(4)

Priloga IV (del CAT) se spremeni: (a) točka CAT.GEN.MPA.195 se nadomesti z naslednjim: „CAT.GEN.MPA.195 Ravnanje z zapisi zapisovalnikov leta: hranjenje, predložitev, zaščita in uporaba (a) Po nesreči, resnem incidentu ali dogodku, ki ga opredeli preiskovalni organ, operator zrakoplova hrani prvotno zapisane podatke zapisovalnikov leta 60 dni ali dokler preiskovalni organ ne odredi drugače. (b) Operator izvede operativna preverjanja in pripravi ocene zapisov, da zagotovi stalno uporabnost zapisovalnikov leta, ki morajo biti na zrakoplovu v skladu s to uredbo. (c) Operator zagotovi, da se hranijo zapisi parametrov leta in sporočila iz komunikacije prek podatkovnih zvez, ki jih morajo beležiti zapisovalnikih leta. Vendar se lahko zaradi testiranja in vzdrževanja zapisovalnikov leta v času testiranja izbriše največ ena ura najstarejših zapisov podatkov. (d) Operator hrani in posodablja dokumentacijo, ki vsebuje informacije, potrebne za pretvorbo neobdelanih podatkov o letu v parametre leta, izražene v tehničnih enotah. (e) Operator da na voljo vse zapise zapisovalnika leta, ki so bili shranjeni, če tako določi pristojni organ. (f) Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 996/2010 in Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (*1): 1. Razen za zagotavljanje uporabnosti zapisovalnika leta se zvočni zapisi zapisovalnika leta ne razkrijejo ali uporabljajo, razen če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: (i) obstaja postopek v zvezi z ravnanjem s takimi zvočnimi zapisi in njihovim dobesednim prepisom; (ii) vsi zadevni člani posadke in vzdrževalno osebje so dali svoje predhodno soglasje; (iii) takšni zvočni zapisi se uporabljajo samo za ohranjanje ali izboljšanje varnosti. 1a. Pri pregledu zvočnih zapisov zapisovalnika leta za zagotovitev uporabnosti zapisovalnika leta operator zagotovi zasebnost navedenih zvočnih zapisov in poskrbi, da se ne razkrijejo ali uporabijo za namene, ki niso zagotavljanje uporabnosti zapisovalnika leta. 2. Zapisi parametrov leta ali sporočil prek podatkovnih zvez zapisovalnika leta se uporabljajo samo za preiskavo nesreče ali incidenta, za katerega velja obvezno poročanje, razen če taki zapisi izpolnjujejo enega od naslednjih pogojev: (i) operator take zapise uporabi samo za namene plovnosti ali vzdrževanja; (ii) uporabijo se anonimno; (iii) razkrijejo se po varnih postopkih. 3. Razen za zagotavljanje uporabnosti zapisovalnika leta se zapisi slik pilotske kabine na zapisovalniku leta ne razkrijejo ali uporabijo, razen če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: (i) obstaja postopek v zvezi z ravnanjem s takimi zapisi slik; (ii) vsi zadevni člani posadke in vzdrževalno osebje so dali svoje predhodno soglasje; (iii) taki zapisi slik se uporabljajo samo za ohranjanje ali izboljšanje varnosti. 3a. Kadar se zapisi slik pilotske kabine, nastali z zapisovalnikom leta, pregledujejo zaradi zagotavljanja uporabnosti zapisovalnika leta: (i) se navedene slike ne razkrijejo ali uporabijo za namene, ki niso zagotavljanje uporabnosti zapisovalnika leta; (ii) če je verjetno, da bodo na slikah deloma vidni člani posadke, operator zagotovi zasebnost navedenih slik. (*1) Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).;“" (b) točka CAT.OP.MPA.140 se spremeni: — točka (a) se nadomesti z naslednjim: „(a) Razen če pristojni organ tega ne odobri v skladu s poddelom F Priloge V (del SPA), operator ne uporablja dvomotornega letala na ruti, ki vključuje točko, katere oddaljenost od ustreznega aerodroma pri standardnih razmerah v brezvetrju presega ustrezno razdaljo za posamezni tip letala, med drugim: 1. pri letalih razreda zmogljivosti A z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) 20 ali več razdaljo, ki jo letalo preleti v 60 minutah pri potovalni hitrosti z enim nedelujočim motorjem (OEI), določeni v skladu s točko (b); 2. pri letalih razreda zmogljivosti A z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) 19 ali manj, razdaljo, ki jo preleti letalo v 120 minutah, ali na podlagi odobritve pristojnega organa v do 180 minutah za turboreaktivna letala, pri potovalni hitrosti z enim nedelujočim motorjem (OEI), določeni v skladu s točko (b); 3. pri letalih razreda zmogljivosti B ali C, kar koli od navedenega je manj: (i) razdaljo, ki jo letalo preleti v 120 minutah pri potovalni hitrosti z enim nedelujočim motorjem (OEI), določeni v skladu s točko (b); (ii) 300 NM.