POSLOVNIK

9. parlamentarno obdobje

julij 2019

Opomba bralcu:

V skladu z odločitvijo Parlamenta o uporabi spolno nevtralnega jezika v svojih dokumentih je bil Poslovnik spremenjen na način, da upošteva smernice o tem, kot jih je odobrila skupina na visoki ravni za enakost med spoloma in raznolikost 11. aprila 2018.

Razlage členov (na podlagi člena 236) so zapisane v poševnem tisku.

VSEBINA

NASLOV I POSLANCI, PARLAMENTARNA TELESA IN POLITIČNE SKUPINE 11

POGLAVJE 1 POSLANCI EVROPSKEGA PARLAMENTA 11

Člen 1 Evropski parlament 11

Člen 2 Neodvisni mandat 12

Člen 3 Preverjanje veljavnosti mandatov poslancev 12

Člen 4 Trajanje mandata poslancev 13

Člen 5 Privilegiji in imunitete 13

Člen 6 Odvzem imunitete 14

Člen 7 Zaščita privilegijev in imunitete 14

Člen 8 Nujno ukrepanje predsednika za uveljavitev imunitete 15

Člen 9 Postopki v zvezi z imuniteto 15

Člen 10 Pravila ravnanja 16

Člen 11 Finančni interesi poslancev in register za preglednost 17

Člen 12 Notranje preiskave, ki jih opravi Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) 18

Člen 13 Opazovalci 18

POGLAVJE 2 FUNKCIONARJI PARLAMENTA 18

Člen 14 Poslanec, ki začasno predseduje 18

Člen 15 Kandidature in splošne določbe 18

Člen 16 Izvolitev predsednika – otvoritveni nagovor 19

Člen 17 Izvolitev podpredsednikov 19

Člen 18 Izvolitev kvestorjev 19

Člen 19 Trajanje mandata funkcionarjev 19

Člen 20 Prosta mesta 20

Člen 21 Predčasno prenehanje mandata 20

POGLAVJE 3 TELESA IN NALOGE 20

Člen 22 Naloge predsednika 20

Člen 23 Naloge podpredsednikov 20

Člen 24 Sestava predsedstva 21

Člen 25 Naloge predsedstva 21

Člen 26 Sestava konference predsednikov 22

Člen 27 Naloge konference predsednikov 22

Člen 28 Naloge kvestorjev 23

Člen 29 Konferenca predsednikov odborov 23

Člen 30 Konferenca predsednikov delegacij 23

Člen 31 Neprekinjenost funkcije med volilnim obdobjem 23

Člen 32 Javnost dela predsedstva in konference predsednikov 23

POGLAVJE 4 POLITIČNE SKUPINE 23

Člen 33 Vzpostavitev in razpustitev političnih skupin 23

Člen 34 Dejavnosti in pravni položaj političnih skupin 24

Člen 35 Medskupine 25

Člen 36 Samostojni poslanci 25

Člen 37 Sedežni red v sejni dvorani 25

NASLOV II ZAKONODAJNI IN PRORAČUNSKI POSTOPKI, POSTOPEK PODELITVE RAZREŠNICE IN DRUGI POSTOPKI 26

POGLAVJE 1 ZAKONODAJNI POSTOPKI - SPLOŠNE DOLOČBE 26

Člen 38 Letno načrtovanje 26

Člen 39 Spoštovanje temeljnih pravic 26

Člen 40 Preverjanje pravne podlage 27

Člen 41 Prenos zakonodajnih in izvedbenih pooblastil 27

Člen 42 Preverjanje finančne združljivosti 27

Člen 43 Pregled spoštovanja načel subsidiarnosti in sorazmernosti 28

Člen 44 Dostop do dokumentov in obveščanje Parlamenta 28

Člen 45 Zastopanje Parlamenta na sejah Sveta 28

Člen 46 Pravica Parlamenta, da predloži predloge 28

Člen 47 Zahteve Komisiji, naj predloži predloge 29

Člen 48 Obravnava pravno zavezujočih aktov 29

Člen 49 Pospešitev zakonodajnih postopkov 30

Člen 50 Zakonodajni postopki za pobude institucij, razen Komisije, ali držav članic 30

POGLAVJE 2 POSTOPEK V ODBORU 30

Člen 51 Zakonodajna poročila 30

Člen 52 Poenostavljeni postopek 31

Člen 53 Nezakonodajna poročila 31

Člen 54 Samoiniciativna poročila 31

Člen 55 Oblikovanje poročil 32

Člen 56 Mnenja odborov 32

Člen 57 Postopek s pridruženimi odbori 33

Člen 58 Postopek s skupnimi sejami odborov 34

POGLAVJE 3 REDNI ZAKONODAJNI POSTOPEK 34

ODDELEK 1 - PRVA OBRAVNAVA 34

Člen 59 Glasovanje v Parlamentu – prva obravnava 34

Člen 60 Vrnitev pristojnemu odboru 35

Člen 61 Ponovno posredovanje Parlamentu 36

Člen 62 Dogovor v prvi obravnavi 36

ODDELEK 2 - DRUGA OBRAVNAVA 36

Člen 63 Posredovanje stališča Sveta 36

Člen 64 Podaljšanje rokov 36

Člen 65 Postopek v pristojnem odboru 37

Člen 66 Predložitev Parlamentu 37

Člen 67 Glasovanje v Parlamentu – druga obravnava 37

Člen 68 Dopustnost predlogov sprememb stališča Sveta 38

Člen 69 Dogovor v drugi obravnavi 38

ODDELEK 3 - MEDINSTITUCIONALNA POGAJANJA MED REDNIM ZAKONODAJNIM POSTOPKOM 39

Člen 70 Splošne določbe 39

Člen 71 Pogajanja pred prvo obravnavo v Parlamentu 39

Člen 72 Pogajanja pred prvo obravnavo v Svetu 39

Člen 73 Pogajanja pred drugo obravnavo v Parlamentu 39

Člen 74 Potek pogajanj 40

ODDELEK 4 - SPRAVNI POSTOPEK IN TRETJA OBRAVNAVA 40

Člen 75 Podaljšanje rokov 40

Člen 76 Sklic spravnega odbora 40

Člen 77 Delegacija v spravnem odboru 40

Člen 78 Skupno besedilo 41

ODDELEK 5 - ZAKLJUČEK POSTOPKA 41

Člen 79 Podpis in objava sprejetih aktov 41

POGLAVJE 4 POSEBNE DOLOČBE ZA POSTOPEK POSVETOVANJA 41

Člen 80 Spremenjeni predlog pravno zavezujočega akta 41

Člen 81 Stališče Komisije o predlogih sprememb 42

Člen 82 Glasovanje v Parlamentu 42

Člen 83 Spremljanje stališča Parlamenta 42

Člen 84 Ponovno posredovanje Parlamentu 42

POGLAVJE 5 USTAVNE ZADEVE 42

Člen 85 Redni postopek za spremembo Pogodb 42

Člen 86 Poenostavljeni postopek za spremembo Pogodb 43

Člen 87 Pristopne pogodbe 43

Člen 88 Izstop iz Unije 43

Člen 89 Kršitev temeljnih načel in vrednot s strani države članice 44

Člen 90 Sestava Parlamenta 44

Člen 91 Okrepljeno sodelovanje med državami članicami 44

POGLAVJE 6 PRORAČUNSKI POSTOPKI 45

Člen 92 Večletni finančni okvir 45

Člen 93 Letni proračunski postopek 45

Člen 94 Stališče Parlamenta o predlogu proračuna 45

Člen 95 Sprava v proračunskem postopku 46

Člen 96 Dokončno sprejetje proračuna 46

Člen 97 Sistem začasnih dvanajstin 46

Člen 98 Izvrševanje proračuna 47

Člen 99 Podelitev razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna 47

Člen 100 Drugi postopki podelitve razrešnice 47

Člen 101 Medinstitucionalno sodelovanje 47

POGLAVJE 7 NOTRANJI PRORAČUNSKI POSTOPKI 47

Člen 102 Načrt prihodkov in odhodkov Parlamenta 47

Člen 103 Postopek priprave načrta prihodkov in odhodkov Parlamenta 48

Člen 104 Pooblastila glede prevzema in poravnave odhodkov, potrjevanja zaključnega računa in podelitve razrešnice 48

POGLAVJE 8 POSTOPEK ODOBRITVE 48

Člen 105 Postopek odobritve 48

POGLAVJE 9 DRUGI POSTOPKI 49

Člen 106 Postopek za podajo mnenj o odstopanjih pri sprejetju eura 49

Člen 107 Postopek v zvezi z dialogom med socialnimi partnerji 49

Člen 108 Postopki preverjanja predvidenih prostovoljnih sporazumov 49

Člen 109 Kodifikacija 50

Člen 110 Prenovitev 50

POGLAVJE 10 DELEGIRANI IN IZVEDBENI AKTI 51

Člen 111 Delegirani akti 51

Člen 112 Izvedbeni akti in ukrepi 52

Člen 113 Obravnava po postopku s pridruženimi odbori ali po postopku s skupnimi sejami odborov 53

NASLOV III ZUNANJI ODNOSI 53

POGLAVJE 1 MEDNARODNI SPORAZUMI 53

Člen 114 Mednarodni sporazumi 53

Člen 115 Začasna uporaba ali prekinitev uporabe mednarodnih sporazumov ali določitev stališča Unije v organu, ustanovljenem s sporazumom 54

POGLAVJE 2 ZUNANJE ZASTOPANJE UNIJE TER SKUPNA ZUNANJA IN VARNOSTNA POLITIKA 55

Člen 116 Posebni predstavniki 55

Člen 117 Mednarodno zastopanje 55

POGLAVJE 3 PRIPOROČILA O ZUNANEM DELOVANJU UNIJE 55

Člen 118 Priporočila o zunanjih politikah Unije 55

Člen 119 Posvetovanje s Parlamentom in obveščanje Parlamenta v okviru skupne zunanje in varnostne politike 56

Člen 120 Kršitev človekovih pravic 56

NASLOV IV PREGLEDNOST DELA 56

Člen 121 Preglednost dejavnosti Parlamenta 56

Člen 122 Dostop javnosti do dokumentov 56

Člen 123 Dostop do Parlamenta 57

NASLOV V ODNOSI Z DRUGIMI INSTITUCIJAMI IN ORGANI 58

POGLAVJE 1 IMENOVANJA 58

Člen 124 Izvolitev predsednika Komisije 58

Člen 125 Izvolitev Komisije 58

Člen 126 Večletno načrtovanje 59

Člen 127 Predlog nezaupnice Komisiji 59

Člen 128 Imenovanje sodnikov in generalnih pravobranilcev Sodišča Evropske unije 60

Člen 129 Imenovanje članov Računskega sodišča 60

Člen 130 Imenovanje članov izvršilnega odbora Evropske centralne banke 60

Člen 131 Imenovanja v organe na področju ekonomskega upravljanja 60

POGLAVJE 2 IZJAVE 61

Člen 132 Izjave Komisije, Sveta in Evropskega sveta 61

Člen 133 Pojasnila sklepov Komisije 61

Člen 134 Izjave Računskega sodišča 62

Člen 135 Izjave Evropske centralne banke 62

POGLAVJE 3 PARLAMENTARNA VPRAŠANJA 62

Člen 136 Vprašanja za ustni odgovor z razpravo 62

Člen 137 Čas za vprašanja 63

Člen 138 Vprašanja za pisni odgovor 63

Člen 139 Večje interpelacije za pisni odgovor 64

Člen 140 Vprašanja Evropski centralni banki za pisni odgovor 64

Člen 141 Vprašanja za pisni odgovor o enotnem mehanizmu nadzora in enotnem mehanizmu za reševanje 64

POGLAVJE 4 POROČILA DRUGIH INSTITUCIJ IN ORGANOV 65

Člen 142 Letna in ostala poročila drugih institucij ali organov 65

POGLAVJE 5 RESOLUCIJE IN PRIPOROČILA 65

Člen 143 Predlogi resolucij 65

Člen 144 Razprave o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države 66

POGLAVJE 6 POSVETOVANJE Z DRUGIMI INSTITUCIJAMI IN ORGANI 67

Člen 145 Posvetovanje z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom 67

