SL Uradni list Evropske unije L 55/57

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 10. februarja 2005

o določitvi pravil za izvajanje Odločbe št. 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov Skupnosti in o izvajanju Kjotskega protokola

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 247)

(2005/166/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE -

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe št. 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov Skupnosti in o izvajanju Kjotskega protokola (1) ter zlasti členov 3(3), 4(2), 5(6) in 8(3),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Informacije, ki jih je treba letno sporočiti Komisiji, so nujno potrebne za oceno dejanskega napredka na poti k izpolnjevanju obveznosti Skupnosti in njenih držav članic v zvezi z omejevanjem ali zmanjševanjem vseh emisij toplogrednih plinov v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in Kjotskim protokolom ter za pripravo letnih poročil Skupnosti v skladu z obveznostmi iz UNFCCC in Kjotskega protokola.

(2) Komisija mora pregledati elemente, navedene v členu 4(1) te odločbe, ali se v skladu s pregledom UNFCCC evidence Skupnosti zahtevajo dodatni elementi, in sprejeti potrebne spremembe v skladu s postopkom, navedenim v členu 9(2) Odločbe št. 280/2004/ES, ki od držav članic zahteva, da o teh elementih v skladu s členom 3(1) Odločbe št. 280/2004/ES poročajo v svojih naslednjih poročilih.

(3) Informacije, ki jih je treba Komisiji sporočiti vsaki dve leti, so nujno potrebne za ocenjevanje načrtovanega napredka Skupnosti in njenih držav članic na poti k izpolnitvi njihovih obveznosti v skladu z UNFCCC in Kjotskim protokolom.

(4) Komisija mora pregledati Prilogo II in Prilogo III ter do 1. januarja 2007 sprejeti vse potrebne spremembe v skladu s postopkom, navedenim v členu 9(2) Odločbe št. 280/2004/ES.

(5) Komisija bo po posvetu z zadevno državo članico in v skladu z načeli, določenimi v tej odločbi, pripravila ocene za manjkajoče podatke v evidenci države članice, da se zagotovi popolnost evidence navedene države članice ter evidence Skupnosti v skladu s smernicami UNFCCC za poročanje pri letnih seznamih in revidiranimi smernicami IPCC iz leta 1996 za nacionalne evidence toplogrednih plinov.

(6) Države članice in Komisija pripravijo svoja poročila o predstavitvi napredka, doseženega do leta 2005, v skladu s smernicami UNFCCC za poročanje v nacionalnih poročilih in smernicami v skladu s členom 7 Kjotskega protokola.

(7) Države članice in Komisija pripravijo svoja poročila o dodatnih obdobjih, določenih v Marakeških sporazumih, za izpolnitev obveznosti po izteku tega obdobja v skladu s smernicami iz člena 7 Kjotskega protokola.

(8) Postopki in časovni okviri za sodelovanje in koordinacijo med državami članicami ter Skupnostjo v zvezi z obveznostmi iz Odločbe št. 280/2004/ES, določenimi v tej odločbi, bodo zagotovili pravočasno in učinkovito izvajanje teh obveznosti.

(9) Ukrepi, predvideni v tej odločbi, so v skladu z mnenjem Odbora, ki je naveden v členu 9 Odločbe št. 280/2004/ES —

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

POGLAVJE I

Vsebina

Člen 1

Vsebina

Ta Odločba določa pravila za izvajanje Odločbe št. 280/2004/ES o:

(a) sporočanju informacij, navedenih v členu 3(1) in (2) Odločbe št. 280/2004/ES, v skladu s členom 3(3) navedene odločbe;

(b) vzpostavitvi sistema evidenc Skupnosti v skladu s členom 4(2) Odločbe št. 280/2004/ES;

(c) zahtevah poročanja v zvezi s predstavitvijo napredka, kakor je zahtevano v členu 3(2) Kjotskega protokola, in poročanja v zvezi z dodatnim obdobjem, določenim v Marakeških sporazumih za izpolnitev obveznosti v skladu s členom 5(6) Odločbe št. 280/2004/ES;

(d) postopkih in časovnih okvirih za sodelovanje in koordinacijo obveznosti, navedenih v členu 8(1) Odločbe št. 280/2004/ES, v skladu s členom 8(3) navedene odločbe.

POGLAVJE II

Poročanje držav članic

Oddelek 1

Letna poročila

Člen 2

Določitev in napotki za poročanje

1. Države članice določijo informacije, ki jih bodo sporočale na podlagi člena 3(1) Odločbe št. 280/2004/ES, v skladu z:

(a) revidiranimi smernicami Medvladnega foruma za spremembo podnebja (IPCC) iz leta 1996 za nacionalne evidence toplogrednih plinov, v nadaljnjem besedilu „revidirane smernice IPCC iz leta 1996 za nacionalne evidence toplogrednih plinov“;

(b) napotki IPCC za dobro prakso in obvladovanje negotovosti pri nacionalnih evidencah toplogrednih plinov, v nadaljnjem besedilu „napotki IPCC za dobro prakso“;

(c) napotki IPCC za dobro prakso pri rabi zemljišč, spremembi rabe zemljišč in gozdarstvu (LULUCF), v nadaljnjem besedilu „napotki IPCC za dobro prakso pri LULUCF“.

2. Države članice pošljejo Komisiji informacije, ki jih je treba sporočiti v skladu s členom 3(1) Odločbe št. 280/2004/ES, z izvodom za Evropsko agencijo za okolje v skladu s:

(a) smernicami za pripravo nacionalnih poročil pogodbenic iz Priloge I h Konvenciji, dela I: smernice za poročanje UNFCCC pri letnih seznamih, v nadaljnjem besedilu „smernice UNFCCC za poročanje pri letnih seznamih“;

(b) smernicami za pripravo informacij, zahtevanih v členu 7 Kjotskega protokola, v nadaljnjem besedilu „smernice v skladu s členom 7 Kjotskega protokola“.

3. Popolno poročilo o nacionalni evidenci iz člena 3(1), drugega pododstavka Odločbe št. 280/2004/ES mora biti izdelano v skladu s strukturo poročanja pri nacionalnih evidencah, določeno v smernicah UNFCCC za poročanje pri letnih seznamih.

Člen 3

Poročanje v skladu s členom 3(1)(d) Odločbe št. 280/2004/ES

1. V skladu s členom 3(3) Kjotskega protokola in ustreznimi odločbami, sprejetimi na podlagi tega protokola, ter za namen člena 3(1)(d) Odločbe 280/2004/ES države članice poročajo o antropogenih emisijah toplogrednih plinov iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov zaradi spremembe rabe zemljišč in gozdarskih dejavnosti iz člena 3(3) Kjotskega protokola za leta od 1990 do predzadnjega leta.

Države članice, ki si bodo izbrale gospodarjenje z gozdovi, gospodarjenje s polji, gospodarjenje s pašniki ali ponovno vegetacijo v skladu s členom 3(4) Kjotskega protokola, dodatno poročajo o antropogenih emisijah toplogrednih plinov iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov za vsako izbrano dejavnost za leta od 1990 do predzadnjega leta.

Države članice te podatke jasno razločujejo od ocen antropogenih emisij iz virov, navedenih v Prilogi A h Kjotskem protokolu.

2. Države članice zagotovijo informacije iz odstavka 1 v svojih poročilih, ki jih morajo predložiti od 15. januarja 2010 naprej.

Člen 4

Poročanje v skladu s členom 3(1)(f) Odločbe št. 280/2004/ES

1. Države članice za namen člena 3(1)(f) Odločbe št. 280/2004/ES sporočajo:

(a) opis institucionalnih ureditev države članice za pripravo evidenc in opis postopka za pripravljanje evidence;

(b) opis uporabljenih metodologij in virov podatkov, vključno s podatki o uporabljenih metodah, ter vrst podatkov o dejavnostih in emisijskih faktorjev, uporabljenih za ključne vire Skupnosti, kakor jih Komisija letno določi do 31. oktobra v skladu s Poglavjem 7 napotkov IPCC za dobro prakso in Poglavjem 5 napotkov IPCC za dobro prakso pri LULUCF. Države članice te informacije zagotovijo s sklicevanjem na oddelke v poročilu o nacionalni evidenci ali v tabelaričnem formatu iz Priloge I k tej odločbi;

(c) informacije o programu zagotavljanja kakovosti in nadzora kakovosti države članice, vključno s cilji glede kakovosti ter načrtom za zagotavljanje kakovosti in nadzor kakovosti evidence;

(d) splošno oceno negotovosti;

(e) splošno oceno popolnosti z obravnavo geografske pokritosti države članice in morebitnimi vrzelmi v predloženi evidenci;

(f) primerjavo sektorskega pristopa z referenčnim pristopom;

(g) vse odzive na pregled UNFCCC prejšnjih nacionalnih evidenc, prejetih po predložitvi prejšnje nacionalne evidence, in informacije o vseh ponovnih izračunih;

(h) opis in razlago preteklih trendov emisij.

