Uradni list L 176 , 15/07/2003 str. 0011 - 0028



Odločba št. 1229/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o določitvi vrste smernic za vseevropska energetska omrežja in razveljavitvi Odločbe št. 1254/96/ES EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega odstavka člena 156 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije [1], ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2], ob upoštevanju mnenja Odbora regij [3], v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe [4], ob upoštevanju naslednjega: (1) Od sprejetja Odločbe št. 1254/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 1996 o določitvi vrste smernic za vseevropska energetska omrežja [5] se je pojavila potreba po vključitvi novih prednostnih nalog, izpostavitvi projektov, ki so posebej pomembni, posodobitvi seznama projektov in prilagoditvi postopka za opredelitev projektov. (2) Nove prednostne naloge izhajajo iz oblikovanja bolj odprtega in konkurenčnega notranjega energetskega trga, zaradi izvajanja Direktive 96/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 1996 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo [6] in Direktive 98/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom [7]. Te prednostne naloge upoštevajo sklepe Stockholmskega Evropskega sveta iz marca 2001 v zvezi z razvojem infrastruktur, ki so potrebne za delovanje energetskega trga. Posebej si je treba prizadevati za doseganje cilja večje uporabe obnovljivih virov energije kot prispevek k pospeševanju politike trajnostnega razvoja. (3) Praviloma je pri gradnji in vzdrževanju energetske infrastrukture treba upoštevati tržna načela. To je tudi v skladu s predlogom Komisije za oblikovanje notranjega energetskega trga in skupnimi pravili o konkurenčnem pravu, katerih cilj je oblikovati bolj odprt in konkurenčen energetski trg. Finančna pomoč Skupnosti za izgradnjo in vzdrževanje bi se morala torej dodeliti samo kot izjema. Te izjeme je treba ustrezno utemeljiti. (4) Energetsko infrastrukturo je treba graditi in vzdrževati na način, ki bo omogočil učinkovito delovanje notranjega energetskega trga, ne da bi se s tem odmaknili od strateških meril in, kjer je to primerno, meril za univerzalne storitve. Prednostne naloge izhajajo tudi iz naraščajoče pomembnosti vseevropskih energetskih omrežij za zagotovitev raznovrstne oskrbe Skupnosti s plinom, za vključitev energetskih omrežij držav kandidatk in za omogočanje usklajenega delovanja elektroenergetskih omrežij v Evropi in v bazenih Sredozemskega in Črnega morja. (5) Med projekti, ki se nanašajo na vseevropska energetska omrežja, je treba izpostaviti prednostne projekte, ki so zelo pomembni za delovanje notranjega energetskega trga ali za varnost oskrbe z energijo. (6) Postopek za opredelitev projektov, ki se nanašajo na vseevropska energetska omrežja, je treba prilagoditi, da se zagotovi usklajeno uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2236/95 z dne 18. septembra 1995 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij [8]. (7) Postopek za opredelitev projektov, ki se nanašajo na vseevropska energetska omrežja, je treba prilagoditi z ukrepanjem na dveh ravneh: prva raven opredeli omejeno število tematsko določenih projektov skupnega interesa in druga raven, imenovana specifikacije, opiše projekt podrobno. (8) Ker se projektne specifikacije lahko spreminjajo, se navajajo okvirno. Komisija mora torej še naprej ostati pooblaščena, da jih posodablja. Ker ima projekt lahko znatne politične in gospodarske posledice, je pomembno, da se poišče ustrezno ravnotežje med zakonodajnim nadzorom in fleksibilnostjo pri določanju projektov, ki zaslužijo morebitno podporo Skupnosti. (9) Ukrepe, potrebne za izvajanje te odločbe, je treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil [9]. (10) Opredelitev projektov skupnega interesa, njihove specifikacije in prednostni projekti ne posegajo v rezultate presoje vplivov na okolje za projekte, načrte ali programe. (11) Rok, v katerem mora Komisija pripraviti periodično poročilo o izvajanju smernic po Odločbi št. 1254/96/ES, je treba podaljšati, ker mora Komisija na podlagi Uredbe (ES) št. 2236/95 predložiti letno poročilo, ki vsebuje informacije o napredovanju projektov in zlasti prednostnih projektov. (12) Z upoštevanjem obsega sprememb Odločbe št. 1254/96/ES je zaradi jasnosti in racionalizacije zaželeno, da se zadevne določbe preoblikujejo – SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO: Člen 1 Namen Ta odločba določa naravo in obseg ukrepanja Skupnosti za oblikovanje smernic za vseevropska energetska omrežja. Vpeljuje vrsto smernic, ki zajemajo cilje, prednostne naloge in splošno zasnovo ukrepanja Skupnosti glede vseevropskih energetskih omrežij. Te smernice opredeljujejo projekte skupnega interesa, vključno s tistimi, ki imajo prednost pri vseevropskih omrežjih za električno energijo in