SL Uradni list Evropske unije L 288/27

DIREKTIVA 2007/60/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. oktobra 2007

o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Poplave lahko povzročijo smrtne žrtve, razseljenost ljudi in škodo okolju, resno ogrozijo gospodarski razvoj in oslabijo gospodarske dejavnosti Skupnosti.

(2) Poplave so naravni pojav, ki ga ni mogoče preprečiti. Vendar nekatere človeške dejavnosti (kot so povečevanje naseljenih območij in premoženjske vrednosti na poplavnih območjih ter zmanjševanje naravnega zadrževanja vode z rabo tal) in podnebne spremembe prispevajo k povečanju verjetnosti pojava in škodljivih posledic poplav.

(3) Izvedljivo in zaželeno je zmanjšati nevarnost škodljivih posledic zlasti za zdravje in življenje ljudi, okolje, kulturno dediščino, gospodarsko dejavnost in za infrastrukturo, ki je povezana s poplavami. Vendar je treba ukrepe za zmanjšanje teh tveganj, kolikor je le mogoče, usklajevati po celotnem povodju, da bi bili učinkoviti.

(4) Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (3) zahteva pripravo načrtov za obvladovanje na ravni povodja za vsako vodno območje, da se doseže dobro ekološko in kemijsko stanje, ter bo prispevala k blažitvi posledic poplav. Vendar zmanjšanje tveganja poplav ni eden glavnih ciljev te direktive, niti ne upošteva prihodnjih sprememb glede tveganja poplav, ki so posledica podnebnih sprememb.

(5) Sporočilo Komisije z dne 12. julija 2004 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Obvladovanje nevarnosti poplav – preprečevanje poplav, varstvo pred njimi in ublažitev posledic“ določa analizo in pristop k obvladovanju poplavne ogroženosti na ravni Skupnosti ter navaja, da bi uravnoteženo in usklajeno ukrepanje na ravni Skupnosti prineslo znatno dodano vrednost in izboljšalo splošno raven varstva pred poplavami.

(6) Učinkovito preprečevanje poplav in ublažitev posledic zahtevata poleg usklajevanja med državami članicami tudi sodelovanje s tretjimi državami. To je v skladu z Direktivo 2000/60/ES in mednarodnimi načeli obvladovanja poplavne ogroženosti, kakor so se razvili predvsem v okviru Konvencije Združenih narodov o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer, ki je bila odobrena s Sklepom Sveta 95/308/ES (4), in vseh naslednjih sporazumih o njeni uporabi.

(7) Odločba Sveta 2001/792/ES, Euratom z dne 23. oktobra 2001 o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti za pospeševanje okrepljenega sodelovanja na področju civilne zaščite (5) aktivira podporo in pomoč iz držav članic v primeru velikih nesreč, vključno s poplavami. Civilna zaščita lahko zagotovi ustrezen odziv za prizadeto prebivalstvo ter izboljša pripravljenost in odpornost.

(8) Na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (6) je mogoče dodeliti hitro finančno pomoč v primeru večje nesreče za pomoč prizadetemu prebivalstvu, naravnim predelom, regijam in državam za vzpostavitev čim bolj običajnih pogojev. Pomoč iz sklada se vendar lahko uporabi le za nujne ukrepe in ne za aktivnosti, ki se zgodijo pred nesrečo.

(9) Pri oblikovanju politike, ki se nanaša na uporabo vode in tal, bi morale države članice in Skupnost upoštevati morebitni vpliv te politike na poplavno ogroženost in njeno obvladovanje.

(10) Na območju Skupnosti se pojavljajo različne vrste poplav, kot so poplave rek, nenadne poplave, poplave v mestih in poplave morja na obalnih območjih. Škoda, ki jo povzročijo poplave, se lahko tudi razlikuje po državah in regijah Skupnosti. Zato morajo cilje v zvezi z obvladovanjem poplavne ogroženosti določiti države članice same, temeljiti pa morajo na lokalnih in regionalnih okoliščinah.

