IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 4. decembra 2017

o objavi vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije (Graves (ZOP))

(2017/C 421/07)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 97(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Komisija je vlogo preučila in ugotovila, da so pogoji iz členov od 93 do 96, člena 97(1) ter členov 100, 101 in 102 Uredbe (EU) št. 1308/2013 izpolnjeni.

SKLENILA:

Edini člen

Vloga za spremembo specifikacije proizvoda za ime „Graves“ (ZOP) v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 je v Prilogi k temu sklepu.

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 se lahko spremembi specifikacije proizvoda iz prvega odstavka ugovarja v dveh mesecih od dne objave tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

PRILOGA

„GRAVES“

AOP-FR-A1012-AM01

Datum vložitve vloge: 7. marec 2016

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

1. Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – Sprememba, ki ni manjša

2. Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1 Geografsko območje

Oddelek 1 točke IV poglavja I specifikacije proizvoda se spremeni:

— za besedo „Virelade“ se vstavi naslednje besedilo: „in na delu ozemlja občine Coimières, ki ustreza delu A (Herrères) prvega načrta (pregledanega leta 1934) zemljiškega katastra, certificiranega kot skladnega z digitaliziranimi katastrskimi načrti (Plan Minute de Conservation) z dne 5. novembra 2010“. Cilj te spremembe je v geografsko območje vključiti del ozemlja občine Coimères, na katerem se uporabljajo iste vinogradniške, gojitvene in zasaditvene prakse, saj je to območje s krajinskega, topografskega, hidrološkega, geološkega in pedološkega vidika zelo podobno območju sosednjih vinogradov z označbo Graves. Ta del občine Coimères je geografsko neposredno povezan z geografskim območjem ZOP „Graves“. Prvotna zahteva za vključitev občine Coimères sega v leto 1938 takoj po nacionalnem priznanju označbe, ko je na ta izpust opozoril eden od takratnih vinogradnikov. Sledilo je več pozitivnih odločitev pristojnih nacionalnih organov za vključitev te občine na geografsko območje označbe, ki pa niso bile nikoli zabeležene v uradna besedila. Z vključitvijo te občine se po dolgem času torej zgolj popravlja nenameren izpust,

— imeni „Martignas-sur-Jalle“ in „Saint-Jean-d’Illac“ se črtata. Namen te spremembe je iz geografskega območja izključiti občini Martignas-sur-Jalle in Saint-Jean-d’Illac, ki nista več vinorodni ter nimata vinogradov ali parcel, ki bi mejile na kontrolirano označbo porekla.

Spremeni se torej točka 6 enotnega dokumenta.

2.2 Razmejeno območje parcel

V oddelku 2 točke IV poglavja I specifikacije proizvoda se za besedilom „z dne 10. februarja 2011“ vstavi naslednje besedilo: „in njegovega stalnega odbora 4. septembra 2013 po pooblastilu nacionalnega odbora“. Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne kontrolirane označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

2.3 Povezava z geografskim območjem

V odstavku 3 oddelka 1 točke X poglavja I iste specifikacije se številka „43“ nadomesti s številko „42“. Ta sprememba se nanaša na popravek števila občin na geografskem območju, in sicer sta se črtali navedeni občini (Martignas-sur-Jalle in Saint-Jean-d’Illac), dodal pa se je del ozemlja občine Coimères.

Spremeni se torej točka 8 enotnega dokumenta.

Povzetek povezave v točki 8 enotnega dokumenta je bil posledično ustrezno spremenjen v skladu z največjim dovoljenim številom znakov v programu e-Ambrosia.

2.4 Druge spremembe

S to novo vlogo za spremembo je bil enotni dokument posodobljen v skladu z novimi pravili o vnosih za programsko opremo e-Ambrosia.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Graves

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Mirno rdeče vino

Rdeča vina izhajajo iz uravnoteženega trsnega izbora, pri katerem sorta cabernet sauvignon N prinaša arome in strukturo, sorta merlot N dišeč vonj in mehkobo, dopolnjujejo pa ju sorte cabernet franc N, petit-verdot N, malbec N in carménère N. Mlade sorte pogosto razvijejo arome jagodičja z začimbnimi in praženimi notami. Ta elegantna, strukturirana, fina in aromatična vina se harmonično razvijajo, kar lahko cvetici da rahlo aromo po dimu. Glede na letnik vina in njegovo poreklo svoj vrhunec dosežejo po petih do desetih letih.