zemeljski plin. Člen 2 Področje uporabe Ta odločba se uporablja: 1. pri elektroenergetskih omrežjih za: (a) vse visokonapetostne daljnovode razen tistih v distribucijskih omrežjih in za podmorske povezave, če se ta infrastruktura uporablja za medregionalni ali mednarodni prenos oziroma povezavo; (b) vso opremo ali objekte in naprave, ki so bistveni za pravilno delovanje zadevnega sistema, vključno s sistemi zaščite, spremljanja in krmiljenja; 2. pri omrežjih zemeljskega plina za: (a) visokotlačne plinovode razen tistih v distribucijskih omrežjih, ki omogočajo oskrbo regij Skupnosti iz notranjih ali zunanjih virov; (b) podzemna skladišča povezana z zgoraj navedenimi visokotlačnimi plinovodi; (c) naprave za sprejem, skladiščenje in ponovno uplinjanje utekočinjenega zemeljskega plina (LNG) ter ladje za prevoz plina z zmogljivostjo, ki je potrebna za oskrbo. (d) vso opremo ali objekte in naprave, ki so bistveni za pravilno delovanje zadevnega sistema, vključno s sistemi zaščite, spremljanja in krmiljenja. Člen 3 Cilji Skupnost spodbuja medsebojno povezovanje, medsebojno delovanje in razvoj vseevropskih energetskih omrežij ter dostop do takih omrežij skladno z veljavno zakonodajo Skupnosti s ciljem: (a) spodbujati učinkovito delovanje notranjega trga na splošno in zlasti notranjega energetskega trga ob spodbujanju racionalne proizvodnje, distribucije in rabe energetskih virov ter razvoja in priključitve obnovljivih energetskih virov na način, ki bo znižal stroške energije za potrošnika in prispeval k zagotavljanju raznovrstnosti virov energije; (b) olajšati razvoj in zmanjšati osamitev regij z omejenimi možnostmi ter otoških regij Skupnosti ter tako okrepiti ekonomsko in socialno kohezijo; (c) okrepiti varnost energetske oskrbe, na primer s krepitvijo odnosov s tretjimi državami na področju energetike v njihovem obojestranskem interesu, zlasti v okviru Pogodbe o energetski listini in sporazumov o sodelovanju, ki jih je sklenila Skupnost. Člen 4 Prednostne naloge Prednostne naloge pri ukrepanju Skupnosti na področju vseevropskih energetskih omrežij so združljive s trajnostnim razvojem in so naslednje: 1. za elektroenergetska in plinovodna omrežja: (a) prilagajanje in razvoj energetskih omrežij v podporo delovanju notranjega energetskega trga in zlasti reševanje problematike ozkih grl (zlasti čezmejnih), prenatrpanosti in manjkajočih povezav, ob upoštevanju potreb, ki izhajajo iz delovanja notranjega trga z električno energijo in zemeljskim plinom ter širitve Evropske skupnosti; (b) vzpostavljanje energetskih omrežij na otoških, osamljenih, obrobnih in najbolj obrobnih regijah ob pospeševanju raznovrstnosti virov energije in rabe obnovljivih virov energije skupaj s priključitvami navedenih omrežij, kadar je to potrebno; 2. za elektroenergetska omrežja: (a) prilagajanje in razvoj omrežij, da se olajša vključitev oziroma povezava s proizvodnjo iz obnovljivih virov energije; (b) medsebojno delovanje elektroenergetskih omrežij znotraj Evropske skupnosti s tistimi v pridruženih državah kandidatkah in drugih državah v Evropi in bazenih Sredozemskega in Črnega morja; 3. za plinovodna omrežja: razvoj plinovodnih omrežij za zadovoljevanje potreb porabe zemeljskega plina v Evropski skupnosti, nadzor nad njenimi plinskimi oskrbovalnimi sistemi in medsebojno delovanje plinovodnih omrežij s tistimi v tretjih državah v Evropi in bazenih Sredozemskega in Črnega morja ter zagotavljanje raznovrstnosti virov zemeljskega plina ter oskrbovalnih poti. Člen 5 Zasnove ukrepov Splošne zasnove ukrepanja Skupnosti na področju vseevropskih energetskih omrežij so: (a) opredelitev projektov skupnega interesa; (b) oblikovanje ugodnejšega okvira za razvoj teh omrežij skladno s členom 156(1) Pogodbe. Člen 6 Dodatna merila za projekte skupnega interesa 1. Splošna merila, ki se uporabijo pri sprejemanju odločitve o spremembah, specifikacijah ali zahtevkih za posodobitev projektov skupnega interesa so naslednja: (a) projekti spadajo v področje uporabe iz člena 2; (b) projekti ustrezajo ciljem in prednostnim nalogam, določenim v členu 3 oz. 4; (c) projekti izkazujejo potencialno ekonomsko upravičenost. Projekte skupnega interesa, ki se nanašajo na ozemlje ene od držav članic, mora odobriti ta država članica. 2. Dodatna merila za opredelitev projektov skupnega interesa so določena v Prilogi II. 3. O kakršnikoli spremembi, ki spremeni opis dodatnih meril za projekte skupnega interesa, kot je razvidno iz Priloge II, vključno znatnih spremembah, ki vplivajo na ta merila, kot na primer za popolnoma nove projekte ali nove namembne kraje države, se sprejme odločitev skladno s postopkom iz člena 251 Pogodbe. 4. Do finančne pomoči Skupnosti, določene po Uredbi (ES) št. 2236/95, so upravičeni samo tisti projekti iz seznama v Prilogi III, ki izpolnjujejo merila iz odstavkov 1 in 2. 