SL Uradni list Evropske unije L 79/55

SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/479

z dne 20. marca 2018

o shemi za dolgoročno državno pomoč kmetijstvu v severnih regijah Švedske

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 1622)

(Besedilo v švedskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Akta o pristopu Avstrije, Finske in Švedske k Evropski uniji ter zlasti člena 142 Akta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Komisija je s Sklepom 96/228/ES (1) odobrila shemo za dolgoročno državno pomoč kmetijstvu v severnih regijah Švedske (v nadaljnjem besedilu: shema nordijske pomoči), kot jo je priglasila Švedska v skladu s členom 143 Akta o pristopu z namenom, da pridobi odobritev v skladu s členom 142 Akta o pristopu. Sklep 96/228/ES je bil nadomeščen s Sklepom Komisije C(2010) 6050 (2). Navedeni sklep je bil nazadnje spremenjen z Izvedbenim sklepom Komisije C(2015) 6592 (3).

(2) Švedska je v dopisu z dne 17. novembra 2017 predlagala, da Komisija spremeni Sklep C(2010) 6050, da bi se poenostavilo upravljanje sheme in upoštevale spremembe skupne kmetijske politike ter gospodarskega razvoja v kmetijstvu v severnih regijah Švedske. Švedska je 6. decembra 2017 Komisiji poslala dodatne informacije v zvezi s predlogom.

(3) Zaradi posledičnih sprememb Sklepa C(2010) 6050 in številnih prejšnjih sprememb je primerno navedeni sklep nadomestiti z novim sklepom.

(4) Dolgoročna državna pomoč iz člena 142 Akta o pristopu je namenjena ohranitvi kmetijske dejavnosti v severnih regijah, ki jih je določila Komisija.

(5) Ob upoštevanju dejavnikov iz člena 142(1) in (2) Akta o pristopu je primerno določiti upravne enote, razvrščene po podregijah, ki ležijo severno od 62. vzporednika ali ob tem vzporedniku in ki se soočajo s primerljivimi podnebnimi razmerami, ki kmetijsko dejavnost še posebej otežujejo. V teh podregijah gostota prebivalstva znaša 10 ali manj prebivalcev na kvadratni kilometer, kmetijska površina v uporabi je ocenjena na 10 % ali manj celotne površine občine, delež kmetijske površine v uporabi, namenjen poljščinam za prehrano ljudi, pa znaša 20 % ali manj. Vključene bi morale biti tudi podregije, obkrožene z drugimi podregijami znotraj takih območij, tudi če ne izpolnjujejo istih zahtev.

(6) Za lažje upravljanje sheme ter njeno uskladitev s podporo na podlagi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je primerno v območja, ki prejemajo pomoč na podlagi tega sklepa, vključiti občinske enote, ki so del območja, razmejenega v skladu z drugim pododstavkom člena 32(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013, v programu za razvoj podeželja.

(7) Referenčno obdobje, v zvezi s katerim je treba obravnavati razvoj kmetijske proizvodnje in raven skupne podpore na podlagi razpoložljivih nacionalnih statističnih podatkov in z namenom zagotovitve enotne uporabe za vse proizvodne sektorje, bi moralo biti leto 1993.

(8) V skladu s členom 142 Akta o pristopu bi moral skupni znesek dodeljene pomoči zadostovati za ohranitev kmetijske dejavnosti v severnih regijah Švedske, vendar se ne sme razviti v splošno podporo, ki bi presegala raven podpore iz predpristopnega referenčnega obdobja, ki se določi. Da bi se podpora na podlagi člena 142 Akta o pristopu dodelila na ustrezni ravni, pri čemer bi se upoštevali sedanji proizvodni stroški, ne da bi se presegla raven podpore iz določenega predpristopnega referenčnega obdobja, je primerno, da se pri določitvi najvišje dovoljene ravni pomoči na podlagi navedenega člena upošteva razvoj indeksa cen življenjskih potrebščin na Švedskem od leta 1993 do leta 2017.

(9) Zato bi bilo treba na podlagi podatkov iz leta 2017 in ob upoštevanju petletnih obdobij poročanja iz člena 143(2) Akta o pristopu najvišji letni znesek pomoči določiti v višini 422,92 milijonov SEK, kar je izračunano povprečje za petletno obdobje od 1. januarja 2018 do 31. decembra 2022.