“; — točka (d) se nadomesti z naslednjim: „(d) Operator za pridobitev odobritve iz točke (a)(2) predloži dokaze, da: 1. so bili vzpostavljeni postopki za načrtovanje in odpremo letov; 2. so bili za zagotovitev doseganja predvidenih ravni stalne plovnosti in zanesljivosti letala, vključno z njegovimi motorji, določeni posebna navodila in postopki za vzdrževanje ter vključeni v operatorjev program vzdrževanja zrakoplova v skladu s Prilogo I (del M) k Uredbi (EU) št. 1321/2014, ki vključujejo: (i) program porabe motornega olja; (ii) program za spremljanje stanja motorja;“; (c) točka CAT.OP.MPA.300 se nadomesti z naslednjim: „CAT.OP.MPA.300 Pogoji pri priletu in pristanku – letala Vodja zrakoplova se pred začetkom prileta za pristanek: (a) prepriča, da glede na razpoložljive podatke vreme na aerodromu in stanje vzletno-pristajalne steze, ki jo namerava uporabiti, ne bosta ovirala varnega prileta, pristanka ali neuspelega prileta, ob upoštevanju zmogljivostnih informacij iz operativnega priročnika; (b) oceni pristajalno razdaljo v skladu s točko CAT.OP.MPA.303.“; (d) vstavi se naslednja točka CAT.OP.MPA.301: „CAT.OP.MPA.301 Pogoji pri priletu in pristanku – helikopterji Vodja zrakoplova se pred začetkom prileta za pristanek prepriča, da glede na razpoložljive podatke vreme na aerodromu in stanje območja končnega prileta in vzleta (FATO), ki ga namerava uporabiti, ne bosta ovirala varnega prileta, pristanka ali neuspelega prileta, ob upoštevanju zmogljivostnih informacij iz operativnega priročnika.“; (e) vstavi se naslednja točka CAT.OP.MPA.303: „CAT.OP.MPA.303 Pregled pristajalne razdalje med letom ob času prihoda – letala (a) Prilet za pristanek se ne nadaljuje, razen če razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) na predvideni vzletno-pristajalni stezi ustreza vsaj 115 % pristajalne razdalje ob predvidenem času pristanka, določene v skladu zmogljivostnimi informacijami za oceno pristajalne razdalje ob času prihoda (LDTA), in se prilet za pristanek izvaja z letali razreda zmogljivosti A, certificiranimi v skladu s katero koli od naslednjih certifikacijskih specifikacij, navedenih na certifikatu tipa: 1. CS-25 ali enakovredno specifikacijo; 2. CS-23 na ravni 4 z ravnjo zmogljivosti ‚velika hitrost‘ ali enakovredno specifikacijo. (b) Pri letalih razreda zmogljivosti A, razen letal iz točke (a), se prilet za pristanek ne nadaljuje, razen v naslednjih primerih: 1. razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) na predvideni vzletno-pristajalni stezi ustreza vsaj 115 % pristajalne razdalje ob predvidenem času pristanka, določene v skladu z zmogljivostnimi informacijami za oceno pristajalne razdalje ob času prihoda (LDTA); 2. če zmogljivostne informacije za oceno pristajalne razdalje ob času prihoda (LDTA) niso na voljo, razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) na predvideni vzletno-pristajalni stezi ob predvidenem času pristanka ustreza vsaj zahtevani pristajalni razdalji v skladu s točko CAT.POL.A.230 ali točko CAT.POL.A.235, kot je ustrezno. (c) Pri letalih razreda zmogljivosti B se prilet za pristanek ne nadaljuje, razen v naslednjih primerih: 1. razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) na predvideni vzletno-pristajalni stezi ustreza vsaj 115 % pristajalne razdalje ob predvidenem času pristanka, določene v skladu z zmogljivostnimi informacijami za oceno pristajalne razdalje ob času prihoda (LDTA); 2. če zmogljivostne informacije za oceno pristajalne razdalje ob času prihoda (LDTA) niso na voljo, razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) na predvideni vzletno-pristajalni stezi ob predvidenem času pristanka ustreza vsaj zahtevani pristajalni razdalji v skladu s točko CAT.POL.A.330 ali točko CAT.POL.A.335, kot je ustrezno. (d) Pri letalih razreda zmogljivosti B se prilet za pristanek ne nadaljuje, razen v naslednjih primerih: 1. razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) na predvideni vzletno-pristajalni stezi ustreza vsaj 115 % pristajalne razdalje ob predvidenem času pristanka, določene v skladu z zmogljivostnimi informacijami za oceno pristajalne razdalje ob času prihoda (LDTA); 2. če zmogljivostne informacije za oceno pristajalne razdalje ob času prihoda (LDTA) niso na voljo, razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) na predvideni vzletno-pristajalni stezi ob predvidenem času pristanka ustreza vsaj zahtevani pristajalni razdalji v skladu s točko CAT.POL.A.430 ali točko CAT.POL.A.435, kot je ustrezno. (e) Zmogljivostne informacije za oceno pristajalne razdalje ob času prihoda (LDTA) temeljijo na odobrenih podatkih iz letalskega priročnika letala. Kadar odobreni podatki v AFM niso zadostni glede ocene pristajalne razdalje ob času prihoda (LDTA), se dopolnijo z drugimi podatki, ki so določeni bodisi v skladu z veljavnimi certifikacijskimi standardi za letala bodisi v skladu z AMC, ki jih izda Agencija. (f) Operator v operativnem priročniku določi zmogljivostne informacije za oceno pristajalne razdalje ob času prihoda (LDTA) in predpostavke za njihovo pripravo, vključno z drugimi podatki, ki se v skladu s točko (e) lahko uporabljajo za dopolnjevanje podatkov, ki jih vsebuje letalski priročnik letala.