5. Okvirne projektne specifikacije, vključno, kjer je to primerno, z njihovim geografskim opisom, določa Priloga III. Te specifikacije se posodabljajo v skladu s postopkom iz člena 10(2). Posodobitve so tehnične narave in se morajo omejiti na tehnične spremembe projektov, potrebo po spremembi na primer določenega dela specificirane trase ali na omejeno prilagoditev lokacije projekta. 6. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, za katere menijo, da so potrebni za olajšanje in pospešitev dokončanja projektov skupnega interesa in za kar največje zmanjšanje zamud pri usklajevanju z zakonodajo Skupnosti in mednarodnimi konvencijami o okolju. Zlasti je treba hitro zaključiti potrebne postopke izdaje dovoljenj. 7. Za dele projektov skupnega interesa na ozemljih tretjih držav Komisija lahko, s soglasjem zadevnih držav članic, predlaga, kjer je to primerno v okviru upravljanja sporazumov med Skupnostjo in omenjenimi tretjimi državami ter skladno s Pogodbo o energetski listini za tretje države, ki so podpisnice omenjene Pogodbe, da zadevne tretje države priznajo te projekte kot projekte vzajemnega interesa, zato da se olajša njihovo izvajanje. 8. Ovrednotenje ekonomske upravičenosti iz odstavka 1(c) temelji na analizi stroškov in koristi, ki upošteva vse stroške in koristi, vključno s srednjeročnimi oziroma dolgoročnimi, v zvezi z okoljskimi vidiki, zanesljivostjo oskrbe in prispevkom k ekonomski in socialni koheziji. Člen 7 Prednostni projekti 1. Navedeni projekti skupnega interesa iz člena 6(4) in vključeni v Prilogo I imajo prednost pri dodeljevanju finančne pomoči Skupnosti po Uredbi (ES) št. 2236/95. O spremembah Priloge I se odloča v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe. 2. Zadevne države članice in Komisija si prizadevajo, vsak v okviru svojega področja pristojnosti, da pospešijo izvajanje prednostnih projektov, zlasti čezmejnih projektov. 3. Prednostni projekti so združljivi s trajnostnim razvojem in izpolnjujejo naslednja merila: (a) imajo znaten vpliv na konkurenčno delovanje notranjega trga oziroma (b) krepijo zanesljivost oskrbe v Skupnosti. Člen 8 Vplivi na konkurenco Pri obravnavanju projektov si je treba prizadevati, da se upoštevajo vplivi na konkurenco. Spodbuja se privatno financiranje ali financiranje s strani zadevnih gospodarskih subjektov. Skladno z določbami Pogodbe se je treba izogibati vsakemu izkrivljanju konkurence med subjekti na trgu. Člen 9 Omejitve 1. Ta odločba ne posega v finančne obveznosti države članice ali Skupnosti. 2. Ta odločba ne posega v rezultate presoje vplivov na okolje za projekte, načrte ali programe, ki določajo nadaljnji okvir izdaje dovoljenj za take projekte. Rezultati presoje vplivov na okolje, kadar se taka presoja zahteva skladno z ustrezno zakonodajo Skupnosti, se upoštevajo pred sprejetjem odločitve o izvajanju projektov skladno z ustrezno zakonodajo Skupnosti. Člen 10 Odbor 1. Komisiji pomaga odbor. 2. Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb iz člena 8 Sklepa. Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece. 3. Odbor sprejme svoj poslovnik. Člen 11 Poročilo Komisija vsaki dve leti pripravi poročilo o izvajanju te odločbe, ki ga predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. V tem poročilu se pozornost posveti izvajanju prednostnih projektov in napredku, doseženem pri njihovem izvajanju, kot tudi načinom njihovega financiranja, zlasti glede prispevka finančnih sredstev Skupnosti, ki zadevajo čezmejne povezave omenjene v točkah 1, 2 in 7 Priloge II. Člen 12 Ta odločba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Člen 13 Odločba št. 1254/96/ES se razveljavi brez poseganja v obveznosti držav članic, nastalih zaradi uporabe navedene odločbe. Sklicevanje na Odločbo št. 1254/96/ES se šteje kot sklicevanje na to odločbo. Člen 14 Ta odločba je naslovljena na države članice. V Bruslju, dne 26. junija 2003 Za Evropski parlament Predsednik P. Cox Za Svet Predsednik A. Tsochatzopoulos [1] UL C 151 E, 25.6.2002, str. 207. [2] UL C 241, 17.10.2002, str. 146 [3] UL C 278, 14.11.2002, str. 35. [4] Mnenje Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2002 (še neobjavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 6. februarja 2003 (UL C 64 E, 18.3.2003, str. 22) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 4. junija 2003 (še neobjavljen v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 16. junija 2003. [5] UL L 161, 29.6.1996, str. 147. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo št. 1741/1999/ES (UL L 207, 6.8.1999, str. 1). [6] UL L 27, 30.1.1997, str. 20. [7] UL L 204, 21.7.1998, str. 1. [8] UL L 228, 23.9.1995, str. 1. Uredba spremenjena z Uredbo (ES) št. 1655/1999 Evropskega Parlamenta in Sveta (UL L 197, 29.7.1999, str.1). [9] UL L 184, 17.7.1999, str. 23. -------------------------------------------------- PRILOGA I VSEEVROPSKA ENERGETSKA OMREŽJA Smeri za prednostne projekte, kot je določeno v členu 7 ELEKTROENERGETSKA OMREŽJA EL.1. Francija - Belgija - Nizozemska - Nemčija: okrepitev elektroenergetskih omrežij za reševanje prenatrpanosti v pretoku električne energije skozi Beneluks. EL.2. Meje Italije s Francijo, Avstrijo, Slovenijo in Švico: povečanje zmogljivosti za medsebojno povezovanje elektroenergetskih sistemov. EL.3. Francija - Španija - Portugalska: povečanje zmogljivosti za medsebojno povezovanje elektroenergetskih sistemov med temi državami in za Iberski polotok ter razvoj omrežij na otoških regijah. EL.4. Grčija - Balkanske države – interkonekcija UCTE: razvoj elektroenergetske infrastrukture za priključitev Grčije v interkonekcijo UCTE. EL.5. Združeno Kraljestvo - kontinentalna Evropa in severna Evropa: vzpostavitev oziroma povečanje zmogljivosti za medsebojno povezovanje elektroenergetskih sistemov in možno vključevanje energije vetra iz naprav na morju. EL.6. Irska - Združeno kraljestvo: povečanje zmogljivosti za medsebojno povezovanje elektroenergetskih sistemov in možno vključevanje energije vetra iz naprav na morju. EL.7. Danska - Nemčija - baltski obroč (vključno Norveška - Švedska - Finska - Danska - Nemčija): povečanje zmogljivosti za medsebojno povezovanje elektroenergetskih sistemov in možno vključevanje energije vetra iz naprav na morju. PLINOVODNA OMREŽJA NG.1. Združeno kraljestvo - severna kontinentalna Evropa vključno z Nizozemsko, Dansko in Nemčijo - (s povezavami na države v regijah Baltskega morja) - Rusija: plinovodi, ki povezujejo nekatere glavne vire plina v Evropi, izboljšanje medsebojnega delovanja omrežij in povečanje zanesljivosti oskrbe. NG.2. Alžirija - Španija - Italija - Francija - severna kontinentalna Evropa: izgradnja novih plinovodov iz Alžirije v Španijo, Francije v Italijo in povečanje omrežnih zmogljivosti v Španiji, Italiji in Franciji ter povezav med temi državami. N.G.3. države Kaspijskega morja - Srednji vzhod - Evropska unija: nova plinovodna omrežja, ki povezujejo Evropsko unijo z novimi viri, vključno plinovodi Turčija - Grčija, Grčija - Italija in Turčija - Avstrija. N.G.4. terminali za LNG v Belgiji, Franciji, Španiji, Portugalski in Italiji: zagotavljanje raznovrstnosti virov oskrbe in vstopnih točk, vključno priključitev LNG na prenosno omrežje. N.G.5. Podzemna skladišča v Španiji, Portugalski, Italiji, Grčiji in regiji Baltskega morja: povečanje zmogljivosti v Španiji, Italiji in regiji Baltskega morja ter izgradnja prvih naprav na Portugalskem in v Grčiji. -------------------------------------------------- PRILOGA II VSEEVROPSKA ENERGETSKA OMREŽJA Dodatna merila za projekte skupnega interesa ELEKTROENERGETSKA OMREŽJA 1. Razvoj energetskih omrežij na otoških, osamljenih, obrobnih in najbolj obrobnih regijah ob pospeševanju raznovrstnih virov energije in povečanju rabe obnovljivih virov energije skupaj s povezavami na navedena omrežja, če je to potrebno. - Irska — Združeno kraljestvo (Wales) - Grčija (otoki) - Italija (Sardinija) — Francija (Korzika) — Italija (celinski del) - Povezovanje na otoških regijah - Povezovanje na najbolj obrobnih regijah v Franciji, Španiji, Portugalski 2. Razvoj elektroenergetskih povezav med državami članicami, ki so potrebne za delovanje notranjega trga in za zagotavljanje zanesljivosti in varnosti obratovanja elektroenergetskih omrežij. - Francija — Belgija — Nizozemska — Nemčija - Francija — Nemčija - Francija — Italija - Francija — Španija - Portugalska — Španija - Finska — Švedska - Avstrija — Italija - Irska — Združeno kraljestvo (Severna Irska) - Avstrija — Nemčija - Nizozemska — Združeno kraljestvo - Nemčija — Danska — Švedska - Grčija — Italija 3. Razvoj elektroenergetskih povezav znotraj držav članic, kjer je to potrebno, da se izkoristijo prednosti povezav med državami članicami, delovanja notranjega trga ali priključitve obnovljivih virov energije - vse države članice 4. Razvoj elektroenergetskih povezav z državami nečlanicami in zlasti z državami kandidatkami za pristop, kar bo prispevalo k medsebojnemu delovanju, zanesljivosti in varnosti obratovanja elektroenergetskih omrežij ali k oskrbi z električno energijo znotraj Evropske skupnosti. - Nemčija — Norveška - Nizozemska — Norveška - Švedska — Norveška - Združeno kraljestvo — Norveška - Italija — Slovenija - baltski elektroenergetski obroč: Nemčija — Poljska — Rusija — Estonija — Latvija — Litva — Švedska — Finska — Danska — Belorusija - Norveška — Švedska — Finska — Rusija - sredozemski elektroenergetski obroč: Francija — Španija — Maroko — Alžirija — Tunizija — Libija — Egipt — bližnjevzhodne države — Turčija — Grčija — Italija - Nemčija — Poljska - Grčija — Turčija - Italija —Švica - Grčija — balkanske države - Španija — Maroko - EU — balkanske države — Belorusija — Rusija — Ukrajina - črnomorski elektroenergetski obroč: Rusija — Ukrajina — Romunija —Bolgarija — Turčija — Gruzija 5. Ukrepi za izboljšanje delovanja medsebojno povezanih