(10) Za poenostavitev sheme nordijske pomoči in da bi Švedski omogočili prožnost pri usmerjanju pomoči v različne proizvodne sektorje, bi bilo treba določiti en najvišji povprečni letni znesek pomoči za skupno podporo, vključno z ločeno najvišjo podporo za proizvodnjo in prevoz kravjega mleka, da se zagotovi uravnotežena porazdelitev podpore.

(11) Pomoč bi se morala dodeljevati letno na podlagi proizvodnih dejavnikov (glav velike živine in hektarjev), razen za kravje mleko, v zvezi s katerim bi se morala dodeljevati na podlagi proizvedenih enot (kilogramov) v okviru skupnih omejitev, določenih s tem sklepom.

(12) Da bi omogočili hitro odzivanje na nestanovitnost prodajnih cen kmetijskih proizvodov in zagotovili ohranitev kmetijske dejavnosti v severnih regijah Švedske, je primerno Švedski dovoliti, da za vsako koledarsko leto določi znesek pomoči na sektor v posamezni kategoriji pomoči in na proizvedeno enoto.

(13) Švedska bi morala razlikovati med pomočmi v severnih regijah in določiti letne zneske pomoči glede na obseg naravnih omejitev ter druga objektivna, pregledna in utemeljena merila v zvezi s cilji iz tretjega pododstavka člena 142(3) Akta o pristopu, katerih namen je ohranitev tradicionalne primarne proizvodnje in predelave, ki sta posebej prilagojeni podnebnim razmeram zadevnih regij, izboljšanje struktur za proizvodnjo, trženje in predelavo kmetijskih proizvodov, olajšanje prodaje navedenih proizvodov ter zagotovitev varstva okolja in ohranjanja podeželja.

(14) Pomoč bi bilo treba izplačevati letno na podlagi dejanskega števila upravičenih proizvodnih dejavnikov. Vendar bi Švedski morali omogočiti, da izplačuje pomoč za kravje mleko, kokoši nesnice in prašiče za zakol ter za prevoz kravjega mleka v mesečnih obrokih. Pomoč za kravje mleko temelji na dejanski proizvodnji, da se zagotovi stalnost proizvodnje.

(15) Prekomerna nadomestila za proizvajalce bi bilo treba preprečiti tako, da bi se neupravičena izplačila izterjala čim prej, najpozneje pa pred 1. junijem naslednjega leta.

(16) Kot je določeno v členu 142(2) Akta o pristopu, pomoč, dodeljena na podlagi tega sklepa, ne bi smela povzročiti povečanja skupne proizvodnje nad raven tradicionalne proizvodnje na območju, vključenem v shemo nordijske pomoči.

(17) Zato je treba največje letno število upravičenih proizvodnih dejavnikov za vsako kategorijo pomoči in največjo upravičeno letno količino proizvodnje kravjega mleka določiti na ravni, ki je enaka ali nižja kot v referenčnih obdobjih.

(18) Kadar število proizvodnih dejavnikov v posamezni kategoriji ali količina proizvodnje kravjega mleka presega najvišjo raven v danem letu, bi se za upoštevanje petletnih povprečij število upravičenih proizvodnih dejavnikov ali količina kravjega mleka morala zmanjšati za ustrezno število proizvodnih dejavnikov v koledarskem letu, ki sledi letu, v katerem je bila presežena najvišja raven, razen v primeru pomoči za prevoz kravjega mleka, kokoši nesnice, prašiče za zakol in kravje mleko, v zvezi s katero se upravičeni znesek lahko zniža za znesek, ki ustreza presežku v zadnjem mesecu leta, v katerem je bila presežena najvišja raven.

(19) V skladu s členom 143(2) Akta o pristopu mora Švedska Komisiji predložiti informacije o izvajanju in učinkih pomoči. Da bi se lahko bolje ocenili dolgoročni učinki pomoči in da bi se določile ravni pomoči kot petletna povprečja, je primerno, da se o socialno-ekonomskih učinkih pomoči poroča vsakih pet let in da se predložijo letna poročila, ki vsebujejo finančne informacije in druge informacije o izvajanju, potrebne za zagotovitev skladnosti s pogoji, določenimi v temu sklepu.

(20) Primerno je določiti pravila za spremembe sheme, ki jih uvede Komisija ali predlaga Švedska, z namenom zaščite legitimnih pričakovanj upravičencev do pomoči in zagotovitve nadaljevanja sheme, da bi se omogočilo učinkovito uresničevanje ciljev iz člena 142 Akta o pristopu.