(11) Na nekaterih območjih Skupnosti se poplavna ogroženost lahko šteje kot majhna, na primer na redko naseljenih ali nenaseljenih območjih ali na območjih z omejenim gospodarskim potencialom ali omejeno ekološko vrednostjo. V vsakem vodnem območju ali območju upravljanja je treba oceniti poplavno ogroženost in potrebo po nadaljnjem ukrepanju – npr. z ovrednotenjem možnosti za ublažitev učinkov poplav.

(12) Da bi imeli na voljo učinkovito orodje za pridobivanje informacij ter dragoceno podlago za določanje prednostnih nalog in sprejemanje nadaljnjih tehničnih, finančnih in političnih odločitev v zvezi z obvladovanjem poplavne ogroženosti, je treba zagotoviti pripravo kart poplavne nevarnosti in kart poplavne ogroženosti, ki prikazujejo morebitne škodljive posledice, povezane z različnimi vrstami poplav, vključno z informacijami o mogočih virih onesnaževanja okolja zaradi poplav. Pri tem bi morale države članice oceniti dejavnosti, zaradi katerih se povečuje poplavna ogroženost.

(13) Da bi se izognili negativnim vplivom poplav na zadevnem območju in jih zmanjšali, je primerno zagotoviti načrte za obvladovanje poplavne ogroženosti. Vzroki in posledice poplav se razlikujejo po državah in regijah Skupnosti. Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti morajo zato upoštevati posebne značilnosti območij, ki jih pokrivajo, ter zagotoviti rešitve, prilagojene potrebam in prednostnim nalogam teh območij, obenem pa morajo zagotavljati ustrezno usklajenost znotraj vodnih območij in spodbujati uresničevanje okoljskih ciljev, določenih v zakonodaji Skupnosti. Države članice bi se morale zlasti vzdržati sprejemanja ukrepov ali izvajanja dejavnosti, zaradi katerih se močno povečuje poplavna ogroženost v drugih državah članicah, razen če so ti ukrepi usklajeni in so udeležene države članice našle sporazumno rešitev.

(14) Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti naj se usmerijo na preprečevanje, varstvo in pripravljenost. Da bi rekam zagotovili več prostora, bi morali v načrtih, kolikor je mogoče, upoštevati ohranjanje in/ali obnovo poplavnih območij ter ukrepe za preprečevanje in zmanjševanje škode na zdravju ljudi, okolju, kulturni dediščini in gospodarski dejavnosti. Dele načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti je treba redno pregledovati in po potrebi posodobiti ob upoštevanju verjetnih učinkov klimatskih sprememb na pojavljanje poplav.

(15) V okviru obvladovanja poplavne ogroženosti je zelo pomembno načelo solidarnosti. V tem pogledu naj bi se države članice spodbudilo k pravični porazdelitvi odgovornosti pri skupnem sprejemanju ukrepov v zvezi z obvladovanjem poplavne ogroženosti v celotnem rečnem toku, od katerih imajo vsi korist.

(16) Za preprečevanje podvajanja naj imajo države članice pravico, da za doseganje ciljev in izpolnjevanje zahtev te direktive uporabljajo obstoječe predhodne ocene poplavne ogroženosti, karte poplavne nevarnosti in ogroženosti ter načrte za obvladovanje poplavne ogroženosti.

(17) Razvoj načrtov upravljanja povodij na podlagi Direktive 2000/60/ES in načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti na podlagi te direktive sta elementa celostnega upravljanja povodij. Oba postopka morata zato uporabiti vzajemni potencial skupnih sinergij in koristi ob upoštevanju okoljskih ciljev Direktive 2000/60/ES, kar bo zagotovilo učinkovitost in razumno rabo virov, pri čemer je treba upoštevati, da so pristojni organi in območja upravljanja v tej direktivi in Direktivi 2000/60/ES lahko različna.

(18) Države članice bi morale svoje ocene, karte in načrte pripraviti na podlagi primerne najboljše prakse in najboljših razpoložljivih tehnologij, ki ne povzročajo prekomernih stroškov na področju obvladovanja poplavne ogroženosti.

(19) V primeru večnamenske rabe vodnih teles pri različnih oblikah trajnostnih človeških dejavnosti (npr. obvladovanje poplavne ogroženosti, ekologija, rečna plovba ali hidroelektrarne) ter ob upoštevanju vplivov teh rab na vodna telesa zagotavlja Direktiva 2000/60/ES jasen in pregleden postopek za obravnavanje takšnih rab in vplivov, vključno z možnimi odstopanji od ciljev „dobrega stanja“ ali „neposlabševanja stanja“ iz člena 4. V členu 9 Direktive 2000/60/ES je zagotovljeno povračilo stroškov.