2. Za informacije, ki jih je treba zagotoviti v skladu s točkami od (a) do (e) odstavka 1, lahko države članice navedejo, da v teh oddelkih poročila o nacionalnih evidencah ni nobenih sprememb.

Člen 5

Poročanje v skladu s členom 3(1)(g) Odločbe št. 280/2004/ES

(1) Informacije iz nacionalnega registra, navedene v členu 3(1)(g) Odločbe št. 280/2004/ES, vključujejo informacije, ki se zahtevajo v skladu s smernicami člena 7 Kjotskega protokola.

Člen 6

Poročanje v skladu s členom 3(1)(h) Odločbe št. 280/2004/ES

Informacije o pravnih osebah iz člena 3(1)(h) Odločbe št. 280/2004/ES vključujejo seznam pravnih oseb, ki jim je država članica dovolila enote dodeljene količine (AAU), enote odstranjenih količin (RMU), enote zmanjšanja emisij (ERU), potrjena zmanjšanja emisij (CER), vključno z začasnimi CER (tCER) in dolgotrajnimi CER (lCER).

Člen 7

Poročanje v skladu s členom 3(1)(j) Odločbe 280/2004/ES

Informacije o kazalcih iz člena 3(1)(j) Odločbe št. 280/2004/ES:

(a) vključujejo vrednosti za prednostne kazalce, navedene v tabeli II-1 v Prilogi II, do 15. januarja 2005 in vsako naslednje leto;

(b) bi morale vključevati vrednosti za dodatne prednostne kazalce, navedene v tabeli II-2 v Prilogi II, do 15. januarja 2005, in morajo vključevati navedene vrednosti do 15. januarja 2006 in vsako naslednje leto;

(c) bi morale vključevati vrednosti za dopolnilne kazalce, navedene v tabeli II-3 v Prilogi II, do 15. januarja 2005 in vsako naslednje leto.

Oddelek 2

Dvoletna poročila

Člen 8

Napotki za poročanje

Države članice sporočajo informacije, navedene v členu 3(2) Odločbe št. 280/2004/ES, v skladu s smernicami za pripravo nacionalnih poročil pogodbenic iz Priloge I h Konvenciji, dela II: smernice za poročanje UNFCCC v nacionalnih poročilih, v nadaljnjem besedilu „smernice UNFCCC za poročanje v nacionalnih poročilih“, in smernice v skladu s členom 7 Kjotskega protokola.

Člen 9

Poročanje v skladu s členom 3(2)(a) Odločbe št. 280/2004/ES

Informacije o nacionalnih politikah in ukrepih iz člena 3(2)(a) Odločbe št. 280/2004/ES vključujejo:

(a) seznam tistih politik in ukrepov, ki so se v poročevalnem obdobju iztekli ali so bili preklicani;

(b) opis dejanskega in pričakovanega medsebojnega delovanja z drugimi pomembnimi politikami in ukrepi ter s pomembnimi politikami in zakonodajo Skupnosti;

(c) kazalce za projekcije za leta 2005, 2010, 2015 in 2020, kakor so navedeni v Prilogi III te odločbe.

Člen 10

Poročanje v skladu s členom 3(2)(b) Odločbe št. 280/2004/ES

1. Za namen člena 3(2)(b) Odločbe št. 280/2004/ES države članice jasno opredelijo svoje projekcije „z ukrepi“ in projekcije „z dodatnimi ukrepi“ ter politike in ukrepe, ki jih projekcije vsebujejo.

Projekcija „z ukrepi“ vključuje izvedene ter sprejete politike in ukrepe. Projekcija „z dodatnimi ukrepi“ vključuje načrtovane politike in ukrepe.

Države članice lahko vključijo informacije o projekcijah „brez ukrepov“ kot del svojih projekcij „z ukrepi“ in projekcij „z dodatnimi ukrepi“. Projekcija „brez ukrepov“ izključuje vse politike in ukrepe, ki so bili izvedeni, sprejeti ali načrtovani po letu, izbranem kot začetno leto za to projekcijo.

2. Opisi metodologij, modelov, temeljnih predpostavk in ključnih vnosnih in izhodnih parametrov iz člena 3(2)(b)(iv) Odločbe št. 280/2004/ES vključujejo, kadar se uporabljajo, obvezne parametre, določene v točki 1 Priloge IV k tej odločbi.

Države članice je treba spodbujati, da poročajo o parametrih pri projekcijah, ki so na seznamu priporočenih parametrov, navedenem v točki 2 Priloge IV k tej odločbi.

Države članice izvajajo analizo občutljivosti svojih projekcij, ki je usmerjena na ključne vnosne spremenljivke v njihovih projekcijskih modelih.

Države članice je treba spodbujati, da opredelijo visok, srednji in nizek scenarij za ključne vnosne spremenljivke in kvantificirajo predvidene emisije za te scenarije. Države članice je treba nadalje spodbujati, da vključijo merilo robustnosti njihovega napovedovalnega modela in njegovih metod, ki se uporabljajo za ocenjevanje. Države članice lahko uporabljajo tudi scenarije z več različicami, tako da uporabijo kombinacije vnosnih spremenljivk.

Člen 11

Poročanje v skladu s členom 3(2)(a)(vi) in člena 3(2)(d) Odločbe št. 280/2004/ES

Države članice zagotovijo informacije o svoji uporabi skupnega izvajanja, mehanizma čistega razvoja in mednarodnega trgovanja z emisijami v skladu v členi 6, 12 in 17 Kjotskega protokola, da bi izpolnile svoje obveznosti količinskega omejevanja ali zmanjševanja emisij v skladu s členom 2 Odločbe Sveta 2002/358/EC (2) in Kjotskim protokolom na podlagi vprašalnika iz Priloge V k tej odločbi. Države članice je treba spodbuditi, da te informacije zagotovijo v skladu s členom 3(1) Odločbe št. 280/2004/ES vsako leto kot del svojega poročila.

Države članice lahko te informacije omejijo na spremembe ali dodatke k informacijam, sporočenim na podlagi vprašalnika za prejšnje leto.

POGLAVJE III

Sistem evidence Skupnosti

Oddelek 1

Sistem evidenc Skupnosti

Člen 12

Kakovost in izmenjava informacij ter podatkov v sistemu evidenc Skupnosti

1. Države članice zagotovijo kakovost podatkov o dejavnostih, emisijskih faktorjev in drugih parametrov, ki so jih uporabile pri nacionalni evidenci toplogrednih plinov, v skladu z napotki IPCC za dobro prakso in napotki IPCC za dobro prakso pri LULUCF.

2. Države članice predložijo Komisiji svoje letne evidence v elektronski obliki in pošljejo izvod Evropski agenciji za okolje.

Oddelek 2

Ocene za podatke, ki manjkajo v nacionalni evidenci, v skladu s členom 4(1) Odločbe št. 280/2004/ES

Člen 13

Ocene za podatke, ki manjkajo v nacionalni evidenci, v skladu s členom 4(1) Odločbe št. 280/2004/ES

Če država članica do 15. marca v poročevalnem letu ne predloži vseh podatkov, ki se zahtevajo v skladu s členom 3(1) Odločbe št. 280/2004/ES, Komisija pripravi ocene za manjkajoče podatke za navedeno državo članico, ki jih je treba vključiti v evidenco toplogrednih plinov Skupnosti za navedeno poročevalno leto, in vrsto virov v skladu s smernicami UNFCCC za poročanje pri letnih seznamih in revidiranimi smernicami IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz 1996.

Člen 14

1. Ocene Komisije za manjkajoče podatke bodo temeljile na načelih, določenih v odstavkih 2, 3 in 4.

2. Če je za državo članico na voljo skladna časovna vrsta sporočenih ocen za ustrezno vrsto virov za prejšnja leta, ki ni bila predmet prilagoditev v skladu s členom 5(2) Kjotskega protokola, se za pridobitev ocene emisij uporabi ekstrapolacija te časovne vrste.

Ekstrapolacija za emisije ogljikovega dioksida iz energetike temelji na spremembi v odstotkih pri Eurostatovih ocenah emisij ogljikovega dioksida.