(21) Švedska bi morala zagotoviti, da se v zvezi z upravičenci do pomoči sprejmejo ustrezni nadzorni ukrepi. Da bi se zagotovili učinkovitost navedenih ukrepov in preglednost pri izvajanju sheme nordijske pomoči, bi morali biti navedeni nadzorni ukrepi čim bolj usklajeni s tistimi, ki se izvajajo v okviru skupne kmetijske politike.

(22) Za doseganje cilja ohranitve proizvodnje, kot je naveden v členu 142 Akta o pristopu, in za lažje upravljanje podpore bi se moral ta sklep uporabljati od 1. januarja 2018.

(23) Sklep C(2010) 6050 bi bilo zato treba razveljaviti z učinkom od 1. januarja 2018. Primerno je določiti prehodne ukrepe v zvezi s poročanjem o podpori na podlagi člena 142 Akta o pristopu, izplačani v letu 2017 na podlagi Sklepa C(2010) 6050 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odobrena pomoč

1. Od 1. januarja 2018 do 31. decembra 2022 se Švedski odobri izvajanje sheme za dolgoročno pomoč kmetijstvu v njenih severnih regijah iz Priloge I.

2. Skupni znesek dodeljene pomoči ne presega 422,92 milijonov SEK na koledarsko leto. Najvišji letni zneski se štejejo za letna povprečja pomoči, dodeljene v obdobju petih koledarskih let, ki ga zajema ta sklep.

3. Kategorije pomoči in proizvodni sektorji za vsako kategorijo, najvišji dovoljeni povprečni letni zneski iz odstavka 2, vključno z ločenim najvišjim zneskom za proizvodnjo in prevoz kravjega mleka, ter največje letno število upravičenih proizvodnih dejavnikov na kategorijo pomoči so določeni v Prilogi II.

4. Pomoč se dodeli na podlagi upravičenih proizvodnih dejavnikov ali obsega proizvodnje, kot sledi:

(a) na kilogram mleka dejanske proizvodnje za proizvodnjo kravjega mleka;

(b) na glavo velike živine za živinorejo;

(c) na hektar za pridelavo kmetijskih rastlin in vrtnin, vključno z jagodičjem;

(d) kot nadomestilo za dejanske stroške prevoza kravjega mleka, pri čemer se odšteje vsa druga javna podpora za kritje istih stroškov.

Pomoč, povezana z obsegom proizvodnje, se lahko dodeli le za proizvodnjo kravjega mleka, v nobenem primeru pa se pomoč ne povezuje s prihodnjo proizvodnjo.

Količniki za pretvorbo v glave velike živine za različne vrste velike živine so določeni v Prilogi II.

5. V skladu z odstavkom 3 in v okviru omejitev iz Priloge II Švedska razlikuje med vrstami pomoči v svojih severnih regijah in letno določi zneske pomoči na proizvodni dejavnik, strošek ali proizvedeno enoto na podlagi objektivnih meril, ki se nanašajo na obseg naravnih omejitev in druge dejavnike, ki prispevajo k doseganju ciljev iz tretjega pododstavka člena 142(3) Akta o pristopu.

Člen 2

Referenčna obdobja

Kar zadeva količine in raven podpore iz člena 1 tega sklepa, je referenčno obdobje iz druge alinee prvega pododstavka člena 142(3) Akta o pristopu leto 1993.

Člen 3

Pogoji za dodelitev pomoči

1. Švedska v okviru omejitev iz tega sklepa določi pogoje za dodelitev pomoči različnim kategorijam upravičencev. Taki pogoji vključujejo merila za upravičenost in izbirna merila, ki se uporabljajo, in zagotavljajo enako obravnavo upravičencev.

2. Pomoč se upravičencem izplača na podlagi dejanskih proizvodnih dejavnikov ali, kar zadeva proizvodnjo kravjega mleka, obsega dejanske proizvodnje iz člena 1(4).

3. Pomoč se izplačuje letno, razen za kravje mleko, prevoz kravjega mleka, kokoši nesnice in prašiče za zakol, v zvezi s katerimi se pomoč lahko izplačuje v mesečnih obrokih.

