Uredba Sveta (ES) št. 978/2000

z dne 8. maja 2000

o uvedbi dokončne izravnalne dajatve pri uvozu sintetičnih vlaken iz poliestra s poreklom iz Avstralije, Indonezije in Tajvana ter o dokončnem pobiranju uvedene začasne dajatve

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti pred subvencioniranim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti [1], in zlasti člena 15 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je predložila Komisija po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A. POSTOPEK

1. ZAČASNI UKREPI IN UKINITEV

(1) Z Uredbo Komisije (ES) št. 123/2000 [2] (v nadaljnjem besedilu "Uredba o začasnih dajatvah") so bile uvedene začasne izravnalne dajatve pri uvozu v Skupnost za rezana vlakna iz poliestra, ki spadajo pod oznako KN 55032000 in so s poreklom iz Avstralije in Tajvana; končan je bil postopek za isti izdelek s poreklom iz Republike Koreje in Tajske.

Zaradi pomanjkanja prepričljivih dokazov o subvencioniranju niso bili uvedeni začasni izravnalni ukrepi pri uvozu rezanih vlaken iz poliestra s poreklom iz Indonezije. Vendar pa je bilo odločeno, da se nadaljuje preiskava o uvozu iz te države, predvsem kar se tiče obravnave nesodelujočih podjetij in določitve stopnje subvencije na ravni države.

(2) Zaradi vzporedne protidumpinške preiskave so bile v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 124/2000 [3] uvedene začasne protidumpinške dajatve pri uvozu rezanih vlaken iz poliestra s poreklom iz Avstralije, Indonezije in Tajvana v Skupnost.

2. NADALJNJI POSTOPEK

(3) Po uvedbi začasne izravnalne dajatve je več strank predložilo pisne pripombe. V skladu z določbami člena 11(5) Uredbe (ES) št. 2026/97 (v nadaljnjem besedilu "osnovna uredba") je bilo odobreno zaslišanje vsem zainteresiranim strankam, ki so to zahtevale.

(4) Komisija je nadaljevala z iskanjem in preverjanjem informacij, za katere je menila, da so potrebni za njene dokončne ugotovitve.

(5) Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in razmislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporoči uvedba dokončnih izravnalnih dajatev pri uvozu rezanih vlaken iz poliestra s poreklom iz Avstralije, Tajvana in Indonezije.

Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za predstavitev stališč.

(6) Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so se te pripombe upoštevale pri dokončnih ugotovitvah, kjer se je to štelo za primerno.

B. ZADEVNI IZDELEK IN ENAK IZDELEK

(7) Zadevni izdelek so rezana sintetična vlakna iz poliestra, nemikana, nečesana in ne drugače pripravljena za predenje, ki se trenutno uvrščajo pod oznako KN 55032000. Navadno jih imenujemo rezana vlakna iz poliestra.

(8) Ker po razkritju o začasnih ugotovitvah v zvezi z opredelitvijo zadevnega izdelka in enakega izdelka ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav od 10 do 12 Uredbe o začasnih dajatvah.

C. SUBVENCIJE

(9) Ugotovitve iz Uredbe o začasnih dajatvah glede subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi in ki jih prejemajo proizvajalci izvozniki, se dokončno potrdijo, razen če se v tej uredbi izrecno ne ugotovi drugače.

I. AVSTRALIJA

1. UVOD

(10) Po objavi Uredbe o začasnih dajatvah je avstralska vlada 17. januarja 2000 pisno predložila svoje pripombe o obvestilu, v katerem so bili podatki o bistvenih dejstvih in razmislekih, na podlagi katerih so bili uvedeni začasni ukrepi. Pripombe edinega sodelujočega izvoznika so bile prejete 14. januarja 2000. Avstralski vladi je bilo 4. februarja 2000 na njeno zahtevo odobreno zaslišanje pred službami Komisije.

2. ZADEVE V ZVEZI S SUBVENCIONIRANJEM

2.1 Splošna stališča

(11) Avstralska vlada je trdila, da v obvestilu niso bili navedeni "podatki o bistvenih dejstvih in razmislekih, na podlagi katerih so bili uvedeni začasni ukrepi", kakor je to določeno v členu 30 osnovne uredbe. Dokumentacija v razkritju je bila pomanjkljiva, ker avstralska vlada ni bila obveščena o metodologiji izračuna in načinu uvedbe začasnih ukrepov. Zlasti ni bila obveščena o metodologiji v zvezi z izrednimi subvencijami za naložbe v investicijske izdatke/stalna sredstva.

(12) Odgovor na to trditev je, da je obvestilo o začasnih ugotovitvah, ki je bilo poslano avstralski vladi, kljub temu, da ga ni zahtevala, vsebovalo podrobno analizo subvencioniranja, škode, vzročne zveze in interesa Skupnosti. Torej so bili v tem obvestilu dejansko navedeni podatki o bistvenih dejstvih in razmislekih, na podlagi katerih so bili uvedeni začasni ukrepi. Razlaga metodologije, uporabljene pri izračunu zneska subvencije, je bila zagotovljena v obvestilu v zvezi z vsemi subvencijskimi programi, proti katerim so bili uvedeni izravnalni ukrepi; razlaga glede izrednih subvencij je bila ponovljena v uvodnih izjavah od 30 do 32 Uredbe o začasnih dajatvah.

(13) Člen 30 osnovne uredbe ne določa, da je treba vladam zagotoviti dejanske izračune zneskov subvencij za vsako podjetje, zlasti glede na člen 29 osnovne uredbe in pravila o ravnanju z zaupnimi informacijami, ki jih vsebuje. Te informacije so bile sporočene sodelujočemu izvozniku v obvestilu o začasnih ugotovitvah. Poleg tega so lahko v skladu s členom 2 Uredbe o začasnih dajatvah zadevne stranke pisno izrazile svoja stališča o vsebini navedene uredbe, vključno z višino izravnalnih dajatev.

2.2 Posamezne sheme

2.2.1 Shema subvencij za razvoj izvoznega trga (shema EMDG)

(14) Avstralska vlada je trdila, da "preizkus upravičenosti do subvencije", opravljen v okviru sheme EMDG, opisan v uvodnih izjavah od 14 do 17 Uredbe o začasnih dajatvah, ne povezuje subvencije s predvidenim dohodkom od izvoza, ker je namen preizkusa zagotoviti, da ima podjetje možnosti za uspeh in da prosilec poskrbi za ustrezno finančno načrtovanje in načrt upravljanja.

(15) Ugotovljeno je bilo, da mora v skladu s tem preizkusom prosilec dokazati, da je načrtoval prihodke od izvoza, ki niso že na prvi pogled nedosegljivi. Avstralska vlada temu ni ugovarjala, zato je bilo ugotovljeno, da se subvencije v okviru sheme EMDG ne dodelijo, če ni predvidenega dohodka od izvoza. Ta subvencija je torej dejansko pogojena z ustvarjenim izvozom, ker so dejstva, preverjena v preiskavi, pokazala, da je dodeljevanje subvencij res povezano s predvidenim dohodkom od izvoza v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe, ne glede na "namen" preizkusa.

(16) Poleg tega je treba navesti, da avstralska vlada in proizvajalec izvoznik nista hotela zagotoviti kopij dokumentov o dejanski subvenciji, ki jo je prejelo podjetje, in se pri tem sklicevalo na zahteve o "poslovni zaupnosti". Zato ni bilo mogoče preveriti, ali je podjetje dejansko organom, ki dodeljujejo subvencije predložila številke v zvezi z načrtovanim dohodkom od izvoza. Med preveritvenim obiskom sta bila podjetje in avstralska vlada opozorjeni, da lahko zaradi te zavrnitve končne ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 28 osnovne uredbe. Ker ni bilo ugovora na to, da "preizkus upravičenosti do subvencije" zahteva predložitev informacij o načrtovanem dohodku od izvoza, velja, da je bila subvencija dodeljena na podlagi navedenega predvidenega dohodka od izvoza.

(17) Avstralska vlada je trdila, da shema EMDG ni pogojena z ustvarjenim izvozom, ker se subvencija izračuna kot povračilo odstotka izdatkov za promocijo, ki niso povezani s prodajo izdelka. Poleg tega shema ni posebna, ker ni omejena na izvoznike, upravičenost pa samodejno temelji na objektivnih merilih.

(18) Ker je upravičenost do subvencij v okviru te sheme dejansko povezana s predvidenim dohodkom od izvoza, velja, da je subvencija res pogojena z ustvarjenim izvozom v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe, ne glede na dejanski izračun zneska subvencije. Takšne izvozne subvencije po zakonu štejejo za posebne v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.

(19) Avstralska vlada trdi, da shema EMDG ne daje prednosti domačemu blagu pred uvoženim, ker zakonodaja dovoljuje promocijo blaga, izdelanega v Avstraliji ali čezmorskih državah.

(20) Odgovor na ta argument je sklicevanje na oddelek 24 dela 4 Zakona o EMDG iz leta 1997, ki navaja, da "je blago, izdelano v Avstraliji, upravičeno do subvencije, če izpolnjuje pravilo, da je vsaj 50 % njegove vsebnosti avstralskega porekla" in da "je blago, izdelano izven Avstralije, upravičeno do subvencije, če izpolnjuje pravilo, da je vsaj 75 % njegove vsebnosti avstralskega porekla". V skladu s pododdelkoma 3 in 4 tega oddelka je možno odstopanje od teh pravil o vsebnosti avstralskega porekla, ki je odvisno od odločitve Avstralske komisije za trgovino (Austrade) o tem, ali "je avstralski vložek v tem blagu [ …] dovolj velik, da se zagotovi, da bo imela Avstralija znaten čisti dobiček od njegovega izvoza." Iz tega je jasno razvidno, da mora blago, ne glede na to, ali je proizvedeno v Avstraliji ali izven nje, izpolnjevati zahtevo o vsebnosti avstralskega porekla, zaradi česar je subvencija pogojena z uporabo domačega blaga, ki ima prednost pred uvoženim blagom, kakor je predvideno v členu 3(4)(b) osnovne uredbe. Poleg tega bi odločitev Avstralske komisije za trgovino, ali je avstralski vložek dovolj velik, da se zagotovi znaten čisti dobiček od izvoza, dejansko povezala to shemo s predvidenim dohodkom od izvoza v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe.

(21) Avstralska vlada in proizvajalec izvoznik sta trdila, da ni bilo prejeto nobeno nadaljnje plačilo, ker podjetje ne izpolnjuje več pogojev za dodelitev nadaljnjih subvencij. Razen tega je proizvajalec izvoznik trdil, da se ne bi smeli uvesti izravnalni ukrepi proti subvenciji, prejeti v obdobju preiskave, glede na to, da je bila povezana s stroški, nastalimi pred začetkom obdobja preiskave.

(22) Zagovarja se stališče, da podjetje, kljub temu, da po zadevni subvenciji ni prejelo nobene ponovne subvencije, ker po tem datumu ni izpolnjevalo meril za pridobitev subvencije zaradi preseganja praga dohodka, ni za stalno izgubilo pravice do subvencije. Ali bo dohodek podjetja dosegel nižjo raven od ustrezne ravni, določene v okviru sheme EMDG, ali ne, je odvisno samo od razvoja trgovine. To ne upravičuje odstopanja od splošnega načela, da je treba višino subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunati glede na ugodnost, dodeljeno prejemniku in ugotovljeno v obdobju preiskave, kot je predpisano v členu 5 osnovne uredbe.

(23) Praviloma se dejstvo, ali je bila subvencija dodeljena v obdobju preiskave, določi glede na časovni rok, ko je podjetje prejelo ugodnost. V tem primeru je podjetje, glede na to, da mu je bila subvencija izplačana med obdobjem preiskave, prejelo ugodnost istega dne.

(24) Zato se trditve avstralske vlade in proizvajalca izvoznika v zvezi s shemo EMDG zavrnejo, začasne ugotovitve pa se potrdijo.

(25) Sodelujoči proizvajalec izvoznik je izkoristil to shemo v obdobju preiskave in prejel subvencije v višini 0,03 %.

2.2.2 Shema uvoznih kreditov (ICS)

(26) Avstralska vlada in proizvajalec izvoznik trdita, da so rezana vlakna iz poliestra izdelek, ki ne izpolnjuje pogojev sheme, opisane v uvodnih izjavah od 33 do 35 Uredbe o začasnih dajatvah, in da podjetje ni prejelo nobenih plačil ali ugodnosti v zvezi z rezanimi vlakni iz poliestra. Ugodnosti iz ICS so se nanašale na druge izdelke in se porabile zanje. Ni bilo dokazov o navzkrižnem subvencioniranju med različnimi izdelki. Komisija je napačno ugotovila, da so imeli od sredstev, pridobljenih s prodajo uvoznih kreditov, koristi vsi izvozni izdelki, ker denarna sredstva niso bila uporabljena za določen izdelek. Napačna je bila tudi ugotovitev, da je imel izvoz rezanih vlaken iz poliestra koristi od prodaje uvoznih kreditov, ker se večina rezanih vlaken iz poliestra proda na izvoznem trgu. Dejstva tega ne dokazujejo, predvsem če upoštevamo znatno prodajo podjetja na domačem trgu.

(27) Zdi se, da v tem primeru ni prišlo do navzkrižnega subvencioniranja. Ugodnosti iz ICS niso omejene na določen izdelek. Podjetje prejme kredite, ki jih lahko pretvori v denarna sredstva brez kakršnih koli omejitev. Ni nikakršne zahteve, da bi bilo treba denarna sredstva izkoristiti le za izvoz, prodajo ali proizvodnjo izdelka, za katerega je bila izračunana višina odobrenega kredita. Torej glede na to, da se ugodnosti subvencije ne nanašajo na določen izdelek, ki ni predmet preiskave, za njih velja, da koristijo celotnemu izvozu, tudi izvozu rezanih vlaken iz poliestra. Poleg tega izjava, da so bili ti uvozni krediti "porabljeni za te [druge] izdelke" ni utemeljena z dokazi. Dejansko je bilo potrjeno, da je podjetje vse uvozne kredite, pridobljene v obdobju preiskave, pretvorilo v denarna sredstva. Treba je tudi navesti, da Evropska komisija ni nikoli ugotovila, da je imel izvoz rezanih vlaken iz poliestra koristi od subvencije, ker se večina rezanih vlaken iz poliestra izvozi. Vprašanje, ali se večina rezanih vlaken iz poliestra proda na izvoznem trgu ali ne, ni pomembno pri ugotavljanju, ali je imel od plačil v okviru ICS koristi celoten izvoz, vključno z izvozom rezanih vlaken iz poliestra.

