1 „Zdravniki, ki opravljajo poklic,“ pomenijo zdravnike, ki so diplomirali iz medicine na medicinskih fakultetah ali podobnih ustanovah in imajo licenco za opravljanje poklica. Zdravniki, ki opravljajo poklic, zagotavljajo storitve za posamezne paciente, družine in skupnosti. Nanaša se tudi na zdravnike pripravnike in zdravnike sekundarije, ki so diplomirali iz medicine na medicinskih fakultetah ali podobnih ustanovah in ki zagotavljajo storitve pod nadzorom drugih zdravnikov.

2 „Kategorija zdravnikov, ki opravljajo poklic,“ pomeni prevladujočo (glavno) področje opravljanja zdravniškega poklica.

3 „Splošni zdravniki“ pomenijo zdravnike, ki prevzamejo odgovornost za zagotavljanje stalne in celovite zdravstvene oskrbe posameznikom, družinam in skupnostim.

4 „Drugi splošni (nespecialistični) zdravniki“ pomenijo zdravnike, ki svoje dejavnosti ne omejujejo na določene kategorije bolezni ali načine zdravljenja. Ne delajo na področju specializacije.

5 „Pediatri“ pomenijo zdravnike, ki se ukvarjajo z razvojem, oskrbo in boleznimi otrok.

6 „Porodničarji“ pomenijo zdravnike, specializirane za nosečnost in porod. „Ginekologi“ pomenijo zdravnike, specializirane za funkcije in bolezni, značilne za ženske in dekleta, zlasti tiste, ki vplivajo na reproduktivni sistem.

7 „Psihiatri“ pomenijo zdravnike, specializirane za preprečevanje, diagnosticiranje in zdravljenje duševnih motenj.

8 „Skupina nekirurških specialistov“ pomeni zdravnike, ki so specializirani za diagnosticiranje in nekirurško zdravljenje telesnih motenj in bolezni.

9 „Skupina kirurških specialistov“ pomeni zdravnike, specializirane za uporabo kirurških tehnik za zdravljenje motenj in bolezni.

10 „Drugi specialisti, ki niso drugje razvrščeni,“ pomenijo zdravnike specialiste, ki niso zajeti v opredelitvah 5 do 9.

11 „Zdravniki, ki niso podrobneje opredeljeni,“ pomenijo zdravnike, ki jih ni mogoče razvrstiti v druge kategorije (opredelitve 3 do 10).

12 „Babice/babičarji, ki opravljajo poklic,“ pomenijo osebe, ki imajo priznano kvalifikacijo za babiško nego, imajo licenco za opravljanje poklica in zagotavljajo storitve neposredno pacientkam. Babica/babičar je strokovnjakinja/strokovnjak za babiško nego ali strokovna sodelavka/strokovni sodelavec za babiško nego. Strokovnjakinje/strokovnjaki za babiško nego zagotavljajo oskrbo in svetovanje ženskam med nosečnostjo, porodom in v poporodnem obdobju. Strokovnjakinje/strokovnjaki za babiško nego, ki vodijo porod samostojno ali v sodelovanju z zdravniki, medicinskimi sestrami in drugimi zdravstvenimi delavci ter staršem svetujejo in pomagajo pri negi dojenčkov. Strokovne sodelavke/strokovni sodelavci za babiško nego vodijo porod ali pomagajo zdravnikom ali strokovnjakom/strokovnjakinjam za babiško nego pri porodu. Strokovne sodelavke/strokovni sodelavci za babiško nego zagotavljajo predporodno in poporodno oskrbo ter starše poučujejo o negi dojenčkov.

13 „Medicinske sestre/zdravstveniki, ki opravljajo poklic,“ pomenijo osebe, ki imajo priznano kvalifikacijo za zdravstveno nego, imajo licenco za opravljanje poklica in zagotavljajo storitve neposredno pacientom in pacientkam. Medicinska sestra/zdravstvenik je strokovnjakinja/strokovnjak za zdravstveno nego ali strokovna sodelavka/strokovni sodelavec za zdravstveno nego. Strokovnjakinje/strokovnjaki za zdravstveno nego prevzamejo odgovornost za načrtovanje in izvajanje oskrbe pacientov, vključno z nadzorom drugih zdravstvenih delavcev, in pri praktičnem izvajanju preventivnih in kurativnih ukrepov delajo samostojno ali v skupinah z zdravniki in drugimi. Strokovna sodelavka/strokovni sodelavec za zdravstveno nego običajno delujejo pod nadzorom zdravnikom, medicinskih sester in drugih zdravstvenih delavcev ter pri izvajanju zdravstvenega varstva, zdravljenja in napotitve, ki jih ti določijo.

