ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Litva je na poti iz ene od najhujših recesij v EU. Obdobje hitre in vedno manj vzdržne rasti, ki je bila predvsem posledica domačega povpraševanja in razmaha nepremičninskega sektorja, se je leta 2008 končalo, ko je balon domačega trga počil, položaj pa se je dodatno poslabšal še zaradi svetovne finančne krize, zaradi česar se je zmanjšalo zunanje povpraševanje in so se močno zaostrili pogoji za dostopnost posojil. Strm padec povpraševanja na domačem trgu in odpiranje dodatnih zmogljivosti so pomagali zmanjšati nastala neravnovesja, znižati inflacijo ter odpraviti zunanji primanjkljaj, predvsem zaradi velikega upada uvoza.

Saldo tekočega računa, ki je bil v letih izredne rasti izrazito negativen in se je financiral z uvozom kapitala v povezavi z bančnim sektorjem, kar je povzročilo hitro povečanje neto zunanje zadolženosti, je v letu 2009 presegel 3,1 % BDP, kot je bilo predvideno. Litva se je morala zaradi močnega upada javnofinančnih prihodkov, do katerega je prišlo zaradi krčenja gospodarske dejavnosti, ter posledic ekspanzionistične fiskalne politike pred parlamentarnimi volitvami leta 2008 spopasti z obsežnimi fiskalnimi izzivi. Vlada se je odzvala z uvedbo odločne politike, katere cilj je bila fiskalna konsolidacija, ki naj bi zajezila slabšanje javnih financ in omejila naraščanje dolga, s tem pa med drugim potrdila tudi verodostojnost ureditve valutnega odbora. Glede na velika notranja in zunanja neravnovesja, ki so se nakopičila v letih izjemne rasti, in težave pri zagotavljanju novih virov financiranja na mednarodnem trgu po izbruhu svetovne finančne krize, je bil to preudaren odziv, ki je bil v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Proti Litvi pa je bil kljub temu sprožen postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ko je Svet 7. julija 2009 sklenil, da ima država čezmeren primanjkljaj. V posodobljenih priporočilih (člen 126(7), izdanih 16. februarja 2010) je Svet pozval Litvo k zmanjšanju čezmernega primanjkljaja do leta 2012. Za to pa je potrebna ambiciozna fiskalna konsolidacija (povprečna letna prilagoditev fiskalna prilagoditev 2,25 % BDP), podprta s strukturnimi reformami. Da bi Litva zagotovila pomoč gospodarstvu v težavah, je v ospredje postavila črpanje sredstev iz strukturnih skladov EU in ga povečala. Med krizo se je gospodarstvo izkazalo za zelo fleksibilno, saj je z znižanjem cen in plač poskrbelo za pomembno prilagoditev. Vendar pa je za dolgoročno konvergenco nevarno veliko povečanje brezposelnosti, ki bi lahko postala strukturna. Glavne naloge gospodarstva za ponovno pozitivno in vzdržno rast ter preprečevanje nevzdržnih notranjih in zunanjih neravnovesij so zagotavljanje usklajenosti rasti plač s produktivnostjo, izboljšanje konkurenčnosti ter spodbujanje prestrukturiranja sektorjev v bolj tržne sektorje in nadaljnjega usmerjanja v srednje- in visokotehnološke proizvode. Pomembna prilagoditev javnih financ na pričakovano nižjo rast v prihodnjih letih se je že začela, vendar je treba poskrbeti za nadaljnji srednjeročni napredek.
SL Uradni list Evropske unije C 249/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 15. oktobra 2009

o uporabi člena 7 Direktive Sveta 89/686/EGS glede ukrepa prepovedi, ki so ga sprejeli poljski organi v zvezi z zaščitno obleko za motoriste, in sicer znamke „BF motorcycle hardwear“, s ščitniki proti udarcem vrste „Tested PR“

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 249/01

1. Uradno obvestilo poljskih organov

Člen 7(1) Direktive 89/686/EGS (1) o približevanju zakonov držav članic v zvezi z osebno zaščitno opremo („OZO“) določa, da kadar država članica ugotovi, da bi osebna zaščitna oprema, ki ima znak CE in se uporablja v skladu s predvidenim namenom, lahko ogrozila varnost oseb, domačih živali ali premoženja, sprejme vse potrebne ukrepe, da tako osebno zaščitno opremo umakne iz prometa in prepove njeno dajanje v promet ali prosti pretok.

