila in  pospeševala meddisciplinarno 
raziskovalno odli čnost na pojavljajo čih se raziskovalnih podro čjih, ki so povezana z IKT. Poudarki 
so na: raziskovanju novih me ja miniaturizacije in ra čunalništva, vklju čno na primer z izkoriš čanjem 
kvantnih u činkov; izkoriš čanju kompleksnosti omrežnih ra čunalniških in komuni kacijskih sistemov, 
vključno s programsko opremo; raziskovanju novih  konceptov inteligentn ih sistemov za nove 
poosebljene izdelke in storitv e ter njihovem preizkušanju. 
Raziskave, namenjene boljšemu razumevanju tr endov in vplivov IKT na družbo in gospodarstvo, 
lahko na primer vklju čujejo: vplive IKT na produk tivnost, zaposlovanje, spretnosti in znanja ter 
plače; IKT kot gonilno silo za inovacije  v javnih in poslovnih storitvah;  ovire za širše in hitrejše 
inovacije ter rabo IKT; novi pos lovni modeli in možnosti izkoriš čanja; ob usklajevanju z ostalimi 
temami, pri katerih bodo imele IKT pomembno vl ogo pri spreminjanju pristopa k proizvodnji i 
nstoritvam; uporabnost, koristnost in sprejemljivost rešitev, ki temeljijo na IKT; zasebnost, varnost 
in zaupanje v infrastrukture IKT; eti čna vprašanja razvoja IKT; povezave do zakonskih, 
regulativnih in vodstvenih okvirov, povezanih z IKT; analize, ka ko IKT podpirajo politike 
Skupnosti in kako nanje vplivajo. 
                                                 
1 Sporazum o znanstvenem in tehni čnem sodelovanju na podro čjih IMS je sklenjen med 
Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, Japonsko, Avstralijo, Kanado, Korejo ter državami Efte Norveško in Švico. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/153 
 4. Nano-znanosti, nano-tehnologije, mate riali in nove proizvodne tehnologije 
Cilj 
Izboljšanje konkuren čnosti evropske industrije in pri dobivanje znanja za zagotovitev njene 
pretvorbe iz industrije s poudarkom  na virih v industrijo s poudar kom na znanju, z ustvarjanjem 
postopnih sprememb v znanju in izvajanjem klju čnega znanja za nove uporabe na sti čišču različnih 
tehnologij in disciplin. To bo koristilo novim visoko tehnološkim industrijam in tudi visoko 
kakovostnim, na znanju temelje čim tradicionalnim industrijam, pri čemer bo poseben poudarek na 
ustreznem razširjanju rezulta tov RTR med MSP. Namen teh dejavnosti je predvsem omogo čiti 
razvoj tehnologij, ki vplivajo na vse industrijske sektorje in mnoge druge teme iz Sedmega 
okvirnega programa. 
Pristop 
Za povečanje konkuren čnosti potrebuje Evropska industrija radikalne inovacije. Svoje zmogljivosti 
mora usmeriti na izdelke in tehnologije z visoko dodano vrednostjo ter z njimi povezane procese in tehnologije, da bi izpolnila zah teve uporabnikov ter tudi pri čakovanja v zvezi z okoljem, zdravjem 
in druga družbena pri čakovanja. Brez raziskav spopad s temi konkuren čnimi izzivi ni mogo č. 
Konkuren čnost industrije prihodnosti bo v veliki me ri odvisna od nanotehnologij in njihovih 
aplikacij. RTR na podro čju nanoznanosti in nanotehnologije, ki so se uveljavile na številnih 
področjih, lahko pospešijo pretvorbo evropske indus trije. EU ima priznano vodilno vlogo na 
področjih, kot so nanoznanosti, nanotehnologije, materi ali in proizvodne tehnologije, ki se mora 
okrepiti, da bi zagotovili in okr epili položaj EU na visoko konkuren čnem svetovnem prizoriš ču. 
Konkuren čnost bolj zrele industrije bo v veliki meri odvisna njihove sposobnosti vklju čevanja 
novih tehnologij. 
L 400/154 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Ključni element te teme je u činkovito vklju čevanje nanotehnologije, vede o materialih, na črtovanja 
in novih proizvodnih metod, da bi dosegli in čim bolj pove čali vpliv na pretvor bo industrije in 
istočasno podprli trajnostno pr oizvodnjo in porabo. V tej zvezi so za konkuren čnost evropske 
industrije v prihodnosti klju čni materiali z novimi lastnostmi, ki so hkrati osnova tehnološkega 
napredka na mnogih podro čjih. To tematsko podro čje bo podprlo industrijske dejavnosti, ki delujejo 
v povezavi z drugimi tematskimi podro čji. Podprte bodo uporabe v vseh  sektorjih in na vseh 
področjih in to vklju čuje vedo o materialih in tehnologije, visoko zmogljive proizvodne in procesne 
tehnologije, nanobiotehnolog ijo ali nanoelektroniko. 
Srednjero čni pristop je osredoto čiti se na zbliževanje znanja in spretnosti iz razli čnih disciplin z 
izkoriščanjem v uporabo usmerjenih znanstveni h in tehnoloških sinergij. Dolgoro čni cilj teme je 
kapitalizirati ogromna pri čakovanja nanoznanosti in nanotehnol ogij za oblikovanje industrije in 
gospodarstva, ki resni čno temeljita na znanju. V obeh prim erih bo bistveno zagotoviti uporabo 
znanja, ustvarjenega z uspešnim razširjanjem in uporaba rezultatov. 
Zagotovljeni bodo mo čni prispevki k industrijskim potreba m in dopolnjevanju zlasti preko 
dejavnosti, kot so evropske tehnološki e platforme (npr. na možnih podro čjih trajnostne kemije, 
energije, nove proizvodnje, proizvodnje energi je, industrijske varnosti , nano-medicine, jekla, 
tekstila, keramike, gozdarskega  sektorja itd.) in morebitn e podpore skupnim tehnološkim pobudam. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/155 
 Ta tema je še posebej pomembna za MSP zaradi n jihovih potreb in vloge pri napredku tehnologije 
in njeni uporabi. Podro čja, ki so še posebej pomembna, vklju čujejo: nano-instrumente, -orodja, -
naprave in aero-vesoljske sisteme (zaradi konce ntracije visokotehnoloških MSP, ki temeljijo na 
znanju, z visoko rastjo v teh sektorjih); tehni čne tekstilije, vklju čno z njihovimi oblogami (zna čilno 
za tradicionalen sektor v procesu hitrega preo blikovanja, kar zadeva mnoga MSP); mehanske 
industrije (npr. strojno orodje – kjer so evrops ka MSP vodilna v svetu); kemikalije z visoko dodano 
vrednostjo, kot tudi druge se ktorje, v katere je vklju čenih veliko MSP, ki bodo imela koristi od 
uvedbe novih poslovnih model ov, materialov in izdelkov. 
S shemama ERA-NET in ERA-NET+ se bodo izvajali  posebni ukrepi za uskl ajevanje programov in 
skupnih dejavnosti, ki potekajo na  nacionalni in regi onalni ravni, da bi spodbujali zbliževanje 
raziskovalnih programov in pove čali kritično maso ter sinergije v okv iru evropskih tehnoloških 
platform. Industrijske raziskave bodo imele kor isti tudi od usklajevanja dejavnosti na podro čjih, kot 
so meroslovje, toksikologija, standardi in nomenklatura. 
Dejavnosti 
• Nanoznanosti, nanotehnologije 
Cilj je ustvariti materiale in sisteme z vnaprej dolo čenimi lastnostmi in obnašanjem, ki temeljijo na 
povečanem znanju in izkušnjah s snovmi v nanomet rskem merilu. To bo vodilo do nove generacije 
konkuren čnih izdelkov in storitev z visoko dodano vr ednostjo in vrhunskimi zmogljivosti v celi 
vrsti uporab in pri tem se bodo v čim večji meri zmanjšali vsi morebitni škodljivi vplivi na okolje in 
zdravje. Spodbujala se bo interdis ciplinarnost, povezovanje teoreti čnih in eksperimentalnih 
pristopov. 
L 400/156 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Poudarek bo na: 
– novem znanju o medsebojnem u činkovanju atomov, molekul in njihovih spojitev z 
naravnimi in umetnimi enotami; 
– uresničevanju nanostruktur, sistemov in materialov, ob uporabi tega znanja; 
– dejavnostih, katerih cilj je razumevanje ali posnemanje naravnih procesov v nanometrskem 
merilu; 
– postopkih nano-proizvodnje, f unkcionalizacije površine, tank ih plasti, samozdruževalnih 
lastnosti; 
– metodah in postopkih merjen ja in opredeljevanja. 
Raziskave bodo obravnavale tudi us trezne instrumente, orodja, pilo tske smernice in predstavitvene 
dejavnosti, ki jih zahtevajo najnovejši pristopi k proizvodnji, ki temelji na nanotehnologiji, v najbolj 
obetavnih industrijskih sektorjih. 
Poleg tega bo dejavnost usmerjena na sorodne iz zive in družbeni kontekst ter na sprejemanje 
nanotehnologije. To bo vklju čevalo raziskave vseh vidikov ocene tveganja (npr. na no-toksikologija 
in -ekotoksikologija) ter tudi va rnost, nomenklaturo, meroslovje in  standarde, ki postajajo vedno 
bolj pomembni pri izgradnji poti za industrijske uporabe. Poleg tega bi lahko bili uvedeni posebni 
ukrepi za vzpostavitev namenskih centrov za znanje in izkušnje ter tudi kot središ čna točka za 
izvajanje celostnega in odgovorne ga pristopa Komisije do nanote hnologije, kot je  bilo zasnovano v 
s tem povezanem akcijskem na črtu1. 
                                                 
1 Sporo čilo Komisije, Nanoznanosti in nanotehnologije: Akcijski na črt za Evropo 2005–2009. 
COM(2005)243. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/157 
 • Materiali 
Novi napredni materiali in površine z ve čjo vsebnostjo znanja, nove funkcionalnosti in izboljšana 
zmogljivost so vedno bolj nuj ni za industrijsko konkuren čnost in trajnosten razvoj. Glede na nove 
modele proizvodne industrije  so materiali in ne ve č postopki predelave tis ti, ki postajajo prva 
stopnja pri pove čanju vrednosti izdelkov in njihove zmogljivosti 
Raziskave bodo osredoto čene na ustvarjanje novih, na znanju temelje čih večnamenskih površin in 
materialovs po meri narejenimi lastnostmi in pr edvidljivo zmogljivostjo za nove izdelke in postopke 
ter njihova popravila; Poudarek bo na visoki zmogljivosti ve čnamenskih materialov s širokim 
spektrom uporabe. 
To zahteva nadzor nad posebnimi lastnostmi in  zmogljivostmi, predelavo in proizvodnjo ter 
upoštevanje možnih vplivov na zdravje in okolje  v njihovem celotnem življenjskem ciklusu. 
Poudarek bo na novih naprednih materialih in  sistemih, pridobljenih z uporabo potenciala 
nanotehnologij in biotehnologij in/ali z "u čenjem iz narave", zlasti visoko zmogljivih nano-
materialih, bio materialih, hibridnih materialih in  umetnih materialih z elektromagnetnimi lastnosti, 
ki jih ni mogo če najti v naravi. 
L 400/158 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Pospeševal se bo multidisciplinaren pristop, ki vklju čuje kemijo, fiziko, inženirske znanosti, 
vključno z računalniškim modeliranjem, ter vedno bolj tu di biološke znanosti. Opredelitev, 
načrtovanje in simulacija material ov so prav tako bistveni za boljše razumevanje fenomenov v zvezi 
z materiali, zlasti odnosa med str ukturo in lastnostmi na razli čnih ravneh; za izboljš anje ocenjevanja 
in zanesljivosti materialov, vklju čno z odpornostjo na staranje, ter za razširitev koncepta virtualnih 
materialov pri na črtovanju materialov. Podpora bo namenjena vklju čevanju vseh stopenj, od nano 
preko molekularne do makro, v kemijsko tehnologijo  in tehnologijo materialov za razvoj novih 
konceptov in procesov, kot na primer na podro čju katalize ter krepitve in  optimalizacije procesov. 
Obravnavana bodo tudi vprašanja, povezana s postopkom  razvoja in krepitve ter industrializacije 
novih materialov. 
• Nova proizvodnja 
Nov pristop k proizvodnji je potr eben za preoblikovanje industrije EU od industrijskega okolja, ki 
je usmerjeno na vire, do trajnostnega industrij skega okolja, usmerjenega v znanje, in bo odvisen od 
sprejetja povsem novega odnosa do stalne ga pridobivanja, razširjanja, zaš čite in financiranja novega 
znanja ter njegove uporabe, vklju čno do trajnostnih vzorcev proizvodnje in porabe. Sem spada 
ustvarjanje pravih pogojev, ki bodo omogo čili, da se industrija zavzame za stalne inovacije (na 
področju industrijskih dejavnosti in proizvodnih sistemov, vklju čno z načrtovanjem, gradbeništvom, 
napravami in storitvami) ter za razvijanje generi čnih proizvodnih "sredstev" (tehnologije, 
organizacija, proi zvodni obrati in človeški viri) ob isto časnem izpolnjevanju va rnostnih in okoljskih 
zahtev. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/159 
 Dejavnosti bodo osredoto čene na: 
– razvoj in potrjevanje novih industrijskih m odelov in strategij, ki  pokrivajo vse vidike 
življenjskega ciklusa izdelkov in procesov; 
– prilagodljive proizvodne sist eme, ki premagujejo obstoje če omejitve v procesu in 
omogočajo nove proizvodne in predelovalne metode; 
– proizvodnjo z mrežasto strukturo za razvoj or odij in metod za dejavnos ti sodelovanja, ki 
imajo dodano vrednost, v svetovnem merilu; 
– orodja za hiter prenos in vklju čevanje novih tehnologij v na črtovanje in delovanje 
proizvodnih procesov; 
– ter izkoriš čanje zbliževanja multudisciplinarnih r aziskovalnih omrežij in nano, mikro, bio, 
informacijskih in kognitivnih tehno logij za razvoj novih hibridni h tehnologij, izdelkov in 
tehnoloških konceptov z dodano vrednostjo  ter možnosti za nove industrije. 
Psebno pozornost je treba nameniti dejavnostim, ki bodo spodbujale prilagoditev in vklju čevanje 
MSP v nove potrebe dobavne verige in  ustanvljanje visoko tehnoloških MSP. 
L 400/160 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 • Vključevanje tehnologij za uporabo v industriji 
Vključevanje znanja in tehnologij s treh z goraj navedenih raziskovalnih podro čij je bistvenega 
pomena za pospešitev preoblikovanj a evropske industrije in njen ega gospodarstva, ob sprejetju 
varnega, družbeno odgovornega in trajnostnega pristopa. 
Raziskave se bodo usmerile na nove uporabe in n ove rešitve za pospešitev postopkov, ki so odgovor 
na glavne izzive ter tu di na potrebe RTR, vklju čno s potrebami, ki so jih ugotovile razli čne 
evropske tehnološke platforme. Vklju čevanje novega znanja iz nanotehnologij, tehnologij 
materialov in proizvodnih tehnologij bo dobilo po dporo v uporabah znotraj posameznega sektorja 
ter med sektorji, kot so zdravje, pr ehrana, gradbeništvo in gradnja, vklju čno s kulturno dediš čino, 
aero-vesoljska industrija, promet, energetika, ke mija, okolje,informacije in komunikacija, tekstilni 
izdelki, obla čila in obutev, lesna industrija , jeklarstvo, strojništvo, kem ijska tehnologija in splošna 
tematska podro čja, kot so varstvo pri delu ter merjenje in preskušanje. 
Mednarodno sodelovanje 
Vedno bolj mednarodna razsežnost indus trijskih raziskav zahteva dobro usklajen pristop za delo s 
tretjimi državami. Zato bo mednarodno s odelovanje pomembno v okviru te teme. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/161 
 Posebni ukrepi lahko vklju čujejo: dejavnosti z industrializiranimi državami in tistimi, ki so 
podpisale sporazum o sodelovanju na podro čju znanosti in tehnologije na podro čjih, ki jih 
obravnava ta tema; posebne pobude z razvijajo čimi se gospodarstvi in državami v razvoju, da bi 
zagotovili njihov dostop do znanja; dialog z najpomembnejšimi državami o "kodeksu ravnanja" za 
odgovoren in varen razvoj nanotehno logije; in shemo inteligentnih  proizvodnih sistemov (IMS), ki 
svojim regijam članicam omogo ča sodelovanje na podro čju RTR1. Spodbujale se bodo pobude za 
usklajevanje in izmenjavo raziskovalnih podatkov (kot na primer vprašanje varnosti nanotehnologij 
za okolje in zdravje), da bi izgradili pot za sp lošno razumevanje ureditvenih potreb s strani 
načrtovalcev politike po celem svetu. 
Odziv na nastajajo če potrebe in nepredvidene potrebe politike 
Raziskave nastajajo čih potreb se bodo izvajale predvsem z namenom razviti in krepiti evropske 
zmogljivosti na posebnih nastajajo čih in interdisciplinarnih raziskovalnih podro čjih, ki imajo velik 
potencial za prihodnost. Vs e nepredvidene politi čne potrebe se bodo obravnavale na prožen na čin in 
so lahko povezane na primer s standardizacijo, po dporo varnemu preoblikovanju v industrijo, ki 
temelji na znanju, ali z možnimi vplivi na notehnologij na okolje in zdravje. 
                                                 
1 Sporazum o znanstvenem in tehni čnem sodelovanju na podro čjih IMS je sklenjen med 
Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, Japonsko, Avstralijo, Kanado, Korejo ter državami Efte Norveško in Švico. 
L 400/162 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 5. Energija 
Cilj 
Prilagajanje sedanjega energetske ga sistema, da bi postal bol j trajnosten in manj odvisen od 
uvoženih goriv in bi temeljil na naboru energe tskih virov, zlasti na obnovljivih virih, energetskih 
nosilcih in ekoloških virih;  izboljšanje energetske u činkovitosti, vklju čno z racionalizacijo izrabe in 
shranjevanjem energije; soo čanje s pere čimi izzivi varnosti oskrbe in podnebnih sprememb ter 
istočasno pove čanje konkuren čnosti evropskih industrij. 
Pristop 
Trenutne projekcije v EU in po svetu kažejo, da se ve čina ključnih energijskih kazalnikov (npr. 
poraba energije, odvisnost od fosilnih goriv, omeje nost tradicionalnih zal og nafte in zemeljskega 
plina, odvisnost od uvoza, emisije CO 2, cene energije) oddaljuje od tr ajnostnega in energetsko 
zanesljivega sistema. Energetske raziskave bodo po magale obrniti te trende, vzpostaviti ravnovesje 
med pove čano učinkovitostjo, dostopnostjo, sprejemljivostjo in varnostjo obstoje čih tehnologij ter 
virov energije, hkrati pa bo njihov namen dolgoro čnejša sprememba vzorcev v na činu, kako Evropa 
proizvaja in porablja energijo. Energetske raziskave bodo torej neposredno prispevale k uspehu 
politike Skupnosti in zlasti k dosežkom seda njih in prihodnjih ciljev EU na podro čju energije in 
zmanjševanja emisij toplogrednih plinov. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/163 
 V skladu s sklepi Zelene knjige iz leta 2000 "K ev ropski strategiji za varnost energetske dobave"1, 
Zelene knjige o energetski u činkovitosti iz leta 20052 in Zelene knjige o evropski strategiji za 
trajnostno, konkuren čno in varno energijo iz leta 20063 bo pri raziskavah upoštevan pristop 
obsežnejšega tehnološkega portf elja; raziskave bodo osredoto čene na opredelitev in razvoj 
stroškovno u činkovitih tehnologij za bolj trajnostno energe tsko gospodarstvo v Evropi (in v svetu), 
ki bo temeljilo na državljanom in industriji ce novno dostopni energiji, ev ropski industriji pa bodo 
omogočile, da uspešno konkurira na svetovnem prizoriš ču. Dejavnosti bodo obravnavale, vsaka 
posebej ali skupaj, vse časovne okvire in zajele celotno verig o, od temeljnih in uporabnih raziskav 
ter tehnološkega razvoja preko tehnoloških predstav itev velikega obsega ("usmerjevalni projekti"), 
ki jih pri potrjevanju rezultatov raziskav in zagotavljanju racionalne podlage za politi čne odločitve 
in razvoj okvira trga podpirajo medsekto rske in socialno-ekonomske raziskave. 
Kjer koli bo mogo če, bo sprejet celosten pristop, ki bo spodb ujal potrebne povratne informacije in 
sodelovanje med razli čnimi zadevnimi zainteresiranimi stranm i. Spodbujali se bodo celostni ukrepi, 
ki zadevajo ve č različnih raziskovalnih podro čij ali izkoriš čajo sinergije med njimi. 
Zaradi mo čne svetovne konkurence je pomemben cilj te teme krepitev konkuren čnosti evropskega 
sektorja energije, ki bo evropski indust riji zagotovila sposobnost, da na podro čju ključnih tehnologij 
in materialov za pridobivanje energije in energetsko u činkovitost ohrani in razvije vodilno vlogo v 
svetovnem merilu. Za to bodo potrebna obsežna prizadevanja na podro čju raziskav in razvoja in 
mednarodno sodelovanje. Pomemben dejavnik v sektorju energetike so zlasti MSP, ki igrajo glavno 
vlogo v energetski verigi in bodo odlo čilno vplivali na spodbujan je inovacij. Njihova mo čna 
udeležba v raziskovalnih in pred stavitvenih dejavnostih je bist venega pomena in se bo aktivno 
spodbujala. 
                                                 
