ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

V skladu z napovedmi Komisije iz pomladi 2013 naj bi primanjkljaj tudi v letih 2013 in 2014 presegal referenčno vrednost, in sicer naj bi znašal 3,7 % oziroma 3,6 % BDP. Te proračunske napovedi temeljijo na trenutnih politikah, tako da vključujejo proračun za leto 2013, ki ga je parlament potrdil aprila 2013 in ki vključuje ekspanzivne ukrepe tako na strani prihodkov kot na strani odhodkov, pa tudi že načrtovano dokapitalizacijo družbe Air Malta (0,6 % BDP), z učinkom na povečanje neto primanjkljaja v višini 0,3 % BDP. Ekspanzivni ukrepi so le delno izravnani s povišanjem trošarin, izterjavo neplačanih davkov, zmanjšanjem odhodkov in višjimi socialnimi prispevki na podlagi pokojninske reforme leta 2006. Poleg tega se bo prispevek enkratnih ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja, kot jih je opredelila Komisija, h konsolidaciji po letu 2012 močno zmanjšal. Ker se bo primarni primanjkljaj v letih 2013 in 2014 po pričakovanjih nadaljeval, se bo javnofinančni dolg v skladu z napovedjo Komisije iz pomladi 2013 še povečal na 73,9 % BDP leta 2013 in na 74,9 % BDP leta 2014. V letih 2015 in 2016 naj bi javnofinančni primanjkljaj ostal nad referenčno vrednostjo 3 % BDP, delež dolga glede na BDP pa naj bi se do leta 2016 povečal na 75,6 % BDP.
(13)

Na Švedskem je stopnja brezposelnosti mladih, oseb s priseljenskim ozadjem in nizko kvalificiranih delavcev še vedno precej nad stopnjo brezposelnosti preostalega delovno sposobnega prebivalstva in nad povprečjem EU. Švedska je sprejela številne nove primerne ukrepe za rešitev tega problema. Ukrepi, namenjeni vključevanju oseb s priseljenskim ozadjem na trg dela, so že dali prve rezultate, saj se je stopnja brezposelnosti znižala, vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za zmanjšanje vrzeli med stopnjo brezposelnosti te skupine in preostalega prebivalstva. Zaenkrat mladi še niso imeli vidne koristi od teh ukrepov. Vendar je bilo sprejetih ali je v pripravi več obetavnih ukrepov, med njimi „pogodbe za uvajanje v delo“ (posebne zaposlitvene pogodbe za mlade, ki vključujejo izobraževanje) v okviru švedskega modela določanja plač s strani popolnoma neodvisnih socialnih partnerjev. Zelo pomembna so tudi prizadevanja za povečanje obsega vajeništva in drugih oblik poklicnega usposabljanja na delovnem mestu, vendar bodo morala biti ta prizadevanja ambicioznejša, da bi dosegla želeni učinek. Doseči bi bilo treba tudi nadaljnji napredek pri pregledu zakonodaje za zaščito zaposlitve in izkoriščanju prednosti jamstva za mlade. Bolj ciljno usmerjenim ukrepom, namenjenim tistim, ki jih najbolj potrebujejo, bi bilo treba dati prednost pred splošnimi subvencijami. V okviru švedskega sistema jamstva za mlade, ki iščejo delo prek javnega zavoda za zaposlovanje in so brezposelni 90 dni ali več, so mladim na voljo ciljno prilagojene storitve za izboljšanje njihovih možnosti, da najdejo priložnosti za zaposlitev in izobraževanje. Vendar se zdi, da jamstvo za mlade trenutno ni najbolj učinkovito prilagojeno mladim, ki niso vključeni v izobraževanje ali usposabljanje niti niso prijavljeni na zavodu za zaposlovanje. V skladu s priporočilom iz leta 2012 je Švedska naročila študijo učinkov znižane stopnje DDV za restavracije in gostinske storitve na cene, plače in zaposlovanje mladih, katere prehodni rezultati naj bi bili znani januarja 2014, končne ugotovitve pa leta 2016. Ti rezultati bodo pomembni, saj so bili izraženi pomisleki o stroškovni učinkovitosti tega ukrepa.
Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu, verjeten. Na splošno je skladen z spomladansko napovedjo služb Komisije iz leta 2012, čeprav slednja predpostavlja nekoliko višjo rast realnega BDP v letu 2012. Izrecni namen proračunske strategije iz programa za stabilnost je zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Vmesna koraka k temu sta dosledno izvrševanje proračuna za leto 2012 in zmanjšanje nominalnega primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2013, kar je rok za odpravo čezmernega primanjkljaja, ki ga je določil Svet. Vendar se lahko zgodi, da cilj za nominalni primanjkljaj v letu 2013 ne bo dosežen v skladu z načrti. V programu za stabilnost je bil spremenjen srednjeročni proračunski cilj, in sicer iz skoraj uravnoteženega proračuna v strukturni primanjkljaj 0,5 % BDP, ki po predvidevanjih ne bo dosežen v programskem obdobju. Novi srednjeročni proračunski cilj ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Glede na (ponovno izračunani) strukturni proračunski saldo (5) znaša povprečna letna fiskalna konsolidacija za obdobje 2010–2013 do 1,3 % BDP, kar znatno presega zahtevano stopnjo, ki jo je priporočil Svet, pri čemer je preostala fiskalna konsolidacija nekoliko preložena na leto 2013. Doseganje cilja za leto 2013 je negotovo, saj so lahko predlagani ukrepi na strani prihodkov neuspešni; hkratno izvajanje vseh manj obsežnih ukrepov je lahko težavno in v preteklosti so bili ciljni primanjkljaji večkrat spremenjeni navzgor.

