SL Uradni list Evropske unije C 49/5

MNENJE SVETA

z dne 12. februarja 2008

o posodobljeni različici programa Finske za stabilnosti, 2007–2011

(2008/C 49/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

(1) Svet je 12. februarja 2008 proučil posodobljeno različico programa Finske za stabilnost, ki zajema obdobje od 2007 do 2011.

(2) Makroekonomska uspešnost Finske je bila v zadnjih letih visoka in uravnotežena, obenem pa je rast znatno presegla predhodna pričakovanja. Sedanji ciklični vzpon gospodarske dejavnosti se ustrezno uporablja za oblikovanje proračunskih presežkov in pripravo na učinke staranja prebivalstva, s čimer se znatno zmanjšuje tveganje glede vzdržnosti javnih financ. Predvideva se, da se bo gospodarska rast zaradi skorajšnjih demografskih sprememb upočasnila že ob koncu programskega obdobja in povzročila manjše proračunske presežke, zaradi česar je potreben trajni nadzor javne porabe.

(3) Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP v programskem obdobju zmerna, vendar bo ostala nad 3 % v letih 2008–2009 in se zmanjšala na skoraj 2 % do leta 2011. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti, ki pa so precej previdne za leti 2010 in 2011. Napovedi programa glede inflacije se zdijo uresničljive.

(4) Za leto 2007 je bil javnofinančni primanjkljaj v skladu z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2007 v sedanji dopolnitvi programa ocenjen na 4,5 % BDP, pri čemer je bil v prejšnji dopolnitvi programa stabilnosti cilj določen na 2,8 % BDP. To je posledica prenosa rezultata, ki je bil leta 2006 boljši od napovedanega, ter nepričakovane pozitivne rasti v letu 2007, kar je povečalo javnofinančne prihodke, medtem ko so odhodki ostali skladni s predhodnimi načrti. Izvrševanje proračuna za leto 2007 je bilo na splošno v skladu z mnenjem Sveta o prejšnjem programu (3). Svet ugotavlja tudi, da je bil proračun za leto 2007 na splošno v skladu z usmeritvami proračunskih politik, ki jih je pripravila Euroskupina aprila 2007.

(5) Osrednji cilj programa je zagotavljanje vzdržnosti javnih financ ob soočanju s staranjem prebivalstva. Kot že v prejšnjem programu je srednjeročni cilj Finske za proračunsko stanje določen kot javnofinančni presežek v višini 2 % BDP v strukturnem smislu, tj. v ciklično prilagojenem smislu brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Pričakuje se, da se bosta ugotovljeni in primarni saldo vsako leto zmanjševala, čeprav bo leta 2007 raven visoka. Program načrtuje ohranitev strukturnih presežkov nad srednjeročnim ciljem skozi vse programsko obdobje. V primerjavi s prejšnjim programom nova dopolnitev napoveduje, da se bo strukturni presežek (izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo) zvišal za 1,5 odstotne točke v letu 2007, obe dopolnitvi pa do leta 2010 napovedujeta isti strukturni saldo. Znatnejši padec presežka v zadnji dopolnitvi je mogoče pojasniti z dejstvom, da se delež odhodkov le rahlo zmanjšuje, medtem ko je zmanjševanje deleža prihodkov bolj občutno. Slednje odraža uvajanje napovedanega znižanja davkov in previdne napovedi glede prihodkov v okviru rasti BDP. V primerjavi s prejšnjim programom manj občutno zmanjšanje deleža odhodkov odraža znatno povečanje večletnih proračunskih zgornjih mej za institucionalne enote centralne ravni države z znatnejšimi povečanji odhodkov, predvidenimi za leto 2008, tj. prvo leto mandata nove vlade.

(6) Tveganja za proračunske napovedi v programu se na splošno zdijo uravnotežena. Leta 2008 bi lahko bil proračunski rezultat boljši od načrtovanega v programu ob upoštevanju izrazito previdnih predpostavk glede davčnih prihodkov za navedeno leto. Nekoliko tveganja bi lahko povzročila hitra rast plač v javnem sektorju, ki bi povečevala pritisk na odhodke. Po drugi strani pa previdne predpostavke o rasti za zadnja leta, skupaj z zadržanimi predpostavkami glede prihodkov, uravnovesijo negativna tveganja.

(7) Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu omogoča, da se srednjeročni cilj doseže z znatno rezervo skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. To je v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Vendar se za leto 2008 načrtuje fiskalna ekspanzija, ki jo bo zaznamovalo zmanjšanje strukturnega presežka za 0,5 odstotne točke BDP po jesenski napovedi služb Komisije in za 1 odstotno točko glede na program. Pričakuje se, da se bodo ugodne gospodarske razmere v letu 2008 nevtralizirale, verjetno pa je tudi, da se bodo te iz prejšnjega leta nadaljevale v letu 2008. Zato obstaja tveganje, da se bo naravnanost proračunske politike, ki jo določa program, v letu 2008 izkazala za prociklično. Vendar bi bila prociklična spodbuda za gospodarstvo verjetno omejena, proračunska politika pa bi bila na splošno nevtralna že v naslednjem letu. Še vedno bi se ohranil precejšen proračunski presežek.

(8) Na splošno se zdi, da je Finska izpostavljena nizkemu tveganju kar zadeva vzdržnost javnih financ. Medtem ko je dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva večji od povprečja v EU, sprejete pokojninske reforme pomagajo obvladovati predvideno povečanje odhodkov za pokojnine v prihodnjih desetletjih. Proračunski položaj v letu 2007 z velikim strukturnim presežkom, kot ga ocenjuje program, znatno prispeva k izravnavi dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, z obsežnimi sredstvi, zbranimi prek javnih pokojninskih skladov, pa se bo delno financiralo povečanje odhodkov za pokojnine. Ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bi prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ.

