ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije L 309/5

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1733/2004

z dne 5. oktobra 2004

o spremembi Uredbe (ES) št. 635/2004 o določitvi in uporabi menjalnih tečajev za nekatere neposredne pomoči in ukrepe strukturne in okoljske narave za leto 2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2808/98 z dne 22. decembra 1998 o določitvi podrobnih pravil za uporabo kmetijsko-monetarnega sistema za evro v kmetijstvu (1) in zlasti drugega stavka člena 4(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s prvim pododstavkom člena 4(1) Uredbe (ES) št. 2808/98 se za začetek zadevnega tržnega leta šteje datum uveljavitve za plačilo na površino za lupinasto sadje iz poglavja 4 naslova IV Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (2) o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi nekaterih uredb.

(2) V skladu z drugim pododstavkom člena 4 Uredbe Komisije (ES) št. 659/97 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 o intervencijah na področju sadja in zelenjave (3) se tržno leto za lupinasto sadje začne 1. januarja.

(3) Uredba Komisije (ES) št. 635/2004 (4) v svoji prilogi navaja menjalni tečaj za zneske, za katere se kot datum uveljavitve uporablja 1. januar.

(4) Uredba (ES) št. 635/2004 se ne nanaša na plačilo na površino za lupinasto sadje iz poglavja 4 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003. Kljub temu se mora tečaje iz priloge k navedeni Uredbi uporabljati tudi za plačilo na površino za lupinasto sadje.

(5) V skladu s tem je treba spremeniti Uredbo (ES) št. 635/2004 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V prvem pododstavku člena 1 Uredbe (ES) št. 635/2004 se doda naslednja točka (f):

„(f) plačilo na površino za lupinasto sadje iz poglavja 4 naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 5. oktobra 2004 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije

(1) UL L 349, 24.12.1998, str. 36. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1250/2004 (UL L 237, 8.7.2004, str. 13).

(2) UL L 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 864/2004 (UL L 161, 30.4.2004, str. 48).

(3) UL L 100, 17.4.1997, str. 22. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1135/2001 (UL L 154, 9.6.2001, str. 9).

(4) UL L 100, 6.4.2004, str. 22.
(2)

Glede na znanstvene dokaze, je obnova habitatov, ki so bili poškodovani s talno vlečno mrežo, nemogoča ali pa izredno težka in dolgotrajna. V vodah okrog Azorov, Kanarskih otokov in Madeire se nahaja več že znanih ali potencialnih globokomorskih habitatov, ki jih ribarjenje z vlečno mrežo do pred kratkim še ni prizadelo. Zato je smiselno prepovedati uporabo talnih vlečnih mrež in podobnega orodja v vodah okrog Azorov, Kanarskih otokov in Madeire, kjer so ti habitati še dobro ohranjeni.
(1)

Uredba Sveta (ES) št. 2287/2003 z dne 19. decembra 2003 o določitvi možnosti ribolova in s tem povezanih pogojev za določene staleže in skupine staležev rib za leto 2004, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer se zahtevajo omejitve ulova, za leto 2004 (2) predvideva kvote za ulov morske plošče.
Zaporedna številka Oznaka KN Poimenovanje blaga Sprožitvena obdobja Sprožitvena raven (v tonah)

78.0015 ex 0702 00 00 Paradižniki — od 1. oktobra do 31. maja 596 477

78.0020 — od 1. junija do 30. septembra 552 167

78.0065 ex 0707 00 05 Kumare — od 1. maja do 31. oktobra 39 640

78.0075 — od 1. novembra do 30.aprila 30 932

78.0085 ex 0709 10 00 Artičoke — od 1. novembra do 30. junija 2 071

78.0100 0709 90 70 Bučke (Zucchini) — od 1. januarja do 31. decembra 18 056

78.0110 ex 0805 10 10 ex 0805 10 30 ex 0805 10 50 Pomaranče — od 1. decembra do 31. maja 620 166

78.0120 ex 0805 20 10 Klementine — od 1. novembra do konca februarja 88 174

78.0130 ex 0805 20 30 ex 0805 20 50 ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 Mandarine (vključno s tangerinkami in satsuma mandarinami); wilkings mandarine in podobni hibridi agrumov — od 1. novembra do konca februarja 94 302

78.0155 ex 0805 50 10 Limone — od 1. junija do 31. decembra 342 761

78.0160 — od 1. januarja do 31.maja 12 938

78.0170 ex 0806 10 10 Namizno grozdje — od 21. julija do 20. novembra 227 815

78.0175 ex 0808 10 20 ex 0808 10 50 ex 0808 10 90 Jabolka — od 1. januarja do 31. avgusta 730 623