(20) Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7).

(21) Komisija bi morala biti pooblaščena zlasti za prilagajanje Priloge znanstvenemu in tehničnemu napredku. Ker so to ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, jih je treba sprejeti po regulativnem postopku s pregledom, predvidenim v členu 5a Sklepa 1999/468/ES.

(22) Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so zlasti priznana v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. Prizadeva si predvsem za spodbujanje vključevanja visoke ravni varstva okolja v politike Skupnosti v skladu z načelom trajnostnega razvoja, kot je določeno v členu 37 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije.

(23) Ker ciljev te direktive, in sicer vzpostavitev okvira za ukrepe zmanjšanja ogroženosti pred škodo poplav, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvirov, potrebnih za doseganje navedenih ciljev.

(24) V skladu z načeloma sorazmernosti in subsidiarnosti in Protokolom o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, priloženega Pogodbi, ter glede na obstoječe zmogljivosti držav članic je treba dopustiti precej prilagodljivosti na lokalni in regionalni ravni, zlasti za organizacijo in odgovornosti organov.

(25) V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (8) so države članice v svojo korist in korist Skupnosti pozvane k pripravi in objavi svojih tabel, ki bodo v kar največji meri prikazovale primerjavo med direktivo in prenesenimi ukrepi –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Namen te direktive je vzpostaviti okvir za oceno in obvladovanje poplavne ogroženosti v Skupnosti s ciljem zmanjšanja škodljivih posledic poplav na zdravje ljudi, okolje, kulturno dediščino in gospodarske dejavnosti.

Člen 2

Poleg opredelitev pojmov „reka“, „povodje“, „porečje“ in „vodno območje“ iz člena 2 Direktive 2000/60/ES se uporabijo tudi naslednje opredelitve pojmov:

1. „poplava“ pomeni začasno prekritje zemljišča z vodo, ki običajno ni prekrito z vodo. To vključuje poplave, ki jih povzročijo reke, gorski hudourniki, občasni sredozemski vodotoki, ter poplave, ki jih povzroči morje v obalnih območjih, lahko pa izključuje poplave iz kanalizacijskih sistemov;

2. „poplavna ogroženost“ pomeni kombinacijo verjetnosti nastopa poplavnega dogodka in morebitnih s poplavo povezanih škodljivih posledic za zdravje ljudi, okolje, kulturno dediščino in gospodarske dejavnosti.

Člen 3

1. Države članice za namene te direktive uporabljajo dogovore iz člena 3(1), (2), (3), (5) in (6) Direktive 2000/60/ES.

2. Države članice pa lahko za izvajanje te direktive:

(a) imenujejo pristojne upravne organe, ki niso organi, določeni v skladu s členom 3(2) Direktive 2000/60/ES;

(b) opredelijo nekatera obalna območja ali posamezna povodja, ki jih dodelijo območju upravljanja, ki pa ni tisto, ki je določeno v skladu s členom 3(1) Direktive 2000/60/ES.

V teh primerih države članice Komisiji sporočijo informacije iz Priloge I k Direktivi 2000/60/ES do 26. maja 2010. V ta namen se vsako sklicevanje na pristojne organe in vodna območja šteje kot sklicevanje na pristojne organe in območje upravljanja iz tega člena. Države članice obvestijo Komisijo o vseh spremembah glede informacij, sporočenih v skladu s tem odstavkom, v treh mesecih od začetka uveljavitve take spremembe.

POGLAVJE II

PREDHODNA OCENA POPLAVNE OGROŽENOSTI

Člen 4

1. Države članice za vsako vodno območje ali območje upravljanja iz člena 3(2)(b) ali del mednarodnega vodnega območja, ki leži na njihovem ozemlju, opravijo predhodno oceno poplavne ogroženosti v skladu z odstavkom 2 tega člena.