Člen 146 Posvetovanje z Odborom regij 67

Člen 147 Zahteve, naslovljene na evropske agencije 67

POGLAVJE 7 MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUMI 67

Člen 148 Medinstitucionalni sporazumi 67

POGLAVJE 8 PREDLOŽITEV ZADEV SODIŠČU EVROPSKE UNIJE 68

Člen 149 Postopek pred Sodiščem Evropske unije 68

NASLOV VI ODNOSI Z NACIONALNIMI PARLAMENTI 69

Člen 150 Izmenjava informacij, stiki in vzajemne ugodnosti 69

Člen 151 Konferenca odborov parlamentov za zadeve Unije (COSAC) 69

Člen 152 Konferenca parlamentov 69

NASLOV VII ZASEDANJA 70

POGLAVJE 1 ZASEDANJA PARLAMENTA 70

Člen 153 Parlamentarno obdobje, zasedanja, delna zasedanja, seje 70

Člen 154 Sklic Parlamenta 70

Člen 155 Kraj zasedanj 70

Člen 156 Navzočnost poslancev na sejah 70

POGLAVJE 2 RAZPORED DELA PARLAMENTA 71

Člen 157 Osnutek dnevnega reda 71

Člen 158 Sprejetje in spreminjanje dnevnega reda 71

Člen 159 Postopek na plenarnem zasedanju brez predlogov sprememb in razprave 71

Člen 160 Kratka predstavitev 72

Člen 161 Izredna razprava 72

Člen 162 Tematska razprava na zahtevo politične skupine 72

Člen 163 Nujni postopek 73

Člen 164 Skupna razprava 73

Člen 165 Roki 73

POGLAVJE 3 SPLOŠNA PRAVILA O POTEKU SEJ 73

Člen 166 Dostop do sejne dvorane 73

Člen 167 Jeziki 73

Člen 168 Prehodna ureditev 74

Člen 169 Razdelitev dokumentov 74

Člen 170 Elektronsko ravnanje z dokumenti 74

Člen 171 Dodelitev časa za govor in seznam govornikov 74

Člen 172 Enominutni govori 75

Člen 173 Osebne izjave 76

Člen 174 Preprečevanje obstrukcije 76

POGLAVJE 4 UKREPI V PRIMERU NESPOŠTOVANJA PRAVIL RAVNANJA 76

Člen 175 Takojšnji ukrepi 76

Člen 176 Kazni 77

Člen 177 Notranji pritožbeni postopki 78

POGLAVJE 5 SKLEPČNOST, PREDLOGI SPREMEMB IN GLASOVANJE 78

Člen 178 Sklepčnost 78

Člen 179 Pragi 78

Člen 180 Vložitev in predstavitev predlogov sprememb 79

Člen 181 Dopustnost predlogov sprememb 80

Člen 182 Postopek glasovanja 81

Člen 183 Vrstni red glasovanja o predlogih sprememb 81

Člen 184 Izbiranje predlogov sprememb za plenarno zasedanje v odborih 82

Člen 185 Glasovanje po delih 82

Člen 186 Pravica do glasovanja 82

Člen 187 Glasovanje 82

Člen 188 Končno glasovanje 83

Člen 189 Izenačenost glasov 83

Člen 190 Poimensko glasovanje 83

Člen 191 Tajno glasovanje 84

Člen 192 Uporaba sistema za elektronsko glasovanje 84

Člen 193 Spori glede glasovanja 84

Člen 194 Obrazložitev glasovanja 84

POGLAVJE 6 VPRAŠANJA PRAVILNOSTI POSTOPKA IN POSTOPKOVNI PREDLOGI 85

Člen 195 Vprašanja pravilnosti postopka 85

Člen 196 Postopkovni predlogi 85

Člen 197 Predlogi za razglasitev zadeve za nedopustno 86

Člen 198 Vrnitev zadeve odboru 86

Člen 199 Zaključek razprave 86

Člen 200 Preložitev razprave ali glasovanja 86

Člen 201 Prekinitev ali zaključek seje 87

POGLAVJE 7 JAVNOST DELA 87

Člen 202 Zapisnik 87

Člen 203 Sprejeta besedila 87

Člen 204 Dobesedni zapis 88

Člen 205 Avdiovizualni zapis sej 88

NASLOV VIII ODBORI IN DELEGACIJE 88

POGLAVJE 1 ODBORI 88

Člen 206 Ustanovitev stalnih odborov 88

Člen 207 Posebni odbori 88

Člen 208 Preiskovalni odbori 89

Člen 209 Sestava odborov 90

Člen 210 Naloge odborov 91

Člen 211 Vprašanja glede pristojnosti 91

Člen 212 Pododbori 91

Člen 213 Predsedstva odborov 91

Člen 214 Koordinatorji odborov 92

Člen 215 Poročevalci v senci 92

Člen 216 Seje odborov 92

Člen 217 Zapisnik sej odbora 93

Člen 218 Glasovanje v odboru 93

Člen 219 Določbe o poteku plenarnih sej, ki se uporabljajo v odborih 93

Člen 220 Čas za vprašanja v odboru 93

Člen 221 Postopek za posvetovanje z odborom o zaupnih informacijah na seji odbora brez navzočnosti javnosti 94

Člen 222 Javne predstavitve in razprave o državljanskih pobudah 94

POGLAVJE 2 MEDPARLAMENTARNE DELEGACIJE 95

Člen 223 Ustanovitev in naloge medparlamentarnih delegacij 95

Člen 224 Skupni parlamentarni odbori 96

Člen 225 Sodelovanje s parlamentarno skupščino Sveta Evrope 96

NASLOV IX PETICIJE 96

Člen 226 Pravica do peticije 96

Člen 227 Obravnava peticij 98

Člen 228 Obiski za ugotavljanje dejstev 98

Člen 229 Objava peticij 99

Člen 230 Državljanska pobuda 99

NASLOV X VARUH ČLOVEKOVIH PRAVIC 99

Člen 231 Izvolitev varuha človekovih pravic 99

Člen 232 Dejavnosti varuha človekovih pravic 100

Člen 233 Razrešitev varuha človekovih pravic 100

NASLOV XI GENERALNI SEKRETARIAT PARLAMENTA 101

Člen 234 Generalni sekretariat Parlamenta 101

NASLOV XII PRISTOJNOSTI IN ODGOVORNOSTI V ZVEZI Z EVROPSKIMI POLITIČNIMI STRANKAMI IN EVROPSKIMI POLITIČNIMI FUNDACIJAMI 101

Člen 235 Pristojnosti in odgovornosti v zvezi z evropskimi političnimi strankami in evropskimi političnimi fundacijami 101

NASLOV XIII UPORABA IN SPREMEMBA POSLOVNIKA 102

Člen 236 Uporaba Poslovnika 102

Člen 237 Sprememba Poslovnika 103

NASLOV XIV DRUGE DOLOČBE 103

Člen 238 Simboli Unije 103

Člen 239 Vključevanje načela enakosti spolov 103

Člen 240 Nerešene zadeve 103

Člen 241 Popravki 104

PRILOGA I KODEKS RAVNANJA ZA POSLANCE EVROPSKEGA PARLAMENTA V ZVEZI S FINANČNIMI INTERESI IN NASPROTJI INTERESOV 105

PRILOGA II KODEKS PRIMERNEGA VEDENJA ZA POSLANCE EVROPSKEGA PARLAMENTA PRI OPRAVLJANJU SVOJIH DOLŽNOSTI 109

PRILOGA III MERILA ZA VPRAŠANJA ZA PISNI ODGOVOR V SKLADU S ČLENI 138, 140 IN 141 110

PRILOGA IV SMERNICE IN SPLOŠNA NAČELA ZA IZBIRANJE ZADEV, KI BODO UVRŠČENE NA DNEVNI RED RAZPRAVE O PRIMERIH KRŠITEV ČLOVEKOVIH PRAVIC, DEMOKRACIJE IN NAČELA PRAVNE DRŽAVE, DOLOČENE V ČLENU 144 111

PRILOGA V POSTOPEK OBRAVNAVE IN SPREJETJA SKLEPOV O PODELITVI RAZREŠNICE 112

PRILOGA VI PRISTOJNOSTI STALNIH ODBOROV 115

PRILOGA VII POTRDITEV KOMISIJE IN SPREMLJANJE ZAVEZ, SPREJETIH MED PREDSTAVITVAMI 124

PRILOGA VIII ZAHTEVE V ZVEZI S PRIPRAVO AKTOV, SPREJETIH V SKLADU Z REDNIM ZAKONODAJNIM POSTOPKOM 128

NASLOV I

POSLANCI, PARLAMENTARNA TELESA IN POLITIČNE SKUPINE

POGLAVJE 1

Poslanci Evropskega parlamenta

Člen 1

Evropski parlament

1. Evropski parlament je skupščina, izvoljena na podlagi Pogodb, Akta z dne 20. septembra 1976 o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami in nacionalne zakonodaje, ki izhaja iz Pogodb.

2. Osebe, izvoljene v Evropski parlament, se imenujejo: „Членове на Европейския парламент“ v bolgarščini, „Diputados al Parlamento Europeo“ v španščini, „Poslanci Evropského parlamentu“ v češčini, „Medlemmer af Europa-Parlamentet“ v danščini, „Mitglieder des Europäischen Parlaments“ v nemščini, „Euroopa Parlamendi liikmed“ v estonščini, „Βουλευτές του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου“ v grščini, „Members of the European Parliament“ v angleščini, „Députés au Parlement européen“ v francoščini, „Feisirí de Pharlaimint na hEorpa“ v irščini, „Zastupnici u Europskom parlamentu“ v hrvaščini, „Deputati al Parlamento europeo“ v italijanščini, „Eiropas Parlamenta deputāti“ v latvijščini, „Europos Parlamento nariai“ v litovščini, „Európai Parlamenti Képviselők“ v madžarščini, „Membri tal-Parlament Ewropew“ v malteščini, „Leden van het Europees Parlement“ v nizozemščini, „Posłowie do Parlamentu Europejskiego“ v poljščini, „Deputados ao Parlamento Europeu“ v portugalščini, „Deputaţi în Parlamentul European“ v romunščini, „Poslanci Európskeho parlamentu“ v slovaščini, „Poslanci Evropskega parlamenta“ v slovenščini, „Euroopan parlamentin jäsenet“ v finščini, „Ledamöter av Europaparlamentet“ v švedščini.

Člen 2

Neodvisni mandat

V skladu s členom 6(1) Akta z dne 20. septembra 1976 ter členoma 2(1) in 3(1) Statuta poslancev Evropskega parlamenta poslanci svoj mandat izvršujejo svobodno in neodvisno, pri tem niso vezani na nobena navodila in njihov mandat ni vezan.

Člen 3

Preverjanje veljavnosti mandatov poslancev

1. Po splošnih volitvah v Evropski parlament predsednik pozove pristojne organe držav članic, naj Parlament nemudoma obvestijo o imenih izvoljenih poslancev, tako da lahko vsi poslanci nastopijo svoj mandat v Parlamentu od začetka prve seje po volitvah. Predsednik pristojne organe hkrati opozori na ustrezne določbe Akta z dne 20. septembra 1976 in jih pozove, naj sprejmejo potrebne ukrepe v izogib morebitni nezdružljivosti s funkcijo poslanca Evropskega parlamenta.

2. Vsak poslanec, o čigar izvolitvi je bil Parlament obveščen, pred nastopom mandata v Parlamentu poda pisno izjavo, da ne opravlja funkcije, ki v smislu člena 7(1) in (2) Akta z dne 20. septembra 1976 ni združljiva s funkcijo poslanca Evropskega parlamenta. Po splošnih volitvah se izjava, kadar je mogoče, poda najpozneje šest dni pred prvo sejo Parlamenta po volitvah. Dokler se ne preveri veljavnosti mandata poslanca ali se ne odloči o morebitnem sporu, se poslanec polnopravno udeležuje sej Parlamenta in njegovih organov pod pogojem, da je predhodno podpisal navedeno pisno izjavo. Kadar se na podlagi dejstev, ki so preverljiva v javno dostopnih virih, ugotovi, da poslanec opravlja funkcijo, ki v smislu člena 7(1) ali (2) Akta z dne 20. septembra 1976 ni združljiva s funkcijo poslanca Evropskega parlamenta, Parlament na podlagi obvestila svojega predsednika potrdi sprostitev sedeža.

3. Parlament na podlagi poročila pristojnega odbora nemudoma preveri veljavnost mandatov poslancev in odloči o veljavnosti mandatov vseh novoizvoljenih poslancev ter tudi o sporih, ki so mu posredovani na podlagi določb Akta z dne 20. septembra 1976, razen tistih, ki v skladu z navedenim aktom spadajo izključno v okvir nacionalnih predpisov, na katere se navedeni akt sklicuje. Poročilo odbora temelji na uradnem obvestilu vseh držav članic o dokončnih izidih volitev, v katerem so podrobno navedena imena izvoljenih kandidatov in morebitnih nadomestnih kandidatov, skupaj z vrstnim redom glede na izide glasovanja. Veljavnosti mandata poslanca ni mogoče potrditi, če ni podal pisnih izjav v skladu s tem členom in Prilogo I k temu poslovniku.

4. Na podlagi predloga pristojnega odbora Parlament nemudoma preveri veljavnost mandatov posameznih poslancev, ki nadomestijo odhajajoče poslance, in lahko kadar koli odloča o sporih glede veljavnosti mandatov poslancev.

5. Kadar je imenovanje poslanca posledica odstopa kandidatov na isti listi, pristojni odbor zagotovi, da je ta odstop potekal v skladu z duhom in črko Akta z dne 20. septembra 1976 in člena 4(2) tega poslovnika.

6. Pristojni odbor zagotovi, da organi držav članic ali Unije Parlamentu nemudoma posredujejo vse informacije, ki lahko vplivajo na ustreznost poslanca ali na ustreznost ali vrstni red nadomestnih kandidatov, in v primeru imenovanja navedejo dan začetka veljavnosti. Če pristojni organi držav članic začnejo postopek, ki lahko privede do prenehanja mandata poslanca, jih predsednik prosi, naj ga o stanju postopka redno obveščajo, zadevo pa posreduje pristojnemu odboru. Na predlog tega odbora lahko Parlament sprejme ustrezno stališče o zadevi.

Člen 4

Trajanje mandata poslancev

1. Mandat poslancu začne in preneha v skladu s členoma 5 in 13 Akta z dne 20. septembra 1976.

2. Poslanec v odstopu obvesti predsednika o svojem odstopu in dnevu, ko naj bi odstop začel veljati, kar pa ne sme biti pozneje kot tri mesece po obvestilu. To obvestilo se sestavi v obliki uradnega zapisnika ob navzočnosti generalnega sekretarja ali njegovega predstavnika, ki ga skupaj s poslancem podpiše in takoj posreduje pristojnemu odboru, ta pa ga uvrsti na dnevni red svoje prve seje po prejemu dokumenta. Če pristojni odbor meni, da je odstop v skladu z Aktom z dne 20. septembra 1976, se razglasi sprostitev sedeža, ki velja od dne, ki ga poslanec v odstopu navede v uradnem zapisniku, predsednik pa o tem obvesti Parlament. Če pristojni odbor meni, da odstop ni v skladu z Aktom z dne 20. septembra 1976, Parlamentu predlaga, naj ne razglasi sprostitve sedeža.

3. Kadar pristojni odbor nima načrtovane seje pred naslednjim delnim zasedanjem, poročevalec pristojnega odbora takoj preuči vsak pravilno sporočen odstop. Kadar bi z zamudo pri obravnavanju obvestila nastala škoda, poročevalec zadevo preda predsedniku odbora z zahtevo, naj v skladu z odstavkom 2: — v imenu odbora obvesti predsednika Parlamenta, da se lahko razglasi sprostitev sedeža, ali — skliče izredno sejo odbora, da se preučijo posamezne težave, ki jih je ugotovil poročevalec.

4. Kadar bodisi pristojni organi držav članic ali Unije bodisi zadevni poslanec obvestijo predsednika o imenovanju ali izvolitvi na funkcijo, ki ni združljiva s funkcijo poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 7(1) ali (2) Akta z dne 20. septembra 1976, predsednik o tem obvesti Parlament, ta pa razglasi, da je prosti sedež na voljo od dneva nezdružljivosti. Kadar pristojni organi držav članic predsednika obvestijo o prenehanju mandata poslanca Evropskega parlamenta bodisi zaradi dodatne nezdružljivosti, ugotovljene na podlagi zakonodaje te države članice v skladu s členom 7(3) Akta z dne 20. Septembra 1976, bodisi zaradi razrešitve poslanca v skladu s členom 13(3) navedenega akta, predsednik obvesti Parlament, da je mandat tega poslanca prenehal na dan, ki ga je sporočil pristojni organ države članice. Kadar se datum ne sporoči, se za dan prenehanja mandata šteje datum obvestila te države članice.

5. Kadar organi držav članic ali Unije predsednika obvestijo o nalogi, ki jo nameravajo dodeliti poslancu, predsednik vprašanje združljivosti predlagane naloge z Aktom z dne 20. septembra 1976 naslovi na pristojni odbor, o sklepih tega odbora pa obvesti Parlament, poslanca in pristojne organe.

