ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(1)

Izbruh COVID-19 je kmete in podeželska podjetja prizadel na način brez primere.. Obsežne omejitve glede gibanja, uvedene v državah članicah, ter obvezno zaprtje trgovin, tržnic na prostem, restavracij in drugih gostinskih obratov so povzročili gospodarske motnje v kmetijskem sektorju in podeželskih skupnostih ter so vodile do likvidnostnih težav in težav z denarnim tokom za kmete in za mala podjetja, ki se ukvarjajo s predelavo, trženjem ali razvojem kmetijskih proizvodov. Zaradi tega so nastale izjemne razmere, ki jih je treba obravnavati.
(1)

V členih 9(5), 10(6) in 11(3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/101 (2) je določeno, da se glede institucij, ki izračunajo dodatne prilagoditve vrednosti v okviru temeljnega pristopa iz navedene uredbe, posamezne dodatne prilagoditve vrednosti, ki se nanašajo na negotovost tržnih cen, stroške zapiranja pozicij in tveganje, povezano z uporabo modela, določijo glede na stopnjo gotovosti v višini 90 % na podlagi veljavnih tržnih pogojev v času izračuna. Navedena uredba določa tudi pristop k združevanju za izračun vsote skupnih dodatnih prilagoditev vrednosti na ravni kategorije na podlagi teh posameznih dodatnih prilagoditev vrednosti, ki upošteva prekrivanja med posameznimi dodatnimi prilagoditvami vrednosti, do katerih pride pri združevanju teh kategorij dodatnih prilagoditev vrednosti.
(1)

Bolezni rastlin ali napadi škodljivcev že več let povzročajo vedno večjo škodo na proizvodnji sadja in zelenjave v Uniji. Tako so na primer izbruhi in širjenje bakterije Xyllela fastidiosa v letih 2013–2018 med drugim prizadeli koščičasto sadno drevje, kot so slive, češnje in mandlji v Italiji, Španiji in Franciji. V letih 2018–2019 je bila zaradi vnosa in širjenja invazivnega virusa rjave grbančavosti plodov paradižnika prizadeta proizvodnja paradižnika (Solanum lycopersicum L.) in paprike (Capsicum annuum) v Italiji in Nemčiji. Pri škodljivcih pa je na primer žuželka Eurytoma schreineri Schreiner, ki je z uvozom prišla v Unijo leta 2013, povzročila škodo na proizvodnji sliv, marelic in češenj v Bolgariji in sosednjih državah. Nazadnje je leta 2019 azijska marmorirana smrdljivka (Halyomorpha halys) povzročila velike izgube v proizvodnji v severnih deželah Italije, in sicer v Emiliji - Romanji, Benečiji, Trentinu - Zgornjem Poadižju, Lombardiji, Piemontu in Furlaniji - Julijski krajini, ter je negativno vplivala na vrednost tržne proizvodnje organizacij proizvajalcev, ki delujejo v teh regijah.
Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere veljajo MRL (a)

Jagodičje in drobno sadje

(c)

Maline (rdeče in rumene)

Drugo drobno sadje in jagodičje

Ribez (črni, rdeči in beli)

Kosmulje (zelene, rdeče in rumene)

Murve (črne in bele)

(c)

Zelenjava – korenovke in gomoljnice

Tropske korenovke in gomoljnice

Druge korenovke in gomoljnice razen sladkorne pese

(c)

Spomladanska čebula in zimski luk

Razhudnikovke in slezenovke

(c)

Kapusnice (razen korenin kapusnic in rastlin kapusnic z mladimi listi)

(c)

Listna zelenjava, zelišča in užitni cvetovi

Solata in solatnice

Kreša ter drugi kalčki in poganjki

Špinača in podobni listi

Trtni listi in listi podobnih vrst

(c)