V skladu s členom 7(2) Direktive se mora Komisija po posvetovanju z zadevnimi strankami izreči, ali je takšen ukrep upravičen ali ne. Če se ugotovi, da je ukrep upravičen, Komisija o tem obvesti države članice, tako da lahko sprejmejo ustrezne ukrepe v zvezi z zadevno opremo v skladu s svojimi obveznostmi po členu 2(1).

Poljski organi so 8. avgusta 2008 Evropsko komisijo obvestili o ukrepu prepovedi dajanja v promet zaščitne obleke za motoriste, in sicer znamke „BF motorcycle hardwear“, s ščitniki vrste „Tested PR“ proti udarcem v predelu komolca, podlakti, kolena in v zgornjem delu golenice.

Dokument, predložen Komisiji, je vseboval „izjavo o znaku CE“, ki jo je pripravila družba Ashan (UK) Ltd., 68, Great Eastern Street, London, EC2A 3JT, Združeno kraljestvo v imenu družbe M/S Havaba Bikewear, Metzingen, Nemčija z naslednjimi prilogami, ki dokazujejo skladnost z Direktivo:

— Priloga „A“, ščitnik za ramena, vrsta HB-S-E,

— Priloga „C“, ščitnik za koleno, vrsta HB-K-E,

— Priloga „D“, ščitnik za hrbet, vrsta HB-B-E,

— Priloga „E“, ščitnik za boke, vrsta HB-H-E.

2. Navedeni razlogi za prijavljeni ukrep

Poljski organi so navedli, da zadevna zaščitna oprema ni bila poslana v postopek ocenjevanja skladnosti tipa ES iz člena 10 Direktive.

Poleg tega ni bilo navodil za uporabo.

Poljski organi so navedli, da proizvajalec ni zagotovil skladnosti proizvoda, ko je bilo to zahtevano v skladu s členom 13(4) Direktive.

3. Mnenje Komisije

Komisija je 9. marca 2009 pisala družbi Ashan (UK) Ltd. in jo pozvala, naj sporoči svoje pripombe glede ukrepa, ki so ga sprejeli poljski organi. Do danes ni prejela nikakršnega odgovora.

Komisija na podlagi razpoložljive dokumentacije in pripomb zadevnih strank meni, da so poljski organi dokazali, da zaščitna obleka za motoriste, in sicer znamke „BF motorcycle hardwear“, s ščitniki proti udarcem vrste „Tested PR“, ne izpolnjuje zahtev iz Direktive 89/686/EGS.

Po izvedbi predpisanega postopka je Komisija zato sprejela mnenje, da je ukrep prepovedi, ki so ga sprejeli poljski organi, upravičen.

V Bruslju, 15. oktobra 2009 Za Komisijo Günter VERHEUGEN Podpredsednik

(1) UL L 399, 30.12.1989, str. 18.
(11)

Cilj fiskalne politike v letu 2009 je splošna konsolidacija proračuna, kar je glede na velik primanjkljaj in delež javnega dolga ter izzive na področju konkurenčnosti ustrezno in v skladu z načrtom Evropskega sveta za oživitev gospodarstva. Malta je v skladu s tem načrtom sprejela več ukrepov za podporo gospodarstvu v letu 2009. Večina teh ukrepov je pravočasnih in ciljno naravnanih, usmerjeni pa so v sektorje, ki naj bi jih upočasnjena gospodarska rast najbolj prizadela, kot sta turizem in proizvodna industrija. Razen javnih naložb, katerih delež v BDP se bo do leta 2011 zmanjšal, se zdi, da so ukrepi trajni. Številni strukturni ukrepi, ki so del dolgoročnejšega političnega reformnega programa, naj bi s povečanjem možnosti za rast prispevali k boljšemu spopadanju z izzivi, ki jih prinaša gospodarska recesija. Še posebej bo sektor javnega prevoza z načrtovano liberalizacijo postal učinkovitejši in konkurenčnejši, medtem ko bo izvajanje načrta prožne varnosti pomagalo zagotoviti ustrezno število visoko usposobljenih delavcev v hitro se razvijajočih visoko tehnoloških sektorjih. Poleg tega so v programu predvideni večji izdatki za infrastrukturne in okoljske projekte. Ukrepi so povezani s srednjeročnim programom reform in priporočili, ki jih je Komisija za to državo predlagala 28. januarja 2009 v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta.
(2)