1 COM(2002) 769, 29.11.2000. 
2 COM(2005) 265. 
3 COM(2006) 105. 
L 400/164 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Strateški raziskovalni programi in strategije upor abe, ki so jih razvil e evropske tehnološke 
platforme, so pomemben prispevek k raziskovalni m prednostnim nalogam v okviru te teme. Takšne 
platforme so vzpostavljene na podro čju vodika in gorivnih celic ter fotovoltaike, koncept pa se je 
razširil tudi na druga podro čja, kot so biogoriva, pridobivanje elektri čne energije z ni čnimi 
emisijami ter prihodnja elektri čna omrežja in druga z energijo povezana podro čja. Po potrebi se 
bodo izvajali ukrepi za pove čanje usklajenosti nacionalnih programov. 
Bistveno je pove čati učinkovitost celotnega energetskega si stema, od vira do uporabnika, in tako 
podpreti celotno temo "Energija". Glavni de l te teme bosta obnovljiva energija in u činkovitost 
končne rabe energije, saj pomem bno prispevata k prihodnjim trajnostnim energetskim sistemom. 
Posebna pozornost bo namenjena spodbujanju razisk av, razvoja in predst avitvenih dejavnosti ter 
spodbujanju izgradnje zmogljivosti na tem podro čju. V tej zvezi bodo v celoti izkoriš čene sinergije 
s programom Inteligentna energija za Ev ropo, ki je sestavni del programa za konkuren čnost in 
inovacije. Raziskane bodo tudi mož nosti prihodnjih obsežnih pobud, ki vklju čujejo financiranje iz 
različnih virov (npr. JTI). 
Da bi pospeševali razširjanje in uporabo rezu ltatov raziskav, bo podpora namenjena razširjanju 
znanja in prenosu rezultatov, med drugim tudi na črtovalcem politike, na vseh podro čjih. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/165 
 Dejavnosti 
• Vodik in gorivne celice 
Strategija celostnega raziskovanj a in uporabe, ki jo je razvila evropska tehnološka platforma za 
vodik in gorivne celice, zagotavlja  podlago za strateški celosten program za uporabo v prometu ter 
stacionarno in prenosno upora bo, namenjen zagotavljanju mo čnih tehnoloških temeljev za izgradnjo 
konkuren čne industrije na podro čju gorivnih celic, dobave vodika  in opreme v EU. Program bo 
zajemal: temeljne in uporabne razisk ave ter tehnološki r azvoj; predstavitvene projekte v ustreznem 
obsegu, za potrditev rezultatov razisk av in zagotovitev povratnih informacij za nadaljnje raziskave; 
medsektorske in socialno-ekonomsk e raziskovalne dejavnosti, vklju čno z vprašanji infrastrukture, v 
podporo u činkovitim prehodnim strategijam in za zagot avljanje racionalne podlage za politi čne 
odločitve in razvoj okvira trga. 
Industrijske uporabne raziskave, pr edstavitvene in medsektorske de javnosti v okviru programa bi se 
lahko izvajale prek skupne tehnološke pobude. Ta st rateško upravljan in ciljno usmerjen ukrep bo 
dopolnjen in tesno usklajen s pr izadevanjem za predhodne skupne raziskave, namenjene doseganju 
prodora kriti čnih materialov, procesov in nastajajo čih tehnologij. 
L 400/166 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 • Pridobivanje elektri čne energije iz obnovljivih virov 
Raziskovanje, razvoj in pred stavitev integriran ih tehnologij za proizvodnjo elektri čne energije iz 
obnovljivih virov, ki ustrezajo razli čnim regionalnim razmeram, kjer je mogo če zaznati zadosten 
gospodarski in tehnološki potencial, da bi zagotovili sredstva za trajnostno pove čanje deleža 
proizvodnje obnovljive elektri čne energije v EU. Raziskave naj bi pove čale skupno u činkovitost in 
stroškovno u činkovitost, znatno znižale cene proizvodnje elektri čne energije iz doma čih virov 
obnovljive energije, vklju čno z razgradljivim delom odpadkov, okr epile zanesljivost procesa in 
nadalje zmanjšale vpliv na okolje ter odpravile obstoje če ovire. Poudarek bo na fotovoltaiki, vetru 
in biomasi, vklju čno z soproizvodnjo elektrike in toplote.  Poleg tega bodo raziskave namenjene 
uresničitvi celotnega potenciala drugih obnovljivih vi rov energije: geotermalna, toplotna son čna 
energija ter energija oceanov (npr. mo č valov in plimovanja) in manjših voda. 
• Proizvodnja goriv iz obnovljivih virov 
Raziskave, razvoj in predstavitev izboljšan ih sistemov za proizvodnjo goriv in izboljšanih 
tehnologij za konverzijo, da se zagot ovi dobavna veriga za trdna, teko ča in plinska goriva iz 
biomase (vklju čno z biološko razgradljivim delom odpadkov). Poudarek bo na novih vrstah 
biogoriv, še zlasti za promet in elektriko, ter tudi na novih na činih proizvodnje, skladiš čenja in 
distribucije obstoje čih biogoriv, vklju čno s celostno proizvodnjo ener gije in drugimi izdelki z 
visoko dodano vrednostjo preko biorafinerij. Raziskave,  katerih cilj bo koristna  izraba emisij ogljika 
"od energetskega vira do kon čnega porabnika", bodo usmerjene na izboljšanje energetske 
učinkovitosti, povezovanja tehnol ogije in uporabe surovin. Vklju čena bodo vprašanja, kot je 
logistika surovin, prednormativne  raziskave ter standardizacija za varno in zanesljivo uporabo v 
prometu in nepremi čnih aplikacijah. Da bi izkoristili pot encial za proizvodnjo obnovljivega vodika, 
bo podpora namenjena procesom, ki izkoriš čajo biomaso, obnovljivo elektri čno in sončno energijo. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/167 
 • Obnovljivi viri energije za ogrevanje in hlajenje 
Raziskave, razvoj in predstavitev te hnološkega portfelja in naprav, vklju čno s tehnologijami za 
skladiščenje, da bi pove čali možnost aktivnega in pasivnega ogrevanja in hlajenja iz obnovljivih 
energetskih virov in prispevali k trajnostni energiji. Namen je dose či znatno znižanje stroškov, 
povečati učinkovitost, nadalje zmanjšati vpliv na okolje  in zagotoviti optim alno uporabo tehnologij 
v različnih regionalnih razmerah, kjer je mogo če zaznati zadosten gospodarski in tehnološki 
potencial. Raziskave in predstav itvene dejavnosti bi morale vklju čevati nove sisteme in komponente 
za industrijsko uporabo (vklju čno s termalnim razsoljevanjem morske vode), daljinsko in/ali 
namensko ogrevanje in hlajenje prostorov, vklju čevanje v zgradbe ter sh ranjevanje energije. 
• Tehnologije za zajemanje in skladiš čenje CO 2 za pridobivanje elektri čne energije brez 
emisij 
Fosilna goriva bodo še naprej neizogibno prispevala znaten delež v mešanici  energetskih virov za 
prihajajoča desetletja. Da bi bila ta možnost zdru žljiva z okoljem, zlasti kar zadeva podnebne 
spremembe, so potrebna ob čutna zmanjšanja škodljivih vplivov uporabe fosilnih goriv na okolje, z 
namenom visoko u činkovite in stroškovno u činkovite proizvodnje elektri čne energije in/ali toplote s 
skoraj ničnimi emisijami. Raziskave, razvoj in predstavitev u činkovitih, stroškovno u činkovitih in 
zanesljivih tehnologij za  zajetje in skladiš čenje, zlasti podzemno skladiš čenje, CO 2 so ključnega 
pomena za razli čne vrste geoloških rezervoarjev za CO 2; cilj je znižanje stroškov zajetja in 
skladiščenja CO 2 na manj kot 20 EUR/tono z ve č kot 90-odstotnim zajetjem, kot tudi zagotovitev 
dolgoročne stabilnosti, varnosti in zanesljivosti skladiš čenja CO 2. 
L 400/168 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 • Tehnologije čistega premoga 
Elektrarne, ki za gorivo uporabljaj o premog, ostajajo gonilna sila v svetovni proizvodnji elektri čne 
energije, vendar imajo velike možnosti za nadaljnje pove čanje učinkovitosti in zmanjšanje emisij, 
zlasti glede CO 2. Da bi ohranili konkuren čnost ter prispevali k ohran janju virov in ravnanju z 
emisijami CO 2, bo podpora namenjena raziskavam, razvoju in predstavitvi tehnologij za konverzijo 
čistega premoga in drugih trdnih hi drokarbonatov z namenom znatnega pove čanja učinkovitosti in 
zanesljivosti obstoje čih in prihodnjih elektrarn. Podpora bo namenjena tudi tehnologijam za 
konverzijo, vklju čno s kemijskimi postopki, pri katerih na stajajo sekundarni energetski nosilci 
(vključno z vodikom) ter teko ča in plinasta goriva. To bo znatno pove čalo učinkovitost in 
zanesljivost elektrarn ter zmanjšalo emis ije onesnaževal in skupne stroške v razli čnih obratovalnih 
pogojih. Ob pri čakovanju prihodnjega pr idobivanja elektri čne energije z ni čnimi emisijami, je treba 
te dejavnosti povezati in pripraviti na r azvoj tehnologij za zajetje in skladiš čenje CO 2 in souporabo 
biomase. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/169 
 • Inteligentna energetska omrežja 
Potrebna bodo obsežna prizadevanja na podro čju raziskav in razvoja, da  bi olajšali prehod na bolj 
trajnosten energetski sistem in pove čali učinkovitost, prožnost, varnos t, zanesljivost in kakovost 
evropskih elektroenergetskih in plinskih sistem ov ter omrežij, zlasti v okviru bolj integriranega 
evropskega energetskega trga. V zvezi z elektri čnimi omrežji je cilj preoblikovanje sedanjih 
elektroenergetskih omrežij v prožno in intera ktivno (odjemalci/dobavite lji) storitveno mrežo, 
nadzor dejanskega časovnega pretoka in odprava ovir za obsežno dobavo in u činkovito 
vključevanje obnovljivih virov energije ter porazdelje nega pridobivanja energije (npr. gorivne 
celice, mikro turbine, motorji s premo črtnim gibanjem); v ta namen bos ta potrebna tudi razvoj in 
predstavitev klju čnih osnovnih tehnologij (npr . inovativne rešitve IKT,  tehnologije za skladiš čenje 
obnovljivih virov energije, mo čnostna elektronika in superpre vodne naprave). Cilj v zvezi s 
plinskimi omrežji je predstaviti inteligentnejše in u činkovitejše procese in sisteme za prevoz in 
distribucijo plina, vklju čno z učinkovitim vklju čevanjem obnovljivih virov energije in uporabo 
bioplina v obstoje čih omrežjih. 
L 400/170 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 • Energetska u činkovitost in var čevanje z energijo 
Velike možnosti za zmanjšanje kon čne in osnovne porabe energije in izboljšanje energetske 
učinkovitosti1 je treba izkoristiti z razi skavami, optimalizacijo, potrjev anjem in predstavitvijo novih 
konceptov ter optimizacijo preizkušenih in novih tehnologij za zgradbe, stor itve in industrijo. To 
vključuje kombinacijo trajnostnih strategij in tehnologij za ve čjo energetsko u činkovitost, uporabo 
obnovljive energije ter soproizvodnje in vklju čevanje obsežnejših ukrepov in sredstev za 
upravljanje povpraševanja v mestih in skupnostih, pa tudi predstavitev zgradb, ki na okolje vplivajo 
v najmanjši možni meri (eko-zgradbe). Te obsež ne ukrepe bodo lahko podprle  inovativne raziskave 
in razvoj, ki obravnavajo posebne  komponente ali tehnologije, npr. za soproizvodnjo in eko-zgradbe 
(vključno z razsvetljavo). Klju čni cilj je optimalizacija energe tskega sistema lokalnih skupnosti, 
usklajevanje znatnega zmanjšanja povpraševanja  po energiji z najbol j dostopno in trajnostno 
rešitvijo glede dobave, vklju čno z uporabo novih goriv v namenskih flotah2. 
• Znanje za oblikovanje energetske politike 
Razvoj orodij, metod in modelov za oceno glavni h gospodarskih in družbenih vprašanj, povezanih z 
energetskimi tehnologi jami. Dejavnosti bodo vklju čevale oblikovanje podatkovnih zbirk in 
scenarijev za razširjeno EU ter oceno vpliva energeti ke in z energetiko povezan ih politik na varnost 
oskrbe, okolje, družbo in konkuren čnost energetske industrije in vprašanja, ki jih mora sprejeti 
javnost. Posebej pomemben je vpliv tehnološkega  napredka na politike Skupnosti. Dejavnosti bodo 
vključevale znanstveno podporo za razvoj politike. 
                                                 
1 Kot je ugotovljeno v Zeleni knjigi o energetski u činkovitosti ali "Narediti ve č za manj", 
COM(2005) 265 z dne 22. junija 2005. 
2 Na osnovi izkušenj pobud CONCERTO in CIVITA S, ki jih je podprl šesti okvirni program. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/171 
 Mednarodno sodelovanje 
Zaradi globalnega pomena izzivov, groženj in možnosti je mednarodno sodelovanje vedno bolj 
pomemben element raziskav na podro čju energetike. S posebnimi ukrepi bo zagotovljena podpora 
strateško pomembnim ve čstranskim pobudam za sodelovanje, kot so na primer Mednarodno 
partnerstvo za vodikovo ekonomijo (IPHE), Vodstven i forum za sekvestracijo ogljika (CSLF) in 
Johannesburška koalicija za obnovljivo energijo (JREC). Podpora bo na menjena tudi drugim 
posebnim ukrepom, ki obravnavajo vprašanja, ko t so okoljske posledice energetskih politik, 
soodvisnost oskrbe z energijo, prenos tehnologije  in usposabljanje, in bo pritegnila razvijajo ča se 
gospodarstva s posebnimi energetskimi potrebami. 
Poleg tega bo mednarodno znanstveno sodelovanje na podro čju energetike nudilo podporo cilju 
evropske Energetske pobude  za izkoreninjenje revš čine in trajnostni razvoj (EUEI), ki je bila 
podana na Svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju (W SSD), in sicer da bi prispevali k dosegi 
razvojnih ciljev novega tiso čletja (MDG), tako da se revnim zagot ovi zanesljiv in dosegljiv dostop 
do trajnostne energije. 
Odziv na nastajajo če potrebe in nepredvidene potrebe politike 
Raziskave nastajajo čih potreb bodo pomagale opredeliti in r aziskati nove znanstvene in tehnološke 
možnosti na podro čju oskrbe z energijo, rabo in traj nost konverzije, pogosto v kombinaciji z 
drugimi podro čji in disciplinami, kot so biotehnolog ija, novi materiali in proizvodni procesi. 
Nepredvidene potrebe politike, ki  lahko zahtevajo hiter odziv, vklju čujejo na primer oblikovanje 
mednarodnih ukrepov na podro čju podnebnih sprememb in odgovor na  resne motnje ali nestabilnost 
v dobavi ali ceni energije. 
L 400/172 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 6. Okolje (vklju čno s podnebnimi spremembami) 
Cilj 
Spodbujati trajnostno gospodarjenje  z okoljem in njegovimi viri z izboljševanjem znanja o 
medsebojnih vplivih med podnebjem, biosfero, ekosistemi in človekovimi dejavnostmi ter 
razvijanjem novih tehnologij, orodij in  storitev, da bi na celosten na čin rešili svetovne okoljske 
probleme. Poudarek bo na napovedovanju spre memb podnebnih, ekoloških, zemeljskih in 
oceanskih sistemov; na orodjih in tehnologijah za spremljanje, prepre čevanje in zmanjševanje 
okoljskih pritiskov in tveganj, vklju čno s tveganjem za zdravje, in za prilagajanje tem pritiskom in 
tveganjem ter na trajnosti na ravne in kulturne krajine. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/173 
 Pristop 
Varovanje okolja je bistvenega pomena za kakovost življenja sedanjih  in prihodnjih generacij ter za 
gospodarsko rast. Ker so zemeljski naravni viri in kulturna krajin a pod pritiskom, ki je posledica 
rasti prebivalstva, urbanizacije, izgradnje, stalnega pove čevanja sektorjev kmetijstva, ribogojstva in 
ribištva, prometa in energetike, uporabe zemljiš č ter spremenljivosti podneb ja in ogrevanja na 
lokalni, regionalni in svetovni ra vni, je izziv, s katerim se soo ča EU, zagotoviti stalno in trajnostno 
rast ob isto časnem zmanjšanju negativnih vplivov na  okolje. Sodelovanje na celotnem obmo čju EU 
spodbuja dejstvo, da imajo države, regije in mest a skupne okoljske probleme in da je potrebna 
kritična masa ob upoštevanju obsega, podro čja delovanja in visoke ra vni celovitosti okoljskih 
raziskav. Takšno sodelovanje tudi lajša skupno na črtovanje, uporabo povezanih in interoperabilnih 
podatkovnih zbirk ter razvoj skupnih kazalnikov, me todologij za ocenjevanje ter skladnih in 
obsežnih sistemov za opazovanje in napovedovanj e. Poleg tega je mednarodno sodelovanje 
potrebno za obogatitev znanja in spodbujanje boljšega upravljanja na svetovni ravni. 
L 400/174 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Raziskave v okviru te teme1 bodo prispevale k izvajanju medna rodnih obveznosti EU in držav 
članic, kot so Okvirna konferenca Združenih  narodov o podnebnih spremembah, Kjotski in 
Montrealski protokol, pobude, ki  sledijo Kjotskemu protokolu, Konvencija ZN o biološki 
raznovrstnosti, Konvencija ZN o boju proti dezerti fikaciji, Stockholmska konvencija o obstojnih 
organskih onesnaževalih in Svetovni vrh o trajnostnem razvoju iz leta 2002, vklju čno s pobudo EU 
v zvezi z vodo (in tudi spodbujanje trajnostne pr oizvodnje in porabe). Pr ispevale bodo tudi k 
Medvladnemu forumu za spremembo podnebja in pobudi Skupine za opazovanj e zemlje (GEO) ter 
upoštevale oceno ekosistemov novega tiso čletja. Poleg tega bodo podprle raziskovalne potrebe, ki 
izhajajo iz obstoje čih in nastajajo čih pravnih aktov te r politik Skupnosti (npr . Natura 2000 in 
Reach), iz izvajanja 6. okoljskega akcijskega prog rama, povezanih tematskih strategij (npr. strategij 
za morje, tla) in drugih nastajajo čih strategij (npr. strategija za živo srebro) in akcijskih na črtov za 
okoljske tehnologije ter za okolje in zdravje. 
Spodbujanje inovativnih okoljskih tehnologij bo prispeva lo k doseganju trajnostn e rabe virov, da bi 
ublažili podnebne spremembe in se prilagodili nanje in da bi zaš čitili ekosisteme in kulturno 
krajino. Raziskave bodo prispevale  tudi k tehnološkemu razvoju, ki bo izboljšal tržni položaj 
evropskih podjetij, zlasti MSP, na podro čjih, kot so okoljske tehnolog ije. Evropske tehnološke 
platforme, kot so platforme za oskrbo z vodo in sa nitarne storitve, trajnos tno kemijo, gradbeništvo 
in gozdarstvo, potrjujejo potrebo po ukrepanju na ravni EU, izva janje ustreznih delov njihovih 
raziskovalnih vsebin pa bodo podpira le spodaj navedene dejavnosti. 
                                                 