elektroenergetskih omrežij znotraj notranjega trga in zlasti opredelitev ozkih grl in manjkajočih povezav, iskanje rešitev pri prenatrpanosti in prilagoditev načinov napovedovanja in obratovanja elektroenergetskih omrežij - Opredelitev ozkih grl in manjkajočih povezav, zlasti čezmejnih, znotraj elektroenergetskih omrežij - Razvijanje rešitev za vodenje pretoka električne energije zaradi obvladovanja problemov z prenatrpanostjo znotraj elektroenergetskih omrežij - Prilagajanje načinov napovedovanja in obratovanja elektroenergetskih omrežij, ki jih zahteva delovanje notranjega trga in visok delež rabe obnovljivih virov energije OMREŽJA ZEMELJSKEGA PLINA 6. Uvedba zemeljskega plina v nove regije, predvsem otoške, osamljene, obrobne in skrajno obrobne regije in razvoj plinovodnih omrežij v teh regijah. - Združeno kraljestvo (Severna Irska) - Irska - Španija - Portugalska - Grčija - Švedska - Danska - skrajno obrobne regije: Francija, Španija, Portugalska 7. Razvoj plinskih povezav za zadovoljitev potreb notranjega trga ali krepitev zanesljivosti oskrbe, vključno priključitev ločenih plinovodnih omrežij - Irska — Združeno kraljestvo - Francija — Španija - Portugalska — Španija - Avstrija — Nemčija - Avstrija — Madžarska - Avstrija — Italija - Grčija — druge balkanske države - Italija — Grčija - Avstrija — Češka republika - Avstrija — Slovenija — Hrvaška - Združeno kraljestvo — Nizozemska — Nemčija - Nemčija — Poljska - Združeno kraljestvo — Danska - Danska — Nemčija — Švedska 8. Razvoj zmogljivosti za prevzemanje utekočinjenega zemeljskega plina (LNG) in za skladiščenje zemeljskega plina, ki so potrebne, da se zadosti povpraševanju, in nadzor nad oskrbovalnimi sistemi za plin, ter zagotavljanje raznovrstnih virov in oskrbovalnih poti. - vse države članice 9. Razvoj transportnih zmogljivosti za plin (plinovodi za oskrbo s plinom), ki so potrebne, da se zadosti povpraševanju, zagotavlja raznovrstnost oskrbe iz notranjih in zunanjih virov ter oskrbovalnih poti. - Nordijsko plinovodno omrežje: Norveška — Danska — Nemčija — Švedska — Finska — Rusija — baltske države — Poljska - Alžirija — Španija — Francija - Rusija — Ukrajina — EU - Rusija — Belorusija — Poljska — EU - Libija — Italija - države Kaspijskega morja — EU - Rusija — Ukrajina — Moldavija — Romunija — Bolgarija — Grčija — druge balkanske države - Nemčija — Češka republika — Avstrija — Italija - Rusija — Ukrajina — Slovaška — Madžarska — Slovenija — Italija - Nizozemska — Nemčija — Švica — Italija - Belgija — Francija — Švica — Italija - Danska — (Švedska) — Poljska - Norveška — Rusija — EU - Irska - Alžirija — Italija — Francija - Bližnji vzhod — EU 10. Ukrepi za izboljšanje delovanja medsebojno povezanih plinovodnih omrežij znotraj notranjega trga in zlasti opredelitev ozkih grl in manjkajočih povezav, razvijanje rešitev za obvladovanje prenatrpanosti in prilagoditev načinov napovedovanja in obratovanja plinovodnih omrežij. - Identifikacija ozkih grl in manjkajočih povezav, zlasti čezmejnih, znotraj plinovodnih omrežij. - Razvijanje rešitev za vodenje pretoka zemeljskega plina zaradi reševanja problematike prenatrpanosti znotraj plinovodnih omrežij. - Prilagajanje načinov napovedovanja in obratovanja omrežij zemeljskega plina, ki ga zahteva delovanje notranjega trga. -------------------------------------------------- PRILOGA III VSEEVROPSKA ENERGETSKA OMREŽJA Projekti skupnega interesa in njihove specifikacije, ki so trenutno opredeljeni skladno z merili, določenimi v Prilogi II. ELEKTROENERGETSKA OMREŽJA 1. Razvoj elektroenergetskih omrežij v osamljenih regijah 1.1 Podmorski kabel Irska — Wales (UK) 1.2 Okrepitev povezave Ipiros (GR) — Puglia (IT) 1.3 Priključitev južnih Kikladov (GR) 1.4 30 kV podvodna kabelska povezava med otoki Faial, Pico in S. Jorge (Azori, PT) 1.5 Priključitev in okrepitev omrežja v Terceiri, Faialu in S. Miguelu (Azori, PT) 1.6 Priključitev in okrepitev omrežja v Madeiri (PT) 1.7 Podmorski kabel Sardinija (IT) — celinski del Italije 1.8 Podmorski kabel Korzika (FR) — Italija 1.9 Povezava celinski del Italije — Sicilija (IT) 1.10 Podvojitev povezave Sorgente (IT) — Rizziconi (IT) 1.11 Nove povezave na Balearih in Kanarskih otokih (ES) 2. Razvoj elektroenergetskih povezav med državami članicami 2.1 Daljnovod Moulaine (FR) — Aubange (BE) 2.2 Daljnovod Avelin (F) — Avelgem (BE) 2.3 Daljnovod Vigy (FR) — Marlenheim (FR) 2.4 Daljnovod Vigy (FR) — Uchtelfangen (DE) 2.5 Fazni transformator La Praz (FR) 2.6 Nadaljnje povečanje zmogljivosti preko obstoječe medsebojne povezave med Francijo in Italijo 2.7 Nova medsebojna povezava med Francijo in Italijo 2.8 Nova medsebojna povezava preko Pirenejev med Francijo in Španijo 2.9 Povezava preko vzhodnih Pirenejev med Francijo in Španijo 2.10 Povezave med severno Portugalsko in severovzhodno Španijo 2.11 Daljnovod Sines (PT) — Alqueva (PT) — Balboa (ES) 2.12 Daljnovod Valdigem (PT) — Douro Internacional (PT) — Aldeadávila (ES) in naprave Douro Internacional 2.13 Nove povezave severno od Botnijskega zaliva med Finsko in Švedsko 2.14 Daljnovod Lienz (AT) — Cordignano (IT) 2.15 Nova povezava med Italijo in Avstrijo pri Brenerskem prelazu 2.16 Povezava med Irsko in Severno Irsko 2.17 Daljnovod St Peter (AT) — Isar (DE) 2.18 Podmorski kabel med jugovzhodno Anglijo in osrednjo Nizozemsko 2.19 Okrepitev povezave med Dansko in Nemčijo, t. j. daljnovod Kasso — Hamburg 2.20 Okrepitev povezav med Dansko in Švedsko 3. Razvoj elektroenergetskih povezav znotraj držav članic 3.1 Povezave na osi vzhod—zahod Danske: povezave med danskim zahodnim (UCTE) in vzhodnim (NORDEL) omrežjem. 