6. Ko Parlament potrdi sprostitev sedeža, predsednik o tem obvesti državo članico in jo pozove, naj ga nemudoma zapolni.

7. Kadar kaže, da sprejetje ali prenehanje mandata temelji na netočnosti ali neveljavnem soglasju, lahko Parlament obravnavano imenovanje razglasi za neveljavno oziroma zavrne potrditev sprostitve sedeža.

Člen 5

Privilegiji in imunitete

1. Poslanci uživajo privilegije in imunitete, določene v Protokolu št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije.

2. Parlament pri izvajanju svojih pooblastil v zvezi s privilegiji in imunitetami ohranja integriteto kot demokratična zakonodajna skupščina in zagotavlja neodvisnost poslancev pri opravljanju njihovih obveznosti. Parlamentarna imuniteta ni osebni privilegij poslanca, temveč je jamstvo neodvisnosti Parlamenta kot celote in njegovih poslancev.

3. Evropska unija poslancu na njegovo zahtevo in pod pogojem, da je to odobril predsednik Parlamenta, izda prepustnico Evropske unije, s katero se lahko prosto giba po državah članicah in drugih državah, ki jo priznavajo kot veljavno potno listino.

4. Za namene opravljanja svojih parlamentarnih obveznosti imajo vsi poslanci pravico dejavno sodelovati pri delu odborov in delegacij Parlamenta v skladu z določbami tega poslovnika.

5. Poslanci imajo pravico do vpogleda v spise, ki jih hranijo Parlament ali odbori, razen v osebne spise in račune, v katere je vpogled dovoljen le poslancem, na katere se nanašajo. Izjeme k temu pravilu o ravnanju z dokumenti, do katerih se javnosti lahko zavrne dostop v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ) , so določene v členu 221 tega poslovnika. S soglasjem predsedstva se lahko poslancu vpogled v dokument Parlamenta zavrne z utemeljenim sklepom, če predsedstvo po zaslišanju poslanca meni, da lahko tak vpogled na nesprejemljiv način škoduje institucionalnim interesom Parlamenta ali javnemu interesu in da poslanec želi vpogled iz zasebnih ali osebnih razlogov. Poslanec lahko zoper takšno odločitev v roku enega meseca po tem, ko je bil o njej obveščen, vloži pisno pritožbo. Pisne pritožbe so dopustne, če so obrazložene. Parlament o pritožbi odloči brez razprave na delnem zasedanju, ki sledi njeni vložitvi. Dostop do zaupnih informacij urejajo pravila iz medinstitucionalnih sporazumov, ki jih je sklenil Parlament v zvezi z obravnavo zaupnih informacij (2) in notranjimi pravili za njihovo izvajanje, ki so jih sprejeli pristojni organi Parlamenta (3).

Člen 6

Odvzem imunitete

1. Vsaka zahteva za odvzem imunitete se oceni v skladu s členi 7, 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter v skladu z načeli iz člena 5(2) tega poslovnika.

2. Kadar mora poslanec nastopiti kot priča ali izvedenec, ni treba zahtevati odvzema imunitete, pod pogojem, da: — poslancu ne bo treba nastopiti na dan ali ob času, ki bi mu onemogočil ali otežil opravljanje njegovih parlamentarnih obveznosti, oziroma da bo lahko izjavo posredoval v pisni ali kateri koli drugi obliki, ki mu ne otežuje izpolnjevanja njegovih parlamentarnih obveznosti, ter — poslancu ni treba pričati o informacijah, ki jih je pridobil zaupno pri opravljanju svojih parlamentarnih obveznosti in se mu jih ne zdi primerno razkriti.

Člen 7

Zaščita privilegijev in imunitete

1. V primerih, kadar se zatrjuje, da so ali bodo organi države članice kršili privilegije in imuniteto poslanca ali nekdanjega poslanca, se lahko v skladu s členom 9(1) vloži zahteva za sklep Parlamenta, da se ugotovi, ali je prišlo ali verjetno bo prišlo do kršitve teh privilegijev in imunitete.

2. Zahteva za zaščito privilegijev in imunitete se lahko vloži zlasti, če se meni, da bi okoliščine predstavljale upravno ali drugačno omejitev prostega gibanja poslancev do kraja zasedanja Parlamenta ali nazaj ali upravnega ali drugačnega omejevanja mnenja ali glasu, ki so ga izrekli pri izvajanju svojih obveznosti, ali da bi okoliščine spadale v okvir člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije.

3. Zahteva za zaščito privilegijev in imunitete poslanca ni dopustna, če je bila v zvezi z istimi dejstvi že prejeta zahteva za odvzem ali zaščito imunitete tega poslanca, ne glede na to, ali je bilo o tej prejšnji zahtevi odločeno.

4. Zahteva za zaščito privilegijev in imunitete poslanca se ne obravnava več, če je v zvezi z istimi dejstvi prejeta zahteva za odvzem imunitete tega poslanca.

5. V primerih, v katerih je bil sprejet sklep, da se privilegiji in imuniteta poslanca ne zaščitijo, lahko poslanec s predložitvijo novih dokazov v skladu s členom 9(1) izjemoma vloži zahtevo za ponovno obravnavo. Zahteva za ponovno obravnavo ni dopustna, če je bil zoper sklep začet postopek na podlagi člena 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali če predsednik meni, da novi predloženi dokazi niso dovolj utemeljeni za ponovno obravnavo.

Člen 8

Nujno ukrepanje predsednika za uveljavitev imunitete

1. Kadar je poslancu odvzeta prostost ali mu je omejena svoboda gibanja z očitnim kršenjem njegovih privilegijev in imunitet, lahko predsednik po posvetovanju s predsednikom in poročevalcem pristojnega odbora kot nujno zadevo poda pobudo za uveljavljanje privilegijev in imunitete zadevnega poslanca. Predsednik svojo pobudo sporoči odboru in obvesti Parlament.

2. Kadar predsednik uporabi pooblastila, ki so mu dodeljena v skladu z odstavkom 1, se odbor z njegovo pobudo seznani na svoji naslednji seji. Kadar se odboru zdi potrebno, lahko pripravi poročilo za predložitev Parlamentu.

Člen 9

Postopki v zvezi z imuniteto

1. Vsaka zahteva za odvzem imunitete poslancu, ki jo na predsednika naslovi pristojni organ države članice, ali za zaščito privilegijev in imunitete, ki jo na predsednika naslovi poslanec ali nekdanji poslanec, se razglasi na plenarnem zasedanju in posreduje pristojnemu odboru.

2. S soglasjem zadevnega poslanca ali nekdanjega poslanca lahko zahtevo vloži drug poslanec, ki se mu dovoli zastopati zadevnega poslanca ali nekdanjega poslanca v vseh fazah postopka. Poslanec, ki zastopa zadevnega poslanca ali nekdanjega poslanca, ne sodeluje pri odločitvah, ki jih sprejme odbor.

3. Odbor nemudoma preuči zahteve za odvzem imunitete ali zahteve za zaščito privilegijev in imunitete, pri čemer upoštevajo njihovo relativno zapletenost.

4. Odbor predlaga obrazložen sklep, ki priporoča sprejetje ali zavrnitev zahteve za odvzem imunitete ali zahteve za zaščito privilegijev in imunitete. Predlogi sprememb niso dopustni. Če je predlog zavrnjen, se šteje, da je sprejet nasprotni sklep.

5. Odbor lahko od zadevnega organa zahteva kakršno koli informacijo ali pojasnilo, ki se mu zdi potrebno za oblikovanje mnenja, ali je imuniteto treba odvzeti ali zaščititi.

6. Zadevni poslanec ima možnost zagovora in lahko predloži vse dokumente ali druge pisne dokaze, ki se mu zdijo pomembni. Zadevni poslanec ni prisoten na razpravi o zahtevi za odvzem ali zaščito njegove imunitete, razen na samem zagovoru. Predsednik odbora poslanca povabi na zagovor in v povabilu določi datum in uro zagovora. Zadevni poslanec se lahko pravici do zagovora odreče. Če se zadevni poslanec ne udeleži zagovora po prejemu povabila, se šteje, da se je odrekel pravici do zagovora, razen če se je opravičil za izostanek od zagovora na predlagani datum in ob predlagani uri ter je za to navedel razloge. Predsednik odbora odloči, ali se na podlagi podanih razlogov takšna zahteva za opravičenje sprejme. Zadevni poslanec se na to odločitev ne more pritožiti. Če predsednik odbora zahtevi za opravičenje ugodi, zadevnega poslanca povabi na zagovor in določi nov datum in uro zagovora. Če se zadevni poslanec ne udeleži drugega zagovora, se postopek nadaljuje brez zagovora poslanca. Nadaljnje zahteve za opravičenje ali zagovor se ne sprejmejo.

7. Kadar se zahteva za odvzem ali zaščito imunitete nanaša na več točk, je vsaka točka lahko predmet ločenega sklepa. Izjemoma je lahko v poročilu odbora predlagano, naj odvzem ali zaščita imunitete velja le za kazenski pregon ter da do pravnomočnosti sodbe poslancu ni mogoče odvzeti prostosti ali ga zapreti ali zoper njega uvesti ukrepe, ki mu onemogočajo izvrševanje nalog iz njegovega mandata.

8. Odbor lahko poda obrazloženo mnenje o pristojnosti organa in dopustnosti zahteve, vendar se v nobenem primeru ne izreče niti o krivdi ali nekrivdi poslanca niti se ne izreče o tem, ali mnenja oziroma dejanja, ki se pripisujejo poslancu, upravičujejo kazenski pregon, četudi se pri obravnavi zahteve podrobno seznani z dejstvi primera.

9. Predlog sklepa odbora se uvrsti na dnevni red prve seje po dnevu, ko je bil vložen. K temu predlogu ni mogoče vlagati predlogov sprememb. Razprava je omejena na razloge, ki govorijo v prid posameznemu predlogu za odvzem ali priznanje imunitete oziroma za zaščito privilegija ali imunitete ali proti njemu. Brez poseganja v člen 173 poslanec, čigar privilegiji ali imunitete se obravnavajo, v razpravi nima besede. O predlogu oziroma predlogih sklepa v poročilu se glasuje ob prvem glasovanju po razpravi. Po tem, ko je Parlament zadevo obravnaval, se o vsakem predlogu v poročilu glasuje posamezno. Če je eden od predlogov zavrnjen, se nasprotni sklep šteje za sprejetega.

10. Sklep Parlamenta predsednik takoj sporoči zadevnemu poslancu in pristojnemu organu zadevne države članice skupaj s prošnjo, da predsednika obveščajo o razvoju dogodkov in nadaljnjih sodnih odločbah v ustreznih postopkih. Ko predsednik prejme te informacije, jih Parlamentu posreduje na najprimernejši način, po potrebi po posvetovanju s pristojnim odborom.

11. Odbor obravnava te zadeve in vse prejete dokumente strogo zaupno. Zahteve glede postopkov v zvezi z imuniteto vedno obravnava brez navzočnosti javnosti.

12. Parlament preuči le zahteve za odvzem imunitete poslanca, ki so mu jih posredovali sodni organi ali stalna predstavništva držav članic.

13. Odbor določi načela za uporabo tega člena.

14. Vsaka poizvedba pristojnega organa o obsegu privilegijev ali imunitet poslancev se obravnava v skladu z gornjimi določbami.

Člen 10

Pravila ravnanja

1. Ravnanje poslancev izhaja iz medsebojnega spoštovanja ter temelji na vrednotah in načelih, določenih v Pogodbah in zlasti v Listini o temeljnih pravicah. Poslanci spoštujejo dostojanstvo Parlamenta in ne škodijo njegovemu ugledu.

2. Poslanci ne ogrožajo nemotenega poteka parlamentarnega dela, vzdrževanja varnosti in reda v prostorih Parlamenta ali delovanja opreme Parlamenta.

3. Poslanci ne motijo reda v sejni dvorani in se vzdržijo neprimernega vedenja. Ne razprostirajo transparentov.

4. V parlamentarnih razpravah v sejni dvorani poslanci ne uporabljajo nedostojnega jezika. Ocena, ali je jezik, ki ga poslanec uporablja v parlamentarni razpravi, nedostojen, bi morala med drugim upoštevati ugotovljive namene govorca, kako javnost dojema izjavo, obseg, v katerem škoduje dostojanstvu in ugledu Parlamenta, ter svobodo govora zadevnega poslanca. Na primer obrekovalni jezik, „sovražni govor“ in spodbujanje k diskriminaciji, zlasti na kakršni koli podlagi iz člena 21 Listine o temeljnih pravicah, bi običajno pomenili primer „nedostojnega jezika“ v smislu tega člena.

5. Poslanci ravnajo v skladu s pravili Parlamenta o ravnanju z zaupnimi informacijami.

6. Poslanci se vzdržijo vseh vrst psihološkega ali spolnega nadlegovanja in spoštujejo Kodeks primernega vedenja za poslance Evropskega parlamenta pri opravljanju svojih dolžnosti, ki je priložen temu poslovniku ( 4 ) Poslanec ne more biti izvoljen za nosilca funkcije Parlamenta ali njegovih organov, biti imenovan za poročevalca ali sodelovati v uradni delegaciji ali pri medinstitucionalnih pogajanjih, če ni podpisal izjave, povezane z navedenim kodeksom.

7. Kadar oseba, ki dela za poslanca, ali druga oseba, ki ji je poslanec omogočil dostop do prostorov ali opreme Parlamenta, ne spoštuje standardov ravnanja, določenih v tem členu, se lahko takšno ravnanje po potrebi pripiše zadevnemu poslancu.

8. Uporaba tega člena sicer ne vpliva na živahnost parlamentarnih razprav ali ogroža svobode govora poslancev.

9. Ta člen se smiselno uporablja za organe, odbore in delegacije Parlamenta.

Člen 11

Finančni interesi poslancev in register za preglednost

1. Parlament pravila, ki urejajo preglednost finančnih interesov poslancev, določi v obliki kodeksa ravnanja, ki se sprejme z večino vseh poslancev in priloži k temu poslovniku ( 5 ) Ta pravila drugače ne vplivajo na poslanca ali ga omejujejo pri izvrševanju njegovega mandata ali s tem povezanih političnih ali drugih dejavnosti.

2. Poslanci bi se morali sistematično omejiti na sestanke samo s tistimi zastopniki interesov, ki so registrirani v registru za preglednost, vzpostavljenem s Sporazumom med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo ( 6 )

3. Poslanci bi morali na spletu objaviti vse načrtovane sestanke z zastopniki interesov, ki spadajo na področje uporabe registra za preglednost. Poročevalci, poročevalci v senci in predsedniki odborov brez poseganja v člen 4(6) Priloge I za vsako poročilo na spletu objavijo vse predvidene sestanke z zastopniki interesov, ki spadajo na področje uporabe registra za preglednost. Predsedstvo poskrbi za potrebno infrastrukturo na spletišču Parlamenta.