(28) Avstralska vlada je trdila tudi, da v skladu s členom 19(4) Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih ni upravičeno obdržati subvencijo pri izračunu izravnalne dajatve, glede na to, da se ICS konča 30. junija 2000.

(29) Člen 5 osnovne uredbe določa, da se višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračuna na podlagi ugodnosti, ki jih je imel prejemnik od subvencioniranja in so bile ugotovljene v obdobju preiskave. Ker so bile ugodnosti iz ICS pridobljene v obdobju preiskave, so se upoštevale pri izračunu višine subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Informacije o možnih spremembah pri subvencijskih programih, do katerih lahko pride po obdobju preiskave, se navadno ne upoštevajo pri proučevanju subvencioniranja v skladu s členom 11 osnovne uredbe. V tem smislu je treba navesti, da člen 19 osnovne uredbe predvideva pravico zahtevati vmesni pregled, pri katerem lahko Komisija prouči, inter alia, ali so se okoliščine v zvezi s subvencioniranjem bistveno spremenile. Zahtevek avstralske vlade se zato zavrne.

Izračun zneska subvencije

(30) Avstralska vlada je trdila, da višina subvencije ni bila ustrezno izračunana, ker ne drži, da je bil "navzkrižno subvencioniran" samo izvoz. Zato bi moral biti pravilni imenovalec celotna prodaja in ne izvoz.

(31) V odgovor na ta argument se sklicuje na vzroke zavrnitve podobnega zahtevka glede imenovalca za izredne subvencije za investicijske izdatke/stalna sredstva, kot je navedeno spodaj v zvezi s programom za spodbujanje mednarodne konkurenčnosti (IICP) in programom za pridobivanje naložb (IAP). Ker gre na podlagi zgornjih navedb pri tej subvenciji za izvozno subvencijo, velja, da ima od nje korist izvoz. Zato je treba subvencijo izračunati, tako da se znesek pripiše izvozu.

(32) Sodelujoči proizvajalec izvoznik je izkoristil to shemo v obdobju preiskave in prejel subvencije v višini 3,48 %.

2.2.3 Program za pridobivanje naložb (IAP) in program za spodbujanje mednarodne konkurenčnosti (IICP)

(33) Avstralska vlada je trdila, da ni prišlo do zavrnitve sodelovanja med preiskavo. Čeprav ni bilo mogoče predložiti pogodb o subvencijah v okviru programov IICP in IAP, opisanih v uvodnih izjavah od 24 do 27 oziroma od 38 do 41 Uredbe o začasnih dajatvah, so bili službam Komisije predložene informacije, ki jih vsebujejo, in razlaga namena, parametrov in delovanja teh programov. Poleg tega člen 28(3) osnovne uredbe določa, da se informacije ne smejo prezreti, če je, inter alia, stranka ravnala po najboljših močeh, kot v tem primeru. Nazadnje vzroki zavrnitve takšnih dokazov ali informacij niso bili razkriti in navedeni v objavljenih ugotovitvah v skladu s členom 28 osnovne uredbe.

(34) Med preveritvenim obiskom sta bila avstralska vlada in sodelujoči izvoznik večkrat opozorjena na določbe člena 28(1) osnovne uredbe, da lahko zaradi zavrnitve dostopa do pogodbe o subvenciji in z njo povezanih dokazilnih listin ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v zvezi s subvencijami, dodeljenimi v okviru IICP in IAP. Avstralska vlada in sodelujoči proizvajalec izvoznik službam Komisije nista ni koli v celoti razkrila dejanskih pogojev zadevnih subvencij, niti ustno. V zvezi s tem je treba navesti, da so se informacije avstralske vlade in proizvajalca izvoznika o namenu, parametrih in delovanju teh dveh programov ter o pogojih in višini zadevnih subvencij upoštevale, če jih je bilo mogoče preveriti v skladu s členom 28(3) osnovne uredbe. Vzroki za zavrnitev izjave avstralske vlade, ki je ni bilo mogoče preveriti, in sicer, da subvencije v okviru IICP in IAP niso bile pogojene z ustvarjenim izvozom, so jasno navedeni v obvestilu o začasnih ugotovitvah in v uvodnih izjavah 28, 29, 40 in 42 Uredbe o začasnih dajatvah.

(35) Avstralska vlada je nadalje trdila, da niso bile upoštevane informacije v zvezi s plačilom subvencije v okviru IAP, ki jih je zagotovila vlada Viktorije, in da izjave Evropske komisije, da je plačilo subvencije vlade Viktorije pogojeno z izvozom ter da je izvoz eden od ciljev Zakona o gospodarskem razvoju iz leta 1981, niso pravilne in utemeljene z dokazi.

(36) Ugotovitve v zvezi s pogoji dejanske subvencije v okviru IAP je bilo treba utemeljiti z razpoložljivimi dejstvi, kakor je razloženo zgoraj. Ta dejstva so vključevala oddelek 3(1)(c) Zakona o gospodarskem razvoju iz leta 1981, ki določa, da so naloge Ministrstva za gospodarski razvoj olajšati, spodbujati in pospeševati, inter alia, "razvoj izvoznih zmogljivosti industrije po vsej državi", ter poročilo revizijskih uradov Viktorije, ki ga je navedel pritožnik in vsebuje sklicevanje na predvideno rast izvoza sodelujočega proizvajalca izvoznika.

(37) Ustrezna določba za zadevno subvencijo, in sicer oddelek 13(3) Zakona o gospodarskem razvoju iz leta 1981, ki določa cilje IAP, ne navaja posebej razvoja izvozne zmogljivosti, ampak bolj splošne pogoje, kot je "uravnotežen gospodarski razvoj države". V izjavi industrije Viktorije z dne 1. septembra 1993, "Doing Business in Victoria" (Poslovanje v Viktoriji), ki jo je predstavil minister za industrijo in zaposlovanje, je bil opisan IAP, pri čemer je bilo med drugim navedeno, da "morajo projekti, upravičeni do pomoči, nuditi znatne čiste gospodarske koristi Viktoriji, zlasti, kar se tiče izvoza" in da "je treba vlagati v ključne industrijske sektorje, usmerjene v trgovino, prednost pa je treba dati konkurenčnim izvoznim ali uvoznim podjetjem".

(38) Zato se zagovarja stališče, da je treba zavrniti argumente avstralske vlade v zvezi z IAP in IICP, in se potrdi, da so te subvencije pogojene z ustvarjenim izvozom v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe.

Izračun zneska subvencije

(39) Avstralska vlada je trdila, da bi moral biti za subvencije v okviru IICP in IAP imenovalec za dodelitev zneska subvencije celotna prodaja in ne le izvoz, ker so bile subvencije povezane s pridobitvijo osnovnih sredstev in so torej koristile vsem dejavnostim podjetja.

(40) Navadno se subvencije, ki so pogojene z ustvarjenim izvozom, pripišejo izvozu, ne glede na to, ali se dodelijo za nakup osnovnih sredstev ali ne. Upravičeno je domnevati, da so ugodnosti v okviru subvencijskih programov, katerih namen je koristiti izvozu, z njim tudi povezane, in bi jih bilo torej treba izračunati na podlagi izvoza. Takšen pristop je tudi usklajen s smernicami Skupnosti za izračun zneska subvencije pri preiskavah v zvezi z izravnalnimi dajatvami.

(41) Sodelujoči proizvajalec izvoznik je izkoristil IICP in IAP v obdobju preiskave in prejel subvencije v višini 1,92 % oziroma 0,64 %.

3. VIŠINA SUBVENCIJ, PROTI KATERIM SE LAHKO UVEDEJO IZRAVNALNI UKREPI

(42) Višina izvoznih subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena

ad valorem

, je za izvoznika, proti kateremu teče preiskava, naslednja:

| shema EMDG | IICP | ICS | IAP | Skupaj |

Leading Synthetics | 0,03 % | 1,92 % | 3,48 % | 0,64 % | 6,07 % |

(43) Ker je proizvajalec izvoznik, proti kateremu teče preiskava, odgovoren za pravzaprav ves uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Avstralije v Skupnost, je tehtana povprečna stopnja subvencije na ravni države nad stopnjo de minimis, ki se uporablja za subvencioniranje in znaša 1 %.

II. INDONEZIJA

1. UVOD

(44) Po podrobnem obvestilu o ugotovitvah in objavi Uredbe o začasnih dajatvah ni bilo v veljavnem roku prejeto nobeno stališče ali pripomba.

(45) V skladu z uveljavljenimi postopki in politiko za države, ki spadajo v Prilogo VII k Sporazumu STO o subvencijah, velja, da subvencije, nižje od 0,3 %, ne prinašajo ugodnosti. To pravilo velja samo za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki imajo individualno obravnavo.

2. VZORČENJE

(46) Da bi službam Komisije omogočili izbiro vzorca v skladu s členom 27 osnovne uredbe, so bili proizvajalci izvozniki naprošeni, naj se oglasijo v roku 15 dni od začetka postopka in zagotovijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, o natančno opredeljenih dejavnostih v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka ter imena in dejavnosti vseh podjetij, ki so povezana z njimi v sektorju rezanih vlaken iz poliestra. Komisija je v zvezi s tem obvestila tudi indonezijske organe oblasti in indonezijsko združenje proizvajalcev izvoznikov.

(a) Predhodna izbira sodelujočih podjetij

(47) Sedem podjetij v Indoneziji se je oglasilo in zagotovilo zahtevane informacije v roku. Ta podjetja so na začetku štela za sodelujoče in so se upoštevala pri izbiri vzorca.

Podjetja, ki so se oglasila v roku, so predstavljala pravzaprav ves uvoz izdelka s poreklom iz Indonezije v Skupnost.

(48) Sodelujoča podjetja, ki se nazadnje niso uvrstila v vzorec, so bila obveščena, da bo kakršna koli izravnalna dajatev na njihov izvoz izračunana v skladu z določbami člena 15(3) osnovne uredbe.

(49) Podjetja, ki se niso oglasila v roku, so štela za nesodelujoča podjetja, če je kakšno sploh obstajalo.

(b) Izbira vzorca

(50) Na začetku so bile po posvetovanju z indonezijskim združenjem proizvajalcev izvoznikov kot vzorec izbrana tri indonezijska podjetja. Indonezijsko združenje proizvajalcev izvoznikov je predlagalo zamenjavo dveh podjetij, ki sta bila sprva izbrana, z dvema drugima, ki pa nista mogla šteti za bolj reprezentativna kot tista dva, ki sta bila izbrana na začetku. Vse zadevne stranke so bile ustrezno obveščene.

(51) Vsem trem podjetjem, ki so bila na začetku izbrana za vzorčenje, so bili poslani vprašalniki, da jih izpolnijo. Eno od podjetij je nato predložilo nepopoln odgovor, ki je bil poleg tega v nasprotju z osnovnimi informacijami, ki jih je zagotovilo pred tem za izvedbo vzorčenja. Drugo podjetje ni zagotovilo popolnega in smiselnega odgovora in ni ustrezno obvestilo služb Komisije o svojem odnosu z drugim indonezijskim podjetjem. Treba je navesti, da sta oba podjetja prejela več zahtev, v katerih je bila natančno opredeljena vrsta potrebnih informacij, odobren pa jima je bil tudi podaljšan rok za predložitev teh informacij. Posledično sta bili ti dve podjetji podrobno obveščeni o razlogih, zaradi katerih ne štejeta več za sodelujoča v preiskavi, in o dejstvu, da je lahko rezultat preiskave za njiju manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

(52) Glede na stopnjo nesodelovanja podjetij, ki so bila sprva izbrana za vzorec, so se službe Komisije odločile izbrati nov vzorec v skladu s členom 27(4) osnovne uredbe. V ta namen sta bili dodani v vzorec dve drugi indonezijski sodelujoči podjetji, ki sta predložili popolna in smiselna odgovora na vprašalnik, da bi jima bila odobrena individualna obravnava. Indonezijsko združenje proizvajalcev izvoznikov, zadevna podjetja in indonezijski organi oblasti so bili ustrezno obveščeni in niso predložili nobenega ugovora.

(53) Trem podjetjem, ki so nazadnje sestavljala vzorec in popolnoma sodelovala pri preiskavi, je bila pripisana njihova lastna stopnja subvencije in individualna stopnja dajatve.

3. SUBVENCIJSKI PROGRAMI, KI SO JIH UPORABLJALI SODELUJOČI IZVOZNIKI

Sheme BKPM

(54) Usklajevalni odbor za naložbe (Badan Koordinasi Penanaman Modal – BKPM) je vladna agencija, ki je podrejena neposredno predsedniku Republike Indonezije. Naloga BKPM je pomagati predsedniku pri oblikovanju vladnih politik v zvezi z naložbami, odgovorna pa je za načrtovanje in spodbujanje naložb, obravnavanje odobritev in dovoljenj za naložbe ter nadzorovanje izvajanja naložb. BKPM ima glavno vlogo pri usklajevanju naložbenih dejavnosti z drugimi vladnimi agencijami. BKPM je vključena tudi v regionalni razvoj in v sestavljanje in urejanje negativnega seznama naložb (Daftar Negative Investasi – DNI), na katerem so sektorji, ki so zaprti za naložbe, in tisti, ki so urejeni s predpisi.

(55) BKPM odobri tuje (Penanaman Modal Asing – PMA) in domače (PMDN) naložbe. Podjetjem, ki jih BKPM odobri kot podjetja PMA ali PMDN, se odobri oprostitev ali izvzetje od uvozne dajatve in prelevmanov na uvoz investicijskega blaga, torej strojev, opreme, rezervnih delov in dodatne opreme, ter na uvoz surovin za dve polni leti proizvodnje.

