SL Uradni list Evropske unije L 229/6

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1445/2005

z dne 5. septembra 2005

o opredelitvi ustreznih meril za oceno kakovosti in vsebini poročil o kakovosti statistike odpadkov za izvajanje Uredbe (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2002 o statistiki odpadkov (1) in zlasti točke (d) člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Komisija mora na podlagi člena 6 Uredbe (ES) št. 2150/2002 sprejeti ukrepe, potrebne za izvajanje navedene uredbe.

(2) Komisija mora v skladu s točko (d) člena 6 Uredbe (ES) št. 2150/2002 opredeliti ustrezna merila za oceno kakovosti in vsebino poročil o kakovosti, kakor določa navedena uredba.

(3) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program, ustanovljenim s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Merila za oceno ustrezne kakovosti in vsebine poročil o kakovosti iz oddelka 7 prilog I in II k Uredbi (ES) št. 2150/2002 bodo takšna, kot so določena v prilogi k tej uredbi. Države članice predložijo poročilo o kakovosti v skladu s prilogo k tej uredbi.

2. Odstavek 1 se uporablja za posredovane podatke za prvo referenčno leto 2004 in vsa naslednja referenčnega obdobja.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 5. septembra 2005 Za Komisijo Joaquín ALMUNIA Član Komisije

(1) UL L 332, 9.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 783/2005 (UL L 131, 25.5.2005, str. 38).

(2) UL L 181, 28.6.1989, str. 47.

PRILOGA

VSEBINA POROČILA O KAKOVOSTI IN MERILA ZA OCENJEVANJE STATISTIKE ODPADKOV

UVOD K VSEBINI POROČILA O KAKOVOSTI

Različne metode

V skladu z Uredbo (ES) št. 2150/2002 mora vsako posredovanje podatkovnega niza ali kombinacije podatkovnih nizov spremljati poročilo o kakovosti. Ta uredba ne predpisuje posebne metode za pripravo statistike odpadkov. Lahko obstajajo razlike v metodah med državami, med podatkovnimi nizi ene države in celo znotraj posameznih podatkovnih nizov. Ocena kakovosti je odvisna od uporabljene metode. Za pojasnitev različnih metod del I poročila o kakovosti predstavlja splošen opis podatkov; opredeljuje in navaja pregled metod. Del II sledi standardnim elementom, ki se uporabljajo za opredelitev kakovosti v Evropskem statističnem sistemu.

Členitev

Poročilo o kakovosti, ki ga morajo predložiti države članice mora slediti členitvi iz spodnjega poglavja „Vsebina poročila o kakovosti“. Obsega tudi odstavke, ki se ne uporabljajo ali za katere ni razpoložljivih podatkov; poročilo o kakovosti mora vključevati izrecno sklicevanje na te odstavke.

Sprememba podatkov

Kadar pride do spremembe podatkov, se mora poročilu o kakovosti priložiti obvestilo. Obvestilo mora opredeliti področje, na katerem so bile opravljene spremembe; prav tako mora pojasniti razlog za spremembo in razjasniti vpliv spremembe na rezultate.

Začasni podatki

Pošiljanje začasnih podatkov ni v skladu z Uredbo o statistiki odpadkov. Če niz vsebuje začasne podatke, mora biti to pojasnjeno v delu I. Sprememba takšnih podatkov mora biti tudi načrtovana.

Ključni agregati

Včasih je treba v poročilu o kakovosti oceniti vpliv predvidevanj ali napak. Ocenjevanje se lahko omeji na vpliv na ključne agregate. Ključni agregati v zvezi z nastajanjem odpadkov so:

— nevarni odpadki, ki nastajajo v gospodinjstvu;

— nenevarni odpadki, ki nastajajo v gospodinjstvu;

— nevarni odpadki, ki nastajajo v podjetjih (celota vseh kategorij NACE);

— nenevarni odpadki, ki nastajajo v podjetjih (celota vseh kategorij NACE).