4. Prekoračitev največjega letnega števila proizvodnih dejavnikov ali količin, upravičenih do pomoči, iz Priloge II se upošteva kot ustrezno zmanjšanje števila proizvodnih dejavnikov v letu po prekoračitvi, če se pomoč izplačuje v letnih obrokih, ali v zadnjem mesecu leta, če se pomoč izplačuje mesečno.

5. Švedska sprejme ustrezne ukrepe za preprečitev prekoračitve iz odstavka 4, če se taka prekoračitev zdi verjetna na podlagi uradnih ali uradno preverjenih statističnih projekcij.

6. Preplačilo ali neupravičeno izplačilo upravičencu se izterja tako, da se ustrezni zneski odštejejo od pomoči, ki se upravičencu izplača v naslednjem letu, ali se v navedenem letu kako drugače izterja, če se upravičencu ne izplača nobena pomoč. Neupravičeno izplačani zneski se izterjajo do 1. junija naslednjega leta.

Člen 4

Informacije in nadzorni ukrepi

1. Švedska kot del informacij, predloženih v skladu s členom 143(2) Akta o pristopu, Komisiji vsako leto pred 1. junijem predloži informacije o izvajanju pomoči, dodeljene na podlagi tega sklepa, v predhodnem koledarskem letu.

Te informacije se nanašajo zlasti na:

(a) opredelitev občinskih enot, v katerih je bila pomoč izplačana z uporabo podrobnega zemljevida in po potrebi drugih podatkov;

(b) celotno proizvodnjo v letu poročanja za podregije, upravičene do pomoči na podlagi tega sklepa, ki je izražena v količinah vsakega od proizvodov iz Priloge II;

(c) skupno število proizvodnih dejavnikov in količine, število proizvodnih dejavnikov in količine, ki so upravičeni do pomoči, ter število proizvodnih dejavnikov in količine, za katere se dodeli podpora, na proizvodni sektor iz Priloge II, z razčlenitvijo po proizvodih v vsakem sektorju in vključno z navedbo morebitnih prekoračitev največjega dovoljenega letnega števila proizvodnih dejavnikov in količin ter opisom morebitnih ukrepov, sprejetih za preprečevanje takih prekoračitev;

(d) skupna izplačana pomoč, skupni znesek pomoči na kategorijo pomoči in vrsto proizvodnje, zneski, izplačani upravičencem na proizvodni dejavnik/drugo enoto ter merila za razlikovanje med zneski pomoči po podregijah in vrstah kmetijskih gospodarstev ali na podlagi drugih vidikov;

(e) uporabljeni plačilni sistem s podrobnostmi o morebitnih predplačilih na podlagi ocen, končnih plačilih ter ugotovljenih preplačilih in njihovi izterjavi;

(f) zneske pomoči, izplačane na podlagi člena 32 Uredbe (EU) št. 1305/2013 v upravnih enotah, ki jih zajema ta sklep;

(g) sklicevanje na nacionalno zakonodajo, v skladu s katero je izvedena pomoč.

2. Švedska pred 1. junijem 2023 poleg letnega poročila za leto 2022 Komisiji predloži poročilo, ki zajema petletno obdobje od 1. januarja 2018 do 31. decembra 2022. To poročilo zajema tudi podporo, dodeljeno na podlagi Sklepa C(2010) 6050 v letih 2016 in 2017.

V poročilu je navedeno zlasti naslednje:

(a) skupna pomoč, izplačana v petletnem obdobju, in njena razdelitev po kategorijah pomoči, vrstah proizvodnje in podregijah;

(b) za vsako kategorijo pomoči skupni obseg proizvodnje na leto in za petletno obdobje, število proizvodnih dejavnikov in ravni prihodkov kmetov v regijah, ki so upravičene do pomoči;

(c) razvoj kmetijske proizvodnje, predelave in trženja kmetijskih proizvodov v socialnem in ekonomskem kontekstu severnih regij;

(d) učinki pomoči na varstvo okolja in ohranjanje podeželja;

(e) predlogi za srednjeročni razvoj pomoči na podlagi podatkov, predstavljenih v poročilu.

3. Švedska podatke predloži v obliki, združljivi s statističnimi standardi, ki jih uporablja Unija.

4. Švedska sprejme vse potrebne ukrepe za uporabo tega sklepa in ustrezne nadzorne ukrepe v zvezi z upravičenci do pomoči.