1 Nadaljnje raziskave v zvezi s proizvodnjo in uporabo bioloških virov so obravnavane v 
okviru teme "Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija". 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/175 
 Usklajenost nacionalnih programov bo okrepljena z razširitvijo in poglabljanjem obsega obstoje čih 
projektov ERA-NET na podro čju okoljskih raziskav1. 
Posebna pozornost bo namenjena kr epitvi razširjanja re zultatov raziskav Skupnosti – med drugim 
tudi s pomo čjo izkoriš čanja sinergij z dopolnilnimi finan čnimi mehanizmi na ravni Skupnosti in 
držav članic – ter spodbujanju njihov e uporabe s strani zadevnih kon čnih uporabnikov, ki bo 
usmerjeno zlasti na oblikovalce politike. 
Po potrebi bodo v okviru teh aktivnos ti razviti integr irani koncepti, orodja in strategije upravljanja. 
Zagotovljeno bo sodelovanje z medsektorskimi vprašanji2. Pri izvajanju dejavnosti se bodo po 
potrebi upoštevali družbeno-ekonomski vidiki politik in tehnologij. 
                                                 
1 To bi lahko vklju čevalo skupno izvajanje pr ogramov za raziskovanje Baltskega morja in 
novih projektov ERA-NET. 
2 Pri okoljskih tehnologijah je še posebej pomembna uskladitev z okvirnim programom za 
konkuren čnost in inovacije (CIP). 
L 400/176 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Dejavnosti 
• Podnebne spremembe, onesnaževanje in tveganja 
– Obremenitve okolja in podnebja 
Celostne raziskave delovanja podnebja ter zemeljskega in morskega sistema, vklju čno s polarnimi 
območji, so potrebne, da bi opazovali in  analizirali, kako so se ti sistemi razvijali v preteklosti, ter 
napovedovali njihov prihodnji razvoj, predvsem z opazovanjem, eksperimentalnimi študijami in 
naprednimi modeli, in ob upoštevanju antr opogenega pospeševanja rasti. To bo omogo čilo razvoj 
učinkovitih ukrepov za prilagoditev in ublažite v podnebnih sprememb ter njihovih vplivov. 
Razvijali in potrjevali se bodo napredni modeli za podnebne sp remembe, od svetovne do lokalne 
ravni. Ti modeli se bodo uporabljali za ocenje vanje sprememb, možnih vplivov ter kriti čnih mejnih 
vrednosti (npr. za kislost oceana). Preu čevale se bodo spremembe v sestavi zraka in v vodnem 
ciklusu in razvijali pristo pi, ki temeljijo na tveganju in upoš tevajo spremembe v vzorcih za suše, 
nevihte in poplave. Za gotovljena bodo prora čunska sredstva za koli činsko opredelitev in raziskavo 
ogljika in toplogrednih plinov (vklju čno z aerosolnimi razpršilci) Preu čevali se bodo pritiski na 
kakovost okolja in na podnebje, ki jih povzro ča naravna in umetna onesnaže nost zraka, vode in tal, 
pa tudi medsebojni vplivi med atmo sfero, stratosferskim ozonskim plaš čem, zemeljskim površjem, 
ledom in oceani. Obravnavali se bodo mehanizmi za povratne informacije in nenadne spremembe (npr. oceansko kroženje) ter vplivi na bi ološko raznovrstnost in ekosisteme, vklju čno s posledicami 
dviganja morske gladine v obalnih obmo čjih ter vplivi na posebno ob čutljiva obmo čja, kot so na 
primer gorska obmo čja. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/177 
 – Okolje in zdravje 
Multidisciplinarne raziskave medsebojnih vplivov okoljskih in podnebnih dejavnikov tveganja in 
človekovega zdravja so potrebne za podporo Akcijskemu na črtu za okolje in zdravje ter za 
vključevanje skrbi za javno zdravje in opred elitev bolezni, povezanih z nastajajo čimi tveganji za 
okolje. Raziskave bodo usmerjene na posledice globa lnih sprememb (spremembe podnebja, raba 
zemljišč, globalizacija), na ve čkratne izpostavljenosti prek razli čnih načinov izpostavljenosti, na 
prepoznavanje virov onesnaževanja in novih ali pojavljajo čih se okoljskih stresorjev in vektorjev 
(npr. zrak v zaprtih prostorih in na prostem, vprašanja v zvezi z urbanim okoljem, onesnaževanje 
zraka, elektromagnetna polja, hrup in izpostavljenost strupenim snovem, vklju čno z razvojem ocene 
integriranega tveganja in  metodologije za nevarne snovi) ter na možne vplive na zdravje. Poleg tega 
bodo raziskave namenjene vklju čevanju raziskovalnih  dejavnosti na podro čju biološkega 
spremljanja ljudi, ob upoštevanju znanstvenih vidi kov, metodologij in orodij, da bi razvili usklajen 
in stalen pristop. Vklju čevale bodo evropske študije kohort, s poudarkom na ob čutljivih skupinah 
prebivalstva, ter metode in orodja za izboljšano op redelitev tveganja, oceno in primerjave tveganj 
ter vplivov na zdravje. Raziskav e bodo razvijale biološke ozna čevalce in modelna orodja, pri 
katerih bodo upoštevane kombinir ane izpostavljenosti, spremembe ranljivosti in negotovost. 
Zagotovile bodo tudi napredne metode in podporna orodja odlo čanja (kazalniki, podatkovne baze, 
analiza stroškov, koristi in ve čkratnih meril, presoja vplivov na zd ravje, analiza bremena bolezni in 
trajnosti) za analizo, potrjevanje in povezovanj e modelov in sistemov, ter za obvladovanje in 
sporočanje, ki podpirata razvoj, o ceno in spremljanje politik. 
L 400/178 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – Nevarnost naravnih nesre č 
Obvladovanje naravnih nesre č zahteva pristop, ki upošteva ve č tveganj ter združuje potrebe za 
posebna tveganja in celovito na črtovanje. Treba bo izboljšati znan je in metode ter vzpostaviti 
celosten okvir za oceno nevarnosti, ra nljivosti in tveganj. Poleg tega  je treba razviti strategije za 
načrtovanje, prepre čevanje, odkrivanje in ublažitev ter pri tem upoštevati gospodarske in družbene 
dejavnike. Preu čevale se bodo nesre če, povezane s podnebjem (kot so nevihte, suše, gozdni požari, 
zemeljski in snežni plazovi, poplave in  drugi ekstremni pojavi), ter nesre če, povezane z geološkimi 
tveganji (kot so potresi, izbruhi vulkanov in cunamiji); preu čevale se bodo tudi njihove posledice. 
Te raziskave bodo omogo čile boljše razumevanje osnovni h procesov. Prav tako bodo omogo čile 
izboljšanje metod za odkrivanje, napovedovanje in  predvidevanje na podlagi deterministi čnih in 
verjetnostnih pristopov. Podprle bodo razvoj  sistemov za zgodnje opozarjanje in obveš čanje ter 
hitro ukrepanje, njihov cilj pa je tudi zmanjšati ranljivost človeških naselij. Izmerjene bodo 
družbene posledice ve čjih naravnih nesre č, vključno s vplivi na ekosisteme. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/179 
 • Trajnostno upravljanje virov 
– Ohranjanje in trajnostno upravlj anje naravnih in ustvarjenih virov in bio-raznolikosti  
Cilj raziskovalnih dejavnosti bo izboljšanje baze zn anja ter razvoj naprednih modelov in orodij, 
potrebnih za trajnostno gospodarjenje z viri in  oblikovanje vzorcev traj nostne porabe. To bo 
omogočilo napovedovanje obnašanja ekosistemov in n jihovo obnovitev ter ublaži lo degradacijo in 
izgubo pomembnih strukturnih in funkc ionalnih elementov ekosistem ov (za biološko raznovrstnost, 
vodo, tla in morske vire). V razi skavah oblikovanja ekosistemov bodo upoštevane prakse varovanja 
in ohranjanja. Spodbujali se bodo in ovativni pristopi za razvoj gospoda rskih dejavnosti iz storitev, 
povezanih z ekosistemi. Razvijali se bodo integrirani pristopi za prepre čevanje dezertifikacije in boj 
proti njej, degradacije tal in erozije (vklju čno z racionalno porabo vode), za zaustavitev izgube 
biološke raznovrstnosti in za ublažitev negativnih posledic človekovega ravnanja. Raziskave se 
bodo ukvarjale tudi s trajnostno uporabo gozdov in trajnostnim gospodarjenjem z njimi, ter s pokrajinskim in mestnim okoljem, vklju čno z načrtovanjem post-industrializiranih obmo čij, in z 
ravnanjem z odpadki.
 Raziskave bodo izkoristile odprte, porazdeljene in interoperabilne sisteme za 
upravljanje s podatki in informiranje in bodo pris pevale k njihovemu razvoju; podprle pa bodo tudi 
presojo, predvidevanje in storitve, p ovezane z naravnimi viri in njihovo rabo. 
L 400/180 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – Upravljanje morskih okolij 
Da bi izboljšali r ezumevanje vplivov človekovih dejavnosti na oceane in  morja ter na vire iz 
morskega okolja, vklju čno z onesnaževanjem in evtrofikacijo regionalnih morij in obalnih obmo čij, 
je treba izvajati posebne raziskave.  Raziskovalne dejavnosti v vodnih okoljih, vklju čno z obalnimi, 
regionalnimi in globokomorskimi ekosistemi in na  morskem dnu, se bodo izvajale, da bi opazovali, 
spremljali in napovedovali obnašanje tega okolja ter izboljšali pozna vanje morja in trajnostno rabo 
oceanskih virov. Vpliv človekovih dejavnosti na oceane bo ocenjen s pomo čjo celostnih pristopov, 
ki upoštevajo biološko raznovrstnost morja, post opke in storitve, povezane z ekosistemi, oceansko 
kroženje in geološke zna čilnosti morskega dna. Izvajal se bo raz voj strategij, konceptov in orodij za 
podporo strategijam za trajnostno rabo oceanov in njihovih virov. To bo vklju čevalo metodologije, 
informacijske sisteme in podatkovne baze ter orodja in instrumente za ocenjevanje. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/181 
 • Okoljske tehnologije 
– Okoljske tehnologije za opaz ovanje, simulacijo, prepre čevanje, ublažitev, prilagoditev, 
sanacijo in obnovo naravn e in kulturne krajine 
Potrebne so nove ali izboljšane okoljs ke tehnologije za zmanjšanje vpliva človekovih dejavnosti na 
okolje, varovanje okolja in u činkovitejše upravljanje z viri te r za razvoj novih izdelkov, postopkov 
in storitev, ki bolj koristijo okolju kot obstoje če alternative. Raziskave bodo zlasti usmerjene na: 
tehnologije, ki prepre čujejo ali zmanjšujejo tveganja za oko lje, blažijo nevarnosti in nesre če, blažijo 
podnebne spremembe in izgubo biološke raznovrs tnosti; tehnologije, ki  spodbujajo trajnostno 
proizvodnjo in porabo; tehnologije za upravljanje z naravnimi viri ali u činkovitejše obravnavanje 
onesnaževanja v zvezi z vodo, tlemi, zrakom, morskimi in drugimi viri, vklju čno z mestnim 
okoljem in odpadki (vklju čno z recikliranjem odpadkov). Za gotovljeno bo medsektorsko 
sodelovanje z drugimi povezanimi vprašanji. 
– Varovanje, ohranjanje in poudarjanje kulturne dediš čine, vklju čno s človekovim 
življenjskim prostorom 
tehnologije za okoljsko trdno in  trajnostno upravljanje človekovega okolja, vklju čno z grajenim 
okoljem, urbanimi obmo čji in pokrajino, ter tudi za vars tvo, ohranjanje in obnovo kulturne 
dediščine pred onesnaževanjem iz okolja, vklju čno z ocenami vplivov, modeli in orodji za 
ocenjevanje tveganja, naprednimi in nedestruk tivnimi tehnikami za napoved škode, novimi izdelki 
in metodologijami za obnovitev, ublažitev in prila goditev strategij za trajnostni razvoj premi čne in 
nepremične kulturne dediš čine. 
L 400/182 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – Ocena tehnologije, preverjanje in preskušanje 
Raziskave bodo usmerjene na oceno tveganja in u činkovitosti tehnologij, vklju čno s postopki, 
izdelki in storitvami, ter na nadaljnji razvoj pov ezanih metod, kot je anal iza življenjskega cikla. 
Poleg tega bo poudarek na: dolgoro čnih priložnostih, tržnem poten cialu in družbeno-ekonomskih 
vidikih okoljskih tehnologij; tehnologiji gozdarskega se ktorja, oskrbi z vodo in sanitarni platformi 
ter trajnostni kemijski platformi; oceni nevarnosti kemikalij, osredoto čeni na inteligentne strategije 
preskušanja in metode za zmanjšanje izvaja nja preskusov na živalih ter tehnike za koli činsko 
opredelitev tveganja; ter na razi skovalni podpori razvoju evropskega sistema za preverjanje in 
preskušanje okoljskih tehnologij, ki bo dopolnjeval instrumente tr etjih strani za ocenjevanje. 
• Opazovanje Zemlje in ocenjevaln a orodja za trajnostni razvoj 
– Sistemi za opazovanje Zemlje in oceanov ter metode spremljanja okolja in trajnostnega 
razvoja 
Raziskovalne dejavnosti bodo na menjene razvoju in vklju čevanju Globalnega sistema sistemov za 
opazovanje zemlje (GEOSS) za okoljs ka vprašanja in vprašanja trajnostnega razvoja v okviru 
pobude GEO1., ki ga dopolnjuje Globalno nadzorovanje oko lja in varnosti (GMES). Obravnavani 
bodo interoperabilnost med sistemi za opazovanje,  upravljanje z informacijami in izmenjava 
podatkov ter optimalizacija informacij za razume vanje, oblikovanje in napovedovanje okoljskih 
pojavov in z njimi povezanih človeških dejavnosti. Te deja vnosti bodo usmerjene na naravne 
nesreče, podnebne spremembe, vreme, ekosisteme, naravne vire, vodo, rabo zemljiš č, okolje in 
zdravje ter na biološ ko raznovrstnost (vklju čno z vidikom ocene tveganja, metodami za 
napovedovanje in ocenjevalnimi orodji) , z namenom zagotoviti prednost podro čjem, ki imajo 
družbene koristi od sistema GE OSS, in prispevati h GMES. 
                                                 
1 Vklju čno s finan čno podporo sekretariatu GEO. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/183 
 – Metode napovedovanja in ocenjevalna orodja za trajnostni razvoj  ob upoštevanju razli čnih 
stopenj opazovanja 
Potrebna so orodja za koli činsko oceno prispevka okoljske in raziskovalne politike h 
konkuren čnosti in trajnostnemu razvoju, vklju čno z ocenami tržno usmerjenih in ureditvenih 
pristopov, kot tudi vplivov trenut nih trendov v vzorcih proizvodnje in porabe. Takšna orodja bodo 
vključevala modele, ki upoštevajo povezave med gos podarstvom, okoljem in družbo ter koristne in 
učinkovite strategije za pr ilagajanje in prepre čevanje. Del te interdisciplinarne raziskave bo celotna 
ocena globalnih okoljskih sprememb, vklju čno z povezavo med ekosistemi in družbeno-
ekonomskimi sistemi. Poleg tega bodo raziskave poskušale izboljšati obstoje če kazalnike in razviti 
nove, da bi ocenili prednostne na loge politike trajnostnega razvoj a ter analizirali povezovanje med 
njimi in hkrati upoštevali obstoje či niz kazalnikov trajnostnega razvoja EU. Vklju čene bodo analize 
tehnologij, družbeno-ekonomska vodila, zunanji deja vniki in vodenje, trajnostna presoja vpliva in 
perspektivne študije. Med podro čja uporabe spadajo raba zemljiš č in pomorske politike, razvoj 
mest, biološka raznovrst nost ter gospodarski, politi čni in družbeni konflikti, povezani s podnebnimi 
spremembami. 
L 400/184 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Mednarodno sodelovanje 
Okoljski problemi imajo vedno čezmejno, regionalno ali globalno ra zsežnost, zato bo pomemben 
mednarodno sodelovanje pomemben  vidik v okviru te teme. Dolo čena podro čja so povezana z 
mednarodnimi obveznostmi EU, kot so konvencije  o klimatskih spremembah, biološki 
raznovrstnosti, upravljanju vodnih virov, dezertifikaci ji ter kemikalijah in odpadkih, pa tudi sklepi 
Johannesburškega vrha o trajnostnem razvoju ter tudi druge regionalne konvencije. Poleg tega bo 
pozornost namenjena ustreznim raziskovalnim deja vnostim, ki izhajajo iz okoljskih strategij in 
akcijskih na črtov EU1. 
Znanstvena in tehnološka partnerstv a z državami v razvoju in razvijajo čimi se gospodarstvi bodo 
prispevala k ciljem novega tiso čletja na številnih podro čjih (npr. prepre čevanje in ublažitev posledic 
podnebnih sprememb in naravnih nesre č, ponovna pridobitev izgubl jenih okoljskih virov, 
izboljšanje upravljanja in oskrbe z vodo ter sanitarnih storitev, prepre čevanje dezertifikacije in boj 
proti njej, trajnostna proi zvodnja in poraba ter soo čanje z okoljskimi izzivi urbanizacije), na katerih 
lahko igrajo klju čno vlogo tudi MSP. Posebna pozornost bo namenjena razmerju med svetovnimi 
okoljskimi problemi ter regionalnimi in lokalnimi razvojnimi problemi v zvezi z naravnimi viri, 
biološko raznovrstnostjo, ekosistemi, rabo zemljiš č, naravnimi nesre čami in tveganji ter tistimi, ki 
jih povzro ča človek, podnebnimi spremembami, okoljski mi tehnologijami, okoljem in zdravjem, 
kot tudi orodjem za politi čno analizo. Sodelovanje z industri aliziranimi državami bo izboljšalo 
dostop do svetovne raziskovalne odli čnosti; znansteniki iz držav v razvoju naj bi bili aktivno 
vključeni predvsem v okviru boljšega razu mevanja vidikov trajnostnega razvoja. 
                                                 
1 Primeri so priporo čila iz Killarneya o prednostnih naloga h raziskav biološke raznovrstnosti 
za izpolnitev cilja 2010 (konferenca iz Malahideja leta 2004), akcijski na črt EU o podnebnih 
spremembah v okviru razvojnega sodelovanja (2004), prednostni ukrepi, ki jih je dolo čil 
Odbor za znanost in tehnologijo  UNCCD, evropske in svetovne strategije, ki obravnavajo 
varno upravljanje kemikalij in pesticidov itd. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/185 
 Vzpostavitev sistema GEOSS za opazovanje Ze mlje bo spodbudilo mednarodno sodelovanje za 
razumevanje zemeljskih sistemov in vprašanj v zvezi s trajnostjo ter usklaj eno zbiranje podatkov za 
znanstvene in politi čne namene z vklju čevanjem javnih in zasebnih zainteresiranih strani. 
Odziv na nastajajo če potrebe in nepredvidene potrebe politike 
Raziskave nastajajo čih potreb v okviru te teme lahko obravna vajo vprašanja, kot so interakcije med 
ljudmi, ekosistemi in biosfero ali nova tveganja, povezana z naravnimi nesre čami, ter nesre čami, ki 
jih povzro čata človek in tehnologija. 
Podpora odzivu na nepredvidene potrebe okoljske  politike bi bila lahko na primer povezana s 
trajnostno presojo vpliva novih politik, kot so politika na podro čju okolja, pomorstva, standardov in 
predpisov. 
7. Promet (vklju čno z aeronavtiko) 
Cilj 
Ob upoštevanju okolja in naravnih vi rov razviti integrirane, varnejše , "bolj zelene" in "pametnejše" 
vseevropske prometne sisteme, zasnovane na tehn ološkem in operativnem napredku ter na evropski 
prometni politiki, ki bodo v korist vsem dr žavljanom, družbi in podnebni politiki; ter zaš čititi in 
nadalje razvijati konkuren čnost, ki so jo evropske industrije ustvarile na svetovnem trgu. 
L 400/186 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Pristop 
Evropski prometni sistem je bistven element ev ropske gospodarske in družbene blaginje. Igra 
ključno vlogo v prevozu oseb in blaga v lokaln em, regionalnem, nacionalnem, evropskem in 
mednarodnem okviru. V okviru te teme bodo obravna vani nekateri od trenutnih izzivov pri 
izboljšanju prispevkov prometnih sistemov k družbi in konkuren čnosti industrije v razširjeni EU, 
kakor je bilo ugotovljeno  v Beli knjigi o prometu1, ob istočasnem zmanjševanju negativnih vplivov 
in posledic prometa v zvezi z okoljem, porabo energije, varnostjo in  javnim zdravjem. 
Upošteval se bo nov celosten pristop, ki povezuje vse na čine prevoza, obravnava družbeno-
ekonomsko in tehnološko razsežnost razi skav in razvoja znanja ter vklju čuje tako inovativnost kot 
tudi politi čni okvir. 
Različne tehnološke platforme, vzpostavljene na tem podro čju (ACARE za aeronavtiko in zra čni 
promet, ERRAC za železniški promet, ERTR AC za cestni promet, WATERBORNE za vodni 
promet, vodik in gorivne cel ice), so izdelale dolgoro čne vizije in stratešk e raziskovalne programe 
(SRA), ki koristno prispevajo k opredelitvi te te me in dopolnjujejo potrebe oblikovalcev politike ter 
pričakovanja družbe. Z izbranimi vidiki st rateških raziskovalnih programov je mogo če upravičiti 
vzpostavitev skupnih tehnoloških pobud. Dejavnosti v okviru sheme ERA-NET nudijo priložnost za 
lajšanje nadaljnjega nadnacionalnega usklajevan ja med posebnimi temami znotraj prometnega 
sektorja in se bodo po potrebi nadaljevale. 
                                                 