4. Predsedstvo zagotovi potrebno infrastrukturo na spletni strani poslancev na spletišču Parlamenta za tiste poslance, ki želijo objaviti prostovoljno revizijo ali potrditev, kot je določeno v veljavnih pravilih Statuta poslancev in njegovih izvedbenih pravilih, da je njihova uporaba nadomestila splošnih stroškov skladna z veljavnimi pravili Statuta poslancev in njegovimi izvedbenimi ukrepi.

5. Navedena pravila drugače ne vplivajo na poslanca ali ga omejujejo pri izvrševanju njegovega mandata ali s tem povezanih političnih ali drugih dejavnosti.

6. Kodeks ravnanja ter pravice in privilegiji nekdanjih poslancev se določijo s sklepom predsedstva. Pri obravnavanju nekdanjih poslancev se ne dela razlik.

Člen 12

Notranje preiskave, ki jih opravi Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

Skupna pravila, določena v Medinstitucionalnem sporazumu o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (7), ki jih sestavljajo ukrepi, potrebni za nemoten potek preiskav urada, se v Parlamentu uporabljajo v skladu s Sklepom Parlamenta z dne 18. novembra 1999 (8).

Člen 13

Opazovalci

1. Ob podpisu pogodbe o pristopu države k Evropski uniji lahko predsednik po prejemu soglasja konference predsednikov parlament države pristopnice povabi, da med svojimi poslanci imenuje toliko opazovalcev, kolikor sedežev v Evropskem parlamentu bo tej državi dodeljenih ob pristopu.

2. Ti opazovalci se že pred začetkom veljavnosti pristopne pogodbe udeležujejo parlamentarnih postopkov in imajo pravico do besede v odborih in političnih skupinah. Nimajo pa pravice glasovati ali kandidirati za položaje v Parlamentu niti Parlamenta ne zastopajo navzven. Njihova udeležba nima pravnega učinka na parlamentarne postopke.

3. Obravnavani so na enak način kot vsi drugi poslanci, kar zadeva uporabo prostorov Parlamenta in povračilo potnih stroškov in dnevnic, nastalih pri njihovem delu kot opazovalci.

POGLAVJE 2

Funkcionarji parlamenta

Člen 14

Poslanec, ki začasno predseduje (9)

1. Do izvolitve predsednika seji iz člena 154(2) in vsem drugim sejam, katerih namen je izvolitev predsednika in predsedstva, predseduje odhajajoči predsednik ali, če to ni mogoče, eden izmed odhajajočih podpredsednikov, določenih v skladu z njihovim vrstnim redom, ali, če to ni mogoče, poslanec z najdaljšim stažem.

2. Med predsedovanjem poslanca, ki začasno predseduje seji v skladu z odstavkom 1, se lahko obravnavajo le zadeve, ki se nanašajo na izvolitev predsednika ali preverjanje veljavnosti mandatov poslancev na podlagi drugega pododstavka člena 3(2). Vse druge zadeve v zvezi s preverjanjem veljavnosti mandatov, ki se pojavijo med predsedovanjem tega poslanca, se predajo pristojnemu odboru.

Člen 15

Kandidature in splošne določbe (10)

1. Predsednik, za njim pa podpredsedniki in kvestorji, je izvoljen s tajnim glasovanjem v skladu s členom 191. Kandidature se predlagajo s soglasjem kandidata, predlaga pa jih lahko le politična skupina ali poslanci, ki dosegajo vsaj nizki prag. Nove kandidature se lahko izročijo pred vsakim glasovanjem. Če število kandidatur ne presega števila razpoložljivih sedežev, so kandidati izvoljeni s ploskanjem, razen če poslanci ali politična skupina oziroma skupine, ki dosegajo vsaj visoki prag, zahtevajo tajno glasovanje. V primeru, da je treba pri enem glasovanju izvoliti več kot enega funkcionarja, je glasovnica veljavna le, če je bila oddana več kot polovica razpoložljivih glasov.

2. Ko se volijo predsednik, podpredsedniki in kvestorji, se upošteva potreba po zagotovitvi celovite pravične zastopanosti političnih stališč, kakor tudi ravnovesja spolov in geografskega ravnovesja.

Člen 16

Izvolitev predsednika – otvoritveni nagovor (11)

1. Kandidature za predsednika se izročijo poslancu, ki začasno predseduje seji v skladu s členom 14, ki jih razglasi v Parlamentu. Če po treh glasovanjih nihče od kandidatov ne dobi absolutne večine oddanih glasov, je četrto glasovanje z odstopanjem od člena 15(1) omejeno na tista dva poslanca, ki sta dosegla najvišje število glasov pri tretjem glasovanju. Če je izid glasovanja neodločen, se za izvoljenega razglasi starejši kandidat.

2. Po izvolitvi predsednika poslanec, ki začasno predseduje seji v skladu s členom 14, sprosti predsedniški sedež. Samo izvoljeni predsednik ima lahko otvoritveni nagovor.

Člen 17

Izvolitev podpredsednikov

1. Podpredsedniki so nato izvoljeni z enim samim glasovanjem. Za izvoljene so po številčnem zaporedju dobljenih glasov razglašeni tisti kandidati, vendar največ 14, ki so pri prvem glasovanju dobili absolutno večino oddanih glasov. Če je število izvoljenih kandidatov manjše od števila razpoložljivih sedežev, se zaradi zapolnitve preostalih sedežev pod enakimi pogoji opravi drugo glasovanje. Če je potrebno tretje glasovanje, za izvolitev na preostale sedeže zadostuje navadna večina. Če je izid glasovanja neodločen, se za izvoljene razglasijo najstarejši kandidati.

2. Ob upoštevanju določb člena 20(1) prednostni vrstni red podpredsednikov določa zaporedje, po katerem so bili izvoljeni, oziroma starost, če je bil izid neodločen. Če so podpredsedniki izvoljeni s ploskanjem, se njihov prednostni vrstni red določi s tajnim glasovanjem.

Člen 18

Izvolitev kvestorjev

Parlament po enakem postopku, ki se uporablja za izvolitev podpredsednikov, izvoli pet kvestorjev.

Člen 19

Trajanje mandata funkcionarjev (12)

1. Mandat predsednika, podpredsednikov in kvestorjev traja dve leti in pol. Če poslanec zamenja politično skupino, svoj sedež v predsedstvu ali kot kvestor obdrži za preostanek svojega dve in polletnega mandata.

2. Če se kateri od navedenih položajev sprosti pred iztekom tega mandata, novoizvoljeni poslanec svojo funkcijo opravlja le za preostali čas mandata svojega predhodnika.

Člen 20

Prosta mesta (13)

1. Če je predsednika, podpredsednika ali kvestorja treba zamenjati, se naslednik izvoli v skladu z ustreznimi členi za izvolitev na zadevne položaje. Novoizvoljeni podpredsednik po prednostnem vrstnem redu zasede mesto svojega predhodnika.

2. Če se sprosti položaj predsednika, do izvolitve novega predsednika funkcijo predsednika opravlja podpredsednik po prednostnem vrstnem redu.

Člen 21

Predčasno prenehanje mandata

Konferenca predsednikov lahko s tripetinsko večino oddanih glasov, ki predstavljajo najmanj tri politične skupine, Parlamentu predlaga prenehanje mandata predsednika, podpredsednika, kvestorja, predsednika ali podpredsednika odbora, predsednika ali podpredsednika medparlamentarne delegacije ali katerega koli drugega nosilca funkcije, izvoljenega v Parlamentu, kadar meni, da je zadevni poslanec zagrešil hujšo kršitev. Parlament o tem predlogu odloči z dvotretjinsko večino oddanih glasov, ki predstavljajo večino vseh poslancev.

Kadar poročevalec krši določbe kodeksa ravnanja za poslance Evropskega parlamenta v zvezi s finančnimi interesi in nasprotji interesov (14), lahko odbor, ki ga je imenoval, na pobudo predsednika in na predlog konference predsednikov, ukine ta mandat. Večine, določene v prvem odstavku, se smiselno uporabljajo za vsako fazo tega postopka.

POGLAVJE 3

Telesa in naloge

Člen 22

Naloge predsednika

1. Predsednik vodi delo Parlamenta in njegovih teles v skladu s tem poslovnikom ter ima vsa pooblastila, ki so potrebna za vodenje parlamentarnih postopkov in za zagotovitev, da pravilno potekajo.

2. Naloge predsednika so, da odpre, prekine in zaključi seje; da odloča o dopustnosti predlogov sprememb in drugih besedil, o katerih se glasuje, ter o dopustnosti parlamentarnih vprašanj; da zagotavlja spoštovanje tega poslovnika; da vzdržuje red; da daje besedo govornikom; da zaključuje razprave; da daje zadeve na glasovanje in razglasi izide glasovanja; kakor tudi, da odborom posreduje vsa sporočila, ki jih zadevajo.

3. V razpravi lahko predsednik govori le, da razpravo povzame ali govornike opomni na red. Če želi sodelovati v razpravi, mora predsedniški sedež zapustiti in se nanj vrniti šele po koncu razprave.

4. V mednarodnih odnosih, ob slavnostnih priložnostih in v upravnih, sodnih ali finančnih zadevah Parlament zastopa predsednik, ki ta pooblastila lahko prenese na druge.

5. Predsednik je odgovoren za varnost in nedotakljivost prostorov Evropskega parlamenta.

Člen 23

Naloge podpredsednikov

1. Če je predsednik odsoten oziroma ne more opravljati svojih nalog ali če v skladu s členom 22(3) želi sodelovati v razpravi, ga nadomesti eden od podpredsednikov, določen v skladu s prednostnim vrstnim redom.

2. Podpredsedniki opravljajo tudi naloge, ki so jim dodeljene na podlagi členov 25, 27(3) in (5) ter 77(3).

3. Predsednik lahko katero koli nalogo prenese na podpredsednike, kot je zastopanje Parlamenta na posebnih slovesnostih ali v določenih zadevah. Zlasti lahko predsednik imenuje podpredsednika, da opravlja naloge predsednika, določene v členih 137 in 138(2).

Člen 24

Sestava predsedstva

1. Predsedstvo sestavljajo predsednik Parlamenta in 14 podpredsednikov.

2. Kvestorji so člani predsedstva s svetovalno funkcijo.

3. Če je izid glasovanja v predsedstvu neodločen, je odločilen glas predsednika.

Člen 25

Naloge predsedstva

1. Predsedstvo opravlja naloge, določene s tem poslovnikom.

2. Predsedstvo sprejema finančne, organizacijske in upravne odločitve o zadevah, ki se nanašajo na notranjo organizacijo Parlamenta, njegovega sekretariata in teles.

3. Finančne, organizacijske in upravne odločitve o zadevah, ki se nanašajo na poslance, sprejema predsedstvo na predlog generalnega sekretarja ali politične skupine.

4. Predsedstvo odloča o zadevah, ki se nanašajo na vodenje sej.

5. Predsedstvo sprejme ureditev iz člena 36, ki zadeva samostojne poslance.

6. Predsedstvo sprejme kadrovski načrt generalnega sekretariata Parlamenta in akte v zvezi s pravnim in finančnim položajem uradnikov in drugih uslužbencev.

7. Predsedstvo pripravlja predhodni predlog načrta prihodkov in odhodkov Parlamenta.

8. Predsedstvo sprejme smernice za kvestorje in lahko od njih zahteva, da opravljajo določene naloge.

9. Predsedstvo je telo, pristojno za dovolitev sej ali misij odborov izven običajnih krajev dela, predstavitev ter študijskih in raziskovalnih obiskov poročevalcev. Kadar se dovolijo takšne seje ali misije, se jezikovna ureditev določi na podlagi Kodeksa o večjezičnosti, ki ga sprejme predsedstvo. Enako pravilo velja za delegacije.

10. Predsedstvo imenuje generalnega sekretarja v skladu s členom 234.

11. Predsedstvo sprejme izvedbena pravila v zvezi s predpisi, ki urejajo politične stranke in fundacije na evropski ravni, in v zvezi s pravili glede njihovega financiranja.

12. Predsedstvo določi pravila o obravnavanju zaupnih informacij v Parlamentu in njegovih telesih, s strani nosilcev funkcij in drugih poslancev, pri čemer upošteva vse medinstitucionalne dogovore, ki so bili sprejeti o teh zadevah. Ta pravila se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

13. Predsednik in/ali predsedstvo lahko enemu ali več članom predsedstva zaupata splošne ali posebne naloge v okviru pristojnosti predsednika in/ali predsedstva. Istočasno se določijo tudi način in sredstva njihovega izvajanja.

14. Predsedstvo imenuje dva podpredsednika, ki sta zadolžena za izvajanje odnosov z nacionalnimi parlamenti.

15. Predsedstvo imenuje podpredsednika, ki je zadolžen za izvajanje strukturiranega posvetovanja o pomembnih temah z evropsko civilno družbo.

16. Predsedstvo je odgovorno za uporabo Statuta poslancev in na podlagi letnega proračuna sprejema odločitve o znesku nadomestil.

Člen 26

Sestava konference predsednikov

1. Konferenco predsednikov sestavljajo predsednik Parlamenta in predsedniki političnih skupin. Predsednika politične skupine lahko zastopa član te skupine.

2. Predsednik Parlamenta samostojnim poslancem omogoči, da izrazijo svoja stališča, in nato povabi enega od njih, da se udeležuje sej konference predsednikov brez pravice glasovanja.

3. Konferenca predsednikov skuša o zadevah, ki so nanjo naslovljene, doseči soglasje. Kadar soglasja ni mogoče doseči, se o zadevi glasuje na podlagi ponderiranega števila članov v vsaki politični skupini.

Člen 27

Naloge konference predsednikov

1. Konferenca predsednikov opravlja naloge, določene s tem poslovnikom.

2. Konferenca predsednikov sprejema odločitve v zvezi z organizacijo dela Parlamenta in zadevami, ki se nanašajo na zakonodajno načrtovanje.

3. Konferenca predsednikov je telo, pristojno za odnose Parlamenta z drugimi institucijami in organi Evropske unije ter z nacionalnimi parlamenti držav članic. Odločitev o mandatu in sestavi delegacije Parlamenta, ki sodeluje pri posvetovanjih v Svetu in drugih institucijah Evropske unije o temeljnih vprašanjih glede razvoja Evropske unije (postopek s šerpami) se sprejme na podlagi ustreznih stališč, ki jih sprejme Parlament, in ob upoštevanju raznolikosti političnih pogledov, zastopanih v Parlamentu. Podpredsednika, ki sta zadolžena za izvajanje odnosov Parlamenta z nacionalnimi parlamenti, o svojih dejavnostih na tem področju redno poročata konferenci predsednikov.

