ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3)

Ključna načela zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo so določena v Direktivi 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo (2), Direktivi 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom (3), Uredbi (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije (4) in Uredbi (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (5), ki se v državah članicah uporabljajo od 3. marca 2011. Poleg tega so pomembna pravila zakonodaje EU o notranjem trgu z zemeljskim plinom in električno energijo določena v pravno zavezujočih kodeksih omrežij in smernicah, ki so bili sprejeti na podlagi navedene zakonodaje in so delno še v pripravi.
Cilj proračunske strategije iz programa za stabilnost za leto 2014 je, da se v letu 2016 doseže srednjeročni cilj strukturnega primanjkljaja, ki ne bo večji kot 0,45 % BDP, kar je v skladu z določbami Pakta za stabilnost in rast. Javnofinančni primanjkljaj se je v letu 2013 vzdržno znižal pod 3 % BDP. Načrtuje se, da bo (ponovno izračunano) strukturno ravnotežje v letu 2014 ostalo nespremenjeno in da se bo v letu 2015 izboljšalo za 0,3 odstotne točke BDP, kar je bistveno manj, kot je zahtevana prilagoditev za obe leti. Tudi rast odhodkov bo bistveno odstopala od referenčnih vrednosti za odhodke med letoma 2014 in 2015. Avstrija je 12. maja 2014 napovedala dodatne ukrepe na strani prihodkov in odhodkov. Če bodo ti ukrepi dosledno in pravočasno izvedeni, v avstrijski proračunski strategiji ne pomeni več načrtovanega bistvenega odstopanja od poteka prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja v letu 2014. Hkrati pa načrtovana prilagoditev za doseganje srednjeročnega cilja še vedno predstavlja tveganja glede skladnosti z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Glede na program za stabilnost naj bi se bruto dolg države bistveno povečal, s skoraj 74,5 % BDP v letu 2013 na 79 % BDP v letu 2014, zaradi ustanovitve likvidacijskega organa za premoženje Hypo Alpe Adrie, od leta 2015 pa se bo začel zmanjševati.

Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu za stabilnost in ga je pripravil neodvisen organ (Avstrijski inštitut za ekonomske raziskave - WIFO), je izvedljiv. Po napovedi služb Komisije iz spomladi 2014 naj bi primanjkljaj v letih 2014 in 2015 ostal pod 3 %. Vendar napoved omenja tudi poslabšanje strukturnega salda v letu 2014 in njegovo izboljšanje za zgolj 0,1 % BDP v letu 2015. Na podlagi ocene programa za stabilnost, napovedi Komisije in ocene dodatnih ukrepov, napovedanih 12. maja, je Svet v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 mnenja, da je Avstrija vzdržno odpravila svoj čezmerni primanjkljaj, vendar tveganje znatnega odstopanja od poteka prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja v letih 2014 in 2015 še vedno obstaja.
Cilja proračunske strategije iz programa za stabilnost za leto 2014 sta odpraviti čezmerni primanjkljaj do leta 2016 in doseči srednjeročni cilj do leta 2017. Programu za stabilnost potrjuje srednjeročni cilj strukturno uravnoteženega proračuna, ki je strožji od zahtev Pakta za stabilnost in rast. V programu za stabilnost je načrtovano zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2016 v skladu z rokom, določenim v priporočilu Sveta z dne 21. junija 2013 (6), njegov cilj pa je, da se za leto 2014 doseže primanjkljaj, ki je nižji od priporočenega (5,5 % BDP namesto 5,8 BDP). Vendar pa bo letna izboljšava (ponovno izračunanega) strukturnega salda, načrtovanega v programu za stabilnost, za leto 2014 pod priporočeno konsolidacijo. Za leto 2017 je v načrtu predviden zadosten napredek pri izpolnjevanju srednjeročnega cilja, čeprav to morda ne bo dovolj, da bi bil ta cilj dosežen v letu, predvidenem v programu za stabilnost. V programu za stabilnost je napovedano, da bo delež javnega dolga najvišji leta 2015 (znašal naj bi 101,7 % BDP), nato pa se bo začel zmanjševati. Proračunska strategija, opisana v programu za stabilnost, je tako le delno v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu za stabilnost, ki pa ga ni pripravil in uradno potrdil neodvisen organ, je na splošno verjeten za leto 2014, za leto 2015 pa se lahko v primerjavi z napovedjo Komisije iz pomladi 2014 pojavijo negativna tveganja. Stopnje rasti BDP, napovedane za obdobje 2016–2017, se zdijo nekoliko optimistične glede na trenutne ocene stopnje potencialne rasti gospodarstva in preostale potrebe ekonomskega prilagajanja po krizi.

