PRILOGA

Skupni evropski sistem za klasifikacijo tveganj

Sistem ERCS vsebuje naslednja koraka:

1. KORAK: določitev vrednosti dveh spremenljivk: resnosti in verjetnosti.

2. KORAK: ocena tveganja za varnost v matriki ERCS na podlagi dveh določenih vrednosti spremenljivk.

1. KORAK: DOLOČITEV VREDNOSTI SPREMENLJIVK

1. Resnost morebitnega izida nesreče

1.1 Opredelitev

Za opredelitev resnosti morebitnega izida nesreče se izvedeta naslednja koraka:

(a) določitev najverjetnejše vrste nesreče, v katero bi lahko prerasel dogodek, ki se ocenjuje (tako imenovano ključno področje tveganja);

(b) določitev kategorije potencialne nevarnosti za življenje na podlagi velikosti zrakoplova in bližine poseljenih območij ali območij z velikim tveganjem.

Ključna področja tveganja so:

a. trčenje v zraku: trčenje zrakoplovov, medtem ko sta oba v zraku, ali trčenje zrakoplova in drugih predmetov v zraku (razen ptic in drugih prostoživečih živali);

b. neobičajno vedenje zrakoplova: neželeno stanje zrakoplova, za katero so značilna nenamerna odstopanja od običajnih parametrov med operacijami in ki bi lahko nazadnje privedlo do nenadzorovanega trka v teren;

c. trčenje na vzletno-pristajalni stezi: trčenje zrakoplova in drugega predmeta (drugega zrakoplova, vozil itd.) ali osebe na vzletno-pristajalni stezi letališča ali drugem vnaprej določenem pristajalnem območju. To ne vključuje trčenja s pticami ali drugimi prostoživečimi živalmi;

d. izlet: dogodek, ko zrakoplov zapusti vzletno-pristajalno stezo ali območje gibanja na letališču ali pristajalno površino katerega koli drugega vnaprej določenega pristajalnega območja, pri čemer se ne dvigne v zrak. Sem spadajo trdi navpični pristanki za rotoplane ali zrakoplove z navpičnim vzletom in pristankom ter balone ali zračne ladje;

e. požar, dim in vzdrževanje zračnega tlaka: dogodek, ki vključuje primere požara, dima, plinov ali vzdrževanja zračnega tlaka, ki bi lahko ogrozili življenje ljudi. Sem spadajo dogodki, ki vključujejo požar, dim ali pline, ki prizadenejo kateri koli del zrakoplova v zraku ali na tleh in niso posledica trka ali zlonamernega dejanja;

f. škoda na tleh: škoda na zrakoplovu, ki jo povzroči upravljanje zrakoplova na tleh na katerem koli drugem območju, razen na vzletno-pristajalni stezi ali vnaprej določenem pristajalnem območju, pa tudi škoda, ki nastane med vzdrževanjem;

g. trčenje v oviro med letom: trčenje zrakoplova v zraku v ovire, ki se dvigajo z zemeljske površine. Med ovire spadajo visoke stavbe, drevesa, električni kabli, telegrafske žice in antene ter privezani predmeti;

h. trčenje ob teren: dogodek, pri katerem zrakoplov v zraku trči ob teren, pri čemer ni nobenega znaka, da letalska posadka ni mogla nadzorovati zrakoplova. Sem spadajo primeri, ko na letalsko posadko vplivajo optične prevare ali degradirano vidno okolje;

i. druge poškodbe: dogodek, pri katerem so nastale poškodbe s smrtnim izidom ali brez smrtnega izida, ki jih ni mogoče pripisati nobenemu drugemu ključnemu področju tveganja;

j. varnost: dejanje nezakonitega vmešavanja v civilno letalstvo. Sem spadajo vsi incidenti in kršitve, povezani z nadzorom in varstvom, kontrolo dostopa, pregledi in izvajanjem varnostnih kontrol, ter vsa druga dejanja, katerih namen je povzročiti zlonamerno ali objestno uničenje zrakoplova in premoženja ter ki ogrožajo civilno letalstvo in njegove objekte ali katerih rezultat je nezakonito vmešavanje vanje. Sem spadajo dogodki, povezani s fizično in kibernetsko varnostjo.