“; (f) vstavi se naslednja točka CAT.OP.MPA.311: „CAT.OP.MPA.311 Poročanje o zaviralnem učinku na vzletno-pristajalni stezi Kadar zaviralni učinek na vzletno-pristajalni stezi med vožnjo po tleh pri pristanku ni tako dober kot učinek, naveden v poročilu operatorja aerodroma o stanju vzletno-pristajalne steze, vodja zrakoplova o tem obvesti službe zračnega prometa s posebnim poročilom iz zrakoplova takoj, ko je to izvedljivo.“; (g) v točki CAT.POL.A.105 se točka (d) nadomesti z naslednjim: „(d) Operator pri ocenjevanju zahtev za vzlet iz ustreznih poglavij upošteva natančnost kart.“; (h) točka (e) v točki CAT.POL.A.105 se črta; (i) v točki CAT.POL.A.215 se točke (b), (c) in (d) nadomestijo z naslednjim: „(b) Gradient neto poti leta na ruti je pozitiven vsaj na višini 1 000 ft nad terenom in vsemi ovirami vzdolž rute v razdalji 9,3 km (5 NM) na obeh straneh načrtovane rute letenja. (c) Neto pot leta na ruti letalu omogoča nadaljevanje leta s potovalne višine do aerodroma, kjer je možen pristanek v skladu s točko CAT.POL.A.230 ali CAT.POL.A.235, kot je ustrezno. Neto pot leta na ruti je v navpični smeri vsaj 2 000 ft oddaljena od terena in vseh ovir vzdolž rute v razdalji 9,3 km (5 NM) na obeh straneh načrtovane rute letenja, ob upoštevanju naslednjih elementov: 1. odpoved motorja se predpostavlja na najbolj kritični točki rute; 2. upoštevajo se učinki vetra na pot leta; 3. izpuščanje goriva v zraku je dovoljeno v obsegu, ki je skladen z zahtevo, da je treba aerodrom, primeren za nadomestni aerodrom, na katerem naj bi letalo po odpovedi motorja predvidoma pristalo, doseči z zahtevano rezervo goriva v skladu s točko CAT.OP.MPA.150, če se uporabi varnostni postopek; 4. aerodrom, na katerem naj bi letalo po odpovedi motorja predvidoma pristalo, izpolnjuje naslednja merila: (i) izpolnjene so zahteve glede zmogljivosti za predvideno pristajalno maso; (ii) vremenska poročila ali napovedi in poročila o stanju vzletno-pristajalne steze kažejo, da je ob predvidenem času pristanka mogoč varen pristanek; 5. če letalski priročnik letala ne vsebuje podatkov o neto poti leta na ruti, se bruto pot leta na ruti z enim nedelujočim motorjem (OEI) zmanjša za 1,1-odstotni gradient vzpenjanja za dvomotorna letala, 1,4-odstotni za trimotorna letala in 1,6-odstotni za štirimotorna letala. (d) Operator poveča zgornje meje širine iz točk (b) in (c) na 18,5 km (10 NM), če navigacijska natančnost ne izpolnjuje vsaj specifikacije navigacije RNAV 5.“; (j) točka CAT.POL.A.220 se nadomesti z naslednjim: „CAT.POL.A.220 Na ruti – letala s tremi ali več motorji, pri čemer dva ne delujeta (a) Letalo s tremi ali več motorji ni na nobeni točki načrtovane rute letenja oddaljeno od aerodroma, ki izpolnjuje zahteve iz točk CAT.POL.A.230 ali CAT.POL.A.235(a) za predvideno pristajalno maso, za več kot 90 minut, pri čemer vsi motorji delujejo s potovalno močjo ali potiskom, kot je ustrezno, pri standardni temperaturi v brezvetrju, razen če izpolnjuje zahteve iz odstavkov (b) do (f). (b) Podatki o neto poti leta na ruti z dvema nedelujočima motorjema letalu omogočajo nadaljevanje leta v pričakovanih meteoroloških razmerah od točke, na kateri se predvideva hkratna okvara dveh motorjev, do aerodroma, na katerem bo lahko pristalo in se popolnoma ustavilo, če bo uporabilo predpisani postopek za pristanek z dvema nedelujočima motorjema. Neto pot leta na ruti je v navpični smeri vsaj 2 000 ft oddaljena od terena in vseh ovir na ruti v širini 9,3 km (5 NM) na obeh straneh načrtovane rute letenja. Na nadmorskih višinah in v meteoroloških razmerah, v katerih je potrebna uporaba sistemov za preprečevanje zaledenitve, se upošteva učinek njihove uporabe na podatke o neto poti leta na ruti. Če navigacijska natančnost ne izpolnjuje vsaj specifikacije navigacije RNAV 5, operator poveča predpisane zgornje meje širine iz drugega stavka na 18,5 km (10 NM). (c) Predpostavlja se, da se bosta dva motorja pokvarila na najbolj kritični točki tistega dela rute, na kateri se letalo uporablja več kot 90 minut, pri čemer vsi motorji delujejo s potovalno močjo ali potiskom, kot je ustrezno, pri standardni temperaturi v brezvetrju, od aerodroma iz točke (a). (d) Neto pot leta ima pozitiven gradient na višini 1 500 ft nad aerodromom, na katerem se predvideva pristanek po odpovedi dveh motorjev. (e) Izpuščanje goriva v zraku je dovoljeno v obsegu, ki je skladen z zahtevo, da je treba aerodrom doseči z zahtevano rezervo goriva iz točke (f), če se uporabi varnostni postopek. (f) Predvidena masa letala na točki, na kateri se predvideva okvara dveh motorjev, ni manjša od mase, ki vključuje dovolj goriva za nadaljevanje leta do predvidenega aerodroma za pristajanje, kamor naj bi prispelo na višini vsaj 450 m (1 500 ft) neposredno nad pristajalnim območjem ter nato letelo 15 minut s potovalno močjo ali potiskom, kot je ustrezno.