1 "Evropska prometna politika za leto 2010: čas odločitve", COM (2001) 370. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/187 
 Dejavnosti, ki so posebej pomembne za MSP, vklju čujejo prizadevanja za zagotovitev mo čnih, na 
tehnologiji temelje čih dobavnih verig v razli čnih sektorjih; MSP omogo čajo dostop do 
raziskovalnih pobud; ter lajšajo vlogo in za četek delovanja tehnološko vis oko razvitih MSP, zlasti 
na področju naprednih prometnih tehnologij in "s storitvami povezanih" dejavnosti, zna čilnih za 
promet, kot tudi razvoj sistemov in aplikacij na podro čju satelitske navigacije. 
Obstoječe politične potrebe ter razvoj, ocena in izvajanje novih politik (na primer pomorske politike 
in izvajanje enotnega evropskega neba) se bodo obravna vali v okviru razli čnih dejavnosti. Delo bo 
vključevalo študije, modele in orodja,  ki se ukvarjajo s strateškim spremljanjem in napovedovanjem 
ter vključujejo znanje, povezano z glavnimi gospodarski mi, družbenimi, varnostnimi problemi in 
problemi varnostne kulture ter okoljskimi problemi prometa. Dejavnosti, ki podpirajo medsektorska 
tematska podro čja, bodo usmerjene na posebne zna čilnosti prometa, na primer varnostne vidike, ki 
so notranja zahteva prometnega  sistema; uporabo alternativni h virov energije v prometnih 
aplikacijah; spremljanje vplivov prometa na okolje, vklju čno s podnebnimi spremembami; in 
ukrepe za boljše gospodarsko povezovanje. Okoljske raziskave bi morale vklju čevati preu čevanje 
načinov za zmanjševanje škodljivih vplivov promet a in za optimizacijo prometa, pa tudi na činov za 
povečevanje učinkovitosti prometa. 
Podpora bo zagotovljena tudi deja vnostim razširjanja in izkoriš čanja ter presoji vplivov, pri čimer 
bo posebna pozornost namenjena posebnim potrebam uporabnikov, vklju čno s potrebami 
prikrajšanih skupin, in zahtevam politik v prometnem sektorju. 
L 400/188 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Dejavnosti 
• Aeronavtika in zra čni promet 
Dejavnosti bodo prispevale h klju čnim politikam Skupnosti ter k izvajanju strateškega 
raziskovalnega programa ACARE. Koli činski cilji ustrezajo časovnemu okviru 2020 iz tega 
programa. Obseg raziskav zajema vse vidike sistema zra čnega prometa v zvezi z zrakoplovi, 
prevozom potnikov in nadzorovanim delom letališ ča. 
– Okolju prijaznejši zra čni promet:  Razvoj tehnologij za zmanjšanje vpliva letalskega 
prometa na okolje, cilj je za polovico zm anjšati emisije ogljikovega dioksida (CO 2), 
zmanjšati specifi čne emisije dušikovih oksidov (NOx) za 80 % in za polovico zmanjšati 
raven zaznanega hrupa. Raziskave bodo usme rjene na pospeševanje okolju prijazne 
tehnologije motorjev, vklju čno s tehnologijo alternativnih goriv, ter tudi na izboljšano 
prometno u činkovitost zrakoplovov z nepremi čnimi in rotacijskimi krili (vklju čno s 
helikopterji in tiltro torji) in na nove inteligentne  lahke strukture ter izboljšano 
aerodinamiko. Vklju čena bodo tudi vprašanja, kot so izboljšano obratova nje zrakoplovov 
na letališču (nadzorovan in javni del letališ ča) ter vodenje zra čnega prometa, proizvodnja, 
vzdrževanje in post opki recikliranja. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/189 
 – Povečanje časovne učinkovitosti: Pospešitev postopkov v letalstvu, da bi dosegli 
načrtovano trikratno pove čanje zračnega prevoza z izboljšanjem to čnosti v vseh 
vremenskih pogojih in znatnim zmanjšanjem časa, porabljenega na letališ čih za postopke, 
povezane s potovanjem in hkrati vzdrževali varn ost. Raziskave bodo razvijale in izvajale 
inovativen sistem vodenja zra čnega prometa v okviru pobude SESAR1, s povezovanjem 
zraka, Zemlje in vesoljskih komponent, vklju čno z vodenjem pretoka prometa in ve čjo 
avtonomnostjo zrakoplovov. Obravnavani bodo tudi vidiki na črtovanja zrakoplovov, da bi 
izboljšali odpremo potnikov in tovora, nove rešitve za u činkovito uporabo letališ č in 
povezovanje zra čnega prometa s celotnim prometnim sistemom. Naju činkovitejša 
uskladitev razvoja sistemov vodenja zra čnega prometa v Evropi bo zagotovljena s pobudo 
SESAR2. 
– Zadovoljstvo in varnost potnikov:  Doseči velik napredek glede možnosti izbire, ki jo imajo 
potniki, in prožnega reda le tenja, ob doseganju petkratnega zmanjšanja števila nesre č. 
Nove tehnologije bodo omogo čile večjo izbiro konfiguracij zrakoplovov/motorjev, od 
večjih do manjših, vklju čno z rotoplani, in ve čjo raven avtomatizacije v vseh elementih 
sistema, vklju čno s pilotiranjem. Poudarek bo tudi na pove čanju udobja potnikov, dobrem 
počutju in novih st oritvah, logisti čnem sistemu v kabini ter akti vnih in pasivnih varnostnih 
ukrepih, s posebnim poudarkom na človeškem dejavniku. Raziskave bodo vklju čevale 
prilagajanje obratovanja letališ č in postopkov v zra čnem prometu razli čnim tipom plovil 
ter 24-urni uporabi pri v Skupnosti sprejemljivih ravneh hrupa. 
                                                 
1 SESAR (Raziskava enotnega evropskega neba, ATM) - modernizacija infrastrukture 
evropskega sistema kontrole zra čnega prometa, povezana z izvajanjem pobude Enotnega 
evropskega neba. 
2 V ta namen je predvidena ustanovitev skupne ga podjetja za usklajev anje dejavnosti vodenja 
zračnega prometa. 
L 400/190 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – Povečanje stroškovne u činkovitosti: Spodbujanje konkuren čne dobavne verige, ki lahko za 
polovico zmanjša čas trženja ter zmanjša stroške razvoj a proizvoda in obratovalne stroške, 
kar bi imelo za posledico potnikom dostopne jši promet. Raziskave bodo usmerjene na 
izboljšanje celotnega poslovnega procesa, od zasnove konstrukcije do razvoja proizvoda, 
proizvodnih postopkov in postopkov v prometu, vklju čno z vklju čitvijo dobavne verige. 
Vključevale bodo izboljšane zmogljivosti za simulaci jo in avtomatizacijo, tehnologije in 
metode za izgradnjo inovativnih zrakoplovov, ki ne potrebujejo vzdrževanja, vklju čno s 
popravili in obnovo, kot tudi poenostavite v obratovanja zrakoplovov in letališ č ter vodenja 
zračnega prometa. 
– Zaščita letal in potnikov: Prepre čevanje vseh vrst sovražnega ravnanja, ki bi potnikom ali 
državljanom povzro čilo telesne poškodbe, izgubo, materi alno škodo ali motnje zaradi 
vplivov zlorabe zrakoplova. Raziskave bodo usmerjene na ustrezne elemente zra čnega 
prometa, vklju čno z varnostnimi ukrepi pri na črtovanju kabin in pilotskih kabin, 
avtomatskim nadzorom in pristankom v primeru nepooblaš čene rabe zrakoplova, zaš čito 
pred zunanjimi napadi ter tudi va rnostnimi vidiki upravljanja zra čnega prostora in 
obratovanja letališ ča. 
– Začetki zračnega prometa prihodnosti: Razis kovanje korenitejših, okoljsko u činkovitejših, 
dostopnejših in inovativnejših  tehnologij, ki bodo olajša le pospešitev postopkov, potrebno 
za zračni promet v drugi polovici tega stoletja  in naprej. Raziskave se bodo ukvarjale z 
vidiki, kot so novi koncepti pogonske mo či in dviganja, nove zamisli glede notranjosti 
zračnih plovil, vklju čno z oblikovanjem, novi koncepti letališ č, nove metode za usmerjanje 
in nadzor nad zrakoplovi, alternativni na čini delovanja sistema zra čnega prometa in 
njegovo vklju čevanje v druge na čine prevoza. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/191 
 • Trajnostni kopenski promet (železniški, cestni in vodni) 
– Okolju prijaznejši kopenski promet: Raz voj tehnologij in znanja za zmanjšanje 
onesnaževanja (zraka, vklju čno s toplogrednimi plini, vode in  tal) ter vpliva na takšna 
področja, kot so podnebne spremembe, zdravje, biološka raznovrstnos t in hrup. Raziskave 
bodo izboljšale čistost in energetsko u činkovitost prenosa mo či (npr. hibridnih raztopin) ter 
spodbujale uporabo alternativnih goriv, vklju čno z vodikom in gorivnimi celicami kot 
srednje- in dolgoro čnimi možnostmi, pri čemer se bodo upoštevali pomisleki glede 
stroškovne u činkovitosti in energetske u činkovitosti. Deja vnosti bodo vklju čevale 
tehnologije v zvezi z infrastrukturo, vozil i, plovili in sestavnimi deli, vklju čno s splošno 
optimizacijo sistema. Raziskave in razvoj, zna čilni za promet, bodo vklju čevali 
proizvodnjo, izgradnjo, postopke, vzdrževanje , diagnostike, popravila, inšpekcije, 
razstavljanje, odlaganje, recikl iranje, strategije za izrabljena  prevozna sredstva in posege 
na morju v primeru nesre č. 
L 400/192 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – Spodbujanje in pove čanje prerazporejanja prometa in razbremenitev prometnih koridorjev1: 
Razvoj in predstavitev celostnega prevoza ljudi  in blaga od vrat do vr at ter tehnologij in 
sistemov za zagotovitev u činkovite intermodalnosti, tudi v kontekstu konkuren čnosti 
železniškega in vodnega prometa. Sem spad ajo dejavnosti, ki ob upoštevanju celostnega 
pristopa obravnavajo interoperabilnost in operativno optimizacijo l okalnih, regionalnih, 
nacionalnih in evropskih prometnih omr ežij, sistemov in storitev ter njihovega 
intermodalnega vklju čevanja. Dejavnosti bodo namenjene zagotovitvi strategij za vso 
Evropo, optimalne uporabe infrastruktur, vklju čno s terminali in specializiranimi omrežji, 
izboljšanim upravljanjem s prevozom, promet om in informacijami, izboljšano logistiko 
tovornega prometa in intermodalnostjo potnikov in strategijam prerazporejanja prometa za 
spodbujanje energetsko u činkovitih na činov prevoza. Razvija li se bodo inteligentni 
sistemi, novi koncepti vozil/ plovil in tehnologije, vklju čno s postopki nakladanja in 
razkladanja ter grafi čni vmesniki. Znanje za oblikovanje politike bo vklju čevalo dolo čanje 
cen in zara čunavanje infrastruktur, ocene ukrepov pr ometne politike Skupnosti ter politiko 
in projekte na podro čju vseevropskih omrežij. 
                                                 
1 Glede na cilj ponovne vzpostavitve modaln ega razcepa iz leta 1998, bodo dejavnosti, ki 
obravnavajo en sam na čin, osredoto čene na železniški in vodni promet. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/193 
 – Zagotavljanje trajnostne mobilnosti v mestih za vs e prebivalce, tudi za prikrajšane skupine: 
Poudarek bo na mobilnosti ljudi in blaga s pomo čjo raziskav "vozil na slednje generacije", 
ki združujejo vse elemente čistega, energetsko u činkovitega, varnega in inteligentnega 
cestnega prometnega sistema, in njihove uve ljavitve na trgu. Raziskave novih konceptov 
prometa in mobilnosti, inovativnih organizacijs kih shem in shem upravljanja mobilnosti ter 
visokokakovostnega javnega pre voza bodo namenjene zagotovitvi dostopa za vse in visoke 
ravni intermodalnega vklju čevanja. Razvijale in preskušale se  bodo inovativne strategije za 
čist mestni prevoz1. Posebna pozornost bo namenjena ekološkim na činom prevoza, 
uravnavanju povpraševanja, racionalizaciji zaseb nega prevoza ter informacijskim in 
komunikacijskim strategijam, storitvam in infrastrukturam. Orodja in modeli za podporo 
ustvarjanju in izvajanju politike bodo vklju čevali načrtovanje prometa in rabe zemljiš č, 
vključno s povezavo z rastjo in zaposlovanjem. 
                                                 
1 Na osnovi izkušenj pobude CIVITAS. 
L 400/194 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – Izboljšanje varnosti in zaš čite: Razvoj tehnologij in inteligentnih sistemov za zaš čito 
ranljivih oseb, kot so vozniki, kolesar ji, potniki, posadka in pešci. Za na črtovanje in 
delovanje vozil, plovil in infrastruk tur se bodo razvijali napredni tehni čni sistemi in 
metodologije za analizo tveganja. Poudarek bo na celostnih pristopih, ki povezujejo 
človeški dejavnik, strukturno integriteto, pr eventivno, pasivno in aktivno varnost, vklju čno 
s sistemi za spremljanje, reševanje in krizno upravljanje. Varnost bo nelo čljiv sestavni del 
celotnega prometnega sistema, ki zajema in frastrukture, tovor (blago in embalažo), 
uporabnike prevoza in izvajalce, voz ila in plovila ter ukrepe na politi čni in zakonodajni 
ravni, vklju čno s podpornimi orodji za odlo čanje in potrjevanje; zaš čita se bo obravnavala, 
če bo to notranja zahteva prometnega sistema. 
– Krepitev konkuren čnosti: S pomo čjo raziskav in raz voja izboljšati konkuren čnost 
prometne industrije, za gotoviti trajnostne, u činkovite in dostopne prometne storitve in 
ustvariti nove spretnosti in znanja ter zaposlitvene možnosti. Tehnologije za napredne 
industrijske postopke bodo vklju čevale načrtovanje, proizvodnjo, montažo, izgradnjo in 
vzdrževanje in bodo namenjene zmanjšanju stroškov življenjskega cikla ter obdobij za 
razvoj. Poudarek bo na inovativnih in izbol jšanih konceptih izdelkov in sistemov ter 
izboljšanih prometnih stor itvah, ki zagotavljajo ve čje zadovoljstvo potnikov. Razvijala se 
bo nova organizacija proizvodnje, vklju čno z upravljanjem dobavne verige in sistemi za 
distribucijo. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/195 
 • Podpora evropskemu sistemu za globalno sate litsko navigacijo (Galileo in EGNOS) 
Evropski sistem globalne satelitske naviga cije zajema Galileo in EGNOS ter zagotavlja 
infrastrukturo za ugotavljanje  položaja in napovedovanje časa v svetu1. 
– Izkoriščanje celotnega potenciala: spodbujanje naraš čajoče uporabe storitev, od odprtih do 
komercialnih storitev, od varnos ti življenja do "iskanja in re ševanja" ter predpisanih javnih 
storitev; aplikacije za upravljanje prometa, vklju čno s prevozom nevarnega tovora in 
materialov; izkoriš čanje stranskih storitev; prikaz koristi in u činkovitosti satelitske 
navigacije. 
– Zagotavljanje orodij in ustvarjanje primer nega okolja: zagotovitev varne in zanesljive 
uporabe storitev, predvsem s pomo čjo certificiranja na podro čju ključnih aplikacij; 
priprava in potrditev ustreznosti storit ev glede na nove poli tike in zakonodajo, vklju čno z 
njihovim izvajanjem; obravnavanje predpi sanih javnih storitev  v skladu z odobreno 
politiko dostopa; razvoj osnovne digitalne topologije , kartografije, ge odetskih podatkov in 
sistemov za uporabo v navigacijskih aplikacijah ; obravnavanje potreb in zahtev po varnosti 
in zaščiti. 
– Prilagajanje prejemnikov zahtevam in nadgraj evanje temeljnih tehnologij: izboljšanje 
učinkovitosti prejemnikov, vklju čevanje tehnologij z nizko porabo in miniaturizacijo, 
dokončanje pokritosti z navigacijo v vozilih, pr iklapljanje z napravami za ugotavljanje 
radijske frekvence, izkoriš čanje tehnologije programske opreme za prejemnika, 
povezovanje z drugimi funkcijami, kot so te lekomunikacije, podpora tehnologiji za klju čno 
zemeljsko navigacijsko infrastrukturo, da bi zagotovili stabilnost in prožnost. 
                                                 