Zelišča in užitni cvetovi

Bazilika in užitni cvetovi

Gobe, mahovi in lišaji

Mahovi in lišaji

Alge in prokaritski organizmi

OLJNICE – SEME IN PLODOVI OLJNIC

Ajda in druga neprava žita

ČAJI, KAVA, ZELIŠČNI ČAJI, KAKAV IN ROŽIČI

Listi in zelišča

(c)

Poper (črni, zeleni in beli)

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

(c)

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

Užitna drobovina (razen jeter in ledvic)

Med in drugi čebelarski proizvodi (7)

Dvoživke in plazilci

PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA – RIBE, RIBJI PROIZVODI TER DRUGI MORSKI IN SLADKOVODNI ŽIVILSKI PROIZVODI (8)
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/657

z dne 15. maja 2020

o popravku nekaterih jezikovnih različic Izvedbene uredbe (EU) 2015/2450 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s predlogami za predložitev informacij nadzornim organom v skladu z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 35(10), tretjega pododstavka člena 244(6) in drugega pododstavka člena 245(6) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Portugalska jezikovna različica Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2450 (2) vsebuje več terminoloških napak po celotnem besedilu akta in prilog.

(2) Švedska jezikovna različica Izvedbene uredbe (EU) 2015/2450 vsebuje napake v oddelkih SR.22.03.01 in S.35.01.04 Priloge I ter v oddelku S.22.03 Priloge II glede vrste obrestne mere in v oddelku S.26.03 Priloge II glede izražanja odstotne točke.

(3) Portugalsko in švedsko jezikovno različico Izvedbene uredbe (EU) 2015/2450 bi bilo zato treba ustrezno popraviti. Druge jezikovne različice teh napak ne vsebujejo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 (ne zadeva slovenskega jezika)

Člen 2 (ne zadeva slovenskega jezika)

Člen 3 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 15. maja 2020 Za Komisijo Predsednica Ursula VON DER LEYEN

(1) UL L 335, 17.12.2009, str. 1.

(2) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2450 z dne 2. decembra 2015 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s predlogami za predložitev informacij nadzornim organom v skladu z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 347, 31.12.2015, str. 1).
(3)

Uredba Sveta (EGS) št. 950/68 (2), s katero je bila določena skupna carinska tarifa, tj. predhodnica KN, je bila sprejeta v samo štirih jezikih, in sicer v nemščini, francoščini, italijanščini in nizozemščini. V navedenih jezikovnih različicah sta izdelka, ki sta zdaj zajeta pod tarifno podštevilko 2403 99 10, navedena kot „Kautabak und Schnupftabak“ v nemščini, „tabac à mâcher et tabac à priser“ v francoščini, „tabacco da masticare e tabacco da fiuto“ v italijanščini in „pruimtabak en snuif“ v nizozemščini.
(1)

Zaradi obsežnih omejitev gibanja, ki so jih države članice uvedle za zajezitev trenutne pandemije COVID-19, je bila prodaja nekaterih kategorij proizvodov iz govejega mesa, kot so zadnje četrti za proizvodnjo različnih kosov zrezkov, v gostinstvu ter dejavnosti priprave in dostave hrane močno prizadeta. Gostinstvo ter dejavnost priprave in dostave hrane predstavljata približno 70 % domačega povpraševanja v Uniji po različnih kosih zrezkov iz zadnjih četrti. Posledično so navedene zadnje četrti zdaj preusmerjene v proizvodnjo drugih proizvodov iz govejega mesa in cene so se zato že znižale.
(3)

V skladu s sodbo Sodišča v združenih zadevah C-260/00 do C-263/00 (2), pojasnjevalnimi opombami harmoniziranega sistema k tarifni številki 9021 in opombo 6 k poglavju 90 so ortopedski pripomočki opredeljeni kot izdelki, posebej zasnovani za poseben ortopedski namen.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/567

z dne 22. aprila 2020

o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 183(b) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 510/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov, in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 1216/2009 in (ES) št. 614/2009 (2) ter zlasti člena 5(6)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc.

(2) Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju odstopanja cen glede na poreklo.

