5.

člen 6 se nadomesti z naslednjim: „Člen 6 Opredelitev plačila obresti 1. V tej direktivi ‚plačilo obresti‘ pomeni: (a) obresti, plačane ali pripisane na račun, ki se nanašajo na dolžniške terjatve vseh vrst, ne glede na to, ali so zavarovane s hipoteko in ali imajo pravico do udeležbe v dolžnikovem dobičku, in še posebej dohodek iz državnih vrednostnih papirjev ter dohodek iz obveznic ali zadolžnic, vključno s premijami in nagradami od takih vrednostnih papirjev, obveznic ali zadolžnic; kazni zaradi zamude pri plačilih se ne štejejo kot plačila obresti; (b) vsak dohodek, plačan, realiziran ali pripisan na račun, ki se nanaša na vrednostne papirje vseh vrst, razen kadar se dohodek neposredno šteje za plačilo obresti v skladu s točko (a), (c), (d) ali (e) in kadar: (i) pogoji donosa na kapital, določeni na dan izdaje, zagotavljajo, da vlagatelj ob zapadlosti prejme vsaj 95 % vloženega kapitala, ali (ii) pogoji, določeni na dan izdaje, določajo, da je vsaj 95 % dohodka iz vrednostnih papirjev povezanega z obrestmi ali vrstami dohodka iz točk (a), (c), (d) ali (e); (c) obračunane ali h glavnici pripisane obresti pri prodaji, povračilu ali odkupu dolžniških terjatev iz točke (a) in kakršen koli obračunan ali h glavnici pripisan dohodek pri prodaji, povračilu ali odkupu vrednostnih papirjev iz točke (b); (d) dohodek, ki bodisi neposredno bodisi posredno, vključno prek subjekta ali pravnega dogovora iz člena 4(2), izvira iz plačil iz točk (a), (b) ali (c) tega odstavka, če ga razdelijo: (i) kolektivni naložbeni podjemi ali drugi kolektivni naložbeni skladi ali sheme, ki so registrirani kot taki v skladu z zakonodajo posamezne države članice ali držav Evropskega gospodarskega prostora, ki niso del Unije, ali ki imajo pravila sklada ali instrumente o ustanovitvi, ki jih ureja zakonodaja v zvezi s kolektivnimi naložbenimi skladi ali shemami ene od teh držav. To velja ne glede na pravno obliko takih podjemov, skladov ali shem in ne glede na kakršno koli omejitev na omejeno skupino vlagateljev pri nakupu, prodaji ali odkupu njihovih delnic ali enot; (ii) subjekti, ki so izkoristili možnost iz člena 4(3); (iii) kakršen koli kolektivni naložbeni sklad ali shema, ki ni ustanovljena niti na ozemlju iz člena 7 niti v Evropskem gospodarskem prostoru. To velja ne glede na pravno obliko takega sklada ali sheme in ne glede na kakršno koli omejitev na omejeno skupino vlagateljev pri nakupu, prodaji ali odkupu njenih delnic ali enot; (e) dohodek, dosežen s prodajo, povračilom ali odkupom delnic ali enot v naslednjih podjemih, subjektih, naložbenih skladih ali shemah, če ti neposredno ali posredno prek drugih podjemov, skladov ali shem oziroma subjektov ali pravnih dogovorov iz člena 4(2) naložijo več kot 40 % svojih sredstev v dolžniške terjatve iz točke (a) tega odstavka ali vrednostne papirje iz točke (b) tega odstavka: (i) kolektivni naložbeni podjemi ali drugi kolektivni naložbeni skladi ali sheme, ki so registrirani kot taki v skladu z zakonodajo posamezne države članice ali držav Evropskega gospodarskega prostora, ki niso del Unije, ali ki imajo pravila sklada ali instrumente o ustanovitvi, ki jih ureja zakonodaja v zvezi s kolektivnimi naložbenimi skladi ali shemami ene od teh držav. To velja ne glede na pravno obliko takih podjemov, skladov ali shem in ne glede na kakršno