Zato obstajajo negativna tveganja v zvezi s potekom prilagoditve primanjkljaja in dolga. Poleg tega konkretni ukrepi v podporo cilju za nominalni primanjkljaj od leta 2015 naprej še niso dovolj natančno opredeljeni, zlasti kar zadeva spremembe davčne zakonodaje v okviru načrtovane davčne reforme. Druga tveganja se navezujejo na pogojne obveznosti in donose načrtovanih prihrankov na lokalni in regionalni ravni. Po napovedi Komisije je fiskalni napor za obdobje 2013–2014 za 1,1 odstotne točke premajhen v smislu (popravljene) spremembe strukturnega salda (čeprav je ta podatek napihnjen zaradi nedavnih sprememb v metodologiji za oceno potencialne proizvodnje) in za 0,4 odstotne točke v primerjavi s količino ukrepov, ki so bili ocenjeni kot potrebni ob izdaji priporočila v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Na podlagi ocene programa in napovedi Komisije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je treba ukrepe, ki podpirajo proračunsko strategijo, podrobneje opredeliti, ter da so potrebna dodatna prizadevanja za popolno izpolnitev priporočila Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
(c)

„in vitro diagnostični medicinski pripomoček“ pomeni vsak medicinski pripomoček, ki je reagent, reagenčni izdelek, umerjevalec, kontrolni material, komplet, instrument, aparat, oprema ali sistem in se uporablja sam ali v kombinaciji, proizvajalec pa ga je namenil za uporabo in vitro za preiskavo vzorcev, vključno z darovano krvjo in tkivi, ki izhajajo iz človeškega telesa, samo ali v glavnem za zagotavljanje informacij: — v zvezi s fiziološkim ali patološkim stanjem ali — v zvezi s prirojeno nepravilnostjo ali — za določitev varnosti in kompatibilnosti s možnimi prejemniki ali — za spremljanje terapevtskih ukrepov. Posode za vzorce veljajo za in vitro diagnostične medicinske pripomočke. „Posode za vzorce“ so tisti pripomočki, vakuumski ali ne, ki jih je proizvajalec namenil predvsem za to, da vsebujejo in hranijo vzorce, ki izhajajo iz človeškega telesa za namene in vitro diagnostične preiskave. Izdelki za splošno laboratorijsko uporabo niso in vitro diagnostični medicinski pripomočki, razen če jih je, glede na njihove značilnosti, proizvajalec posebej namenil za uporabo pri in vitro diagnostični preiskavi (13);
Brezposelnost mladih ostaja visoka, 18-odstotna, in je močno odvisna od stopnje izobrazbe. Mladi Luksemburžani se pri iskanju zaposlitve soočajo z ostro konkurenco tujih iskalcev zaposlitve, ki so pogosto bolj kvalificirani. Čeprav je Luksemburg pokazal trdno zavezanost boju proti brezposelnosti mladih, so na tem področju potrebna dodatna prizadevanja. Da bi bili učinki čim večji, bi morali biti ukrepi sprejeti v okviru celovite reformne strategije, vključno z okrepljenimi aktivacijskimi politikami za boj proti odvisnosti od nadomestil za brezposelnost. Rezultati Luksemburga pri testiranjih osnovnih znanj mladih (PISA) (5) so razmeroma šibki. Potrebni so nadaljnji ukrepi za izboljšanje negativnih tendenc pri rezultatih na področju branja, matematike in naravoslovja, ki se kažejo od leta 2006. Dodatni ukrepi so potrebni tudi za izboljšanje in opredelitev izobraževalnih virov za šole s prikrajšanimi učenci ter povečanje virov, ki so na voljo za jezikovno podporo in dopolnilni pouk. Treba bi bilo dodatno obravnavati specifične probleme, s katerimi se na trgu dela soočajo ljudje s priseljenskim ozadjem, in sprejeti ciljne ukrepe, ki bodo upoštevali tudi znanje jezikov teh ljudi. V tem okviru bi bilo treba posebno pozornost nameniti poklicnemu izobraževanju in usposabljanju. Treba bi bilo sprejeti dodatne ukrepe za izboljšanje predšolske vzgoje in zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja, zlasti za priseljensko prebivalstvo. Izboljšati bi bilo treba tudi zaposljivost starejših delavcev, med drugim z nadgradnjo njihovih znanj.
(6)