Naravni volumenski delež alkohola je 11 %.

Po obogatitvi je volumenski delež skupnega alkohola 13,5 %.

Za rdeča vina je obvezna jabolčno-mlečna kislinska fermentacija.

Vsebnost jabolčne kisline ne presega 0,30 grama na liter,

vsebnost fermentiranega sladkorja pa ne presega treh gramov na liter.

Mirno suho belo vino

Bela vina so elegantna in bujna. Pridobivajo se iz sorte sémillon B ter običajno razvijejo cvetne note in naravno obilnost, ki pa ne odvzame svežine. Če se združijo s sorto sauvignon B, ki prinaša živahnost in izrazitost, in sorto muscadelle B, ki prinaša rahlo muškatne note, imajo ta vina pogosto cvetne arome in arome agrumov, ki jih lahko spremljajo eksotične ali mentolne note. Včasih zorenje poteka v sodih, da vina po nekaj letih staranja postanejo bogata in kompleksna.

Naravni volumenski delež alkohola je 10,5 %.

Po obogatitvi je volumenski delež skupnega alkohola 13 %.

Vsebnost fermentiranega sladkorja ne presega štirih gramov na liter.

Splošne analitične lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši dejanski delež alkohola (v vol. %) Najnižja skupna vsebnost kisline v tisočinkah enote na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v tisočinkah enote na liter) 13,27 Najvišja skupna vsebnost žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Drugi parametri analitičnih lastnosti so določeni v veljavnih predpisih.

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Gostota in razdalja

Postopek gojenja

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od dveh metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa mora biti manjši od 0,80 metra.

Predpisi o rezi vinske trte

Postopek gojenja

Rez vinske trte se izvede najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenz). Trsi se obrezujejo z naslednjima vrstama rezi z največ dvanajstimi očmi na trs:

— kratko (rezniki) ali dolgo (šparoni);

— kratko (dva kordona) ali pahljačasto (štirje kraki).

Namakanje

Postopek gojenja

V rastni dobi vinske trte je namakanje dovoljeno samo v primeru dolgotrajne suše, ko slednja ovira ustrezni fiziološki razvoj vinske trte in pravilno zorenje grozdja.

Obogatitev

Posebni enološki postopek

Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene za rdeča vina do koncentracije 15 %.

Volumenski delež skupnega alkohola pri rdečih vinih po obogatitvi ne presega 13,5 %.

Volumenski delež skupnega alkohola pri belih vinih po obogatitvi ne presega 13 %.

(b) Največji donosi

rdeče vino

65 hektolitrov na hektar

belo vino

68 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava in donegovanje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Gironde: Arbanats, Ayguemorte-les-Graves, Beautiran, Bègles, La Brède, Budos, Cabanac-Villagrains, Cadaujac, Canéjan, Castres-Gironde, Cérons, Cestas, Eysines, Gradignan, Guillos, Le Haillan, Illats, Isle-Saint-Georges, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Martillac, Mazères, Mérignac, Pessac, Podensac, Portets, Pujols-sur-Ciron, Roaillan, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Selve, Saucats, Talence, Toulenne, Villenave-d’Ornon, Virelade in na delu ozemlja občine Coimières, ki ustreza delu A (Herrères) prvega načrta (pregledanega leta 1934) zemljiškega katastra, certificiranega kot skladnega z digitaliziranimi katastrskimi načrti (Plan Minute de Conservation) z dne 5. novembra 2010.

7. Glavne sorte vinske trte

cabernet sauvignon N

cabernet franc N

cot N

carménère N

muscadelle B

merlot N

sémillon B

sauvignon gris G

sauvignon B

petit verdot N

8. Opis povezave

Geografsko območje zaščitene označbe porekla „Graves“ zajema pas širine približno deset kilometrov na levem bregu Garone od severa Bordeauxa do jugovzhoda Langona.

Kot v francoščini pove ime označbe, ozemlje „Graves“ sestavljajo prodniki, kamenčki, večji in manjši gramoz, pesek, pomešan z meljem in glino, ki se nalaga na apnenčasta tla, običajno pa na čisti pesek, alios (peščenjak, bogat z železom) ali glinasta tla. To ozemlje obsega 42 občin departmaja Gironde.

Geološka zgodovina tal na tem območju je dolga in zapletena ter tesno povezana z nastankom Garone, spremembami njene struge in zaporednimi poledenitvami v kvartarju. Skozi ta obdobja so pirenejski ledeniki erodirali svoje doline in pripravili kamenite zaloge, ki so jih reke pozneje naplavile do bordojske regije. Te zaporedne naplavine so vidne samo še v obliki gramoznih nanosov vseh velikosti in vrst.