5. Nadzorni ukrepi so čim bolj usklajeni z nadzornimi sistemi, ki se uporabljajo v okviru shem podpore Unije.

Člen 5

Uporaba morebitnih sprememb

1. Na podlagi informacij o shemi podpore iz člena 4 in ob upoštevanju nacionalnega vidika in vidika EU kmetijske proizvodnje ter drugih pomembnih dejavnikov Švedska leta 2022 za Komisijo pripravi ustrezne predloge za spremembo in petletno podaljšanje pomoči, odobrene na podlagi tega sklepa.

2. Če se Komisija odloči spremeniti ta sklep, zlasti na podlagi morebitnih sprememb skupnih ureditev trga ali sheme neposredne podpore ali na podlagi spremembe stopnje katere koli odobrene državne pomoči kmetijstvu, se vsaka sprememba pomoči, odobrene s tem sklepom, uporablja šele od leta, ki sledi letu, v katerem je bila sprememba sprejeta.

Člen 6

Razveljavitev

Sklep C(2010) 6050 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2018.

Vendar se člen 6(1) navedenega sklepa še naprej uporablja za pomoč, dodeljeno na podlagi navedenega sklepa v letu 2017.

Člen 7

Začetek uporabe

Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2018.

Člen 8

Naslovnik

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Švedsko.

V Bruslju, 20. marca 2018 Za Komisijo Phil HOGAN Član Komisije

(1) Sklep Komisije 96/228/ES z dne 28. februarja 1996 o shemi za dolgoročno državno pomoč kmetijstvu v severnih regijah Švedske (UL L 76, 26.3.1996, str. 29).

(2) Sklep Komisije C(2010) 6050 z dne 8. septembra 2010 o shemi za dolgoročno državno pomoč kmetijstvu v severnih regijah Švedske.

(3) Izvedbeni sklep Komisije C(2015) 6592 z dne 1. oktobra 2015 o spremembi Sklepa C(2010) 6050 o shemi za dolgoročno državno pomoč kmetijstvu v severnih regijah Švedske.

(4) Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 347, 20.12.2013, str. 487).