4. Konferenca predsednikov je telo, pristojno za odnose s tretjimi državami ter institucijami in organizacijami izven Evropske unije.

5. Konferenca predsednikov je odgovorna za organiziranje strukturiranih posvetovanj z evropsko civilno družbo o pomembnih temah. To posvetovanje lahko vključuje javne razprave o temah splošnega evropskega pomena, ki se jih lahko udeležijo zainteresirani državljani. Podpredsednik, ki je odgovoren za izvajanje teh posvetovanj, o svojih dejavnostih na tem področju redno poroča konferenci predsednikov.

6. Konferenca predsednikov pripravlja osnutek dnevnega reda delnih zasedanj Parlamenta.

7. Konferenca predsednikov Parlamentu poda predloge o sestavi in pristojnosti odborov, preiskovalnih odborov, skupnih parlamentarnih odborov in stalnih delegacij. Konferenca predsednikov je pristojna za odobritev ad hoc delegacij.

8. Konferenca predsednikov v skladu s členom 37 odloča o sedežnem redu v sejni dvorani.

9. Konferenca predsednikov je telo, pristojno za dovolitev priprave samoiniciativnih poročil.

10. Konferenca predsednikov predsedstvu predloži predloge o upravnih in finančnih zadevah, ki se nanašajo na politične skupine.

Člen 28

Naloge kvestorjev

Kvestorji so v skladu s smernicami, ki jih določi predsedstvo, pristojni za upravne in finančne zadeve, ki se nanašajo neposredno na poslance, ter za druge naloge, ki so jim poverjene.

Člen 29

Konferenca predsednikov odborov

1. Konferenca predsednikov odborov je sestavljena iz predsednikov vseh stalnih in posebnih odborov. Konferenca izvoli svojega predsednika.

2. Če predsednik konference ni navzoč, sejo konference vodi najstarejši navzoči poslanec.

3. Konferenca predsednikov odborov lahko konferenci predsednikov daje priporočila o delu odborov in pripravi dnevnega reda delnih zasedanj.

4. Predsedstvo in konferenca predsednikov lahko konferenci predsednikov odborov naložita opravljanje določenih nalog.

Člen 30

Konferenca predsednikov delegacij

1. Konferenca predsednikov delegacij je sestavljena iz predsednikov vseh stalnih medparlamentarnih delegacij. Konferenca izvoli svojega predsednika.

2. Če predsednik konference ni navzoč, sejo konference vodi najstarejši navzoči poslanec.

3. Konferenca predsednikov delegacij lahko konferenci predsednikov daje priporočila o delu delegacij.

4. Predsedstvo in konferenca predsednikov lahko konferenci predsednikov delegacij naložita opravljanje določenih nalog.

Člen 31

Neprekinjenost funkcije med volilnim obdobjem

Ko je izvoljen nov Parlament, vsa telesa in nosilci funkcij dotedanjega Parlamenta delujejo še naprej do prve seje novega Parlamenta.

Člen 32

Javnost dela predsedstva in konference predsednikov

1. Zapisnik predsedstva in konference predsednikov se prevede v uradne jezike in razdeli vsem poslancem. Dostopen je dostopen javnosti, razen če predsedstvo ali konferenca predsednikov izjemoma iz zaupnih razlogov v skladu s členom 4(1) do (4) Uredbe (ES) št. 1049/2001 za nekatere točke zapisnika odloči drugače.

2. Vsak poslanec lahko postavi vprašanje v zvezi z izvajanjem nalog predsedstva, konference predsednikov in kvestorjev. Taka vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedniku, sporočijo poslancem in skupaj z danimi odgovori objavijo na spletišču Parlamenta v 30 dneh od dneva predložitve.

POGLAVJE 4

Politične skupine

Člen 33

Vzpostavitev in razpustitev političnih skupin

1. Poslanci lahko glede na svojo politično pripadnost oblikujejo skupine. Parlamentu običajno ni treba ocenjevati politične pripadnosti članov skupine. Z oblikovanjem skupine na podlagi tega člena zadevni poslanci po definiciji priznajo skupno politično pripadnost. Le kadar zadevni poslanci to zanikajo, mora Parlament oceniti, ali je bila skupina ustanovljena v skladu s tem poslovnikom.

2. Politično skupino sestavljajo poslanci, izvoljeni v najmanj četrtini držav članic. Najmanjše število poslancev, potrebno za oblikovanje politične skupine, je 25.

3. Če število članov skupine pade pod enega od zahtevanih pragov, lahko predsednik ob soglasju konference predsednikov dovoli nadaljnji obstoj skupine do naslednje ustanovne seje Parlamenta, če so izpolnjeni naslednji pogoji: — člani še vedno predstavljajo vsaj petino držav članic, — skupina obstaja več kot eno leto. Predsednik tega odstopanja ne uporabi, kadar obstajajo zadostni dokazi za domnevo, da se zlorablja.

4. Poslanec lahko pripada le eni politični skupini.

5. Predsednik je o vzpostavitvi politične skupine obveščen z izjavo. V tej izjavi se navedejo: — ime skupine, — politična deklaracija, v kateri je naveden namen te skupine, ter Politična izjava skupine določa vrednote, za katere se skupina zavzema, in glavne politične cilje, za katere si nameravajo skupaj prizadevati njeni člani v okviru svojega mandata. Izjava skupno politično usmeritev skupine opisuje vsebinsko, določno in pristno. — imena članov skupine in sestava njenega predsedstva. Vsi člani skupine v prilogi k izjavi pisno izjavijo, da imajo enako politično pripadnost.

6. Izjava se priloži zapisniku delnega zasedanja, na katerem se razglasi vzpostavitev politične skupine.

7. Predsednik vzpostavitev političnih skupin razglasi na plenarnem zasedanju. Ta razglasitev ima retroaktivni pravni učinek od trenutka, ko je skupina predsednika obvestila o svoji vzpostavitvi v skladu s tem členom. Predsednik na plenarnem zasedanju razglasi tudi razpustitev političnih skupin. Ta razglasitev bo imela pravni učinek dan po tem, ko politična skupina ni več izpolnjevala pogojev za obstoj.

Člen 34

Dejavnosti in pravni položaj političnih skupin

1. Politične skupine opravljajo svoje dolžnosti, vključno z nalogami, ki so jim dodeljene s tem poslovnikom, kot del dejavnosti Unije. Na razpolago imajo sekretariat na podlagi organizacijske sheme generalnega sekretariata Parlamenta, administrativno pomoč in v ta namen odobrena proračunska sredstva Parlamenta.

2. Konferenca predsednikov si ob začetku vsakega parlamentarnega obdobja prizadeva sprejeti postopke, ki omogočajo, da se politična raznolikost Parlamenta odrazi v odborih in delegacijah, kot tudi organih odločanja.

3. Predsedstvo ob upoštevanju vseh predlogov konference predsednikov določi pravila v zvezi z zagotavljanjem, izvrševanjem in nadzorom pomoči in sredstev iz odstavka 1, kot tudi v zvezi s tem povezanim prenosom pravic izvrševanja proračuna in posledicami vsakršnega neupoštevanja teh pravil.

4. Ta pravila urejajo tudi administrativne in finančne posledice v primeru razpustitve politične skupine.

Člen 35

Medskupine

1. Posamezni poslanci lahko oblikujejo medskupine ali druga neuradna združenja poslancev, za namene neformalne izmenjave mnenj o določenih vprašanjih med različnimi političnimi skupinami, k čemur pritegnejo člane različnih parlamentarnih odborov, ter da spodbujajo stike med poslanci in civilno družbo.

2. Medskupine in druga neuradna združenja svoje dejavnosti opravljajo popolnoma pregledno in ne opravljajo nobenih dejavnosti, ki bi lahko povzročile nejasnosti v zvezi z uradnimi dejavnostmi Parlamenta ali njegovih organov. Ne smejo organizirati prireditev v tretjih državah, ki bi sovpadale z misijo uradnega organa Parlamenta, vključno z uradno delegacijo za opazovanje volitev.

3. Če so izpolnjeni pogoji iz notranjih pravil Parlamenta o oblikovanju teh združenj, lahko politična skupina nudi logistično podporo takšnim združenjem in jim tako olajša delo.

4. Medskupine morajo letno prijaviti vsakršno pomoč, denarno ali v naravi (na primer pisarniško pomoč), ki bi morala biti prijavljena v skladu s Prilogo I, če bi bila ponujena poslancem kot posameznikom. Druga neuradna združenja morajo ravno tako do konca naslednjega meseca prijaviti morebitno podporo v denarju ali naravi, ki je poslanci posamično niso prijavili v skladu s svojimi obveznostmi iz Priloge I.

5. Pri dejavnostih medskupine ali drugih neuradnih skupin, organiziranih v prostorih Parlamenta, lahko sodelujejo samo zastopniki interesov, ki so registrirani v registru za preglednost, na primer z udeležbo na srečanjih ali prireditvah medskupine ali drugega neuradnega združenja, tako da ji nudijo podporo ali sogostijo njene prireditve.

6. Register prijav iz odstavka 4 vodijo kvestorji. Kvestorji sprejmejo podrobna pravila v zvezi s takimi prijavami in zagotovijo njihovo objavo na spletišču Parlamenta.

7. Kvestorji zagotavljajo učinkovito izvrševanje tega člena.

Člen 36

Samostojni poslanci

1. Poslanci, ki ne pripadajo nobeni politični skupini, imajo na razpolago sekretariat. Podrobno ureditev o zagotovitvi takega sekretariata določi predsedstvo na predlog generalnega sekretarja.

2. Predsedstvo določi položaj in parlamentarne pravice samostojnih poslancev.

3. Predsedstvo določi tudi pravila v zvezi z zagotavljanjem, izvrševanjem in nadzorom odobritev v proračunu Parlamenta za kritje stroškov sekretariata in administrativnih pomoči za samostojne poslance.

Člen 37

Sedežni red v sejni dvorani

O sedežnem redu političnih skupin, samostojnih poslancev in institucij Unije v sejni dvorani odloča konferenca predsednikov.

NASLOV II

ZAKONODAJNI IN PRORAČUNSKI POSTOPKI, POSTOPEK PODELITVE RAZREŠNICE IN DRUGI POSTOPKI

POGLAVJE 1

Zakonodajni postopki - splošne določbe

Člen 38

Letno načrtovanje

1. Parlament sodeluje s Komisijo in Svetom pri določitvi zakonodajnega programa Unije. Parlament in Komisija sodelujeta pri pripravi delovnega programa Komisije – ki je prispevek Komisije k letnemu in večletnemu načrtovanju Unije – v skladu s časovnim razporedom in ureditvijo, o katerih se ti instituciji dogovorita (15).

2. Po sprejetju delovnega programa Komisije bodo Parlament, Svet in Komisija v skladu z odstavkom 7 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje ( 16 ) izmenjali mnenja in se dogovorili o skupni izjavi o letnem medinstitucionalnem načrtovanju, v kateri bodo predstavljeni splošni cilji in prednostne naloge. Pred pogajanji s Svetom in Komisijo o skupini izjavi predsednik izmenja mnenja o splošnih ciljih in prednostnih nalogah Parlamenta s konferenco predsednikov in konferenco predsednikov odborov. Pred podpisom skupne izjave predsednik pridobi soglasje konference predsednikov.

3. Predsednik vsako resolucijo o zakonodajnem programu in prednostnih nalogah, ki jo je sprejel Parlament, posreduje drugim institucijam, ki sodelujejo v zakonodajnem postopku Unije, in parlamentom držav članic.

4. Če namerava Komisija umakniti predlog, pristojni odbor zadevnega komisarja povabi na sejo, na kateri se razpravlja o tej nameri. Na to sejo se lahko povabi tudi predsedstvo Sveta. Če se pristojni odbor ne strinja z nameravanim umikom, lahko zahteva, da Komisija poda izjavo Parlamentu. Uporablja se člen 132.

Člen 39

Spoštovanje temeljnih pravic

1. Parlament pri vsem svojem delu v celoti spoštuje pravice, svoboščine in načela, priznana v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji, in vrednote iz člena 2 navedene pogodbe.

2. Kadar vsebinsko pristojni odbor, politična skupina ali poslanci, ki dosegajo vsaj nizki prag, menijo, da predlog zakonodajnega akta ali njegovi deli niso skladni s temeljnimi pravicami Evropske unije, se zadeva na njihovo zahtevo posreduje odboru, pristojnemu za varstvo temeljnih pravic.

3. Ta zahteva se predloži v štirih delovnih tednih od razglasitve dodelitve vsebinsko pristojnemu odboru na plenarnem zasedanju.

4. Mnenje odbora, pristojnega za varstvo temeljnih pravic, se priloži k poročilu vsebinsko pristojnega odbora.

Člen 40

Preverjanje pravne podlage

1. Ko je predlog pravno zavezujočega akta dodeljen vsebinsko pristojnemu odboru, ta odbor najprej preveri njegovo pravno podlago.

2. Če ta odbor oporeka pravilnosti ali primernosti pravne podlage, tudi v okviru preverjanja v skladu s členom 5 Pogodbe o Evropski uniji, zahteva mnenje odbora, pristojnega za pravne zadeve.

3. Poleg tega lahko odbor, pristojen za pravne zadeve, vprašanja v zvezi s pravno podlago na lastno pobudo obravnava v kateri koli fazi zakonodajnega postopka. V tem primeru ustrezno obvesti vsebinsko pristojni odbor.

4. Če odbor, pristojen za pravne zadeve, po potrebi po izmenjavi mnenj s Svetom in Komisijo na podlagi načinov, dogovorjenih na medinstitucionalni ravni ( 17 ) , sklene, da bo oporekal pravilnosti ali primernosti pravne podlage, svoje sklepe sporoči Parlamentu. Brez poseganja v člen 61 Parlament o tem glasuje pred glasovanjem o vsebini predloga.

5. Če vsebinsko pristojni odbor ali odbor, pristojen za pravne zadeve, ni oporekal pravilnosti ali primernosti pravne podlage, so predlogi sprememb, vloženi na plenarnem zasedanju in namenjeni spremembi pravne podlage, nedopustni.

Člen 41

Prenos zakonodajnih in izvedbenih pooblastil

1. Pri preučevanju predloga zakonodajnega akta, ki prenaša pooblastila na Komisijo, kakor je določeno v členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je Parlament zlasti pozoren na cilje, vsebino, področje uporabe in trajanje prenosa pooblastil ter na pogoje za prenos.

2. Pri pregledu predloga zakonodajnega akta, s katerim se na podlagi člena 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesejo izvedbena pooblastila, Parlament nameni posebno pozornost dejstvu, da Komisija pri izvajanju izvedbenih pooblastil ne sme spremeniti ali dopolniti zakonodajnega akta, niti glede nebistvenih elementov.