Poleg tega se lahko druge splošne omejitve porabe izkažejo za nevzdržne na srednji rok. V letih 2014 in 2015 je znašal povprečni fiskalni napor 0,3 % BDP letno, kar je manj od zahtevane 0,5-odstotne prilagoditve za države, ki še niso dosegle srednjeročnega proračunskega cilja. Vendar naj bi bila v skladu s programom za stabilnost stopnja rasti javnofinančnih odhodkov ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov glede prihodkov skladna z referenčno vrednostjo za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast v zadnjih letih programa za stabilnost. Javni dolg naj bi bil še naprej precej pod 60 % BDP. Kljub temu, da je Slovaška sprejela zakonodajo o ustanovitvi fiskalnega sveta, ta do zdaj še ni bil ustanovljen, prav tako pa niso bila sprejeta zakonodaja o zgornjih mejah odhodkov.
Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, za obdobje 2012–2014 optimističen. Čeprav vsebuje velik popravek navzdol pri predvideni prihodnji rasti, je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu za stabilnost, še vedno izpostavljen negativnim tveganjem, ki se nanašajo zlasti na razvoj domačega povpraševanja v obdobju 2012–2013. Namen proračunske strategije, opisane v programu za stabilnost, je do leta 2012 odpraviti čezmerni primanjkljaj, do leta 2014 doseči srednjeročni proračunski cilj in ga ohraniti tudi leta 2015. Program za stabilnost potrjuje prejšnji srednjeročni proračunski cilj uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu, ki ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Predvideno odpravljanje čezmernega primanjkljaja je skladno z rokom, ki je bil določen v priporočilu Sveta, izdanem 13. julija 2010 v okviru postopka o čezmernem primanjkljaju. Na podlagi (ponovno izračunanega) strukturnega uravnoteženega proračuna (5) je povprečni letni fiskalni napor, načrtovan v višini 1,5 % BDP za obdobje 2011–2012, enak naporu, ki ga priporoča Svet. Predvideno približevanje srednjeročnemu cilju leta 2013 je zadovoljivo, saj je v skladu s spomladansko napovedjo služb Komisije iz leta 2012 in programom za stabilnost višje od 0,5-odstotne referenčne vrednosti iz Pakta za stabilnost in rast.

Ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov glede prihodkov stopnja rasti javnofinančnih odhodkov ustreza referenčni vrednosti za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast v obdobju 2013–2014, vendar ne v letu 2015. Obstajajo tveganja glede proračunskih ciljev programa za stabilnost, povezana z makroekonomskim scenarijem, ki se za obdobje 2012–2014 zdi optimističen, in načrtovano konsolidacijo leta 2013, ki deloma temelji na nenatančno določenih ukrepih. V skladu s programom za stabilnost se bo razmerje med dolgom in BDP, ki je leta 2011 znašalo 71,6 %, leta 2012 povečalo na 72,1 %, potem pa se bo postopno zmanjševalo ter doseglo leta 2015 65,4 %. Ciper bo glede cilja zmanjšanja dolga iz Pakta za stabilnost in rast med letoma 2013 in 2015 v prehodnem obdobju, načrti, predstavljeni v programu za stabilnost, pa bi morali zagotoviti zadosten napredek pri doseganju skladnosti z navedenim ciljem. Vendar pa pri tej napovedi obstajajo tveganja, povezana z morebitnim reševanjem finančnih družb.
(17)