Ključni agregati v zvezi z ravnanjem z odpadki so:

— nevarni odpadki, ki se uporabljajo kot gorivo;

— nenevarni odpadki, ki se uporabljajo kot gorivo;

— sežgani nevarni odpadki;

— sežgani nenevarni odpadki;

— predelani nevarni odpadki;

— predelani nenevarni odpadki;

— odstranjeni nevarni odpadki;

— odstranjeni nenevarni odpadki.

Ime datoteke

Poročilo o kakovosti se predloži v obliki elektronskega dokumenta; ime datoteke obsega pet delov:

Poročilo o kakovosti 2 Vrednost: QR Področje 5 Vrednost: WASTE Koda države 2 Koda države iz dveh znakov Leto 4 Referenčno leto (prvo referenčno leto 2004) Sprememba 1 Številka spremembe, nič (0) za prvo pošiljanje

Deli imena datoteke so ločeni s črto spodaj. Tako se bo na primer belgijsko poročilo o kakovosti za leto 2004 po prvi spremembi imenovalo QR_WASTE_BE_2004_1.

VSEBINA POROČILA O KAKOVOSTI

Del I: Opis podatkov

Identifikacija

— Država;

— Referenčno leto;

— Podatkovni niz(-i);

— Datum posredovanja.

Kontaktni podatki o osebi(-ah), pristojni(-h) za kakovost statistike odpadkov

— Ime in priimek;

— Telefonska številka;

— Elektronski naslov;

— Ustanova in oddelek.

Treba je navesti odstopanja, ki veljajo za podatkovni niz.

Opis zadevnih strank/virov, uporabljenih pri zbiranju podatkov. Razmerje strank/virov do področij Uredbe o statistiki odpadkov. Kakšna je pravna podlaga za vire podatkov? Kako se ocenjuje kontinuiteta?

Splošen opis: katere metode se uporabljajo v katerem delu podatkovnega niza. Ta opis se uporablja kot sklicevanje v delu II poročila. Različne metode so:

— Raziskave;

— Upravni viri;

— Modeliranje;

— Drugo (navedite).

Sporočiti je treba spremembe, ki so bile narejene v zvezi s predhodnim referenčnim letom, skupaj z oceno vpliva na kakovost podatkov. Posebno pozornost je treba nameniti časovni primerljivosti. Podrobnosti v zvezi s primerljivostjo so navedene v točki 5 dela II: Primerljivost. Za prvo referenčno leto ni treba pripraviti poročila o primerljivosti s prostovoljnim zbiranjem podatkov, ki temelji na skupnem vprašalniku OECD/Eurostat o odpadkih.

Države članice morajo navesti glavne spremembe, ki jih nameravajo uvesti v metodah za naslednje referenčno leto.

Del II: Poročilo o značilnostih kakovosti

1. Ustreznost

Treba je pripraviti povzetek, ki vključuje opis uporabnikov in potrebe na nacionalni ravni.

Države članice morajo navesti stopnjo popolnosti podatkovnih nizov. Opredeliti morajo spremenljivke in/ali razčlembo v skladu z Uredbo o statistiki odpadkov, ki niso na voljo (na primer vrednost celice je prikazana kot „M“ ali „L“ v posredovanem podatkovnem nizu). Za primere, ki niso zajeti v v odstopanju, se zahteva pojasnitev. Če so celice označene kot manjkajoče, je treba ustrezno ukrepati za odpravo pomanjkljivosti.

2. Natančnost

2.1 Napake vzorčenja

Za opis ustreznega področja raziskave se je treba sklicevati na del I. Treba je sporočiti podatke za naslednje vidike:

— Uporabljeni okvir vzorčenja;

— Uporabljena shema vzorčenja;

— Stratifikacija (na primer po velikosti razreda, skupini NACE itd.);

— Obseg vzorčenja: treba je navesti število podjetij v populaciji in število vzorčenih podjetij (po stratumu, če je to potrebno);

— Koeficient variacije za skupno količino nastalih odpadkov in razčlenitev po štirih ključnih agregatih. Imenovalec koeficienta je skupna količina nastalih odpadkov v ustreznem agregatu; to vključuje neocenjene stratume z uporabo metod vzorčenja. Za oceno variacije je treba upoštevati raven neodgovorov;

— Koeficient variacije za skupno količino predelanih odpadkov in razčlenitev po osmih ključnih agregatih. Imenovalec koeficienta je skupna količina predelanih odpadkov v ustreznem agregatu, vključno z neocenjenimi stratumi z uporabo metod vzorčenja. Za oceno variacije je treba upoštevati raven neodgovorov.

