Odločba sveta

z dne 27. januarja 1997

o vzpostavitvi vzajemne izmenjave informacij in podatkov iz merilnih mrež in posameznih postaj za merjenje onesnaženosti zunanjega zraka v državah članicah

(97/101/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 130s(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije [1],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2],

v skladu s postopkom iz člena 189c Pogodbe [3],

(1) ker peti akcijski program Evropske skupnosti o okolju [4] predvideva zbiranje osnovnih podatkov o okolju ter izboljšanje njihove združljivosti, primerljivosti in preglednosti;

(2) ker so cilji in naloge Evropske agencije za okolje določeni v Uredbi Sveta (EGS) št. 1210/90 z dne 7. maja 1990 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropske okoljske informacijske in opazovalne mreže [5];

(3) ker je treba določiti postopek za izmenjavo informacij o kakovosti zraka, da se pripomore k boju proti onesnaževanju in motečim vplivom z namenom izboljšanja kakovosti življenja in okolja v vsej Skupnosti s pomočjo spremljanja dolgoročnih trendov in izboljšav, ki so posledica nacionalne zakonodaje in zakonodaje Skupnosti na področju boja proti onesnaževanju zraka;

(4) ker bi se bilo treba izogibati podvajanju pri prenosu informacij, še zlasti pri informacijah, ki jih je treba poslati Evropski agenciji za okolje in Komisiji;

(5) ker izkušnje, zbrane pri izmenjavi informacij na podlagi Odločbe Sveta 75/441/EGS z dne 24. junija 1975 o vzpostavitvi skupnega postopka za izmenjavo informacij med merilnimi mrežami za nadzor in spremljanje, ki temeljijo na podatkih o onesnaženosti zraka, ki jo povzročajo določene spojine in suspendirani delci [6] in Odločbe Sveta 82/459/EGS z dne 24. junija 1982 o vzpostavitvi vzajemne izmenjave informacij in podatkov iz merilnih mrež in posameznih postaj za merjenje onesnaženosti zraka v državah članicah [7], omogočajo vzpostavitev celovitejše in bolj reprezentativne izmenjave informacij s povečanjem števila obravnavanih onesnaževal in z vključitvijo merilnih mrež in posameznih postaj, ki merijo onesnaženost zunanjega zraka;

(6) ker naj se razlikuje med informacijo, ki jo je vedno treba predložiti, še zlasti v zvezi z Direktivo Sveta 96/62/ES z dne 27. septembra 1996 o ocenjevanju in upravljanju kakovosti zunanjega zraka [8] (v nadaljnjem besedilu "Direktiva o kakovosti zraka"), in informacijo, ki jo je treba predložiti, če je na voljo;

(7) ker morajo biti zbrane informacije dovolj reprezentativne, da se omogoči kartiranje ravni onesnaženja v vsej Skupnosti;

(8) ker bo uporaba skupnih meril za validacijo in obdelavo rezultatov meritev povečala združljivost in primerljivost poslanih podatkov,

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Cilji

1. Vzpostavi se vzajemna izmenjava informacij in podatkov iz merilnih mrež in posameznih postaj, ki merijo onesnaženost zunanjega zraka, v nadaljnjem besedilu "vzajemna izmenjava". Uporablja se za:

- merilne mreže in postaje, vključno s podrobnimi informacijami o merilnih mrežah in postajah za spremljanje onesnaženosti zraka, delujočih v državah članicah,

- meritve kakovosti zraka, pridobljenih s postaj: izmenjava vključuje podatke, izračunane v skladu s točkama 3 in 4 Priloge I iz meritev onesnaženosti zraka v državah članicah.

2. Komisija in organi iz člena 6 so odgovorni za delovanje vzajemne izmenjave. Da bi izkoristila izkušnje Evropske agencije za okolje, in v okviru svojih pristojnosti, Komisija na Evropsko agencijo za okolje, med drugim, prenaša delovanje in praktično izvajanje informacijskega sistema.