Obstoječe omejitve pri zagotavljanju strokovnih storitev so velika ovira nadaljnji rasti, zlasti v gradbeništvu, prometu in zdravstvu. Vlada je napovedala, da namerava za polovico zmanjšati regulacijo strokovnih storitev, in sicer kar zadeva zahteve o izobrazbi in pridobivanje licenc. Kljub prizadevanjem je upravno breme za podjetja še vedno visoko, javna uprava pa ni dovolj učinkovita. Glavni razlogi za zaskrbljenost so visoki stroški skladnosti, zapletena in nestabilna davčna zakonodaja, pomanjkljivo izvrševanje pogodb, dolgotrajni in težavni postopki za pridobivanje licenc in dovoljenj, evidentiranje nepremičnin in prostorska zakonodaja. Sodni postopki in drugi pravni ukrepi so dolgotrajni, veliko je nerešenih zadev.
(2)

Obstoječa omejevalna merila upravičenosti, ki so jih uvedli ponudniki plačilnih storitev za odprtje plačilnih računov in presegajo zakonska določila, lahko preprečujejo poln dostop do pravice do prostega pretoka oseb v Uniji. Poleg tega pomanjkanje dostopa do plačilnih računov potrošnikom preprečuje dostop do uveljavljenega trga finančnih storitev ter s tem zmanjšuje finančno in socialno vključenost, pogosto v škodo najbolj ranljivemu delu prebivalstva. Potrošniki imajo tako tudi otežen dostop do osnovnega blaga in storitev. Zato je treba določiti načela za dostop do osnovnih plačilnih računov, ki je ključnega pomena pri spodbujanju socialne vključenosti in kohezije, da se potrošnikom omogoči vsaj dostop do skupnega sklopa osnovnih plačilnih storitev.
3.

Države članice se spodbujajo, naj v strateški raziskovalni program in v izvedbeni načrt vključijo naslednje ukrepe: (a) opredelitev in izmenjava informacij o zadevnih nacionalnih programih in raziskovalnih dejavnostih; (b) krepitev zmogljivosti za skupno napovedovanje in tehnološko ocenjevanje; (c) izmenjava informacij, virov, najboljših praks, metodologij in smernic; (d) določitev področij ali raziskovalnih dejavnosti, ki bi imele korist od usklajevanja in krepitve takega usklajevanja; (e) določitev področij ali raziskovalnih dejavnosti, ki bi imele korist od skupnih razpisov za zbiranje predlogov ali od združevanja sredstev; (f) opredelitev načinov za skupno izvajanje raziskav na področjih iz točke (e); (g) zagotavljanje usklajevanja, razvijanje sinergij z obstoječimi in prihodnjimi programi in pobudami za financiranje raziskav in inovacij v Uniji ter preprečevanje podvajanja z obstoječimi in prihodnjimi pobudami Unije na tem področju; (h) upoštevanje spreminjajočih se potreb mest in mestnega prebivalstva pri določitvi ciljev raziskovalnih programov na področju urbanega razvoja; (i) souporaba, kjer je primerno, obstoječe raziskovalne infrastrukture ali razvoj novih zmogljivosti, kot so usklajene zbirke podatkov, ali popis in razvoj modelov za preučevanje urbanih procesov; (j) spodbujanje boljšega sodelovanja znotraj javnega sektorja ter med javnim in zasebnim sektorjem in odprt inovacijski proces med različnimi raziskovalnimi dejavnostmi ter izobraževalnim in poslovnim sektorjem v zvezi z urbanim razvojem, ob hkratnem zagotavljanju širokega sodelovanja zadevnih zainteresiranih strani, kot so lokalni organi in civilna družba; (k) izmenjava in širjenje znanja, inovacij in interdisciplinarnih metodoloških pristopov ter ugotavljanje in odstranjevanje ovir v sistemu raziskav in inovacij, ki preprečujejo, da bi družbeno koristne inovativne rešitve hitreje prišle na trg; (l) zagotavljanje ustreznih znanstvenih informacij za raven oblikovanja politike na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravni Unije; (m) vzpostavljanje omrežij med središči, namenjenimi urbanim raziskavam, vključno s središči izven ERA.
(8)