“; (k) točka CAT.POL.A.230 se nadomesti z naslednjim: „CAT.POL.A.230 Pristanek – suhe vzletno-pristajalne steze (a) Pristajalna masa letala, določena v skladu s točko CAT.POL.A.105(a) za predvideni čas pristanka na namembnem in katerem koli nadomestnem aerodromu, omogoča pristanek s popolno zaustavitvijo z višine 50 ft nad pragom: 1. za turboreaktivna letala v okviru 60 % razpoložljive pristajalne razdalje (LDA); 2. za turbopropelerska letala v okviru 70 % razpoložljive pristajalne razdalje (LDA); 3. z odstopanjem od točk (a)(1) in (a)(2) za letala, ki so odobrena za operacije s skrajšano pristajalno razdaljo iz točke CAT.POL.A.255, v okviru 80 % razpoložljive pristajalne razdalje (LDA). (b) Za operacije strmega prileta operator uporablja podatke o pristajalnih razdaljah, faktorizirane v skladu s točko (a)(1) ali (a)(2), kot je ustrezno, na podlagi višine zaslona, ki znaša manj kot 60 ft, vendar ne manj kot 35 ft, in izpolnjuje zahteve iz točke CAT.POL.A.245. (c) Za operacije s kratkim pristankom operator uporablja podatke o pristajalnih razdaljah, faktorizirane v skladu s točko (a)(1) ali (a)(2), kot je ustrezno, in izpolnjuje zahteve iz točke CAT.POL.A.250. (d) Operator pri določitvi pristajalne mase upošteva: 1. največ 50 % komponente čelnega vetra ali najmanj 150 % komponente hrbtnega vetra; 2. popravki so navedeni v letalskem priročniku letala. (e) Za odpremo letala bo letalo: 1. pristalo na najugodnejši vzletno-pristajalni stezi v brezvetrju; 2. pristalo na vzletno-pristajalni stezi, ki mu bo najverjetneje dodeljena ob upoštevanju verjetne hitrosti in smeri vetra ter značilnosti v zvezi z njegovim upravljanjem na tleh in drugih pogojev, kot so pripomočki za pristajanje in teren. (f) Če operator ne more izpolniti predpostavke iz točke (e)(2) za namembni aerodrom, se lahko letalo odpošlje le, če je določen nadomestni aerodrom, ki omogoča popolno skladnost z eno od naslednjimi točk: 1. točkami (a) do (d), če je vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda suha; 2. točkami CAT.POL.A.235(a) do (d), če je vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda mokra ali kontaminirana.“; (l) točka CAT.POL.A.235 se nadomesti z naslednjim: „CAT.POL.A.235 Pristanek – mokre in kontaminirane vzletno-pristajalne steze (a) Če ustrezna vremenska poročila ali napovedi ali oboje kažejo, da bi lahko bila vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda mokra, razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) ustreza eni od naslednjih dolžin: 1. pristajalni razdalji iz letalskega priročnika letala za uporabo na mokrih vzletno-pristajalnih stezah v času odpreme letala, vendar ne sme biti krajša od zahtevane razdalje iz točke CAT.POL.A.230(a)(1) ali (a)(2), kot je ustrezno; 2. če pristajalna razdalja za uporabo na mokrih vzletno-pristajalnih stezah v času odpreme letala v letalskem priročniku letala ni določena, vsaj 115 % zahtevane pristajalne razdalje, določene v skladu s točko CAT.POL.A.230(a)(1) ali (a)(2), kot je ustrezno; 3. pristajalni razdalji, ki je krajša od zahtevane razdalje iz točke (a)(2), vendar ne krajša od zahtevane razdalje iz točke CAT.POL.A.230(a)(1) ali (a)(2), kot je ustrezno, če ima vzletno-pristajalna steza posebne izboljšane torne lastnosti in letalski priročnik letala vključuje posebne dodatne informacije o pristajalnih razdaljah na taki vrsti vzletno-pristajalne steze; 4. z odstopanjem od točk (a)(1), (a)(2) in (a)(3) za letala, odobrena za operacije s skrajšano pristajalno razdaljo iz točke CAT.POL.A.255, pristajalni razdalji, določeni v skladu s točko CAT.POL.A.255(b)(2)(v)(B). (b) Če ustrezna vremenska poročila ali napovedi kažejo, da bi bila lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda kontaminirana, razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) ustreza eni od naslednjih dolžin: 1. vsaj pristajalni razdalji, določeni v skladu s točko (a), ali vsaj 115 % pristajalne razdalje, določene v skladu z odobrenimi podatki o pristajalni razdalji na kontaminirani vzletno-pristajalni stezi, ali enakovredni razdalji, katera koli je daljša; 2. na zimskim razmeram prilagojeni vzletno-pristajalni stezi se lahko uporabi pristajalna razdalja, ki je krajša od zahtevane pristajalne razdalje iz točke (b)(1), vendar ne krajša od zahtevane razdalje iz točke (a), če letalski priročnik letala vsebuje posebne dodatne informacije o pristajalnih razdaljah na kontaminiranih vzletno-pristajalnih stezah. Takšna pristajalna razdalja ustreza vsaj 115 % pristajalne razdalje, določene v letalskem priročniku letala. (c) Z odstopanjem od točke (b) 15-odstotno povečanje ni potrebno, če je že vključeno v odobrene