3.2 Povezava na osi sever—jug Danske 3.3 Nove povezave v severni Franciji 3.4 Nove povezave v jugozahodni Franciji 3.5 Daljnovod Trino Vercellese (IT) — Lacchiarelle (IT) 3.6 Daljnovod Turbigo (IT) — Rho—Bovisio (IT) 3.7 Daljnovod Voghera (IT) — La Casella (IT) 3.8 Daljnovod S. Fiorano (IT) — Nave (IT) 3.9 Daljnovod Benetke Sever (IT) — Cordignano (IT) 3.10 Daljnovod Redipuglia/Sredipolja (IT) – Udine/Videm Zahod (IT) 3.11 Nove povezave na osi vzhod—zahod Italije 3.12 Daljnovod Tavarnuzze (IT) — Casellina (IT) 3.13 Daljnovod Tavarnuzze IT) — S.Barbara (IT) 3.14 Daljnovod Rizziconi IT) — Feroleto (IT) — Laino (IT) 3.15 Nove povezave na osi sever—jug Italije 3.16 Spremembe na omrežjih zaradi olajšanja priključitve obnovljivih virov energije v Italiji 3.17 Nove povezave za energijo vetra v Italiji 3.18 Nove povezave na severni osi Španije 3.19 Nove povezave na sredozemski osi v Španiji 3.20 Nove povezave na osi Galicija (ES) — Center (ES) 3.21 Nove povezave na osi Center (ES) — Aragón (ES) 3.22 Nove povezave na osi Aragón (ES) — Levante (ES) 3.23 Nove povezave v Andaluziji (ES) 3.24 Daljnovod Pedralva (PT) — Riba d'Ave (PT) in naprave Pedralve 3.25 Daljnovod Recarei (PT) — Valdigem (PT) 3.26 Daljnovod Picote (PT) — Pocinho (PT) line (nadgradnja) 3.27 Sprememba obstoječega daljnovoda Pego (PT) — Cedillo (ES)/Falagueira (PT) in naprave Falagueire 3.28 Daljnovod Pego (PT) — Batalha (PT) in naprave Batalha 3.29 Daljnovod Sines (PT) — Ferreira do Alentejo (PT) I (nadgradnja) 3.30 Nove povezave za energijo vetra na Portugalskem 3.31 Daljnovoda Pereiros (PT) — Zêzere (PT) — Santarém (PT) in naprave Zêzere 3.32 Daljnovoda Batalha (PT) — Rio Maior (PT) I in II (nadgradnje) 3.33 Daljnovod Carrapatelo (PT) — Mourisca (PT) (nadgradnja) 3.34 Daljnovod Valdigem (PT) — Viseu (PT) — Anadia (PT) 3.35 Odmik od obstoječega daljnovoda Rio Maior (PT) — Palmela (PT) k Ribateju (PT) in naprave Ribateje 3.36 Razdelilno—transformatorske postaje Solun (GR), Lamia (GR) and Patras (GR)in povezovalni daljnovodi 3.37 Povezave regij Evija (GR), Lakonija (GR) in Trakija (GR) 3.38 Okrepitev obstoječih povezav obrobnih regij na celinskem delu Grčije 3.39 Daljnovod Tynagh (IE) — Cashla (IE) 3.40 Daljnovod Flagford (IE) — East Sligo (IE) 3.41 Povezave v severovzhodnem in zahodnem delu Španije, zlasti priključitev vetrnih elektrarn na omrežje 3.42 Povezave v Baskiji (ES), Aragonu (ES) in Navari (ES) 3.43 Povezave v Galiciji (ES) 3.44 Povezave v osrednji Švedski 3.45 Povezave v južni Švedski 3.46 Daljnovod Lübeck/Siems (DE) — Görries (DE) 3.47 Daljnovod Lübeck/Siems (DE) — Krümmel (DE) 3.48 Povezave v Severni Irski, glede na medsebojno povezovanje z Republiko Irsko 3.49 Povezave na severozahodu Združenega kraljestva 3.50 Povezave na Škotskem in v Angliji s ciljem večje rabe obnovljivih virov pri proizvodnji električne energije 3.51 Nove povezave z napravami za energijo vetra na morju v Belgiji 3.52 Razdelilno—transformatorska postaja Borssele (NL) 3.53 Postavitev naprav za kompenzacijo jalove moči (NL) 3.54 Daljnovod St. Peter (AT) — Tauern (AT) 3.55 Daljnovod Južno Gradiščansko (AT) — Kainachtal (AT) 4. Razvoj elektroenergetskih povezav z državami nečlanicami 4.1 Daljnovod Neuenhagen (DE) — Vierraden (DE) — Krajnik (PL) 4.2 Povezava Brunsbüttel (DE) — severna Norveška 4.3 Daljnovod S. Fiorano (IT) — Robbia (CH) 4.4 Nova medsebojna povezava Italija —Švica 4.5 Daljnovod Philippi (GR) — Maritsa 3 (Bolgarija) 4.6 Daljnovod Amintaio (GR) — Bitola (Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija) 4.7 Daljnovod Kardia (GR) — Elbasan (Albanija) 4.8 Daljnovod Elbasan (Albania) — Podgorica (Srbija in Črna gora) 4.9 Razdelilno—transformatorska postaja Mostar (Bosna in Hercegovina) in povezovalni daljnovodi 4.10 Razdelilno—transformatorska postaja Ernestinovo (Hrvaška) in povezovalni daljnovodi 4.11 Nove povezave med Grčijo in Albanijo, Bolgarijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo 4.12 Daljnovod Philippi (GR) — Hamidabad (TR) 4.13 Podmorski kabel med severovzhodno/vzhodno Anglijo in južno Norveško 4.14 Daljnovod Eemshaven (NL) — Feda (NO) 4.15 Podmorski kabel med južno Španijo in Marokom (okrepitev obstoječe povezave) 4.16 