Svet je 10. julija 2012 v skladu s členom 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 sklenil, da so bili sprejeti učinkoviti ukrepi, vendar je do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance prišlo po sprejetju Priporočila Sveta z dne 2. decembra 2009. Predvsem poslabšanje obetov glede rasti in premik v sestavi rasti, ki v manjši meri temelji na davčnih prihodkih, sta imela večje negativne posledice za proračun. Svet je zato sprejel revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7) PDEU (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta z dne 10. julija 2012)) in Španiji priporočil, da čezmerni primanjkljaj odpravi najpozneje do leta 2014. Da bi se nominalni javnofinančni primanjkljaj do leta 2014 znižal pod referenčno vrednost 3 % BDP, je Svet Španiji priporočil, naj izboljša strukturni saldo v višini 2,7 % BDP v letu 2012, 2,5 % BDP v letu 2013 in 1,9 % BDP v letu 2014 v skladu s posodobitvijo napovedi služb Komisije iz pomladi 2012. Cilji za nominalni primanjkljaj so bili določeni na 6,3 % BDP za leto 2012, 4,5 % BDP za leto 2013 in 2,8 % BDP za leto 2014. Španija je dobila tudi priporočilo, naj izvede ukrepe, sprejete v proračunu za leto 2012 in v načrtih avtonomnih skupnosti za uravnoteženje, ter do konca julija 2012 sprejme napovedani večletni proračunski načrt za obdobje 2013–2014, vključno s srednjeročno proračunsko strategijo, ki v celoti določa strukturne ukrepe, potrebne za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2014.
(10)

Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, verjeten. Svet je 4. decembra 2012 (5) razveljavil sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja na Malti, saj je bil ta leta 2011 odpravljen, glede na napoved služb Komisije iz jeseni 2012 pa se je njegova odprava štela za trajno. Vendar je v letu 2012 Malta zabeležila javnofinančni primanjkljaj v višini 3,3 % BDP, kar je bilo znova nad referenčno vrednostjo 3 % BDP. Cilj proračunske strategije, opisane v programu za stabilnost, je postopno zmanjšati primanjkljaj s 3,3 % BDP leta 2012 na 0,8 % BDP leta 2016, kar pomeni postopno napredovanje k srednjeročnemu cilju. Program za stabilnost potrjuje srednjeročni cilj, tj. uravnoteženi proračun v strukturnem smislu, ki je ambicioznejši od cilja, ki ga zahteva Pakt za stabilnost in rast, vendar njegova izpolnitev ni načrtovana v obdobju programa za stabilnost. Ciljni primanjkljaj za leto 2013 iz programa za stabilnost naj bi se dosegel predvsem z razmeroma visoko rastjo davčnih prihodkov, česar ni mogoče v celoti razložiti z makroekonomskim scenarijem, na katerem temelji program. Poleg tega ni zadostno podprt s podrobnimi ukrepi, enako pa velja tudi za naslednja leta. Zato je sprememba načrtovanega (preračunanega) strukturnega salda znatno višja kot v napovedi služb Komisije. V skladu s slednjo se bo ob nespremenjeni politiki strukturni saldo izboljšal za samo ¼ odstotne točke BDP v letu 2013 in zgolj minimalno v letu 2014. Javni dolg naj bi po napovedih ostal nad pragom 60 % BDP v celotnem obdobju programa za stabilnost. Državni organi napovedujejo, da se bo dolg leta 2014 povečal na 74,2 % BDP, nato pa naj bi se do leta 2016 zmanjšal na 70 %. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2013 se bo delež javnega dolga v razmerju do BDP po pričakovanjih povečeval nekoliko hitreje, in sicer na 74,9 % v letu 2014, saj naj bi se primarni primanjkljaj še naprej povečeval. Ker je leta 2011 odpravila čezmerni primanjkljaj, je Malta v triletnem prehodnem obdobju, kar zadeva cilj glede zmanjšanja dolga, ki se je začelo leta 2012. Malta v letu 2012 ni dosegla zadostnega napredka pri izpolnjevanju cilja glede zmanjšanja dolga, po napovedih pa ga ni mogoče pričakovati niti v letih 2013 in 2014. Čeprav je fiskalni okvir Malte precej prožen, njegov nezavezujoč značaj in kratek časovni okvir fiskalnega načrtovanja ne zagotavljata stabilnega fiskalnega položaja. Direktiva 2011/85/EU (6) o proračunskih okvirih še ni bila prenesena v nacionalno zakonodajo, vanjo pa tudi še ni bilo vneseno pravilo o strukturnem saldu sektorja države iz pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji, podpisani 2. marca 2012 v Bruslju. Program za stabilnost navaja namen vlade, da ustanovi fiskalni svet, ne navaja pa konkretnih načrtov.
SL Uradni list Evropske unije C 88/3

PRIPOROČILO SVETA

z dne 21. marca 2013

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deseti ERS) za proračunsko leto 2011

2013/C 88/03

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kot je bil spremenjen s Sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (2),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP–ES in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen deseti Evropski razvojni sklad (deseti ERS), in zlasti člena 11(8) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad (4), in zlasti členov 142 do 144 Uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi desetega ERS na dan 31. decembra 2011 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS) (5), za proračunsko leto 2011 skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 11(8) Notranjega sporazuma Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje desetega ERS.

(2) Komisija je dejavnosti desetega ERS v proračunskem letu 2011 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti desetega ERS za proračunsko leto 2011.

V Bruslju, 21. marca 2013 Za Svet Predsednik P. HOGAN

(1) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2) UL L 287, 28.10. 2005, str. 4.

(3) UL L 247, 9.9.2006, str. 32.

(4) UL L 78, 19.3.2008, str. 1.

(5) UL C 344, 12.11. 2012, str. 243.
Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, optimističen, zlasti v zadnjih letih obdobja programa, če se primerja s potencialno rastjo, kot jo ocenjuje Komisija. Cilj proračunske strategije iz programa za stabilnost je postopoma zmanjšati primanjkljaj, in sicer na 0,3 % BDP leta 2015, po načrtovanem zmanjšanju čezmernega primanjkljaja leta 2011. Program za stabilnost potrjuje prejšnji srednjeročni proračunski cilj strukturno uravnoteženega položaja, ki ga je treba doseči po koncu programskega obdobja. Srednjeročni proračunski cilj ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Obstajajo dejavniki tveganja, da bodo proračunski rezultati slabši od ciljnih, in sicer zaradi (i) nižjih prihodkov glede na to, da je makroekonomski scenarij osnovan nekoliko optimistično, (ii) morebitnih prekoračitev v trenutnih primarnih odhodkih in (iii) prestrukturiranja nacionalnega letalskega prevoznika (Air Malta), ki trenutno poteka, in finančnega položaja dobavitelja energije (Enemalta). Na podlagi (ponovno izračunanega) strukturnega proračunskega salda (5) se načrtuje, da bo letni napredek na poti do izpolnitve srednjeročnega proračunskega cilja v skladu z mejno vrednostjo 0,5 % BDP iz Pakta za stabilnost in rast.