Po več letih krepke rasti, ki jo je spodbujala domača poraba, se je gospodarska dejavnost v Združenem kraljestvu v teku leta 2008 močno upočasnila. Negativni učinek svetovne finančne krize ter temeljita korekcija na domačem stanovanjskem trgu sta vzajemno stopnjevala recesijski vpliv na gospodarstvo. Vlada Združenega kraljestva je kot odgovor na gospodarsko in finančno krizo sprejela številne ukrepe, ki naj bi zagotovili stabilnost finančnega sektorja in obenem povečali odobritve posojil gospodinjstvom in družbam. Novembra 2008 je vlada v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, o katerem se je decembra 2008 dogovoril Evropski svet, sprejela tudi paket fiskalnih spodbud, ki znašajo približno 0,25 % BDP za leto 2008 in 1,5 % BDP za leto 2009, poleg tega pa je omogočila polno delovanje samodejnih fiskalnih stabilizatorjev. Banka Anglije je sprostila monetarno politiko z zaporednimi znižanji obrestnih mer (s 5,75 % v juliju 2007 na trenutno 1,00 %) in povečanjem bilance stanja. Nominalni efektivni menjalni tečaj funta sterlinga je v letu 2008 izgubil več kot 20 % vrednosti. Kombinirani učinki gospodarske recesije, upada cen sredstev ter ekspanzivne fiskalne politike so privedli do občutnega poslabšanja javnih financ v Združenem kraljestvu. Hitro slabšanje primarnega salda, ki je bilo deficitarno že v obdobju pred krizo, je vplivalo na zmožnost Združenega kraljestva za vodenje milejše fiskalne politike in zagotavljanje proračunske vzdržnosti. V proračunu iz marca leta 2008 je Združeno kraljestvo poročalo, da bo po napovedih proračunski primanjkljaj v 2008/2009 prekoračil referenčno vrednost 3 % BDP, zaradi česar se je junija 2008 začel postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP upočasnila, in sicer s 5,8 % leta 2007 na 4,6 % leta 2008 ter 4,1 % leta 2009, nato pa se bo začela povečevati in do konca programskega obdobja dosegla 4,5 %. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti, čeprav so zunanja tveganja od predložitve programa za stabilnost zdaj večja. Po nepričakovanem zvišanju inflacije leta 2007 so napovedi iz programa glede inflacije precej višje kot v lanskoletnem scenariju. Kljub temu se zdijo za leto 2008 še vedno nizke, če upoštevamo nedavna gibanja cen hrane in energije. Sekundarni učinki visokega povišanja inflacije leta 2007 ter vpliv povečanja plač v javnem sektorju na zasebni sektor bi lahko povzročili še večje razlike v inflaciji v euroobmočju. Če se razmere ne bodo spremenile, bi to lahko pomenilo manj ugoden razvoj konkurenčnosti, kot je sicer predvideno v programu
SL Uradni list Evropske unije C 196/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 1. avgusta 2008

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih v obratu za obogatitev urana Urenco Capenhurst Ltd v Združenem kraljestvu, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2008/C 196/01)

Evropska komisija je v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom dne 18. decembra 2007 od vlade Združenega kraljestva prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih v obratu za obogatitev urana Urenco Capenhurst Ltd.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki jih je Komisija zahtevala 15. januarja 2008 in so jih britanski organi predložili 7. in 8. aprila 2008, ter po posvetovanju s skupino izvedencev, je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med obratom za obogatitev urana in najbližjo mejo z drugo državo članico, v tem primeru Irsko, je približno 195 km.

2. Med običajnim postopkom odvajanje tekočih in plinastih izpustov ne bo povzročilo izpostavljenosti, ki bi lahko vplivala na zdravje prebivalstva v drugih državah članicah.

3. Trdni radioaktivni odpadki (gorljivi in negorljivi) se bodo prepeljali na odobrena mesta v Združenem kraljestvu, kjer se bodo zažgali ali odstranili. Trdni neradioaktivni odpadki ali odpadne snovi, ki ustrezajo stopnji opustitve nadzora, bodo oproščeni regulativnega nadzora in odstranjeni kot običajni odpadki ali ponovno uporabljeni ali reciklirani. To bo opravljeno v skladu z merili temeljnih varnostnih standardov (Direktiva Sveta 96/29/Euratom).

