Skupni ukrep

z dne 10. marca 1995

o Europolovi službi za droge, ki ga je sprejel Svet na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji

(95/73/PNZ)

SVET EVROPSKE UNIJE JE

ob upoštevanju člena K.3(2)(b) Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju pobude Zvezne republike Nemčije,

ker je po mnenju držav članic ustanovitev Europolove službe za droge v skupnem interesu v skladu s členom K.1(9) Pogodbe;

ker se je Evropski svet na zasedanju v Luxembourgu dne 28. in 29. junija 1991 seznanil s predlogi za ustanovitev Evropskega policijskega urada (Europola), soglašal z opredeljenimi cilji teh predlogov in priporočil, naj se podrobneje preučijo;

ker so se ministri v poročilu, ki so ga predložili Evropskemu svetu dne 4. decembra 1991, soglasno dogovorili o ustanovitvi Europola, začenši z obveščevalno službo za droge, ki bi se nato razvila v bližnji prihodnosti;

ker se je Evropski svet na zasedanju v Maastrichtu dne 9. in 10. decembra 1991 sporazumel, da bo ustanovil Europol, katerega začetna naloga bi bila organizirati izmenjavo podatkov med državami članicami o prepovedanih drogah, ministrom pa je naročil, naj čimprej sprejmejo ukrepe, potrebne za ta namen;

ker je Evropski svet na zasedanju v Lizboni dne 26. in 27. junija 1992 priporočil, naj se sestavi Konvencija o ustanovitvi Europola;

ker morajo države članice pred začetkom veljavnosti takšne konvencije sodelovati v primerni strukturi;

ker so ministri zaradi nujne potrebe po reševanju težav, ki jih predstavlja mednarodni nedovoljeni promet s prepovedanimi drogami, povezan s pranjem denarja in organiziranim kriminalom, na posebnem zasedanju dne 18. septembra 1992 priporočili, naj bo Europolova prva faza, Europolova služba za droge, ustanovljena najkasneje do 1. januarja 1993;

ker so predstavniki vlad držav članic na srečanju na ravni voditeljev držav in vlad določili kraje sedežev nekaterih organov in služb Evropskih skupnosti in Europola ter določili, da bosta imela Europol in Europolova služba za droge sedež v Haagu;

ker države članice že imajo začasni okvir za sodelovanje v obliki Europolove službe za droge, ustanovljene z ministrskim sporazumom z dne 2. junija 1993 o ustanovitvi navedene službe, ki deluje od januarja 1994;

ker je Evropski svet na svojem zasedanju v Essnu dne 9. in 10. decembra 1994 sklenil, da bo razširil mandat Europolove službe za droge na boj proti nezakoniti trgovini z radioaktivnim in jedrskim materialom, kaznivim dejanjem v zvezi z mrežami za tajno priseljevanje, nezakonitemu trgovanju z vozili in z njimi povezanemu pranju denarja;

ker je bilo v sklepih Evropskega sveta dne 9. in 10. decembra 1994 sklenjeno, da bi morala biti Konvencija o ustanovitvi Europola zaključena najkasneje do Evropskega sveta v Cannesu in ker obstaja volja, da se sprejmejo vsi ukrepi, potrebni za doseganje tega cilja,

SKLENIL:

Člen 1

Naslednja pravila se uporabljajo za Europolovo službo za droge, najprej ustanovljeno z ministrskim sporazumom dne 2. junija 1993, v nadaljevanju "služba".

Člen 2

Cilji in področje uporabe

1. Vsaka država članica pošlje enega ali več uradnikov za zvezo v Haag, da bi z uradniki za zvezo iz drugih držav članic oblikovali ekipo, ki bo sodelovala v okviru službe.

2. Služba deluje kot neoperativna ekipa za izmenjavo in analizo podatkov in obveščevalnih podatkov, takoj ko ti vplivajo na dve ali več držav članic, v zvezi z:

(a) nedovoljenim prometom s prepovedanimi drogami;

(b) nedovoljenim prometom z radioaktivnimi in jedrskimi snovmi;

(c) kaznivimi dejanji v zvezi z mrežami tajnega priseljevanja;

(d) nedovoljenim trgovanjem z vozili,

skupaj z vpletenimi kriminalnimi organizacijami in povezanimi dejavnostmi na področju pranja denarja.

3. Cilj službe je pomagati policiji in drugim pristojnim organom v državah članicah in med njimi, da se bodo bolj učinkovito borile proti kaznivim ravnanjem iz odstavka 2.

V ta namen člani službe v skladu s svojimi nacionalnimi predpisi, drugimi ustreznimi predpisi in navodili držav članic opravljajo naslednje naloge:

(a) izmenjavo podatkov med državami članicami (tudi osebnih), ki pomagajo pri posebnih preiskavah kaznivih dejanj v zvezi s kaznivimi ravnanji iz odstavka 2;

(b) pripravo poročil o splošnem stanju in analiz kaznivih ravnanj na podlagi neosebnih podatkov, ki jih pošljejo države članice ali pridejo iz drugih virov.

Dejavnosti službe ne posegajo v druge oblike dvostranskega ali večstranskega sodelovanja v boju proti kaznivim ravnanjem iz odstavka 2 ali v pristojnosti Evropskih skupnosti.