(3) Uredbo (ES) št. 1484/95 bi bilo zato treba spremeniti.

(4) Ker se mora ta ukrep začeti uporabljati čim prej po objavi posodobljenih podatkov, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Priloga I k Uredbi (ES) št. 1484/95 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2 Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 22. aprila 2020 Za Komisijo V imenu predsednice Wolfgang BURTSCHER Generalni director Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

(2) UL L 150, 20.5.2014, str. 1.

(3) Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 z dne 28. junija 1995 o podrobnih pravilih za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in o določitvi reprezentativnih cen v sektorju za perutninsko meso in v sektorju za jajca ter za albumine iz jajc in o razveljavitvi Uredbe št. 163/67/EGS (UL L 145, 29.6.1995, str. 47).
4.

Priloga VI se nadomesti z naslednjim: „PRILOGA VI OBMOČJE KONVENCIJE ICCAT1 1. Največje število plovil Unije za prevoz vabe in plovil, ki lovijo s panulo, za katera je bil odobren dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v vzhodnem Atlantiku Španija 60 Francija 55 Unija 115 1 Vrednosti, prikazane v oddelkih 1, 2 in 3, se lahko zmanjšajo, da bi bile izpolnjene mednarodne obveznosti Unije. 2. Največje število plovil Unije za mali obalni ribolov, za katera je bil odobren dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v Sredozemskem morju Španija 364 Francija 140 (7) Italija 30 Ciper 20 (6) Malta 54 (6) Portugalska 76 (7) Unija 684 3. Največje število ribiških plovil Unije, ki imajo dovoljenje za dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v Jadranskem morju za namene gojenja Hrvaška 18 Italija 12 Unija 28 4. Največje število ribiških plovil vsake države članice, ki se jim lahko dovolijo ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje, prevoz ali iztovarjanje navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju Tabela A Število ribiških plovil (8) Ciper (9) Grčija (10) Hrvaška Italija Francija Španija Malta (11) Portugalska Plovila z zaporno plavarico 1 0 18 21 22 6 2 0 Plovila s parangali 27 (12) 0 0 40 23 48 62 0 Plovilo za prevoz vabe 0 0 0 0 8 68 0 76 (13) Plovilo z ročnimi ribiškimi vrvicami 0 0 12 0 47 (14) 1 0 0 Plovilo z vlečno mrežo 0 0 0 0 57 0 0 0 Plovila za mali ribolov 0 32 0 0 140 620 52 0 Drug ribolov malega obsega (15) 0 61 0 0 0 0 0 0 5. Največje število pasti, ki se uporabljajo pri ribolovu navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ter jih odobrijo posamezne države članice Država članica Število pasti (16) Španija 5 Italija 6 Portugalska 2 6. Največja zmogljivost gojenja in pitanja navadnega tuna za posamezno državo članico in največji vnos divjega ulovljenega navadnega tuna, ki ju lahko posamezna država članica dodeli svojim ribogojnicam v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju Tabela A Največja zmogljivost pitanja in gojenja navadnega tuna Število kmetij Zmogljivost (v tonah) Španija 10 11 852 Italija 13 12 600 Grčija 2 2 100 Ciper 3 3 000 Hrvaška 7 7 880 Malta 6 12 300 Tabela B (17) Največji vnos divjega ulovljenega navadnega tuna (v tonah) Španija 6 300 Italija 3 764 Grčija 785 Ciper 2 195 Hrvaška 2 947 Malta 8 786 Portugalska 350 7. Razdelitev največjega števila ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo države članice ali Združenega kraljestva in imajo dovoljenje za ribolov severnega belega tuna kot ciljne vrste v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 520/2007, med države članice in Združeno kraljestvo znaša: Države članice in Združeno kraljestvo Največje število plovil Irska 50 Španija 730 Francija 151 Združeno kraljestvo 12 Portugalska 310 8. Največje število ribiških plovil Unije z dolžino najmanj 20 metrov, ki lovijo veleokega tuna na območju Konvencije ICCAT, je naslednje: Država članica Največje število plovil z zapornimi plavaricami Največje število plovil s parangali Španija 23 190 Francija 11 -- Portugalska -- 79 Unija 34 269
(1)