koli omejitev na omejeno skupino vlagateljev pri nakupu, prodaji ali odkupu njihovih delnic ali enot; (ii) subjekti, ki so izkoristili možnost iz člena 4(3); (iii) kakršen koli kolektivni naložbeni sklad ali shema, ki ni ustanovljena niti na ozemlju iz člena 7 niti v Evropskem gospodarskem prostoru. To velja ne glede na pravno obliko takega sklada ali sheme in ne glede na kakršno koli omejitev na omejeno skupino vlagateljev pri nakupu, prodaji ali odkupu njenih delnic ali enot. V tej točki se sredstva, ki jih morajo imeti podjemi ali subjekti oziroma naložbeni skladi ali sheme kot zavarovanje v skladu s svojimi sporazumi, pogodbami ali drugim pravnim dokumentom, da lahko izpolnijo svoje naložbene cilje, in pri katerih vlagatelj ni udeležen in do katerih nima zakonskih pravic, ne štejejo kot dolžniške terjatve iz točke (a) oziroma vrednostni papirji iz točke (b); (f) prejemki iz pogodbe o življenjskem zavarovanju, če (i) je v pogodbi določen zajamčen donos dohodka, ali (ii) je dejanska izpolnitev pogodbe več kot 40-odstotno povezana z obrestmi ali dohodkom iz točk (a), (b), (c), (d) in (e). V tej točki se presežni del vsakega povračila ali delnega povračila s strani zavarovalnice pred zapadlostjo pogodbe o življenjskem zavarovanju ter presežni del vsakega zneska nad vsoto vseh plačil zavarovalnici, ki jih zavarovalnica izplača na podlagi iste pogodbe o življenjskem zavarovanju, šteje za prejemek iz pogodbe o življenjskem zavarovanju. V primeru celotnega ali delnega prenosa življenjskega zavarovanja na tretjo osebo se presežni del vrednosti prenesene pogodbe nad vsoto vseh plačil zavarovalnici ravno tako šteje za prejemek iz pogodbe o življenjskem zavarovanju. Prejemek iz pogodbe o življenjskem zavarovanju, pri kateri se izplača samo pokojnina ali fiksna renta, ki se izplačuje najmanj pet let, se kot tak šteje le, če je povračilo ali prenos na tretjo osebo izvršen pred zaključkom petletnega obdobja. Znesek, ki se izplača samo v primeru smrti, invalidnosti ali bolezni, se ne šteje za prejemek iz pogodbe o življenjskem zavarovanju. Države članice pa imajo možnost, da v opredelitev plačila obresti vključijo dohodek iz točke (e) prvega pododstavka za kolektivne naložbene podjeme ali druge naložbene sklade ali sheme, ki so registrirane v skladu z njihovimi pravili, ali ki imajo pravila sklada ali instrumente o ustanovitvi, ki jih ureja njihovo pravo, le v obsegu, da tak dohodek ustreza dobičkom, ki neposredno ali posredno izvirajo iz plačil obresti v smislu točk (a), (b) ali (c) navedenega pododstavka. V zvezi s točko (f)(ii) prvega pododstavka ima država članica možnost, da v opredelitev plačila obresti vključi prejemke, ne glede na sestavo izpolnitve, če jih izplača ali se pridobijo od zavarovalnice, ki je ustanovljena v tej državi. Če država članica uporabi eno ali obe možnosti iz drugega in tretjega pododstavka, o tem obvesti Komisijo. Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi, da je država članica uporabila to možnost, z dnem take objave pa uporaba te možnosti postane zavezujoča za druge države članice. 