14 „Zobozdravniki, ki opravljajo poklic,“ pomenijo osebe, ki imajo priznano kvalifikacijo za dentalno medicino, imajo licenco za opravljanje poklica in zagotavljajo storitve pacientom in pacientkam. Zobozdravniki diagnosticirajo in zdravijo bolezni, poškodbe in deformacije zob, dlesni in povezanih oralnih struktur. Z uporabo različnih zdravljenj, kot so kirurški posegi in druge specialistične tehnike, ter nasveti o ustnem zdravju ponovno vzpostavijo normalno oralno delovanje. Nanaša se tudi na zobozdravnike pripravnike in zobozdravnike sekundarije, ki so diplomirali iz dentalne medicine na medicinskih fakultetah in fakultetah dentalne medicine ali podobnih ustanovah in ki zagotavljajo storitve pod nadzorom drugih zobozdravnikov.

15 „Farmacevti, ki opravljajo poklic,“ pomenijo osebe, ki imajo priznano kvalifikacijo za farmacijo in imajo licenco za opravljanje poklica. Farmacevti pripravljajo in izdajajo zdravila na podlagi receptov, ki jih izdajo zdravniki, zobozdravniki ali drugi pooblaščeni zdravstveni delavci. Farmacevti pripravljajo, izdajajo ali prodajajo zdravila in učinkovine za bolnike ter svetujejo.

16 „Doktorji medicine“ pomenijo osebe, ki so diplomirale iz medicine na medicinskih fakultetah ali podobnih ustanovah v državi poročevalki, tj. osebe, ki so zaključile osnovno medicinsko izobrazbo.

17 „Doktorji dentalne medicine“ pomenijo osebe, ki so pridobile priznano kvalifikacijo za dentalno medicino v državi poročevalki.

18 „Diplomanti farmacije“ pomenijo osebe, ki so pridobile priznano kvalifikacijo za farmacijo v državi poročevalki.

19 „Diplomirane babice/diplomirani babičarji“ pomenijo osebe, ki so pridobile priznano kvalifikacijo za babiško nego v državi poročevalki.

20 „Diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik“ pomenijo osebe, ki so pridobile priznano kvalifikacijo za zdravstveno nego v državi poročevalki.

21 „Bolnišnice“ pomenijo ustanove z licenco, ki se ukvarjajo predvsem z zagotavljanjem medicinskih storitev ter storitev diagnostike in zdravljenja, ki vključujejo zdravniške storitve, storitve zdravstvene nege in druge zdravstvene storitve za hospitalizirane paciente, in specializiranih nastanitvenih storitev, ki jih potrebujejo pacienti, in ki lahko zagotavljajo tudi dnevno oskrbo, ambulantne zdravstvene storitve in zdravstvene storitve na domu.

22 „Bolnišnične postelje“ pomenijo postelje, ki se redno vzdržujejo in so krite z osebjem ter so takoj na voljo za oskrbo sprejetih pacientov. V ta koncept so vključene zasedene in nezasedene postelje. Izključeni so reševalni vozički in postelje za dnevno oskrbo (oskrba dnevnega pacienta in ambulantna oskrba) ter prehodne in začasne postelje. Bolnišnične postelje se lahko razdelijo glede na kategorijo oskrbe (opredelitvi 23 in 24) in funkcijo oskrbe (opredelitve 25–28).

23 „Somatska oskrba“ pomeni zdravstveno varstvo, povezano s telesom, ki se razlikuje od psihiatrične oskrbe.

24 „Psihiatrična oskrba“ pomeni zdravstveno varstvo, povezano z duševnimi in vedenjskimi motnjami.