3. Če je bila ocena za ustrezno vrsto virov v preteklih letih predmet sprememb v skladu s členom 5(2) Kjotskega protokola in država članica ni predložila revidirane ocene, se uporabi osnovna metoda prilagoditve, ki jo uporabi skupina izvedencev za pregledovanje, kakor je določeno v tehničnih smernicah o metodologijah za prilagoditve v skladu s členom 5(2) Kjotskega protokola, v nadaljnjem besedilu „tehnične smernice za spremembe“, brez uporabe faktorja konzervativnosti, ki je opredeljen v navedenih smernicah.

4. Če skladna časovna vrsta sporočenih ocen za ustrezno vrsto virov ni na voljo in če ocena za vrsto virov ni bila predmet prilagoditve v skladu s členom 5(2) Kjotskega protokola, ocena temelji na tehničnih smernicah za prilagoditev, brez uporabe faktorja konzervativnosti, ki je opredeljen v navedenih smernicah.

Člen 15

Po posvetu z zadevno državo članico Komisija pripravi ocene iz člena 14 do 31. marca v poročevalnem letu in te ocene sporoči drugim državam članicam.

Člen 16

Pri nacionalni predložitvi UNFCCC zadevna država članica uporabi ocene iz člena 14, da zagotovi skladnost med evidenco Skupnosti in evidencami držav članic.

POGLAVJE IV

Poročanje o predstavitvi napredka do leta 2005 in dodatnem obdobju za izpolnitev obveznosti

Oddelek 1

Poročila o predstavitvi napredka do leta 2005

Člen 17

Poročanje držav članic o predstavitvi napredka, doseženega do leta 2005, v skladu s členom 5(4) Odločbe št. 280/2004/ES

1. Države članice pripravijo svoja poročila o predstavitvi napredka, doseženega do leta 2005, v skladu s smernicami UNFCCC za poročanje v nacionalnih poročilih in smernicami v skladu s členom 7 Kjotskega protokola. Poročilo vsebuje:

(a) opis notranjih ukrepov, vključno z vsemi pravnimi in institucionalnimi ukrepi, sprejetimi, da bi zadevna država članica izpolnila svoje obveznosti v skladu s členom 2 Odločbe 2002/358/ES in Kjotskim protokolom, ter vseh programov za notranjo skladnost in izvajanje;

(b) informacije o trendih in projekcijah emisij toplogrednih plinov na nacionalni ravni, kadar trendi temeljijo na podatkih iz evidenc, ki jih države članice predložijo UNFCCC do 15. aprila 2005;

(c) oceno, kako bodo notranji ukrepi iz točke (a) v smislu trendov in projekcij iz točke (b) prispevali k temu, da bo država članica izpolnila svoje obveznosti v skladu s členom 2 Odločbe 2002/358/ES in Kjotskim protokolom;

(d) opis dejavnosti, ukrepov in programov, ki jih je država članica izvedla, da bi izpolnila svoje obveznosti v skladu s členoma 10 in 11 Kjotskega protokola.

2. Države članice poročilo predložijo kot enoten dokument, ki vključuje štiri poglavja z informacijami, navedenimi v točkah od (a) do (d) odstavka 1.

Informacije o projekcijah iz odstavka 1(b) morajo biti skladne z informacijami, predloženimi Komisiji do 15. junija 2005 v skladu s členom 5(3) Odločbe št. 280/2004/ES.

Oddelek 2

Poročila ob izteku dodatnega obdobja za izpolnitev obveznosti

Člen 18

Poročanje držav članic ob izteku dodatnega obdobja za izpolnitev obveznosti v skladu s členom 5(5) Odločbe št. 280/2004/ES

Poročilo vsake države članice vsebuje v skladu z načini za obračun dodeljenih količin po členu 7(4) Kjotskega protokola naslednje informacije:

(a) za trenutno koledarsko leto do konca dodatnega obdobja za izpolnitev obveznosti (opredeljenega po srednjem krajevnem času v Greenwichu) skupno količino: (i) enot ERU, CER (vključno z lCER in tCER), AAU in RMU v vsaki državi članici, ki ima imetniški račun, račun ukinitve, račun nadomestitve in račun umika iz prometa, ter v vseh imetniških računih upravljavcev in osebnih imetniških računih na dan 1. januarja vsako leto; (ii) enot AAU, izdanih na podlagi dodeljene količine v skladu s členoma 3(7) in 3(8) Kjotskega protokola; (iii) enot ERU, izdanih na podlagi projektov, izvedenih v skladu s členom 6 Kjotskega protokola; (iv) enot ERU, CER (vključno z lCER in tCER), AAU, RMU, pridobljenih iz drugih registrov, in ločen seznam računov in registrov, s katerih se te prenašajo; (v) enot RMU, izdanih na podlagi vsake dejavnosti v skladu s členoma 3(3) in (4) Kjotskega protokola; (vi) enot ERU, CER (vključno z lCER in tCER), AAU, RMU, prenesenih v druge registre, in ločen seznam računov in registrov, na katere so te prenesene; (vii) enot ERU, CER, AAU in RMU, preklicanih na podlagi dejavnosti v skladu s členoma 3(3) in (4) Kjotskega protokola; (viii) enot ERU, CER, AAU in RMU, preklicanih po ugotovitvi Odbora za izvajanje, da država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti v skladu s členom 3(1) Kjotskega protokola; (ix) drugih enot ERU, CER (vključno z lCER in tCER), AAU in RMU, ki so preklicane; (x) enot ERU, CER (vključno z lCER in tCER), AAU in RMU, ki so umaknjene iz prometa; (xi) enot AAU, CER, ERU, RMU in tCER, prenesenih na račun nadomestitve tCER za ciljno obdobje; (xii) enot AAU, CER, ERU, RMU in lCER, prenesenih na račun nadomestitve lCER za prvo ciljno obdobje Kjotskega protokola;

(b) skupno količino in serijske številke enot ERU, AAU, RMU, CER (vključno z lCER in tCER) na računu za umika iz prometa države članice ob koncu poročevalnega obdobja;

(c) skupno količino in serijske številke enot ERU, CER in AAU, za katere država članica zahteva, da se prenesejo v naslednje ciljno obdobje.

Te informacije vsebujejo samo enote ERU, AAU, RMU, CER (vključno z lCER in tCER), ki veljajo za zadevno ciljno obdobje. Določiti jih je treba na podlagi podatkov, ki so na voljo v skladu s členom 9 Uredbe Komisije (ES) št. 2216/2004 (3), in predložiti v elektronski obliki.

Člen 19

Poročanje Skupnosti ob izteku dodatnega obdobja za izpolnitev obveznosti v skladu s členom 5(5) Odločbe št. 280/2004/ES

Poročilo Skupnosti vsebuje naslednje informacije:

(a) skupne količine enot, navedenih v členu 18(a) in navedenih v poročilih držav članic, ter skupne količine enot, ki so v registru Skupnosti;

(b) skupno količino in serijske številke enot ERU, AAU, RMU, CER (vključno z lCER in tCER) na računih umika iz prometa držav članic in Skupnosti ob koncu poročevalnega obdobja;

(c) skupno količino in serijske številke enot ERU, CER in AAU, za katere vsaka država članica in Skupnost zahtevajo, da se prenesejo v naslednje ciljno obdobje v skladu z načini za obračun dodeljenih količin po členu 7(4) Kjotskega protokola.

POGLAVJE V

Postopki in časovni okviri za sodelovanje in koordinacijo

Člen 20

Sestava evidence toplogrednih plinov Skupnosti in poročila o evidenci v skladu s členom 8(1)(a) Odločbe št. 280/2004/ES

1. Države članice za predložitev letnih informacij v skladu s členom 3(1) Odločbe št. 280/2004/ES uporabijo orodja ReportNet Evropske agencije za okolje, ki so zagotovljena v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1641/2003 (4).

2. Vsi posodobljeni podatki, ki jih države članice zagotovijo v skladu s členom 4(1) Odločbe št. 280/2004/ES, so omejeni na zagotavljanje manjkajočih podatkov in odpravljanje neskladnosti.

3. Postopki in časovni okvir za sestavo evidence Skupnosti in poročila o evidenci so določeni v Prilogi VI.

Člen 21

Revizijski postopki, postopki prilagoditve in postopki za preverjanje skladnosti po UNFCCC in Kjotskem protokolu v skladu s členom 8(1)(b) in (c) Odločbe št. 280/2004/ES

1. Če država članica do 1. junija UNFCCC ne predloži svojega letnega poročila o evidenci, o tem nemudoma obvesti Komisijo.