2. Na podlagi razpoložljivih informacij oziroma informacij, ki jih je mogoče neposredno uporabiti, kot so na primer obstoječi podatki o preteklih poplavah in raziskave o dolgoročnem razvoju, zlasti glede vpliva podnebnih sprememb na pojav poplav, se predhodna ocena poplavne ogroženosti opravi zato, da se izdela ocena morebitne ogroženosti. Ocena vsebuje vsaj:

(a) karte vodnega območja v ustreznem merilu, vključno z mejami povodij, porečij in, kjer obstajajo, obalnih območij, ki prikazujejo topografijo in rabo tal;

(b) opis preteklih poplav, ki so imele znatne škodljive posledice za zdravje ljudi, okolje, kulturno dediščino in gospodarske dejavnosti in okolje ter za katere še zmeraj obstaja velika verjetnost, da se bodo v prihodnosti ponovile, vključno z njihovim obsegom in odtočnimi potmi poplavnih voda ter oceno škodljivih posledic, ki so jih povzročile;

(c) opis večjih poplav, ki so se zgodile v preteklosti in za katere se lahko pričakuje, da bi se lahko s podobnimi posledicami ponovile; glede na posebne potrebe držav članic, pa vsebuje tudi:

(d) oceno morebitnih škodljivih posledic prihodnjih poplav za zdravje ljudi, okolje, kulturno dediščino in gospodarske dejavnosti, ob upoštevanju, kolikor je to mogoče, dejavnikov, kot so topografija, položaj vodotokov ter njihove splošne hidrološke in geomorfološke značilnosti, vključno s poplavnimi območji kot naravnimi zadrževalnimi območji, učinkovitost obstoječe infrastrukture, ki jo je ustvaril človek za zaščito pred poplavami, položaj naseljenih območij, območij gospodarskih dejavnosti in dolgoročnega razvoja, vključno z vplivi podnebnih sprememb na pojav poplav.

3. V primeru mednarodnih vodnih območij ali območij upravljanja iz člena 3(2)(b), ki so skupne dvema ali več državam članicam, države članice zagotovijo izmenjavo ustreznih informacij med zadevnimi pristojnimi organi.

4. Države članice izdelajo predhodno oceno poplavne ogroženosti do 22. decembra 2011.

Člen 5

1. Na podlagi ocene poplavne ogroženosti iz člena 4 države članice za vsako vodno območje ali območje upravljanja iz člena 3(2)(b) ali del mednarodnega vodnega območja, ki leži na njihovem ozemlju, opredelijo tista območja, za katera država članica ugotovi, da obstaja možnost pomembne poplavne ogroženosti ali verjetnost, da bi se ta lahko pojavila.

2. Opredelitev območij iz odstavka 1, ki pripadajo mednarodnemu vodnemu območju ali območju upravljanja iz člena 3(2)(b), ki je skupna z drugo državo članico, se uskladi z zadevno državo članico.

POGLAVJE III

KARTE POPLAVNE NEVARNOSTI IN KARTE POPLAVNE OGROŽENOSTI

Člen 6

1. Države članice na ravni vodnega območja ali območja upravljanja iz člena 3(2)(b) za območja, določena v členu 5(1), pripravijo karte poplavne nevarnosti in karte poplavne ogroženosti v najustreznejšem merilu.

2. Za pripravo kart poplavne nevarnosti in kart poplavne ogroženosti za območja, ki so določena v členu 5 in so skupna z drugo državo članico, je potrebna predhodna izmenjava podatkov med zadevnimi državami članicami.

3. Karte poplavne nevarnosti zajemajo geografska območja, na katerih lahko pride do naslednjih vrst poplav:

(a) poplav z majhno verjetnostjo oziroma poplav, kot posledice izrednih dogodkov;

(b) poplav s srednjo verjetnostjo (verjetna povratna doba 100 let);

(c) poplav z veliko verjetnostjo, kjer je to primerno.

4. Za vsako vrsto poplav iz odstavka 3 se prikažejo naslednji podatki:

(a) obseg poplav;

(b) globina vode ali gladina vode, kar je ustrezno;

(c) kjer je to primerno, hitrost toka ali ustrezni pretok vode.