podatke o pristajalnih razdaljah ali enakovredne zahteve. (d) V zvezi s točkama (a) in (b) se ustrezno uporabijo merila iz točk CAT.POL.A.230(b), (c) in (d). (e) Za odpremo letala bo letalo: 1. pristalo na najugodnejši vzletno-pristajalni stezi v brezvetrju; 2. pristalo na vzletno-pristajalni stezi, ki mu bo najverjetneje dodeljena ob upoštevanju verjetne hitrosti in smeri vetra ter značilnosti v zvezi z njegovim upravljanjem na tleh in drugih pogojev, kot so pripomočki za pristajanje in teren. (f) Če operator ne more izpolniti točke (e)(1) za namembni aerodrom, na katerem ustrezna vremenska poročila ali napovedi kažejo, da bi lahko bila vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda kontaminirana, in na katerem je pristajanje odvisno od določene komponente vetra, se letalo lahko odpošlje le, če sta določena dva nadomestna aerodroma. (g) Če operator ne more izpolniti točke (e)(2) za namembni aerodrom, na katerem ustrezna vremenska poročila ali napovedi kažejo, da bi lahko bila vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda mokra ali kontaminirana, se letalo lahko odpošlje le, če je določen nadomestni aerodrom. (h) Za točki (f) in (g) določeni nadomestni aerodromi omogočajo skladnost z eno od naslednjih točk: 1. točkami CAT.POL.A.230(a) do (d), če je vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda suha; 2. točkami CAT.POL.A.235(a) do (d), če je vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda mokra ali kontaminirana.“; (m) v točki CAT.POL.A.250(b) se vstavi naslednja točka 11a: „11a. operacije s skrajšano zahtevano pristajalno razdaljo v skladu s CAT.POL.A.255 so prepovedane;“; (n) vstavi se naslednja točka CAT.POL.A.255: „CAT.POL.A.255 Odobritev operacij s skrajšano pristajalno razdaljo (a) Operator letala lahko izvaja operacije pristanka v okviru 80 % razpoložljive pristajalne razdalje (LDA), če izpolnjuje naslednje pogoje: 1. letalo ima največje operativno število potniških sedežev (MOPSC) 19 ali manj; 2. letalo ima v letalskem priročniku letala izjavo o izpolnjevanju pogojev za skrajšano zahtevano pristajalno razdaljo; 3. letalo se uporablja za izredne operacije komercialnega zračnega prevoza na zahtevo; 4. pristajalna masa letala omogoča pristanek s popolno zaustavitvijo v okviru te skrajšane pristajalne razdalje; 5. operator je dobil predhodno dovoljenje pristojnega organa. (b) Operator za pridobitev odobritve iz točke (a)(5) predloži dokaze o eni od naslednjih okoliščin: 1. da je bila opravljena ocena tveganja, ki je dokazala, da je bila dosežena enakovredna raven varnosti, kot je predvideno v točki CAT.POL.A.230(a)(1) ali (2), kot je ustrezno; 2. da so izpolnjeni naslednji pogoji: (i) postopki posebnega pristopa, kot so strmi prileti, načrtovane višine zaslona nad 60 ft ali pod 35 ft, operacije pri zmanjšani vidljivosti, prileti zunaj meril stabiliziranega prileta, odobreni pod točko CAT.OP.MPA.115(a), so prepovedani; (ii) operacije s kratkim pristankom v skladu s točko CAT.POL.A.250 so prepovedane; (iii) pristanek na kontaminirani vzletno-pristajalni stezi je prepovedan; (iv) letalski posadki je zagotovljeno ustrezno usposabljanje ter njihovo preverjanje in spremljanje; (v) operator je vzpostavil program aerodroma za analizo pristankov, da bi zagotovil izpolnjevanje naslednjih pogojev: (A) ob predvidenem času prihoda ni napovedan hrbtni veter; (B) če je napovedano, da bo vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda mokra, se pristajalna razdalja pri odpremi bodisi določi v skladu s točko CAT.OP.MPA.303(a) ali (b), kot je ustrezno, bodisi ustreza 115 % pristajalne razdalje, določene za suhe vzletno-pristajalne steze, kar je daljše; (C) ob predvidenem času prihoda ni napovedano, da bo stanje vzletno-pristajalne steze kontaminirano; (D) ob predvidenem času prihoda niso napovedane slabe vremenske razmere; (vi) celotna oprema, ki vpliva na pristajalno zmogljivost, je operativna pred začetkom leta; (vii) letalska posadka je sestavljena iz vsaj dveh kvalificiranih in usposobljenih pilotov, ki imata nedavne izkušnje z operacijami s skrajšano zahtevano pristajalno razdaljo; (viii) na podlagi prevladujočih razmer za predvideni let vodja zrakoplova sprejme končno odločitev o izvajanju operacij s skrajšano zahtevano pristajalno razdaljo in se lahko odloči, da tega ne bo izvedel, če meni, da je to potrebno zaradi varnosti; (ix) dodatni pogoji na aerodromu, če jih določi pristojni organ, ki je certificiral aerodrom, ob upoštevanju orografskih značilnosti na območju prileta, razpoložljivih navigacijskih pripomočkov za prilet ter premislekov o neuspelem priletu in zaustavljenem pristanku.