2. Država članica Komisijo obvesti v roku enega tedna, če od UNFCCC prejme katero koli od naslednjih obvestil:

(a) opise težav skupine izvedencev za pregledovanje v zvezi z evidenco države članice, ki zahtevajo prilagoditev;

(b) popravke ocen v evidenci, ki se v soglasju med državo članico in skupino izvedencev za pregledovanje vnesejo v zadevno predložitev evidence;

(c) prilagojene ocene, ki jih vsebuje osnutek posameznega poročila o pregledu evidence, vnesene tam, kjer država članica težave ni odpravila v skladu z navodili skupine izvedencev za pregledovanje;

(d) vprašanja o izvajanju, ki so bila Odboru za izvajanje predložena v skladu s Kjotskim protokolom, obvestilo Odbora za izvajanje o nadaljevanju z vprašanjem o izvajanju in vse predhodne ugotovitve ter vse predhodne odločitve Odbora za izvajanje in njegovih podorganov v zvezi z državo članico.

V zvezi s točko (a) država članica obvesti Komisijo o tem, kako namerava odpraviti težave, ki jih je opredelila skupina izvedencev za pregledovanje.

V zvezi s točko (c) država članica obvesti Komisijo, ali sprejema ali zavrača predlagane prilagoditve.

Komisija obvesti druge države članice v roku enega tedna, ko od zadevne države članice prejme informacije v točkah od (a) do (d).

3. Komisija obvesti vse države članice v roku enega tedna od prejema naslednjih informacij od UNFCCC:

(a) opisov težav skupine izvedencev za pregledovanje v zvezi z evidenco Skupnosti, ki zahteva prilagoditev;

(b) popravkov ocen v evidenci, ki se v soglasju med Skupnostjo in skupino izvedencev za pregledovanje vnesejo v zadevno predložitev evidence;

(c) prilagojenih ocen, ki jih vsebuje osnutek posameznega poročila o pregledu evidence, vnesene tam, kjer Skupnost težave ni odpravila v skladu z navodili skupine izvedencev za pregledovanje;

(d) vprašanja o izvajanju, ki so bila Odboru za izvajanje predložena v skladu s Kjotskim protokolom, obvestilo Odbora za izvajanje o nadaljevanju z vprašanjem o izvajanju in vse predhodne ugotovitve ter vse predhodne odločitve Odbora za izvajanje in njegovih podorganov v zvezi s Skupnostjo.

4. Države članice uskladijo svoj odgovor na revizijski postopek v zvezi z obveznostmi v skladu z Odločbo št. 280/2004/ES s Komisijo:

(a) znotraj časovnih okvirov, zagotovljenih v skladu s Kjotskim protokolom, če bi prilagojene ocene za posamezno leto ali skupne prilagoditve v poznejših letih ciljnega obdobja za eno državo članico ali več pomenile prilagoditev evidence Skupnosti v takšnem obsegu, da ne bi bilo več mogoče izpolniti metodoloških obveznosti in obveznosti poročanja v skladu s členom 7(1) Kjotskega protokola zaradi pogojev za upravičenost, kakor so določeni v smernicah v skladu s členom 7 Kjotskega protokola;

(b) v roku dveh tednov pred predložitvijo ustreznim organov po Kjotskem protokolu: (i) zahteve za pregled prilagoditve; (ii) zahteve za ponovno uvedbo upravičenosti; (iii) odgovora na odločitev o nadaljevanju z vprašanjem o izvajanju ali odgovora na predhodne ugotovitve Odbora za izvajanje.

5. Države članice obvestijo Komisijo in druge države članice o prilagoditvi svojih ocen evidence, izračunanih med prostovoljnim postopkom prilagoditve, ki se izvaja v skladu s tehničnimi napotki za prilagoditev.

Člen 22

Priprava poročil o predstavitvi napredka v skladu s členom 8(1)(d) Odločbe št. 280/2004/ES

1. Osnutek poročila Komisije o predstavitvi napredka, ki ga je Skupnost dosegla do leta 2005, se pošlje državam članicam do 30. julija 2005. Države članice vse komentarje predstavijo najkasneje do 31. avgusta 2005.

2. Države članice svoja poročila o predstavitvi napredka, doseženega do leta 2005, predložijo sekretariatu UNFCCC do 1. januarja 2006 in istega dne pošljejo Komisiji elektronski izvod zadevnega poročila.

Člen 23

Poročanje o določitvi dodeljene količine v skladu s členom 8(1)(e) Odločbe št. 280/2004/ES

1. Vsaka država članica mora do 15. januarja 2006 Komisiji predložiti naslednje informacije:

(a) celotno časovno vrsto evidenc antropogenih emisij iz virov in po ponorih odstranjenih toplogrednih plinov, ki jih ne nadzoruje Montrealski protokol, kakor je bila sporočena UNFCCC;

(b) opredelitev izbranega baznega leta za fluorirane ogljikovodike, perfluorirane ogljikovodike in žveplov heksafluorid, kakor je bilo sporočeno UNFCCC;

(c) svoj predlog za raven emisij glede na tone ekvivalenta ogljikovega dioksida v skladu s členom 3 Odločbe 2002/358/ES ter členom 3(7) in (8) Kjotskega protokola po opredelitvi dokončnih emisijskih številk za bazno leto in na podlagi obveznosti količinskega omejevanja ali zmanjševanja emisij, določenih v Prilogi II Odločbe 2002/358/ES in Kjotskem protokolu, ob upoštevanju metodologij za ocenjevanje antropogenih emisij iz virov in po ponorih, navedenih v členu 5(2) Kjotskega protokola, in načinov za izračun dodeljene količine v skladu s členom 3(7) in (8) Kjotskega protokola;

(d) izračun svojih rezerv ciljnega obdobja kot 90 odstotkov svoje predlagane dodeljene količine ali 100 odstotkov petkratne vrednosti najnovejše revidirane evidence, kar koli je nižje;

(e) opredelitev svoje izbire enotnih minimalnih vrednosti za kritje krošenj dreves, površino zemljišča in višino dreves za uporabo v računovodstvu za dejavnosti v skladu s členom 3(3) in (4) Kjotskega protokola, vključno z dokazilom skladnosti teh vrednosti s podatki, ki so bili v preteklosti sporočeni Organizaciji Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ali drugim mednarodnim organom, in v primeru razlike pojasnilo, zakaj in kako so bile izbrane takšne vrednosti, v skladu z opredelitvami, načini, pravili in smernicami v zvezi z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarskimi dejavnostmi v skladu s Kjotskim protokolom;

(f) opredelitev svoje izbire dejavnosti v skladu s členom 3(4) za vključitev v obračun za prvo ciljno obdobje, skupaj z informacijami o tem, kako bo nacionalni sistem v skladu s členom 5(1) Kjotskega protokola opredelil površine zemljišč, povezanih s temi dejavnostmi, v skladu z opredelitvami, načini, pravili in smernicami v zvezi z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarskimi dejavnostmi po Kjotskem protokolu;

(g) opredelitev, ali namerava vsako dejavnost v skladu s členom 3(3) in (4) Kjotskega protokola obračunavati letno ali za celotno ciljno obdobje;

(h) opis nacionalnega sistema v skladu s členom 5(1) Kjotskega protokola v skladu s smernicami iz člena 7 Kjotskega protokola;

(i) opis svojega nacionalnega registra v skladu s smernicami iz člena 7 Kjotskega protokola.

Države članice, ki niso navedene v Prilogi II Odločbe 2002/358/ES, te informacije predložijo do 15. junija 2006.

2. Časovni razpored za pripravo in predložitev poročil, navedenih v členu 7(1) Odločbe št. 280/2004/ES in predloženih v skladu z načini za obračun dodeljenih količin v skladu s členom 7(4) Kjotskega protokola, je določen v Prilogi VII.

Člen 24

Poročanje v zvezi z dodatnim obdobjem za izpolnitev obveznosti v skladu s členom 8(1)(f) Odločbe št. 280/2004/ES

1. Poročila držav članic po izteku dodatnega obdobja za izpolnitev obveznosti se sekretariatu UNFCCC in Komisiji predložijo v roku enega meseca po izteku dodatnega obdobja za izpolnitev obveznosti.

2. Poročilo Skupnosti po izteku dodatnega obdobja za izpolnitev obveznosti se sekretariatu UNFCCC predloži v roku enega meseca po prejemu poročil držav članic, navedenih v odstavku 1.

POGLAVJE VI

Končne določbe

Člen 25

Začetek veljavnosti

Ta odločba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 26

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 10. februarja 2005 Za Komisijo Stavros DIMAS Član Komisije

(1) UL L 49, 19.2.2004, str. 1.

(2) UL L 130, 15.5.2002, str. 1.