5. Karte poplavne ogroženosti prikazujejo morebitne škodljive posledice, povezane z vrstami poplav iz odstavka 3, ki se jih opiše z naslednjimi kazalci:

(a) okvirnim številom prebivalcev, ki jih lahko prizadene poplava;

(b) vrstami gospodarskih dejavnosti na območju, ki jih lahko prizadene poplava;

(c) obrati iz Priloge I Direktive Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (9), ki lahko v primeru poplav povzročijo nenamerno onesnaženje, in zavarovana območja iz Priloge IV(1)(i), (iii) in (v) Direktive 2000/60/ES, ki jih lahko prizadene poplava;

(d) drugimi podatki, za katere države članice menijo, da so koristni, kot na primer navedba območij, kjer lahko pride do poplav z visoko vsebnostjo toka sedimenta ali naplavin, in podatki o drugih večjih virih onesnaževanja.

6. Države članice se lahko odločijo, da se za obalna območja, na katerih je vzpostavljena ustrezna stopnja zaščite, priprava kart poplavne nevarnosti omeji na vrsto poplav iz odstavka 3(a).

7. Države članice se lahko odločijo, da se za območja, na katerih je vzrok za poplave podzemna voda, priprava kart poplavne ogroženosti omeji na vrsto poplav iz odstavka 3(a).

8. Države članice zagotovijo, da so karte poplavne nevarnosti in karte poplavne ogroženosti dokončane do 22. decembra 2013.

POGLAVJE IV

NAČRTI ZA OBVLADOVANJE POPLAVNE OGROŽENOSTI

Člen 7

1. Na podlagi kart iz člena 6 države članice v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena oblikujejo načrte za obvladovanje poplavne ogroženosti, usklajene na ravni vodnega območja ali območja upravljanja iz člena 3(2)(b), za območja, določena v členu 5(1), in območja iz člena 13(1)(b).

2. Države članice določijo ustrezne cilje za obvladovanje poplavne ogroženosti na območjih, določenih na podlagi člena 5(1), in območjih iz člena 13(1)(b) s poudarkom na zmanjšanju morebitnih škodljivih posledic poplav za zdravje ljudi, okolje, kulturno dediščino in gospodarske dejavnosti ter, če je to primerno, s poudarkom na ne gradbenih ukrepih in/ali na ukrepih za zmanjšanje verjetnosti nastopa poplavljanja.

3. Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti vključujejo ukrepe za uresničevanje ciljev iz odstavka 2 in vključujejo elemente iz dela A Priloge.

Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti morajo upoštevati tudi vidike, kot so stroški in koristi, obseg poplav ter odtočne poti poplavnih voda in območja, kjer bi se poplavne vode lahko zadržale, kot so naravna poplavna območja, okoljske cilje iz člena 4 Direktive 2000/60/ES, upravljanje tal in voda, prostorsko načrtovanje, rabo tal, ohranjanje narave ter plovbo in pristaniško infrastrukturo.

V načrtih za obvladovanje poplavne ogroženosti morajo biti obravnavani vsi vidiki obvladovanja poplavne ogroženosti, s poudarkom na preprečevanju, varstvu, pripravljenosti, vključno z napovedovanjem poplav in sistemi za zgodnje opozarjanje, in upoštevajo se značilnosti posameznega povodja ali porečja. Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti lahko vključujejo tudi spodbujanje praks trajnostne rabe tal, izboljšanje zadrževanja vode ter nadzorovano poplavljanje nekaterih območij v primeru poplavnega dogodka.

4. Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti, pripravljeni v eni državi članici, zaradi solidarnosti ne smejo vsebovati ukrepov, ki po obsegu in vplivu znatno povečujejo poplavno ogroženost gorvodno ali dolvodno v drugih državah v istem povodju ali porečju, razen če so ti ukrepi usklajeni in so zadevne države našle skupno rešitev v okviru člena 8.

5. Države članice zagotovijo, da so načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti dokončani in objavljeni do 22. decembra 2015.

Člen 8

1. Države članice za vodna območja ali območja upravljanja iz člena 3(2)(b), ki so v celoti na njihovem ozemlju, zagotovijo pripravo enega načrta za obvladovanje poplavne ogroženosti ali niz načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti, usklajenih na ravni vodnega območja.