(56) Tuje naložbe (PMA) ureja predvsem Zakon o tujih kapitalskih naložbah št. 1 iz leta 1967, kakor je bil spremenjen z Zakonom št. 11 iz leta 1970.

(57) Domače naložbe (PMDN) ureja Zakon št. 6/1968 o domačih kapitalskih naložbah, kakor je bil spremenjen z Zakonom št. 12/1971.

(58) Poleg tega so podjetja PMA in druga podjetja predmet sektorskih politik, ki jih vodijo ustrezni vladni organi, določenih v Zakonu št. 5/1984 o industriji, Zakonu št. 5/1967 o gozdarstvu in Zakonu št. 12/1992 o kmetijstvu.

(59) Zakonska podlaga za pravna sredstva oprostitve ali izvzetja plačila uvozne dajatve je v več uredbah ministra za finance (št 297/KMK.01/1997, št. 545/KMK.01/1997, št. 546/KMK.01/1997 in št. 252/KMK.04/1998).

(a) Izpolnjevanje pogojev za vključitev v sheme

(60) Te ugodnosti se odobrijo naložbenim projektom, ki jih odobri BKPM, tako programom PMA kot PMDN, vključno z obstoječimi PMA in PMD podjetji, ki razširijo svoje programe za izdelavo podobnih izdelkov za več kot 30 % inštalirane zmogljivosti ali uvajajo nove izdelke.

(61) Merila o izpolnjevanju pogojev določa BKPM in zdi se, da so pogosto posodobljena. Ta merila vključujejo določene omejitve za tuje naložbe, predvsem obveznost ustanovitve skupnega podjetja z indonezijskim podjetjem pri naložbah v nekatere sektorje.

(62) Naložbe v sektorje z negativnega seznama naložb, ki vključujejo nekatere kemične industrije, kot sta industrija ciklamata in saharina, ne izpolnjujejo pogojev. Naložbe v drugih 12 sektorjev izpolnjujejo pogoje, samo če izpolnijo nekatera dodatna merila. Ti sektorji so navedeni v "Tehničnem priročniku – izvajanje kapitalskih naložb 1998", ki ga je objavil BKPM in vključujejo, inter alia, industrijo jodirane jedilne soli, etilnega alkohola in gnojil.

(63) V zvezi z načinom upravljanja programa je bilo navedeno, da so podjetja predmet sektorskih/industrijskih politik, ki jih vodijo ustrezna ministrstva.

(b) Praktično izvajanje

(64) Vloge se najprej predložijo BKPM, kjer se oceni njihova ustreznost glede na različne vidike, kot so sektorske politike, tehnologija, trg in finance. V primeru odobritve BKPM nato podjetjem tudi pomaga pridobiti druga potrebna dovoljenja, kot so dovoljenja za nakup zemljiške posesti, gradbena in delovna dovoljenja.

(65) Ugodnosti glede uvoznih dajatev se pridobijo kasneje. Za ta namen je treba predložiti tako imenovani glavni seznam, v katerem so navedeni investicijsko blago in surovine, ki se bodo uvozile, PT. Sucofindo, agenciji za strokovni pregled, ki oceni seznam in ga po odobritvi pošlje BKPM. BKPM nato izda pismo o odobritvi in uvozno dovoljenje.

(c) Ugotovitev možnosti uvedbe izravnalnega ukrepa

(66) Sheme BKPM predstavljajo subvencijo, ker ima prejemnik neposredno korist od finančnega prispevka vlade Indonezije v obliki neplačanih dajatev.

(67) Te sheme se ne uvrščajo med sheme povračila v skladu z določbami prilog od I do III k osnovni uredbi, ker se investicijsko blago ne porablja v proizvodnem procesu in ne obstaja obveznost, da je treba izvoziti končni izdelek, ki vsebuje surovine.

(68) Sheme BKPM niso pravno odvisne od ustvarjenega izvoza ali dajanja prednosti uporabi domačega blaga pred uvoženim blagom.

(69) Čeprav se zdi, da so te sheme dostopne širokemu krogu naložb, jasno omejujejo dostop do subvencije na določena podjetja, ki ne delujejo v določenih sektorjih. Razen tega število in narava omejitev, ki veljajo za nekatere sektorje, predvsem tistih omejitev, ki omejujejo upravičenost glede na določeno vrsto podjetij ali na geografsko območje ali pa povsem izključujejo nekatere sektorje, nista usklajeni s pogoji člena 3(2)(b) osnovne uredbe, ki določa, da mora organ, ki dodeljuje subvencijo, določiti objektivna merila, ki so nevtralna, ne dajejo prednosti določenim podjetjem pred drugimi, so gospodarske narave in se uporabljajo horizontalno. Zato velja, da so ti programi posebni v smislu člena 3(2)(a) osnovne uredbe, ker jasno omejujejo dostop do subvencije določenim podjetjem.

(70) Tudi če posebnosti v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe pravno ne bi bilo, bi bila shema v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe dejansko posebna, ker ni bilo dokazano, da je upravičenost samodejna, ampak temelji na odločitvah za vsak primer posebej, pri čemer sodeluje določeno število vladnih organov, ki ravnajo v skladu s sektorskimi/industrijskimi politikami, ki jih vodijo ustrezna ministrstva. Niso bile predložene informacije o dejanski uporabi subvencijskega programa in načinu presojanja organov, ki dodeljujejo subvencije. Zato se ugotavlja, da sheme BKPM tudi sicer štejejo za posebne v skladu s členom 3(2)(c) osnovne uredbe in se torej proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(d) Izračun višine subvencije

(71) Ugotavljanje pridobljene koristi je temeljilo na znesku neplačanih dajatev v obdobju preiskave, kar se tiče surovin in rezervnih delov, in v obdobju od 1. januarja 1988 do konca obdobja preiskave za investicijsko blago, za katero je bila uporabljena običajna amortizacijska doba za to industrijo, ki je 17 let. Ker sheme niso pogojene z ustvarjenim izvozom, so se skupne koristi pripisale skupnemu prometu. Dobljeni znesek je bil nato prilagojen s povprečno tržno obrestno mero za bančna posojila v obdobju preiskave, za katero je bilo ugotovljeno, da je znašala 24,61 %.

(72) Dva proizvajalca izvoznika sta izkoristila te sheme, a v okviru teh sistemov nista imela nobenih ugodnosti v skladu s politiko, razloženo zgoraj.

Sheme Bapeksta

(73) Center za upravljanje uvoznih dajatev, oprostitev in povračil (Bapeksta) lahko na prošnjo odobri oprostitev ali povračilo uvozne dajatve in opustitev davka na dodano vrednost (PPN) in prometnega davka na luksuzno blago (PPnBM) pri uvozu blaga za nadaljnjo predelavo za izvoz.

(74) Shema oprostitve zajema dajatve na prihodnji uvoz, medtem ko se shema povračila uporablja za uvožene vložke, ki so že uporabljeni v izvoženem izdelku.

(75) Pravna podlaga je Uredba ministra za finance št. 615/KMK.01/1997 z dne 1. decembra 1997.

(a) Izpolnjevanje pogojev vključitve v sheme

(76) Sheme Bapeksta so dostopne proizvajalcem izvoznikom v Indoneziji na prošnjo centru Bapeksta.

(77) Podjetje je dolžno, zato da si pridobi ugodnosti oprostitve, ponovno izvoziti 100 % uvoženega materiala v obliki končnih izdelkov v roku 12 mesecev od dneva uvoza, razen če je obdobje proizvodnje daljše od 12 mesecev. V tem primeru se lahko odobri izjema. Podjetje mora tudi položiti varščino v obliki bančne garancije, ki pokrije znesek oprostitve dajatve, PPN in PPnBM, ki jih je navadno treba plačati.

(78) Podjetje mora, zato da bi si pridobilo ugodnosti povračila, najprej izvoziti končne izdelke. Uvoz mora biti opravljen največ 12 mesecev pred odpremo izvoženega blaga.

(79) V primeru obeh vrst ugodnosti, se lahko izvoz opravi tudi v proste carinske cone v Indoneziji.

(b) Praktično izvajanje

(80) Podjetje morajo za ugodnost oprostitve predložiti obrazec, v katerem so navedeni predvideni ustvarjeni izvoz v prihodnje, načrtovana potreba po uvoženem blagu in ocena dajatev in davkov, ki jih je navadno treba plačati. Kasneje morajo vsakih šest mesecev predložiti centru Bapeksta poročilo o izvozu.

(81) Bapeksta lahko nato opravi preverjanje in pregleda poročila zadevnga podjetja.

(82) Podjetje mora za ugodnost povračila predložiti obrazec, iz katerega je razvidna povezava med uvoženim blagom, za katerega so bili plačani dajatev in davki, ter izvoženim blagom, s priloženimi uvoznimi in izvoznimi listinami.

(83) Bapeksta ima pravico preveriti te listine z opravljanjem nadzora v prostorih zadevnega podjetja.

(c) Ugotovitev o možnosti uvedbe izravnalnega ukrepa

(84) Indonezijska vlada je trdila, da so sheme Bapeksta običajne sheme povračila dajatev v skladu z mednarodnimi obveznostmi. Podjetja, za katera se ugotovi, da so zlorabila te sheme in si pridobila presežne zneske oprostitve ali povračila, se kaznujejo. Poleg tega je trdila, da obstajajo računalniški sistemi za primerjavo uvoznih in izvoznih transakcij in preverjanje, kateri vložki se uporabijo v proizvodnji izvoženih izdelkov in v kakšnih količinah.

(85) Vendar pa indonezijska vlada ni predložila zadostnih dokazov za obstoj učinkovitega sistema preverjanja.

(86) Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi določata, da mora država izvoznica, kadar se ugotovi, da njena vlada nima takšnega sistema, navadno opraviti nadaljnje preverjanje na podlagi dejanskih vložkov oziroma dejanskih transakcij, da bi ugotovila, ali je prišlo do presežnega izplačila. Indonezijska vlada takega preverjanja ni opravila. Komisija zato ni preverila, ali je dejansko prišlo do presežnega povračila uvoznih dajatev na vložke, porabljene pri proizvodnji izvoženega izdelka.

(87) Sheme Bapeksta predstavljajo subvencijo, ker ima prejemnik neposredno korist od finančnega prispevka vlade Indonezije v obliki oprostitve ali povračila dajatve. Gre za subvencijo, ki je pravno odvisna od ustvarjenega izvoza, (v skladu z določbami Priloge I(I) k osnovni uredbi je izvozna subvencija) in se torej v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe šteje za posebno.

(d) Izračun višine subvencije

(88) Korist izvoznikov je bila izračunana na podlagi zneska oprostitve plačila carine, odobrene v obdobju preiskave, pripisanega celotnemu prihodku od izvoza v obdobju preiskave. Ta znesek je bil nato prilagojen, tako da se je prištela polovica od 24,61 %, povprečne tržne obrestne mere za bančna posojila v obdobju preiskave.

(89) PT. Indorama Synthetics TbK je izkoristila te sheme in si pridobila koristi v višini 1,4 %.

4. SUBVENCIJSKI PROGRAMI, KI JIH SODELUJOČI IZVOZNIKI NISO UPORABLJALI

(90) Bilo je ugotovljeno, da sodelujoči proizvajalci izvozniki niso izkoristili subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, v okviru naslednjih programov:

- ugodnost pri davku na dohodek na podlagi Uredbe vlade št. 45 z dne 8. julija 1996 in Predsedniške uredbe št. 7 z dne 14. januarja 1999,

- proste carinske cone v skladu z Uredbo vlade št. 33/1996 z dne 4. junija 1996 in sklepi ministra za finance Republike Indonezije (št. 291/KMK.05/1997, št. 547/KMK.01/1997 in št. 292/KMK.01/1998).

5. VIŠINA SUBVENCIJ, PROTI KATERIM SE LAHKO UVEDEJO IZRAVNALNI UKREPI

(91) Komisija je omejila svoje preverjanje, tako da je uporabila vzorčenje v skladu s členom 27 osnovne uredbe. V skladu s členom 27(4) osnovne uredbe je bilo sklenjeno, da dve podjetji, ki sta bila izbrana za vzorec, nista dovolj sodelovala, kar bi verjetno bistveno vplivalo na izid preiskave, zato je bilo treba izbrati nov vzorec. Višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, za sodelujoče proizvajalce izvoznike, vključene v vzorec, je naslednja:

| Sheme BKPM | Sheme BAPEKSTA | Skupaj |

PT. Indorama Synthetics TbK | 0,0 % | 1,41 % | 1,41 % |

PT. Panasia Indosyntec TbK | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |

PT. Susila Indah Synthetic Fiber Industries | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |

(92) V skladu s členom 15(3) osnovne uredbe nobena izravnalna dajatev, ki se uporablja za uvoz blaga izvoznikov ali proizvajalcev, ki so se oglasili v skladu s členom 27, a niso bili vključeni v preverjanje, ne preseže tehtanega povprečnega zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določenega za stranke v vzorcu. Višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je torej naslednja:

| Sheme BKPM | Sheme BAPEKSTA | Skupaj |

PT. GT Petrochem Industries TbK | 0,0 % | 0,45 % | 0,45 % |

PT. Teijin Indonesia Fiber Corporation | 0,0 % | 0,45 % | 0,45 % |

(93) Višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, za sodelujoče proizvajalce izvoznike se giblje med 0 % in 1,0 % in je torej pod de minimis pragom za subvencioniranje za Indonezijo, torej pod 3 %.

(94) Podjetja, ki sta bila izključena iz vzorca, in sicer PT. Global Fiberindo in PT. Polysindo Eka Perkasa, sta predstavljala precejšen delež uvoza zadevnega izdelka v Skupnost (več kot 30 %). Zato dokončne ugotovitve v zvezi s tema podjetjema in katerim koli drugim podjetjem, ki ni sodelovalo v tem postopku, temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 28 osnovne uredbe.