Kategorizacija potencialne nevarnosti za življenje:

(a) več kot 100 mogočih smrtnih žrtev – kadar dogodek, ki se ocenjuje, vključuje vsaj eno od naslednjega: — en velik certificiran zrakoplov z več kot 100 potencialnimi potniki na krovu, — tovorni zrakoplov enakovredne velikosti, — en zrakoplov katere koli vrste na gosto poseljenem območju ali območju z velikim tveganjem, — vsak položaj, ki vključuje katero koli vrsto zrakoplova in pri katerem je mogočih več kot 100 smrtnih žrtev;

(b) od 20 do 100 mogočih smrtnih žrtev – kadar dogodek, ki se ocenjuje, vključuje vsaj eno od naslednjega: — en srednji certificiran zrakoplov z od 20 do 100 potencialnimi potniki na krovu ali tovorni zrakoplov enakovredne velikosti, — vsak položaj, pri katerem je mogočih od 20 do 100 smrtnih žrtev;

(c) od 2 do 19 mogočih smrtnih žrtev – kadar dogodek, ki se ocenjuje, vključuje vsaj eno od naslednjega: — en majhen certificiran zrakoplov z do 19 potencialnimi potniki na krovu, — tovorni zrakoplov enakovredne velikosti, — vsak položaj, pri katerem je mogočih od 2 do 19 smrtnih žrtev;

(d) 1 mogoča smrtna žrtev – kadar dogodek, ki se ocenjuje, vključuje vsaj eno od naslednjega: — en necertificiran zrakoplov, ki je zrakoplov, za katerega ne veljajo zahteve Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu glede certificiranja, — vsak položaj, pri katerem je mogoča ena smrtna žrtev;

(e) 0 mogočih smrtnih žrtev – kadar dogodek, ki se ocenjuje, vključuje samo osebne poškodbe, ne glede na število manjših in resnih poškodb, če ni smrtnih žrtev.

1.2 Določitev

Glede na resnost nesreče se uporabi ena od naslednjih ocen resnosti:

— „A“ označuje, da ne obstaja verjetnost nesreče,

— „E“ označuje nesrečo, ki vključuje manjšo in resno poškodbo (vendar ne poškodbe, ki spremeni življenje) ali manjšo škodo na zrakoplovu,

— „I“ označuje nesrečo, ki vključuje eno smrtno žrtev, poškodbo, ki spremeni življenje, ali nesrečo z veliko škodo,

— „M“ označuje večjo nesrečo z omejenim številom smrtnih žrtev ali poškodb, ki spremenijo življenje, ali uničenjem zrakoplova,

— „S“ označuje veliko nesrečo z možnostjo smrtnih žrtev in poškodovanih,

— „X“ označuje izjemno katastrofalno nesrečo z možnostjo velikega števila smrtnih žrtev.

Ocena resnosti se izračuna s povezavo ključnega področja tveganja in potencialne nevarnosti za življenje, kot je določeno v naslednji preglednici:

KLJUČNO PODROČJE TVEGANJA KATEGORIJA OCENA RESNOSTI Trčenje v zraku Več kot 100 mogočih smrtnih žrtev X Od 20 do 100 mogočih smrtnih žrtev S Od 2 do 19 mogočih smrtnih žrtev M 1 mogoča smrtna žrtev I Neobičajno vedenje zrakoplova Več kot 100 mogočih smrtnih žrtev X Od 20 do 100 mogočih smrtnih žrtev S Od 2 do 19 mogočih smrtnih žrtev M 1 mogoča smrtna žrtev I Trčenje na vzletno-pristajalni stezi Več kot 100 mogočih smrtnih žrtev X Od 20 do 100 mogočih smrtnih žrtev S Od 2 do 19 mogočih smrtnih žrtev M 1 mogoča smrtna žrtev I 0 mogočih smrtnih žrtev E Izleti Od 20 do 100 mogočih smrtnih žrtev S Od 2 do 19 mogočih smrtnih žrtev M 1 mogoča smrtna žrtev I 0 mogočih smrtnih žrtev E Požar, dim in vzdrževanje zračnega tlaka Več kot 100 mogočih smrtnih žrtev X Od 20 do 100 mogočih smrtnih žrtev S Od 2 do 19 mogočih smrtnih žrtev M 1 mogoča smrtna žrtev I Škoda na tleh Od 2 do 19 mogočih smrtnih žrtev M 1 mogoča smrtna žrtev I 0 mogočih smrtnih žrtev E Trčenje v oviro med letom Več kot 100 mogočih smrtnih žrtev X Od 20 do 100 mogočih smrtnih žrtev S Od 2 do 19 mogočih smrtnih žrtev M 1 mogoča smrtna žrtev I Trčenje ob teren Več kot 100 mogočih smrtnih žrtev X Od 20 do 100 mogočih smrtnih žrtev S Od 2 do 19 mogočih smrtnih žrtev M 1 mogoča smrtna žrtev I Druge poškodbe Od 20 do 100 mogočih smrtnih žrtev S Od 2 do 19 mogočih smrtnih žrtev M 1 mogoča smrtna žrtev I 0 mogočih smrtnih žrtev E Varnost Več kot 100 mogočih smrtnih žrtev X Od 20 do 100 mogočih smrtnih žrtev S Od 2 do 19 mogočih smrtnih žrtev M 1 mogoča smrtna žrtev I 0 mogočih smrtnih žrtev E