78.0180 — od 1. septembra do 31. decembra 32 246

78.0220 ex 0808 20 50 Hruške — od 1. januarja do 30. aprila 257 158

78.0235 — od 1. julija do 31. decembra 27 497

78.0250 ex 0809 10 00 Marelice — od 1. junija do 31. julija 4 123

78.0265 ex 0809 20 95 Češnje razen višenj — od 21. maja do 10. avgusta 32 863

78.0270 ex 0809 30 Breskve, vključno z nektarinami — od 11. junija do 30. septembra 6 808
(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode -
SL Uradni list Evropske unije L 328/65

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1897/2004

z dne 29. oktobra 2004

o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 o vnosu nekaterih označb v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih oznak“ (Cartoceto) – (ZOP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/92 z dne 14. julija 1992 o zaščiti geografskih oznak in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti člena 6(3) in (4),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 6(2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 je bil zahtevek Italije za vnos označbe „Cartoceto“ v register objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

(2) Ker ni bila v smislu člena 7 Uredbe (EGS) št. 2081/92 Komisiji poslana nobena ugotovitev o možni kršitvi, je treba to označbo vpisati v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih oznak“ –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga Uredbe (ES) št. 2400/96 se dopolni z označbo iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 29. oktobra 2004 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije

(1) UL L 208, 24.7.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1215/2004 (UL L 232, 1.7.2004, str. 21).

(2) UL C 41, 17.2.2004, str. 2 (Cartoceto).

PRILOGA

PROIZVODI IZ PRILOGE I K POGODBI, NAMENJENI ZA PREHRANO LJUDI

Maščobe (maslo, margarina, olja itd.)

ITALIJA

Cartoceto – (ZOP)
SL Uradni list Evropske unije L 325/39

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1865/2004

z dne 27. oktobra 2004

o izdaji uvoznih dovoljenj za riž na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih desetih delovnih dneh oktobra 2004 v skladu z Uredbo (ES) št. 327/98

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1095/96 z dne 18. junija 1996 o izvajanju koncesij, določenih v Razporedu CXL, sestavljenem kot rezultat sklepov pogajanj GATT XXIV.6 (1),

ob upoštevanju Odločbe Sveta 96/317/ES z dne 13. maja 1996 o posvetovanjih s Tajsko v okviru člena XXIII GATT (2),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 327/98 z dne 10. februarja 1998 o odprtju in upravljanju določenih tarifnih kvot za uvoz riža in lomljenega riža (3), in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih desetih delovnih dneh oktobra 2004 v skladu z Uredbo (ES) št. 327/98, o čemer je obveščena Komisija, se izdajo uvozna dovoljenja za riž za količine, navedene v zahtevkih, zmanjšane za odstotke, ki so določeni v Prilogi k tej uredbi.

2. Končna poraba kvote v letu 2004 v odstotkin je podana v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. oktobra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 27. oktobra 2004 Za Komisijo J. M. SILVA RODRÍGUEZ Generalni direktor za kmetijstvo

(1) UL L 146, 20.6.1996, str. 1.

(2) UL L 122, 22.5.1996, str. 15.

(3) UL L 37, 11.2.1998, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2296/2003 (UL L 340, 24.12.2003, str. 35).
(1)

Uredba (ES) št. 1202/2004 v členu 1(3)(b) določa količine mladega goveda moškega spola, ki jih je mogoče uvoziti pod posebnimi pogoji v obdobju od 1. oktobra do 31. decembra 2004. Količine za katere so bili vloženi zahtevki za uvozna dovoljenja, so takšne, da je mogoče zahtevkom v celoti ugoditi.
SL Uradni list Evropske unije L 328/84

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1906/2004

z dne 29. oktobra 2004

o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3072/95 z dne 22. decembra 1995 o skupni ureditvi trga za riž (2), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Člen 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 2681/74 z dne 21. oktobra 1974 o financiranju izdatkov za dobavo kmetijskih proizvodov v okviru pomoči v hrani s strani Skupnosti (3), določa, da Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad, Oddelek za jamstva, krije tisti delež izdatkov, ki ustreza izvoznim nadomestilom, določenim v skladu z zadevnimi predpisi Skupnosti.

(2) Zato, da se olajša pripravo in upravljanje proračuna za ukrepe Skupnosti za pomoč v hrani, ter da se državam članicam omogoča, da so seznanjene z obsegom udeležbe Skupnosti pri financiranju nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani, je treba določiti stopnjo nadomestil, odobrenih za te ukrepe.