v tretjem pododstavku odstavka 2 se doda naslednji stavek: „Če ni natisnjene in ročno podpisane kopije potrdila o kontrolnem pregledu podatkov, povezanih z dokumenti o prevozu iz polj 16 in 17 ter ustreznimi rubrikami polja 13, ali kadar so ti podatki drugačni od tistih, ki so na voljo v sistemu TRACES, pristojni organi zadevne države članice in prvi prejemnik za namene preverjanja in overitve potrdila o kontrolnem pregledu upoštevajo samo informacije, ki so na voljo v sistemu TRACES.“;
Dodatek 2

Sistem dokumentacije Združenih držav Amerike o ulovu, kakor je bil revidiran leta 2019, je namenjen izdaji enotnega obrazca potrdila o ulovu za izvozne pošiljke surovih in predelanih ribiških proizvodov iz Združenih držav Amerike v Evropsko unijo (EU).

V zvezi s potrdilom Združenih držav Amerike o ulovu se od izvoznikov iz Združeni držav Amerike zahteva, da 1) navedejo eno samo plovilo, odgovorno za nabiranje rib ali ribiških proizvodov, ki sestavljajo zadevno pošiljko, z vsemi ustreznimi informacijami, ki se zahtevajo v potrdilu Združenih držav Amerike o zakonitem ulovu, ali 2) navedejo ime skupine plovil, ki je odgovorna za nabiranje rib ali ribiških proizvodov, ki sestavljajo zadevno pošiljko, z vsemi ustreznimi podatki, ki se zahtevajo v potrdilu Združenih držav Amerike o zakonitem ulovu.

Možnost združevanja v skupine se bo uporabljala za ribolov, ki je predmet pomembnega mešanja ulova na morju ali na kopnem (npr. ribištvo, ki vključuje, vendar ni omejeno na ribištvo, pri katerem so začetni ulovi razdeljeni glede na velikost pred nadaljnjo odpremo, npr. ulovi jastogov, ali ribištvo, pri katerem več plovil dostavi ribe na spremljevalna plovila na odprtem morju).

Skupine bo upravljal proizvajalec ali predelovalec iz Združenih držav Amerike, ki bo zaprosil za potrdilo in bo predmet revizije. Glede na sedanjo prakso v Združenih državah Amerike bo proizvajalec ali predelovalec iz Združenih držav Amerike odgovoren za hranjenje vseh informacij, ki zadevajo plovila ali seznam plovil, ki so prispevala k pošiljki, in bo te informacije na zahtevo predložil pristojnemu organu vlade Združenih držav Amerike.

Kategorija enega samega plovila ali skupine plovil bo omogočila Združenim državam Amerike, da izdajo enotno potrdilo za posamezno pošiljko, hkrati pa imajo dostop do popolnih informacij o plovilih, ki zadevajo posamezno pošiljko.

Te informacije bodo dostopne pristojnim organom v državah članicah uvoznicah, če jih bodo zahtevali od pristojnega organa vlade Združenih držav Amerike.
(2)