(95) Na tej podlagi je preiskava pokazala, da obstajajo subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ki so dostopne nesodelujočim proizvajalcem izvoznikom. Zagovarja se stališče, da je nesodelovanje posledica tega, da ti proizvajalci uporabljajo subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, in imajo od njih koristi, ki so višje od

de minimis

ravni za Indonezijo. V skladu z določbami člena 28 osnovne uredbe in na podlagi informacij iz pritožbe in ugotovitev preiskave, ter da bi se izognili nagrajevanju nesodelovanja, je višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi za ti dve podjetji, naslednja:

| sheme BKPM (domača subvencija) | sheme BAPEKSTA (izvozna subvencija) | Skupaj |

PT. Global Fiberindo | 5 % | 5 % | 10 % |

PT. Polysindo Eka Perkassa | 5 % | 5 % | 10 % |

Katerokoli drugo podjetje | 5 % | 5 % | 10 % |

(96) Tehtana povprečna stopnja subvencije na ravni države za vse proizvajalce izvoznike, proti katerim teče preiskava (vključno z dvema nesodelujočima podjetjema), ki predstavljajo pravzaprav ves izvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Indonezije v Skupnost, je nad stopnjo de minimis, ki se uporablja za to državo in znaša 3 %.

III. TAJVAN

1. UVOD

(97) Po objavi Uredbe o začasnih dajatvah je vlada Tajvana v pismih z dne 17. in 19. januarja 2000 predložila svoja stališča o obvestilu, v katerem so bili podatki o bistvenih dejstvih in razmislekih, na podlagi katerih so bili uvedeni začasni ukrepi. Od proizvajalcev izvoznikov so bila prejeta številna pisna stališča; vsi so zahtevali zaslišanje, ki jim je bilo odobreno 15. februarja 2000.

2. SPLOŠNA STALIŠČA

2.1 Posebnost zadevnih shem

(98) Proizvajalci izvozniki so predložili nekaj splošnih pripomb v zvezi z razlaganjem koncepta posebnosti. Odločitev, ali je subvencija, o kateri teče preiskava, posebna, je bila sprejeta v skladu z določbami osnovne uredbe, predvsem člena 3 osnovne uredbe. Pripombe proizvajalcev izvoznikov so se upoštevale pri ugotavljanju, ali vsaka shema, o kateri teče preiskava, vključuje posebne subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, v skladu s členom 3 osnovne uredbe. Tako je način ugotavljanja posebnosti posameznih shem razložen v oddelku, ki se nanaša na vsako shemo, kjer je to ustrezno, in v dodatku k ugotovitvam iz začasne uredbe.

2.2 Izračun prevladujočih tržnih obrestnih mer

(99) Začasna odločitev je bila, da se za namen te preiskave uporablja splošna obrestna mera 9,03 %. Ta obrestna mera je bila določena na podlagi ustreznih informacij, pridobljenih med preiskavo. Tajvanska vlada in proizvajalci izvozniki so izrazili dvome o zanesljivosti te obrestne mere.

(100) Zaradi te trditve so službe Komisije ponovno izračunale splošno veljavno obrestno mero. Ustrezna referenčna obrestna mera je 8,52 % in je bila pridobljena tako, da so se upoštevale mesečne tržne obrestne mere, ki jih je 37 tajvanskih bank obračunavalo v obdobju preiskave. Te obrestne mere so namenjene splošni uporabi in so del mesečne finančne statistike, ki jo objavlja oddelek za gospodarske raziskave Centralne banke Republike Kitajske.

(101) Poleg tega se so pojavile tudi trditve, da bi morala biti obrestna mera, uporabljena pri začasnih ugotovitvah, tista, ki se uporablja za primerljiva posojila; da obrestna mera, ki jo je uporabila Komisija, ni sorazmerna z obrestno mero, ki jo podjetja lahko dobijo na trgu; in da so podjetja v obdobju preiskave dejansko prejela komercialna posojila. Primerljivo posojilo bi moralo biti posojilo podobne višine, s podobnim namenom in odplačilnim rokom. Za zadevne proizvajalce izvoznike ni bilo ugotovljeno nobeno takšno primerljivo posojilo. Zato se potrdi metodologija izračuna referenčne obrestne mere, razložena zgoraj.

2.3 Uporaba obrestne mere pri izračunu višine subvencije

(102) Proizvajalec izvoznik je trdil, da se Komisija moti, ker prišteva obresti po povprečni tržni obrestni meri v Tajvanu med obdobjem preiskave, k programom, ki so se izkazali za subvencije.

(103) Pravna podlaga za prištevanje obresti k nominalni vrednosti subvencije so členi 5, 6 in 7 osnovne uredbe, ki vsebujejo določbe o izračunu višine subvencije, kot so določene v smernicah Komisije za izračun višine subvencije pri preiskavah v zvezi z izravnalnimi dajatvami.

(104) V skladu s členom 5 osnovne uredbe izračun koristi odraža znesek subvencije, za katero je bilo ugotovljeno, da je obstajala v obdobju preiskave, in ne le nominalne vrednosti zneska v času, ko se prenese na prejemnika ali se mu vlada odpove. Takšen pristop je posebej predviden v smernicah Komisije za izračun višine subvencije pri preiskavah v zvezi z izravnalnimi dajatvami, kjer je navedeno, da je treba nominalno vrednost zneska subvencije pretvoriti v znesek, ki prevladuje v obdobju preiskave, z uporabo običajne tržne obrestne mere.

(105) Pojavila se je tudi trditev, da te metodologije ni mogoče uporabljati za domnevne zneske subvencij v obliki davčnih olajšav, ker se te olajšave, za katere so zaprosila podjetja, uporabijo šele pri letni napovedi za odmero davka, ki se odda 31. marca prihodnje leto. Proizvajalci izvozniki zato trdijo, da do tega datuma nimajo nobene ugodnosti.

(106) Odgovor na ta argument je, da velja, da se bodo ugodnosti, zato ker pomenijo zmanjšanje neposrednega davka, ki ga je treba plačati vsako leto, priznale vsako leto. Zato bi morale biti ugodnosti privlačne tudi zaradi tega, da si ni treba na prostem trgu sposoditi zneska, enakega takšnim prihrankom pri davku.

2.4 Ocena subvencij v zvezi z zadevnim izdelkom

(107) Tajvanska vlada in proizvajalci izvozniki so trdili, da bi morala Komisija povezati domnevne subvencijske sheme z zadevnim izdelkom za izračun katere koli subvencijske stopnje, tako da bi pripisala ugodnosti, ki jih je mogoče posebej povezati s proizvodnimi linijami, če so neposredno povezane z zadevnim izdelkom.

(108) V smernicah Komisije je jasno navedeno, da mora v primeru, ko je ugodnost subvencije omejena na določen izdelek, skupni imenovalec za dodelitev količine subvencije odražati samo prodajo (ali izvoz) tega izdelka. Če ni tako, mora biti skupni imenovalec prejemnikova celotna prodaja (ali izvoz).

(109) Komisija je pri svojih izračunih za oprostitev plačila uvozne dajatve na surovine uporabljala ta pristop, kot so to pravilno trdili proizvajalci izvozniki. V tem določenem primeru so bile ugodnosti ugotovljene samo za oddelek "vlakna", zato je bila kot imenovalec uporabljena ustrezna prodaja. Pri vseh drugih opisanih shemah je bilo ugotovljeno, da ugodnosti niso bile omejene na določen izdelek, zato je bila kot skupni imenovalec uporabljena celotna prodaja.

3. POSAMEZNE SHEME

3.1 Davčne olajšave za nakup opreme za avtomatizacijo in nadzor onesnaževanja

(110) Tajvanska vlada in proizvajalci izvozniki so trdili, da je Komisija to shemo, ki je opisana v uvodnih izjavah od 49 do 58 Uredbe o začasnih dajatvah, napačno ocenila glede posebnosti subvencije. Trdili so predvsem, da domnevna subvencija v obliki davčnih olajšav za opremo za avtomatizacijo in nadzor onesnaževanja ni pogojena z uporabo domačega blaga, ki bi imelo prednost pred uvoženim, in zato ne more šteti za posebno v smislu člena 3(4)(b) osnovne uredbe.

(111) Kljub temu, da program predvideva davčne olajšave tako za uvoženo opremo kot za opremo, proizvedeno doma, je subvencija za nakup domače opreme podvojena. Ti dve stopnji davčnih olajšav štejeta za ločena programa in se navezujeta na opremo, kupljeno doma, oziroma na uvoženo opremo. Brez 20 % davčnih olajšav za opremo, proizvedeno doma, podjetje ne bi prejelo nobene davčne olajšave. 10 % stopnja davčnih olajšav ne more šteti za standardno davčno stopnjo, ker je na razpolago samo za uvoženo opremo. Ker je 20 % stopnja davčnih olajšav na razpolago samo za opremo, proizvedeno doma, ne pa za uvoženo opremo, je pogojena z uporabo domačega blaga, ki ima prednost pred uvoženim. Ta davčna olajšava je torej posebna subvencija za substitucijo uvoza v smislu člena 3(4)(c) osnovne uredbe.

(112) Iz istega razloga je 10 % stopnja davčnih olajšav na razpolago samo za uvožene stroje in je torej omejena na podjetja, ki kupujejo uvožene stroje. Takšna omejitev ne velja za nevtralno v smislu člena 3(2)(b) osnovne uredbe, ker daje prednost določenim podjetjem pred drugimi. Razen tega ta merila niso gospodarske narave in se ne uporabljajo horizontalno. Zato je ta subvencija posebna v smislu člena 3(2)(a) osnovne uredbe.

Izračun višine subvencije

(113) V zvezi z izračunom višine subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, so proizvajalci izvozniki trdili, da se proti 15 % od 20 % davčne olajšave za nakup blaga, proizvedenega doma, ne bi smeli uvesti izravnalni ukrepi, ker se davčne olajšave pridobijo ne glede na poreklo blaga. Ta trditev ne velja za upravičeno. Višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, vključuje celotni znesek davčnih olajšav, ker 20 % davčna olajšava za opremo, kupljeno doma, ne more šteti za odstopanje od standardne 10 % stopnje davčnih olajšav. Kot je razloženo zgoraj, ti dve stopnji davčnih olajšav štejeta za ločena programa in se navezujeta na opremo, kupljeno doma, oziroma na uvoženo opremo. Brez 20 % davčnih olajšav za opremo, proizvedeno doma, podjetje ne bi prejelo nobene davčne olajšave. 10 % stopnja davčne olajšave velja samo za uvožene stroje; to ni splošna stopnja davčne olajšave. Zato je Komisija sklenila, da je višina subvencije enaka celotnemu proračunskemu prihodku, ki se mu je odrekla tajvanska vlada.

(114) Korist proizvajalcev izvoznikov je bila izračunana, kot je razloženo v uvodni izjavi 57 Uredbe o začasnih dajatvah; vendar pa je bila popravljena povprečna tržna obrestna mera, ki je bila prišteta znesku neplačanih davkov v obdobju preiskave, tako kot je razloženo zgoraj.

(115) Tajvanska vlada je nadalje trdila, da bi bilo treba subvencijo, ker je povezana z nakupom osnovnih sredstev, izračunati tako, da bi jo porazdelili na običajno amortizacijsko dobo za sredstva v zadevni industriji.

(116) Zagovarja se stališče, da za ugodnosti v obliki prihrankov pri neposrednih davkih navadno ne velja, da so povezane z nakupom osnovnih sredstev. Ugodnosti v zvezi z neposrednimi davki so povezane bolj z zmanjšanjem obveznosti plačila neposrednega davka kot pa z nakupom osnovnih sredstev, saj ta obveznost plačila neposrednega davka navadno obstaja ne glede na nakup osnovnih sredstev. Takšen pristop je tudi usklajen s smernicami Komisije za izračun zneska subvencije pri preiskavah v zvezi z izravnalnimi dajatvami, kot je določeno predvsem v preglednici 2, priloženi tem smernicam. Ugodnosti v okviru te sheme so bile izračunane na podlagi prihranjenega davka od dohodka v obdobju preiskave v skladu s členom 7(4) osnovne uredbe.

(117) Dve podjetji sta izkoristili to shemo v obdobju preiskave in prejeli subvencije v višini 0,42 % oziroma 0,40 %.

3.2 Davčne olajšave za naložbe v pomembna podjetja

(118) Tajvanska vlada je trdila, da ta shema ne pomeni subvencije, ker podjetja, ki so predmet naložb, ne prejmejo nobenega finančnega prispevka. Davčne olajšave imajo samo delničarji vlagatelji, in ne podjetja, ki izdajo delnice.

(119) Zagovarja se stališče, da tajvanska vlada daje finančni prispevek podjetjem, ki zaprosijo za davčne olajšave, torej podjetjem, ki vlagajo v pomembna podjetja. Finančni prispevek v obliki izpada proračunskih prihodkov pomeni ugodnost za delničarje vlagatelje v obliki zmanjšane davčne obveznosti. Izravnalni ukrepi so namenjeni tej ugodnosti, ki jo ima podjetje vlagatelj, in ne ugodnostim podjetij, v katera vlagajo.

(120) Tajvanska vlada in proizvajalci izvozniki so trdili, da se ta shema, opisana v uvodnih izjavah od 59 do 66 Uredbe o začasnih dajatvah, navezuje na davčno olajšavo, ki je splošno dostopna in torej ni posebna, saj je ta program na razpolago vsem pravnim in fizičnim osebam, ki vlagajo v določena podjetja. Trdili so predvsem, da možnost vključitve v shemo ni omejena na določena podjetja; da je objektivna, samodejna in nevtralna in da ugodnost v obliki davčne olajšave podjetju ne pripada zaradi proizvodnje zadevnega izdelka.

(121) Komisija je v zvezi s temi trditvami ugotovila, da je dostop do tega programa izrecno omejen na podjetja, ki vlagajo v določena podjetja, saj niso vse naložbe v delnice upravičene do davčnih olajšav. Samo naložbe v omejeno število podjetij, in sicer v pomembna tehnološka ali investicijska podjetja, so upravičene do davčnih olajšav.