Povezave za baltski elektroenergetski obroč: Nemčija — Poljska — Rusija — Estonija — Latvija — Litva — Švedska — Finska — Danska — Belorusija 4.17 Povezave južna Finska — Rusija 4.18 Povezava Nemčija — Poljska — Litva — Belorusija — Rusija (vzhodno—zahodna povezava velike moči) 4.19 Povezava Poljska — Litva 4.20 Podmorski kabel med Finsko in Estonijo 4.21 Nove povezave med severno Švedsko in severno Norveško 4.22 Nove povezave med srednjo Švedsko in srednjo Norveško 4.23 Daljnovod Borgvik (S) — Hoesle (NO) – regija Oslo (NO) 4.24 Nove povezave med interkonekcijama UCTE in CENTREL 4.25 Nove povezave med interkonekcijo UCTE/CENTREL in balkanskimi državami 4.26 Povezave in vmesnik med razširjeno interkonekcijo UCTE in Belorusijo, Rusijo in Ukrajino, vključno premestitev visokonapetostnih enosmernih pretvorniških postaj, ki so predhodno obratovale med Avstrijo in Madžarsko, Avstrijo in Češko republiko, in Nemčijo ter Češko republiko 4.27 Povezave v črnomorskem elektroenergetskem obroču: Rusija — Ukrajina — Romunija —Bolgarija — Turčija — Gruzija 4.28 Nove povezave na območju Črnega morja s ciljem, da se zagotovi medsebojno delovanje razširjene interkonekcije UCTE in omrežij v zadevnih državah 4.29 Nove povezave v sredozemskem elektroenergetskem obroču: Francija — Španija — Maroko — Alžirija — Tunizija — Libija — Egipt — bližnjevzhodne države — Turčija — Grčija — Italija 4.30 Podmorski kabel med južno Španijo in severozahodno Alžirijo 4.31 Podmorski kabel med Italijo in Alžirijo 4.32 Nove povezave na območju/regiji Barentsovega morja 4.33 Postavitev naprav za fleksibilno reguliranje prenosnih tokov med Italijo in Slovenijo 4.34 Nova medsebojna povezava Italija —Slovenija 4.35 Podmorski kabel med Italijo in Hrvaško 4.36 Okrepitev povezav med Dansko in Norveško 5. Ukrepanje za izboljšanje delovanje medsebojno povezanih elektroenergetskih omrežij v okviru notranjega trga (Specifikacije še niso opredeljene) PLINOVODNA OMREŽJA 6. Uvedba zemeljskega plina v nove regije 6.1 Razvoj plinovodnih omrežij od Belfasta proti severozahodni regiji Severne Irske (UK) in po potrebi do zahodne obale Irske 6.2 Terminal za LNG v Santa Cruzu na Tenerifu, Kanarski otoki (ES) 6.3 Terminal za LNG v Las Palmasu, Gran Canaria (ES) 6.4 Terminal za LNG v Madeiri (PT) 6.5 Razvoj plinovodnih omrežij na Švedskem 6.6 Povezava med Balearskimi otoki (ES) in celinskim delom Španije 6.7 Visokotlačni odcepni plinovod do Trakije (GR) 6.8 Visokotlačni odcepni plinovod do Korinta (GR) 6.9 Visokotlačni odcepni plinovod do severozahodne Grčije (GR) 6.10 Povezava otokov Lolland (DK) in Falster (DK) 7. Razvoj plinskih povezav za zadovoljitev potreb notranjega trga ali krepitev zanesljivosti oskrbe, vključno priključitev ločenih plinovodnih omrežij 7.1 Dodatni povezovalni plinovod med Irsko in Škotsko 7.2 Medsebojna povezava sever—jug, vključno plinovod Dublin — Belfast 7.3 Kompresorska postaja na plinovodu Lacq (FR) — Calahorra (ES) 7.4 Kompresorska postaja na plinovodu Lacq (FR) — Calahorra (ES) 7.5 Plinovod Perpignan (FR) — Barcelona (ES) 7.6 Povečanje transportne zmogljivosti plinovodov, ki oskrbujejo Portugalsko preko južne Španije in Galicije ter Asturije preko Portugalske 7.7 Plinovod Puchkirchen (AT) — Burghausen (DE) 7.8 Plinovod Andorf (AT) — Simbach (DE) 7.9 Plinovod Wiener Neustadt (AT) — Sopron (HU) 7.10 Plinovod Bad Leonfelden (DE) — Linz (AT) 7.11 Plinovod severozahodna Grčija — Elbasan (AL) 7.12 Povezovalni plinovod Grčija — Italija 7.13 Kompresorska postaja na glavnem plinovodu v Grčiji 7.14 Povezava med omrežjema Avstrije in Češke republike 7.15 Transportni koridor za plin v jugovzhodni Evropi čez Grčijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Srbijo in Črno goro, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Slovenijo in Avstrijo 7.16 Transportni koridor za plin med Avstrijo in Turčijo preko Madžarske, Romunije in Bolgarije 7.17 Povezovalni plinovodi med Združenim kraljestvom, Nizozemsko in Nemčijo, ki povezujejo glavne vire in trge severozahodne Evrope 7.18 Povezava med severovzhodno Nemčijo (območje Berlina) in severozahodno Poljsko (območje Szczecina) z odcepnim plinovodom Schmölln—Lubmin (DE, območje Greifswald) 7.19 Povezava med napravami v Severnem morju ali med napravami na morju Danske in napravami na kopnem v Združenem Kraljestvu 7.20 Okrepitev transportne zmogljivosti med Francijo in Italijo 7.21 Baltski povezovalni plinovod med Dansko — Nemčijo — Švedsko 8. Razvoj zmogljivosti za sprejemanje utekočinjenega zemeljskega plina (LNG) ter za skladiščenje zemeljskega plina 8.1 Terminal za LNG pri Le Verdon—sur—mer (FR, nov terminal) in plinovod do skladišča Lussagner (FR) 8.2 Terminal za LNG pri Fos—sur—mer (FR) 8.3 Terminal za LNG pri Huelvi (ES), povečanje obstoječega terminala 8.4 Terminal za LNG pri Kartageni (ES), povečanje obstoječega terminala 8.5 Terminal za LNG pri Galiciji (ES), nov