Člen 2

Onesnaževala

1. Vzajemna izmenjava vključuje onesnaževala zraka, navedena v Prilogi I k Direktivi o kakovosti zraka.

2. V okviru vzajemne izmenjave države članice poročajo tudi o onesnaževalih zraka, naštetih v točki 2 Priloge I, če so ustrezni podatki na voljo organom, navedenim v členu 6, in jih države članice stalno merijo.

Člen 3

Postaje

Vzajemna izmenjava v smislu člena 1 vključuje postaje:

- ki se uporabljajo v okviru izvajanja direktiv, sprejetih v skladu s členom 4 Direktive o kakovosti zraka,

- ki jih bodo, ne da bi bile vključene v direktive iz prve alinee, države članice izbrale za ta namen med obstoječimi postajami na nacionalni ravni, da se ocenijo lokalne ravni onesnaženosti za onesnaževala, našteta v točki 2 Priloge I, in regionalne (tako imenovane "ravni ozadja") ravni onesnaženosti za vsa onesnaževala, našteta v Prilogi I,

- ki so po možnosti sodelovale v vzajemni izmenjavi podatkov, ki jo je vzpostavila Odločba 82/459/EGS, pod pogojem, da niso vključene v drugi alinei.

Člen 4

Zahtevane informacije o merilnih mrežah in postajah

1. Informacije, ki se sporočijo Komisiji, zadevajo značilnosti merilnih postaj, merilno opremo in postopke delovanja teh postaj ter strukturo in organizacijo merilne mreže, v katero spadajo. Te informacije se pošljejo, razen če so Komisiji že na voljo v okviru veljavne zakonodaje o kakovosti zraka. Zahtevane informacije so okvirno navedene v Prilogi II. V skladu s postopkom iz člena 7 Komisija podrobno opredeli minimalne informacije, ki jih pošljejo države članice.

2. V zvezi s postajami iz prve alinee člena 3 se bo vzajemna izmenjava začela uporabljati z začetkom veljavnosti zakonodaje, na katero se sklicuje člen 4 Direktive o kakovosti zraka.

3. Najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti te odločbe bo Komisija državam članicam dala na voljo obstoječo podatkovno bazo z informacijami, ki so jih njene službe že zbrale, in programsko orodje, ki omogoča njeno uporabo in posodabljanje. Države članice popravijo, spremenijo in/ali dopolnijo te informacije. Posodobljene računalniške datoteke se pošljejo Komisiji v teku drugega leta po začetku veljavnosti te odločbe in najpozneje do 1. oktobra.

Te informacije bodo dostopne javnosti preko informacijskega sistema, ki ga bo vzpostavila Evropska agencija za okolje; na zahtevo se informacije lahko pridobijo tudi od Agencije ali držav članic.

4. V skladu s postopkom iz člena 7 Komisija določi tehnične postopke za prenos informacij, upoštevajoč določbe člena 1(2).

5. Potem, ko države članice prvič pošljejo informacije, Komisija poslane podatke vključi v svojo podatkovno bazo in vsako leto pripravi tehnično poročilo o zbranih informacijah; državam članicam da na voljo posodobljeno podatkovno bazo "merilne mreže-postaje" najpozneje do 1. julija. Države članice popravijo, spremenijo in/ali dopolnijo te informacije. Posodobljene računalniške datoteke se pošljejo Komisiji najpozneje do 1. oktobra.

Člen 5

Informacije o podatkih, pridobljenih na postajah

1. Komisiji se zagotovijo naslednji rezultati:

(a) podatki, opredeljeni v točkah 3 in 4 Priloge I, za postaje iz prve alinee člena 3 in izbrane v skladu z merili, opredeljenimi v direktivah, sprejetih v skladu s členom 4 Direktive o kakovosti zraka; pri izbiri postaj se upoštevajo različna merila kakovosti zraka v vsaki državi članici;

(b) vsaj letni podatki, opredeljeni v točki 4 Priloge I, za vse ostale postaje iz druge alinee člena 3;

(c) podatke, opredeljene v točkah 3 in 4 Priloge I, za vse postaje iz tretje alinee člena 3.