3. Vsebinsko pristojni odbor lahko kadar koli zahteva mnenje odbora, ki je pristojen za razlago in uporabo prava Unije.

4. Poleg tega lahko odbor, pristojen za razlago in uporabo prava Unije, na lastno pobudo obravnava vprašanja v zvezi s prenosom zakonodajnih pooblastil in prenosom izvedbenih pooblastil. V tem primeru ustrezno obvesti vsebinsko pristojni odbor.

Člen 42

Preverjanje finančne združljivosti

1. Kadar ima predlog pravno zavezujočega akta finančne posledice, Parlament ugotovi, ali je zagotovljenih dovolj finančnih sredstev.

2. Vsebinsko pristojni odbor preveri, ali je predlog pravno zavezujočega akta finančno združljiv z uredbo o večletnem finančnem okviru.

3. Kadar vsebinsko pristojni odbor spremeni oceno finančnih sredstev akta, ki ga obravnava, zahteva mnenje odbora, pristojnega za proračunska vprašanja.

4. Poleg tega lahko odbor, pristojen za proračunska vprašanja, vprašanja v zvezi s finančno združljivostjo predlogov pravno zavezujočih aktov obravnava na lastno pobudo. V tem primeru ustrezno obvesti vsebinsko pristojni odbor.

5. Če odbor, pristojen za proračunska vprašanja, sklene, da bo oporekal finančni združljivosti predloga, svoje sklepe sporoči Parlamentu še preden le-ta glasuje o predlogu.

Člen 43

Pregled spoštovanja načel subsidiarnosti in sorazmernosti

1. Med obravnavo predloga zakonodajnega akta Parlament posebno pozornost posveti vprašanju, ali ta predlog spoštuje načeli subsidiarnosti in sorazmernosti.

2. Le odbor, pristojen za spoštovanje načela subsidiarnosti, lahko poda priporočila vsebinsko pristojnemu odboru v zvezi s predlogom zakonodajnega akta.

3. Razen v nujnih primerih iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, vsebinsko pristojni odbor ne preide na končno glasovanje pred pretekom osmih tednov, kot to določa člen 6 Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti.

4. Če nacionalni parlament predsedniku pošlje obrazloženo mnenje v skladu s členom 3 Protokola št. 1, se ta dokument posreduje vsebinsko pristojnemu odboru, v vednost pa tudi odboru, pristojnemu za spoštovanje načela subsidiarnosti.

5. Kadar obrazložena mnenja o neskladnosti predloga zakonodajnega akta z načelom subsidiarnosti predstavljajo vsaj eno tretjino vseh glasov, dodeljenih nacionalnim parlamentom v skladu z drugim pododstavkom člena 7(1) Protokola št. 2, oziroma četrtino v primeru predloga zakonodajnega akta, predloženega na podlagi člena 76 Pogodbe o delovanju Evropske unije, Parlament ne sprejme odločitve, dokler avtor predloga ne pove, kaj namerava storiti.

6. Kadar v rednem zakonodajnem postopku obrazložena mnenja o neskladnosti predloga zakonodajnega akta z načelom subsidiarnosti predstavljajo vsaj navadno večino glasov, dodeljenih nacionalnim parlamentom v skladu z drugim pododstavkom člena 7(1) Protokola št. 2, vsebinsko pristojni odbor po obravnavi obrazloženih mnenj nacionalnih parlamentov in Komisije ter po zaslišanju odbora, pristojnega za spoštovanje načela subsidiarnosti, Parlamentu lahko priporoči, naj predlog zavrne na podlagi kršitve načela subsidiarnosti, ali pa Parlamentu predloži drugo priporočilo, ki lahko vključuje predloge sprememb v zvezi s spoštovanjem načela subsidiarnosti. Vsakemu takšnemu priporočilu se priloži mnenje odbora, pristojnega za spoštovanje načela subsidiarnosti. Priporočilo se predloži Parlamentu v razpravo in glasovanje. Če je priporočilo za zavrnitev predloga sprejeto z večino oddanih glasov, predsednik razglasi, da je postopek končan. Kadar Parlament predloga ne zavrne, se postopek nadaljuje ob upoštevanju vseh priporočil, ki jih je odobril Parlament.

Člen 44

Dostop do dokumentov in obveščanje Parlamenta

1. Parlament in njegovi odbori med zakonodajnim postopkom zahtevajo dostop do vseh dokumentov, ki se nanašajo na predloge zakonodajnih aktov, pod enakimi pogoji, kot veljajo za Svet in njegove delovne skupine.

2. Med obravnavo predloga zakonodajnega akta pristojni odbor prosi Komisijo in Svet, da ga obveščata o napredku predloga v Svetu in njegovih delovnih skupinah, zlasti o morebitnih sporazumnih rešitvah, ki bi bistveno spremenile izvirni predlog, ali o nameri avtorja, da svoj predlog umakne.

Člen 45

Zastopanje Parlamenta na sejah Sveta

Kadar Svet povabi Parlament, da se udeleži seje Sveta, predsednik prosi predsednika ali poročevalca vsebinsko pristojnega odbora ali drugega poslanca, ki ga imenuje ta odbor, da zastopa Parlament.

Člen 46

Pravica Parlamenta, da predloži predloge

V primerih, ko Pogodbi prenašata pravico do pobude na Parlament, se pristojni odbor lahko odloči, da pripravi samoiniciativno poročilo v skladu s členom 54.

Poročilo vključuje:

(a) predlog resolucije;

(b) osnutek predloga;

(c) obrazložitev, ki ji je po potrebi dodano finančno poročilo.

Kadar mora Parlament pred sprejetjem akta pridobiti privolitev ali odobritev Sveta oziroma mnenje ali odobritev Komisije, se lahko po glasovanju o predlaganem aktu in na predlog poročevalca odloči, da glasovanje o predlogu resolucije preloži do tedaj, ko bosta Svet ali Komisija sporočila svoje stališče.

Člen 47

Zahteve Komisiji, naj predloži predloge

1. Parlament lahko v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije od Komisije zahteva, da mu predloži ustrezne predloge za sprejetje novega ali spremembo obstoječega akta. Parlament to stori tako, da sprejme resolucijo na podlagi samoiniciativnega poročila, ki ga pripravi pristojni odbor v skladu s členom 54 tega poslovnika. Resolucija se sprejme z večino vseh poslancev Parlamenta pri končnem glasovanju. Istočasno lahko Parlament določi rok za predložitev takega predloga.

2. Vsak poslanec lahko na podlagi pravice do pobude Parlamenta v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije vloži predlog akta Unije. Ta predlog lahko skupaj vloži do deset poslancev. V predlogu se navede pravna podlaga, na kateri temelji, lahko pa se mu priloži obrazložitev, dolga največ 150 besed. Predlog se predloži predsedniku, ki preveri, ali so izpolnjene pravne zahteve. Predsednik lahko predlog posreduje odboru, pristojnemu za preverjanje pravne podlage, ki o tem izda mnenje. Če predsednik izjavi, da je predlog dopusten, to razglasi na plenarnem zasedanju in ga posreduje vsebinsko pristojnemu odboru. Pred tem posredovanjem vsebinsko pristojnemu odboru se predlog prevede v tiste uradne jezike, za katere predsednik tega odbora meni, da so potrebni za kratko obravnavo. Vsebinsko pristojni odbor odloči o nadaljnjem ravnanju v roku treh mesecev po dodelitvi in potem, ko je dal avtorjem predloga možnost, da nagovorijo odbor. Imena avtorjev predloga se navedejo v naslovu poročila.

3. V resoluciji Parlamenta se navede ustrezna pravna podlaga, priložijo pa se ji priporočila o vsebini zahtevanega predloga.

4. Kadar ima predlog finančne posledice, Parlament navede, kako zagotoviti zadostna finančna sredstva.

5. Vsebinsko pristojni odbor spremlja napredek pri pripravi predlaganega pravnega akta Unije na podlagi posebne zahteve Parlamenta.

6. Konferenca predsednikov odborov redno spremlja, ali Komisija upošteva odstavek 10 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje, po katerem mora Komisija na zahteve odgovoriti v treh mesecih, tako da sprejme posebno sporočilo, v katerem navede, kako namerava ukrepati. Konferenca predsednikov odborov o rezultatih spremljanja redno poroča konferenci predsednikov.

Člen 48

Obravnava pravno zavezujočih aktov

1. Predsednik predloge pravno zavezujočih aktov, ki jih prejme od drugih institucij ali držav članic, dodeli v obravnavo pristojnemu odboru.

2. V primeru dvoma lahko predsednik, preden razglasi dodelitev pristojnemu odboru na plenarnem zasedanju, vprašanje glede pristojnosti predloži konferenci predsednikov. Konferenca predsednikov v skladu s členom 211(2) sprejme odločitev na podlagi priporočila konference predsednikov odborov ali njenega predsednika.

3. Pristojni odbor se lahko kadar koli odloči, da bo imenoval poročevalca za spremljanje pripravljalne faze predloga. To možnost upošteva zlasti, kadar je predlog naveden v delovnem programu Komisije.

4. V primeru kolizije med določbo Poslovnika, ki se nanaša na drugo in tretjo obravnavo, in katero koli drugo določbo Poslovnika prevlada določba, ki se nanaša na drugo in tretjo obravnavo.

Člen 49

Pospešitev zakonodajnih postopkov

Pristojni odbor oziroma odbori se lahko ob usklajevanju s Svetom in Komisijo dogovorijo o pospešitvi zakonodajnih postopkov glede določenih predlogov, izbranih zlasti med tistimi, ki so bili opredeljeni kot prednostne naloge v skupni izjavi o letnem medinstitucionalnem načrtovanju v skladu s členom 38(2).

Člen 50

Zakonodajni postopki za pobude institucij, razen Komisije, ali držav članic

1. Pri obravnavi pobud institucij, razen Komisije, ali držav članic lahko pristojni odbor povabi predstavnike institucij ali držav članic pobudnic, naj mu predstavijo svojo pobudo. Predstavnike držav članic pobudnic lahko spremlja predsedstvo Sveta.

2. Preden pristojni odbor glasuje, vpraša Komisijo, ali pripravlja mnenje o pobudi ali namerava v kratkem predložiti alternativni predlog. Če je odgovor pritrdilen, odbor ne sprejme poročila pred prejemom tega mnenja ali alternativnega predloga.

3. Kadar sta bila Parlamentu sočasno ali v kratkem časovnem presledku predložena dva predloga Komisije in/ali druge institucije in/ali držav članic ali več z enakim zakonodajnim ciljem, ju oziroma jih Parlament obravnava v enem samem poročilu. Pristojni odbor v svojem poročilu navede, za katero besedilo je predlagal spremembe, in se sklicuje na vsa druga besedila v zakonodajni resoluciji.

POGLAVJE 2

Postopek v odboru

Člen 51

Zakonodajna poročila

1. Predsednik odbora, ki mu je bil posredovan predlog pravno zavezujočega akta, odboru predlaga, kateri postopek naj se uporabi.

2. Po sprejetju odločitve o postopku, ki se uporabi, in če se ne uporabi poenostavljeni postopek v skladu s členom 52, odbor izmed svojih članov ali stalnih namestnikov imenuje poročevalca za predlog pravno zavezujočega akta, če tega ni že storil na podlagi člena 48(3).

3. Poročilo odbora vključuje: (a) morebitne predloge sprememb k predlogu, ki so jim po potrebi dodane kratke obrazložitve, za katere je odgovoren avtor in o katerih se ne glasuje; (b) osnutek zakonodajne resolucije v skladu s členom 59(5); (c) kadar je primerno, obrazložitev s, po potrebi, finančnim poročilom, ki prikazuje obseg morebitnih finančnih posledic poročila in njegovo združljivost z večletnim finančnim okvirom; (d) če obstaja, sklic na oceno učinka Parlamenta.

Člen 52

Poenostavljeni postopek

1. Predsednik odbora lahko po prvi razpravi o predlogu pravno zavezujočega akta predlaga, da se le-ta sprejme brez spremembe. Predlagani postopek se šteje za odobrenega, razen če temu nasprotujejo člani ali politična skupina oziroma skupine, ki dosegajo vsaj srednji prag v odboru. Predsednik odbora ali, če je bil imenovan, poročevalec Parlamentu predloži poročilo o sprejetju predloga. Uporablja se drugi pododstavek člena 159(1) ter člen 159(2) in (4).

2. Predsednik odbora lahko tudi predlaga, da predsednik odbora ali poročevalec pripravi zbir predlogov sprememb, ki odražajo razpravo v odboru. Predlagani postopek šteje za odobrenega, razen če temu nasprotujejo člani ali politična skupina oziroma skupine, ki dosegajo vsaj srednji prag v odboru, predlogi sprememb pa se pošljejo članom odbora. Če predlogom sprememb v dogovorjenem roku, ki ne sme biti krajši od 10 delovnih dni od dneva razdelitve poročila, ne nasprotujejo člani ali politična skupina oziroma skupine, ki dosegajo vsaj srednji prag v odboru, se šteje, da je odbor poročilo sprejel. V tem primeru se osnutek zakonodajne resolucije in predlogi sprememb predložijo Parlamentu brez razprave v skladu z drugim pododstavkom člena 159(1) ter členom 159(2) in (4). Če člani ali politična skupina oziroma skupine, ki dosegajo vsaj srednji prag v odboru, nasprotujejo predlogom sprememb, se o njih glasuje na naslednji seji odbora.

3. Z izjemo določb o predložitvi Parlamentu se ta člen smiselno uporablja tudi v zvezi z mnenji odborov v smislu člena 56.

Člen 53

Nezakonodajna poročila

1. Kadar odbor pripravi nezakonodajno poročilo, imenuje poročevalca izmed svojih članov ali stalnih namestnikov.

2. Poročilo odbora vključuje: (a) predlog resolucije; (b) obrazložitev s, po potrebi, finančnim poročilom, ki prikazuje obseg morebitnih finančnih posledic poročila in njegovo združljivost z večletnim finančnim okvirom; (c) besedila morebitnih predlogov resolucij, vključena v skladu s členom 143(7).

Člen 54

Samoiniciativna poročila

1. Odbor, ki namerava pripraviti nezakonodajno poročilo ali poročilo na podlagi člena 46 ali 47 o zadevi v okviru svojih pristojnosti, ki še ni bila dodeljena, lahko to stori le po pridobitvi dovoljenja konference predsednikov. Konferenca predsednikov odloči o prošnjah za pridobitev dovoljenja za pripravo poročil, predloženih na podlagi prvega pododstavka, v skladu z izvedbenimi določbami, ki jih sama določi.