terminal 8.6 Terminal za LNG pri Bilbau (ES), nov terminal 8.7 Terminal za LNG v regiji Valencija (ES), nov terminal 8.8 Terminal za LNG v Barceloni (ES), povečanje obstoječega terminala 8.9 Terminal za LNG v Sinesu (PT), nov terminal 8.10 Terminal za LNG pri Revithoussi (GR), povečanje obstoječega terminala 8.11 Terminal za LNG na obali severnega Jadranskega morja (IT) 8.12 Terminal za LNG v priobalnem pasu severnega Jadranskega morja (IT) 8.13 Terminal za LNG na obali južnega Jadranskega morja (IT) 8.14 Terminal za LNG na obali Jonskega morja (IT) 8.15 Terminal za LNG na obali Tirenskega morja (IT) 8.16 Terminal za LNG na ligurski obali (IT) 8.17 Terminal za LNG pri Zeebrugge/Dudzele (BE, povečanje obstoječega terminala) 8.18 Terminal za LNG na otoku Grain, Kent (UK) 8.19 Izgradnja drugega terminala za LNG v Grčiji 8.20 Razvoj podzemnih skladišč za plin na Irskem 8.21 Skladišče pri južni Kavali (GR), sprememba namembnosti izčrpanega plinskega polja na morju 8.22 Skladišče pri Lussagnetu (FR, razširitev obstoječe lokacije) 8.23 Skladišče pri Pecoradi (FR, sprememba namembnosti izčrpanega naftnega polja) 8.24 Skladišče v regiji Alzacije (FR, razvoj solnih votlin) 8.25 Skladišče v regiji Center (FR, razvoj skladišča z vodno ravnijo) 8.26 Skladišče na osi sever—jug Španije (nove lokacije) v Kantabriji, Aragonu, Kastiliji in Leónu, Kastiliji — Manči in Andaluziji 8.27 Skladišče na sredozemski osi Španije (nove lokacije) v Kataloniji, Valenciji in Murciji 8.28 Skladišče v Carriçu (PT, nova lokacija) 8.29 Skladišče pri Loenhoutu (BE, razširitev obstoječe lokacije) 8.30 Skladišče pri Stenlille (DK) in Lille Torupu (DK, razširitev obstoječe lokacije) 8.31 Skladišče v Tønderu (DK, nova lokacija) 8.32 Skladišče pri Puchkirchnu (AT, razširitev obstoječe lokacije) vključno s plinovodom do sistema Penta West pri Andorfu (AT) 8.33 Skladišče pri Baumgartnu (AT, nova lokacija) 8.34 Skladišče pri Haidachu (AT, nova lokacija), vključno s plinovodom do evropskega plinovodnega omrežja 8.35 Razvoj podzemnih skladišč za plin v Italiji 9. Razvoj transportnih zmogljivosti za plin (plinovodi za oskrbo s plinom) 9.1 Vzpostavitev in razvoj povezav nordijskega plinovodnega omrežja: Norveška — Danska — Nemčija — Švedska — Finska — Rusija — baltske države — Poljska 9.2 Srednjenordijski plinovod: Norveška, Švedska, Finska 9.3 Severnoevropski plinovod: Rusija, Baltsko morje, Nemčija 9.4 Plinovod iz Rusije v Nemčijo preko Latvije, Litve in Poljske, vključno z razvijanjem podzemnih skladišč za plin v Latviji 9.5 Plinovod Finska—Estonija 9.6 Novi plinovodi iz Alžirije v Španijo in Francijo in z njimi povezano povečanje zmogljivosti notranjih omrežij v teh državah 9.7 Povečanje transportne zmogljivosti plinovoda Alžirija — Maroko — Španija (do Kordove) 9.8 Plinovod Kordova (ES) — Ciudad Real (ES) 9.9 Plinovod Ciudad Real (ES) — Madrid (ES) 9.10 Plinovod Ciudad Real (ES) — sredozemska obala (ES) 9.11 Odcepni plinovodi v Kastiliji (ES) — Manča (ES) 9.12 Podaljški proti severozahodu Španije 9.13 Podmorski plinovod Alžirija — Španija in plinovodi za povezavo do Francije 9.14 Povečanje transportne zmogljivosti od ruskih virov do Evropske unije preko Ukrajine, Slovaške in Češke republike 9.15 Povečanje transportne zmogljivosti od ruskih virov do Evropske unije preko Belorusije in Poljske 9.16 Plinovod Yagal Sud (med plinovodom STEGAL in trikotnikom DE, FR, CH) 9.17 Plinovod SUDAL Vzhod (med plinovodom MIDAL blizu Heppenheima in povezavo Burghausna s plinovodom PENTA v Avstriji) 9.18 Plinovodi od libijskih virov do Italije 9.19 Plinovod od virov v državah Kaspijskega morja do Evropske unije 9.20 Plinovod Grčija — Turčija 9.21 Povečanje transportne zmogljivosti od ruskih virov do Grčije in drugih balkanskih držav preko Ukrajine, Moldavije, Romunije in Bolgarije 9.22 Plinovod St. Zagora (BG) — Ihtiman (BG) 9.23 Povezovalni plinovodi med nemškimi, češkimi, avstrijskimi in italijanskimi plinovodnimi omrežji 9.24 Plinovod od ruskih virov do Italije preko Ukrajine, Slovaške, Madžarske in Slovenije 9.25 Povečanje transportne zmogljivosti plinovoda TENP, ki poteka od Nizozemske skozi Nemčijo do Italije 9.26 Plinovod Taisnieres (FR) — Oltingue (CH) 9.27 Plinovod od Danske do Poljske, po možnosti preko Švedske 9.28 Plinovod Nybro (DK) — Dragør (DK), vključno povezovalni plinovod do skladišča pri Stenlillu (DK) 9.29 Plinovodno omrežje od virov Barentsovega morja do Evropske unije preko Švedske in Finske 9.30 Plinovod od plinskega polja Corrib (IE, na morju) 9.31 Plinovod od alžirskih virov do Italije preko Sardinije z odcepnim plinovodom do Korzike 9.32 Plinovod od virov na Srednjem vzhodu do Evropske unije 9.33 Plinovod od Norveške do Združenega kraljestva 10. Ukrepi za izboljšanje delovanja medsebojno povezanih plinovodnih omrežij v okviru notranjega trga (Specifikacije še niso opredeljene) --------------------------------------------------