2.2 Nevzorčne napake

2.2.1 Napake zajetja

— Za Prilogo I o nastajanju odpadkov: opis uporabljene/uporabljenih metode/metod za dosego 100 % zajetja;

— Za Prilogo II o ravnanju z odpadki: opis naprav za ravnanje z odpadki, ki niso zajeta v poročilu in razlog za njihovo izključitev;

— Opis ocene količine industrijskih odpadkov iz podjetij/delavnic, ki je vključena v gospodinjske odpadke; katera metoda se uporablja za oceno pravih gospodinjskih odpadkov;

— Opis glavnih težav napačne klasifikacije, prevelikega in premajhnega zajetja, ki so se pojavili pri zbiranju podatkov.

2.2.2 Merske napake

— Katere statistične enote se uporabljajo v katerem delu podatkovnega niza? Kakšen je rezultat ocene možnih napak pri uporabi statističnih enot?

— Napake pri natančnosti količin: treba je opisati način za izvajanje ponderiranja in evidentiranja podatkov ter postopke potrjevanja, ki se uporabljajo za ugotavljanje ponderiranih napak. Kakšni so rezultati veljavnih postopkov za ugotavljanje napak?

— Treba je predložiti opis kakovosti podatkov o instrumentu za zbiranje podatkov. Na primer pri vzorčnih raziskavah s pomočjo vprašalnika: je vprašalnik potrdila ciljna skupina? Za upravne podatke: ali v enoti poročanja ali v sami upravi prihaja do spodbujevalnih ukrepov, kar pojasnjuje preobsežno oziroma nezadostno poročanje ali zaostajanje?

2.2.3 Napake zaradi obdelave

— Povzetek stopenj obdelave med zbiranjem in pripravo statističnih podatkov, vključno z ukrepi za ugotavljanje in odpravo napak pri obdelavi podatkov;

— Navedba ugotovljenih napak zaradi obdelave, njihov obseg in vpliv;

— Napake pri šifriranju skupin odpadkov, kategorij NACE, vrst postopkov za ravnanje z odpadki in regije. Treba je predložiti opis o izvedbi šifriranja in navesti postopke potrjevanja, ki se uporabljajo za ugotavljanje napak pri šifriranju. Kakšni so rezultati veljavnih postopkov za ugotavljanje napak?

— Odstotek skupine „gospodinjskih odpadkov“, ki pa dejansko izvirajo iz podjetij. Kako se ocenjuje ta napačna klasifikacija?

2.2.4 Napake zaradi neodgovorov

— Odziv na ravni ključnih agregatov;

— Opis obravnavanja neodgovorov (neodgovor na enoto in posamezna vprašanja) v raziskavah;

— Določitev verjetnosti napak zaradi neodgovorov.

2.2.5 Napake v predvidevanjih modela

— Opis modelov, predvidevanja v povezavi z uporabo modela ter pričakovane napake in možne rešitve zanje;

— Rezultati občutljivih analiz;

— Uporabljeni viri (glej opis virov v delu I).

3. Pravočasnost in točnost

— Opis ključnih faz zbiranja podatkov v procesu oblikovanja podatkovnih nizov v okviru časovnega razporeda;

— Opis ključnih faz obdelave podatkov (na primer začetni in končni datum za ugotavljanje popolnosti, preverjanje šifriranja in verodostojnosti, potrjevanje podatkov in ukrepi za varovanja tajnosti) v okviru časovnega razporeda;

— Opis ključnih faz objave v okviru časovnega razporeda (na primer datum izračuna, potrditve in razširjanja popolnih in podrobnih rezultatov).