1 Raziskovalne dejavnosti bo vodil Evr opski nadzorni organ za GNSS. 
L 400/196 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – Podpora razvoju infrastruktur: pr iprava sistema druge  generacije, prilagajanje razvijajo čim 
se potrebam uporabnikov in tržnim napovedim, izkoriš čanje prednosti internacionalizacije 
infrastruktur, da bi se odzvali na svet ovne trge in razvili svetovne standarde. 
Mednarodno sodelovanje 
Mednarodno sodelovanje je pomembna se stavina dejavnosti RTR na tem podro čju in se bo 
spodbujalo, kadar bo to v interesu industrije in  oblikovalcev politike. Širša tematska podro čja za 
posebne ukrepe bodo upoštevana na podro čjih, ki so zanimiva za trg (na primer svetovni razvoj 
trgovine ter povezovanje omrežij in storitev na celinski in medcelinski ravni); kadar obstajajo 
možnosti za dostop do in pridobivanje znanosti in tehnologije, ki dopolnj ujeta trenutno evropsko 
znanje in imata vzajemne koris ti; in kadar se Evropa odziva na svetovne probleme (na primer 
podnebne spremembe) ali prispeva k mednarodnim st andardom in svetovnim sistemom (na primer 
uporabljena logistika in infrastrukt ura za satelitsko navigacijo). 
Odziv na nastajajo če potrebe in nepredvidene potrebe politike 
Pobude na podro čju nastajajo čih potreb bodo nudile podporo raziskav am, ki se odzivajo na kriti čne 
dogodke in izzive prihodnjih prom etnih sistemov, na primer na nove koncepte prometa in vozil, 
avtomatizacijo, mobilnost ali organizacijo. 
Nepredvidene potrebe politike, ki lahko zahtevajo posebne, s prometom povezane raziskave, lahko 
vključujejo širša družbena vprašanja, kot so  demografske spremembe, spremembe na čina življenja 
in družbenih pri čakovanj v zvezi s prometnimi sistemi; ter tudi nastajajo ča tveganja ali probleme, ki 
so zelo pomembni za evropsko družbo. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/197 
 8. Družbeno-ekonomske in humanisti čne znanosti 
Cilj 
Poglobljeno splošno razumevanje zahtevnih in medsebojno povezanih družbeno-ekonomskih 
izzivov, s katerimi se soo ča Evropa, na primer rasti, zaposlovanja in konkurence, družbene 
kohezije, socialnih, kulturnih in izobraževalnih i zzivov v razširjeni EU ter trajnostnega razvoja, 
okoljskih izzivov, demografskih spre memb, migracij in integracije, kakovosti življenja in globalne 
soodvisnosti, zlasti z namenom zagotavljanja bo ljše osnove znanja politikam na zadevnih podro čjih. 
Pristop 
V okviru prednostnih nalog r aziskav bodo obravnavani klju čni družbeni, gospodarski in kulturni 
izzivi, s katerimi se Evropa in svet sre čujeta zdaj in se bosta tudi v prihodnje. Predlagane vsebine 
raziskav predstavljajo skladen pristop k obravnavanju teh izzivov. Razvoj družbeno-ekonomske in 
humanisti čne osnove znanja na podro čju teh klju čnih izzivov bo pomembno prispeval k 
spodbujanju splošnega razumevanja po celotni Evropi in k reševanju širših mednarodnih 
problemov. Prednostne naloge raziskav bodo pomagale izboljšati oblikovanje, izvajanje, vpliv in 
vrednotenje politike, tudi regul ativnih ukrepov, na mnogih politi čnih podro čjih Skupnosti na 
evropski, nacionalni, regiona lni in lokalni ravni in ve čina raziskav bo upoštevala obsežen 
mednarodni vidik. 
L 400/198 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Poleg družbeno-ekonomskega in družbeno-kulturnega raziskovanja in predvidevanj bo poudarek na 
raziskavah humanisti čnih ved, ki bodo zagotovile razli čne perspektive in bistveno prispevale v 
okviru celotne teme, na primer glede zgodovinske ga, kulturnega in filozofskega vidika, vklju čno z 
ustreznim vprašanjem jezika, identitete in vrednot. 
Delo bi lahko potekalo tudi na osnovi ustreznih nacionalnih  raziskovalnih programih, ki 
dopolnjujejo spodaj navedene razisk ovalne dejavnosti, in izkoriš čalo prednosti sheme ERA-NET ter 
možnost uporabe člena 169. Glede dolo čenih vprašanj bo pri razpravah o prihodnjih vsebinah 
raziskav možna uporaba socialnih platform; te bodo vklju čevale raziskovalno skupnost in 
zainteresirane strani družbe. 
Raziskave bodo omogo čale raziskovalne infrastrukture, ki  bodo pridobivale nove raziskovalne 
podatke, med drugim tudi preko (kvantitativni h in kvalitativnih) anket, in za mednarodno 
primerjalno raziskovanje da jejo na razpolago obstoje če podatke ter omogo čajo dostop do izvornih 
materialov in naprednih raziskovalni h orodij ter tudi do rezultatov obstoje čih raziskav na veliko 
področjih. Nekateri od teh ukrepov se bodo izvajali v okviru dela "Infrastrukture" v programu 
"Zmogljivosti", drugi pa v okviru projektov znotraj te teme. Razi skave bodo odvisne od dostopa do 
uradnih statistik in njihove uporabe. 
Izvajali se bodo posebni ukrepi za  razširjanje, namenjeni posebni m skupinam in splošni javnosti, 
vključno z delavnicami in konferencami, na katerih bodo raziskovalci lahko izmenjali mnenja z 
oblikovalci politike in drugimi zainteresiranimi stranmi, ter razširjanju rezultatov s pomo čjo 
uporabe razli čnih sredstev obveš čanja. 
Zagotovljeno bo ustrezno usklajevanje družbeno- ekonomskega raziskovanja in raziskovanja na 
področju humanisti čnih ved ter predvidevanj elementov med programom "Sodelovanje" in drugimi 
posebnimi programi. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/199 
 Dejavnosti 
• Rast, zaposlovanje in konkuren čnost v družbi znanja 
Cilj te dejavnosti bo razvoj in vklju čevanje raziskav na podro čju vprašanj, ki vplivajo na rast, 
zaposlovanje in konkuren čnost, da bi zagotovili boljše in ce lostno razumevanje teh vprašanj za 
stalni razvoj družbe znanja. Ko ristila bo politiki in podpirala napr edek pri doseganju teh ciljev. V 
raziskave bodo vklju čeni naslednji vidiki: 
– Spremenljiva vloga znanja na vseh podro čjih gospodarstva, vklju čno z vlogo razli čnih vrst 
znanja, usposobljenosti in sposobnosti v svetovne m merilu, formalnega in neformalnega 
izobraževanja in vseživljenjskega u čenja ter nematerialnih dobrin in naložb. 
– Gospodarske strukture, vprašan je strukturnih sprememb, vklju čno s prostorskimi vidiki, 
kot sta regionalizacija in in ternacionalizacija, in produkti vnosti ter z vlogo storitvenega 
sektorja, financ, demografije, povpraševanja in procesov dolgoro čnega spreminjanja. 
– Institucionalna in politi čna vprašanja, vklju čno z makroekonomsko politiko, trgi dela, 
socialnimi sistemi in sistemi socialne ga varstva, nacionalnim in regionalnim 
institucionalnim kontekstom ter skla dnostjo in usklajevanjem politike. 
L 400/200 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 V raziskavah bodo obravnavani pomembni novi iz zivi in možnosti, ki  so posledica naraš čajoče 
globalizacije – razvijajo ča se gospodarstva, premestitve in širitve EU, družbeno-ekonomska 
stabilnost, vloga tehnologije in me dnarodni prenos tehnologij, razli čne oblike inovacij in 
gospodarske prenove, zunanje in notranje izvaja nje, mladi in politika mladih, gospodarsko in 
družbeno podjetništvo, ekonomski pot encial evropske kulturne dediš čine in ustvarjalni sektor. 
Vprašanja v zvezi z zaposlovanjem bodo vklju čevala brezposelnost in  podzaposlenost. 
• Združevanje ekonomskih, socialnih in ok oljskih ciljev v evropsko perspektivo 
Cilj te dejavnosti je podpora socialnemu cilju zdru ževanja ekonomskih, socialnih in okoljskih ciljev 
ter na ta na čin izboljšati podlago za tr ajnostni razvoj. Raziskav e v okviru te dejavnosti bodo 
obravnavale dve med seboj povezani vprašanji: 
– Kako uspešni so bili evropski socialno-ekonomski modeli in tisti izven Evrope pri 
združevanju ciljev, pogoji, pod katerimi je bilo to doseženo, vklju čno z vlogo dialoga, 
socialnega partnerstva, preoblikovanja sektor jev, institucionalnih sprememb in njihove 
sposobnosti, da se soo čijo z novimi izzivi. 
– Ekonomska kohezija med regijami ter urbani in regionalni razvoj v razširjeni EU; ter 
socialna kohezija (vklju čno z neenakostmi, socialno varnos tjo in socialnimi storitvami, 
davčnimi politikami, etni čnimi odnosi in migracijami, izobraževanjem, socialno 
izključenostjo in zdravjem) ter tudi njena pove zanost s socialnimi problemi, kot so 
revščina, nastanitev, kriminal , prestopništvo in droge. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/201 
 – Pri obravnavi teh vprašanj bo poudarek na: 
– obstoju ravnotežja ali sinergije med ekonomskimi, socialnimi in okoljskimi cilji v 
svetovnem okviru, 
– medsebojnem vplivu okolja1, energije in družbe, 
– dolgoročni trajnosti, 
– vprašanjih držav v razvoju, 
– prostorskih vidikih, vklju čno z urbanisti čnim načrtovanjem, vlogo mest, velemest in 
drugih mestnih obmo čij ter s tem povezanimi vprašanji upravljanja; 
– kulturnih vprašanjih in družbeno-ekon omskem vplivu evropskih politik in 
zakonodaje. 
Obravnavana bodo tudi vprašanja so cialne države kot vira razvoj a, zaposlovanja ter nastanitve 
priseljencev in njihovih potomcev. 
                                                 
1 Globalne okoljske spremembe bodo ve činoma obravnavane v okvi ru tematskega podro čja 
Okolje. 
L 400/202 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 • Glavni trendi  v družbi in njihove posledice 
Cilj je razumeti in oceniti vzr oke in posledice posebnih klju čnih trendov v evropski družbi, ki imajo 
večje posledice za evropske državljane, kakovost nji hovega življenja in za  politike, ter tako 
zagotavljajo temelje za številna politi čna področja. Empiri čne in teoreti čne raziskave bodo prvotno 
obravnavale tri glavne trende: 
– Demografske spremembe, vklju čno s staranjem, rodnostjo in  migracijami. Obravnavane 
bodo široke gospodarske in družbe ne posledice in vprašanja, vklju čno z družbenim in 
gospodarskim potencialom aktivnega staranja in u činkom na pokojninski  sistem, izzivi 
migracij in integracije ter posledice za razvoj mest. 
– Spremembe s tem povezanih vidikov, kot so na čin življenja, družina, delo, potrošnja 
(vključno z varstvom potrošnikov), zdra vje in kakovost življenja, vklju čno s problemi 
otrok, mladih in invalidov, ter uskladite v poklicnega in družinskega življenja. 
– Kulturne interakcije z me dnarodnega vidika, vklju čno s tradicijami razli čnih družb, 
raznovrstnostjo populacij, tudi etni čnih skupin, vprašanji v zvezi z ve čkulturnostjo, 
različnimi identitetami, jeziki in religijami  ter možnimi vprašanji v tej zvezi, vklju čno z 
vprašanjem diskriminacije, rasizm a, ksenofobije in nestrpnosti. 
Vključeni bodo vprašanje enakopravnosti spol ov, neenakosti in spreminjajo če se vrednote. Poleg 
tega se bodo prou čevale spremembe kriminalitete in zaznavanja kriminala, kot tudi spremembe v 
družbeni odgovornosti gospodarskih družb. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/203 
 • Evropa v svetu 
Cilj je razumeti spreminjajo če se interakcije in soodvisnos ti med regijami v svetu, vklju čno z 
razvijajočimi se regijami in regijami v razvoju, in  njihove posledice za zadevne regije, zlasti 
Evropo, ter s tem povezano vprašan je obravnavanja nastajajo čih groženj in tveganj v svetovnem 
kontekstu in njihove povezanosti s človekovimi pravicami, svoboš čino in blaginjo. V raziskave 
bosta vklju čeni dve povezani podro čji: 
– Trgovinski tokovi, financiranje, naložbe, migracije in njihov vpliv; neenakomeren razvoj, 
revščina in trajnost; gos podarski in politi čni odnosi ter politika svetovnega reda, vklju čno z 
mednarodnimi institucijami. Tako se bodo prou čevale kulturne interakcije, vklju čno z 
mediji in verami, in razli čni neevropski pristopi. 
– Konflikti, razlogi zanje in nji hove rešitve ter spodbujanje miru ; razmerje med varnostjo in 
destabilizacijskimi dejavniki, kot so revš čina, kriminal, uni čevanje okolja, pomanjkanje 
virov, neenakomeren razvoj, finan čna nestabilnost in dolg; terorizem, razlogi zanj in 
posledice; politike, povezane z varnostjo, dojeman je negotovosti in civ ilno-vojaški odnosi. 
V obeh primerih bo obravnavana vl oga Evrope v svetu, razvoj ve čstranskih odnosov in 
mednarodnega prava, spodbujanje demokracije in temeljnih pravic, vklju čno z njihovimi razli čnimi 
pomeni, ter predstav a o Evropi v svetu. 
L 400/204 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 • Državljan v Evropski uniji 
V sklopu prihodnjega razvoja EU je cilj izboljš ati razumevanje vprašanj, povezanih z doseganjem 
občutka za demokrati čno "lastnino" in aktivno udeležbo državljanov, ter u činkovitim in 
demokrati čnim vodenjem na vseh ravneh, vklju čno z inovativnimi postopki upravljanja za 
povečanje udeležbe državljanov in sodelovanja me d javnimi in zasebnimi udeleženci, ter 
razumevanje evropskih raznolikosti in skupnih zna čilnosti v smislu kulture, religije, institucij, 
prava, zgodovine, jezikov in vr ednot. Raziskave bodo obravnavale: 
– Udeležbo (vklju čno z vidika mladih in manjšin ter glede na zastopanost obeh spolov), 
zastopanost, odgovornost in legitimnost; evrops ko javno sfero, medije in demokracijo; 
različne oblike vodenja v EU, vklju čno z gospodarskim in pravnim vodenjem ter vlogo 
javnega in zasebnega  sektorja, politi čni procesi in možnosti za  oblikovanje politik; vlogo 
civilne družbe; državljanstvo in pravice; posledice širitve ter s tem povezane vrednote 
prebivalstva. 
– Evropske raznolikosti in skupne zna čilnosti, vklju čno z zgodovinskim izvorom in 
razvojem; institucionalne razlike (vklju čno z normativi, praksami, pravom); kulturno 
dediščino; različne vizije in možnosti v zvezi z evropskim povezovanjem in širitvijo, 
vključno z nazori prebivalstva; identitete, vklju čno z evropsko identiteto; pristope k 
istočasnem obstoju ve č kultur; vlogo jezikov, umetnos ti in veroizpovedi; odnose in 
vrednote. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/205 
 • Družbeno-ekonomski in znanstveni kazalniki 
Da bi izboljšali uporabo kazalnikov v politiki, je cilj razviti gl oblje razumevanje njihove uporabe 
pri ustvarjanju in izvajanju politike in pred lagati izboljšanje kazalnikov ter metod za njihovo 
uporabo. Raziskave bodo obravnavale: 
– Način, na katerega se kazal niki uporabljajo pri politi čnih ciljih, ustvarjanju in izvajanju 
politike na razli čnih podro čjih ter na makro in mikr o ravni, ustreznost obstoje čih 
kazalnikov in njihove uporabe, tehnike za nji hovo analizo ter predloge za nove kazalnike 
in nize kazalnikov. 
– Načine, kako s kazalniki in metodami za njihovo uporabo bolje podpreti z dokazi podprto 
politiko; kazalnike za politiko z ve č cilji, za politi čno usklajevanje in ureditev; podporo, ki 
jo takšnim kazalnikom nudi uradna statistika. 
– Uporabo kazalnikov in sorodnih pristopov pr i ocenjevanju raziskovalnih programov, 
vključno s presojo vplivov. 
L 400/206 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 • Predvidene dejavnosti 
Cilj je oblikovalcem politike in drugim na naci onalni, regionalni ravni ter na ravni Skupnosti 
zagotoviti znanje za pravo časno prepoznavanje dolgoro čnih izzivov in podro čij skupnega interesa, 
ki jim lahko pomagajo pri oblikovanju polit ike. Obravnavane bodo štiri vrste dejavnosti: 
– Obsežna socialno-ekonomska predvidevanja o omejenem številu klju čnih izzivov in 
priložnosti za Skupnost, preu čevanje vprašanj, kot so pri hodnost in posledice staranja, 
migracij, globalizacije us tvarjanja in širjenja zn anja, sprememb na podro čju kriminala in 
večjih tveganj. 
– Bolj tematsko usmerjena predvide vanja o razvoju na pojavljajo čih se raziskovalnih 
področjih ali med obstoje čimi podro čji, kot tudi o prihodnosti  znanstvenih disciplin. 
– Predvidevanja o raziskovalnih sistemih in politikah v Evropi in povsod ter o prihodnosti 
vpletenih klju čnih akterjev. 
– Vzajemno u čenje in sodelovanje med nacionaln imi in/ali regionalnimi pobudami za 
predvidevanja; sodelovanje med pobudami za predvidevanj a znotraj EU, s tretjimi 
državami in na mednarodni ravni. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/207 
 Mednarodno sodelovanje 
Zaradi mo čne mednarodne razsežnosti raziskav se bo mednarodno sodelovanje razvijalo na vseh 
področjih te teme. V okviru štev ilnih izbranih tem na ve čstranski in dvostranski osnovi se bodo 
izvajali posebni ukrepi za mednarodno sodelovanje, dolo čeni na podlagi potreb partnerskih držav 
ter tudi potreb Evrope. 
Odziv na nastajajo če potrebe in nepredvidene potrebe politike 
V okviru raziskovanja nastajajo čih potreb bodo imeli raziskovalci možnost prepoznavati in 
obravnavati raziskovalne izzive, ki niso bili omen jeni v zgornjem besedilu. S tem se bo spodbudilo 
inovativno razmišljanje o izzivih, s katerimi se soo ča Evropa in ki do sedaj še niso bili podrobneje 
obravnavani, ali o drugih pomembni h kombinacijah problemov, perspektiv in disciplin. Izvajale se 
bodo tudi raziskave v odziv na nepredvidene politi čne potrebe, ob tesnem posvetovanju z 
udeleženci v politiki. 
9. Vesolje 
Cilj 
V korist državljanov in konkuren čnosti evropske vesoljske industr ije podpirati Evropski vesoljski 
program, z osredoto čenjem na aplikacije kot je GMES. To  bo prispevalo k razvoju evropske 
vesoljske politike in dopolnj evalo prizadevanja držav članic in drugih klju čnih akterjev, vklju čno z 
Evropsko vesoljsko agencijo (ESA). 
L 400/208 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Pristop 
Skupnost lahko na tem podro čju prispeva k boljši opredelitvi  skupnih ciljev, ki temeljijo na 
potrebah uporabnikov in ciljih politik e; h koordinaciji dejavnosti, prepre čevanju podvajanj, 
spodbujanju interoperabilnosti in ve čji stroškovni u činkovitosti. Prispevala bo tudi k opredelitvi 
standardov. Evropska vesoljska politika1 bo služila ciljem javnih organov in na črtovalcev politike 
ob istočasni krepitvi konkuren čnosti evropske industrije. Izvaja la se bo z Evropskim vesoljskim 
programom, sedmi okvirni program pa bo podpiral ali dopolnjeval ukrepe na podro čju raziskav in 
tehnološkega razvoja, ki jih bodo iz vajale druge javne in privatne zainteresirane strani v Evropi. 
Ukrepi v okviru te teme bodo podprli politi čne cilje Skupnosti, na primer na podro čju kmetijstva, 
gozdarstva, ribištva, okolja, telekomunikacij, va rnosti, razvoja, zdravja, humanitarne pomo či, 
prometa, znanosti in izobraževanja ter zagotovili vklju čenost Evrope v regi onalno in mednarodno 
sodelovanje. Orodja, ki temeljijo na vesoljski tehnol ogiji, naj bi prispevala tudi k izvajanju pravnih 
aktov na nekaterih od teh podro čij. 
Cilj dejavnosti, ki so osredoto čene zlasti na uporabo obstoje čih evropskih zmogljivosti, je v okviru 
te prednostne naloge predvsem: izkoriš čanje pridobitev iz vesoljs kih dejavnosti za izvajanje 
aplikacij, zlasti GMES (Global Monitoring for E nvironment and Security - globalno nadzorovanje 
okolja in varnosti), ki skupaj z Galileom predstavlja najpomem bnejši del evropske vesoljske 
politike, in prizadevanja za ra ziskovanje vesolja; in tehnologij, ki zagotav ljajo podporo strateški 
vlogi Evropske unije. 
                                                 
1 "Evropska vesoljska politika: predhodna izhodiš ča". COM(2005) 208. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/209 
 Pričakuje se, da bodo dejavnosti, usmerjene v uporabo, dopolnjevale ukrepe, ki se izvajajo v okviru 
drugih tem posebnega programa "Sodelovanje" (zlasti tistih, ki se izvajajo v okviru teme "Okolje" v 
povezavi z opazovanjem zemlje in s sistemom GEOSS, in tistih, ki se izvajajo v okviru teme "Informacijske in komunikacijske  tehnologije"). Razvijale se bodo tudi tematske sinergije s 
sorodnimi dejavnostmi v drugih posebnih program ih. Predvideni so dopolnilni ukrepi v okviru 
okvirnega programa za konkuren čnost in inovacije ter programa za izobraževanje in usposabljanje. 
Raziskovalne dejavnosti in de javnosti za prenos tehnologije v okviru te teme bi lahko bile še zlasti 
zanimive za MSP, ki razvijajo inovativne tehnolog ije in se morajo seznaniti z novimi možnostmi 
vesoljske tehnologije ("spin-in") ali razviti uporabo svo jih lastnih vesoljskih tehnologij na drugih 
trgih ("spin-off"). 
Vodenje nekaterih delov vesoljski h dejavnosti se lahko zaupa obstoje čim zunanjim subjektom, kot 
je Evropska vesoljska agencija
1, in drugim pravnim osebam in agen cijam na evropski ali nacionalni 
ravni. V primeru GMES se lahko raziskovalne de javnosti izvajajo v okviru skupne tehnološke 
pobude (glej Prilogo III). 
                                                 