Izkušnje v prvem desetletju eura so na splošno izpostavile številne prednosti enotne valute. Vendar je zaradi svetovne krize v letu 2009 prišlo do obsežnega krčenja, katerega posledica je bila, da je BDP euroobmočja padel pod raven iz leta 2006. Čeprav je v letu 2010 ta BDP spet zrasel, proizvodnja še vedno ostaja pod tisto iz leta 2007. Posledično se je brezposelnost v euroobmočju povečala s 7,6 % v letu 2007 na 10,1 % v letu 2010. Stanje javnih financ v euroobmočju se je poslabšalo, kar je sprožilo pomembno ponovno oceno tveganj glede državnih dolgov v nekaterih državah članicah euroobmočja in privedlo do tveganj za makrofinančno stabilnost. Rast zdaj okreva z neskladji med državami članicami, kar odraža strukturne in ciklične razlike. Kriza je sprožila zmanjšanje makroekonomskih neravnovesij, ki so se razvila pred njo. Vendar še ni jasno, če bo to zadostno in vzdržno.
(13)

Za trg dela so značilne številne togosti, ki znatno ne spodbujajo iskanja zaposlitve, in sicer: čas trajanja prejemanja nadomestila za brezposelnost je neomejen; visoke efektivne mejne davčne stopnje in visoki davčni primež (zlasti za nizko plačane delavce); ter kombinacija ukinitve nadomestil socialne pomoči in visokega obdavčenja ob zaposlitvi. Poleg tega več možnosti predčasnega upokojevanja za starejše delavce zagotavlja spodbude za zapuščanje trga dela pred zakonsko določeno upokojitveno starostjo 65 let. Nadaljnja reforma aktivnih politik trga dela in širitev njihovega področja uporabe, da bi zajeli tudi delavce, starejše od 50 let, bi pomagali zvišati splošno stopnjo zaposlenosti in okrepili spodbude za iskanje zaposlitve. Poleg tega bi nadaljnje znižanje zneska in skrajšanje časa prejemanja nadomestila za brezposelnost mlade delavce bolj spodbudila za vstop na trg dela. Strožja merila za zgodnje upokojevanje bi spodbudila starejše delavce, da bi ostali delovno aktivni, starejše delavce, ki nekaj časa niso bili zaposleni, pa da bi se vrnili na trg dela. Poleg tega je stopnja zaposlenosti državljanov, ki niso iz EU, (40,9 %), kar je precej nižje od povprečja EU.
(10)

Na podlagi ocene posodobljenega programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 je Svet mnenja, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu za stabilnost, realističen. Srednjeročna proračunska strategija programa za stabilnost je vzpostaviti nominalni splošni javnofinančni primanjkljaj pod referenčno vrednostjo 3 % BDP do roka iz priporočila Sveta z dne 3. decembra 2010. V programu za stabilnost so zastavljeni cilji primanjkljaja v višini 10 % BDP v letu 2011, 8,6 % v letu 2012, 7,2 % v letu 2013, 4,7 % v letu 2014 in 2,8 % ob koncu obdobja programa za stabilnost leta 2015. Ta potek podpirajo ukrepi za konsolidacijo v višini 3,8 % BDP, ki bodo izvršeni s proračunom za leto 2011, širši ukrepi za konsolidacijo v višini 5,9 % BDP, ki so predvideni v letih 2012–2014, ter nadaljnji nedoločeni ukrepi za konsolidacijo v višini več kot 1 % BDP v letu 2015. V programu za stabilnost je ponovno določen srednjeročni cilj za proračunski položaj v višini – 0,5 % BDP, ki se ne doseže v obdobju programa za stabilnost. V skladu z zadnjo oceno Komisije so tveganja kar zadeva dolgoročno vzdržnost javnih financ visoka. Doseganje zadostnih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in nadaljnja reforma irskega sistema socialnega varstva sta potrebna za povečanje vzdržnosti javnih financ.
1.

V skladu z načelom enakega obravnavanja in nediskriminacije med lastnimi državljani in državljani drugih držav članic, ki so uveljavljali pravico do prostega gibanja v skladu s členom 39 Pogodbe, se ugodnosti glede pokojnin, ki jih imajo lastni delavci (zaposlene in samozaposlene osebe) na podlagi konvencije o socialni varnosti s tretjo državo, načeloma dodelijo tudi delavcem (zaposlenim ali samozaposlenim osebam), ki so državljani drugih držav članic in so v objektivnem smislu v enakem položaju.
(15)

Medijska pismenost pomeni tudi vključenost in državljansko udeležbo v današnji informacijski družbi. Predstavlja temeljno sposobnost ne samo za mlade, ampak tudi za odrasle in starejše, starše, učitelje in zaposlene v medijih. S pomočjo interneta in digitalne tehnologije lahko vedno več Evropejcev ustvarja in razširja slike, informacije in vsebine. Medijska pismenost danes velja za eno od glavnih pripomočkov za aktivno in polno državljansko udeležbo, ki preprečuje in zmanjšuje tveganje izključenosti iz življenja v skupnosti.
7.