Člen 3

Obdelava podatkov

1. V zvezi s kaznivimi ravnanji iz člena 2(2) uradniki za zvezo v skladu s svojimi nacionalnimi predpisi, drugimi ustreznimi predpisi in navodili držav članic sporočajo podatke, ki so potrebni pri posebnih preiskavah kaznivih dejanj v zvezi s kaznivimi ravnanji iz člena 2(2), razvoju obveščevalnih podatkov in strateških analizah.

Za opravljanje svojih nalog imajo uradniki za zvezo dostop do vseh podatkov in obveščevalnih podatkov držav članic o kaznivih dejanjih.

Zagotovljeno mora biti varovanje vseh podatkov pred nepooblaščenim dostopom in pred uničenjem, vključno s fizičnim varovanjem sistemov za obdelavo podatkov in povezav.

2. Zahteve za podatke, ki jih službi pošilja policija ali drug pristojen organ, potujejo prek enega osrednjega nacionalnega organa. Slednji je pristojen tudi za prejemanje in posredovanje odgovorov, ki jih pošilja organ.

Člen 4

Varstvo podatkov

1. Osebni podatki se sporočajo na podlagi izmenjave med uradniki za zvezo, ki delujejo v skladu z nacionalnimi predpisi, drugimi ustreznimi predpisi in navodili držav članic v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, pod vsemi pogoji, ki jih za uporabo takih podatkov določi država, ki jih je poslala.

Izmenjava podatkov med državo prosilko in državo pošiljateljico lahko poteka izključno dvostransko prek uradnikov za zvezo teh držav.

Če bi država pošiljateljica med obravnavo zahtevka odkrila podatke, povezane s kaznivim ravnanjem iz člena 2(2), ki so v interesu druge države članice, lahko da takšne podatke na razpolago navedeni državi članici prek uradnikov za zvezo vključenih držav v skladu z njihovimi nacionalnimi predpisi.

2. Uradniki za zvezo ne pošiljajo osebnih podatkov drugim državam, razen državam članicam, ali mednarodnim organizacijam.

Uradniki za zvezo, če to pogojujejo njihovi nacionalni predpisi o varstvu podatkov, vodijo izključno za namene varstva podatkov evidenco osebnih podatkov, ki so jih poslali v skladu z odstavkom 1. Poleg tega se nobeni osebni podatki ne shranjujejo v osrednjih arhivih službe, niti samodejno niti kako drugače.

3. Države članice svojim organom za varstvo podatkov priporočijo, naj zagotovijo, da bodo dejavnosti uradnikov za zvezo v skladu z njihovimi nacionalnimi predpisi o varstvu osebnih podatkov in naj morebitna skupna zbirka podatkov službe vsebuje le neosebne podatke.

Da bi države članice zagotovile izpolnjevanje teh priporočil, se zavežejo, da bodo poskrbele, da njihovi uradniki za zvezo v polni meri sodelujejo z njihovimi pristojnimi nacionalnimi organi za varstvo podatkov.

Člen 5

Uslužbenci

1. Na čelu službe je koordinator. Poleg koordinatorja upravno skupino sestavljata dva pomočnika koordinatorja in dva druga člana, ki sta neposredno hierarhično povezana s koordinatorjem in katerih področje dejavnosti je natančno opredeljeno.

Koordinator, oba pomočnika koordinatorja in druga dva člana upravne skupine imenuje Svet v skladu s postopki iz naslova VI Pogodbe.

Upravna skupina je odgovorna za vsakodnevno delovanje službe. Države članice svojim uradnikom za zvezo naročijo, naj izpolnjujejo navodila koordinatorja v skladu z njihovimi nacionalnimi predpisi, drugimi predpisi in danimi navodili.

2. Poleg uradnikov za zvezo, ki jih pošljejo neposredno države članice, se v službo napoti toliko drugega osebja, kolikor ga določi Svet v skladu s postopki, predvidenimi v naslovu VI Pogodbe. Koordinator službe sodeluje pri imenovanju takšnega osebja.

Člen 6

Odgovornost

Brez poseganja v odgovornost vsake države članice za nadzor svojih nacionalnih uradnikov za zvezo ima Svet splošen pregled nad dejavnostmi službe. V ta namen koordinator predloži šestmesečno pisno poročilo o svojem upravljanju in o dejavnostih službe. Koordinator zagotovi tudi druga poročila ali podatke, ki bi jih lahko zahteval Svet.

Člen 7

Finance

Države članice krijejo stroške pošiljanja svojih uradnikov za zvezo ter opreme, ki jo služba potrebuje, službi. Druge stroške ustanavljanja in vzdrževanja službe, ki jih ima na začetku država gostiteljica, skupaj krijejo države članice. V ta namen se v skladu s proračunskimi pravili in postopki določi letni prispevek vsake od držav članic na podlagi njihovega bruto nacionalnega proizvoda (BNP) v skladu z lestvico, ki se uporablja za določanje elementa BNP lastnih sredstev za financiranje splošnega proračuna Evropskih skupnosti.

Vsako leto se kot referenčna osnova uporabi BNP vsake države članice za preteklo leto.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta skupni ukrep začne veljati z dnem objave v Uradnem listu. Ukrep nadomesti ministrski sporazum z dne 2. junija 1993 o ustanovitvi Europolove službe za droge.

V Bruslju, 10. marca 1995

Za Svet

Predsednik

P. Méhaignerie

--------------------------------------------------