2. Države članice zagotovijo v primeru mednarodnega vodnega območja ali območja upravljanja iz člena 3(2)(b), ki je v celoti na ozemlju Skupnosti, zagotovijo usklajevanje za pripravo enega mednarodnega načrta za obvladovanje poplavne ogroženosti ali niza načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti, usklajenih na ravni mednarodnega vodnega območja. V primeru, da takih načrtov ni, države članice pripravijo načrte za obvladovanje poplavne ogroženosti, ki zajemajo vsaj dele mednarodnega vodnega območja, ki so na njihovem ozemlju, in so do največje možne mere usklajeni na ravni mednarodnega vodnega območja.

3. Države članice si v primeru mednarodnega vodnega območja ali območja upravljanja iz člena 3(2)(b), ki sega prek meja Skupnosti, prizadevajo pripraviti en mednarodni načrt za obvladovanje poplavne ogroženosti ali niz načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti, usklajenih na ravni mednarodnega vodnega območja; kjer to ni mogoče, se za dele mednarodnega povodja, ki so na njihovem ozemlju, uporablja odstavek 2.

4. Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti iz členov 2 in 3 se, če se to zdi potrebno državam članicam s skupnimi porečji, dopolnijo s podrobnejšimi načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti, usklajenimi na ravni mednarodnih porečij.

5. Kadar država članica ugotovi, da določene zadeve, ki vplivajo na obvladovanje poplavne ogroženosti njenih voda, ne more rešiti sama, lahko o njih poroča Komisiji in kateri koli drugi zadevni državi članici ter priporoči način reševanja te zadeve.

Komisija na vsako poročilo ali priporočila držav članic odgovori v šestih mesecih.

POGLAVJE V

USKLAJEVANJE Z DIREKTIVO 2000/60/ES, OBVEŠČANJE JAVNOSTIIN JAVNO POSVETOVANJE

Člen 9

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za usklajeno uporabo te direktive in Direktive 2000/60/ES s poudarkom na možnostih za večjo učinkovitost in boljšo izmenjavo podatkov ter za medsebojno dopolnjevanje in korist ob upoštevanju okoljskih ciljev iz člena 4 Direktive 2000/60/ES. Zlasti pa:

1. priprava prvih kart poplavne nevarnosti in poplavne ogroženosti ter njihovi nadaljnji pregledi iz členov 6 in 14 te direktive potekajo tako, da so informacije, ki jih vsebujejo, skladne z ustreznimi informacijami, predloženimi v skladu z Direktivo 2000/60/ES. Karte se usklajujejo in se lahko vključijo v preglede iz člena 5(2) Direktive 2000/60/ES;

2. priprava prvih načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti in njihovi nadaljnji pregledi iz členov 7 in 14 te direktive potekajo usklajeno s pregledi načrtov upravljanja povodij iz člena 13(7) Direktive 2000/60/ES in so lahko vanje tudi vključeni;

3. dejavno vključevanje vseh zainteresiranih strani iz člena 10 te direktive je treba po potrebi uskladiti z dejavnim vključevanjem zainteresiranih strani iz člena 14 Direktive 2000/60/ES.

Člen 10

1. V skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti države članice zagotovijo, da so predhodna ocena poplavne ogroženosti, karte poplavne nevarnosti, karte poplavne ogroženosti in načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti dostopni javnosti.

2. Države članice spodbujajo dejavno vključevanje zainteresiranih strani pri izdelavi, pregledovanju in posodabljanju načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti iz poglavja IV.

POGLAVJE VI

IZVEDBENI UKREPI IN SPREMEMBE

Člen 11

1. V skladu z regulativnim postopkom iz člena 12(2) lahko Komisija sprejme tehnične obrazce za namen obdelave in prenosa podatkov, vključno s statističnimi in kartografskimi podatki. Tehnični obrazce naj bi se sprejeli vsaj dve leti pred datumom, navedenim v členih 4(4), 6(8) in 7(5), ter ob upoštevanju obstoječih standardov in obrazcev, pripravljenih v skladu z ustreznimi akti Skupnosti.

2. Komisija lahko, ob upoštevanju obdobij za pregledovanje in posodobitev, prilagodi Prilogo glede na znanstveni in tehnični napredek.

Ti ukrepi, katerih namen je spremeniti nebistvene dele te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 12(3).