(122) Kljub temu, da se Komisija strinja, da je opredelitev upravičenih podjetij jasna in objektivna, upravičenost ni nevtralna, kot to zahteva člen 3(2)(b) osnovne uredbe, saj omejuje število naložb, ki lahko prinesejo davčne olajšave, na podlagi dejavnosti zadevnih podjetij. Če želi podjetje, ki vlaga, pridobiti subvencijo, je njegova možnost izbire omejena na določene sektorje. Člen 2 meril za določanje glavnih tehnoloških podjetij, kar se tiče predelovalne industrije in ponudnikov tehničnih storitev, omejuje davčne olajšave na 11 določenih tipov naložb. Vključitev v ta program je posledično odvisna od vlaganja v določena podjetja in ni splošno dostopna. Zato je treba zavrniti vse trditve proizvajalcev izvoznikov v zvezi s tem.

(123) Pojavila se je tudi trditev, da ugodnost v obliki davčne olajšave podjetju ne pripada zaradi proizvodnje zadevnega izdelka. Ugodnosti v okviru te sheme niso omejene na proizvodnjo določenega izdelka. Ni nikakršne zahteve, da bi bilo treba to ugodnost izkoristiti le za izvoz, prodajo ali proizvodnjo drugega izdelka. Podjetje prejme davčno olajšavo, ki koristi proizvodnji in izvozu rezanih vlaken iz poliestra. Torej glede na to, da se ugodnosti subvencije ne nanašajo na določen izdelek, ki ni predmet preiskave, za njih velja, da koristijo celotni prodaji, tudi prodaji rezanih vlaken iz poliestra. Zato je treba zavrniti zgornjo trditev proizvajalcev izvoznikov.

(124) Potrdi se torej ugotovitev, da ta shema šteje za posebno v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe in vključuje subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

Izračun zneska subvencije

(125) Korist edinega zadevnega proizvajalca izvoznika je bila izračunana, kot je razloženo v uvodni izjavi 57 Uredbe o začasnih dajatvah; povprečna tržna obrestna mera je bila popravljena iz 9,03 % na 8,52 %, tako kot je razloženo zgoraj, in prišteta znesku neplačanih davkov v obdobju preiskave.

(126) To podjetje je pridobilo koristi v višini 0,71 %.

3.3 Davčne olajšave za raziskave in razvoj ter usposabljanje in izobraževanje osebja

(127) Kot je bilo ugotovljeno že v Uredbi o začasnih dajatvah (uvodne izjave od 67 do 72), te davčne olajšave ne veljajo za posebne. Od zadevnih strank ni bila prejeta nobena pisna pripomba, ki bi spodbijala to ugotovitev. Za to shemo se torej ugotavlja, da ni posebna v smislu člena 3 osnovne uredbe, zato proti njej ni mogoče uvesti izravnalnih ukrepov.

3.4 Davčne olajšave za naložbe v območja z omejenimi naravnimi viri

(128) Tajvanska vlada je v skladu s členom 4(3) osnovne uredbe zaprosila za zeleno luč za to shemo, pri čemer je trdila, da izpolnjuje merila za subvencije za prikrajšane regije, proti katerim ni mogoče uvesti izravnalnih ukrepov. Vendar pa ta trditev ni bila utemeljena s preverljivimi dokazi. Ta zahtevek je treba zavrniti, ker ni bilo mogoče ugotoviti, ali so zahteve iz navedene določbe dejansko izpolnjene.

(129) Tajvanska vlada je trdila tudi, da izvozna podjetja niso prejela nobenih ugodnosti v zvezi z rezanimi vlakni iz poliestra. Ta argument je treba zavrniti v skladu z odgovorom, navedenim v oddelku "Ocena subvencij v zvezi z zadevnim izdelkom" zgoraj.

Izračun višine subvencije

(130) To shemo je izkoristilo eno podjetje in si pridobilo korist v višini 0,01 %.

3.5 Davčne olajšave za ustvarjanje mednarodnih blagovnih znamk

(131) Kot je navedeno v uvodni izjavi 81 Uredbe o začasnih dajatvah, je to shemo izkoristil en proizvajalec izvoznik, vendar ni imel nobene koristi. Od zadevnih strank ni bila prejeta nobena pripomba.

3.6 Posojila po ugodnejših obrestnih merah: spodbude za avtomatizacijo, boj proti onesnaževanju in ohranjanje energije

(132) Te sheme, ki so opisane v uvodnih izjavah od 82 do 91 Uredbe o začasnih dajatvah, temeljijo na členu 21(1) Statuta za izboljšanje industrij ("Statute for Upgrading Industries", v nadaljnjem besedilu "SUI").

(133) Tajvanska vlada in proizvajalci izvozniki so trdili, da so ta posojila na voljo skoraj vsem tajvanskim podjetjem, da torej niso posebna in proti njim zato ni mogoče uvesti izravnalnih ukrepov. Trdili so, da upravičenost ni omejena na določena podjetja; da je upravičenost do programa objektivna in da tudi, če upravičenost ne bi bila objektivna, to ne pomeni samo po sebi, da je program poseben.

(134) Kar se tiče teh trditev, je dejstvo, da določbe člena 21(1) SUI, navedenega zgoraj, izrecno omejujejo koristi na določena podjetja, ki izpolnjujejo več meril ali pogojev. Ta merila ali pogoji, kot so naložbe v določeno opremo pod posebnimi pogoji, ki jih določi izvršilni Yuan razvojnega sklada, ne veljajo za objektivne v smislu člena 3(2)(b) osnovne uredbe. Določbe člena 21(1) SUI ne morejo šteti za objektivne, ker merila niso nevtralna ali gospodarske narave in se ne uporabljajo horizontalno, in ker je vnaprej znano, da bodo določena podjetja zaradi vrste njihovega poslovnega sektorja bolj verjetno imela korist od teh posojil. S tem bodo koristi v okviru te sheme za nekatere sektorje neizogibno bolj pomembne kot za druge.

(135) Osnovno načelo koncepta posebnosti je, da bi morali za subvencijo, ki izkrivlja razporejanje sredstev v gospodarstvu z dajanjem prednosti določenim podjetjem pred drugimi, veljati izravnalni ukrepi, če ta subvencija povzroča škodo. Kjer je upravičenost do subvencij znotraj gospodarstva omejena na podlagi meril, ki niso nevtralna, se predvideva, da bo prišlo do takšnega izkrivljanja pri razporejanju sredstev. To načelo je podlaga za člen 3(2)(a) osnovne uredbe, po katerem je subvencija posebna, če organ, ki subvencijo podeljuje, ali zakonodaja, v skladu s katero ta organ deluje, upravičenost do subvencije izrecno omejuje na določena podjetja. Zato se zgoraj navedene trditve zavrnejo.

(136) Pojavila se je trditev, da tudi če upravičenost ne bi bila objektivna, to ne pomeni samo po sebi, da je program poseben. Tudi to trditev je treba zavrniti, ker v zvezi s posebnostjo ni bilo nobene samodejne ugotovitve. Ta shema velja za posebno, ker je omejena na določena podjetja v smislu člena 3(2)(a) osnovne uredbe, kakor je razloženo zgoraj. Komisija zato potrjuje svoje začasne ugotovitve, navedene v uvodni izjavi 87 Uredbe o začasnih dajatvah.

(137) Pojavila se je tudi trditev, da bi v zvezi s posojili po ugodnejših obrestnih merah, subvencija, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, predstavljala samo razliko v obrestnih merah, ki jih uporablja vlada, in tistimi, ki se uporabljajo na trgu.

(138) Smernice Komisije za izračun zneska subvencije pri preiskavah v zvezi z izravnalnimi dajatvami pa določajo, da v primeru vladnih posojil subvencija predstavlja razliko med višino obresti, plačanih na vladno posojilo, in obrestmi, ki jih je sicer treba plačati za primerljiva komercialna posojila v obdobju preiskave.

(139) Tajvanska vlada je trdila tudi, da sta samo dve podjetji izkoristila ta program za razvoj rezanih vlaken iz poliestra. To trditev je treba zavrniti v skladu z odgovorom, navedenim v oddelku "Ocena subvencij v zvezi z zadevnim izdelkom" zgoraj.

Izračun višine subvencije

(140) Proizvajalci izvozniki so trdili, da bi morala biti obrestna mera, uporabljena pri začasnih ugotovitvah, tista, ki se uporablja za primerljiva posojila; da obrestna mera, ki jo je uporabila Komisija, ni sorazmerna z obrestno mero, ki jo podjetja lahko dobijo na trgu; in da so podjetja v obdobju preiskave dejansko prejela komercialna posojila.

(141) Primerljivo posojilo bi moralo biti posojilo podobne višine, s podobnim namenom in odplačilnim rokom. Kot je navedeno v uvodni izjavi 89 začasne uredbe, za zadevne proizvajalce izvoznike ni bilo ugotovljeno nobeno takšno primerljivo posojilo. Zato Komisija potrjuje uporabo referenčne obrestne mere, izračunane za Tajvan, kot je razloženo zgoraj.

(142) Poleg tega je en proizvajalec izvoznik najprej trdil, da je Komisija v svoj izračun vključila tudi ugodnosti, ki naj bi nastale celo, kadar zadevno podjetje ni plačevalo obresti v celotnem obdobju preiskave, ker je bilo posojilo najeto v tranšah v obdobju preiskave. V kasnejših pismih je isti proizvajalec izvoznik nasprotno trdil, da so bile obresti plačane v obdobju preiskave.

(143) Podjetje se sklicuje predvsem na tri posojila, v zvezi s katerimi informacije, da v obdobju preiskave ni bilo nobenih plačil obresti, ki so bile predložene v odgovoru na vprašalnik in potrjene med obiskom na kraju samem, niso bile izpodbijane do prve pripombe, ki jo je podjetje predložilo v odgovor na obvestilo o začasnih ugotovitvah.

(144) Ta posojila so bila prikazana kot posojila, za katere podjetje ni plačevalo obresti v obdobju preiskave in pri katerih je bila vrednost glavnice dodeljena v enkratnem znesku. Komisija je izračunala domnevne zneske subvencije, kakor je razloženo v začasni uredbi.

(145) Po obvestilu o začasnih ugotovitvah je podjetje trdilo, da je bilo v obdobju preiskave za ta posojila več plačil obresti in da jim je bila glavnica posojila dodeljena v delnih zneskih.

(146) Ugotavlja se, da so informacije, predložene v zvezi s tem, v nasprotju z izjavami, ki jih je podjetje jasno navedlo v svojem odgovoru na vprašalnik in med preveritvenim obiskom. Razen tega nove trditve ne ustrezajo predhodno preverjenim podatkom. Te trditve tudi niso bile dovolj utemeljene z objektivnimi in/ali preverljivimi dokazi. Komisija zato potrjuje svojo prvotno metodologijo izračuna v zvezi z navedenimi posojili.

(147) Pojavila se je tudi trditev, da bi morala Komisija pri izračunu zneska subvencije upoštevati dejstvo, da v obdobju preiskave ni bilo odplačila glavnic zaradi dveletnega obdobja mirovanja dolga. Ta trditev ne spremeni izračuna koristi, ki ga je uporabila Komisija, in temelji na razliki med zneskom plačanih obresti in običajno plačljivih obresti. Komisija zato potrjuje svojo prvotno metodologijo izračuna v zvezi z navedenimi posojili.

(148) Ugodnosti za proizvajalce izvoznike so izračunane, kakor je razloženo v uvodnih izjavah od 88 do 90 Uredbe o začasnih dajatvah.

(149) Ugodnosti, ki so jih pridobila ta štiri podjetja, se gibljejo od 0,04 % do 0,31 %.

3.7 Oprostitev plačila uvozne dajatve: nakupi nove opreme in opreme proti onesnaževanju

(150) Pravna podlaga te domnevne sheme subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, so: dodatni opombi 3 in 9 v poglavju 84, dodatni opombi 4 in 5 v poglavju 85 in dodatni opombi 1 in 2 v poglavju 90 Carinske uvozne tarife in klasifikacije uvoznega in izvoznega blaga Republike Kitajske ("Customs Import Tariff and Classification of Import and Export Commodities of the Republic of China", v nadaljnjem besedilu "Carinski zakonik").

(151) Tajvanska vlada je trdila, da ta program ne ustreza nobeni od opredelitev subvencije, ki so navedene v členu 2 osnovne uredbe, predvsem ker pri tem ne pride do nikakršnega neposrednega prenosa sredstev, ni zagotovljenega blaga ali storitev, prav tako pa ni subvencioniranja cen ali prihodkov. To trditev je treba zavrniti, ker ta shema vključuje finančni prispevek tajvanskih oblasti v obliki opuščenih uvoznih dajatev v skladu s členom 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe, torej so ugodnosti dodeljene na ta način.

(152) Tajvanska vlada in proizvajalci izvozniki so trdili, da je Komisija to shemo, ki je opisana v uvodnih izjavah od 92 do 99 Uredbe o začasnih dajatvah, napačno ocenila glede posebnosti subvencije in torej tudi glede tega, ali se proti domnevni subvenciji lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(153) Trdili so predvsem, da je dostop do te sheme oprostitve plačila uvozne dajatve na voljo vsem tajvanskim podjetjem, ki želijo nabaviti opremo, ki se ne proizvaja na Tajvanu, in da se zaradi tega ta shema ne more šteti za posebno, ker niz podjetij, ki želijo imeti ugodnosti od te oprostitve, ni omejen in se upravlja na podlagi objektivnih in nevtralnih meril.