1 V skladu z Okvirnim sporazumom med Evropsko skupnostjo in Evropsko vesoljsko 
agencijo, (Uradni list L 261, 6.8.2004, str.64). 
L 400/210 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Dejavnosti 
• Aplikacije na osnovi vesoljskih te hnologij v korist evropske družbe 
– Globalno nadzorovanje okolja  in varnosti (GMES): 
Cilj je razviti primerne satelitske nadzorne sist eme in sisteme za zgodnje opozarjanje in za varnost 
državljanov kot edinstvene in po celem svetu razp oložljive vire podatkov te r krepiti in pospešiti 
razvoj njihove operativne uporabe. Poleg tega bo  ta program zagotovil po dporo razvoju operativnih 
storitev GMES, ki nosilcem odlo čitev omogo čajo boljše predvidevanje a li ublažitev kriznih razmer 
ter problemov, povezanih z upravljanjem okolja in varnosti ter ravnanjem ob naravnih nesre čah; ta 
podpora se bo za čela s storitvami "hitrega  programa" za ukrepanje v nujnih primerih, kopensko 
spremljanje in pomorskimi storitvami. Raziskova lne dejavnosti morajo prispevati predvsem k 
povečanju uporabe podatkov GMES, zbranih iz virov, ki  temeljijo na vesoljs kih tehnologijah, in k 
povezovanju le-teh s podatki iz  drugih sistemov za opazovanje v kompleksne produkte, namenjene 
zagotavljanju informacij in stranka m prilagojenih storitev za kon čne uporabnike s pomo čjo 
učinkovitega vklju čevanja podatkov in upravljanja z inform acijami. Druge satelitske tehnologije 
(npr. komunikacije, navigavija) bodo po potrebi vklju čene v razvoj storitev GMES. Poleg tega 
morajo raziskovalne dejavnosti pr ispevati k izboljšanju nadzornih tehnik in s tem povezanih 
tehnologij instrumentov, da bi se po potrebi r azvijali novi vesoljski sistemi ali izboljšala 
interoperabilnost obstoje čih sistemov ter da bi se omogo čila njihova uporaba v (pred)operativnih 
storitvah, ki odgovarjajo na  posebne vrste zahtev. Raziskave morajo podpirati predvsem razvoj 
trajnostnih vesoljskih sistemov in  sistemov na kraju samem (vklju čno s tistimi z zemlje in 
zrakoplovov) za: kopensko spremljanje, opaz ovanje oceanov in krizno upravljanje s pomo čjo 
posnetkov visoke resolucije za obmo čja velikega pomena, vklju čno z občutljivimi, urbanimi in hitro 
razvijajočimi se obmo čji; ter za prepre čevanje in obvladovanje tvegan j in vseh vrst izrednih 
dogodkov, ob spodbujanju zbliževanja z nevesoljskimi sistemi. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/211 
 • Zahteve na podro čju okolja vklju čujejo pridobivanje neodvisnega znanja o stanju in razvoju 
trajnostne rabe obnovljivih virov ( kot so rastlinje in gozdovi), mo čvirij, zemeljsko prevleko, 
vključno s snegom in ledom, preskrbe s hrano, kmetijskega okolja in ribištva, ponorov in zalog 
ogljika; atmosferske procese in kemijo; ter stanje morij. V zvezi z okoljskimi politikami za spremljanje podnebnih sprememb ter kakovosti zraka,  tal in vode se bo upošteval 6. akcijski 
načrt ES za okolje. 
• Zahteve na podro čju varnosti vklju čujejo izboljšanje pridobiva nja, dostopa do podatkov in 
informacij, potrebnih v okviru ukrepanja in uprav ljanja v nujnih primerih, ter njihove izmenjave. 
Podporo je treba nameniti prepre čevanju/blažitvi, spremljanju, obvl adovanju tveganja ter oceni 
naravnih in tehnoloških nevarnos ti, kot tudi humanitarni pomo či za namene pravilne ocene 
potreb in na črtovanja za primer izrednih dogodkov v primeru naravnih nesre č in humanitarnih 
kriz (begunci, notranje ra zseljene osebe itd.). Podpora je pred videna tudi za izvajanje politik 
Skupnosti, kot je vzpostavitev obmo čja svobode, varnosti in pravice, in sicer na podro čju 
preprečevanja sporov in nadzorovanja mej. 
L 400/212 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 – Varnostni vidiki (kot dopolnilo k ra ziskavam varnosti in dejavnostim GMES) 
V poročilu ES SPASEC1 je bilo poudarjeno, da igrajo veso ljske storitve tako pomembno vlogo pri 
blaginji evropske družbe, da je zaš čita kritične infrastrukture v vesoljs kem sektorju prednostna 
naloga. Za to bodo verjetno potrebne storitve in zmogljivosti za nadzor  nad sredstvi, ki temeljijo na 
vesoljskih tehnologijah, kot tudi zaš čita zemeljske infrastrukture. Sist em za nadzorovanje vesolja bi 
na primer lahko zagotov il podatke o glavnih zna čilnostih satelitov (npr. orb italni parametri, status 
aktivnosti), glavnih zna čilnostih delcev, ki bi la hko predstavljali grožnjo (npr. krivulja, fizikalni 
parametri) ter ustrezne podatke v zvezi z vesoljs kim vremenom in objekti blizu Zemlje. Na tem 
področju se lahko predvidi študije zmogljivosti in  financiranje predstavitvenih projektov. 
– Uporaba satelitskih komunikacij 
Cilj je podpreti inovativne satelits ke komunikacijske aplikacije in storitve, nevidno vgrajene v 
globalna elektronska komunikacijska omrežja, za dr žavljane in podjetja v sekt orjih za aplikacije, ki 
zajemajo civilno zaš čito, varnost, e-vlado, telemedicino, tele -izobraževanje, iskanje in reševanje, 
turizem in prosto časne dejavnosti, promet, vklju čno z upravljanjem flot in zasebno navigacijo, 
kmetijstvo, gozdarstvo in meteorologijo. Poudarek raziskav bo na razvoju novih aplikacij, izvedbi 
predstavitvenih nalog in predope rativnih sistemih, kjer satelit ske komunikacije predstavljajo 
učinkovit odziv na potrebe upora bnikov glede storitev GMES. 
                                                 
1 Poro čilo odbora strokovnjakov za vesolje  in varnost (marec 2005). 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/213 
 • Raziskovanje vesolja 
– Cilj raziskav in razvoja je zagotoviti podporo in čim večjo znanstveno dodano 
vrednost prek sinergij s pobudami ESA ali osebami in agencijami na evropski ali nacionalni ravni in prispevati k dejav nostim raziskovanja vesolja (robotika in 
človeške dejavnosti), vklju čno s povezanimi posledicami pr enosa tehnologije, in 
znanstveni skupnosti omogo čiti dostop do rezultatov/ podatkov, pridobljenih med 
raziskovalnimi misijami, opravljenimi v okviru Evropskega vesoljskega programa. 
Raziskovalne dejavnosti se bodo izvajale pr edvsem s podpornimi ukrepi, študijami 
izvedljivosti in predoperativnimi projek ti. Upoštevati bo treba dodatne razsežnosti: 
dejanske možnosti za mednarodno sode lovanje ter pomembnost ohranjanja 
ozaveščenosti in razširjanja rezultatov. 
– Za boljše usklajevanje prizadevanj za razv oj vesoljskih teleskopov in detektorjev ter 
za analiziranje podatkov v vesoljskih znanosti h so predvideni tudi podporni ukrepi in 
študije izvedljivosti. Ukrepi na tem podro čju bodo dopolnjevali nacionalne in 
mednarodne programe (predvsem tiste, ki  jih izvaja ESA), njihov cilj bo preu čevanje 
možnosti za mednarodno sodelovanje. 
• RTR za krepitev vesoljskih ustanov 
– Vesoljska tehnologija 
Na splošno je cilj ši roka podpora obsežnemu pove čanju konkuren čnosti, stroškovne 
učinkovitosti in neodvisnega dostopa evr opskega sektorja za vesoljsko tehnologijo. 
L 400/214 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Ta cilj bi lahko dosegli z vesoljskimi razi skovalnimi dejavnostmi in razvojem dolgoro čnih 
potreb, vklju čno z vesoljsko prometno tehnologijo, na primer z: oceno dolgoro čnih potreb; 
prispevkom k sistemskim študijam ob upoštevanju zahtev kon čnega uporabnika; 
prispevkom k predhodnim tehnološkim raziskav am za naslednje generacije vesoljskih 
prometnih in pogonskih sistemov. 
– Vesoljske znanosti 
Cilj je prispevati k razvoju naprednih tehnologij za uporabo v vesoljskih znanostih.  
Vesoljske znanosti ne zagotavljajo samo  dobrega vpogleda v zgradbo vesolja, boljšega 
razumevanja planeta Zemlja in son čnega sistema in novega pris topa k biomedicini in k 
znanosti o življenju in fiziki, ampak so tudi mo čna gonilna sila za raz voj novih tehnologij z 
velikim številom naknadnih uporab v korist družbi. Sedmi okvirni program bo dopolnil 
tekoče znanstvene programe tam, kjer so bile  ugotovljene vrzeli, in podprl znanstvene 
dejavnosti na krovu Mednarodne vesoljske posta je (ISS). Predvidene  so tudi podporne 
dejavnosti, katerih namen je olajša ti dostop do znanstvenih podatkov, vklju čno s podatki iz 
prejšnjih nalog. 
Mednarodno sodelovanje 
Raziskovanje in izkoriš čanje vesolja sta že po naravi projekta v svetovnem merilu. U činkovito 
mednarodno sodelovanje na podro čju vesolja bo pomagalo izboljšati politi čni položaj Unije v svetu, 
okrepilo njeno gospodarsko konkuren čnost in pove čalo njen ugled glede znanstvene odli čnosti. 
Sodelovanje v vesoljskem sektorju bo podprlo tudi cilje zunanje politike Skupnosti (npr. podpora 
državam v razvoju, sosednjim državam). 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/215 
 V tej zvezi bo poudarek na celot ni strategiji in mednarodnem vesoljskem sodelovanju ter na 
učinkovitem usklajevanju mehanizmov, ki vklju čujejo vse evropske akterje. 
Zaradi tega je treba vesoljski sektor šteti za prednostni sekt or za razvoj mednarodnih dejavnosti, 
zlasti v sodelovanju z glavnimi in nastajajo čimi silami na podro čju vesolja, kot so Rusija, Združene 
države, Kitajska, Indija, Kanada , Japonska, Ukrajina ter druge države, ki izvajajo vesoljske 
dejavnosti. 
Nadaljevala se bodo prizadevanja za spodbujan je uporabe na vesoljs kih tehnologijah temelje čih 
rešitev za podporo trajnostnemu razvoju in prepre čevanje tveganja zaradi naravnih nesre č in 
humanitarnih kriz, zlasti v Afriki. To je skla dno z globalnim pristopom, ki mu sledi pobuda GMES 
v zvezi z nadzorovanjem okolja1 in varnosti. 
Da bi omogo čili boljše možnosti u činkovitega sodelovanja in zagotovili, da se najboljše 
mednarodno znanje in izkušnje na podro čju vesolja vklju čijo v Evropski vesoljs ki program, se bodo 
pri dvo- ali ve čstranskih projektih uporabljali posebni ukr epi sodelovanja, me dnarodne in svetovne 
pobude ter sodelovanje z razvijajo čimi se gospodarstvi in državami v razvoju. Dejavnosti bodo 
vključevale ocenjevanje in spremljanj e izvajanja mednarodnih obveznosti. 
Odziv na nastajajo če potrebe in nepredvidene potrebe politike 
Raziskave nastajajo čih potreb bodo omogo čile inovativne rešitve pri tehnološkem razvoju na 
področju raziskav vesolja ter možne pr ilagoditve in uporabe na drugih podro čjih (npr. 
gospodarjenje z viri, biološki procesi in novi ma teriali). Raziskave kot odziv na nepredvidene 
potrebe politike lahko obravnavajo teme, kot so zagotavljanje na vesoljskih tehnologijah temelje čih 
rešitev pri podpori državam v razvoju, razvoj novih orodij za opazova nje vesolja in sporo čanje ter 
metode, povezane z ustreznimi politikami Skupnosti in prispevki k socialni vklju čenosti. 
                                                 
1 Na primer Kjotski protokol, Konvencija Zd ruženih narodov o boju pr oti dezertifikaciji, 
Konvencija ZN o biološki raznov rstnosti, sklepi Svetovnega vr ha o trajnostnem razvoju iz 
leta 2002 in sklepi vr ha G8 iz leta 2005. 
L 400/216 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 10. Varnost 
Cilj 
Razvijati tehnologije in znanje za krepitev zmoglji vosti, ki so potrebne za zagotavljanje varnosti 
državljanov pred grožnjami te rorizma, naravnih nesre č in kriminala, ob upoštevanju temeljnih 
človekovih pravic, tudi zasebnosti; zagotoviti optimal no in usklajeno uporabo razpoložljivih in 
razvijajočih se tehnologij v korist ev ropski civilni varnosti, sp odbujati sodelovanje ponudnikov in 
uporabnikov pri oblikovanju reš itev za civilno varnost, pove čati konkuren čnost evropske varnostne 
industrije in sporo čati rezultate ciljno naravnanih raziskav, da bi se zmanjšale varnostne vrzeli. 
Pristop 
Varnost v Evropi je predpogoj za blaginjo in  svobodo. Tema, ki obravnava raziskave s podro čja 
varnosti, je osredoto čena izklju čno na uporabo na civilnem podro čju in nudi podporo izvajanju 
politik in pobud Skupnosti, ki so bistvene za podro čje varnosti, kot so vzpostavitev obmo čja 
svobode, varnosti in pravice ter podro čja prometa, zdravja (vklju čno s programom EU za varovanje 
zdravja1), civilne zaš čite (vključno z naravnimi in industrijskimi nesre čami), energije, okolja in 
zunanje politike. Tako bo ta tema pris pevala k rasti, zaposlovanju in konkuren čnosti evropske 
industrije na podro čju varnosti. To bo raznim nacionalnim in mednarodnim akterjem omogo čilo, da 
bodo sodelovali in se usklaj evali tako, da ne bo prišlo do nepot rebnih podvajanj, posvetili pa se 
bodo tudi iskanju sinerg ij, kjer koli bo mogo če. Cilj te teme bo odpraviti pomanjkljivosti v 
zmogljivostih, hkrati pa bo zagotovila jasno izraženo dodano vrednost na podro čju varnostnih 
potreb v Evropi. Vodilno na čelo v celotni temi bo spoštovanj e zasebnosti in državljanskih 
svoboščin. Njene dejavnosti ne bodo zajemal e tehnologije za smrtonosno in/ali uni čevalno orožje. 
                                                 
1 S ciljem izboljšati pripravljenost in odziv v primeru namernega sproš čanja bioloških in/ali 
kemičnih snovi. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/217 
 Treba je uveljaviti posebne zahteve v zvezi z zaupnostjo, vendar se dostopa do izsledkov raziskav 
ne sme po nepotrebnem omejiti. Poleg tega je treba dolo čiti področja, ki dopuš čajo zdajšnjo 
preglednost ugotovitev raziskav. 
Te dejavnosti na ravni Skupnosti, ki niso obrambne narave, bodo zadevale štiri podro čja civilnih 
varnostnih misij, ki so bila dolo čena kot odgovor na posebne, politi čno zelo pomembne izzive in 
glede na evropsko dodano vrednost v zvezi z gr ožnjami in možnimi izrednimi dogodki na podro čju 
varnosti, ter tri medsektorsko pomembna podro čja. Vsako podro čje misij pokriva šest faz z 
različnim trajanjem in poudarki. Teh šest faz je : prepoznavanje (povezano z izrednimi dogodki), 
preprečevanje (povezano z grožnjami), zaš čita (povezano s cilji), priprava (povezano z 
delovanjem), odziv (povezano s krizami) in reše vanje (povezano s posledicami); navedeno je tudi, 
katere ukrepe je treba sprejeti v pos amezni fazi. Prve štiri faze se na našajo na ukrepe za izogibanje 
izrednim dogodkom in za ublažitev morebitnih nega tivnih vplivov, zadnji dve se nanašata na ukrepe 
za spopadanje s samim izrednim dogodkom in dolgoro čnimi posledicami. 
Za vsako fazo posameznega podro čja misij se zahteva vrsta posebnih sposobnosti, ki jih morajo 
imeti osebe, odgovorne za varnost državljanov, da bi se lahko u činkovito spopadli z grožnjami in 
izrednimi dogodki. Sposobnosti nakazujejo, kako se bodo izvajali ukrepi, in v mnogo primerih bodo 
prispevale k ve č kot eni fazi in/ali podro čju misij. Pridobivanje sposobnosti temelji na kombinaciji 
znanja, tehnologij in organizacijskih ukrepov. V okviru te teme se bodo preu čevali tudi na čini za 
zagotavljanje u činkovite povezave med okrepljenim znanjem in tehnologijami, izboljšano uporabo 
skupnih sistemov IKT v okviru razli čnih operacij ter razvitimi post opki in njihovim dejanskim 
izvajanjem s strani kon čnih uporabnikov, da bi tako dosegli izboljšanje sposobnosti na podro čju 
evropske varnosti. 
L 400/218 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Raziskave bodo osredoto čene zlasti na odpravljanje pomanjk ljivosti v zmogljivostih, in sicer z 
razvijanjem tehnologij in spret nosti, potrebnih za posebno podro čje misij in opredeljenih s 
pristopom "od zgoraj navzdol",  ki ga usmerja dialog s kon čnimi uporabniki, v skladu s cilji in 
prednostnimi nalogami. Javni organi, zase bni sektor in državljani EU bodo kot kon čni uporabniki 
raziskav na podro čju varnosti popolnoma vklju čeni v dolo čanje zahtev pri r aziskavah na podro čju 
varnosti, ki jih bo treba obravnava ti. Sprejel se bo pristop "analize sistemov" za izvajanje analize 
pomanjkljivosti na podro čju civilne varnosti in zahtev r aziskav in razvoja na vseh podro čjih misij. 
Dejavnosti bodo vklju čevale analizo varnostnih zahtev ci vilne poslovne sfere. Tovrstno dolo čanje 
raziskovalnih zahtev mora biti stalen element raziskav v okviru te teme. 
Ta pristop, ki temelji na pomanjkljivostih v zm ogljivostih, bo dopolnjen s pristopom "od spodaj 
navzgor" za zbiranje in preu čevanje tehnologij, da bi se  ugotovilo, kako jih je mogo če uporabiti za 
krepitev evropske varnosti. Pomemben vidik je tudi črpanje iz odli čnosti na strani ponudbe (npr. 
industrije, univerz, raziskovalnih središ č), da bi se pridobile i novativne varnostne rešitve. 
Raziskave bodo multidisciplinarne in bodo sledil e zastavljenim nalogam, segale bodo od razvoja 
tehnologij in metodologij do povezovanja tehnologij in sistemov, predstavitve in potrjevanja. 
Spodbuja se ve čnamenska narava tehnologij, da bi pove čali obseg njihove uporabe ter pospešili 
medsebojno bogatenje in uporabo r azpoložljivih in razvijajo čih se tehnologij za sektor civilne 
varnosti. Cilj teme, ki obravnava raziskave s podro čja varnosti, bo oblikovanje srednje- do 
dolgoročnih učinkovitih rešitev, ki so dovolj prilagodljive in inovativne, da lahko kljubujejo 
ustreznim grožnjam. Dopolnjevala in povezovala bo tudi tehnološko in bolj sistemsko usmerjene 
raziskave, ki so bistvene za podro čje civilne varnosti, vendar se izvajajo v okviru drugih tem. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/219 
 Raziskovanje na podro čju varnosti zahteva posebna pravila za  izvajanje, da se upošteva njegova 
posebna narava z namenom varovanja ob čutljivih informacij v zvezi z varnostjo in zagotavljanja 
zadostnih informacij o rezultatih državam članicam in kon čnim uporabnikom. 
Raziskave bodo usmerjene izklju čno na uporabo na podro čju civilne varnosti. Ker nekatera 
področja uporabljajo dvonamensko tehnologijo, ki je namenjena tako za civilno kot tudi za vojaško 
uporabo, bo vzpostavljen ustrezen ok vir za usklajevanje z dejavnostmi Evropske obrambne agencije 
(EOA). Poleg tega bo vzpostavljeno usklajevanje raziskav na podro čju varnosti z drugimi 
dejavnostmi na nacionalni in evr opski ravni, da bi se zagotov ilo medsebojno informiranje in 
preprečilo nepotrebna podvajanja financiranja. 
Sodelovanje malih in srednje veliki h podjetij (MSP) pri dejavnostih se mo čno spodbuja, prav tako 
kot sodelovanje organov in organizacij, odgovornih za varnost državljanov. Dolgoro čne vsebine 
raziskav, ki jih je izdelal Evropski  svetovalni odbor za raziskave na podro čju varnosti (ESORV)1, 
bodo podprle opredelitev vsebine in str ukture raziskav v okviru te teme. 
                                                 