Ne glede na obveznosti upravljavcev podatkov v skladu z direktivo št. 95/46/ES in direktivo št. 2002/58/ES države članice zagotovijo, da upravljavci za vsako od aplikacij razvijejo in objavijo strnjene, natančne in razumljive informacije. Te informacije vsebujejo najmanj: (a) ime in naslov upravljavcev; (b) namen aplikacije; (c) katere podatke bo obdelovala aplikacija, zlasti če bo obdelovala osebne podatke, in ali bo mesto oznak nadzirano; (d) povzetek ocene učinka na varstvo zasebnosti in podatkov; (e) morebitna tveganja za zasebnost, ki so povezana z uporabo oznak v aplikaciji, in ukrepe, ki jih lahko posamezniki sprejmejo za ublažitev teh tveganj.
(6)

Za zagotovitev reprezentativnega vzorčenega lota je treba upoštevati postopke vzorčenja, kakor so določeni v delu B Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 333/2007 z dne 28. marca 2007 o metodah vzorčenja in analize za uradni nadzor vsebnosti svinca, kadmija, živega srebra, neorganskega kositra, 3-MCPD in benz(o)pirena v živilih (1). Analiza vzorcev se izvaja v skladu s točko 1 in 2 Priloge III k Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (2).
(3)

Opravljena so bila posvetovanja z Znanstvenim odborom za toksičnost, ekotoksičnost in okolje in okolje (SCTEE), ki je o ocenah tveganja, ki so jih pripravile poročevalke, izdal svoja mnenja. Mnenja so objavljena na spletni strani Znanstvenega odbora.
SL Uradni list Evropske unije L 68/40

PRIPOROČILO SVETA

z dne 8. marca 2005

o imenovanju člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke

(2005/207/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti členov 112(2)(b) in 122(4) Pogodbe ter členov 11.2 in 43.3 Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke,

ob upoštevanju naslednjega:

Mandat g. Tommasa PADOA-SCHIOPPE se izteče 31. maja 2005. Treba je imenovati člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke –

PRIPOROČA:

da se g. Lorenzo BINI SMAGHI imenuje za člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke za dobo osmih let z veljavnostjo od 1. junija 2005.

To priporočilo se predloži v odločitev voditeljem držav ali vlad držav članic, katerih valuta je euro, po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom Evropske centralne banke.

To priporočilo se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
(2)

Oblika, struktura in raven prejemkov direktorjev so vprašanja, ki sodijo v pristojnost družb in njihovih delničarjev. To bi moralo olajšati zaposlovanje in zadržanje direktorjev, ki imajo kvalitete, potrebne za vodenje družbe. Vendar pa so prejemki eno od ključnih področij, kjer imajo izvršni direktorji lahko navzkrižje interesov in na katerem je treba ustrezno upoštevati interese delničarjev. Sistemi prejemkov bi zato morali biti podvrženi primernemu nadzoru upravljanja družb, ki bi moral temeljiti na ustreznih pravicah do obveščanja. Pri tem je pomembno, da se v celoti upošteva raznolikost sistemov upravljanja družb v Skupnosti, ki odražajo različne poglede, ki jih imajo države članice na vloge družb in organov, odgovornih za določanje politike prejemkov direktorjev in prejemkov posameznih direktorjev.
1.

v členu 11 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: „2. NCB lahko odobrijo odstopanja od katerih koli naslednjih zahtev za statistično poročanje, ki se nanašajo na obrestne mere in obseg poslov iz naslova posojil nefinančnim družbam, ki so zavarovana s premoženjem ali jamstvi: (a) kazalniki 62 do 79 v tabeli 3 v Dodatku 2 k Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1072/2013 (ECB/2013/34) in (b) kazalniki 81, 83 in 85 v tabeli 4 v Dodatku 2 k Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1072/2013 (ECB/2013/34), če nacionalni agregirani obseg poslov iz naslova vseh posojil v ustrezni kategoriji velikosti posojila in kategoriji začetnega obdobja določitve obrestne mere, kakor je določeno pri kazalnikih 37 do 54 v tabeli 2 v Dodatku 2 k Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1072/2013 (ECB/2013/34), predstavlja manj kot: (i) 10 % nacionalnega agregiranega obsega poslov iz naslova vsote vseh posojil v isti kategoriji velikosti posojila in (ii) 2 % agregiranega obsega poslov v euroobmočju v isti kategoriji velikosti posojila in začetnega obdobja določitve obrestne mere. Odstopanja, ki jih odobrijo NCB v skladu s tem odstavkom, ne posegajo v člen 4 Uredbe (EU) št. 1072/2013 (ECB/2013/34).“;
(1)