(154) Zagovarja se stališče, da to merilo ni objektivno v smislu člena 3(2)(b) osnovne uredbe. Ta člen zahteva, da morajo biti objektivna merila ali pogoji nevtralni, gospodarske narave in se morajo uporabljati horizontalno. Velja, da določbe iz dodatnih opomb Carinskega zakonika, navedene zgoraj, niso gospodarske narave in se ne uporabljajo horizontalno, saj je uporaba te sheme omejena samo na določena podjetja. Podjetja, ki lahko izkoristijo to shemo, morajo biti korporativni in kvalificirani proizvajalci ali ponudniki tehničnih storitev in uporabiti to shemo za uvoz strojev, opreme in instrumentov za preprečevanje onesnaževanja zraka in vode ter onesnaževanja s hrupom ali vibracijami ali za okoljsko inšpekcijo in testiranje, za odstranjevanje odpadkov, raziskave in poskuse ali za raziskovanje in analizo v skladu z naslovi določenih poglavij v Carinskem zakoniku. Poleg tega je treba poudariti tudi, da je lahko določena oprema po izpolnitvi teh zahtev oproščena uvozne dajatve samo, če tajvanski organi potrdijo, da se ta oprema še ne izdeluje na Tajvanu. Tako lahko to shemo izkoristijo samo podjetja, ki delujejo v industriji, katere stroji se ne proizvajajo na Tajvanu.

(155) Zgoraj navedene trditve so zavrnjene, začasne ugotovitve, navedene v uvodni izjavi 97 Uredbe o začasnih dajatvah, pa se potrdijo.

Izračun višine subvencije

(156) Ugodnosti za proizvajalce izvoznike so izračunane, kot je razloženo v uvodni izjavi 98 Uredbe o začasnih dajatvah.

(157) Ugodnosti, ki so jih pridobila štiri zadevna podjetja izvozniki, se gibljejo med 0,12 % in 0,20 %.

3.8 Oprostitev plačila uvozne dajatve: uvoz surovin

(158) Pravna podlaga te domnevne sheme subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, opisane v uvodnih izjavah od 100 do 106 Uredbe o začasnih dajatvah, je dodatna opomba 6 v poglavju 29 Carinske uvozne tarife in klasifikacije uvoznega in izvoznega blaga Republike Kitajske ("Customs Import Tariff and Classification of Import and Export Commodities of the Republic of China", v nadaljnjem besedilu "Carinski zakonik").

(159) Proizvajalci izvozniki so trdili, da ta shema ne bi smela biti vključena v preiskavo, ker v pritožbi ni bilo nobenega sklicevanja na to shemo in ker Komisija ni zahtevala nobenih informacij o tem programu do preveritvenih obiskov.

(160) Tako v pritožbi kot v obvestilu o začetku so bile "oprostitve plačila uvozne dajatve" navedene kot domnevni subvencijski programi, ki koristijo zadevnemu izdelku. Torej velja, da je pritožba vsebovala zadostne prima facie dokaze za začetek preiskave in da so obvestilo o začetku ter vprašalniki in ustrezni dokumenti, ki jih je poslala Komisija, dovolj jasno zahtevali informacije o oprostitvi plačila uvozne dajatve, tudi za surovine. Razen tega od pritožnikov ni mogoče pričakovati, da ob vložitvi pritožbe poznajo vsako podrobnost domnevnih subvencijskih programov v tretji državi. Člen 10(2) osnovne uredbe dejansko določa, da pritožba vsebuje ustrezne informacije, ki so na razpolago pritožniku. Pritožnik je ugovarjal tudi glede oprostitev plačila uvoznih dajatev za nakup nove opreme in opreme proti onesnaževanju. Zaradi narave teh subvencij in zlasti zaradi dejstva, da so bile oprostitve plačila uvozne dajatve za takšno opremo in surovine odobrene v istem okviru "dodatnih opomb" v Carinskem zakoniku, se ugotavlja, da jih ima Komisija pravico preiskati in priporočiti uvedbo izravnalnih ukrepov, če je to ustrezno.

(161) Tajvanska vlada je trdila, da ta program ne ustreza nobeni od opredelitev subvencije, ki so navedene v členu 2 osnovne uredbe, predvsem ker pri tem ne pride do nikakršnega neposrednega prenosa sredstev, ni zagotovljenega blaga ali storitev, prav tako pa ni subvencioniranja cen ali prihodkov. To trditev je treba zavrniti, ker ta shema vključuje finančni prispevek tajvanske vlade v obliki opuščenih uvoznih dajatev v skladu s členom 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe, torej so ugodnosti dodeljene na ta način.

(162) Tajvanska vlada in proizvajalci izvozniki so trdili, da je Komisija to shemo napačno ocenila glede posebnosti subvencije in torej tudi glede tega, ali se proti domnevni subvenciji lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(163) Trdili so, da takšne oprostitve plačila uvoznih dajatev dejansko niso omejene na določena podjetja, ker so merila za odobritev takšnih oprostitev objektivna in nevtralna.

(164) Ta shema je izrecno omejena na določene proizvajalce, za katere veljajo tovarniška upravna pravila pri uvozu posebej navedenih surovin, v tem primeru kemikalij, ki se uporabljajo izključno pri izdelavi plastike, umetnih vlaken, gumijastih in petrokemičnih polizdelkov s kemičnimi reakcijami, in poleg tega pod pogojem, da se te kemikalije na Tajvanu ne proizvajajo ali pa tam še ni zadostne preskrbe z njimi. Posledično Komisija ugotavlja, da je ta shema izrecno omejena na določena podjetja, ki ustrezajo pogojem iz določb posebne dodatne opombe h Carinskemu zakoniku. Takšni pogoji ne štejejo za nevtralne, niso gospodarske narave in se ne uporabljajo horizontalno.

(165) Proizvajalci izvozniki so trdili tudi, da ta shema ne more šteti za subvencijo, saj ne vključuje dodeljevanja ugodnosti, ki presegajo obračunane uvozne dajatve za uvoz, ki je popolnoma vključen v zadevni izdelek. Glede na to, da v skladu s Prilogo I k osnovni uredbi, takšna oprostitev ne bi štela za subvencijo, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, kadar je pogojena z izvozom, se trdi, da je treba podobno oprostitev, ki ni pogojena z ustvarjenim izvozom, a fortiori šteti za subvencijo, proti kateri ni mogoče uvesti izravnalnih ukrepov.

(166) Priloga I k osnovni uredbi vsebuje ponazoritveni seznam izvoznih subvencij, vključno s točko (i), ki je povezana s shemami povračila dajatev in na katero se verjetno nanaša ta argument. Vendar pa v okviru zadevne sheme ni nobenih odpustov ali povračil uvoznih dajatev, saj ni bilo trditve, da obstaja zahteva o uporabi uvoženega blaga za vložek pri proizvodnji izvoženega končnega izdelka. Zato je bilo ugotovljeno, da Priloge I, ki vsebuje ponazoritveni seznam izvoznih subvencij, ni mogoče uporabiti za odgovor na vprašanje, ali ta progam predstavlja subvencijo, predvsem ker shema ne šteje za izvozno subvencijo. Člen 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe izrecno določa, da samo oprostitve, odobrene v skladu s prilogami od I do III, ne štejejo za subvencije. Torej se uporablja običajna opredelitev subvencije iz člena 2 osnovne uredbe. Ta shema predstavlja subvencijo zaradi finančnega prispevka tajvanske vlade v obliki opuščene uvozne dajatve, od katerega ima prejemnik koristi, ker mu ni bilo treba plačati uvozne dajatve, ki bi jo sicer moral.

(167) Komisija zato potrjuje svoje začasne ugotovitve, navedene v uvodni izjavi 104 Uredbe o začasnih dajatvah.

Izračun zneska subvencije

(168) Ugodnosti za proizvajalce izvoznike so izračunane, kot je razloženo v uvodni izjavi 105 Uredbe o začasnih dajatvah.

(169) Ugodnosti, ki so jih pridobila štiri zadevna podjetja izvozniki, se gibljejo med 0,16 % in 0,51 %.

3.9 Dopolnilna sredstva in sredstva pomoči

(170) Tajvanska vlada je v skladu s členom 4(2) osnovne uredbe zaprosila za zeleno luč za to shemo, pri čemer je trdila, da izpolnjuje merila za subvencije za raziskovalne dejavnosti, proti katerim ni mogoče uvesti izravnalnih ukrepov. Vendar pa ta trditev ni bila utemeljena s preverljivimi dokazi. Ta zahtevek je treba zavrniti, ker ni bilo mogoče ugotoviti, ali so zahteve iz navedene določbe dejansko izpolnjene.

(171) Tajvanska vlada je trdila tudi, da ta program ni povezan s proizvodnjo rezanih vlaken iz poliestra. To trditev je treba zavrniti v skladu z odgovorom, navedenim v oddelku "Ocena subvencij v zvezi z zadevnim izdelkom" zgoraj.

Izračun zneska subvencije

(172) Dve podjetji sta izkoristili to shemo. Eno od podjetij si ni pridobilo koristi, drugo je imelo korist v višini 0,01 %.

4. VIŠINA SUBVENCIJ, PROTI KATERIM SE LAHKO UVEDEJO IZRAVNALNI UKREPI

(173) Za sodelujoča podjetja so bile določene naslednje stopnje domače subvencije:

| Davčne olajšave | Posojila | Oprostitve plačila uvozne dajatve | Dopolnilna sredstva | Subvencija skupaj |

Nan Ya Plastics Corp. | 1,14 | 0,06 | 0,32 | 0,00 | 1,52 |

Far Eastern Textile Ltd | 0,40 | 0,31 | 0,36 | 0 | 1,08 |

Shinkong Synthetic Fibres Corp. | 0 | 0,04 | 0,68 | 0,01 | 0,73 |

Tuntex Distinct Corp. | 0 | 0,20 | 0,34 | 0 | 0,54 |

(174) Tehtana povprečna stopnja subvencije na ravni države za vse proizvajalce izvoznike, proti katerim teče preiskava, ki predstavljajo pravzaprav ves izvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Tajvana v Skupnost, je nad stopnjo de minimis, ki se uporablja, in znaša 1 %.

D. ŠKODA

1. OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

(175) Ker v zvezi z opredelitvijo industrije Skupnosti ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave 133 Uredbe o začasnih dajatvah.

2. PORABA V SKUPNOSTI

(176) Ker v zvezi s porabo v Skupnosti ni bilo nobenih pripomb, se potrdi ocena porabe, kakor je navedena v uvodni izjavi 134 Uredbe o začasnih dajatvah.

3. UVOZ REZANIH VLAKEN IZ POLIESTRA IZ ZADEVNIH DRŽAV V SKUPNOST

(a) Skupna ocena uvoza

(177) Začasno je veljalo, da obstajajo zadostni razlogi za združitev uvoza iz Avstralije in Tajvana in za izključitev uvoza iz Republike Koreje, Tajske in Indonezije iz analize.

(178) Ker je bilo v sedanji fazi preiskave v zvezi z Indonezijo ugotovljeno, da obstajajo subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi in so nad de minimis pragom, je bilo treba preučiti, ali bi bilo treba v skladu s členom 8(4) osnovne uredbe uvoz rezanih vlaken iz poliestra s poreklom iz Indonezije oceniti skupaj z uvozom iz Avstralije in Tajvana.

(179) Rezultati kasnejše preiskave so pokazali, da:

(a) so bile stopnje subvencije na ravni države za Avstralijo, Tajvan in Indonezijo nad de minimis ravnjo;

(b) količina uvoza iz teh držav ni bila zanemarljiva v primerjavi s porabo v Skupnosti;

(c) analiza razmer konkurence na trgu Skupnosti med uvoženimi rezanimi vlakni iz poliestra in izdelkom iz Skupnosti in razmer konkurence med uvoženimi rezanimi vlakni iz poliestra je pokazala, da:

- so uvožena rezana vlakna iz poliestra iz vseh držav izvoznic in uvožena rezana vlakna iz poliestra, proizvedena v Skupnosti, enaki izdelki,

- so se uvožena rezana vlaka iz poliestra iz vseh držav izvoznic prodajala prek podobnih prodajnih poti istim kupcem,

- so se uvožena rezana vlakna iz poliestra iz vseh držav prodajala po podobnih cenah.

Bilo je ugotovljeno, da so prodajne cene uvoza iz zadevnih držav nelojalno nižale cene industrije Skupnosti.

(180) Na podlagi zgornjih razmislekov je bilo ugotovljeno, da obstajajo zadostni razlogi za združitev uvoza iz Avstralije, Tajvana in Indonezije.

(b) Količina uvoza in tržni delež

(181) Skupaj z Indonezijo se je uvoz rezanih vlaken iz poliestra iz zadevnih držav med letom 1996 in obdobjem preiskave gibal takole:

Vir:

Eurostat

Uvoz |

(v tonah) | 1996 | 1997 | 1998 | Obdobje preiskave |

Avstralija | 62 | 1248 | 11254 | 11799 |

indeks | 100 | 2007 | 18093 | 18969 |

Tajvan | 20213 | 26811 | 35524 | 34878 |

indeks | 100 | 133 | 176 | 173 |

Indonezija | 4696 | 12238 | 25276 | 22871 |

indeks | 100 | 260 | 538 | 487 |

Države skupaj | 24971 | 40297 | 72054 | 69548 |

indeks | 100 | 161 | 288 | 278 |

(182) Gornja preglednica kaže, da se je količina uvoza iz zadevnih držav bistveno povečala, predvsem med letoma 1997 in 1998, ko se je skoraj podvojila. Do rahlega padca med letom 1998 in obdobjem preiskave je prišlo zaradi manjšega obsega uvoza v prvi četrtini leta 1999 v primerjavi s prvo četrtino leta 1998.

Tržni delež | 1996 | 1997 | 1998 | Obdobje preiskave |

Vse zadevne države | 5,5 % | 7,8 % | 12,3 % | 12,0 % |

indeks | 100 | 142 | 224 | 218 |

(183) Številke, navedene zgoraj, vključujejo uvoz iz Indonezije. Ta trend potrjuje, da se je uvoz iz zadevnih držav na trgu Skupnosti povečal, tako absolutno kot v smislu tržnega deleža.

(c) Gibanje povprečne uvozne cene

Povprečna uvozna cena | 1996 | 1997 | 1998 | Obdobje preiskave |

Vse zadevne države indeks: 1996 = 100 | 100 | 94 | 82 | 77 |

(184) Gornja preglednica kaže bistven padec povprečne uvozne cene, predvsem med letoma 1997 in 1998 (–12 %). Uvozne cene so med letom 1998 in obdobjem preiskave upadle še za 6 %. Ta negativen razvoj sovpada s povečanjem uvoza iz zadevnih držav v obdobju med letom 1997 in obdobjem preiskave.