2. Verjetnost morebitnega izida nesreče

Verjetnost najslabšega verjetnega izida nesreče se pridobi z uporabo modela ovir ERCS, opredeljenega v oddelku 2.1.

2.1 Model ovir ERCS

Model ovir ERCS je namenjen oceni učinkovitosti (to je števila in pomembnosti) ovir v varnostnem sistemu, določenih v preglednici v oddelku 2.1.1, ki so ostale med dejanskim dogodkom in najslabšim verjetnim izidom nesreče. Nazadnje se z modelom ovir ERCS določi, koliko je dogodku, ki se ocenjuje, manjkalo do morebitne nesreče.

2.1.1 Ovire

Model ovir ERCS vključuje osem ovir, razporejenih v logičnem zaporedju in uteženih v skladu z naslednjo preglednico:

Številka ovire Ovira Utež ovire 1 „Zasnova zrakoplova, opreme in infrastrukture“ vključuje vzdrževanje in popravke, podporo pri delovanju, preprečevanje težav, povezanih s tehničnimi dejavniki, ki bi lahko privedle do nesreče. 5 2 „Taktično načrtovanje“ vključuje organizacijsko in individualno načrtovanje pred letom ali drugo operativno dejavnost, ki podpira zmanjševanje vzrokov nesreč in dejavnikov, ki prispevajo k nesrečam. 2 3 „Predpisi, postopki, procesi“ vključujejo učinkovite, razumljive in razpoložljive predpise, postopke in procese, ki se upoštevajo (razen uporabe postopkov glede ovir za ponovno pridobitev nadzora). 3 4 „Situacijsko zavedanje in ukrepanje“ vključuje pozornost človeka v zvezi z operativnimi grožnjami, ki zagotavlja prepoznavanje operativnih nevarnosti in učinkovito ukrepanje za preprečitev nesreče. 2 5 „Upravljanje in delovanje sistemov opozarjanja“, ki bi lahko preprečili nesrečo ter ustrezajo namenu, delujejo in se upoštevajo. 3 6 „Pozna ponovna pridobitev nadzora v primeru morebitne nesreče“ 1 7 „Varovala“, ko se dogodek zgodi, je stopnja izida ublažena ali pa je poslabšanje dogodka preprečeno z nematerialnimi ovirami ali previdnostjo. 1 8 „Dogodek z majhno močjo“ je ocenjen enako kot „varovala“, vendar samo za ključna področja tveganja z majhno močjo (škoda na tleh, izleti, poškodbe). „Ni relevantno“ za vsa druga ključna področja tveganja. 1

2.1.2 Učinkovitost ovir

Razvrstitev učinkovitosti vsake ovire:

— „ustavila“, če je ovira preprečila, da bi se nesreča zgodila,

— „znano, da je ostala“: če je znano, da je ovira ostala med dogodkom, ki se ocenjuje, in morebitnim izidom nesreče,

— „predpostavljeno, da je ostala“: če se predpostavlja, da je ovira ostala med dogodkom, ki se ocenjuje, in morebitnim izidom nesreče,

— „znano, da ni uspešna“: če je znano, da ovira ni bila uspešna

— „predpostavljeno, da ni uspešna“: če se predpostavlja, da ovira ni bila uspešna, tudi če za določitev tega ni dovolj informacij ali sploh ni informacij,

— „nerelevantna“: če ovira ni pomembna za dogodek, ki se ocenjuje.

2.1.3 Ocena ovir

Ovire se ocenijo v dveh korakih:

1. korak: da se opredeli, katera od ovir, opredeljenih v preglednici v oddelku 2.1.1 (1–8), je preprečila, da bi dogodek prerasel v morebitni izid nesreče (imenovana „ustavitvena ovira“);

2. korak: da se v skladu z oddelkom 2.1.2 opredeli učinkovitost preostalih ovir. Preostale ovire so ovire, navedene v preglednici v oddelku 2.1.1, ki so uvrščene med ustavitveno oviro in morebitnim izidom nesreče. Za ovire, navedene v preglednici v oddelku 2.1.1, ki so uvrščene pred ustavitveno oviro, se ne šteje, da so prispevale k preprečitvi izida nesreče, zato te ovire ne bodo ocenjene kot „ustavila“ ali „ostala“.