(3) UL L 386, 29.12.2004, str. 1.

(4) UL L 245, 29.9.2003, str. 1.

PRILOGA I Tabela metodologij, virov podatkov in emisijskih faktorjev, ki jih države članice uporabljajo za ključne vire ES za namen člena 4(1)(b) Informacije o uporabljenih metodah so lahko metoda ravni, model ali pristop, specifičen za posamezno državo. Podatki o dejavnostih so lahko iz nacionalnih statističnih podatkov ali specifični za posamezen obrat. Emisijski faktorji so lahko privzeti emisijski faktorji IPCC, kakor so določeni v revidiranih smernicah IPCC iz leta 1996 za nacionalne evidence toplogrednih plinov in v napotkih IPCC za dobro prakso, emisijski faktorji, specifični za posamezno državo, emisijski faktorji, specifični za posamezen obrat, ali emisijski faktorji CORINAIR, ki so bili izdelani v skladu s Konvencijo o onesnaževanju zraka na velike razdalje prek meja iz leta 1979. TABELA I – 1 Zbirno poročilo Skupnosti za uporabljene metode, podatke o dejavnostih in emisijske faktorje (energija) VIR IN PONOR TOPLOGREDNIH PLINOV CO2 CH4 N2O VRSTE Ključni vir (1) Uporabljena metoda (2) Podatki o dejavnostih (3) Emisijski faktor (4) Ključni vir (1) Uporabljena metoda (2) Podatki o dejavnostih (3) Emisijski faktor (4) Ključni vir (1) Uporabljena metoda (2) Podatki o dejavnostih (3) Emisijski faktor (4) 1. Energija A. Zgorevanje goriv 1. Energetika (a) Proizvodnja električne in toplotne energije za javno porabo (b) Rafiniranje nafte (c) Proizvodnja trdnih goriv in druga energetika 2. Predelovalna industrija in gradbeništvo (a) Železo in jeklo (b) Neželezne kovine (c) Kemikalije (d) Celuloza, papir in tisk (e) Predelava hrane, pijača in tobak (f) Drugo (kakor je navedeno v tabeli 1.A(a)s2) 3. Prevoz (a) Civilni letalski promet (b) Cestni prevoz (c) Železnice (d) Plovba (e) Druge vrste prevoza (kakor je opredeljeno v tabeli 1.A(a)s3) 4. Drugi sektorji (a) Gospodarski/institucionalni (b) Stanovanjski (c) Kmetijstvo/gozdarstvo/ribištvo 5. Drugo (a) Stacionarni (b) Mobilni B. Ubežne emisije iz goriv 1. Trdna goriva (a) Premogovništvo (b) Predelava trdnega goriva (c) Drugo (kakor je navedeno v tabeli 1.B.1) 2. Nafta in zemeljski plin (a) Nafta (b) Zemeljski plin (c) Prezračevanje in plamtenje (d) Drugo (kakor je navedeno v tabeli 1.B0.2)

TABELA I – 2 Zbirno poročilo Skupnosti za uporabljene metode, podatke o dejavnostih in emisijske faktorje (industrijski postopki) VIR IN PONOR TOPLOGREDNIH PLINOV CO2 CH4 N2O HFCs PFCs SF6 VRSTE Ključni vir (1) Uporabljena metoda (2) Podatki o dejavnostih (3) Emisijski faktor (4) Ključni vir (1) Uporabljena metoda (2) Podatki o dejavnostih (3) Emisijski faktor (4) Ključni vir (1) Uporabljena metoda (2) Podatki o dejavnostih (3) Emisijski faktor (4) Ključni vir (1) Uporabljena metoda (2) Podatki o dejavnostih (3) Emisijski faktor (4) Ključni vir (1) Uporabljena metoda (2) Podatki o dejavnostih (3) Emisijski faktor (4) Ključni vir (1) Uporabljena metoda (2) Podatki o dejavnostih (3) Emisijski faktor (4) 2. Industrijski postopki A. Mineralni proizvodi 1. Proizvodnja cementa 2. Proizvodnja apna 3. Uporaba apnenca in dolomita 4. Proizvodnja in uporaba natrijevega karbonata 5. Kritje z asfaltom 6. Asfaltiranje cest 7. Drugo (kakor je navedeno v tabeli 2(I)A–G) B. Kemična industrija 1. Proizvodnja amoniaka 2. Proizvodnja dušikove kisline 3. Proizvodnja adipinske kisline 4. Proizvodnja karbida 5. Drugo (kakor je navedeno v tabeli 2(I)A–G) C. Metalurgija 1. Proizvodnja železa in jekla 2. Proizvodnja železovih zlitin 3. Proizvodnja aluminija 4. SF6, uporabljen v livarnah aluminija in magnezija 5. Drugo (kakor je navedeno v tabeli 2(I)A–G) D. Druga proizvodnja 1. Celuloza in papir 2. Hrana in pijača E. Proizvodnja halogeniranih ogljikovodikov in SF6 1. Emisije stranskih proizvodov 2. Ubežne emisije 3. Drugo (kakor je navedeno v tabeli 2(II)) F. Poraba halogeniranih ogljikovodikov in SF6 1. Hladilne in klimatske naprave 2. Razpihovanje pene 3. Gasilni aparati 4. Aerosoli/inhalatorji z odmernim ventilom 5. Topila 6. Drugi načini uporabe nadomestkov snovi, ki tanjša ozonski plašč 7. Proizvodnja polprevodnikov 8. Električna oprema 9. Drugo (kakor je navedeno v tabeli 2(II)) G. Drugo

TABELA I – 3 Zbirno poročilo Skupnosti za uporabljene metode, podatke o dejavnostih in emisijske faktorje (uporaba topil in drugih proizvodov, kmetijstvo) VIR IN PONOR TOPLOGREDNIH PLINOV CO2 CH4 N2O VRSTE Ključni vir (1) Uporabljena metoda (2) Podatki o dejavnostih (3) Emisijski faktor (4) Ključni vir (1) Uporabljena metoda (2) Podatki o dejavnostih (3) Emisijski faktor (4) Ključni vir (1) Uporabljena metoda (2) Podatki o dejavnostih (3) Emisijski faktor (4) 3. Uporaba topil in drugih proizvodov A. Uporaba barv B. Razmaščevanje in kemično čiščenje C. Kemični proizvodi, proizvodnja in predelovanje D. Drugo 4. Kmetijstvo A. Črevesna fermentacija 1. Govedo 2. Bivoli 3. Ovce 4. Drugo B. Ravnanje z gnojem 1. Govedo 2. Bivoli 3. Ovce 4. Drugo C. Pridelava riža D. Kmetijska zemljišča 1. Neposredne emisije iz prsti 2. Gnoj s pašnikov, območij za pašo in iz ograd 3. Posredne emisije 4. Drugo (kakor je navedeno v tabeli 4.D) E. Predpisano požiganje savan F. Sežig kmetijskih ostankov na poljih G. Drugo