2. Kadar konferenca predsednikov odloči, da tega dovoljenja ne poda, navede svoje razloge za to. Kadar predmet poročila ne spada v okvir pravice Parlamenta do pobude iz člena 46, lahko konferenca predsednikov odloči, da tega dovoljenja ne poda, le če niso izpolnjeni pogoji iz Pogodb.

3. V primerih iz členov 46 in 47 konferenca predsednikov odloči v roku dveh mesecev.

4. Predlogi resolucij, predloženi Parlamentu, se preučijo v skladu s postopkom kratke predstavitve iz člena 160. Predlogi sprememb k takim predlogom resolucij in zahteve za glasovanje po delih ali ločeno glasovanje so dopustni za obravnavo na plenarnem zasedanju le, če jih poročevalec vloži z namenom, da bi upošteval nove informacije, ali če jih vloži vsaj desetina poslancev. Politične skupine lahko vložijo alternativne predloge resolucije v skladu s členom 181(3). Člen 190 se uporablja za predlog resolucije, ki ga vloži odbor, in za predloge sprememb k temu predlogu. Člen 190 se uporablja tudi za eno samo glasovanje o alternativnih predlogih resolucij.

5. Odstavek 4 se ne uporablja, kadar predmet poročila izpolnjuje pogoje za prednostno razpravo na plenarnem zasedanju, kadar je poročilo pripravljeno v skladu s pravico do pobude iz člena 46 ali 47, ali kadar je bilo poročilo odobreno kot strateško poročilo ( 18 )

Člen 55

Oblikovanje poročil

1. Poročevalec je odgovoren za pripravo poročila odbora in predstavitev poročila Parlamentu v imenu tega odbora.

2. Za obrazložitev je odgovoren poročevalec in se o njej ne glasuje. Mora pa biti skladna z besedilom sprejetega predloga resolucije in morebitnimi spremembami, ki jih je predlagal odbor. V nasprotnem primeru lahko predsednik odbora obrazložitev črta.

3. V poročilu se navede izid glasovanja o poročilu v celoti in, v skladu s členom 218(3), kako je glasoval vsak član.

4. Manjšinska stališča se lahko izrazijo ob glasovanju o besedilu v celoti in so lahko na zahtevo njihovih avtorjev predmet največ 200 besed dolge pisne izjave, ki se priloži obrazložitvi. O sporih, ki so lahko posledica uporabe tega odstavka, odloča predsednik odbora.

5. Odbor lahko na predlog svojega predsednika določi rok, v katerem mora poročevalec predložiti osnutek poročila. Ta rok se lahko podaljša ali pa se lahko imenuje nov poročevalec.

6. Po poteku roka lahko odbor svojemu predsedniku naroči, naj zaprosi, da se zadeva, ki mu je bila dodeljena, uvrsti na dnevni red ene izmed naslednjih sej Parlamenta. V tem primeru lahko razprava in glasovanje potekata na podlagi ustnega poročila zadevnega odbora.

Člen 56

Mnenja odborov

1. Če se želi odbor, ki mu je bila zadeva najprej dodeljena, seznaniti z mnenjem drugega odbora ali če želi drug odbor izraziti svoje mnenje odboru, ki mu je bila zadeva najprej dodeljena, lahko oba odbora prosita predsednika Parlamenta, da v skladu s členom 210(2) enega izmed njiju imenuje za pristojni odbor, drugega pa za odbor za mnenje. Odbor za mnenje, lahko med svojimi člani ali stalnimi namestniki imenuje pripravljavca mnenja ali svoja stališča posreduje v obliki pisma predsednika odbora.

2. Kadar se mnenje nanaša na predlog pravno zavezujočega akta, ga sestavljajo predlogi sprememb besedila, ki je bilo dodeljeno odboru, kadar je primerno s kratkimi obrazložitvami. Za te obrazložitve je odgovoren avtor in se o njih ne glasuje. Po potrebi lahko odbor za mnenje predloži kratko pisno obrazložitev za mnenje kot celoto. Za to kratko pisno obrazložitev je odgovoren pripravljavec mnenja. Kadar se mnenje ne nanaša na predlog pravno zavezujočega akta, ga sestavljajo pobude k delom predloga resolucije pristojnega odbora. Pristojni odbor o teh predlogih sprememb ali pobudah glasuje. V mnenjih se obravnavajo izključno zadeve s področij pristojnosti odbora za mnenje.

3. Pristojni odbor določi rok, v katerem mora odbor za mnenje podati svoje mnenje, da bi ga pristojni odbor lahko upošteval. Pristojni odbor odboru oziroma odborom za mnenje takoj sporoči vse spremembe napovedanega časovnega razporeda. Pristojni odbor ne sprejme končnih sklepov pred potekom tega roka.

4. Odbor za mnenje se lahko odloči tudi, da svoje stališče predstavi v obliki predlogov sprememb, ki jih po sprejetju vloži neposredno v pristojnem odboru. Te predloge sprememb v imenu odbora za mnenje vloži predsednik odbora ali pripravljavec mnenja.

5. Odbor za mnenje predloge sprememb iz odstavka 4 vloži v roku za predloge sprememb, ki ga določi pristojni odbor.

6. Vsa mnenja in predlogi sprememb, ki jih sprejme odbor za mnenje, se priložijo poročilu pristojnega odbora.

7. Odbori za mnenje v smislu tega člena ne morejo vložiti predlogov sprememb v obravnavo Parlamentu.

8. Predsednik in pripravljavec mnenja odbora za mnenje sta povabljena, da se v svetovalni funkciji udeležujeta sej pristojnega odbora, če te zadevajo vprašanja skupnega interesa.

Člen 57

Postopek s pridruženimi odbori

1. Kadar je bilo vprašanje glede pristojnosti posredovano konferenci predsednikov v skladu s členom 211 in konferenca predsednikov na podlagi Priloge VI meni, da vprašanje sodi skoraj v enaki meri v pristojnost dveh ali več odborov ali da različni deli vprašanja sodijo v pristojnost dveh ali več odborov, se uporablja člen 56 z naslednjimi dodatnimi določbami: — zadevni odbori se skupaj sporazumejo o časovnem razporedu, — poročevalec in pripravljavci mnenj se medsebojno obveščajo in si prizadevajo, da bi se sporazumeli o besedilih, ki jih predlagajo svojim odborom, in o stališču glede predlogov sprememb, — predsedniki odborov, poročevalec in pripravljavci mnenj spoštujejo načelo dobrega in lojalnega sodelovanja; skupaj določijo dele besedila, ki so v njihovi izključni ali deljeni pristojnosti, in se natančno dogovorijo o načinih sodelovanja; v primeru nestrinjanja o razmejitvi pristojnosti se zadeva na prošnjo enega od vpletenih odborov posreduje konferenci predsednikov; konferenca predsednikov lahko odloči o posameznih pristojnostih ali odloči, da se uporabi postopek s skupnimi sejami odborov v skladu s členom 58; odločitev sprejme v skladu s postopkom in v rokih iz člena 211, — pristojni odbor brez glasovanja sprejme spremembe, ki jih predlaga pridružen odbor, kadar se te nanašajo na zadeve, ki so v izključni pristojnosti pridruženega odbora; če pristojni odbor ne upošteva izključne pristojnosti pridruženega odbora, lahko ta pridruženi odbor predloge sprememb vloži neposredno na plenarnem zasedanju; če pristojni odbor ne sprejme predlogov sprememb o zadevah, ki so v deljeni pristojnosti pristojnega in pridruženega odbora, jih lahko pridruženi odbor vloži neposredno na plenarnem zasedanju, — če je za predlog potreben spravni postopek, so v delegacijo Parlamenta vključeni pripravljavci mnenj vseh pridruženih odborov. Odločitev konference predsednikov o uporabi postopka s pridruženimi odbori se nanaša na vse faze zadevnega postopka. Pravice, vezane na položaj „pristojnega odbora“ izvaja glavni odbor. Glavni odbor mora pri izvajanju teh pravic upoštevati pristojnosti pridruženega odbora. Zlasti mora glavni odbor spoštovati obveznost iskrenega sodelovanja pri časovnem razporedu in pravico pridruženega odbora, da določi predloge sprememb iz svoje izključne pristojnosti, ki se vložijo na plenarnem zasedanju.

2. Postopek, določen v tem členu, se ne uporablja za priporočila, ki jih pristojni odbor sprejme na podlagi člena 105.

Člen 58

Postopek s skupnimi sejami odborov

1. Kadar konferenca predsednikov odloča o vprašanju pristojnosti v skladu s členom 211, lahko odloči, da se mora uporabiti postopek s skupnimi sejami odborov in skupnim glasovanjem, pod pogojem, da: — vprašanje glede na Prilogo VI neločljivo spada v pristojnost več odborov in — meni, da gre za pomembno vprašanje.

2. V tem primeru posamezni poročevalci oblikujejo en sam osnutek poročila, ki ga preučijo in o njem glasujejo sodelujoči odbori pod skupnim predsedstvom predsednikov odborov. V vseh fazah postopka lahko sodelujoči odbori pravice, vezane na status pristojnega odbora, izvajajo le ob skupnem delovanju. Sodelujoči odbori lahko oblikujejo delovne skupine, ki pripravijo seje in glasovanje.

3. V drugi obravnavi v okviru rednega zakonodajnega postopka se stališče Sveta preuči na skupni seji sodelujočih odborov, ki poteka, če se predsedniki teh odborov ne dogovorijo drugače, v sredo prvega tedna, predvidenega za seje parlamentarnih teles, potem ko je Svet sporočil svoje stališče Parlamentu. Če dogovor o sklicu prihodnje seje ni bil dosežen, vsako tako sejo skliče predsednik konference predsednikov odborov. O priporočilu za drugo obravnavo se glasuje na skupni seji na podlagi skupnega besedila, ki ga pripravijo poročevalci sodelujočih odborov, ali, če skupnega besedila ni, na podlagi predlogov sprememb, ki so bili vloženi v sodelujočih odborih. V tretji obravnavi v okviru rednega zakonodajnega postopka so predsedniki in poročevalci sodelujočih odborov člani delegacije spravnega odbora po uradni dolžnosti.

POGLAVJE 3

Redni zakonodajni postopek

ODDELEK 1 - PRVA OBRAVNAVA

Člen 59

Glasovanje v Parlamentu – prva obravnava

1. Parlament lahko odobri, spremeni ali zavrne osnutek zakonodajnega akta.

2. Parlament najprej glasuje o vsakem predlogu takojšne zavrnitve osnutka zakonodajnega akta, ki ga pisno vloži pristojni odbor, politična skupina ali poslanci, ki dosegajo vsaj nizki prag. Če je predlog zavrnitve sprejet, predsednik od institucije, ki je pripravila osnutek, zahteva, naj umakne osnutek zakonodajnega akta. Če institucija, ki je pripravila osnutek, to naredi, predsednik razglasi, da je postopek končan. Če institucija, ki je pripravila osnutek, osnutka zakonodajnega akta ne umakne, predsednik razglasi, da je prva obravnava v Parlamentu zaključena, razen če se Parlament na predlog predsednika ali poročevalca pristojnega odbora ali politične skupine ali poslancev, ki dosegajo vsaj nizki prag, odloči, da bo zadevo vrnil pristojnemu odboru v ponovno obravnavo. Če predlog zavrnitve ni sprejet, Parlament ravna v skladu z odstavki 3, 4 in 5.

3. O vsakem začasnem dogovoru, ki ga v skladu s členom 74(4) vloži pristojni odbor, se glasuje prednostno z enim samim glasovanjem, razen če se Parlament na zahtevo politične skupine ali poslancev, ki dosegajo vsaj nizki prag, odloči, da bo glasoval o predlogih sprememb v skladu z odstavkom 4. V tem primeru se Parlament odloči tudi, ali bo glasovanje o predlogih sprememb potekalo takoj. Če se Parlament ne odloči za takojšnje glasovanje, določi nov rok za vložitev predlogov sprememb, glasovanje pa poteka na naslednji seji. Če je z enim samim glasovanjem začasni dogovor sprejet, predsednik razglasi, da je prva obravnava v Parlamentu zaključena. Če pri enem samem glasovanju začasni dogovor ne prejme večine oddanih glasov, predsednik določi nov rok za predloge sprememb k osnutku zakonodajnega akta. O teh predlogih sprememb se nato glasuje na naslednji seji, da Parlament zaključi prvo obravnavo.

4. Razen v primeru sprejetja predloga zavrnitve v skladu z odstavkom 2 ali sprejetja začasnega dogovora v skladu z odstavkom 3 se o vseh predlogih sprememb k osnutku zakonodajnega akta nato glasuje, po potrebi tudi o posameznih delih začasnega dogovora, kadar so bile predložene zahteve za glasovanje po delih ali za ločeno glasovanje ali konkurenčni predlogi sprememb. Preden Parlament glasuje o predlogih sprememb, lahko predsednik zaprosi Komisijo za stališče in Svet za komentar. Parlament po glasovanju o teh predlogih sprememb glasuje o celotnem osnutku zakonodajnega akta, spremenjenem ali ne. Če je celotni osnutek zakonodajnega akta, spremenjen ali ne, sprejet, predsednik razglasi, da je prva obravnava zaključena, razen če se Parlament na predlog predsednika ali poročevalca pristojnega odbora, politične skupine ali poslancev, ki dosegajo vsaj nizki prag, odloči, da bo zadevo vrnil pristojnemu odboru, da izvede medinstitucionalna pogajanja v skladu s členoma 60 in 74. Če celotni osnutek zakonodajnega akta, kakor je bil ali ni bil spremenjen, ne dobi večine oddanih glasov, predsednik razglasi, da je prva obravnava zaključena, razen če se Parlament na predlog predsednika ali poročevalca pristojnega odbora, politične skupine ali poslancev, ki dosegajo vsaj nizki prag, odloči, da bo zadevo vrnil pristojnemu odboru v ponovno obravnavo.

5. Po glasovanju v skladu z odstavki 2, 3 in 4 in po poznejšem glasovanju o predlogih sprememb k osnutku zakonodajne resolucije, ki se nanašajo na morebitne postopkovne zahteve, se šteje, da je zakonodajna resolucija sprejeta. Po potrebi se v skladu s členom 203(2) zakonodajna resolucija prilagodi izidu glasovanja v skladu z odstavki 2, 3 in 4. Predsednik besedilo zakonodajne resolucije in stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, če so osnutek zakonodajnega akta oblikovali skupina držav članic, Sodišče ali Evropska centralna banka, pa tudi njim.

Člen 60

Vrnitev pristojnemu odboru

Če se v skladu s členom 59 zadeva vrne pristojnemu odboru v ponovno obravnavo ali v medinstitucionalna pogajanja v skladu s členom 74, pristojni odbor Parlamentu ustno ali pisno poroča v roku štirih mesecev. Ta rok lahko konferenca predsednikov podaljša.