2.2 Izračun

Verjetnost morebitnega izida nesreče je številčna vrednost, ki izhaja iz naslednjih korakov:

1. korak: vsota vseh uteži ovir (1 do 5), določenih v preglednici v oddelku 2.1.1, za vse ocenjene ovire, ki so bile ocenjene kot „ustavila“, „znano, da je ostala“ ali „predpostavljeno, da je ostala“. „Ni uspešna“ in „nerelevantna“ ovira se ne upoštevata v končni oceni, saj nista mogli preprečiti nesreče. Dobljena vsota uteži ovir je številčna vrednost med 0 in 18;

2. korak: vsota uteži ovir ustreza oceni ovir med 0 in 9 v skladu z naslednjo preglednico ter zajema celoten niz med močnimi in šibkimi ostalimi ovirami.

Vsota uteži ovir Ustrezna ocena ovire 0 Ostala ni nobena ovira. Uresničen najslabši verjetni izid nesreče. 0 1–2 1 3–4 2 5–6 3 7–8 4 9–10 5 11–12 6 13–14 7 15–16 8 17–18 9

2. KORAK: OCENA TVEGANJA ZA VARNOST V MATRIKI ERCS

Ocena tveganja za varnost je dvomestna vrednost, pri čemer prvi znak ustreza abecedni vrednosti, ki izhaja iz izračuna resnosti dogodka (ocena resnosti od A do X), drugi znak pa predstavlja številčno vrednost iz izračuna ustrezne ocene dogodka (0 do 9).

Ocena tveganja za varnost se vnese v matriko ERCS.

Za vsako dano oceno tveganja za varnost za namene združevanja in analize obstaja tudi enakovredna številčna ocena, ki je pojasnjena spodaj pri „Enakovredni številčni oceni“.

Matrika ERCS prikazuje oceno tveganja za varnost in povezane številčne podatke o dogodku, kot sledi:

Poleg ocene tveganja za varnost in da se omogoči določitev nujnosti priporočenega ukrepanja v zvezi z dogodkom, bi bilo mogoče v matriki ERCS uporabiti naslednje tri barve:

Barva Ocena ERCS Pomen RDEČA X0, X1, X2, S0, S1, S2, M0, M1, I0 Veliko tveganje. Dogodki z velikim tveganjem. RUMENA X3, X4, S3, S4, M2, M3, I1, I2, E0, E1 Povečano tveganje. Dogodki s srednjim tveganjem. ZELENA X5 do X9, S5 do S9, M4 do M9, I3 do I9, E2 do E9 Dogodki z majhnim tveganjem.

Zeleno območje matrike vsebuje vrednosti z manjšim tveganjem. Te zagotavljajo podatke za poglobljeno analizo o dogodkih, povezanih z varnostjo, ki bi lahko bodisi posamično bodisi v povezavi z drugimi dogodki povečali vrednosti tveganja pri takih dogodkih.

Enakovredna številčna ocena

Vsaki oceni ERCS je dodeljena ustrezna številčna vrednost obsežnosti tveganja, da bi se omogočila združevanje in številčna analiza več dogodkov z oceno ERCS:

Ocena ERCS X9 X8 X7 X6 X5 X4 X3 X2 X1 X0 Ustrezna številčna vrednost 0,001 0,01 0,1 1 10 100 1000 10000 100000 1000000 Ocena ERCS S9 S8 S7 S6 S5 S4 S3 S2 S1 S0 Ustrezna številčna vrednost 0,0005 0,005 0,05 0,5 5 50 500 5000 50000 500000 Ocena ERCS M9 M8 M7 M6 M5 M4 M3 M2 M1 M0 Ustrezna številčna vrednost 0,0001 0,001 0,01 0,1 1 10 100 1000 10000 100000 Ocena ERCS I9 I8 I7 I6 I5 I4 I3 I2 I1 I0 Ustrezna številčna vrednost 0,00001 0,0001 0,001 0,01 0,1 1 10 100 1000 10000 Ocena ERCS E9 E8 E7 E6 E5 E4 E3 E2 E1 E0 Ustrezna številčna vrednost 0,000001 0,00001 0,0001 0,001 0,01 0,1 1 10 100 1000

V stolpcu 10 in vrstici A v matriki je kot ustrezna številčna vrednost navedena vrednost 0.