TABELA I – 4 Zbirno poročilo Skupnosti za uporabljene metode, podatke o dejavnostih in emisijske faktorje (sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo, odpadki, drugo) VIR IN PONOR TOPLOGREDNIH PLINOV CO2 CH4 N2O VRSTE Ključni vir (1) Uporabljena metoda (2) Podatki o dejavnostih (3) Emisijski faktor (4) Ključni vir (1) Uporabljena metoda (2) Podatki o dejavnostih (3) Emisijski faktor (4) Ključni vir (1) Uporabljena metoda (2) Podatki o dejavnostih (3) Emisijski faktor (4) 5. Raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo A. Gozd 1. Gozd, ki ostane gozd 2. Zemljišče, ki se spremeni v gozd B. Polja 1. Polja, ki ostanejo polja 2. Zemljišča, ki se spremenijo v polja C. Travinje 1. Travinje, ki ostanejo travinje 2. Zemljišča, ki se spremenijo v travinje D. Močvirje 1. Močvirje, ki ostane močvirje 2. Zemljišče, ki se spremeni v močvirje E. Naselja 1. Naselja, ki ostanejo naselja 2. Zemljišča, ki se spremenijo v naselja F. Drugo zemljišče 1. Drugo zemljišče, ki ostane drugo zemljišče 2. Zemljišče, ki se spremeni v drugo zemljišče G. Drugo (prosimo, navedite) Proizvodi iz posekanega lesa 6. Odpadki A. Odlaganje trdnih odpadkov na zemljo 1. Urejeno odlaganje odpadkov na zemljo 2. Neurejene deponije odpadkov 3. Drugo (kakor je navedeno v tabeli 6.A) B. Ravnanje z odpadno vodo 1. Industrijska odpadna voda 2. Odpadna voda iz gospodinjstev in gospodarstva 3. Drugo (kakor je navedeno v tabeli 6.B) C. Sežig odpadkov D. Drugo 7. Drugo (kakor je navedeno v povzetku 1.A) Točke v zabeležki: Mednarodni prostori za gorivo Letalstvo Pomorstvo Emisije CO2 iz biomase (1) Ključni viri Skupnosti. Izpolni Komisija/EGS z rezultati analiz ključnih vrst iz predhodnih predložitev evidenc. (2) Pri opredelitvi uporabljene metode navedite naslednje oznake: D (privzeto po IPCC), RA (referenčni pristop), T1 (raven IPCC 1), T1a, T1b, T1c (IPCC raven 1a, raven 1b in raven 1c), T2 (raven IPCC 2), T3 (raven IPCC 3), C (CORINAIR), CS (specifično za posamezno državo), M (model), COPERT X (model Copert X = različica), Če uporabljate več kakor eno metodo znotraj ene vrste virov, navedite ustrezne metode. Razlage v zvezi z metodami, specifičnimi za posamezno državo, ali katerimi koli spremembami privzetih metod IPCC, pa tudi podatke o uporabi različnih metod za vrsto virov, kadar je navedena več kakor ena metoda, je treba zabeležiti v dokumentacijskem okencu. (3) Pri opredelitvi uporabljenih virov podatkov o dejavnostih navedite naslednje oznake: NS (nacionalni statistični podatki), RS (regionalni statistični podatki), IS (mednarodni statistični podatki), PS (podatki, specifični za posamezni obrat), AS (združenja, poslovne organizacije), Q (specifični vprašalniki, pregledi), Če zgornje oznake niso primerne za nacionalne razmere, uporabite dodatne oznake in jih razložite v dokumentacijskem okencu. Kadar so uporabljeni različni viri podatkov o dejavnostih, uporabite različne oznake v isti celici z nadaljnjo razlago v dokumentacijskem okencu. (4) Pri opredelitvi uporabljenega emisijskega faktorja navedite naslednje oznake: D (privzeto po IPCC), C (CORINAIR), CS (specifično za posamezno državo), PS (specifično za posamezni obrat). Kadar so uporabljeni različni emisijski faktorji, uporabite različne oznake v isti celici z nadaljnjo razlago v dokumentacijskem okencu.

PRILOGA II SEZNAM LETNIH KAZALCEV TABELA II-1 Seznam prednostnih kazalcev (1) Št. Nomenklatura v Eurostatovih kazalcih energetske učinkovitosti Kazalec Števec/imenovalec Napotek/opredelitve (2) (3) 1 MAKRO Skupna intenzivnost CO2 pri BDP, t/mio. EUR Skupne emisije CO2, kt Skupne emisije CO2 (razen LUCF), kakor je navedeno v CRF BDP, mrd. EUR (EC95) Bruto domači proizvod pri stalnih cenah iz leta 1995 (vir: Nacionalni računi) 2 MAKRO B0 Intenzivnost CO2, povezanega z energetiko, pri BDP, t/mio. EUR Emisije CO2 zaradi porabe energije, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja fosilnih goriv (vrsta virov IPCC 1A, sektorski pristop) BDP, mrd. EUR (EC95) Bruto domači proizvod pri stalnih cenah iz leta 1995 (vir: Nacionalni računi) 3 PREVOZ C0 Emisije CO2 iz osebnih avtomobilov, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja fosilnih goriv za vso dejavnost prevozov z osebnimi avtomobili (avtomobili, namenjenimi predvsem prevozu oseb in z zmogljivostjo 12 oseb ali manj, bruto teža vozila 3 900 kg ali manj - vrsta virov IPCC 1A3bi). Število kilometrov, ki so jih prevozili osebni avtomobili, Mkm Število kilometrov, ki so jih prevozili osebni avtomobili. (vir: prometna statistika) Opomba: podatki o dejavnostih morajo biti skladni s podatki o emisijah, če je to mogoče. 4 INDUSTRIJA A1 Intenzivnost CO2 iz industrije, povezanega z energetiko, t/mio. EUR Emisije CO2 iz industrije, kt Emisije zaradi zgorevanja fosilnih goriv v predelovalni industriji, gradbeništvu ter rudarstvu in kamnolomih (razen premogovnikov in pridobivanja nafte ter zemeljskega plina), vključno z zgorevanjem zaradi proizvodnje električne in toplotne energije (vrsta virov IPCC 1A2). Energija, ki jo industrija porabi za prevoz, tukaj ni vključena, ampak je upoštevana v kazalcih za prevoz. Emisije, ki nastanejo zaradi terenskih in drugih premičnih strojev v industriji, so vključene v ta oddelek. Bruto dodana vrednost celotne industrije, mrd. EUR (EC95) Bruto dodana vrednost pri stalnih cenah iz leta 1995 v predelovalni industriji (NACE 15–22, 24–37), gradbeništvu (NACE 45) ter rudarstvu in kamnolomih (razen premogovnikov in pridobivanja nafte ter zemeljskega plina (NACE 13–14) (vir: Nacionalni računi) 5 GOSPODINJSTVA A1 Specifične emisije CO2 iz gospodinjstev, t/stanovanje Emisije CO2 zaradi porabe fosilnih goriv za posamezno gospodinjstvo, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja fosilnih goriv v gospodinjstvih (vrsta virov IPCC 1A4b). Obseg stalno naseljenih stanovanj, 1 000 Obseg stalno naseljenih stanovanj 6 STORITVE A0 Intenzivnost CO2 iz gospodarskega in institucionalnega sektorja, t/mio. EUR Emisije CO2 zaradi porabe fosilnih goriv v gospodarskem in institucionalnem sektorju, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja fosilnih goriv v gospodarskih in institucionalnih zgradbah v javnem in zasebnem sektorju (vrsta virov IPCC 1A4a). Energija, ki jo storitve porabijo za prevoz, tukaj ni vključena, ampak je upoštevana v kazalcih za prevoz. Bruto dodana vrednost storitev, mrd. EUR (EC95) Bruto dodana vrednost pri stalnih cenah iz leta 1995 za storitve (NACE 41, 50, 51, 52, 55, 63, 64, 65, 66, 67, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 80, 85, 90, 91, 92, 93, 99) (vir: Nacionalni računi) 7 TRANSFORMACIJA B0 Specifične emisije CO2 iz javnih elektrarn in elektrarn samoproizvajalk, t/TJ Emisije CO2 iz javnih termoelektrarn in termoelektrarn samoproizvajalk, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja vseh fosilnih goriv pri bruto proizvodnji električne in toplotne energije, ki jo proizvedejo termoelektrarne samoproizvajalke ter kombiniraniih toplarn in elektrarn. Emisije iz toplarn niso vključene. Vsi proizvodi – proizvodnja javnih termoelektrarn in termoelektrarn samoproizvajalk, PJ Bruto proizvedena električna energija in vsa toplotna energija, prodana tretjim osebam (v kombiniranih toplarnah in elektrarnah – SPTE), ki jo proizvajajo javne termoelektrarne in termoelektrarne samoproizvajalke ter kombinirane toplarne in elektrarne. Proizvodnja toplarn ni vključena. Javne termoelektrarne v okviru svoje primarne dejavnosti proizvajajo električno energijo (in toplotno) za prodajo tretjim osebam. Lahko so v zasebni ali javni lasti. Termoelektrarne samoproizvajalke proizvajajo električno energijo (in toplotno) v celoti ali delno za lastno uporabo kot dejavnost, ki podpira njihovo primarno dejavnost. Bruto proizvodnja električne energije se meri glede na izhod iz glavnih transformatorjev, tj. všteta je poraba električne energije v pomožnih napravah elektrarne in transformatorjih. (vir: energetska bilanca)