(9) Zdi se, da je program stabilnosti skladen s poročilom o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. Sestavni del strategije programa stabilnosti so zlasti ukrepi glede tveganj, ki nastanejo zaradi staranja prebivalstva, določeni v poročilu o izvajanju nacionalnega programa reform. Predvideva se ohranitev močne zavezanosti ukrepom za povečanje produktivnosti javnih storitev, da se omejijo pritiski na odhodke. Hkrati bodo večletne zgornje meje odhodkov institucionalnih enot centralne ravni države, ki so osnova za napovedi programa stabilnosti, določile fiksno mejo za stroške ukrepov programa nacionalnih reform.

(10) Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenimi v integrirane smernice za države članice euroobmočja na področju proračunskih politik, izdanih v okviru lizbonske strategije.

(11) Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, program vsebuje nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (4).

Splošni zaključek je, da program predvideva, da se bodo v programskem obdobju visoki presežki kljub zmanjševanju nadaljevali. Tveganja, povezana s proračunskimi cilji, so na splošno uravnotežena, proračunske napovedi programa pa se za leto 2008 zdijo nekoliko previdne. Srednjeročni proračunski položaj je trden in bi moral zmanjšati tveganja za dolgoročno vzdržnost. Omejitev odhodkov bo še naprej bistvena za zmanjšanje tveganja za prociklično naravnanost proračunske politike v letu 2008 ter za prilagoditev gibanju nižje rasti in predvideni počasnejši rasti davčnih prihodkov skozi programsko obdobje.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

2006 2007 2008 2009 2010 2011 Realni BDP (spremembe v %) PS nov. 5,0 4,4 3,3 3,0 2,5 2,1 COM nov. 5,0 4,3 3,4 2,8 ni podatkov ni podatkov PS dec. 4,5 3,0 2,9 2,6 2,1 ni podatkov Inflacija HICP (8) (%) PS nov. 1,6 2,4 2,4 2,2 2,0 2,0 COM nov. 1,3 1,5 2,4 2,1 ni podatkov ni podatkov PS dec. 1,5 1,3 1,7 1,7 1,7 ni podatkov Proizvodna vrzel (5) (v % potencialnega BDP) PS nov. – 0,3 0,6 0,7 0,5 0,1 – 0,7 COM nov. (6) – 0,4 0,4 0,5 0,1 ni podatkov ni podatkov PS dec. 0,1 0,2 0,1 – 0,2 – 0,8 ni podatkov Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta (v % BDP) PS nov. 4,8 4,9 4,6 5,0 5,0 4,8 COM nov. 5,9 5,3 5,2 5,1 ni podatkov ni podatkov PS dec. 5,4 4,8 4,6 4,4 4,1 ni podatkov Javnofinančni saldo (v % BDP) PS nov. 3,8 4,5 3,7 3,6 2,8 2,4 COM nov. 3,8 4,6 4,2 4,0 ni podatkov ni podatkov PS dec. 2,9 2,8 2,7 2,7 2,4 ni podatkov Primarni saldo (v % BDP) PS nov. 5,3 6,0 5,2 5,0 4,1 3,6 COM nov. 5,3 6,0 5,6 5,3 ni podatkov ni podatkov PS dec. 4,5 4,3 4,2 4,1 3,7 ni podatkov Ciklično prilagojeni saldo (5) (v % BDP) PS nov. 4,0 4,2 3,3 3,3 2,8 2,8 COM nov. 4,1 4,4 3,9 4,0 ni podatkov ni podatkov PS dec. 2,9 2,7 2,7 2,8 2,8 ni podatkov Strukturni saldo (7) (v % BDP) PS nov. 4,0 4,2 3,3 3,3 2,8 2,8 COM nov. 4,1 4,4 3,9 4,0 ni podatkov ni podatkov PS dec. 2,9 2,7 2,7 2,8 2,8 ni podatkov Bruto javni dolg (v % BDP) PS nov. 39,2 35,3 32,8 30,4 29,0 27,9 COM nov. 39,2 35,7 32,4 29,8 ni podatkov ni podatkov PS dec. 39,1 37,7 36,2 35,0 33,7 ni podatkov Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.

(1) UL L 209, 2.8.1997, str 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na naslednjem spletnem mestu:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2) Ocena zlasti upošteva jesensko napoved služb Komisije in oceno Komisije glede poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007.

(3) UL C 71, 28.3.2007, str. 1.

(4) Manjkajo zlasti podatki o zunanjih predpostavkah za zadnja leta programskega obdobja, napovedi glede inflacije pa so določene na podlagi inflacije po ICŽP namesto HICP. V razpredelnicah niso izrecno navedeni podatki o „enkratnih in drugih začasnih ukrepih“ (niti niso omenjeni drugje v besedilu).

(5) Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojenih saldi iz programov po ponovnih izračunih služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6) Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,4 %, 3,4 %, 3,2 % in 3,2 % v tem zaporedju v obdobju 2006–2009.

(7) Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Nobenega enkratnega ukrepa ni bilo določenega v najnovejšem programu niti v jesenski napovedi služb Komisije.

(8) Najnovejši program zagotavlja napovedi glede inflacije na podlagi nacionalne opredelitve indeksa življenjskih potrebščin (ICŽP) in ne HICP. Inflacija po ICŽP je bila leta 2007 občutno višja kot inflacija po HICP. Finski organi so navedli, da so ustrezne napovedi inflacije po HICP 1,3 %, 1,6 %, in 2,3 % v letih 2006–2008 in da ne bo razlike med obema v naslednjih letih.

Vir:

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 (COM); izračuni služb Komisije.