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, količine, ki bi prešle v druge države članice, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva.

Zato Komisija meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki iz obrata za obogatitev urana Urenco Capenhurst Ltd v Združenem kraljestvu med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
(6)

Na podlagi tega pregleda dokumentacije je Danska pomorska uprava ugotovila, da: a) zapisi o preskusih niso vključevali zapisov o umeritvi merilnikov koncentracije plina, termometrov, merilnikov pretoka in naprav za snemanje časa; b) ni bilo zapisov o koncentraciji in temperaturi preskusnega plina med trajanjem preskusa in prav tako ne o uporabljenih stopnjah pretoka plina; c) ni bilo zapisov, ki bi potrjevali, da so bili preskusi izvedeni v opredeljenem zaporedju; d) skladnost z zahtevo po minimalni hitrosti iztoka 30 metrov na sekundo ob vsakem času ni bila dokumentirana; e) ni bilo zapisov o preskusih, s katerimi bi bilo mogoče določiti razmerje med stopnjo pretoka in padcem tlaka; f) ni bilo zapisov, ki bi potrjevali, da je bil požarni preskus izveden v odsotnosti hidravličnega udara; g) ni bilo zapisov v zvezi z vrednostjo najvišje poskusne varnostne vrzeli (MESG) za uporabljeni preskusni plin, zaradi česar po mnenju Danske pomorske uprave skladnost z zahtevami po informacijah ISO 15364 ni bila mogoča, in h) predložena dokumentacija ni izkazala skladnosti z zahtevami oddelkov 5 in 6 omenjenega standarda. Poleg tega ventili, ki jih je Danska pomorska uprava pregledala, niso bili skladni z zahtevami omenjenega standarda glede indikatorjev diska ventila in oblike odtoka ter tudi glede sredstev pregleda za določitev obraščanja/potreb po čiščenju.
(4)

Glavna cilja srednjeročne proračunske strategije, ki jo zajema program, sta ohraniti vsaj uravnoteženo stanje javnih financ in zagotoviti dolgoročno vzdržnost ob upoštevanju proračunskih posledic staranja prebivalstva. Proračunska strategija predvideva, da se bo javnofinančni presežek zmanjšal z 2,5 % BDP v letu 2006 na okoli 1,25 % v obdobju od 2007 do 2008 ter se nato povišal na okoli 1,5 % BDP. Glede na zanemarljiv pomen odhodkov za obresti bo razvoj primarnega salda podoben. Upad presežka v letu 2007 izhaja iz povečanja deleža odhodkov v razmerju do BDP, medtem ko se delež prihodkov zmanjšuje. Od leta 2008 naprej se bosta skupni delež prihodkov in odhodkov zmanjševala, kar je mogoče pojasniti zlasti z znižanjem davka na dohodek ter povečanjem odhodkov, ki ne bo preseglo visoke nominalne rasti BDP. Novi program se razlikuje od predhodnih praks, s katerimi so si vedno prizadevali doseči povsem uravnotežene javne finance (cilj, ki je bil v zadnjih letih vedno presežen), in si namesto tega prizadeva za znatne presežke v celotnem programskem obdobju, kar je korak naprej pri odzivu na ciklične razmere v gospodarstvu. V primerjavi s prejšnjo posodobitvijo so bili cilji od leta 2007 naprej popravljeni navzgor vsaj za 1 odstotno točko BDP ob upoštevanju ugodnejšega (in bolj realističnega) makroekonomskega scenarija.
(4)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije novega programa je doseganje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, predvsem z doseganjem srednjeročnega cilja za proračunski položaj strukturnega primanjkljaja (tj. ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini 1 % BDP. V skladu s programom se mora objavljeni primanjkljaj v letu 2007 povečati na 4 % BDP predvsem zaradi diskrecijskih povečanj socialnih odhodkov, in se potem v letu 2008 postopoma znižati na 3,5 % BDP in v letu 2009 na 3,2 % BDP. Primarni primanjkljaj naj bi se po načrtih z 2,4 % BDP v letu 2006 zmanjšal na 1,6 % v letu 2009. Predvidena javnofinančna konsolidacija po letu 2007 temelji na povečanju prihodkov za 0,4 odstotne točke BDP v programskem obdobju, zlasti „drugih prihodkov“ (brez določitve dejanskih ukrepov, ki pa domnevno zadevajo transferje EU), ki bodo več kot izravnali upad davkov in socialnih prispevkov. Vsebinsko je konsolidacija odhodek, ki ga povzroči skladno zmanjševanje javne porabe, ki se pojavi zlasti zaradi omejitve plač v sektorju države, kar bo več kot izravnalo povečanje odhodkov za javne naložbe in obresti. V primerjavi s prejšnjim posodobljenim programom novi program za najmanj dve leti odlaga načrtovano zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednostjo, ki znaša 3 % BDP, in sicer v okviru ugodnejšega makroekonomskega scenarija. Opozoriti je treba, da je v programu predstavljena tudi druga možnost, ki jo je predlagala nova vlada in pri kateri gre za manjša ciljna primanjkljaja v višini 3,2 % BDP v letu 2008 in 2,8 % BDP v letu 2009. Temelji na vrsti ukrepov politike in večje prožnost javnih financ z zmanjšanjem deleža obveznih odhodkov. Vendar ti temeljijo na ukrepih politike, o katerih se je še treba dokončno dogovoriti in jih potrditi, program pa ponuja skladen in zadovoljivo količinsko opredeljen srednjeročni proračunski okvir le za prej omenjene višje ciljne primanjkljaje.
(5)

Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, izboljšal, in sicer s primanjkljaja v višini približno 1,25 % BDP v letu 2006 na presežek v višini okrog 1 % ob koncu programskega obdobja. Tako kot v prejšnji posodobljeni različici programa za stabilnost je tudi v tem programu kot srednjeročni cilj za proračunsko stanje določen strukturni primanjkljaj 0,8 % BDP. Cilj programa je doseči ta srednjeročni cilj do leta 2007, kar je eno leto prej kot v prejšnji različici programa. Glede na to, da srednjeročni cilj (rahlo) presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 1 % BDP), bi bilo treba pri doseganju tega cilja omogočiti sprostitev varnostnih rezerv, da bi se izognili čezmernemu primanjkljaju.. Srednjeročni cilj programa ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in povprečno potencialno rast v dolgoročnem obdobju.
3.

Trdni radioaktivni odpadki nastali ob razgradnji se skladiščijo na mestu samem, dokler ni na voljo nacionalno skladišče. Trdni neradioaktivni odpadki in snovi, ki ustrezajo ravni opustitve nadzora, bodo izvzeti iz regulativnega nadzora in odstranjeni kot običajni odpadki ali reciklirani ali ponovno uporabljeni. To bo opravljeno v skladu z merili, določenimi v temeljnih varnostnih standardih (Direktiva Sveta 96/29/Euratom).
(13)

V nacionalnem programu reform v Estoniji, predloženem 15. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) vzdržnost javnih financ; (ii) proračunska politika, ki podpira rast in nova delovna mesta, in (iii) zagotavljanje stabilnega makroekonomskega okolja. V proračunskih projekcijah konvergenčnega programa so v celoti vključene proračunske posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti so v konvergenčnem programu opredeljeni ukrepi za dokončanje pokojninske reforme iz leta 2002, za povečanje davkov na potrošnjo in okoljskih davkov ter istočasno zmanjšanje obdavčenja dela, ter sistematičen premik proračunskih sredstev v korist naložb, spodbujanja raziskav in razvoja ter poklicnega usposabljanja. Konvergenčni program te ukrepe dopolnjuje s spremembami v institucionalni ureditvi javnih financ, predvsem z dokončanjem proračunskega sistema, temelječega na IT, ki povezuje vsa resorna ministrstva z nadzornim organom ministrstva za finance, s formaliziranjem strateškega postopka načrtovanja in z novo zakonodajo za izboljšanje finančnega upravljanja na lokalni ravni države.
(14)

V nacionalnem programu reform Španije, predloženem 13. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) zmanjšanje deleža dolga v razmerju do BDP na 34 % v letu 2010, in (ii) relativno povečanje odhodkov, ki bodo prinašali koristi v prihodnosti (infrastruktura, raziskave in razvoj, boljša izobrazba in človeški kapital). Proračunske posledice ukrepov, navedene v nacionalnem programu reform, so v zadostni meri izražene v proračunskih projekcijah dopolnitve programa stabilnosti. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu stabilnosti, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform.
(3)