Ti podatki se pošljejo, razen če so Komisiji na voljo v skladu z veljavno zakonodajo o kakovosti zraka.

2. Države članice so odgovorne za validacijo poslanih podatkov ali podatkov, uporabljenih za izračun vrednosti, poslanih v skladu s splošnimi pravili iz Priloge III. Vsako združevanje podatkov in statistični izračuni države članice morajo izpolnjevati merila, ki so vsaj tako stroga kot merila iz Priloge IV.

3. Države članice pošljejo rezultate za koledarsko leto najpozneje do 1. oktobra naslednjega leta; prvi sklop poslanih podatkov vključuje koledarsko leto 1997.

4. Kolikor je to mogoče, države članice pošljejo Komisiji informacije, zbrane od 1. oktobra 1989 do datuma začetka veljavnosti te odločbe, s postaj, ki so sodelovale pri vzajemni izmenjavi informacij, vzpostavljeni z Odločbo 82/459/EGS.

5. V skladu s postopkom iz člena 7 Komisija, ob upoštevanju določb člena 1(2), določi tehnične postopke za prenos rezultatov.

6. Komisija vključi podatke, poslane v njeno podatkovno bazo, in vsako leto pripravi tehnično poročilo o zbranih informacijah ter državam članicam da na voljo posodobljeno podatkovno bazo o "rezultatih".

Te informacije bodo dostopne javnosti preko informacijskega sistema, ki ga bo vzpostavila Evropska agencija za okolje; na zahtevo lahko informacije zagotovi tudi Agencija.

Informacije, dostopne, poslane ali vključene v poročilo, bodo temeljile samo na validiranih podatkih.

7. Komisija pripravi splošno poročilo za javnost, v katerem so povzeti zbrani podatki in nakazani temeljni trendi kakovosti zraka v Evropski uniji.

8. V dogovoru z državami članicami Komisija zagotovi mednarodnim organom prenos izbranih podatkov, potrebnih za različne mednarodne programe.

Člen 6

Vsaka država članica imenuje enega ali več organov, odgovornih za izvajanje in delovanje vzajemne izmenjave, in o tem nemudoma obvesti Komisijo.

Člen 7

V skladu s postopkom iz člena 12 Direktive o kakovosti zraka Komisija, kjer je primerno, določi podrobnosti za naslednje:

- pripravo in posodobitev postopkov za prenos podatkov in informacij,

- povezavo z aktivnostmi, ki jih izvaja Evropska agencija za okolje na področju onesnaženosti zraka,

- spremembe točk 2, 3 in 4 Priloge I, Priloge II, Priloge III in Priloge IV,

- kako upoštevati nove koncepte merilnih metod v postopku vzajemne izmenjave,

- razširitev postopka na podatke in informacije iz tretjih držav.

Člen 8

Najpozneje ob koncu petletnega obdobja po začetku veljavnosti te odločbe Komisija predloži Svetu poročilo o njenem izvajanju. Poročilu se priložijo morebitni predlogi za spremembo te odločbe, za katere Komisija meni, da so ustrezni.

Člen 9

Ta odločba se uporablja od 1. januarja 1997.

Člen 10

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 27. januarja 1997

Za Svet

Predsednik

G. Zalm

[1] UL C 281, 7.10.1994, str. 9.

[2] UL C 110, 2.5.1995, str. 3.

[3] Mnenje Evropskega parlamenta z dne 16. junija 1995 (UL C 166, 3.7.1995, str. 177), Skupno stališče Sveta z dne 26. februarja 1996 (UL C 219, 27.7.1996, str. 1) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. septembra 1996 (UL C 320, 28.10.1996, str. 74).