TABELA II-2 Seznam dodatnih prednostnih kazalcev (4) Št. Nomenklatura v Eurostatovih kazalcih energetske učinkovitosti Kazalec Števec/imenovalec Napotek/opredelitve (5) 1 PREVOZ D0 Emisije CO2 iz cestnega tovornega prometa, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja fosilnih goriv za vso prevozno dejavnost z lahkimi gospodarskimi vozili (vozili z bruto težo 3 900 kg ali manj, namenjenimi predvsem prevozu lahkega tovora, ali opremljenimi s posebno dodatno opremo, na primer s pogonom na vsa štiri kolesa za terenske dejavnosti – vrsta virov IPCC 1A3bii) in s težkimi gospodarskimi vozili (vsemi vozili, katerih bruto teža presega 3 900 kg, namenjenimi predvsem prevozu težkih tovorov – vrsta virov IPCC 1A3biii, razen avtobusi). Cestni tovorni promet, Mtkm Število tonskih kilometrov lahkih in težkih gospodarskih vozil na cestah; en tonski kilometer pomeni prevoz ene tone po cesti v razdalji enega kilometra. (vir: prometna statistika) Opomba: podatki o dejavnosti morajo biti skladni s podatki o emisijah, če je to mogoče. 2 INDUSTRIJA A1.1 Skupna intenzivnost CO2 – železarska in jeklarska industrija, t/mio. EUR Skupne emisije CO2 iz železarske in jeklarske industrije, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja fosilnih goriv pri proizvodnji železa in jekla, vključno z zgorevanjem fosilnih goriv pri proizvodnji električne in toplotne energije (vrsta virov IPCC 1A2a), iz postopka proizvodnje železa in jekla (vrsta virov IPCC 2C1) in iz postopka proizvodnje železovih zlitin (vrsta virov IPCC 2C2). Bruto dodana vrednost – železarska in jeklarska industrija, mrd. EUR (EC95) Bruto dodana vrednost pri stalnih cenah iz leta 1995 v proizvodnji osnovnega železa in jekla ter železovih zlitin (NACE 27.1), proizvodnji cevi (NACE 27.2), in v drugi prvi predelavi železa in jekla (NACE 27.3), litju železa (NACE 27.51) in litju jekla (NACE 27.52). (vir: Nacionalni računi) 3 INDUSTRIJA A1.2 Intenzivnost CO2, povezanega z energetiko – kemična industrija, t/mio. EUR Emisije CO2, povezanega z energetiko, iz kemične industrije, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja fosilnih goriv pri izdelavi kemikalij in kemičnih izdelkov, vključno z zgorevanjem fosilnih goriv pri proizvodnji električne in toplotne energije (vrsta virov IPCC 1A2c). Bruto dodana vrednost kemične industrije, mrd. EUR (EC95) Bruto dodana vrednost pri stalnih cenah iz leta 1995 v proizvodnji kemikalij in kemičnih izdelkov (NACE 24) (vir: Nacionalni računi) 4 INDUSTRIJA A1.3 Intenzivnost CO2, povezanega z energetiko – steklarska industrija, lončarstvo in proizvodnja gradbenih materialov, t/mio. EUR Emisije CO2, povezanega z energetiko, iz steklarske industrije, lončarstva in proizvodnje gradbenih materialov, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja goriv v proizvodnji nekovinskih mineralnih proizvodov (NACE 26), vključno z zgorevanjem pri proizvodnji električne in toplotne energije. Bruto dodana vrednost – steklarska industrija, lončarstvo in proizvodnja gradbenih materialov, mrd. EUR (EC95) Bruto dodana vrednost pri stalnih cenah iz leta 1995 v proizvodnji nekovinskih mineralnih proizvodov (NACE 26) (vir: Nacionalni računi) 5 INDUSTRIJA C0.1 Specifične emisije CO2 iz železarske in jeklarske industrije, t/t Skupne emisije CO2 iz železarske in jeklarske industrije, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja fosilnih goriv v proizvodnji železa in jekla, vključno z zgorevanjem fosilnih goriv pri proizvodnji električne in toplotne energije (vrsta virov IPCC 1A2a), iz postopka proizvodnje železa in jekla (vrsta virov IPCC 2C1) in iz postopka proizvodnje železovih zlitin (vrsta virov IPCC 2C2). Proizvodnja jekla s kisikom, kt Proizvodnja jekla s kisikom (NACE 27) (vir: proizvodna statistika) 6 INDUSTRIJA C0,2 Specifične emisije CO2, povezanega z energetiko, iz proizvodnje cementa, t/t Emisije CO2, povezanega z energetiko, iz steklarske industrije, lončarstva in proizvodnje gradbenih materialov, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja goriv v proizvodnji nekovinskih mineralnih izdelkov (NACE 26), vključno z zgorevanjem pri proizvodnji električne in toplotne energije. Proizvodnja cementa, kt Proizvodnja cementa (NACE 26) (vir: proizvodna statistika)