25 „Zdravljenje“ pomeni zdravstvene storitve, pri katerih je glavni namen lajšanje simptomov ali zmanjšanje resnosti bolezni ali poškodbe ali zaščita pred njenim poslabšanjem ali zapleti, ki bi lahko ogrozili življenje ali normalno delovanje.

26 „Rehabilitacija“ pomeni storitve za stabilizacijo, izboljšanje ali obnovitev oslabljenih telesnih funkcij in struktur, nadomestitev neobstoja ali izgube telesnih funkcij in struktur, izboljšanje dejavnosti in udeležbe ter preprečevanje poškodb, zdravstvenih zapletov in tveganj.

27 „Dolgotrajna oskrba (zdravje)“ pomeni vrsto medicinskih storitev in storitev osebne nege, glavni cilj uporabe katerih je lajšanje bolečin in trpljenja ter zmanjšanje ali obvladovanje poslabšanja zdravstvenega stanja pri pacientih z določeno stopnjo dolgoročne odvisnosti.

28 „Bolnišnične postelje za somatsko oskrbo s funkcijo, ki niso drugje razvrščene,“ pomenijo postelje v bolnišnicah, ki niso razvrščene med postelje za zdravljenje, rehabilitacijo ali dolgotrajno oskrbo.

29 „Bolnišnične postelje za psihiatrično oskrbo“ pomenijo postelje v bolnišnicah, v katerih so nastanjeni pacienti z duševnimi težavami. Postelje za socialnovarstveno dolgotrajno oskrbo so izključene.

30 „Ustanove za dolgotrajno oskrbo z nastanitvijo“ pomenijo ustanove, ki se ukvarjajo predvsem z zagotavljanjem dolgotrajne oskrbe z nastanitvijo, ki združuje zdravstveno nego, nadzor ali druge vrste oskrbe glede na potrebe oskrbovancev, pri čemer je znatni del proizvodnega procesa in oskrbe mešanica zdravstvenih in socialnih storitev, zdravstvene storitve pa so v veliki meri na ravni zdravstvene nege v kombinaciji s storitvami osebne nege.

31 „Postelje v ustanovah za dolgotrajno oskrbo z nastanitvijo“ pomenijo postelje v ustanovah za dolgotrajno oskrbo z nastavijo, ki so na voljo osebam, ki potrebujejo dolgotrajno oskrbo.

32 „Enote za slikanje z magnetno resonanco (MRI)“ so naprave s tehniko slikanja, ki so namenjene vizualizaciji notranjih struktur telesa z uporabo magnetnih in elektromagnetnih polj, ki povzročajo resonančni učinek vodikovih atomov. Elektromagnetna sevanja, ki jih oddajajo ti atomi, se evidentirajo in obdelajo z namenskim računalnikom za izdelavo slik telesnih struktur.

33 „Skener računalniške tomografije (CT)“, znan tudi kot skener za računalniško aksialno tomografijo (CAT), pomeni rentgensko napravo, ki združuje številne rentgenske slike s pomočjo računalnika za ustvarjanje pogledov prečnega prereza in po potrebi tridimenzionalnih slik notranjih organov in struktur telesa.

34 „Ambulantna oskrba“ pomeni zagotavljanje zdravstvenih storitev neposredno ambulantnim pacientom, ki ne potrebujejo bolnišničnih storitev, vključno z oskrbo v ordinacijah družinskih zdravnikov in zdravnikov specialistov ter ustanovah, specializiranih za zdravljenje dnevnih pacientov in zagotavljanje storitev oskrbe na domu.

35 „Imunizacija proti gripi“ pomeni cepljenje, ki ščiti pred okužbo z virusi influence.

36 „Presejalni program za odkrivanje raka dojke (mamografija)“ pomeni organiziran presejalni program, namenjen zgodnjemu odkrivanju raka dojke z uporabo dvostranske mamografije.

37 „Presejalni program za odkrivanje raka materničnega vratu“ pomeni organiziran presejalni program, namenjen zgodnjemu odkrivanju raka materničnega vratu.

38 „Hospitalizirani pacient“ pomeni pacienta, ki prejme zdravljenje in/ali oskrbo v ustanovi zdravstvenega varstva in ki je uradno sprejet in potrebuje prenočitev. „Bolnišnična oskrba“ pomeni oskrbo hospitaliziranega pacienta.