odstavek 2 se spremeni: (a) točki (f) in (g) se nadomestita z naslednjim: „(f) kar zadeva imetnike trošarinskih skladišč, navedbo trošarinskega skladišča ali seznama trošarinskih skladišč, za katera velja njihovo dovoljenje, in, če je to v skladu z nacionalno zakonodajo, navedbo, da imetniku trošarinskega skladišča v skladu s členom 22 Direktive (EU) 2020/262 ob odpremi ni treba navesti podrobnosti o prejemniku, da lahko razdeli gibanje v skladu s členom 23 navedene direktive ali da ima dovoljenje za gibanje trošarinskega blaga do kraja neposredne dobave v skladu s členom 16(4) navedene direktive, in navedbo, da deluje kot certificirani pošiljatelj ali certificirani prejemnik v skladu s členom 35(6) in (7) navedene direktive; (g) kar zadeva registrirane prejemnike, če je to v skladu z nacionalno zakonodajo, navedbo, da imajo dovoljenje za gibanje trošarinskega blaga do kraja neposredne dobave v skladu s členom 16(4) Direktive (EU) 2020/262, in navedbo, da delujejo kot certificirani prejemniki v skladu s členom 35(7) navedene direktive;“; (b) doda se naslednja točka: „(k) kar zadeva registrirane pošiljatelje, navedbo, da jim v skladu s členom 22 Direktive (EU) 2020/262 ob odpremi ni treba navesti podrobnosti o prejemniku, in navedbo, da delujejo kot certificirani pošiljatelji v skladu s členom 35(6) navedene direktive.“.
(3)

V skladu s Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 je poliglicerol poliricinoleat (E 476) že odobren aditiv za živila v kategoriji živil 02.2.2 „Druge emulzije masti in olj, vključno z namazi, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 1234/2007, ter tekoče emulzije“ (z najvišjo dovoljeno vsebnostjo 4 000 mg/kg), vendar samo za mazave maščobe, kot so opredeljene v členu 115 Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (3) in v Prilogi XV k navedeni uredbi, z vsebnostjo maščobe 41 % ali manj ter podobne mazave proizvode z vsebnostjo maščobe manj kot 10 %. Uredba (ES) št. 1234/2007 je bila pozneje razveljavljena z Uredbo (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4).
(11)

Snovi tetrasvinčev trioksid sulfat; pentasvinčev tetraoksid sulfat; oranžni svinčev oksid (svinčev tetroksid) in svinčev monoksid (svinčev oksid) izpolnjujejo merila za razvrstitev kot strupene za razmnoževanje (skupina 1A) v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008, zato izpolnjujejo tudi merila za vključitev v Prilogo XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 iz člena 57(c) navedene uredbe. Agencija je navedene snovi tudi identificirala in vključila na seznam snovi v skladu s členom 59 Uredbe (ES) št. 1907/2006 ter jim v priporočilu z dne 10. novembra 2016 v skladu s členom 58(3) in (4) navedene uredbe dala prednost za vključitev v Prilogo XIV k navedeni uredbi. Uporaba svinca in njegovih spojin je zajeta v Direktivi Sveta 98/24/ES (5) in deloma v Direktivi 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter v izvedbenih ukrepih o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT). Poleg tega bosta veljavna zavezujoča poklicna mejna vrednost in zavezujoča biološka mejna vrednost za svinčeve spojine v Uniji pregledani v skladu z Direktivo 98/24/ES. Zato in glede na morebitno sprejetje strožjih ukrepov na delovnem mestu je primerno preložiti odločitev o vključitvi navedenih snovi v Prilogo XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006. Poleg tega so se z izvajanjem Direktive 2010/75/EU in njenih predhodnih aktov emisije svinca in njegovih spojin v okolje zmanjšale in se še naprej zmanjšujejo, kot je razvidno iz poročanja Evropskega registra izpustov in prenosov onesnaževal (Evropski RIPO), nadaljnje zmanjševanje pa se pričakuje zaradi sprejetja novih zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah in posodobitev dovoljenj v skladu z njimi.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/43

z dne 17. januarja 2020

o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 za razvrstitev snovi ciklezonid glede mejne vrednosti ostankov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti člena 14 v povezavi s členom 17 Uredbe,

ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za zdravila, ki ga je 21. februarja 2019 oblikoval Odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Člen 17 Uredbe (ES) št. 470/2009 določa, da je treba z uredbo določiti mejno vrednost ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za farmakološko aktivne snovi, ki so namenjene uporabi v Uniji v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini za živali za proizvodnjo hrane ali v biocidnih proizvodih, ki se uporabljajo v živinoreji.