[4] UL C 138, 17.5.1993, str. 5.

[5] UL L 120, 11.5.1990, str. 1.

[6] UL L 194, 25.7.1975, str. 32. Odločba, razveljavljena z Odločbo 82/459/EGS (UL L 210, 19.7.1982, str. 1).

[7] UL L 210, 19.7.1982, str. 1.

[8] UL L 296, 21.11.1996, str. 55.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

SEZNAM ONESNAŽEVAL, STATISTIČNIH PARAMETROV IN MERSKIH ENOT

1. Onesnaževala, našteta v Prilogi I k Direktivi o kakovosti zraka

2. Onesnaževala, ki niso našteta v Prilogi I k Direktivi o kakovosti zraka:

CS2 | ogljikov disulfid |

C6H5-CH3 | toluen |

C6H5. CH = CH2 | stiren |

C2 = CH-CN | akrilnitril |

HCHO | formaldehid |

C2HCl3 | trikloroetilen |

C2Cl4 | tetrakloroetilen |

CH2Cl2 | diklorometan |

BaP | benzo(a)piren |

VC | vinilklorid |

VOC (NM) | hlapne organske spojine (skupne nemetanske) |

VOC (T) | hlapne organske spojine (skupne) |

PAN | peroksiacetilnitrat |

NOx | dušikovi oksidi |

N-dep. | mokra dušikova usedlina |

S-dep. | mokra žveplena usedlina |

AD | kisla usedlina |

CH2 = CH-CH = CH2 | butadien 1,3 |

H2S | vodikov sulfid |

Cr | krom |

Mn | mangan |

NH3 | amoniak |

3. Podatki, merske enote in čas povprečenja

Onesnaževalo | Povprečeno v | Izraženo v |

| |

1.SO2 | žveplov dioksid | 24 h |

2.AD | kisla usedlina | 1 mesec | |

3.SA | močna kislost | 24 h | ekvivalent SO2 |

4.SPM | suspendirani delci (skupaj) | 24 h | |

5.PM10 | suspendirani delci (< 10 μm) | 24 h | |

6.BS | dim | 24 h | |

7.O3 | ozon | 1 h | |

8.NO2 | dušikov dioksid | 1 h | |

9.NOx | dušikovi oksidi | 1 h | ekvivalent NO2 |

10.CO | ogljikov monoksid | 1 h | |

11.H2S | vodikov sulfid | 24 h | |

12.Pb | svinec | 24 h | |

13.Hg | živo srebro | 24 h | |

14.Cd | kadmij | 24 h | |

15.Ni | nikelj | 24 h | |

16.Cr | krom | 24 h | |

17.Mn | mangan | 24 h | |

18.As | arzen | 24 h | |

19.CS2 | ogljikov disulfid | 1 h | |

20.C6H6 | benzen | 24 h | |

21.C6H5-CH3 | toluen | 24 h | |

22.C6H5. CH = CH2 | stiren | 24 h | |

23.CH2 = CH-CN | akrilnitril | 24 h | |

24.CH2 = CH-CH = CH2 | butadien 1,3 | 24 h | |

25.HCHO | formaldehid | 1 h | |

26.C2HCl3 | trikloroetilen | 24 h | |

27.C2Cl4 | tetrakloroetilen | 24 h | |

28.CH2Cl2 | diklorometan | 24 h | |

29.BaP | benzo(a)piren | 24 h | |

30.PAH | poliaromatični ogljikovodiki | 24 h | |

31.VC | vinilklorid | 24 h | |

32.VOC (NM) | hlapne organske spojine (skupne nemetanske) | 24 h | |

33.VOC (T) | hlapne organske spojine (skupne) | 24 h | |

34.PAN | peroksiacetil nitrat | 1 h | |

35.NH3 | amoniak | 24 h | |

36.N-dep. | mokra dušikova usedlina | 1 mesec | ekvivalent N |

37.S-dep. | mokra žveplena usedlina | 1 mesec | ekvivalent S |

4. Podatki, izračunani v koledarskem letu, ki se pošljejo Komisiji:

- Za onesnaževala od 1 do 35:

aritmetična sredina, mediana, 98-ti percentil (in 99,9-ti, ki se lahko pošlje prostovoljno za onesnaževala, za katera se povprečje izračunava na 1 uro) in maksimalna vrednost, izračunana iz neobdelanih podatkov, ki ustrezajo priporočenim časom povprečenja iz zgornje tabele; za onesnaževalo 7 (ozon) naj se statistični parametri izračunajo tudi iz povprečnih vrednosti v 8 urah;

- Za onesnaževala 2, 36 in 37:

aritmetična sredina, izračunana iz neobdelanih podatkov, ki ustrezajo priporočenim časom povprečenja iz zgornje tabele.

X-ti percentil naj se izračuna iz dejansko izmerjenih vrednosti. Vse vrednosti naj se navedejo v naraščajočem zaporedju:

X1 < = X2 < = X3 < = … < = Xk < = … < = XN-1 < = XN

X-ti percentil je vrednost k, izračunana kot sledi:

k = (q * N)

pri čemer je q enak x/100 in je N število dejansko izmerjenih vrednosti. Vrednost (q * N) naj se zaokroži na najbližje celo število.

Vsi rezultati naj se izrazijo v mikrogramih/m3 (pri naslednjih pogojih temperature in tlaka: 293 oK in 101,3 kPa), razen za onesnaževala 2, 36 in 37, za katera naj se rezultati izrazijo v g/m2/leto.

--------------------------------------------------

PRILOGA II

INFORMACIJE O MERILNIH MREŽAH, POSTAJAH IN MERILNIH TEHNIKAH

V okviru možnosti naj se zagotovi toliko zbranih podatkov o naslednjih okvirnih točkah, kot je izvedljivo:

I. INFORMACIJE O MERILNIH MREŽAH

- Naziv,

- Kratica,

- Geografska pokritost (lokalna industrija, mesto/velemesto, urbano območje/somestje, okraj, regija, celotna država),

- Organ, odgovoren za upravljanje merilne mreže

- naziv,

- ime odgovorne osebe,

- naslov,

- št. telefona in faksa,

- Časovna referenčna osnova (GMT, lokalni čas)

II. INFORMACIJE O POSTAJAH

1. Splošne informacije

- Naziv,

- Referenčna številka ali koda,

- Naziv tehničnega organa, odgovornega za postajo (če ni isti kot organ, odgovoren za merilno mrežo)

- Vrsta postaje,

- prometna,

- industrijska,

- za merjenje ozadja,

- Namen postaje (lokalna, nacionalna, EU, GEMS, OECD, EMEP,…),

- Geografske koordinate,

- Nadmorska višina,

- NUTS raven III,

- Merjena onesnaževala,

- Merjeni meteorološki parametri,

- Druge pomembne informacije: prevladujoča smer vetra, razmerje med oddaljenostjo od najbližjih ovir in njihovo višino,…

2. Lokalno okolje/krajinska morfologija

- Vrsta območja

- urbano,

- primestno,

- podeželsko,

- Opredelitev območja

- stanovanjsko,

- poslovno,

- industrijsko,

- kmetijsko,

- naravno,

- Število prebivalcev območja.

3. Glavni viri emisij

- javno energetsko omrežje, kogeneracija in daljinsko ogrevanje,

- komercialne, institucionalne in individualne kurilne naprave,

- industrijske kurilne naprave,

- proizvodni postopki,

- pridobivanje in distribucija fosilnih goriv,

- uporaba topil,

- cestni promet,

- drugi mobilni viri in stroji (opredelite),

- obdelava odpadkov in njihovo odlaganje,

- kmetijstvo,

- narava.