1 Ustanovljen v času triletnega pripravljalneg a ukrepa za raziskave na podro čju varnosti 
(PASR 2004–2006). 
L 400/220 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Dejavnosti 
Dejavnosti bodo obravnavale naslednja podro čja misij: 
• Varnost državljanov:  Dejavnosti se bodo osredoto čile na tri vidike grožnje možnih izrednih 
dogodkov nadnacionalnega pomena: storilce kaznivih de janj, opremo in vire, ki jih ti uporabljajo 
ali ki se uporabljajo kot mehanizmi za napad. Da bi se spoprijeli s tem podro čjem misij, se 
zahteva vrsta sposobnosti, od katerih so mnoge  prvotno povezane s fazami "prepoznavanje", 
"preprečevanje", "priprava" in "odziv". Cilj je izogniti se izrednim dogodkom ter ublažiti njihove 
morebitne posledice. Pri razvijanju zaht evanih sposobnosti za zagot avljanje civilne zaš čite, 
vključno z biološko varnostjo in zaš čito proti tveganjem, ki so posledica kriminala in 
terorističnih napadov, bo poudarek na vprašanjih , kot so: grožnja (npr. kemi čna, biološka, 
radiološka in jedrska, CBRN), razumevanje gr ožnje (npr. pridobivanje informacij, zbiranje, 
izkoriščanje, delitev; opozarjanje), od krivanje (npr. nevarne snovi, eksplozivi, snovi B ali C, 
posamezniki ali skupine, sumljivo vedenje), prepoz navanje in preverjanje (npr. oseb, vrste in 
količine snovi), prepre čevanje (npr. nadzor nad dostopom in pretokom finan čnih sredstev, 
nadzor nad finan čnimi strukturami), pripravljeno st (npr. ocena tveganja; zaš čita pred CBRN, 
nadzor nad namerno sproš čenimi biološkimi in kemi čnimi snovmi; ocena ravni strateških rezerv, 
kot so delovna sila, znanja in spretnosti, oprema, potrošno blago;  ob upoštevanju velikih 
prireditev itd.), nevtralizaci ja (npr. projektili, obveš čanje, vozila, nedestruktivni sistemi) in 
obvladovanje u činkov teroristi čnih napadov in kriminala, obdelava podatkov organov 
kazenskega pregona. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/221 
 • Varnost infrastruktur in javnih storitev: Dejavnosti bodo osredoto čene na izredne dogodke ali 
nesreče nadnacionalnega pomena, primeri infrastruktur vklju čujejo mesta obsežnih prireditev, 
pomembna mesta s politi čno (npr. poslopje parlamenta) ali simboli čno (npr. dolo čeni spomeniki) 
vrednostjo in javne storitve na podro čju energije (vklju čno z nafto, elektri čno energijo in 
plinom), vode, prometa (vklju čno z zračnim, vodnim in kopenskim), obveš čanja (vklju čno z 
radiodifuzijo), financ, upravl janja, javnega zdravja itd. Da  bi se spoprijeli s tem podro čjem misij, 
se zahteva vrsta sposobnosti, od katerih so mnoge prvotno povezane s fazo "zaš čita" ter tudi 
"priprava". Cilj je izogniti se izrednim dogodkom te r ublažiti njihove morebitne posledice. Pri 
razvijanju zahtevanih sposobnosti bo poudarek na vprašanjih, kot so: analiza, modeliranje in 
ocena ranljivosti fizi čne infrastrukture in njenih operacij; varovanje obstoje čih in prihodnjih 
javnih in zasebnih kriti čnih omrežnih infrastruktur, sistem ov in storitev ob upoštevanju njihove 
fizične, logične in funkcionalne strani; sistemi za nadzor in opozarjanje, ki omogo čajo hiter 
odziv v primeru izrednih dogodkov; zaš čita pred kaskadnimi u činki izrednih dogodkov z 
opredeljevanjem in oblikovanjem me ril za izgradnjo novih varnih infr astruktur in javnih storitev. 
L 400/222 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 • Smotrn nadzor in varnost meja:  V okviru dejavnosti bodo obravna vana vprašanja, pomembna 
za zaporedne faze evropske strategije za varnost meja, za čenši s postopki za pridobitev vizumov 
na veleposlaništvih in konzularnih predstavništvih (1. stopnja), sledi čezmejno sodelovanje (2. 
stopnja), ukrepi na mejnih prehodih na kopenskih prehodih, v pristaniš čih in na letališ čih ter med 
mejnimi prehodi na zelenih in modrih mejah (3. stopnja) in kon čno dejavnosti znotraj evropskih 
zunanjih meja (4. stopnja), kot so izmenjava informacij, nadomestni ukrepi, Schengenski 
informacijski sistem (SIS), pravosodno in policij sko, carinsko sodelovanje in sodelovanje mejnih 
straž. Da bi se spoprijeli s tem podro čjem misij, se zahteva vrst a sposobnosti, od katerih so 
mnoge prvotno povezane s fazami "prepoznavanje", "prepre čevanje" in "zaš čita". Cilj je izogniti 
se izrednim dogodkom ter ublažiti njihove morebitne posledice.  Pri razvijanju zahtevanih sposobnosti bo poudarek na vprašanjih, kot so: pove čanje uspešnosti in 
učinkovitosti vseh za varnost bistvenih sistemov, opreme, orodja in postopkov, ki se uporabljajo 
na točkah mejnih prehodov (npr. identifikacija os eb pri prehodu meje, neinvazivno odkrivanje 
oseb in blaga, izsleditev snovi, vzor čenje, prostorsko prepoznavanje, vklju čno z zbiranjem 
podatkov in analizami itd.); izboljšanje varnosti evropskih kopenskih in morskih meja (npr. s 
pomočjo neinvazivnega in podvodnega odkrivanja vozil, izsleditve vozil, prostorskega 
prepoznavanja, vklju čno z zbiranjem podatkov in analizami,  nadzora, daljinskega upravljanja 
itd.); pomorska varnost; ocena in  upravljanje (ilegalnih) migr acijskih tokov. Vzpostavljen bo 
primeren okvir za usklajevanje z dejavnostmi Evropske agencije za vodenje operativnega 
sodelovanja na zunanjih mejah. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/223 
 • Vzpostavitev varnosti in zaš čite v primeru krize: Dejavnosti bodo usmerjene tehnologije, ki 
zagotavljajo podporo in pregled na d raznimi operacijami obvladovanja izrednih razmer, kot so 
civilna zaš čita (vključno z naravnimi in industrijskimi nesre čami), humanitarna pomo č in 
reševalne akcije. Da bi se spoprijeli s tem podro čjem misij, se zahteva vrsta sposobnosti, od 
katerih so mnoge prvotno povezane s fazami "pripr ava", "odziv" in "reševanje". Cilj je ublažiti 
posledice izrednega dogodka. Pri razvijanju zahtevanih sposobnos ti bo poudarek na vprašanjih, 
kot so: splošna organizacijska in  operativna pripravljenost za soo čanje z izrednimi dogodki na 
področju varnosti (npr. medorganizaci jsko sodelovanje in sporo čanje nesre č, ocena strateških 
rezerv, strateških zalog itd.), krizno upravljanje  (npr. integrirana sred stva za opozarjanje in 
upravljanje, ocena izrednega dogodka  in prednostnih zahtev, vklju čevanje heterogenih akterjev 
in virov, evakuacija in osamite v, nevtralizacija in obvladovanje u činkov teroristi čnih napadov in 
kriminala itd.), intervencije v s ovražnem okolju, nujna humanitarna pomo č ter upravljanje s 
posledicami kaskadnih u činkov izrednih dogodkov na podro čju varnosti (npr. delovanje javnih 
sistemov zdravstvenega varstva,  poslovna kontinuiteta , ukrepi za krepitev zaupanja, sanacija 
motenega ali uni čenega delovanja družbe itd). 
L 400/224 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Zgoraj navedena podro čja bodo podpirale dejavnosti na na slednjih medsektorsko pomembnih 
področjih: 
• Povezovanje varnostnih sistemov, medsebojna  povezljivost in interoperabilnost: Dejavnosti 
v zvezi z obveš čanjem, zbiranjem podatkov in  civilno varnostjo bodo omogo čile in/ali prispevale 
k zmogljivosti tehnologije, potrebne za razvija nje zgoraj navedenih sposobnosti, pri čemer je 
poudarek na medsektorskih vprašanjih, kot so: kr epitev interoperabilnos ti in sposobnosti za 
medsebojne zveze pri sistemih, opremi, storitvah in postopkih, vklju čno z informacijskimi 
infrastrukturami na podro čju kazenskega pregona, gasilskih dejavnosti, civilne obrambe in 
medicine, ob isto časnem zagotavljanju njihove zanesljivos ti, varovanja zaupnosti  in integritete 
informacij, sledljivosti vseh tr ansakcij in njihove obde lave itd. Dejavnosti bodo obravnavale tudi 
vprašanja standardizacije in usposabljanja (vklju čno tista v zvezi s kulturno, človeško in 
organizacijsko inte roperabilnostjo). 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/225 
 • Varnost in družba:  Dejavnosti so medsektorske narave in  jih je treba izvajati z vzajemnim 
delovanjem naravoslovnih znanosti, tehnol ogije in drugih zna nosti, zlasti politi čnih, družbenih in 
humanisti čnih. Poudarek bo na usmerjenih kulturnih in družbeno-ekonomskih analizah ter 
sistematskih analizah tveganja, oblikovanju scen arijev in drugih raziskovalnih dejavnosti, 
povezanih s podro čji, kot so: var nost kot razvijajo č se koncept (iz črpne analize potreb, povezanih 
z varnostjo, da bi opredelili glavne funkci onalne zahteve za obravnavanje spreminjajo čega se 
položaja varnosti); soodvisnos t, ranljivost zaradi nesre č in nove grožnje (npr. na podro čju 
terorizma in organiziranega kriminala); obna šanje državljanov v kriz nih razmerah (npr. 
dojemanje terorizma in kriminala, obnašanje m nožic, javno razumevanje državljanskih pravic in 
družbeno ekonomskih oblik zaš čite in odobravanje varnostnih kontrol); pripravljenost 
državljanov v primeru teroristi čnih napadov; vprašanja v zvezi s komunikacijo med oblastmi in 
državljani v kriznih razmerah; dvigovanje javne zavesti glede groženj; smernice državljanom v 
zvezi z notranjimi sistemi za svetovanje in pomo č na podro čju varnosti v državah članicah in na 
ravni EU; vedenjske, psihološke in druge ustrezn e analize storilcev kaznivih dejanj terorizma; 
etična vprašanja v zvezi z varstvom osebnih pod atkov in integriteto informacij. Raziskave bodo 
namenjene tudi razvoju statisti čnih kazalnikov kriminala, da bi omogo čili ocenjevanje sprememb 
kriminalitete. 
• Koordinacija in oblikovanje raziskav na podro čju varnosti: To področje ureja platformo za 
dejavnosti, namenjene usklajevanju in struktur iranju nacionalnih, evropskih in mednarodnih 
prizadevanj raziskav na podro čju varnosti, razvoju sinergij me d civilnimi, varnostnimi in 
obrambnimi raziskavami ter tudi usklajevanju  med stanjem ponudbe in povpraševanja na 
področju raziskav varnosti. Dejavnosti se bodo usmer ile tudi na izboljšan je ustreznih pravnih 
pogojev in postopkov. 
L 400/226 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Mednarodno sodelovanje 
Mednarodno sodelovanje v okviru raziskovalnih dejavnosti na podro čju varnosti se bo izvajalo v 
skladu z notranjimi in zunanjimi vidi ki politik Skupnosti. Zaradi posebne ob čutljivosti tega 
področja se bo mednarodno sodelovanje obravnavalo  za vsak primer posebej ob upoštevanju 
sodelujočih držav. Posebne zahteve in merila za  mednarodno sodelova nje se lahko natan čneje 
določi v delovnem programu. 
Posebni ukrepi mednarodnega sodelovanja bodo mogo či v primeru vzajemnih koristi, kot so na 
primer raziskave v zvezi z varnostnimi ukrepi, ki jih je mogo če uporabljati po celem svetu, npr. 
upravljanje v primeru velikih nesre č. 
Odziv na nastajajo če potrebe in nepredvidene potrebe politike 
Tema, ki obravnava raziskave na podro čju varnosti, je po svoji naravi  in zasnovi prožna. Dejavnosti 
bodo omogo čile vključitev še nepoznanih prihodn jih groženj varnosti, vklju čno z nesre čami, in s 
tem povezanih politi čnih potreb, ki se lahko pojavijo. Pr ožnost bo dopolnila zgoraj navedeno 
lastnost raziskovalnih dejavnosti, da  sledijo zastavljenim nalogam. 
 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/227 
 PRILOGA II  
OKVIRNA PORAZDELITEV ZNESKA 
Okvirna porazdelitev je na slednja (v milijonih EUR): 
 Zdravje 6 100 
 Prehrana, kmetijstvo in ribištvo, biotehnologija 1 935  Informacijske in komunikacijske tehnologije 9 050  Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne 
 tehnologije 3 475 
 Energija 2 350 
 Okolje (vklju čno s podnebnimi spremembami) 1 890 
 Promet (vklju čno z aeronavtiko) 4 160 
 Družbeno-ekonomske in humanisti čne znanosti 623 
 Vesolje 1 430  Varnost 1 400   
L 400/228 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 SKUPAJ  1, 2, 3, 4 32 413 
 
                                                 
1 Vklju čno s skupnimi tehnološkimi pobudami (tudi finan čni načrt itd.) in delom 
usklajevalnih dejavnosti in deja vnosti mednarodnega sodelovanja,  ki se financirajo v sklopu 
tem. 
2 Cilj tega spremljanja bo zagotoviti, da bo vsaj 15 % sredstev programa namenjenih MSP. 
3 Vklju čno s prispevkom v višini do 800 milijonov EUR Evropski investicijski banki za njen 
Sklad za financiranje na osnovi delitve tvegan ja iz Priloge III. Prispevki iz posameznih 
tematskih podro čij bodo sorazmerni; to ne velja za podro čje družbeno-ekonomske in 
humanisti čne znanosti, ki ne prispeva v RSFF. 
Za obdobje 2007–2010 bo v letnih obrokih dodeljen znesek v višini približno 400 milijonov EUR. 
4 Od tega vsaj 210 milijonov EUR in najve č 250 milijonov EUR za COST, ob čemer se 
upošteva vmesno ocenjevanje. Finan čna podpora bo zagotovljena v obliki donacije, ki bo 
izplačana na podlagi sporazuma o dodelitvi sredste v, sklenjenega med Komisijo in pravnim 
subjektom, ki ga COST dolo či za svojega izvajalca; o njem  Komisijo obvesti generalni 
sekretariat Sveta, navede pa  se tudi v delovnem programu. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/229 
 PRILOGA III  
Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja 
V skladu s Prilogo II bo Skupnost zagot ovila prispevek (usklajevalni in podporni ukrep) Evropski 
investicijski banki (EIB), ki bo pa rtner pri delitvi tvegan ja v okviru Sklada za financiranje na osnovi 
delitve tveganja (RSFF). RSFF, ki ga bosta sofina ncirali Skupnost in EIB, je namenjen spodbujanju 
zasebnih naložb po vsej Evropi v raziskave, tehnološki razvoj in  predstavitve (RTR ) ter inovacije. 
Prispevek Skupnosti bo pove čal zmogljivost banke, da zman jša tveganje, in ji tako omogo čil (i) 
višja posojila in jamstva EIB za dolo čeno stopnjo tveganja ter (ii) financiranje bolj tveganih 
evropskih ukrepov RTR, ki jih ne bi bilo mogo če izvajati brez podpore Skupnosti; tako bo lažje 
premagovala pomanjkljivosti trga. Namen prispevka bo: 
• dodati vrednost na podro čjih, kjer trg ne more zagotoviti potrebnih finan čnih sredstev, in 
• zagotoviti spodbujevalni u činek pri krepitvi vpliva zasebnega vlaganja. 
Prispevek Skupnosti bo dodeljen RSFF v skladu z dolo čbami iz Priloge II. 
EIB bo posojala denarna sredstva , zbrana na mednarodnih finan čnih trgih, in svojim finan čnim 
partnerjem zagotavljala jamstva v skladu s svojim i splošnimi pravili, pr edpisi in postopki. 
L 400/230 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Ta prispevek bo po na čelu "kdor prvi pride, pr vi melje" uporabila za re zervacije in dodelitev 
kapitala v okviru banke za kritje  dela tveganj, ki nastanejo v zvezi z njenimi dejavnostmi podpore 
za upravičene evropske ukrepe RTR. 
EIB bo na osnovi lastne finan čne presoje ocenila stopnjo finan čnega tveganja in dolo čila znesek za 
rezervacije in dodelitev kapitala. 
Ocena in klasifikacija tveganja ter iz tega izhajajo če odločitve v zvezi z rezervacijami in dodelitvijo 
kapitala bodo v skladu s splošnimi postopki ba nke – v okviru njenega sklada za strukturno 
financiranje –, ki jih odobrijo  ter nadzirajo njeni delni čarji in ki se ob časno posodabljajo in 
spreminjajo. Zaradi prispevka Skupnosti ne bodo spremenjeni. 
Tveganje za prora čun Skupnosti je omejeno na zneske, ki so že bili ali še bodo izpla čani. To ne bo 
predstavljalo nobene pogojne obveznosti za prora čun Skupnosti, saj morebitn a dodatna tveganja 
prevzame EIB. 
Prispevek Skupnosti bo izpla čan letno na podlagi ve čletnega na črta in ob upoštevanju razvoja 
povpraševanja. Letni znesek bo dolo čen v delovnih programih na podlagi letnega poro čila o 
dejavnosti in napovedi, ki jih bo predložila EIB. 
Večletni načrt se bo financiral v okviru vseh prispevajo čih tematskih podro čij, po potrebi pa bo 
prilagojen v skladu z na čelom sorazmernih prispevkov. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/231 
 V sporazumu, ki bo po tesnih posvetovanjih z državami članicami sklenjen z EIB, se bodo dolo čili 
pogoji, pod katerimi se sredstva Skupnosti lahko upor abijo kot rezervacije in  za dodelitev kapitala. 
Med drugim bo vklju čeval naslednje pogoje: 
• Upravičenost ukrepov Skupnosti na podro čju RTR. "Skupne tehnološke pobude", skupni 
projekti, mreže odli čnosti in raziskave v korist MSP, ki jih financira Skupnost, so avtomati čno 
upravičeni, če njihovi cilji sodijo v okvir prispevajo čih tem tega posebnega programa. 
Upravičeni so tudi pravni subjekti s sedežem v tretjih državah, ki niso pridružene države, če 
sodelujejo pri posrednih ukrepih Sedmega okvirn ega programa, in nji hovi stroški so upravi čeni 
do financiranja Skupnosti.  Drugi ukrepi Skupnosti (na primer EUREKA) so upravi čeni, če zadevajo raziskave, tehnološki 
razvoj ali predstavitvene dejavnosti v okviru prispevajo čih tem, ki so v skladu z evropskimi 
raziskovalnimi na čeli in merili, in če so posojilojemalci oziroma prejemniki jamstva pravni 
subjekti s sedežem v državi članici ali pridruženi državi. 
 RSFF bo na voljo v vseh državah članicah in pridruženih država h, da bodo vsi pravni subjekti 
(vključno z MSP in raziskovalnimi organizacija mi, tudi univerzami) v vseh državah članicah, ne 
glede na njihovo velikost, iz tega sklada lahko črpali sredstva za financiranje svojih dejavnosti v 
okviru upravi čenih ukrepov. 
 Inovacijske dejavnosti komerc ialne narave so upravi čene do sredstev iz RSFF samo prek 
uporabe lastnega prispevka EIB. 
L 400/232 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 V skladu z uredbo o pravilih za udeležbo in  razširjanje, sprejeto v skladu s členom 167 Pogodbe, 
bodo v sporazumu dolo čeni tudi postopki, po katerih la hko Skupnost v ustrezno utemeljenih 
primerih nasprotuje uporabi pr ispevka Skupnosti s strani EIB. 
 Pravila za opredelitev deleža finan čnega tveganja, ki se bo kril s prispevkom Skupnosti, in mejne 
vrednosti tveganja, do katere EIB lahko uporab i prispevek Skupnosti, ter delitev prihodka, 
nastalega na podlagi tega prispevka.  Stopnja prispevka Skupnosti za vsako transakcijo bo odvisna od ocene finan čnega tveganja, ki jo 
izvede EIB. Skupna stopnja rezerv acij in dodelitve kapitala za ve čino transakcij RSFF bo 
predvidoma v višini med 15 % in 25 % nominal ne vrednosti teh transakcij. Skupna raven 
zneskov Skupnosti za rezervacije in dodelitve kapitala v nobenem primeru ne preseže 50 % 
nominalnega zneska posojila al i vrednosti jamstva. Vse transa kcije bodo izvedene na osnovi 
delitve tveganja.  Pravila, s katerimi bo Skupnost spremljala dode ljevanje posojil in jamstev EIB, povezanih s 
podporo Skupnosti, vklju čno z dodeljevanjem prek finan čnih partnerjev EIB. 
EIB lahko prispevek Skupnosti uporabi samo za transakcije, odobrene med datumom za četka 
veljavnosti tega posebnega pr ograma in 31. decembrom 2013. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/233 
 Obresti in prihodke, nastale na  podlagi prispevka Skupnosti v tem obdobju, EIB vsako leto sporo či 
Komisiji, ki o tem obvesti Evropski  parlament in Svet. V skladu s členom 18(2) finan čne uredbe se 
ti štejejo za namenske prejemke RSFF in se vklju čijo v prora čun. 
Pri sprejemanju delovnega programa se lahko Komisija odlo či, da bo za namene katerega koli 
drugega posrednega ukrepa prispevajo čih tem v okviru tega posebne ga programa prerazporedila 
zneske, ki niso bili porabljeni v okviru RSFF, in so bili zato lahko izterjani od EIB; to lahko stori po 
opravljeni vmesni oceni iz Priloge II okvirnega programa. Vmesna ocena bo vklju čevala zunanjo 
presojo vplivov RSFF. 
Komisija bo pozorno spremljala u činkovito porabo prispe vka Skupnosti – to vklju čuje naknadne 
ocene uspešnih elementov ukrepa – in redno poro čala programskemu odboru. Poleg tega bo 
Komisija glavne ugotovitve v zvezi s tem vklju čila v letno poro čilo o raziskovalnih in 
tehnološkorazvojnih dejavnos tih, ki ga bo v skladu s členom 173 Pogodbe poslala Evropskemu 
parlamentu in Svetu. 
 