(3) Splošna in izvedbena pravila, predvidena v členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95 za izvozna nadomestila, se uporabljajo s potrebnimi spremembami za zgoraj navedene dejavnosti.

(4) Posebni kriteriji, ki jih je treba upoštevati pri izračunu izvoznih nadomestil za riž, so določeni v členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95.

(5) Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ukrepe Skupnosti in nacionalne ukrepe za pomoč v hrani v okviru mednarodnih sporazumov in drugih dopolnilnih programov ter za druge ukrepe Skupnosti za brezplačno dobavo, so nadomestila za proizvode iz sektorja žit in riža določena v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. novembra 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 29. oktobra 2004 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije

(1) UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

(2) UL L 329, 30.12.1995, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 411/2002 (UL L 62, 5.3.2002, str. 27).

(3) UL L 288, 25.10.1974, str. 1.
(3)

Zato da bi se Ciper, Malta in Slovenija izognile zapleteni upravni nalogi za izvedbo ocenjevalne metode pridelkov za edino tržno leto 2004/2005, ki bi v vsakem primeru dala neustrezen rezultat, je primerno odstopiti od člena 5(7) Uredbe 136/66/EGS in člena 18 Uredbe (EGS) št. 2261/84 in tako za te države članice ni treba določiti pridelkov oljk in pridelkov olja za navedeno tržno leto.
(5)

Zato je pomembno izboljšati dostop na trg, zlasti za tekstilne izdelke, in preučiti kvote, ki se trenutno uporabljajo za uvoz tekstilnih izdelkov s poreklom iz Srbije in Črne gore. To nadaljnje izboljšanje odraža splošen napredek, dosežen do zdaj na tehničnih razgovorih, ki so privedli do pogajanj o sporazumu o tekstilnih izdelkih in do potrjenega zapisnika, podpisanega 15. junija 2004.
(5)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije v programu je v okviru konjunkturnega cikla v povprečju doseči nominalen proračunski presežek v višini 1 % BDP, skupaj z določitvijo večletnih zgornjih meja za odhodke na centralni ravni države in z uravnoteženim proračunskim stanjem na lokalni ravni države. Ta cilj, tj. doseči presežek, ustreza švedskemu srednjeročnemu proračunskemu cilju v višini 1 % BDP strukturnega presežka (tj. ciklično prilagojenemu presežku brez enkratnih in začasnih ukrepov), ki naj bi se z znatno rezervo ohranil v celotnem programskem obdobju. Srednjeročni cilj, ki je v predhodni posodobljeni različici znašal 2 %, je bil popravljen navzdol, in sicer kot posledica izvajanja odločitve Eurostata iz marca 2004 o razvrstitvi pokojninskih sistemov, ki se financirajo iz drugega stebra, zunaj javnofinančnega sektorja od aprila 2007 (4). Ta popravek je popolnoma tehnične narave, novi cilj pa potrjuje, da so proračunske ambicije še vedno na isti ravni. Javnofinančni presežek naj bi se le rahlo znižal s 3 % BDP v letu 2007 na 2,8 % v letu 2008. Zatem naj bi se leta 2010 saldo postopno popravil na 3,6 %. Poslabšanje v letu 2008 je odraz znatnih znižanj davka na dohodek za prejemnike nizkih in srednje visokih dohodkov, in sicer z večjim odbitkom od davka za zaposlene, ki pa se le delno financirajo z drugimi ukrepi za povečanje prihodkov in zmanjšanje odhodkov. Napovedi za preostalo programsko obdobje temeljijo na predpostavki, da bo politika ostala nespremenjena, in glede na katero se delež odhodkov in prihodkov postopoma znižuje. Glede na rezultate v letih 2006 in 2007, ki so boljši od pričakovanih, je napovedani presežek – ob sicer večinoma podobnih makroekonomskih obetih – veliko višji kot v predhodni posodobljeni različici. Primarni in strukturni saldo na splošno sledita tendencam iz ugotovljenega salda.
(57)