2. V zvezi s točko (b) prvega pododstavka odstavka 1, kadar plačilni zastopnik nima podatkov o znesku dohodka, ki je plačan, realiziran ali pripisan, se skupni znesek plačila šteje kot plačilo obresti. V zvezi s točko (c) prvega pododstavka odstavka 1, kadar plačilni zastopnik nima podatkov o znesku obresti ali dohodka, ki je obračunan ali pripisan h glavnici pri prodaji, povračilu ali odkupu, se skupni znesek plačila šteje kot plačilo obresti. V zvezi s točkama (d) in (e) prvega pododstavka odstavka 1, kadar plačilni zastopnik nima podatkov o deležu dohodka, ki izhaja iz plačil obresti v smislu točk (a), (b) ali (c) navedenega pododstavka, se skupni znesek dohodka šteje kot plačilo obresti. V zvezi s točko (f) prvega pododstavka odstavka 1, kadar plačilni zastopnik nima podatkov o znesku prejemka iz pogodbe o življenjskem zavarovanju, se skupni znesek plačila šteje kot plačilo obresti. 3. V zvezi s točko (e) prvega pododstavka odstavka 1, kadar plačilni zastopnik nima informacij o odstotku sredstev, ki so bila naložena v dolžniške terjatve, ustrezne vrednostne papirje ali delnice ali enote, kakor je opredeljeno v omenjenem odstavku, se šteje, da ta odstotek presega 40 %. Kadar plačilni zastopnik ne more določiti zneska realiziranega dohodka upravičenega lastnika, se šteje, da je dohodek enak iztržku od prodaje, povračila ali odkupa delnic ali enot. V zvezi s točko (f)(ii) prvega pododstavka odstavka 1, kadar plačilni zastopnik nima podatkov o odstotni vrednosti izpolnitve, ki je povezana s plačili obresti v smislu točke (a), (b), (c), (d) ali (e) navedenega pododstavka, se šteje, da ta odstotek presega 40 %. 4. Kadar se plačilo obresti, kakor je opredeljeno v odstavku 1, plača ali pripiše na račun subjekta ali pravnega dogovora iz člena 4(2), se šteje, da se obračuna posamezniku iz člena 2(4). Pri subjektu to velja samo v primeru, da ta ni uporabil možnosti iz člena 4(3). 5. V zvezi s točkama (c) in (e) prvega pododstavka odstavka 1 imajo države članice možnost, da od plačilnih zastopnikov na svojem ozemlju zahtevajo obračun obresti ali drugega ustreznega dohodka v obdobju, ki ne sme biti daljše od enega leta, ter da tako obračunane obresti ali drug ustrezni dohodek obravnavajo kot plačilo obresti, tudi če v tem obdobju ni prodaje, odkupa ali povračila. 6. Z odstopanjem od točk (d) in (e) prvega pododstavka odstavka 1 imajo države članice možnost, da iz opredelitve plačila obresti izključijo kakršen koli dohodek iz navedenih določb od podjemov, subjektov, naložbenih skladov ali shem, ki imajo pravila sklada ali instrumente o ustanovitvi, ki jih ureja njihovo pravo, če neposredne ali posredne naložbe v dolžniške terjatve iz odstavka 1(a) navedenega pododstavka ali vrednostne papirje iz točke (b) navedenega pododstavka takih podjemov, subjektov, skladov ali shem ne presegajo 15 % njihovih sredstev. Z odstopanjem od odstavka 4 imajo države članice možnost, da iz opredelitve plačila obresti v odstavku 1 izključijo tista plačila obresti, ki se izvedejo ali pripišejo na račun subjekta ali pravnega dogovora iz člena 4(2), ki ima sedež dejanske uprave na njihovem ozemlju, če neposredne ali posredne naložbe takega subjekta ali pravnega dogovora v dolžniške terjatve iz točke (a) prvega pododstavka odstavka 1 ali vrednostne papirje iz točke (b) navedenega pododstavka ne presegajo 15 % njegovih sredstev. Pri subjektu to velja samo v primeru, da ta ni uporabil možnosti iz člena 4(3). Če država članica uporabi možnost ali obe možnosti iz prvega in drugega pododstavka, o tem obvesti Komisijo. Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi, da je država članica uporabila to možnost, z dnem take objave pa uporaba te možnosti postane zavezujoča za druge države članice. 7. 40-odstotne mejne vrednosti iz točk (e) in (f)(ii) prvega pododstavka odstavka 1 in odstavka 3 od 1. januarja 2016 znašajo 25 %. 8. Odstotki iz točke (e) prvega pododstavka odstavka 1 in odstavka 6 se določajo glede na naložbeno politiko ali glede na naložbeno strategijo in cilje, kot jih opredeljuje dokumentacija, ki ureja delovanje zadevnih podjemov, subjektov, naložbenih skladov ali shem. V tem odstavku dokumentacija vključuje: (a) pravila sklada ali instrumente o ustanovitvi zadevnih podjemov, subjektov, naložbenih skladov ali shem; (b) kakršen koli sporazum, pogodbo ali drugi pravni dokument, ki ga sklene zadevni podjem, subjekt, naložbeni sklad ali shema, ki je na voljo nosilcu gospodarske dejavnosti, in (c) kakršen koli prospekt ali podoben dokument, ki ga izdajo zadevni podjemi, subjekti, naložbeni skladi ali sheme ali je izdan v njihovem imenu in je na voljo njihovim vlagateljem. Če naložbena politika oziroma naložbena strategija in cilji v tej dokumentaciji niso opredeljeni, se odstotne vrednosti določajo glede na dejansko sestavo sredstev zadevnih podjemov, subjektov, naložbenih skladov ali shem, kot izhaja iz povprečja sredstev na začetku ali na dan izdaje njihovega prvega polletnega poročila in na koncu njihovega zadnjega obračunskega obdobja pred dnem, na katerega plačilni zastopnik upravičenemu lastniku plača ali zagotovi plačilo obresti. Pri novoustanovljenih podjemih, subjektih, naložbenih skladih ali shemah ta dejanska sestava izhaja iz povprečja sredstev na datum začetka in datum prve ocene sredstev, kot je določeno v dokumentaciji, ki ureja delovanje zadevnih podjemov, pravnih subjektov, skladov ali shem. Sestava sredstev se ugotovi v skladu z veljavnimi pravili države članice ali države Evropskega gospodarskega prostora, ki ni članica Unije, v kateri je kot takšen registriran kolektivni naložbeni podjem ali drug kolektivni naložbeni sklad ali shema, oziroma v skladu s pravom te države, ki ureja njena pravila ali instrumente o ustanovitvi. Ugotovljena sestava je kot taka zavezujoča za druge države članice. 9. Dohodek iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1 se za plačilo obresti šteje samo v obsegu, v katerem so bili vrednostni papirji, iz katerih izvira, prvič izdani 1. julija 2014 ali pozneje. Vrednostni papirji, izdani pred tem datumom, se ne upoštevajo, kar zadeva odstotni vrednosti iz točke (e) navedenega pododstavka in odstavka 6. 10. Prejemki iz pogodbe o življenjskem zavarovanju se za plačilo obresti na podlagi točke (f) prvega pododstavka odstavka 1 štejejo samo v obsegu, v katerem so bile pogodbe o življenjskem zavarovanju, iz katerih izvirajo, prvič sklenjene 1. julija 2014 ali pozneje. 11. Države članice imajo možnost, da upoštevajo dohodek iz točke (e)(i) prvega pododstavka odstavka 1, dosežen s prodajo, povračilom ali odkupom delnic ali enot v registriranih kolektivnih naložbenih podjemih, ki niso KNPVP, priznani v skladu z Direktivo 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*2), kot plačilo obresti samo v obsegu, ki se obračuna tem podjemom na dan 1. julija 2014 ali pozneje. (*2) Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32).“;"