Preglednost poročanja in izmenjave informacij znotraj Eurosistema v okviru opravljanja storitev Eurosistema na področju upravljanja rezerv v eurih za centralne banke in države zunaj euroobmočja ter za mednarodne organizacije bi bilo treba še povečati, da bi prispevala k doslednejšemu pristopu Eurosistema do strank storitev Eurosistema na področju upravljanja rezerv in boljši analizi delovanja teh storitev. Stranke storitev Eurosistema na področju upravljanja rezerv, ki ne soglašajo z razkritjem svoje identitete centralnim bankam Eurosistema in s tem ne prispevajo k preglednosti pri poročanju in izmenjavi informacij znotraj Eurosistema, ne bi smele biti deležne preferenčnega obrestovanja stanja denarnih sredstev, ki se ponuja za investiranje na stopnji 1.
(4)

Čeprav so za izvajanje zadevnih opcij in diskrecijskih pravic v zvezi z manj pomembnimi institucijami primarno odgovorni pristojni nacionalni organi, ECB njena krovna nadzorna vloga v EMN omogoča, da spodbuja skladno izvajanje opcij in diskrecijskih pravic v zvezi s pomembnimi in manj pomembnimi institucijami, kadar je primerno. To zagotavlja, da (a) se bonitetni nadzor vseh kreditnih institucij v sodelujočih državah članicah izvaja usklajeno in učinkovito, (b) se enotni pravilnik za finančne storitve uporablja skladno za vse kreditne institucije v sodelujočih državah članicah ter (c) so vse kreditne institucije predmet nadzora najvišje kakovosti.
17.

Transakcije z obveznostmi (konsolidirane) [2A.17] je enako konsolidirane transakcije z denarnim zlatom in PPČ (F.1) [2A.18] plus transakcije z gotovino in vlogami (F.2) [2A.19] plus transakcije s kratkoročnimi dolžniškimi vrednostnimi papirji (F.31) [2A.20] plus transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi vrednostnimi papirji (F.32) [2A.21] plus transakcije s kratkoročnimi posojili (F.41) [2A.22] plus transakcije z dolgoročnimi posojili (F.42) [2A.23] plus transakcije z lastniškim kapitalom in delnicami ali enotami investicijskih skladov (F.5) [2A.24] plus transakcije s shemami zavarovanja ter pokojninskimi in standardiziranimi jamstvenimi shemami (F.6) [2A.25] plus transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti in delniškimi opcijami za zaposlene (F.7) [2A.26] plus transakcije z drugimi obveznostmi [2A.27], prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.
1.

v členu 2 se dodajo naslednje opredelitve pojmov: „25. ‚Svetovalna skupina za tržne infrastrukture za vrednostne papirje in zavarovanje‘ ali ‚AMI SeCo‘ pomeni svetovalni organ, katerega naloga je svetovati Eurosistemu o zadevah, povezanih s kliringom in poravnavo vrednostnih papirjev, upravljanjem zavarovanja in T2S, ter katerega mandat je objavljen na spletni strani ECB; 26. ‚Odbor za tržno infrastrukturo‘ ali ‚MIB‘ pomeni organ upravljanja, katerega naloga je podpirati Svet ECB z zagotavljanjem, da se tržne infrastrukture in platforme Eurosistema na področjih denarne poravnave, poravnave vrednostnih papirjev in upravljanja zavarovanja ohranjajo in razvijajo skladno s cilji Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) po Pogodbi, poslovnimi potrebami ESCB, tehnološkim napredkom ter veljavnimi regulativnimi in pregledniškimi zahtevami; 27. ‚Odbor za tržno infrastrukturo in plačila‘ ali ‚MIPC‘ pomeni odbor Eurosistema, ki je zadolžen za pomoč organom odločanja Eurosistema pri izpolnjevanju statutarne dolžnosti ESCB, da podpira nemoteno delovanje plačilnih sistemov, vključno z vidiki neprekinjenega poslovanja, ali naslednika tega odbora.“;