Tla, ki so se izoblikovala od takrat, so bogata z gramozom in prodniki ter zato zelo prepustna. To niso edina tla, značilna za vino „Graves“, vendar so temelj in podoba njegove odličnosti. Nagib tal z odtekanjem vode omogoča odlično sušenje površja. K tej drenaži pripomore tudi hidrografsko omrežje številnih manjših pritokov Garone. Tla torej omogočajo natančno oskrbovanje vinske trte z vodo.

Za to vinogradniško območje je značilno posebno, ugodno podnebje, saj je na zahodu pred slabim vremenom zaščiteno z borovim gozdom, ki ima pomembno vlogo pri termoregulaciji, zaradi bližine Garone je z naravnim prezračevanjem zaščiteno pred preveliko vročino in vlažnostjo, zmerni oceanski vpliv pa preprečuje spomladansko pozebo. Vinogradniška pokrajina na tem območju je torej umeščena med reko in borovce s položnimi pobočji ter svetlimi in gladkimi kamenčki, ki odsevajo svetlobo na grozdje.

Vinogradniški postopki, ki so še vedno v uporabi, izvirajo ravno s tega območja z najboljšimi rdečimi in belimi vini v bordojski regiji. Sorte vinske trte, ki se gojijo v oceanskem podnebju, je bilo od 17. in 18. stoletja treba opirati s koli, nato pa so se razširili špalirji in natančno obrezovanje v vzgojne oblike, ki so zagotovile ustrezne količine grozdja za trgatev ter zadostne površine za fotosintezo listja in optimalno zrelost grozdja.

V skladu s praksami iz odloka z dne 4. marca 1937, ki opredeljuje kontrolirano označbo porekla „Graves“, razmejeno območje za trgatev zajema parcele, za katere je značilno naravno izsuševanje zaradi kakovosti drenaže ali lege na gričih ali pobočjih. V to območje niso vključene geografske ali topografske lokacije, na katerih se zaradi oddaljenosti od Garone ali obdanosti z gozdom (ki blokira pretok hladnih zračnih mas) pojavlja spomladanska pozeba.

Natančna razmejitev parcel omogoči optimalni razvoj lokalnih sort vinske trte, ki so bile v preteklosti izbrane zaradi obstojnosti in primernosti za staranje, saj se iz njih proizvedena vina prevažajo na dolgih razdaljah.

Čeprav kamenita, vroča in slabo rodovitna tla pomenijo naravno omejitev za proizvodnjo rdečega vina z označbo, vseeno omogočajo optimalno zrelost sort cabernet-sauvignon N in merlot, k čemur pripomore tudi termoregulacija zaradi bližine reke Garone. Vina, proizvedena v takih razmerah, so dobro strukturirana ter ustrezno donegovana in starana, preden se dajo na potrošniške trge.

Bolj peščena tla z glinasto matično podlago pa so ugodnejša za proizvodnjo belega vina z označbo, v glavnem pridobljenega iz sort sauvignon B in sémillon B, ki s svojo prefinjenostjo ter cvetnimi in sadnimi aromami vinu dajeta svežino.

Minimalna gostota zasaditve je večja, da se zagotovi zadostna in optimalna količina grozdja ob trgatvi brez preobremenitve trsov ter s tem zrelost grozdnih jagod.

Zaradi bližine bordojskega pristanišča, v katerem se je skozi čas razvila živahna mednarodna trgovina s temi vini, in edinstvenih geopedoloških razmer je kontrolirana označba porekla „Graves“ postala prepoznavna po vsem svetu.

9. Bistveni dodatni pogoji

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na opredeljenem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo vina, obdelavo in donegovanje, zajema ozemlje naslednjih občin departmaja Gironde: Barsac, Béguey, Bieujac, Bommes, Cadillac, Castets-en-Dorthe, Fargues, Langoiran, Loupiac, Le Pian-sur-Garonne, Preignac, Rions, Saint-Loubert, Saint-Maixant, Saint-Pierre-d’Aurillac, Sainte-Croix-du-Mont in Sauternes.

Večja geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem.

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota „Vin de Graves“. Velikost črk za navedbo večje geografske enoto niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

10. Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d60d4526-0d0e-4eec-811f-73176ca92985