(d) Nelojalno nižanje cen

(185) Ustrezno je navesti, da je bilo nelojalno nižanje cen začasno določeno na podlagi primerjave med izvozno ceno (cif meja Skupnosti, carine plačane) in cenami, ki jih je zaračunala industrija Skupnosti (franko tovarna). Prodajne cene, ki so se upoštevale za podobne vrste izdelkov rezanih vlaken iz poliestra, so bile cene za neodvisne kupce po odbitku popustov in rabatov. Izvozne cene so bile po potrebi prilagojene, da bi odražale isto raven trgovine kot cene industrije Skupnosti.

(186) Rezultat primerjave (na osnovi tehtanega povprečja s tehtanim povprečjem) je pokazal, da so bile stopnje, za katere se nelojalno nižajo cene, izražene kot odstotek povprečnih prodajnih cen industrije Skupnosti, v povprečju 21 % za Avstralijo in 6,1 % za Tajvan. Ker v zvezi s temi izračuni nelojalnega nižanja cen ni bila prejeta nobena pripomba, se potrdijo stopnje nelojalnega nižanja cen.

(187) Ista metodologija je bila uporabljena za Indonezijo. Na podlagi informacij, ki so jih zagotovili sodelujoči proizvajalci izvozniki, in najboljših razpoložljivih podatkov za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v Indoneziji, je rezultat primerjave za to državo pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja cen v višini 33,9 %.

4. GOSPODARSKI POLOŽAJ INDUSTRIJE SKUPNOSTI

(a) Proizvodnja, zmogljivosti in izkoriščenost zmogljivosti

(188) Avstralska vlada je izpodbijala metodo, ki jo je Komisija uporabila za oceno proizvodne zmogljivosti industrije Skupnosti glede zadevnega izdelka. Po njenem mnenju je bil padec proizvodne zmogljivosti za 7 % določen glede na zmogljivost, uporabljeno za proizvodnjo drugih izdelkov, in je torej nepravilen. Avstralska vlada je menila, da bi bilo treba proizvodno zmogljivost za rezana vlakna iz poliestra oceniti izključno na podlagi dejanske proizvodnje rezanih vlaken iz poliestra, zajetih v preiskavo.

(189) Avstralska vlada je v vsakem primeru menila, da padec proizvodne zmogljivosti industrije Skupnosti ni bil skladen z ugotovitvijo o znatni škodi: najprej, ker zaradi tega padca industrija Skupnosti ni mogla sodelovati pri znatni rasti trga (+ 27 %) v obravnavanem obdobju; in drugič, ker je bil padec zmogljivosti posledica dejstva, da so bili drugi izdelki bolj donosni kot rezana vlakna iz poliestra.

(190) V zvezi z oceno proizvodne zmogljivosti je treba poudariti, da se zadevni izdelek proizvaja na istih proizvodnih linijah kot drugi izdelki iz te družine. Zato je nemogoče opredeliti dejansko zmogljivost za izključno en izdelek v primerjavi z vsemi izdelki, izdelanimi na isti proizvodni liniji. V takšnih okoliščinah je ocena proizvodne zmogljivosti za rezana vlakna iz poliestra temeljila na razmerju pri primerjavi dejanske proizvodnje rezanih vlaken iz poliestra s skupno dejansko proizvodnjo vseh izdelkov, izdelanih na isti proizvodni liniji. Posledično ocena proizvodne zmogljivosti za rezana vlakna iz poliestra, v nasprotju s trditvijo avstralske vlade, upošteva dejansko proizvodnjo rezanih vlaken iz poliestra.

(191) Iz tega sledi tudi, da padec proizvodne zmogljivosti industrije Skupnosti ni bil določen z vštetjem drugih izdelkov. Ta trditev je podkrepljena s kasnejšimi ugotovitvami preiskave, ki so potrdile, da je industrija Skupnosti preoblikovala več proizvodnih linij, ki so bile prej namenjene proizvodnji rezanih vlaken iz poliestra, za proizvodnjo drugih vrst vlaken, ki jih ta preiskava ne zajema. Preiskava je pokazala tudi, da je bilo v obdobju preiskave zaprtih več proizvodnih lokacij rezanih vlaken iz poliestra.

(192) Treba je tudi navesti, da je bila zamenjava proizvodnje rezanih vlaken iz poliestra s proizvodnjo drugih izdelkov predvsem posledica dolgoročnih izgub, ki jih je industrija Skupnosti utrpela pri proizvodnji in prodaji rezanih vlaken iz poliestra zaradi nelojalne konkurence dumpinškega in subvencioniranega uvoza iz tretjih držav. Padec zmogljivosti, zaradi katerega industrija Skupnosti dejansko ni mogla sodelovati pri rasti trga, je torej posebej pomemben za določitev škode, predvsem pa za analizo vzročne povezave med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti in se obravnava v nadaljevanju.

(193) Na tej podlagi veljajo trditve avstralske vlade za neutemeljene. Zato se potrdijo predloženi podatki, navedena metoda za ocenjevanje proizvodne zmogljivosti za rezana vlakna iz poliestra in ugotovitve iz uvodnih izjav 141 in 142 Uredbe o začasnih dajatvah.

(b) Dobičkonosnost industrije Skupnosti

(194) Avstralska vlada je poudarila, da se je dobičkonosnost industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju bistveno izboljšala, in sicer s približno 4 % izgube na več kot 6 % dobiček. Poleg tega je trdila, da je bilo v Uredbi o začasnih dajatvah navedeno, da je raven dobičkonosnosti še vedno nezadostna, vendar pa niso bile navedene nobene številke v zvezi z dobičkonosnostjo industrije pred pojavom subvencioniranega uvoza. Avstralska vlada je zato trdila, da ni bilo mogoče ustrezno oceniti, ali je bila škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, znatna.

(195) Zgornja izjava pravilno navaja, da na podlagi izboljšanja dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju ni mogoče samodejno ugotoviti, da industrija Skupnosti ni utrpela znatne škode. Razen tega ocena o tem, ali je bila škoda, ki jo je utrpela Skupnosti znatna, ne more temeljiti samo na dobičkonosnosti in tudi ne na primerjavi dobičkonosnosti med letom 1996 in obdobjem preiskave.

Določbe osnovne uredbe navajajo več dejavnikov, med katerimi sta količina dumpinškega uvoza in vpliv dumpinškega uvoza na cene na trgu Skupnosti za enake izdelke, in določajo, da eden ali več teh dejavnikov ne pomenijo nujno odločilne osnove za negativno ugotovitev o škodi.

(196) Kot je navedeno v spodnjih ugotovitvah o gospodarskem položaju industrije Skupnosti, je bila ugotovitev o znatni škodi utemeljena ne le z nezadostno dobičkonosnostjo industrije Skupnosti, temveč je temeljila tudi na opaženem negativnem razvoju večine gospodarskih kazalcev, ki se tičejo te industrije: tržnega deleža, proizvodne zmogljivosti, obsega prodaje, prodajnih cen, zalog, naložb, zaposlitve in znatnega nelojalnega nižanja cen zaradi subvencioniranega uvoza iz zadevnih držav.

(197) Kar se tiče dobičkonosnosti, je sedanja preiskava pokazala, da je njeno izboljšanje v glavnem posledica procesa prestrukturiranja, ki ga je opravila industrija Skupnosti, in posledičnega znižanja prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter padca nakupnih cen surovin. Proizvodni stroški so se zmanjšali hitreje od padca prodajnih cen in tako omogočili industriji Skupnosti, da je od leta 1998 spet imela dobiček. Vendar pa je bilo poudarjeno, da je lahko to izboljšanje donosnosti samo začasno in da bi lahko imel kakršen koli škodljiv dejavnik, kot je neugoden razvoj cen surovin, resne posledice za trenutne razmere.

(198) Ne glede na to je treba omeniti, da je Komisija v uvodni izjavi 179 Uredbe o začasnih dajatvah navedla, da je treba prišteti 10 % pribitek skupnim proizvodnim stroškom, da bi dobili neškodljivo ceno za industrijo Skupnosti. Zato velja, da ta pribitek predstavlja minimalni dobiček, ki bi ga lahko pričakovala industrija Skupnosti, če ne bi bilo subvencioniranega uvoza iz zadevnih držav.

(199) Na podlagi zgornjih navedb, in ker ni bila prejeta nobena nadaljnja pripomba glede dobičkonosnosti industrije Skupnosti, se potrdi ugotovitev, da je bila donosnost v obdobju preiskave nezadostna.

(c) Tržni delež

(200) Tajvanska vlada je trdila, da je bila ena od posledic prestrukturiranja industrije Skupnosti odstranitev več neučinkovitih proizvajalcev rezanih vlaken iz poliestra v Skupnosti s trga Skupnosti. Nadalje je trdila, da so drugi proizvajalci tako ne le postali bolj konkurenčni zaradi mednarodne konkurence, ampak tudi niso izgubili tržnega deleža, ki bi veljal za znatnega.

(201) V zvezi s to trditvijo je treba poudariti, da je bil razvoj tržnega deleža v obravnavanem obdobju dosledno ocenjen na podlagi istih podjetij, ki tvorijo industrijo Skupnosti v sedanjem primeru. Zato izguba tržnega deleža (–17 %), ki jo je doživela industrija Skupnosti med letom 1996 in obdobjem preiskave, v nasprotju s trditvijo tajvanske vlade, temelji izključno na podatkih v zvezi s podjetji, ki tvorijo industrijo Skupnosti. Trditev, da so v tržni delež industrije Skupnosti vključeni podatki o podjetjih, ki so izginila ali se umaknila s trga, je torej neutemeljena.

(d) Ugotovitev

(202) Glede na zgornje navedbe in dejstvo, da kopičenje uvoza iz Indonezije ni predstavljala zadostne podlage za spremembo začasnih ugotovitev in ugotovitve, da je industrija Skupnosti v obdobju preiskave utrpela znatno škodo, se potrdi vsebina uvodnih izjav 151 in 152 Uredbe o začasnih dajatvah v zvezi s položajem industrije Skupnosti.

E. VZROČNA ZVEZA

1. VPLIV SUBVENCIONIRANEGA UVOZA

(203) Tako avstralska kot tajvanska vlada sta trdili, da ni dokaza, da so škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, povzročile omejene količine, uvožene iz Tajvana in Avstralije.

(204) Avstralska vlada je trdila, da je bil tržni delež uvoza iz Avstralije preveč omejen (2 % porabe), da bi imel kakršen koli vpliv na cene na trgu Skupnosti. Pravzaprav so morali slediti cenovnim gibanjem, ki so jih narekovala velika podjetja na trgu Skupnosti. Zato je avstralska vlada predlagala, da je škodo, v primeru, da je obstajala, povzročil velik uvoz iz drugih tretjih držav.

(205) Tajvanska vlada je podobno trdila, da tržni delež tajvanskega izvoza v višini približno 6 %, skupaj z nizko stopnjo nelojalnega nižanja cen, ugotovljeno za ta uvoz, objektivno gledano ni mogel vplivati na položaj industrije Skupnosti, ki ima več kot 50 % tržni delež v Skupnosti.

(206) V zvezi z argumenti avstralske in tajvanske vlade glede njunih tržnih deležev je ustrezno navesti, da je bilo za uvoz s poreklom iz Avstralije in Tajvana ugotovljeno, da je bil v obdobju preiskave očitno nad de minimis ravnjo. Razen tega je bilo ugotovljeno, da so bili izpolnjeni vsi zahtevani pogoji za skupno preiskavo. V teh okoliščinah so pripombe o individualnih tržnih deležih posameznih držav nebistvene.

(207) Poleg tega so cene, po katerih so se rezana vlakna iz poliestra, uvožena iz teh držav, prodajala na trgu Skupnosti, nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. Zato so subvencionirana rezana vlakna iz poliestra, uvožena iz Avstralije in Tajvana, skupaj s subvencioniranimi poceni rezanimi vlakni iz poliestra, uvoženimi iz Indonezije, bistveno negativno vplivala na gospodarski položaj še vedno ranljive industrije Skupnosti. To ugotovitev potrjuje dejstvo, da je trg rezanih vlaken iz poliestra transparenten in lahko zato različne cene ali ponudbe po nizkih cenah povzročijo padec cen.

(208) Posledično velja, da avstralska in tajvanska vlada nista predložili nobenega dokaza, ki bi bil v nasprotju z začasno ugotovitvijo, da je industrija Skupnosti utrpela bistveno škodo zaradi subvencioniranega poceni uvoza. Zato se potrdi ugotovitev, da je subvencionirani uvoz sam po sebi povzročil bistveno škodo industriji Skupnosti.

2. NIHANJE TEČAJA

(209) Avstralska vlada je trdila, da je Komisija spregledala vpliv nihanj menjalnega tečaja na ceno uvoza iz Avstralije, pri čemer je navedla, da so imela med obdobjem preiskave rezana vlakna iz poliestra, uvožena iz Avstralije, koristi od ugodnega dviga menjalnega tečaja.

(210) V zvezi s tem je treba navesti, da je bil uvoz iz te države na trgu Skupnosti fakturiran v USD, DEM in GBP, in ne v AUD. Pariteta avstralske valute torej ni bila pomembna za zadevne izračune.

(211) V vsakem primeru je treba poudariti, da je avstralska valuta izgubila vrednost v prvih sedmih mesecih obdobja preiskave, potem pa jo je v naslednjih petih mesecih pridobila, v primerjavi z njeno pariteto z ECU/EUR v prvem mesecu obdobja preiskave. Posledično v obdobju preiskave ni bilo stalnega padajočega trenda avstralske valute.

3. UGOTOVITEV

(212) Glede na to, da ni bilo nobenega novega argumenta v zvezi z vzrokom škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, se potrdi ugotovitev, da je industriji Skupnosti povzročil škodo subvencionirani uvoz sam po sebi, kakor je to navedeno v uvodni izjavi 168 Uredbe o začasnih dajatvah.