“; (o) točka CAT.POL.A.330 se nadomesti z naslednjim: „CAT.POL.A.330 Pristanek – suhe vzletno-pristajalne steze (a) Pristajalna masa letala, določena v skladu s CAT.POL.A.105(a) za predvideni čas pristanka na namembnem in katerem koli nadomestnem aerodromu, omogoča pristanek s popolno zaustavitvijo z višine 50 ft nad pragom v okviru 70 % razpoložljive pristajalne razdalje (LDA). (b) Z odstopanjem od točke (a) in, kadar je točka CAT.POL.A.355 izpolnjena, pristajalna masa letala, določena v skladu s točko CAT.POL.A.105(a) za predvideni čas pristanka na namembnem aerodromu, omogoča pristanek s popolno zaustavitvijo z višine 50 ft nad pragom v okviru 80 % razpoložljive pristajalne razdalje (LDA). (c) Operator pri določitvi pristajalne mase upošteva: 1. nadmorsko višino aerodroma; 2. največ 50 % komponente čelnega vetra ali najmanj 150 % komponente hrbtnega vetra; 3. vrsto površine vzletno-pristajalne steze; 4. nagib vzletno-pristajalne steze v smeri pristanka. (d) Za operacije strmega prileta operator uporablja podatke o pristajalnih razdaljah, faktorizirane v skladu s točko (a) na podlagi višine zaslona, ki znaša manj kot 60 ft, vendar ne manj kot 35 ft, in izpolnjuje zahteve iz točke CAT.POL.A.345. (e) Za operacije s kratkim pristankom operator uporablja podatke o pristajalnih razdaljah, faktorizirane v skladu s točko (a), in zahteve iz točke CAT.POL.A.350. (f) Za odpremo letala letalo: 1. pristane na najugodnejši vzletno-pristajalni stezi v brezvetrju; 2. pristane na vzletno-pristajalni stezi, ki mu bo najverjetneje dodeljena ob upoštevanju verjetne hitrosti in smeri vetra ter značilnosti v zvezi z njegovim upravljanjem na tleh in drugih pogojev, kot so pripomočki za pristajanje in teren. (g) Če operator ne more izpolniti predpostavke iz točke (f)(2) za namembni aerodrom, se lahko letalo odpošlje le, če je določen nadomestni aerodrom, ki omogoča popolno skladnost s točkami (a) do (f).“; (p) točka CAT.POL.A.335 se nadomesti z naslednjim: „CAT.POL.A.335 Pristanek – mokre in kontaminirane vzletno-pristajalne steze (a) Če ustrezna vremenska poročila ali napovedi kažejo, da bi lahko bila vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda mokra, se kot razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) uporabi ena od naslednjih dolžin: 1. pristajalna razdalja, določena v letalskem priročniku letala za uporabo na mokrih vzletno-pristajalnih stezah v času odpreme, vendar ne krajša od zahtevane pristajalne razdalje iz točke CAT.POL.A.330; 2. če zahtevana pristajalna razdalja ni določena v letalskem priročniku letala za uporabo na mokrih vzletno-pristajalnih stezah v času odpreme, vsaj 115 % zahtevane pristajalne razdalje, določene v skladu s točko CAT.POL.A.330(a); 3. pristajalna razdalja, ki je krajša od zahtevane razdalje iz točke (a)(2), vendar ne krajša od razdalje iz točke CAT.POL.A.330(a), kot je ustrezno, če ima vzletno-pristajalna steza posebne lastnosti za povečanje trenja in letalski priročnik letala vsebuje posebne dodatne informacije o pristajalnih razdaljah na taki vrsti vzletno-pristajalne steze; 4. z odstopanjem od točk (a)(1), (a)(2) in (a)(3) za letala, odobrena za operacije s skrajšano pristajalno razdaljo iz točke CAT.POL.A.355, pristajalna razdalja, določena v skladu s točko CAT.POL.A.355(b)(7)(iii). (b) Če ustrezna vremenska poročila ali napovedi kažejo, da bi lahko bila vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda kontaminirana, pristajalna razdalja ne presega razpoložljive pristajalne razdalje (LDA). Operator v operativnem priročniku določi podatke o pristajalni razdalji, ki jih je treba uporabljati.“; (q) vstavi se naslednja točka CAT.POL.A.355: „CAT.POL.A.355 Odobritev operacij s skrajšano pristajalno razdaljo (a) Za operacije s pristajalno maso letala, ki omogoča pristanek s popolno zaustavitvijo v okviru 80 % razpoložljive pristajalne razdalje (LDA), je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa. Ta odobritev se pridobi za vsako vzletno-pristajalno stezo, na kateri se izvajajo operacije s skrajšano zahtevano pristajalno razdaljo. (b) Za pridobitev odobritve iz točke (a) operator opravi oceno tveganja, s katero dokaže, da je dosežena raven varnosti enakovredna tisti, ki je predvidena v točki CAT.POL.A.330(a), in da so izpolnjeni vsaj naslednji pogoji: 1. država aerodroma je ugotovila obstoj javnega interesa in operativne potrebe po taki operaciji, bodisi zaradi oddaljenosti aerodroma bodisi zaradi fizičnih omejitev v zvezi s podaljšanjem vzletno-pristajalne steze; 2. operacije s kratkim pristankom v skladu s točko CAT.POL.A.350 in prileti zunaj meril stabiliziranega prileta, odobreni pod točko CAT.OP.MPA.115(a), so prepovedani; 3. pristanek na kontaminirani vzletno-pristajalni stezi je prepovedan; 4. poseben nadzorni postopek za cono dotika je določen v operativnem priročniku in se izvaja; ta postopek zajema ustrezna navodila za neuspeli prilet in zaustavljeni pristanek, kadar ni mogoče