PRILOGA

Tehnične specifikacije za navedene presejalne preglede za odkrivanje raka, ki izpolnjujejo zahteve priporočila, bodo podrobneje opredeljene v evropskih smernicah, skupaj s shemami za zagotavljanje kakovosti. Države članice naj ocenijo svoje nacionalne in regionalne ureditve upravljanja presejalnih pregledov za odkrivanje raka, da se omogoči pravočasno in učinkovito izvajanje vseh novih ali posodobljenih evropskih smernic.

V Prilogi je upoštevano znanstveno mnenje (1) skupine glavnih znanstvenih svetovalcev o izboljšanju presejalnih pregledov za odkrivanje raka v EU. V njem je predlagana razširitev organiziranih presejalnih programov na raka pljuč in prostate ter na raka želodca v državah z najvišjo pogostostjo raka želodca in najvišjo stopnjo umrljivosti. Vendar so potrebni dodatni dokazi o dejanski in stroškovni učinkovitosti ter izvedljivosti posameznih strategij presejanja.

Države članice naj na podlagi prepričljivih znanstvenih dokazov razmislijo o izvajanju navedenih presejalnih pregledov za odkrivanje raka, pri čemer na podlagi ocene sprejmejo odločitve na nacionalni ali regionalni ravni glede na breme bolezni in razpoložljive vire za zdravstveno varstvo, razmerje med škodo in koristmi ter stroškovno učinkovitost presejalnih pregledov za odkrivanje raka, pa tudi izkušnje iz znanstvenih preskušanj in pilotnih projektov. Kar zadeva posameznike s povečanim tveganjem za določeno vrsto raka bi morale države članice razmisliti o posebnih programih z razširjenimi ciljnimi skupinami in intenzivnostjo, ob upoštevanju znanstvenih dokazov in lokalnih razmer.

Rak dojk:

Glede na dokaze, predstavljene v evropskih smernicah (2), se priporoča presejalni pregled z mamografijo za odkrivanje raka dojk pri ženskah, starih od 50 do 69 let. Predlagane so spodnja starostna meja 45 let in zgornja starostna meja 74 let. Predlagana je uporaba digitalne tomosinteze dojke ali digitalne mamografije. Magnetnoresonančno slikanje (MRI) bi bilo treba uporabiti, kadar je to medicinsko primerno.

Rak materničnega vratu:

Testiranje na humani papilomavirus (HPV) v presledku vsaj pet let z uporabo izključno klinično potrjenih testov kot prednostnih presejalnih testov za ženske v starostni skupini 30 do 65 let. Treba bi bilo razmisliti o tem, da bi starostne meje in presledke testiranja prilagodili posameznemu tveganju na podlagi zgodovine cepljenja posameznic proti HPV, ter tudi o možnosti, da bi ženskam ponudili komplete, s katerimi bi lahko same odvzele svoj vzorec, zlasti za tiste, ki se ne odzivajo na vabila za presejalne preglede.

Rak debelega črevesa in danke:

Kvantitativni imunokemični test na prikrito krvavitev v blatu (FIT) se šteje za prednostni presejalni test za napotitev posameznikov starostne skupine 50 do 74 let na nadaljnjo kolonoskopijo. V primeru nadaljnjih raziskav se kvantitativne informacije iz testov FIT lahko uporabijo za namen izvajanja strategij, prilagojenih tveganju, z uvedbo pragov, opredeljenih po spolu, starosti in predhodnih rezultatih testa. Endoskopija se lahko sprejme kot glavno orodje za izvajanje kombiniranih strategij.

Rak pljuč:

Ob upoštevanju predhodnih dokazov za presejalne preglede z uporabo računalniške tomografije z nizkim odmerkom in potrebe po postopnem pristopu bi morale države preučiti izvedljivost in učinkovitost tega programa, na primer z uporabo študij o izvajanju. Program bi moral vključevati primarne in sekundarne preventivne pristope, začenši s posamezniki z visokim tveganjem. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti identifikaciji in targetiranju profilov z visokim tveganjem, začenši s težkimi kadilci in nekdanjimi težkimi kadilci, države članice pa bi morale nadalje raziskati, kako doseči ciljno skupino in jo povabiti k presejanju, saj sistematični podatki (dokumentacija) o kajenju ne obstajajo. Poleg tega bi bilo treba pozornost nameniti identifikaciji in targetiranju drugih profilov z visokim tveganjem.

Rak prostate:

Glede na predhodne dokaze in znatno količino potekajočega oportunističnega presejanja bi morale države razmisliti o postopnem pristopu, vključno s pilotnim izvajanjem in nadaljnjimi raziskavami, da bi ocenile izvedljivost in učinkovitost izvajanja organiziranih programov (3), namenjenih zagotavljanju ustreznega upravljanja in kakovosti, na podlagi testiranja moških na prostatični specifični antigen (PSA) v kombinaciji z dodatnim slikanjem z magnetno resonanco (MRI) kot nadaljnjo preiskavo.

Rak želodca:

V državah ali regijah v državah z visoko pojavnostjo raka želodca in visoko stopnjo umrljivosti bi bilo treba razmisliti o strategijah za presejanje in zdravljenje okužbe z bakterijo Helicobacter pylori, vključno s študijami o izvajanju. V okviru presejanja bi bilo treba obravnavati tudi strategije za odkrivanje in spremljanje bolnikov s predrakavimi želodčnimi razjedami, ki niso povezane z okužbami z bakterijo Helicobacter pylori.

(1) Scientific opinion of the Group of Chief Scientific Advisors on improving cancer screening across the EU (Znanstveno mnenje o izboljšanju presejalnih pregledov za odkrivanje raka v EU): https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/519a9bf4-9f5b-11ec-83e1-01aa75ed71a1

(2) European guidelines on breast cancer screening and diagnosis | ECIBC (Evropske smernice glede presejanja in diagnostike raka dojk | ECIBC) (europa.eu).

(3) cancer-screening-workshop-report-01.pdf (sapea.info).