39 „Ambulantni pacient“ pomeni pacienta, ki prejme zdravstvene in pomožne storitve v ustanovi zdravstvenega varstva ter ni uradno sprejet in ne potrebuje prenočitve. „Ambulantna oskrba“ pomeni oskrbo ambulantnega pacienta.

40 „Dnevni pacient“ pomeni pacienta, ki prejme načrtovane zdravstvene in paramedicinske storitve, opravljene v ustanovi zdravstvenega varstva, in ki je uradno sprejet za diagnosticiranje, zdravljenje ali druge vrste zdravstvenega varstva ter je istega dne odpuščen. „Dnevna oskrba“ je oskrba dnevnega pacienta.

41 „Odpust bolnišnično hospitaliziranega pacienta“ pomeni odpust (uradni odpust) hospitaliziranega pacienta iz bolnišnice. Zdravi novorojenčki so izključeni.

42 „Posteljni dnevi bolnišnično hospitaliziranega pacienta“ pomenijo dneve, ki jih hospitalizirani pacient preživi v bolnišnici. Zdravi novorojenčki so izključeni.

43 „Odpust bolnišničnega dnevnega pacienta“ pomeni odpust dnevnega pacienta. To je odpust pacienta, ki je bil uradno sprejet v bolnišnico zaradi prejema načrtovanih zdravstvenih in paramedicinskih storitev in ki je bil odpuščen istega dne. Zdravi novorojenčki so izključeni.

44 „Rezident“ pomeni običajnega rezidenta geografskega območja, tj. (i) osebo, ki je pred referenčnim datumom vsaj 12 mesecev neprekinjeno živela v svojem kraju običajnega prebivališča, ali (ii) osebo, ki je v dvanajstih mesecih pred referenčnim datumom prispela v kraj svojega običajnega prebivališča z namenom, da bo tam ostala najmanj eno leto. Če okoliščin iz točk (i) ali (ii) ni mogoče ugotoviti, pomeni „običajno prebivališče“ kraj pravnega ali registriranega prebivališča.

45 „Nerezident“ pomeni osebo, ki ni rezident države poročevalke.

46 „Kirurški posegi“ pomenijo zdravstvene posege, ki vključujejo incizijo z instrumenti ter se običajno izvajajo v operacijski dvorani in običajno vključujejo anestezijo in/ali pomoč pri dihanju. Kirurški posegi se lahko izvajajo pri hospitaliziranih pacientih, dnevnih pacientih ali v nekaterih primerih pri ambulantnih pacientih.

47 „Operacija katarakte“ pomeni kirurški poseg za odstranitev očesne leče in v večini primerov njeno nadomestitev z umetno lečo.

48 „Tonzilektomija“ pomeni kirurško odstranitev tonzil.

49 „Transluminalna koronarna angioplastika“ pomeni postopek, ki odpira blokirane koronarne arterije za izboljšanje pretoka krvi v srčno mišico.

50 „Kirurška premostitev koronarne arterije z graftom“ pomeni kirurško operacijo, pri kateri se ateromatozna zaprtja pacientovih koronarnih arterij premostijo s pobranimi venskimi ali arterijskimi kanali.

51 „Holecistektomija“ pomeni kirurški poseg za odstranitev žolčnika.

52 „Popravilo dimeljske hernije“ pomeni kirurško korekcijo dimeljske hernije. Dimeljska hernija je odprtina, oslabelost ali izbočenost v podložnem tkivu trebušne stene v območju dimelj med trebuhom in stegnom.

53 „Carski rez“ pomeni kirurški poseg za rojstvo otroka z incizijami v trebuhu in maternici.

54 „Zamenjava kolka“ pomeni kirurški postopek odstranitve poškodovanih delov kolčnega sklepa in njihove zamenjave s protezo.

55 „Popolna zamenjava kolena“ pomeni kirurški poseg, pri katerem se oboleli kolenski sklep nadomesti s protezo.

56 „Delna ekscizija mamarne žleze“ pomeni kirurško odstranitev dela tkiva dojke zaradi območja bolezni, kot so masa/lezija, cista, tumor ali benigna ali maligna neoplazma.