4. Opredelitev prometa

(samo za prometne postaje)

- široka ulica z

- veliko količino prometa (več kot 10000 vozil na dan),

- zmerno količino prometa (med 2000 in 10000 vozil na dan),

- majhno količino prometa (manj kot 2000 vozil na dan),

- ozka ulica z

- veliko količino prometa (več kot 10000 vozil na dan),

- zmerno količino prometa (med 2000 in 10000 vozil na dan),

- majhno količino prometa (manj kot 2000 vozil na dan),

- kanjonska ulica z

- veliko količino prometa (več kot 10000 vozil na dan),

- zmerno količino prometa (med 2000 in 10000 vozil na dan),

- majhno količino prometa (manj kot 2000 vozil na dan),

- avtocesta z

- veliko količino prometa (več kot 10000 vozil na dan),

- zmerno količino prometa (med 2000 in 10000 vozil na dan),

- majhno količino prometa (manj kot 2000 vozil na dan),

- drugo: križišče, semafor, parkirišče, avtobusna postaja, postaja za taksije,…

III. INFORMACIJE O MERILNIH TEHNIKAH

- Oprema

- naziv,

- analitična metoda,

- Značilnosti vzorčenja

- mesto vzorčevalne točke (fasada zgradbe, pločnik, robnik, dvorišče),

- višina vzorčevalne točke,

- dolžina vzorčevalnega napeljave,

- čas integracije rezultatov,

- čas vzorčenja,

- Kalibracija

- vrsta: avtomatska, ročna, avtomatska in ročna,

- metoda,

- pogostnost.

--------------------------------------------------

PRILOGA III

POSTOPEK VALIDACIJE PODATKOV IN KODE KAKOVOSTI

1. Postopek validacije

Postopek validacije naj:

- upošteva, na primer, motnje zaradi vzdrževanja, kalibracije ali tehničnih problemov, nesorazmernih meritev in podatkov, ki nakazujejo hitre spremembe, kot je čezmerno upadanje ali naraščanje,

Podatki naj se revidirajo tudi na podlagi meril, utemeljenih na poznavanju podnebnih in meteoroloških vplivov, značilnih za kraj v času merjenja, in

- omogoči odkrivanje napačnih meritev s tehnikami, kot je primerjava s predhodnimi meseci in drugimi onesnaževali ter analiza standardnih deviacij.

Seznam validacije, pripravljen med označevanjem podatkov, naj se pregleda in preveri.

2. Kode kakovosti

Šteje se, da so vsi poslani podatki veljavni, razen kadar so označeni s kodo T ali N, ki sta opredeljeni spodaj:

Koda T : ustreza podatkom, ki (še) niso bili predmet postopka validacije, opisanega v točki 1.

Koda N : ustreza podatkom, ki so bili med postopkom validacije, opisanem v točki 1, označeni kot napačni ali dvomljivi.

--------------------------------------------------

PRILOGA IV

MERILA ZA ZDRUŽEVANJE PODATKOV IN IZRAČUN STATISTIČNIH PARAMETROV

(a) Združevanje podatkov

Merila za izračun enournih in 24-urnih vrednosti iz podatkov s krajšim časom povprečenja so:

—za enourne vrednosti: vsaj | 75 % veljavnih podatkov; |

—za 24-urne vrednosti: | več kot 50 % enournih veljavnih podatkov in ne več kot 25 % zaporednih zavrnjenih podatkov o vrednosti (koda N). |

(b) Izračun statističnih parametrov

—za povprečje in mediano: | več kot 50 % sprejetih podatkov; |

—za 98-ti, 99,9-ti percentil in največjo vrednost: več kot | 75 % sprejetih podatkov. |

Razmerje med številom veljavnih podatkov za dva letna časa v obravnavanem letu ne more preseči 2, če sta letna časa zima (od januarja do vključno marca in od oktobra do vključno decembra) in poletje (od aprila do vključno septembra).

--------------------------------------------------