Ob upoštevanju enkratnih ukrepov, ki jih je določila Komisija in so vključeni v proračunske cilje, je povprečni napredek k izpolnitvi srednjeročnega proračunskega cilja nekoliko večji (¾ % BDP), vendar zelo neenakomerno porazdeljen, saj v letu 2012 ne predvideva napredka, v letu 2013 pa sledijo prizadevanja v višini 1¼ %. V skladu z informacijami iz programa za stabilnost naj bi bila stopnja rasti javnofinančnih odhodkov ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov glede prihodkov skladna z referenčno vrednostjo za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast skozi celotno obdobje trajanja programa. Vendar pa dejavniki tveganja, ki bi lahko ogrozili proračunske cilje, pomenijo, da bi bila povprečna prilagoditev v smeri srednjeročnega cilja lahko počasnejša, kot bi bilo ustrezno. V programu za stabilnost je načrtovano, da se bo delež celotnega javnega dolga po najvišji vrednosti, doseženi leta 2011, in sicer 72 % BDP, začel zmanjševati in leta 2015 znašal 65,3 % BDP (kar je še vedno nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe).

Glede na načrte iz programa za stabilnost Malta dovolj hitro napreduje proti izpolnitvi mejne vrednosti znižanja dolga iz Pakta za stabilnost in rast do konca prehodnega obdobja (2015), vendar je ta ocena lahko tvegana, saj se delež javnega dolga lahko izkaže za višjega od pričakovanega zaradi možnosti večjih primanjkljajev ter prilagoditev stanj in tokov. Srednjeročni proračunski okvir Malte je še naprej nezavezujoč, kar pomeni razmeroma kratek okvir fiskalnega načrtovanja. Program za stabilnost napoveduje, da vlada razmišlja o reformah vsakoletnega proračunskega postopka, vključno s časovnicami, ter o uvedbi fiskalnega pravila v svojo ustavo, ki bo vključevalo spremljevalne in popravne mehanizme, v skladu z nedavnimi spremembami v upravljalnem okviru euroobmočja.
(10)

Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu za stabilnost, optimističen. V programu za stabilnost je za leto 2013 napovedana 1,25–odstotna gospodarska rast, pri čemer ni upoštevan negativni učinek dodatnih ukrepov za konsolidacijo na rast; na podlagi enakega scenarija brez sprememb politik Komisija napoveduje nižjo, 0,7–odstotno rast. Opredeljeni namen programa za stabilnost je izpolniti priporočila Sveta v zvezi z odpravo čezmernega primanjkljaja in si prizadevati za nadaljnje izboljšanje proračunskega položaja ob približevanju srednjeročnemu proračunskemu cilju s prizadevanjem za fiskalno konsolidacijo v višini najmanj 0,5 % letno. Program za stabilnost predvideva nominalni javnofinančni primanjkljaj v višini 3 % BDP v letu 2013 in potrjuje prejšnji srednjeročni cilj glede strukturnega primanjkljaja v višini 0,5 % BDP, kar ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Povprečna letna fiskalna konsolidacija v višini 0,75 % BDP v obdobju 2010–2013 na podlagi (ponovno izračunanega) strukturnega proračunskega salda (5) je v skladu s strukturno konsolidacijo v višini 0,75 % BDP, ki jo priporoča Svet. Program za stabilnost ne določa proračunskih ciljev po letu 2013, zato ni mogoče oceniti vzdržnosti proračunskega popravka v letu 2013 in napredka v smeri srednjeročnega cilja v poznejših letih, vključno s skladnostjo z referenčno vrednostjo za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast. Proračunske projekcije v programskem obdobju so izpostavljene tveganjem glede izvedbe. Ne gre le za tveganja v zvezi s pravkar objavljenimi ukrepi za konsolidacijo, ampak tudi v zvezi z izvedbo nekaterih ukrepov, ki jih je že prej sprejela odhajajoča vlada. Dodatni ukrepi, ki jih je vlada aprila 2012 predlagala za leto 2013, in njihove proračunske posledice so bili 25. maja po končnem datumu za oceno nadalje opredeljeni in kvantificirani. Proračunska prilagoditev je bila doslej povezana predvsem z nižanjem odhodkov, kar vpliva tudi na odhodke, ki pospešujejo rast. V skladu s programom za stabilnost za leto 2012 naj bi se razmerje med dolgom in BDP v letu 2012 še izrazito povečalo in sicer na 70,2 % BDP, v letu 2013 pa naj bi se ob upoštevanju učinka dodatnih ukrepov za konsolidacijo še malenkost povečalo na 70,7 % BDP. Delež dolga naj bi tako po projekcijah ostal precej nad referenčno vrednostjo 60 % iz Pogodbe. Za leti 2014 in 2015 program za stabilnost ne opredeljuje ciljnega dolga, zato za obdobje po letu 2013 ni mogoče oceniti skladnosti s ciljem glede zmanjšanja dolga iz Pakta za stabilnost in rast.
Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu, optimističen. Službe Komisije so v napovedi iz pomladi 2012 napovedale, da bo rast BDP v letu 2012 dosegla 0,5 %, leta 2013 pa 1,3 %, medtem ko program za stabilnost napoveduje 0,7 oziroma 1,75-odstotno rast. Po primanjkljaju, ki je bil s 5,2 % BDP v letu 2011 boljši od pričakovanega, program za stabilnost načrtuje njegovo znižanje na 3 % v letu 2013, tj. do roka, ki ga je Svet določil za odpravo čezmernega primanjkljaja, in nato nadaljevanje konsolidacije, leta 2016 pa naj bi bil proračun uravnotežen. Srednjeročni proračunski cilj uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu naj bi bil dosežen v obdobju programa za stabilnost. Srednjeročni proračunski cilj ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Na podlagi (preračunanega) strukturnega proračunskega salda (5) je načrtovana povprečna letna fiskalna prilagoditev v obdobju 2010–2013 skladna s priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009. V obdobju 2014–2016 naj bi bil v strukturnem smislu dosežen letni napredek pri doseganju srednjeročnega cilja, enakovreden nadaljnjim 0,7 % BDP. V skladu s programom za stabilnost naj bi bila stopnja rasti javnofinančnih odhodkov ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov glede prihodkov skladna z referenčno vrednostjo za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast. Potek prilagoditve, predstavljen v programu za stabilnost, je izpostavljen tveganjem. Makroekonomski scenarij bi se lahko izkazal za manj ugodnega, kot so napovedale službe Komisije v svoji napovedi iz pomladi 2012.

Ukrepi niso dovolj podrobno opredeljeni, da bi dosegli cilje za leto 2013 in pozneje ter priporočeno povprečno letno fiskalno prilagoditev. Poleg tega so dosedanji rezultati Francije pri doseganju ciljev glede izdatkov mešani. Zato ni mogoče zagotoviti, da bo čezmerni primanjkljaj do leta 2013 odpravljen, če načrtovani ukrepi ne bodo dovolj podrobno določeni in po potrebi sprejeti dodatni ukrepi. Delež dolga je leta 2011 znašal 85,8 % BDP, leta 2013 naj bi dosegel 89,2 %, leta 2016 pa naj bi padel na 83,2 %. V skladu s programom za stabilnost bo cilj glede zmanjšanja dolga dosežen konec prehodnega obdobja (leta 2016).