L 400/234 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 PRILOGA IV  
Skupne tehnološke pobude in usklajevanje r aziskovalnih programov izven okvira Skupnosti 
Skupne tehnološke pobude1 
V nadaljevanju so na podlagi meril iz Priloge I dolo čena raziskovalna podro čja za okvirni seznam 
skupnih tehnoloških pobud. Te skupne tehnol oške pobude obravnavajo vrsto razli čnih izzivov. 
Skladno s tem je treba struktur e oblikovati posebej za vsak po samezen primer, tako da lahko 
obravnavajo posebne zna čilnosti zadevnega ra ziskovalnega podro čja. V vsakem primeru bi bila 
določena posebna struktura za izvaja nje dogovorjenih vsebin raziskav  v okviru skupne tehnološke 
pobude, združevanje potrebnih javnih in zasebnih nalo žb ter usklajevanje evropskih prizadevanj. 
Skupnost bi na podlagi lo čenih predlogov lahko dodelila znes ek za izvajanje raziskovalnih 
programov. Nadaljnje skupne te hnološke pobude se lahko dolo čijo na podlagi meril, opredeljenih v 
Prilogi I, in predlagajo med izvajanjem 7. okvirnega programa. 
• Pobuda za inovativna zdravila 
Cilj Skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila je pove čanje konkuren čnosti evropskega 
farmacevtskega sektorja z zagotovitvijo usklajenega pristopa k premostitvi raziskovalnih ozkih grl v 
procesu razvoja zdravil, zmanjšanja časa za razvoj zdravil in stopnje neuspeha pri klini čnem 
razvoju novih zdravil. To bo omogo čilo hitrejši dostop do bolj ciljn ih zdravil in zgodnejše povra čilo 
raziskovalnih naložb ter tako še pove čalo zasebna vlaganja v nadaljnje raziskave. 
                                                 
1 Seznam predlaganih skupnih te hnoloških pobud je zgolj okviren in se lahko spremeni glede 
na prihodnji razvoj dogodkov. Odlo čitve glede posameznih skupnih tehnoloških pobud bodo 
sprejete za vsak primer poseb ej (glej poglavje z naslovom "Zna nstveni in tehnološki cilji, 
splošne smernice za teme in dejavnosti" v Prilogi I). 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/235 
 Predkonkuren čne raziskave, kot so opredeljene v stra teškem raziskovalnem programu (SRA), v 
okviru Pobude za inovati vna zdravila, bodo vklju čevale: razvoj orodij in metod za boljše 
predvidevanje primernosti, varnosti in u činkovitosti zdravil, inteli gentne infrastrukture za 
vključevanje podatkov in uprav ljanje znanja s pomo čjo tesnega sodelovanja med industrijo, 
akademskim svetom in klini čnimi centri na vseh potrebnih ko rakih. Obravnavale bodo tudi vrzeli v 
izobraževanju in usposabljanju, da bi zagotovili, da  ima Evropa znanja in spretnosti za prenos 
raziskovalnih rezultatov v koristi za pacienta. Zagotovljeno bo tesno sodelovanje med Evropsko 
skupnostjo in industrijo ter drugimi zainteresiranimi stranmi, kot so  regulativne agen cije, pacienti, 
akademski svet, kliniki itd., ter tudi sprostitev javnih in zasebnih sredstev. Izvajanje SRA bo 
potekalo preko Pobude za inovativna zd ravila, ustrezne strukt ure javno-zasebnega partnerstva, ki jo 
je treba vzpostaviti posebej v ta namen. 
• Tehnologije na podro čju nanoelektronike 2020 
Nanoelektronika je strateško zelo pomembna za evropsko konkuren čnost, saj so njeni proizvodi 
ključni pri omogo čanju inovacij v drugih sektorjih (multimed ija, telekomunikacije, promet, zdravje, 
okolje, industrijska predelava itd.) . Od raziskav in razvoja ter i novacijskih prizadevanj zahteva, da 
so bolje strukturirani, optimalizirani in vklju čeni v širši proces, ki vklju čuje vse akterje, ki so 
ključni za doseganje uspešnih  rezultatov na tem podro čju. 
Pobuda bo obravnavala potrebe tehn ologij, zasnovanih na silicij u, v okviru štirih tehnoloških 
področij: (i) zmanjšanje logi čnih in pomnilniških naprav, da bi pove čali zmogljivost in zmanjšali 
stroške, (ii) razvoj f unkcij z dodano vrednostjo, vklju čno s funkcijo zaznavan ja, aktiviranja in 
pakiranja ter njihova vgradnja z logi čnimi in pomnilniškimi napravami, da bi tvorili kompleksne 
sisteme za čipe in zapakirane sisteme, (iii) oprema in materiali ter (iv) avtomatizacija na črtovanja. 
L 400/236 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 • Vgrajeni ra čunalniški sistemi 
Vgrajeni ra čunalniški sistemi – nevidna elektronika in programska oprema, ki prenašata inteligenco 
na izdelke in postopke – so  strateško pomembni za konkuren čnost pomembnih evropskih 
industrijskih sektorjev, kot so avtomobilski sekt or, sektor letalske elektronike, uporabniške 
elektronike, telekomunikacij, medicinskih sistem ov in proizvodni sektor. Poleg tega ustvarja 
povečana povezljivost teh naprav mo žnost za povsem nove trge in družbene uporabe, kjer mora 
imeti Evropa dober položaj, da bi la hko uživala ugodnosti, ki jih nudijo. 
Skupna tehnološka pobuda za vgrajene ra čunalniške sisteme bo združila in usmerila raziskovalna 
prizadevanja ter pove čala zasebna in javna vlaganja, z nameno m deliti veliko tveganje in še naprej 
slediti ambicioznim ciljem. Pobuda bo obravnavala na črtovanje, razvoj in razširjanje splošno 
razširjenih, interoperabilnih in stroškovno u činkovitih, vendar mo čnih, varnih in zanesljivih 
elektronskih sistemov ter programsk e opreme. Zagotovila bo referen čno načrtovanje, ki nudi 
standardne arhitekture za dan obseg aplikacij, vmesno opremo, ki omogo ča celovito povezljivost in 
interoperabilnost, integrirano programsko orodje in metode za na črtovanje za hiter razvoj in 
izdelavo prototipov, kot tudi nove pristope za vzajemno delovanje ra čunalnikov in resni čnega sveta. 
• Pobuda za vodik in gorivne celice 
Vodik in gorivne celice sta ener getski tehnologiji, ki lahko povzro čita premik paradigem v na činu, 
kako Evropa proizvaja in porablja energijo, saj zagotavljata ogromen razvojni potencial v smeri 
dolgoročne neodvisne trajnostne dobave energ ije in Evropi zagotavljata klju čno konkuren čno 
prednost. Prehod na gospodarstvo, ki temelji na vodi ku, pomeni velika raziskovalna in kapitalska 
vlaganja v ustvarjanje novih industrij, nove strukture dobavne verige , infrastrukturo in človeške 
vire. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/237 
 Skupna tehnološka pobuda bo dolo čila in izvrševala ciljno usmerjen  evropski program industrijskih 
raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitveni h dejavnosti, da bi zagotovili stabilne tehnologije za 
vodik in gorivne celice, ki so razvite do to čke tržnega zagona. Glavne teme vsebin raziskav skupne 
tehnološke pobude bodo: razvoj gorivn ih celic za vse sektorje in obs ege aplikacij; trajnostna dobava 
vodika, vklju čno s proizvodnjo, distribucijo, skladiš čenjem in dostavo; celostna, obsežna 
predstavitev izpopolnjenih in naprednih tehnologij v resni čnem operativnem kontekstu; in 
dejavnosti za pripravo okvira trga. To se bo iz vajalo na podlagi trdnih in stalno razvijajo čih se 
tehnoloških smernic EU in posl ovnega vidika, ki podrobno opredelju jejo prehodne strategije in 
dolgoročne cilje ter mejnike izvajanja. 
• Aeronavtika in zra čni promet 
Evropa mora ostati na čelu ključnih tehnologij, če želi imeti v prihodnosti trajnostno, inovativno in 
konkuren čno industrijo na podro čju aeronavtike in zra čnega prometa. Razvoj okolju prijaznih 
tehnologij je klju čnega pomena pri zagotavljanju konkuren čnosti celotnega sektorja za zra čni 
promet. Inovativne tehnologije pa so  nadvse pomembne za ohranjanje konkuren čnosti na podro čjih, 
kjer so vedno hujši konkuren čnimi pritiski, in za ponovno vzpostavitev konkuren čnosti na 
področjih, kjer ima Evropa možnost, da ustvari znaten tržni delež, na primer na podro čju 
regionalnega prometa. Obstoje ča konkuren čnost evropskih družb na podro čju aeronavtike in 
zračnega prometa – sektorja, ki daje velik poudarek na RTR – temelji na znatnih zasebnih naložbah 
v raziskave (obi čajno 13–15 % prihodka) skozi dese tletja. Glede na posebne zna čilnosti sektorja je 
najnovejši razvoj pogosto odvisen od u činkovitega sodelovanja med ja vnim in zasebnim sektorjem. 
L 400/238 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Nekateri vidiki strateškega raziskovaln ega programa ACARE zahtevajo obseg u činkov in 
kontinuiteto namenov, kar od skupne tehnološ ke pobude zahteva, da se osredoto či na skladen in 
namenski program raziskav na podro čju naprednih tehnologij in na  pospeševalne vidike, kot so 
vključevanje, obsežnejše potrjevanje in predstavitev. 
Na področju aeronavtike in zra čnega prometa se bodo obravnavala razli čna področja, kot sta na 
primer okolju prijazen in stroškovno u činkovit sistem zra čnega prometa ("zeleni sistem zra čnega 
prometa") in vodenje zra čnega prometa v podporo politiki enot nega evropskega neba in pobudi 
SESAR. 
• Globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES) 
Evropa potrebuje neodvisno zmogljivost, ki te melji na evropskem standardu za globalno 
nadzorovanje. To bo znatno pomagalo Ev ropi in njeni industriji na tem podro čju, kjer konkurenti 
veliko vlagajo v razvoj standardov za sisteme za globalno nadzorovanje. 
GMES mora odgovoriti na politi čne naloge in pooblastila, izr ažene v Resoluciji Sveta z dne 13. 
novembra 2001 o za četnem obdobju globalnega nadzorovanj a okolja in varnosti (GMES)1, ki je 
sledila vrhu v Göteborgu j unija 2001, Akcijskemu na črtu o GMES, predstavljenem februarja 20042, 
ter njegovi vklju čitvi v pobudo za rast in na seznam za "hitri za četek" ("Quick-start list"). 
                                                 
1 UL C 350, 11.12. 2001, str. 4. 
2 "Globalno nadzorovanje okolja  in varnosti (GMES): Vzpos tavitev zmogljivosti GMES do 
leta 2008 – (Akcijski na črt (2004–2008)": COM(2004)65, 3.2.2004. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/239 
 Prihodnost storitev GMES je  odvisna od znatnih dolgoro čnih vlaganj s strani uporabnikov in tudi 
ponudnikov infrastruktur (tako javnih kot  tudi zasebnih). Zato je bi stveno, da GMES uveljavi jasno 
in skladno samopodobo, ki jo bodo uporabniki, javni or gani in industrija zlahka prepoznali. To bo 
neodvisno od posebnih podro čij uporabe GMES vklju čevalo vrsto spreje tih standardov, 
mehanizmov za potrjevanje in politik v okviru enotne politi čne odgovornosti. 
V ta namen se lahko vzpostavi strukturo za upr avljanje GMES v obliki skupne tehnološke pobude, 
da bi se združilo pomembne ak terje in njihova sredstva, zlas ti uporabniške organizacije na 
nacionalni ter tudi na evropski ravni. 
Skupna tehnološka pobuda za GMES mora zagotoviti mo čno usklajevanje dejavnosti, povezanih z 
GMES, med drugim tudi s pomo čjo naslednjih funkcij: 
– okrepitev zahtev uporabnikov za vsako od podro čij uporabe GMES, 
– nadzorovanje in podpora razvoju operativnih storitev GMES, s tem povezanih zmogljivosti 
in infrastruktur, 
– po potrebi potrditev takšnih storitev, 
– razvoj mehanizmov, namenjenih zagotovitvi dolgoro čnega dostopa do podatkov ("nakup 
podatkov"). 
L 400/240 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Poleg tega bo skupna tehnološka pobuda za GMES u činkovito sredstvo za spodbujanje aktivne 
udeležbe zasebnega sektorja, s te m, ko bo igrala vlogo usklajevalca in financerja za industrijo 
(vključno z MSP) ter druge možne pogodbenike, ki bi  radi prispevali k izvajanju GMES preko 
ustreznih konkuren čnih postopkov. 
GMES bo Evropi omogo čil vodilno vlogo na podro čju upravljanja in uporabe glavnih infrastruktur, 
vključno s strateškimi zmogljivostmi za veso lje. Zagotovil bi lahko tudi osnovo za u činkovito 
izkoriščanje končnih naravnih virov s strani javnih in zasebnih organov. Tako bo pomagal k 
izboljšanju produktivnosti v veliko sektorjih, ki potrebujejo skladne  in najnovejše informacije o 
razpoložljivih sredstvih. 
Usklajevanje raziskovalnih programov izven okvira Skupnosti1 
Okvirni seznam pobud za skupno izvajanje naci onalnih raziskovalnih programov je dolo čen v 
nadaljevanju in bi lahko bil predmet lo čene odločitve na podlagi člena 169 Pogodbe. Nadaljnje 
pobude se lahko dolo čijo in predlagajo med izvajanj em Sedmega okvirnega programa. 
V primeru vsake odlo čitve, če in ko je ta sprejeta, bo vzpostav ljena izvedbena struktura skupaj z 
organizacijsko strukturo in ustr eznimi organi upravljanja, potrebnimi za izvajanje ukrepa. Skupnost 
lahko v skladu s Prilogo II zagotovi finan čno podporo pobudam in z najprimernejšimi sredstvi za 
ukrep aktivno sodeluje pri izvajanju. 
                                                 
1 Seznam je zgolj okviren in predlagane pobude bodo predmet lo čenih odločitev na podlagi 
člena 169 (glej poglavje z naslovom "Znanstven i in tehnološki cilji, splošne smernice za 
teme in dejavnosti" v Prilogi I). 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/241 
 • Pobuda na podro čju raziskovanja Baltskega morja v skladu s členom 169 
Cilj bo vzpostaviti in izvajati skupni pr ogram raziskav in razvoja, ki vklju čuje številne nacionalne 
programe na podro čju pomorske znanosti in trajnostnega razvoja Baltskega morja. V skladu s 
številnimi mednarodnimi, evropskimi in regi onalnimi konvencijami, ki se ukvarjajo z Baltskim 
morjem, bo ta pobuda omogo čila oblikovanje platforme za sintetizir anje in razširja nje ugotovitev na 
tem podro čju in ustvarila potrebne R&R za podporo trajnostnemu razvoju v Baltskem morju. 
• Pobuda za podporo iz okolja pri samostojnem življenju v skladu s členom 169 
Cilj skupnega programa raziskav in razvoja v zv ezi s podporo iz okolja pri samostojnem življenju 
bo združevanje nacionalnih raziskovalnih prizad evanj pri obravnavanju vprašanja, kako lahko IKT 
izboljšajo kakovost življenja st arejših ljudi in podaljšajo čas njihovega samost ojnega življenja v 
domačem okolju in okolici. To vklju čuje na primer pomo č pri opravljanju vsakodnevnih dejavnosti, 
lajšanje socialnih sti kov, spremljanje zdravja in aktivnosti  ter izboljšanje varnosti in zaš čite. 
Poudarek bo na vklju čevanju naprav, sistemov in storitev v stroškovno u činkovite in zanesljive 
rešitve, ki so vredne zaupanj a. Cilj te pobude bo obsežno evrops ko sodelovanje z zadostno kriti čno 
maso in dolgoro čno zavezo. 
• Pobuda na podro čju meroslovja v skladu s členom 169 
Cilj bo vzpostaviti in izvajati povezan skupe n program raziskav in razvoja na podro čju meroslovja, 
ki vključuje številne nacionalne prog rame, ki bodo Evropi omogo čili odziv na naraš čajoče 
povpraševanje po najmodernejši metodologiji kot orodju za inovacije, ki podpirajo znanstvene 
raziskave in politiko. Pobuda bo nudila podporo zlasti c iljem evropskega nacionalnega merskega 
sistema, ki so ga predložile mreže nacionalnih meroslovnih laboratorijev. 
 
L 400/242 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 PRILOGA V  
Informacije, ki jih mora Komisija priskrbeti v skladu s členom 8(5) 
1. Informacije o posameznih ukrepih; z njimi se omogo či spremljanje vsakega predloga od 
začetka do konca, kar zajema predvsem: 
– predložene predloge, 
– rezultate ocenjevanja posameznih predlogov, 
– sporazume o donacijah, 
– zaključene ukrepe. 
2. Informacije o izidu posameznih razpisov in izvajanju projektov, kar zajema predvsem: 
– rezultate posameznih razpisov, 
– izid pogajanj o sporazumih o donacijah, 
– izvajanje ukrepov, vklju čno s podatki o pla čilih in rezultati projektov. 
3. Informacije o izvajanju programa, vklju čno z informacijami, pomembnimi na ravni 
okvirnega programa, posebnega programa in posameznih tem. 
Te informacije (zlasti o predlogih, njihovem o cenjevanju in sporazumih o donacijah) je treba 
priskrbeti v enotno zasn ovani obliki, ki omogo ča elektronsko branje in ob delovanje ter je dostopna 
preko sistema obveš čanja in poro čanja, ki temelji na IT in ki omogo ča neposredno analizo 
podatkov.