Člen 12

1. Komisiji pomaga odbor, ustanovljen na podlagi člena 21 Direktive 2000/60/ES.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

POGLAVJE VII

PREHODNE DOLOČBE

Člen 13

1. Države članice se lahko odločijo, da ne bodo izvedle predhodne ocene poplavne ogroženosti iz člena 4 za tista povodja, porečja ali obalna območja, za katera so:

(a) že pred 22. decembrom 2010 opravile oceno ogroženosti, da bi ugotovile, ali obstaja velika poplavna ogroženost ali verjetnost, da bi se ta lahko pojavila, na podlagi katere bi območje umestili med območja iz člena 5(1); ali

(b) pred 22. decembrom 2010 sklenile, da bodo pripravile karte poplavne nevarnosti in karte poplavne ogroženosti ter načrte za obvladovanje poplavne ogroženosti v skladu z ustreznimi določbami te direktive.

2. Države članice lahko sklenejo uporabiti karte poplavne nevarnosti in karte poplavne ogroženosti, dokončno oblikovane pred 22. decembrom 2010, če te vsebujejo enakovredne informacije, kot to zahteva člen 6.

3. Države članice lahko sklenejo uporabiti načrte za obvladovanje poplavne ogroženosti, dokončno oblikovane pred 22. decembrom 2010, če je vsebina teh načrtov enaka zahtevam za načrt iz člena 7.

4. Odstavki 1, 2 in 3 tega člena se uporabljajo brez poseganja v člen 14.

POGLAVJE VIII

PREGLEDI, POROČILA IN KONČNE DOLOČBE

Člen 14

1. Predhodna ocena poplavne ogroženosti ali ocena in odločitve iz člena 13(1) se pregledajo in po potrebi posodobijo do 22. decembra 2018, nato pa vsakih šest let.

2. Karte poplavne nevarnosti in karte poplavne ogroženosti se pregledajo, in če je potrebno, posodobijo do 22. decembra 2019, nato pa vsakih šest let.

3. Karte za obvladovanje poplavne ogroženosti se pregledajo in po potrebi posodobijo, vključno z vsebinami iz dela B Priloge, do 22. decembra 2021, nato pa vsakih šest let.

4. Morebitni vpliv podnebnih sprememb na pojav poplav se upošteva pri pregledu iz odstavkov 1 in 3.

Člen 15

1. Države članice dajo Komisiji na voljo predhodno oceno poplavne ogroženosti, karte poplavne nevarnosti, karte poplavne ogroženosti in načrte za obvladovanje poplavne ogroženosti iz členov 4, 6 in 7, pa tudi njihove preglede in, kjer so na voljo, njihove posodobitve v treh mesecih po datumih, navedenih v členih 4(4), 6(8), 7(5) in 14.

2. Države članice obvestijo Komisijo o odločitvah, sprejetih v skladu s členom 13(1), (2) in (3), in dajo na voljo ustrezne podatke o tem do datumov, navedenih v členu 4(4), členu 6(8) oziroma členu 7(5).

Člen 16

Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te direktive najpozneje do 22. decembra 2018, nato pa vsakih šest let. Pri pripravi poročila se upoštevajo vplivi podnebnih sprememb.

Člen 17

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 26. novembra 2009. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice sporočijo Komisiji besedilo glavnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga zajema ta direktiva.

Člen 18

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 19

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 23. oktobra 2007 Za Evropski parlament Predsednik H.-G. PÖTTERING Za Svet Predsednik M. LOBO ANTUNES

(1) UL C 195, 18.8.2006, str. 37.

(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2006 (UL C 300 E, 9.12.2006, str. 123), Skupno stališče Sveta z dne 23. novembra 2006 (UL C 311 E, 19.12.2006, str. 10) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. aprila 2007. Sklep Sveta z dne 18. septembra 2007.

(3) UL L 327, 22.12.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 2455/2001/ES (UL L 331, 15.12.2001, str. 1).

(4) UL L 186, 5.8.1995, str. 42.

(5) UL L 297, 15.11.2001, str. 7.

(6) UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

(7) UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

(8) UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

(9) UL L 257, 10.10.1996, str. 26. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 166/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 33, 4.2.2006, str. 1).