doseči dotika na določenem območju; 5. vzpostavljen je ustrezen program aerodroma za usposabljanje in preverjanje letalske posadke; 6. letalska posadka je kvalificirana in ima nedavne izkušnje z operacijami s skrajšano zahtevano pristajalno razdaljo na zadevnem aerodromu; 7. operator je vzpostavil program aerodroma za analizo pristankov, da bi zagotovil izpolnjevanje naslednjih pogojev: (i) ob predvidenem času prihoda ni napovedan hrbtni veter; (ii) če je napovedano, da bo vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda mokra, se pristajalna razdalja pri odpremi bodisi določi v skladu s točko CAT.OP.MPA.303(c), bodisi ustreza 115 % pristajalne razdalje, določene za suhe vzletno-pristajalne steze, kar je daljše; (iii) ob predvidenem času prihoda ni napovedano, da bo stanje vzletno-pristajalne steze kontaminirano; (iv) ob predvidenem času prihoda niso napovedane slabe vremenske razmere; 8. vzpostavljeni so operativni postopki za zagotavljanje, da: (i) je celotna oprema, ki vpliva na pristajalno zmogljivost in pristajalno razdaljo, operativna pred začetkom leta; (ii) letalska posadka pravilno uporablja naprave za zmanjševanje hitrosti; 9. so določena posebna navodila in postopki za vzdrževanje za naprave za zmanjševanje hitrosti na letalu, da se poveča zanesljivost teh sistemov; 10. končni prilet in pristanek se izvajata le v vizualnih meteoroloških razmerah (VMC); 11. dodatni pogoji na aerodromu, če jih določi pristojni organ, ki je certificiral aerodrom, ob upoštevanju orografskih značilnosti na območju prileta, razpoložljivih navigacijskih pripomočkov za prilet ter premislekov o neuspelem priletu in zaustavljenem pristanku.“; (r) v točki CAT.POL.A.415 se točki (d) in (e) nadomestita z naslednjim: „(d) Zgornje meje širine, določene v točki (a), se povečajo na 18,5 km (10 NM), če navigacijska natančnost ne izpolnjuje vsaj zahtevane specifikacije navigacije RNAV 5. (e) izpuščanje goriva v zraku je dovoljeno v obsegu, ki je skladen z zahtevo, da je treba aerodrom, primeren za nadomestni aerodrom, na katerem naj bi letalo po odpovedi motorja predvidoma pristalo, doseči z zahtevano rezervo goriva v skladu s točko CAT.OP.MPA.150, če se uporabi varnostni postopek.“; (s) točka CAT.POL.A.420 se nadomesti z naslednjim: „CAT.POL.A.420 Na ruti – letala s tremi ali več motorji, pri čemer dva ne delujeta (a) Letalo s tremi ali več motorji ni na nobeni točki načrtovane rute letenja oddaljeno od aerodroma, ki izpolnjuje zahteve iz točke CAT.POL.A.430 za predvideno pristajalno maso, za več kot 90 minut, pri čemer vsi motorji delujejo s potovalno močjo ali potiskom, kot je ustrezno, pri standardni temperaturi v brezvetrju, razen če izpolnjuje zahteve iz točk (b) do (e) te točke. (b) Pot leta pri dveh nedelujočih motorjih letalu v pričakovanih meteoroloških razmerah omogoča nadaljevanje leta v območju, ki je brez ovir v širini 9,3 km (5 NM) na obeh straneh načrtovane rute letenja pri navpičnem intervalu vsaj 2 000 ft, do aerodroma, ki izpolnjuje zahteve glede zmogljivosti, ki se uporabljajo za predvideno pristajalno maso. (c) Predpostavlja se, da se bosta dva motorja pokvarila na najbolj kritični točki tistega dela rute, na kateri se letalo uporablja več kot 90 minut, pri čemer vsi motorji delujejo s potovalno močjo ali potiskom, kot je ustrezno, pri standardni temperaturi v brezvetrju, od aerodroma iz točke (a). (d) Predvidena masa letala na točki, na kateri se predvideva okvara dveh motorjev, ni manjša od mase, ki vključuje dovolj goriva za nadaljevanje leta do predvidenega aerodroma za pristanek, kamor naj bi prispelo na višini vsaj 450 m (1 500 ft) neposredno nad pristajalnim območjem ter nato letelo 15 minut s potovalno močjo ali potiskom, kot je ustrezno. (e) Razpoložljiva hitrost vzpenjanja letala je hitrost, ki je za 150 ft na minuto manjša od navedene. (f) Zgornje meje širine, določene v točki (b), se povečajo na 18,5 km (10 NM), če navigacijska natančnost ne izpolnjuje vsaj zahtevane specifikacije navigacije RNAV 5. (g) Izpuščanje goriva v zraku je dovoljeno v obsegu, ki je skladen z zahtevo, da je treba aerodrom doseči z zahtevano rezervo goriva v skladu z zahtevo iz točke (d), če se uporabi varnostni postopek.“; (t) v točki CAT.POL.A.430(a) se točka 4 nadomesti z naslednjim: „(4) nagiba vzletno-pristajalne steze v smeri pristanka.“; (u) v točki CAT.POL.A.435 se točka (a) nadomesti z naslednjim: „(a) Če ustrezna vremenska poročila ali napovedi kažejo, da bi lahko bila vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda mokra, se kot razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) uporabi ena od naslednjih dolžin: 1. pristajalna razdalja, določena v letalskem priročniku letala za uporabo na mokrih vzletno-pristajalnih stezah v času odpreme, vendar ne krajša od zahtevane razdalje iz točke CAT.POL.A.430; 2. če zahtevana pristajalna razdalja ni določena v letalskem priročniku letala za uporabo na mokrih vzletno-pristajalnih stezah v času odpreme, vsaj 115 % zahtevane pristajalne razdalje, določene v skladu s točko CAT.POL.A.430.