(2) V razpredelnici 1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 37/2010 (2) so določene farmakološko aktivne snovi in njihova razvrstitev glede MRL v živilih živalskega izvora.

(3) Snov ciklezonid ni vključena v navedeno razpredelnico.

(4) Pri Evropski agenciji za zdravila (v nadaljnjem besedilu: EMA) je bila vložena vloga za določitev MRL za ciklezonid pri enoprstih kopitarjih.

(5) EMA je na podlagi mnenja Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini priporočila določitev MRL za ciklezonid v tkivih enoprstih kopitarjev, razen pri živalih, katerih mleko je namenjeno prehrani ljudi.

(6) V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 470/2009 mora EMA preučiti, ali se lahko MRL, ki so za neko farmakološko aktivno snov v posameznem živilu že določene, uporabijo tudi za drugo živilo, pridobljeno iz iste živalske vrste, ali pa se MRL, ki so za neko farmakološko aktivno snov že določene za eno ali več živalskih vrst, uporabijo tudi za druge živalske vrste.

(7) EMA je menila, da ekstrapolacija MRL za ciklezonid pri enoprstih kopitarjih na druge živalske vrste za proizvodnjo živil zaradi nezadostnih podatkov trenutno ni primerna.

(8) Uredbo (EU) št. 37/2010 bi bilo zato potrebno ustrezno spremeniti.

(9) Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Priloga k Uredbi (EU) št. 37/2010 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 17. januarja 2020 Za Komisijo Predsednica Ursula VON DER LEYEN

(1) UL L 152, 16.6.2009, str. 11.

(2) Uredba Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (UL L 15, 20.1.2010, str. 1).
Načini organizacije in pravne ureditve institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje iz Direktive (EU) 2016/2341 Evropskega parlamenta in Sveta (5) se med državami članicami močno razlikujejo. V nekaterih državah članicah lahko te institucije izvajajo samo dejavnosti poklicnega pokojninskega zavarovanja, medtem ko lahko, vključno s pooblaščenimi subjekti, ki so odgovorni za njihovo delovanje in ravnanje v njihovem imenu, kadar institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje niso pravne osebe, v drugih državah članicah izvajajo dejavnosti poklicnega in osebnega pokojninskega zavarovanja. Zato imajo institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje različne organizacijske strukture, hkrati pa so deležne tudi različnega nadzora na nacionalni ravni. Obsežnejši kot pri tistih, ki izvajajo samo dejavnosti poklicnega pokojninskega zavarovanja, je pri institucijah za poklicno pokojninsko zavarovanje, ki izvajajo dejavnosti poklicnega in osebnega pokojninskega zavarovanja, zlasti bonitetni nadzor.

Da ne bi ogrozili finančne stabilnosti in bi lahko upoštevali različne organizacijske strukture in nadzor, bi moralo veljati, da lahko PEPP zagotavljajo samo institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje, ki imajo tudi dovoljenje, da zagotavljajo osebne pokojninske produkte v skladu z nacionalnim pravom in so pri tem nadzorovane. Poleg tega bi bilo treba tudi za nadaljnjo ohranitev finančne stabilnosti za vsa sredstva in obveznosti v zvezi z zagotavljanjem PEPP vzpostaviti ločeno obračunsko enoto brez možnosti prenosa na druge dejavnosti pokojninskega zavarovanja institucije. Institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje, ki zagotavljajo PEPP, bi morale tudi ves čas izpolnjevati ustrezne standarde, ki jih določa Direktiva (EU) 2016/2341, vključno s podrobnejšimi pravili o naložbah, ki jih pri prenosu te direktive določijo države članice, v katerih so institucije v skladu z navedeno direktivo registrirane ali dovoljene, in določbe o njihovem sistemu upravljanja. Če so določbe iz te uredbe strožje, potem kot za druge ponudnike PEPP velja, da bi se morale uporabljati te določbe.