Po vrnitvi zadeve odboru mora glavni odbor še preden odloči o postopku, ki se uporabi, pridruženemu odboru v skladu s členom 57 omogoči, da se opredeli do predlogov sprememb, ki spadajo v njegovo izključno pristojnost, zlasti do predlogov sprememb, ki se morajo na novo vložiti na plenarnem zasedanju.

Parlamentu nič ne preprečuje, da po potrebi sklene imeti zaključno razpravo po poročilu pristojnega odbora, kateremu je bila zadeva vrnjena.

Člen 61

Ponovno posredovanje Parlamentu

1. Na zahtevo pristojnega odbora predsednik Komisijo pozove, naj predlog ponovno posreduje Parlamentu, kadar: — Komisija, potem ko je Parlament sprejel svoje stališče, svoj prvotni predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti, razen če to stori zato, da bi upoštevala stališče Parlamenta, — se narava vprašanja, ki ga predlog zadeva, bistveno spremeni zaradi preteka časa ali spremenjenih okoliščin ali — je po sprejetju stališča Parlamenta prišlo do novih volitev v Parlament in konferenca predsednikov meni, da je to zaželeno.

2. Če je v zvezi s predlogom predvidena sprememba pravne podlage, zaradi česar se redni zakonodajni postopek ne bi več uporabljal za ta predlog, si bodo Parlament, Svet in Komisija v skladu z odstavkom 25 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje prek svojih predsednikov ali predstavnikov izmenjali mnenja o tem.

3. Po izmenjavi mnenj iz odstavka 2 predsednik na zahtevo pristojnega odbora prosi Svet, naj osnutek pravno zavezujočega akta ponovno posreduje Parlamentu, kadar Komisija ali Svet namerava spremeniti pravno podlago, določeno v stališču Parlamenta v prvi obravnavi, tako, da se redni zakonodajni postopek ne bi več uporabljal.

Člen 62

Dogovor v prvi obravnavi

Kadar v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije Svet obvesti Parlament, da je odobril stališče Parlamenta, predsednik, po dokončnem oblikovanju v skladu s členom 203 tega poslovnika, na plenarnem zasedanju razglasi, da je akt sprejet v besedilu, ki ustreza stališču Parlamenta.

ODDELEK 2 - DRUGA OBRAVNAVA

Člen 63

Posredovanje stališča Sveta

1. Stališče Sveta se v skladu s členom 294 Pogodbe o delovanju Evropske unije pošlje, ko ga predsednik razglasi na plenarnem zasedanju. Predsednik razglasitev opravi po prejemu dokumentov, ustrezno prevedenih v uradne jezike Evropske unije, ki vsebujejo stališče, vse izjave, zabeležene v zapisniku Sveta ob sprejetju stališča, razloge, zaradi katerih je Svet stališče sprejel, ter stališče Komisije. Predsednik razglasitev opravi na delnem zasedanju, ki sledi prejemu teh dokumentov. Pred razglasitvijo se predsednik po posvetovanju s predsednikom pristojnega odbora ali poročevalcem ali obema prepriča, da je prejeto besedilo zagotovo stališče Sveta iz prve obravnave in da ne gre za okoliščine iz člena 61. V nasprotnem primeru predsednik skupaj s pristojnim odborom in, kadar je to mogoče, v dogovoru s Svetom poišče ustrezno rešitev.

2. Na dan razglasitve v Parlamentu se šteje, da je bilo stališče Sveta avtomatično dodeljeno odboru, pristojnemu v prvi obravnavi.

3. Seznam teh posredovanj se skupaj z imeni pristojnih odborov objavi v zapisniku seje.

Člen 64

Podaljšanje rokov

1. Predsednik na zahtevo predsednika pristojnega odbora roke za drugo obravnavo podaljša v skladu s členom 294(14) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

2. Predsednik obvesti Parlament o vsakem podaljšanju rokov v skladu s členom 294(14) Pogodbe o delovanju Evropske unije, do katerega je prišlo bodisi na pobudo Parlamenta bodisi Sveta.

Člen 65

Postopek v pristojnem odboru

1. Stališče Sveta se uvrsti pod prednostno točko dnevnega reda prve seje pristojnega odbora po njegovi predložitvi. Svet se lahko povabi, da svoje stališče predstavi.

2. Če pristojni odbor ne odloči drugače, je poročevalec v drugi obravnavi isti kot poročevalec v prvi obravnavi.

3. Za postopke v pristojnem odboru se uporabljajo določbe člena 68(2) in (3) o dopustnosti predlogov sprememb k stališču Sveta; predloge zavrnitve in sprememb lahko vlagajo le člani ali stalni namestniki odbora. Odbor odloča z večino oddanih glasov.

4. Pristojni odbor predloži priporočilo za drugo obravnavo, v katerem predlaga sprejetje, spremembo ali zavrnitev stališča Sveta. Priporočilo vsebuje kratko obrazložitev predlagane odločitve.

5. Med drugo obravnavo se členi 51, 52, 56 in 198 ne uporabljajo.

Člen 66

Predložitev Parlamentu

Stališče Sveta in, kadar je na voljo, priporočilo pristojnega odbora za drugo obravnavo se avtomatično uvrstita na osnutek dnevnega reda delnega zasedanja, katerega sreda je pred in najbližje dnevu, ko se izteče trimesečni oziroma, če je bil podaljšan v skladu s členom 64, štirimesečni rok, razen če se zadeva obravnava že na enem od predhodnih delnih zasedanj.

Člen 67

Glasovanje v Parlamentu – druga obravnava

1. Parlament najprej glasuje o predlogu takojšnje zavrnitve stališča Sveta, ki ga pisno vloži pristojni odbor, politična skupina ali poslanci, ki dosegajo vsaj nizki prag. Ta predlog zavrnitve je sprejet, če je zanj glasovala večina vseh poslancev Parlamenta. Če je ta predlog zavrnitve sprejet, s čimer se stališče Sveta zavrne, predsednik na plenarnem zasedanju razglasi, da je zakonodajni postopek končan. Če ta predlog zavrnitve ni sprejet, Parlament ravna v skladu z odstavki 2 do 5.

2. O vsakem začasnem dogovoru, ki ga v skladu s členom 74(4) vloži pristojni odbor, se glasuje prednostno z enim samim glasovanjem, razen če se Parlament na zahtevo politične skupine ali poslancev, ki dosegajo vsaj nizki prag, odloči, da bo takoj prešel h glasovanju o predlogih sprememb v skladu z odstavkom 3. Če pri enem samem glasovanju za začasni dogovor glasuje večina vseh poslancev Parlamenta, predsednik na plenarnem zasedanju razglasi, da je druga obravnava v Parlamentu zaključena. Če pri enem samem glasovanju za začasni dogovor ne glasuje večina vseh poslancev Parlamenta, Parlament ravna v skladu z odstavki 3, 4 in 5.

3. Če predlog zavrnitve v skladu z odstavkom 1 ali začasni dogovor v skladu z odstavkom 2 ni bil sprejet, se glasuje o vseh predlogih sprememb stališča Sveta, vključno s tistimi iz začasnega dogovora, ki ga v skladu s členom 74(4) vloži pristojni odbor. Vsak predlog spremembe stališča Sveta je sprejet le, če zanj glasuje večina vseh poslancev Parlamenta. Predsednik lahko pred glasovanjem o predlogih sprememb zaprosi Komisijo za stališče in Svet za komentar.

4. Parlament lahko, četudi je v skladu z odstavkom 1 glasoval proti prvotnemu predlogu zavrnitve stališča Sveta, na predlog predsednika ali poročevalca pristojnega odbora, politične skupine ali poslancev, ki dosegajo vsaj nizki prag, obravnava nov predlog zavrnitve po glasovanju o predlogih sprememb v skladu z odstavkom 2 ali 3. Ta predlog je sprejet, če zanj glasuje večina vseh poslancev Parlamenta. Če je stališče Sveta zavrnjeno, predsednik na plenarnem zasedanju razglasi, da je zakonodajni postopek končan.

5. Po glasovanju v skladu z odstavki 1 do 4 in glasovanju o predlogih sprememb k osnutku zakonodajne resolucije, ki se nanašajo na morebitne postopkovne zahteve, predsednik razglasi, da je druga obravnava v Parlamentu zaključena, in šteje se, da je zakonodajna resolucija sprejeta. Po potrebi se v skladu s členom 203(2) zakonodajna resolucija prilagodi izidu glasovanja v skladu z odstavki 1 do 4 ali uporabi člena 69. Predsednik besedilo zakonodajne resolucije in morebitnega stališča Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. Če ni bil vložen predlog zavrnitve ali spremembe stališča Sveta, se šteje, da je stališče sprejeto.

Člen 68

Dopustnost predlogov sprememb stališča Sveta

1. Predloge sprememb stališča Sveta za obravnavo na plenarnem zasedanju lahko vloži pristojni odbor, politična skupina ali poslanci, ki dosegajo vsaj nizki prag.

2. Predlog spremembe stališča Sveta je dopusten le, če je skladen z določbami členov 180 in 181 in je njegov namen: (a) v celoti ali delno obnoviti stališče, ki ga je Parlament sprejel v prvi obravnavi, ali (b) doseči dogovor med Svetom in Parlamentom ali (c) spremeniti del besedila stališča Sveta, ki v predlog, podan v prvi obravnavi, ni bil vključen ali pa je bil vključen z drugačno vsebino, ali (d) upoštevati novo dejstvo ali pravno stanje, nastalo po sprejetju stališča Parlamenta v prvi obravnavi. Predsednikove presoje dopustnosti ali nedopustnosti predloga spremembe ni mogoče izpodbijati.

3. Če je po prvi obravnavi prišlo do novih volitev, vendar ni bilo zahteve v skladu s členom 61, lahko predsednik sklene odpraviti omejitve glede dopustnosti, določene v odstavku 2.

Člen 69

Dogovor v drugi obravnavi

Kadar v rokih, določenih za vlaganje in glasovanje o predlogih sprememb ali predlogih zavrnitve, niso bili vloženi ne predlog zavrnitve stališča Sveta ne predlogi sprememb tega stališča v skladu s členoma 67 in 68, predsednik na plenarnem zasedanju razglasi, da je predlagani akt sprejet.

ODDELEK 3 - MEDINSTITUCIONALNA POGAJANJA MED REDNIM ZAKONODAJNIM POSTOPKOM

Člen 70

Splošne določbe

Pogajanja z drugimi institucijami pri iskanju dogovora med zakonodajnim postopkom se lahko začnejo šele po tem, ko je sprejeta odločitev v skladu s členom 71, členom 72 ali členom 73 ali ko Parlament zadevo vrne v medinstitucionalna pogajanja. Ta pogajanja potekajo v skladu s kodeksom ravnanja, ki ga določi konferenca predsednikov (19).

Člen 71

Pogajanja pred prvo obravnavo v Parlamentu

1. Kadar je odbor sprejel zakonodajno poročilo v skladu s členom 51, lahko z večino glasov svojih članov odloči, da bo začel pogajanja na podlagi tega poročila.

2. Odločitve o začetku pogajanj se razglasijo na začetku delnega zasedanja po njihovem sprejetju v odboru. Do konca dneva, ki sledi njihovi razglasitvi v Parlamentu, lahko poslanci ali politična skupina oziroma skupine, ki dosegajo vsaj srednji prag, pisno zahtevajo glasovanje o odločitvi odbora o začetku pogajanj. Parlament glasuje na istem delnem zasedanju. Če do izteka roka, določenega v prvem pododstavku, ni vložena nobena taka zahteva, predsednik o tem obvesti Parlament. Če je zahteva vložena, lahko predsednik neposredno pred glasovanjem da besedo enemu zagovorniku odločitve odbora o začetku pogajanj in enemu nasprotniku te odločitve. Oba lahko podata izjavo, ki traja največ dve minuti.

3. Če Parlament zavrne odločitev odbora o začetku pogajanj, se osnutek zakonodajnega akta in poročilo pristojnega odbora uvrstita na dnevni red naslednjega delnega zasedanja, predsednik pa določi rok za vložitev predlogov sprememb. Uporablja se člen 59(4).

4. Pogajanja se lahko začnejo kadar koli po izteku roka iz prvega pododstavka odstavka 2, če ni bila vložena nobena zahteva za glasovanje Parlamenta o odločitvi o začetku pogajanj. Če je bila taka zahteva vložena, se lahko pogajanja začnejo kadar koli po tem, ko je odločitev odbora o začetku pogajanj odobril Parlament.

Člen 72

Pogajanja pred prvo obravnavo v Svetu

Kadar je Parlament sprejel svoje stališče v prvi obravnavi, to stališče predstavlja mandat za vsa pogajanja z drugimi institucijami. Pristojni odbor se lahko z večino glasov svojih članov odloči, da začne pogajanja kadar koli zatem. Te odločitve se razglasijo v Parlamentu na delnem zasedanju, ki sledi glasovanju v odboru, in se navedejo v zapisniku.

Člen 73

Pogajanja pred drugo obravnavo v Parlamentu

Kadar je bilo stališče Sveta v prvi obravnavi posredovano pristojnemu odboru, predstavlja stališče Parlamenta v prvi obravnavi, ob upoštevanju člena 68, mandat za vsa pogajanja z drugimi institucijami. Pristojni odbor lahko odloči, da začne pogajanja kadar koli zatem.

Kadar stališče Sveta vsebuje elemente, ki jih osnutek zakonodajnega akta ali stališče Parlamenta v prvi obravnavi ne zajema, lahko odbor sprejme smernice za pogajalsko ekipo, ki so lahko tudi v obliki predlogov sprememb stališča Sveta.

Člen 74

Potek pogajanj

1. Pogajalsko ekipo Parlamenta vodi poročevalec, predseduje pa ji predsednik pristojnega odbora ali njegov podpredsednik, ki ga imenuje predsednik odbora. Sestavljajo jo vsaj poročevalci v senci iz vsake politične skupine, ki želi sodelovati.

2. Vsi dokumenti, namenjeni razpravi na sestanku s Svetom in Komisijo (v nadaljnjem besedilu: trialog), se posredujejo pogajalski ekipi vsaj 48 ur ali, v nujnih primerih, vsaj 24 ur pred začetkom trialoga.

3. Po vsakem trialogu predsednik pogajalske ekipe in poročevalec v imenu pogajalske ekipe poročata na naslednji seji pristojnega odbora. Kadar seje odbora ni mogoče sklicati pravočasno, predsednik pogajalske ekipe in poročevalec v imenu pogajalske ekipe poročata na seji koordinatorjev odbora.

4. Če p