Točnost posredovanja podatkov Eurostatu se bo ocenjevala v skladu z Uredbo o statistiki odpadkov, ki določa periodičnost in roke za posredovanje podatkov. Vsaka zamuda se mora obrazložiti. Poleg tega mora poročilo navesti sprejete ukrepe za izogibanje zamudam v prihodnosti.

4. Dostopnost in jasnost

Nacionalni organ poročanja (opredeljen v delu I poročila o kakovosti) mora opisati:

— politiko razširjanja statistike odpadkov;

— ukrepe in instrumente za uvedbo/izboljšanje jasnosti;

— ustrezno politiko zaupnosti.

5. Primerljivost

— Da se oceni primerljivost med nacionalnimi podatki z uporabo različnih metodologij, je treba pojasniti vpliv omejitev v zvezi z zajetjem in natančnostjo podatkov (na podlagi zgornjih elementov natančnosti);

— Kako se potrdi regionalna primerljivost podatkov o napravah za ravnanje z odpadki? Katera statistična enota se uporablja? Kako se obravnavajo mobilne naprave za ravnanje z odpadki?

— Časovna primerljivost: treba je sporočiti spremembe v zvezi s prejšnjim referenčnim obdobjem in pričakovane spremembe v naslednjem referenčnem obdobju. Treba je navesti spremembe v zvezi z opredelitvami, zajetjem ali metodami (glej del I). Treba je izvesti oceno posledic.

6. Skladnost

Statistika okolja:

— Skladnost nacionalnega razširjanja s podatki, sporočenimi v okviru Uredbe o statistiki odpadkov.

Poročanje o skladnosti ni potrebno s:

— skupnim vprašalnikom OECD/Eurostat;

— obveznimi poročili o posebnih odpadkih (izrabljena vozila, odpadna električna in elektronska oprema, embalaža in odpadna embalaža, pošiljke odpadkov itd.);

— poročilom o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (IPPC);

— poročilom Evropski agenciji za okolje.

Komisija (Eurostat) se bo s tem ukvarjala neposredno.

Socialno-ekonomska statistika:

Države članice naj predložijo svoje pripombe o skladnosti s:

— trgovinsko statistiko;

— okoljsko-ekonomskim računovodstvom, vključno z nacionalnimi računi;

— pripravo strukturnih indikatorjev.

Pripombe o teh postavkah lahko vključijo opredelitev razlik pri uporabi statističnih enot in klasifikacij.

7. Obremenitev pošiljateljev podatkov

Treba je oceniti dejansko število pošiljateljev podatkov in njihovo obremenitev v fizičnem smislu (čas, potreben za odgovor na vprašanja). Za upravne vire je treba oceniti obremenitev pošiljateljev podatkov, ki izhaja iz dodatnih vprašanj za statistične namene.

MERILA ZA OCENJEVANJE

Komisija (Eurostat) bo na podlagi Uredbe o statistiki odpadkov ocenila zbrane podatke v skladu z naslednjimi petimi splošnimi merili:

1. Popolni podatkovni nizi Popolnost podatkovnih nizov opredeljuje oblika za posredovanje statistike odpadkov (Uredba Komisije (ES) št. 782/2005) (1).

2. Popolno poročilo o kakovosti Popolnost poročila o kakovosti opredeljuje ta uredba.

3. Pravočasnost Popolnost podatkovnih nizov in spremno poročilo o kakovosti opredeljuje Uredba o statistiki odpadkov (v 18 mesecih od konca referenčnega leta).

4. Ustrezna uporaba opredelitev in klasifikacij Priročnik o statistiki odpadkov bo oblikoval enotno razlago opredelitev in klasifikacij.

5. Uporaba zanesljivih statističnih metod Uredba o statistiki odpadkov ne predpisuje nobene posebne metode za pripravo statistike odpadkov. Priročnik o statistiki odpadkov bo služil kot vodič za dobro prakso.

Komisija (Eurostat) obvesti osebo, pristojno za kakovost statistike odpadkov v državi članici, o rezultatih ocene v dveh mesecih po roku za posredovanje podatkov.

(1) UL L 131, 25.5.2005, str. 26.