PRILOGA I PODREGIJA 1 Okrožje Občinska enota Cerkvena občina Dalarna Älvdalen Idre Jämtland Krokom Hotagen Strömsund Frostviken Åre Åre Kall Undersåker Berg Storsjö Härjedalen Linsell Hede Ljusnedal Tännäs Västerbotten Storuman Tärna Sorsele Sorsele Dorotea Risbäck Vilhelmina Vilhelmina Norrbotten Arvidsjaur Arvidsjaur Arjeplog Arjeplog Jokkmokk Jokkmokk Porjus Pajala Muonionalusta Junosuando Gällivare Gällivare Nilivaara Malmberget Kiruna Jukkasjärvi Vittangi Karesuando Kmetijsko območje – podregija 1 6 700 ha PODREGIJA 2 Okrožje Občinska enota Okoliš Dalarna Malung Lima Transtrand Älvdalen Särna Västernorrland Örnsköldsvik Trehörningsjö Jämtland Ragunda Borgvattnet Stugun Bräcke Bräcke Nyhem Håsjö Sundsjö Revsund Bodsjö Krokom Näskott Aspås Ås Laxsjö Föllinge Offerdal Alsen Strömsund Ström Alanäs Gåxsjö Hammerdal Bodum Tåsjö Åre Mattmar Mörsil Hallen Berg Berg Hackås Oviken Myssjö Åsarne Klövsjö Rätan Härjedalen Sveg Vemdalen Ängersjö Lillhärdal Östersund Östersund Frösö Sunne Näs Lockne Marieby Brunflo Kyrkås Lit Häggenås Västerbotten Vindeln Vindeln Åmsele Norsjö Norsjö Malå Malå Storuman Stensele Sorsele Gargnäs Dorotea Dorotea Åsele Åsele Fredrika Lycksele Lycksele Björksele Örträsk Skellefteå Boliden Fällfors Jörn Kalvträsk Norrbotten Jokkmokk Vuollerim Övertorneå Svanstein Pajala Pajala Korpilombolo Tärendö Gällivare Hakkas Kmetijsko območje – podregija 2 46 600 ha PODREGIJA 3 Okrožje Občinska enota Okoliš Värmland Torsby Södra Finnskoga Dalarna Älvdalen Älvdalen Gävleborg Nordanstig Hassela Ljusdal Hamra Los Kårböle Västernorrland Ånge Haverö Timrå Ljustorp Härnösand Stigsjö Viksjö Sundsvall Indal Holm Liden Kramfors Nordingrå Vibyggerå Ullånger Torsåker Sollefteå Graninge Junsele Edsele Ramsele Örnsköldsvik Örnsköldsvik Anundsjö Skorped Sidensjö Nätra Själevad Mo Gideå Björna Jämtland Ragunda Ragunda Bräcke Hällesjö Krokom Rödön Strömsund Fjällsjö Åre Marby Härjedalen Älvros Överhogdal Ytterhogdal Östersund Norderö Västerbotten Nordmaling Nordmaling Bjurholm Bjurholm Robertsfors Bygdeå Nysätra Vännäs Vännäs Umeå Umeå Landsförsamling Tavelsjö Sävar Skellefteå Skellefteå Landsförsamling Kågedalen Byske Lövånger Burträsk Norrbotten Överkalix Överkalix Kalix Nederkalix Töre Övertorneå Övertorneå Hietaniemi Älvsbyn Älvsby Luleå Luleå Domkyrkoförsamling Örnäset Nederluleå Råneå Piteå Piteå Stadsförsamling Hortlax Piteå Landsförsamling Norrfjärden Boden Överluleå Gunnarsbyn Edefors Sävast Haparanda Nedertorneå-Haparanda Karl Gustav Kmetijsko območje – podregija 3 108 650 ha PODREGIJA 4 Okrožje Občinska enota Okoliš Värmland Torsby Lekvattnet Nyskoga Norra Finnskoga Dalby Norra Ny Filipstad Rämmen Hagfors Gustav Adolf Dalarna Vansbro Järna Nås Äppelbo Malung Malung Rättvik Boda Ore Orsa Orsa Mora Våmhus Venjan Falun Bjursås Ludvika Säfsnäs Gävleborg Ovanåker Ovanåker Voxna Nordanstig Ilsbo Harmånger Jättendal Gnarp Bergsjö Ljusdal Ljusdal Färila Ramsjö Järvsö Bollnäs Rengsjö Undersvik Arbrå Hudiksvall Bjuråker Västernorrland Ånge Borgsjö Torp Timrå Timrå Hässjö Tynderö Härnösand Härnösands Domkyrkoförsamling Högsjö Häggdånger Säbrå Hemsö Sundsvall Sundsvalls Gustav Adol Skönsmon Skön Alnö Sättna Selånger Stöde Tuna Attmar Njurunda Kramfors Gudmundrå Nora Skog Bjärtrå Styrnäs Dal Ytterlännäs Sollefteå Sollefteå Multrå Långsele Ed Resele Helgum Ådals-Liden Boteå Överlännäs Sånga Örnsköldsvik Arnäs Grundsunda Jämtland Ragunda Fors Västerbotten Umeå Umeå Stadsförsamling Teg Ålidhem Holmsund Hörnefors Holmön Umeå Maria Skellefteå Skellefteå Sankt Olov Skellefteå Sankt Örjan Bureå Kmetijsko območje – podregija 4 69 050 ha PODREGIJA 5 Okrožje Občinska enota Okoliš Värmland Kil Boda Eda Eda Järnskog Skillingmark Köla Torsby Fryksände Vitsand Östmark Grums Värmskog Årjäng Silbodal Sillerud Karlanda Holmedal Blomskog Trankil Västra Fågelvik Töcksmark Östervallskog Sunne Gräsmark Lysvik Filipstad Gåsborn Hagfors Hagfors Ekshärad Norra Råda Sunnemo Arvika Arvika Östra Arvika Västra Stavnäs Högerud Glava Bogen Gunnarskog Ny Älgå Mangskog Brunskog Säffle Svanskog Långserud Dalarna Gagnef Mockfjärd Gagnef Floda Leksand Leksand Djura Ål Siljansnäs Rättvik Rättvik Mora Mora Sollerön Falun Svärdsjö Enviken Gävleborg Ockelbo Ockelbo Ovanåker Alfta Gävle Hamrånge Söderhamn Söderhamn Sandarne Skog Ljusne Söderala Bergvik Mo Trönö Norrala Bollnäs Bollnäs Segersta Bollnäs Hanebo Hudiksvall Hudiksvall Idenor Hälsingtuna Rogsta Njutånger Enånger Delsbo Norrbo Forsa Hög Kmetijsko območje – podregija 5 72 300 ha