Cilj proračunske strategije, navedene v posodobitvi, je ohraniti uravnotežen proračun ali majhen presežek ter obdržati gibanje zmanjševanja deleža dolga, da bi se pripravili na učinek starajočega se prebivalstva na proračun. Posodobitev predvideva uravnotežen proračun v letih 2005 in 2006 ter presežek v višini 0,3 % BDP v letu 2007 in 0,6 % v letu 2008. Na splošno v primerjavi s prejšnjo posodobitvijo (ki se je končala v letu 2007) trenutna posodobitev v glavnem potrjuje načrtovano prilagoditev glede na bolj ali manj nespremenjen makroekonomski scenarij. Zaradi tekočega izvajanja reforme neposrednih davkov iz leta 2001 in povečanja javnih naložb pred lokalnimi volitvami leta 2006 je predvideno, da se bo primarni presežek proti letu 2006 nekoliko znižal, vendar se bo potem spet povišal. Program predvideva zmanjševanje obrestnih obremenitev, predvsem zaradi tekočega zmanjševanja dolga. Pričakuje se, da se bodo prihodki proti letu 2006 zmanjšali in se potem stabilizirali, primarni odhodki pa se bodo nekoliko zmanjšali proti letu 2008. Ciklično prilagojeni saldo (na podlagi informacij iz programa z uporabo skupno dogovorjene metodologije) bo po pričakovanjih skozi celotno programsko obdobje ostal pozitiven, pri čemer se bo od presežka v višini 0,5 % BDP v letu 2004 znižal na 0,1 % v letu 2006, potem pa se bo v letu 2008 spet zvišal na 0,9 %.
(5)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska usmeritev iz programa ne zagotavlja zadostne varnostne rezerve za primer prekoračitve praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob preteklih makroekonomskih nihanjih na kateri koli točki obravnavanega obdobja. Vendar se zaradi zmanjšane nestanovitnosti gospodarstva Združenega kraljestva v zadnjih letih in previdnega pristopa do predpostavk o rasti, ki so temelj projekcij o javnih financah, tveganje v poznejših letih zdi zanemarljivo. To ne more zagotoviti, da bo srednjeročni cilj Pakta stabilnosti in rasti o uravnoteženem proračunskem stanju dosežen do leta 2009/2010. Vendar je treba istočasno upoštevati, da na predvidene salde vpliva izvajanje zgoraj omenjenega pomembnega programa javnih naložb.
(21)

Podatke o pretoku je treba predložiti na točen in pravilen način, saj se uporabljajo za namene neoporečnosti strukture/rezervoarja, določitev dimenzij cevi ter največje stopnje polnjenja in praznjenja za ladjo. Proizvajalec se je od novembra 2002 povsem zavedal, da so bili dejansko napačni podatki o pretoku, ki so bili predloženi oblikovalcem in ki so jih oblikovalci uporabljali pri izbiri ustrezne velikosti ventila za plovila, opremljena z nestandardnimi ventili, saj so se predloženi podatki o pretoku nanašali na preskus prototipa pri ES-pregledu tipa. Dokumentacija, predložena Komisiji, dokazuje, da je proizvajalec šele po sporočilu, ki ga je dne 15. oktobra 2004 Bureau Veritas poslal italijanskim organom, in na ukaz slednjih po začasnih ukrepih, ki jih je sporočila Danska pomorska uprava, začel ugotavljati plovila, opremljena z neustreznimi ventili, in izvajati sanacijskega ukrepa.
3.

Trdni nizko- in srednjeradioaktivni odpadki, nastali med obratovanjem, se skladiščijo na tej lokaciji. Trdni nizkoradioaktivni odpadki bodo po odobritvi premeščeni v Drigg ali na druga odlagališča. Trdni neradioaktivni odpadki in snovi, ki ustrezajo ravni opustitve nadzora, bodo izvzeti iz predpisanega nadzora in odstranjeni kot običajni odpadki ali reciklirani ali ponovno uporabljeni. To bo opravljeno v vseh primerih v skladu z merili, določenimi v temeljnih varnostnih standardih (Direktiva 96/29/Euratom).