“; (v) v točki CAT.IDE.A.185 se doda naslednja točka (i): „(i) Letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 27 000 kg in z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 5. septembra 2022 ali pozneje, bodo opremljena z alternativnim virom energije, na katerega se bosta zapisovalnik zvoka v pilotski kabini in mikrofon v pilotski kabini samodejno preklopila v primeru popolne prekinitve dotoka energije v zapisovalnike zvoka v pilotski kabini iz drugih virov.“; (w) vstavi se naslednja točka CAT.IDE.A.191: „CAT.IDE.A.191 Lahek zapisovalnik leta (a) Turbinska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 2 250 kg ali več in letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 9 so opremljena z zapisovalnikom leta, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: 1. ne spadajo na področje uporabe točke CAT.IDE.A.190(a); 2. individualno spričevalo o plovnosti jim je bilo prvič izdano 5. septembra 2022 ali pozneje. (b) Zapisovalnik leta s podatki o letu ali slikami zapisuje informacije, ki omogočajo določitev poti leta in hitrosti zrakoplova. (c) Zapisovalnik leta lahko shrani podatke o letu in slike, zapisane vsaj v zadnjih petih urah. (d) Zapisovalnik leta samodejno začne zapisovanje, preden se letalo lahko začne premikati s svojo močjo, in ga samodejno preneha, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo. (e) Če zapisovalnik leta zapisuje slike ali zvok iz pilotske kabine, se zagotovi funkcija, ki jo lahko upravlja vodja zrakoplova in s katero spremeni slikovne in zvočne zapise, zabeležene pred uporabo te funkcije, tako da teh zapisov ni mogoče pridobiti z običajnimi tehnikami za ponovno predvajanje ali kopiranje.“; (x) točka CAT.IDE.A.230.(b) se nadomesti z naslednjim: „(b) Zaloga kisika iz točke (a) zadostuje za preostali del leta po znižanju tlaka v kabini, ko je višina kabine nad 8 000 ft, vendar ne več kot 15 000 ft, vsaj za 2 % potnikov na letalu, nikakor pa ne za manj kot eno osebo.“; (y) točka CAT.IDE.A.230(d) se nadomesti z naslednjim: „(d) Kisikova oprema za prvo pomoč lahko ustvari masni pretok do vsake osebe.“; (z) točka CAT.IDE.A.345 se spremeni: i. Naslov člena se nadomesti z naslednjim: „CAT.IDE.A.345 Komunikacijska, navigacijska in nadzorna oprema za operacije po pravilih IFR ali VFR na rutah, na katerih navigacije ni mogoče izvajati ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov“ ii. točka CAT.IDE.A.345(a) se nadomesti z naslednjim: „(a) Letala, ki se uporabljajo po pravilih IFR ali VFR na rutah, na katerih navigacije ni mogoče izvajati ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, so opremljena z radiokomunikacijsko, navigacijsko in nadzorno opremo v skladu z veljavnimi zahtevami za zračni prostor.“ (aa) vstavi se naslednja točka CAT.IDE.H.191: „CAT.IDE.H.191 Lahek zapisovalnik leta (a) Turbinski helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 2 250 kg ali več so opremljeni z zapisovalnikom leta, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: 1. ne spadajo na področje uporabe iz točke CAT.IDE.H.190(a); 2. individualno spričevalo o plovnosti jim je bilo prvič izdano 5. septembra 2022 ali pozneje. (b) Zapisovalnik leta s podatki o letu ali slikami zapisuje informacije, ki omogočajo določitev poti leta in hitrosti zrakoplova. (c) Zapisovalnik leta lahko shrani podatke o letu in slike, zapisane vsaj v zadnjih petih urah. (d) Zapisovalnik leta samodejno začne zapisovanje, preden se lahko helikopter začne premikati s svojo močjo, in ga samodejno preneha, ko se helikopter ne more več premikati s svojo močjo. (e) Če zapisovalnik leta zapisuje slike ali zvok iz pilotske kabine, se zagotovi funkcija, ki jo lahko upravlja vodja zrakoplova in s katero spremeni slikovne in zvočne zapise, zabeležene pred uporabo te funkcije, tako da teh zapisov ni mogoče pridobiti z običajnimi tehnikami za ponovno predvajanje ali kopiranje.“; (bb) točka CAT.IDE.H.345 se spremeni: i. Naslov člena se nadomesti z naslednjim: „CAT.IDE.H.345 Komunikacijska, navigacijska in nadzorna oprema za operacije po pravilih IFR ali VFR na rutah, na katerih navigacije ni mogoče izvajati ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov“ ii. točka CAT.IDE.H.345(a) se nadomesti z naslednjim: „(a) Helikopterji, ki se uporabljajo po pravilih IFR ali VFR na rutah, na katerih navigacije ni mogoče izvajati ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, so opremljeni z radiokomunikacijsko, navigacijsko in nadzorno opremo v skladu z veljavnimi zahtevami za zračni prostor.“