F. INTERES SKUPNOSTI

1. INTERES INDUSTRIJE SKUPNOSTI

(213) Ker ni bilo nobenih pripomb v zvezi z zadevami, navedenimi zgoraj, se potrdijo ugotovitve o interesu industrije Skupnosti iz uvodne izjave 170 Uredbe o začasnih dajatvah.

2. VPLIV NA UPORABNIKE

(214) Po objavi začasne uredbe je več uporabnikov in uvoznikov predložilo pisne pripombe. Poleg tega se je na Uredbo o začasnih dajatvah odzvalo eno združenje uporabnikov in zaprosilo za zaslišanje pred Komisijo, ki mu je bilo odobreno.

(215) Treba je poudariti, da se večina uporabnikov in uvoznikov, navedenih zgoraj, ni oglasila v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, ali pa ni odgovorila na vprašalnik, ki jim ga je poslala Komisija. Zato večina njih ne more šteti za zainteresirane stranke v skladu s členom 31(2) osnovne uredbe in navadno naj se ne bi upoštevala njihova stališča v tej fazi postopka.

(216) Poleg tega je, kot je navedeno v uvodni izjavi 171 začasne uredbe, nizka skupna stopnja sodelovanja v preiskavi o interesu Skupnosti, pomenila, da je bila ocena vpliva ukrepov na dejavnosti uporabnikov in uvoznikov opravljena na podlagi razpoložljivih informacij.

(217) Pripombe zainteresiranih strank so bile proučene in bilo je ugotovljeno, da je njihov glavni argument, da bi uvedba izravnalnih dajatev negativno vplivala na njihovo konkurenčnost pri izdelkih v nadaljnjem proizvodnem procesu, in bi nazadnje ogrozila njihovo preživetje na trgu rezanih vlaken iz poliestra v Skupnosti. Uvedba ukrepov bi sprva dejansko sprožila dvig cen rezanih vlaken iz poliestra iz zadevnih držav in prisilila tudi uporabnike rezanih vlaken iz poliestra v Skupnosti, da dvignejo cene izdelkov v nadaljnjem proizvodnem procesu. Po njihovem mnenju bi ta razvoj povzročil povečanje uvoza poceni izdelkov v nadaljnjem proizvodnem procesu iz tretjih držav in iz držav, ki so predmet te preiskave.

(218) Ob upoštevanju vsebine uvodnih izjav 171 in 172 začasne uredbe je preiskava pokazala, da so nekateri uporabniki povsem prenehali kupovati rezana vlakna iz poliestra od industrije Skupnosti in jih začeli kupovati izključno od zadevnih držav. Zato velja, da se bo ta položaj okrepil, če se ne uvedejo ukrepi za odpravo škodljivih vplivov prisotnosti subvencioniranega poceni uvoza rezanih vlaken iz poliestra, zaradi česar bo dolgoročno trpel ves trg: najprej, ker bo izginilo več proizvajalcev v Skupnosti, zaradi česar se bo zmanjšala konkurenca na trgu Skupnosti; drugič, ker bo to spodbudilo še več subvencioniranih poceni rezanih vlaken iz poliestra k vključitvi na trg Skupnosti, zaradi česar bi imeli uporabniki takšnega uvoza boljši konkurenčni položaj v primerjavi s tistimi, ki uporabljajo druge nabavne vire. Zato velja, da mora zaradi interesa vseh subjektov na trgu Skupnosti obstajati učinkovita tržna konkurenca in je torej treba uvesti izravnalne ukrepe proti subvencioniranemu uvozu rezanih vlaken iz poliestra.

(219) V vsakem primeru razpoložljive informacije o strukturi stroškov uporabniške industrije, stopnja predlaganih ukrepov in delež subvencioniranega uvoza glede na druge nabavne vire, kažejo, da:

- lahko rezana vlakna iz poliestra pomenijo med 25 % in 45 % uporabnikovih skupnih proizvodnih stroškov za izdelke v nadaljnjem proizvodnem procesu,

- povprečna izravnalna dajatev za zadevne države je približno 3 %,

- delež subvencioniranega uvoza znaša 12 % celotne porabe rezanih vlaken iz poliestra.

Predlagani ukrepi lahko povzročijo zvišanje proizvodnih stroškov uporabnikov za 0,1 % do največ 0,16 %. Navedeno največje zvišanje, do katerega lahko pride, velja za zanemarljivo v primerjavi s pozitivnim vplivom predlaganih ukrepov, kar se tiče ponovne vzpostavitve konkurence na trgu Skupnosti.

(220) Zato se potrdi ugotovitev iz uvodne izjave 172 Uredbe o začasnih dajatvah, da je vpliv predlaganih ukrepov na dobičkonosnost uporabnikov in preživetje na trgu, omejen.

3. ZAKLJUČEK

(221) Novi argumenti, ki so bili prejeti v zvezi z ugotavljanjem interesa Skupnosti, niso takšni, da bi lahko spremenili ugotovitev, da ne obstajajo nujni razlogi proti uvedbi izravnalnih ukrepov. Zato se potrdijo začasne ugotovitve.

G. DOKONČNE DAJATVE

(222) Ob upoštevanju ugotovitev v zvezi s subvencijami, škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti, velja, da je treba sprejeti dokončne izravnalne ukrepe za preprečevanje nadaljnje škode, ki jo povzroča industriji Skupnosti subvencionirani uvoz iz Avstralije, Indonezije in Tajvana.

1. STOPNJA ODPRAVE ŠKODE

(223) V skladu s pojasnili iz uvodne izjave 179 Uredbe o začasnih dajatvah je bila določena neškodljiva raven cen, pri kateri lahko industrija Skupnosti pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari primeren dobiček, ki bi ga dosegla, če ne bi bilo subvencioniranega uvoza iz zadevnih držav.

2. OBLIKA IN STOPNJA DAJATVE

(224) V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe stopnje izravnalne dajatve ustrezajo stopnje subvencije, glede na to, da so bile ugotovljene višje stopnje škode za vse izvoznike v zadevnih državah.

(a) Avstralija

(225) Tako so stopnje izravnalne dajatve za sodelujočega proizvajalca izvoznika v Avstraliji naslednje:

Podjetje | Stopnja izvozne subvencije | Skupna stopnja subvencije | Predlagana stopnja izravnalne dajatve |

Leading Synthetics | 6,0 % | 6,0 % | 6,0 % |

Druga podjetja | 6,0 % | 6,0 % | 6,0 % |

(226) Glede na visoko stopnjo sodelovanja, ki je zajela pravzaprav ves uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Avstralije, je veljalo za ustrezno, da se stopnja preostale dajatve določi v višini najvišje stopnje, ki je bila določena za sodelujoče podjetje, in sicer 6,0 %.

(b) Indonezija

(227) Glede na visoko stopnjo nesodelovanja v Indoneziji, za katero je bilo ugotovljeno, da je bila več kot 30 %, je veljalo za ustrezno uporabiti metodo, ki bi preprečila nagrajevanje nesodelovanja. Zato je bila stopnja dajatve za nesodelujoča podjetja določena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 28 osnovne uredbe, in sicer v višini 10 %.

Podjetje | Stopnja izvozne subvencije | Skupna stopnja subvencije | Predlagana stopnja izravnalne dajatve |

PT. Indorama Synthetics TbK | 1,4 % | 1,4 % | 0 % |

PT. Panasia Indosyntec TbK | 0 % | 0 % | 0 % |

PT. Susila Indah Synthetic Fiber Industries | 0 % | 0 % | 0 % |

PT. GT Petrochem Industries TbK | 0,4 % | 0,4 % | 0 % |

PT. Teijin Indonesia Fiber Corporation | 0,4 % | 0,4 % | 0 % |

Druga podjetja | 5 % | 10 % | 10 % |

(c) Tajvan

(228) Ustrezno je navesti, da protidumpinški ukrepi za uvoz rezanih vlaken iz poliestra s poreklom iz Tajvana že veljajo. Vendar pa subvencije, za katere je bilo v tej preiskavi ugotovljeno, da obstajajo, niso izvozne subvencije in torej velja, da niso vplivale na izvozne cene in ustrezno stopnjo dumpinga. Zato se lahko uvedejo izravnalne dajatve skupaj z obstoječimi protidumpinškimi ukrepi. Tako so stopnje izravnalne dajatve za sodelujoče proizvajalce izvoznike na Tajvanu naslednje:

Podjetje | Stopnja izvozne subvencije | Skupna stopnja subvencije | Predlagana stopnja izravnalne dajatve |

Nan Ya Plastics Corp. | 0 % | 1,5 % | 1,5 % |

Far Eastern Textile Ltd | 0 % | 1,0 % | 1,0 % |

Shinkong Synthetic Fibres Corp. | 0 % | 0 % | 0 % |

Tuntex Distinct Corp. | 0 % | 0 % | 0 % |

Druga podjetja | 0 % | 1,5 % | 1,5 % |

(229) Glede na visoko stopnjo sodelovanja, ki je zajela pravzaprav ves uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Tajvana v Skupnost, je bilo ustrezno, da se stopnja preostale dajatve določi v višini najvišje stopnje, ki je bila določena za sodelujoča podjetja, in sicer 1,5 %.

(230) Stopnje izravnalnih dajatev za posamezna podjetja, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev v okviru te preiskave. Torej odražajo položaj, ki je bil ugotovljen med to preiskavo v zvezi s temi podjetji. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za "vsa druga podjetja") se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov, ki imajo poreklo v zadevni državi in so jih izdelala ta podjetja in posebej navedene pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki so jih izdelala druga podjetja, ki v izvedbenem delu te uredbe niso posebej navedena s svojim imenom in naslovom, vključno s subjekti, povezanimi s posebej navedenimi podjetji, ne veljajo te stopnje, temveč stopnja dajatve, ki velja za "vsa druga podjetja".

(231) Zahtevke za uporabo teh stopenj izravnalnih dajatev za posamezna podjetja (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) je treba nemudoma predložiti Komisiji [4] skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o spremembi dejavnosti podjetji v zvezi s proizvodnjo ter domačo in izvozno prodajo, ki je povezana na primer s spremembo imena ali spremembo glede proizvodnih ali prodajnih subjektov. Komisija bo, če bo to ustrezno, po posvetovanju s svetovalnim odborom, Uredbo ustrezno spremenila s posodobitvijo seznama podjetij, za katera veljajo posamezne stopnje dajatev.

H. POBIRANJE ZAČASNIH DAJATEV

(232) Zaradi obsega subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ugotovljenih za proizvajalce izvoznike, in zaradi obsega škode, povzročene industriji Skupnosti, je treba varščine, položene za začasne izravnalne dajatve v skladu z Uredbo (ES) št. 123/2000, dokončno pobrati v višini dokončno uvedenih dajatev –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz rezanih sintetičnih vlaken iz poliestra, nemikanih, nečesanih in ne drugače pripravljenih za predenje, ki se uvrščajo v oznako KN 55032000, s poreklom iz Avstralije, Indonezije in Tajvana.

2. Stopnja dajatve na neto ceno franko meja Skupnosti pred carinjenjem za izdelke, ki so jih izdelala navedena podjetja, je naslednja za izdelke s poreklom iz:

(1) Avstralije

Podjetje | Stopnja dajatve (%) | Dodatna oznaka TARIC |

Leading Synthetics Pty Ltd, Melbourne, Victoria | 6,0 | A059 |

Vsa druga avstralska podjetja | 6,0 | A999 |

(2) Indonezije

Podjetje | Stopnja dajatve (%) | Dodatna oznaka TARIC |

PT. Indorama Synthetics TbK Graha Irama, 17th floor Jl. H. R. Rasuna Said Blok X-1 Kav. 1-2 PO Box 3375 Jakarta 12950 | 0 | A051 |

PT. Panasia Indosyntec TbK Jl. Garuda 153/74 Bandung 40184 | 0 | A052 |

PT. Susilia Indah Synthetic Fiber Industries Jl. Kh. Zainul Arifin Kompleks Ketapang Indah Blok B 1 n. 23 Jakarta 11140 | 0 | A054 |

PT. GT Petrochem Industries TbK Exim Melati Building, 9th floor Jl. M.H. Thamrin Kav. 8-9 Jakarta 10230 | 0 | A053 |

PT. Teijin Indonesia Fiber Corporation TbK 5th floor Mid Plaza 1 Jl. Jend. Sudiman Kav. 10-11 Jakarta 10220 | 0 | A055 |

Vsa druga podjetja | 10 | A999 |

(3) Tajvana

Podjetje | Stopnja dajatve (%) | Dodatna oznaka TARIC |

Nan Ya Plastics Corp.,201 Tung Kwa N.Road,Taipei | 1,5 | 8193 |

Far Eastern Textile Ltd,33rd floor, no 207 Tun-Hwa South Road, Sec. 2,Taipei | 1,0 | 8192 |

Shinkong Synthetic Fibres Corp.,7, 8th floor, 123 Sec. 2, Nanking E. Road,Taipei | 0 | 8194 |

Tuntex Distinct Corp.,15th floor, no 376, Sec. 4, Jen Ai road,Taipei | 0 | A063 |

Vsa druga podjetja | 1,5 | 8195 |

3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe v zvezi s carinami.

Člen 2

1. Varščine, položene za začasne izravnalne dajatve na uvoz s poreklom iz Avstralije in Tajvana v skladu z Uredbo (ES) št. 123/2000, se poberejo v višini dajatve, dokončno uvedene s to uredbo. Varščine, ki presegajo stopnjo dokončne izravnalne dajatve, se sprostijo.

2. Določbe iz člena 1(3) se uporabljajo tudi za dokončno pobiranje varščin, položenih za začasne izravnalne dajatve.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. maja 2000

Za Svet

Predsednik

J. Pina Moura

[1] UL L 288, 21.10.1997, str. 1.

[2] UL L 16, 21.1.2000, str. 3.

[3] UL L 16, 21.1.2000, str. 30.

[4] Evropska komisija, Generalni direktorat za trgovino, Directorate C, DEM 24 – 8/38, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B

--------------------------------------------------