Razen tega se razlage, ki so jih dali italijanski organi, ne opirajo na nobene tehnične ali ekonomske številčne podatke, ki bi podkrepili njihove analize. Pravzaprav jim je mogoče oporekati naslednje elemente: — Zahtevane zmogljivosti in pogostosti letov morajo upoštevati potrebe na vsaki letalski progi in ne le tako, da bi jih bilo mogoče učinkoviteje doseči zgolj s združevanjem teh prog. — Obveznosti, kar zadeva pogostost letov v zvezi s tem združevanjem, se izkažejo za tako pomembne, da dejansko odvrnejo veliko število morebitnih letalskih prevoznikov, ki bi želeli izpolnjevati OJS in vzdrževati prometne povezave s Sardinijo, ki pa so zaradi odsotnosti operativne infrastrukture v enem od obeh mest v resnici brez kakršne koli možnosti, da bi zagotovili to storitev. Posledica tega je, da je učinek tega združevanja prej zaprtje trga. — Glede na to je jasno, da so OJS, ki so bile tako združene, omogočile le majhnemu številu že delujočih letalskih prevoznikov, da so se ustrezno odzvali. Na ta način je uvedba OJS odvrnila letalske družbe, ki so opravljale prevoze ali so jih nameravale opravljati na progah od Rima in Milana, natanko v smeri vsakega od obeh zadevnih letališč, to je Olbie in Alghera. Tako ti letalski prevozniki, četudi so to želeli, niso mogli vložiti svoje kandidature za predrago izvajanje svojih prevozov. Taka združevanja so torej že po svoji naravi odvrnila druge morebitne letalske prevoznike. Ti omejevalni učinki so še pomembnejši ob upoštevanju velikosti zadevnih trgov (skupno število potnikov leta 2005 – številke Republike Italije): — Olbia–Rim in Olbia–Milano: 731 349 (390 186 poleti in 341 163 pozimi); — Alghero–Rim in Alghero–Milano: 502 820 potnikov (184 273 poleti in 318 547 pozimi). V teh razmerah ni verjetno, da bi bile proge med obema največjima mestoma Italije in letališči v Olbii in Algheru na Sardiniji tako malo privlačne, da bi jih bilo treba združiti, da bi to postale.
(4)

V skladu s postopkom iz člena 14 Direktive 2001/18/ES so pristojni organi Nizozemske pripravili poročilo o oceni, ki je bilo predloženo Komisiji in pristojnim organom drugih držav članic. Sklepna ugotovitev tega poročila o oceni je, da ni razlogov za zavrnitev odobritve za dajanje v promet gensko spremenjenih nageljnov (Dianthus caryophyllus L. linija 123.2.38) kot rezanega cvetja za okras, če so izpolnjeni nekateri pogoji.
Uredba Sveta (EGS) št. 901/75

z dne 18. marca 1975

o sklenitvi Dopolnilnega protokola k Dodatnemu sporazumu o veljavnosti Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo za Kneževino Lihtenštajn

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe;

ob upoštevanju priporočil Komisije;

ker je treba glede na to, da Norveška ni pristopila k Evropskim skupnostim, skleniti Dopolnilni protokol k Dodatnemu sporazumu o k veljavnosti Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo za Kneževino Lihtenštajn,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V imenu Skupnosti se sklene Dopolnilni protokol k Dodatnemu sporazumu o veljavnosti Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo za Kneževino Lihtenštajn.

Besedilo Protokola je priloženo.

Člen 2

Predsednika Sveta se pooblasti, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Protokola iz člena 1 v imenu Skupnosti, in da dodeli tej osebi vsa potrebna pooblastila, da zaveže Skupnost [1].

Člen 3

Ta uredba začne veljati 1. maja 1975.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. marca 1975

Za Svet

Predsednik

R. Ryan

[1] Datum podpisa tega protokola bo objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

--------------------------------------------------
Uredba (Euratom) št. 3137/74 Komisije

z dne 12. decembra 1974

o spremembi Uredbe št. 17/66/Euratom z dne 29. novembra 1966 o izvzetju prenosa majhnih količin rud, snovi vira in posebnih cepljivih snovi iz pravil poglavja o preskrbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 74 Pogodbe,

ker se je od 29. novembra 1966, ko je začela veljati Uredba št. 17/66/Euratom, obseg raziskav, ki vključujejo majhne količine posebnih cepljivih snovi, povečal znotraj Skupnosti in tudi v državah izven nje;

ker lahko Skupnost brez poseganja v oskrbo potrošnikov znotraj Skupnosti, z dobavo posebnih cepljivih snovi, ki jih proizvajajo države članice, prispeva k razvoju raziskav na mnogih različnih področjih;

ker tako položaj preskrbe dovoljuje uporabo pravila o izvzetju iz člena 74 tudi za posebne cepljive snovi, ki se proizvajajo v Skupnosti,

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 2 Uredbe Komisije št. 17/66/Euratom z dne 29. novembra 1966 o izvzetju prenosa majhnih količin rud, snovi vira in posebnih cepljivih snovi iz pravil poglavja o preskrbi, objavljene v Uradnem listu Evropskih skupnosti dne 28. decembra 1966, stran 4057/66, se nadomesti:

"V zvezi s posebnimi cepljivimi snovmi so prenosi znotraj Skupnosti, uvoz vanjo in izvoz iz nje izvzeti iz določb poglavja VI Pogodbe, če obravnavana količina, izražena v elementarni obliki, ne presega 200 gramov urana 235, urana 233 ali plutonija v kakršnikoli transakciji z omejitvijo 1000 gramov katere koli snovi na leto na uporabnika. Pri uvozu in izvozu se omenjeno pravilo uporablja ob upoštevanju sporazumov o sodelovanju, ki jih je Skupnost sklenila s tretjimi državami."

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. decembra 1974

Za Komisijo

François-Xavier Ortoli

Predsednik

--------------------------------------------------
Uredba Komisije (EGS) št. 486/73

z dne 13. februarja 1973

o spremembi Uredbe (EGS) št. 1004/71 o določitvi prelevmanov za nerafinirano oljčno olje

KOMISIJA EVROPSKE SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 136/66/EGS [1] z dne 22. septembra 1966 o vzpostavitvi skupne ureditve trga za olja in masti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1547/72 [2], in zlasti člena 13(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 162/66/EGS [3] z dne 27. oktobra 1966 o trgovini z olji in mastmi med Skupnostjo in Grčijo, in zlasti členov 3(4) in 9 Uredbe,

ker Uredba Komisije (EGS) št. 1004/71 [4] z dne 14. maja 1971 o določitvi prelevmanov za nerafinirano oljčno olje predvideva med drugim, da so uvozni prelevmani določene kolikor mogoče pogosto, kot je to pomembno za stabilnost trga Skupnosti, in na tak način, da se zagotovi, da se jih lahko uporablja vsaj enkrat tedensko;

ker, če se uporabijo izvozni prelevmani, ni treba določiti uvoznih prelevmanov v prej navedenih časovnih razmikih; ker v tem primeru ni treba določiti uvoznih prelevmanov za čas, ko se uporabljajo izvozni prelevmani;

ker so ukrepi, predvideni s to uredbo v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za olja in masti,

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 8(1) Uredbe (EGS) št. 1004/71 se nadomesti z naslednjim:

"1. Prelevmani iz člena 13 Uredbe št. 136/66/EGS in člena 3 Uredbe št. 162/66/EGS se določijo tako pogosto kakor je to potrebno za stabilnost trga Skupnosti in na način, ki zagotavlja, da se jih lahko uporablja vsaj enkrat na teden.

Kadar pa se izvozni prelevmani, predvideni s členom 18 Uredbe št. 136/66/EGS, uporabljajo dokler so v veljavi, prelevmanov, navedenih v prejšnjem pododstavku ni treba določiti v navedenih časovnih razmikih.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. februarja 1973

Za Komisijo

Predsednik

Francois-Xavier Ortoli

[1] UL 172, 3--0.9.1966, str. 3025/66.

[2] UL L 165, 21.7.1972, str. 1.

[3] UL 197, 29.10.1966, str. 3393/66.

[4] UL L 109, 15.5.1971, str. 17.
(2)

Kriza v zvezi z boleznijo COVID-19 v Evropi in svetu še traja, negotovost glede prihodnjega vpliva na gospodarstvo in finančne institucije pa ostaja, s tveganjem, da se bodo zdravstvene in gospodarske razmere še poslabšale. Trgi in organi nimajo informacij o dolgoročnem vplivu krize na finančni sektor in kreditne trge. Poleg tega finančne institucije ostajajo zelo odvisne od podpore javne politike. Zagotavljanje nadaljnjega ustreznega delovanja finančnega sistema je ključno. Namen izrednega podaljšanja omejitve izplačil zaradi negotovosti glede prihodnjih makroekonomskih gibanj je omogočiti finančnim institucijam, da ohranijo zadostno raven kapitala za blažitev sistemskega tveganja in prispevanje h gospodarskemu okrevanju. ESRB hkrati priznava storjeni napredek organov in finančnih institucij pri odzivanju na posledice pandemije. ESRB se prav tako zaveda, kako pomembne so razdelitve pri tem, da lahko finančne institucije zbirajo kapital od zunaj, saj je nagrajevanje vlagateljev za njihove naložbe ključno za dolgoročno vzdržnost finančnih institucij in trgov. Kljub temu pa ESRB poziva k izjemni previdnosti pri razdelitvah, da ne bodo ogrozile stabilnosti finančnega sistema in okrevanja, ter meni, da bi morala biti raven razdelitev bistveno nižja, kot je bila v zadnjih letih pred krizo zaradi bolezni COVID-19.