TABELA II-3 Seznam dopolnilnih kazalcev Št. Nomenklatura v Eurostatovih kazalcih energetske učinkovitosti Kazalec Števec/imenovalec Napotek/opredelitve 1 PREVOZ B0 Specifične emisije CO2 iz osebnih avtomobilov z dizelskim motorjem, g/100 km Emisije CO2 iz osebnih avtomobilov z dizelskim motorjem, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja dizelskega goriva za vso dejavnost prevozov z osebnimi avtomobili (avtomobili, namenjenimi predvsem prevozu oseb in z 12 oseb ali manj, bruto teža vozila 3 900 kg ali manj - vrsta virov IPCC 1A3bi samo avtomobili z dizelskim motorjem). Število kilometrov osebnih avtomobilov z dizelskim motorjem, mio. km Število kilometrov, ki so jih skupaj prevozili avtomobili z dizelskim motorjem, registrirani za uporabo na cestah, namenjenih javnemu prometu. (vir: prometna statistika) 2 PREVOZ B0 Specifične emisije CO2 iz osebnih avtomobilov z bencinskim motorjem, g/100 km Emisije CO2 iz osebnih avtomobilov z bencinskim motorjem, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja bencina za vso dejavnost prevozov z osebnimi avtomobili (avtomobili, namenjenimi predvsem prevozu oseb in z zmogljivostjo 12 oseb ali manj, bruto teža vozila 3 900 kg ali manj - vrsta virov IPCC 1A3bi samo avtomobili z bencinskim motorjem). Število kilometrov osebnih avtomobilov z bencinskim motorjem, mio. km Število kilometrov, ki so jih skupaj prevozili avtomobili z bencinskim motorjem, registrirani za uporabo na cestah, namenjenih javnemu prometu. (vir: prometna statistika) 3 PREVOZ C0 Specifične emisije CO2 iz osebnih avtomobilov, t/pkm Emisije CO2 iz osebnih avtomobilov, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja fosilnih goriv za vso dejavnost prevozov z osebnimi avtomobili (avtomobili, namenjenimi prevozu oseb in z zmogljivostjo 12 oseb ali manj, bruto teža vozila 3 900 kg ali manj - vrsta virov IPCC 1A3bi). Osebni prevoz z avtomobili, Mpkm Število potniških kilometrov, prepotovanih v osebnih avtomobilih; en potniški kilometer je prevoz ene osebe v razdalji enega kilometra. (vir: prometna statistika) Opomba: podatki o dejavnosti morajo biti skladni s podatki o emisijah, če je to mogoče. 4 PREVOZ E1 Specifične emisije CO2 v zračnem prometu, t/potnika Emisije CO2 iz domačega zračnega prometa, kt Emisije CO2 iz domačega zračnega prometa (komercialnega, zasebnega, kmetijskega, itd.), vključno z vzleti in pristanki (vrsta virov IPCC 1A3aii). Izključujoč uporabo goriva na letališčih za prevoz po kopnem. Izključujoč tudi gorivo za zgorevanje na letališčih, ko se letalo ne premika. Domači potniki v zračnem prometu, Mio. Število oseb, razen članov letalske posadke in kabinskega osebja, ki so v službi med poletom (samo domači letalski promet) (vir: prometna statistika) Opomba: podatki o dejavnosti morajo biti skladni s podatki o emisijah, če je to mogoče. 5 INDUSTRIJA A1.4 Intenzivnost CO2, povezanega z energetiko – živilska industrija, proizvodnja pijač in tobačna industrija, t/mio. EUR Emisije CO2, povezanega z energetiko, iz živilske industrije, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja fosilnih goriv pri proizvodnji živilskih izdelkov, pijač in tobačnih izdelkov, vključno z zgorevanjem fosilnih goriv pri proizvodnji električne in toplotne energije (vrsta virov IPCC 1A2e). Bruto dodana vrednost – živilska industrija, proizvodnja pijač in tobačna industrija, mio. EUR (EC95) Bruto dodana vrednost pri stalnih cenah iz leta 1995 v proizvodnji živilskih izdelkov in pijač (NACE 15) ter tobačnih izdelkov (NACE 16) (vir: Nacionalni računi) 6 INDUSTRIJA A1.5 Intenzivnost CO2, povezanega z energetiko – papirna in grafična industrija, t/mio. EUR Emisije CO2, povezanega z energetiko, iz papirne in grafične industrije Emisije CO2 zaradi zgorevanja fosilnih goriv pri proizvodnji celuloze, papirja in papirnih izdelkov ter v založništvu, tiskarstvu in razmnoževanju posnetih nosilcev, vključno z emisijami zaradi zgorevanja pri proizvodnji električne in toplotne energije (vrsta virov IPCC 1A2d). Bruto dodana vrednost – papirna in grafična industrija, mio. EUR (EC95) Bruto dodana vrednost pri stalnih cenah iz leta 1995 v proizvodnji celuloze, papirja in papirnih izdelkov (NACE 21) ter založništvu, tiskarstvu in razmnoževanju posnetih nosilcev (NACE 22) (vir: Nacionalni računi) 7 GOSPODINJSTVA A0 Specifične emisije CO2 iz gospodinjstev za ogrevanje prostorov, t/m2 Emisije CO2 zaradi ogrevanja prostorov v gospodinjstvu, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja fosilnih goriv za ogrevanje prostorov v gospodinjstvu. Površina stalno naseljenih stanovanj, mio. m2 Skupna površina stalno naseljenih stanovanj 8 STORITVE B0 Specifične emisije CO2 iz gospodarskega in institucionalnega sektorja za ogrevanje prostorov, kg/m2 Emisije CO2 zaradi ogrevanja prostorov v gospodarskem in institucionalnem sektorju, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja fosilnih goriv za ogrevanje prostorov v gospodarskih in institucionalnih zgradbah v javnem sektorju in zasebnih sektorjih. Površina zgradb, namenjenih storitvam, mio. m2 Skupna površina zgradb, namenjenih storitvam (NACE 41, 50, 51, 52, 55, 63, 64, 65, 66, 67, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 80, 85, 90, 91, 92, 93, 99) 9 TRANSFORMACIJA D0 Specifične emisije CO2 iz javnih elektrarn, t/TJ Emisije CO2 iz javnih termoelektrarn, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja fosilnih goriv pri bruto proizvodnji električne in toplotne energije, ki jo proizvedejo javne termoelektrarne ter kombinirane toplarne in elektrarne (vrsta virov IPCC 1A1ai in 1A1aii). Emisije iz toplarn niso vključene. Skupna proizvodnja javnih termoelektrarn, PJ Bruto proizvedena električna energija in vsa toplotna energija, prodana tretjim osebam (v kombiniranh toplarnah in elektrarnah – SPTE), ki jo proizvajajo javne termoelektrarne ter kombinirane toplarne in elektrarne. Proizvodnja toplarn ni vključena. Javne termoelektrarne v okviru svoje primarne dejavnost proizvajajo električno energijo (in toplotno) za uporabo tretjim osebam. Lahko so v zasebni ali javni lasti. Bruto proizvodnja električne energije se meri glede na izhod iz glavnih transformatorjev, tj. všteta je poraba električne energije v pomožnih napravah elektrarne in transformatorjih. (vir: energetska bilanca). 10 TRANSFORMACIJA E0 Specifične emisije CO2 iz elektrarn samoproizvajalk, t/TJ Emisije CO2 iz elektrarn samoproizvajalk, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja vseh fosilnih goriv pri bruto proizvodnji električne in toplotne energije, ki jo ustvarijo termoelektrarne samoproizvajalke ter kombinirane toplarne in elektrarne. Skupna proizvodnja termoelektrarn samoproizvajalk, PJ Bruto proizvedena električna energija in vsa toplotna energija, prodana tretjim osebam (v kombiniranih toplarnah in elektrarnah – SPTE), ki jo proizvajajo termoelektrarne samoproizvajalke ter kombinirane toplarne in elektrarne. Termoelektrarne samoproizvajalke proizvajajo električno energijo (in toplotno) v celoti ali delno za lastno uporabo kot dejavnost, ki podpira njihovo primarno dejavnost. Bruto proizvodnja električne energije se meri glede na izhod iz glavnih transformatorjev, tj. všteta je poraba električne energije v pomožnih napravah elektrarne in transformatorjih. (vir: energetska bilanca) 11 TRANSFORMACIJA Intenzivnost ogljika iz skupne proizvodnje električne energije, t/TJ Emisije CO2 iz klasične proizvodnje električne energije, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja vseh fosilnih goriv pri bruto proizvodnji električne in toplotne energije, ki jo proizvedejo javne termoelektrarne ter kombinirane toplarne in elektrarne ter tudi termoelektrarne samoproizvajalke ter kombinirane toplarne in elektrarne. Emisije iz toplarn niso vključene. Skupna proizvodnja javnih elektrarn in elektrarn samoproizvajalk, PJ Bruto proizvedena električna energija in vsa toplotna energija, prodana tretjim osebam (v kombiniranih toplarnah in elektrarnah – SPTE), ki jo proizvajajo javne elektrarne in elektrarne samoproizvajalke ter kombinirane toplarne in elektrarne. Vključuje proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov in jedrske energije. (vir: energetska bilanca) 12 PREVOZ Intenzivnost ogljika v prometu, t/TJ Emisije CO2 iz prometa, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja fosilnih goriv v vsej prevozni dejavnosti (vrsta virov IPCC 1A3). Skupna končna potrošnja energije iz prometa, PJ Vključuje skupno končno porabo energije v prometu iz vseh virov energije (vključno z biomaso in porabo električne energije) (vir: energetska bilanca) 13 INDUSTRIJA C0.3 Specifične emisije CO2, povezanega z energetiko, iz papirne industrije, t/t Emisije CO2, povezanega z energetiko, iz papirne in grafične industrije, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja fosilnih goriv pri proizvodnji celuloze, papirja in papirnih izdelkov ter v založništvu, tiskarstvu in razmnoževanju posnetih nosilcev, vključno z emisijami zaradi zgorevanja pri proizvodnji električne in toplotne energije (vrsta virov IPCC 1A2d). Materialni rezultat proizvodnje papirja, kt Materialni rezultat proizvodnje papirja (NACE 21) (vir: proizvodna statistika) 14 INDUSTRIJA Emisije CO2 iz industrijskega sektorja, kt Emisije zaradi zgorevanja fosilnih goriv v predelovalni industriji, gradbeništvu ter rudarstvu in kamnolomih (razen premogovnikov in pridobivanja nafte ter zemeljskega plina), vključno z zgorevanjem pri proizvodnji električne in toplotne energije (vrsta virov IPCC 1A2). Energija, ki jo industrija porabi za prevoz, tukaj ni vključena, ampak je upoštevana v kazalcih za prevoz. Emisije, ki nastanejo zaradi terenskih in drugih premičnih strojev v industriji, so vključene v ta oddelek. Skupna končna poraba energije iz industrije, PJ Vključuje skupno končno porabo energije industrije iz vseh virov energije (vključno z biomaso in porabo električne energije) (vir: energetska bilanca) 15 GOSPODINJSTVA Emisije CO2 iz gospodinjstev, kt Emisije CO2 zaradi zgorevanja fosilnih goriv v gospodinjstvih (vrsta virov IPCC 1A4b). Skupna končna poraba energije v gospodinjstvih, PJ Vključuje skupno končno porabo energije v gospodinjstvih iz vseh virov energije (vključno z biomaso in potrošnjo električne energije) (vir: energijska bilanca) (1) Država članica sporoči števec in imenovalec, če nista vključena v CRF. (2) Država članica mora upoštevati ta napotek. Če napotka ne more v celoti upoštevati ali če števec in imenovalec nista popolnoma skladna, mora država članica to jasno prikazati. (3) Sklici na vrste virov IPCC se nanašajo na IPCC (1996), Revidirane smernice IPCC iz leta 1996 za nacionalne evidence toplogrednih plinov. (4) Država članica sporoči števec in imenovalec, če nista vključena v CRF. (5) Država članica mora upoštevati ta napotek. Če napotka ne more v celoti upoštevati ali če števec in imenovalec nista popolnoma skladna, mora država članica to jasno prikazati.

PRILOGA III Kazalci za projekcije spremljanja in ocenjevanja napredka s politikami in ukrepi (1) Št. Eurostatovi sektorji Kazalec Števec/imenovalec 1 MAKRO Intenzivnost CO2 pri BDP, t/mio. EUR Skupne emisije CO2, kt BDP, mrd. EUR (EC95) 2 PREVOZ C0 Emisije CO2 iz osebnih avtomobilov, kt Število kilometrov, ki so jih prevozili osebni avtomobili, Mkm 3 PREVOZ D0 Emisije CO2 iz tovornega prometa (vseh vrst), kt Tovorni promet (vseh vrst), Mtkm 4 INDUSTRIJA A1 Intenzivnost CO2, povezanega z energetiko, v industriji, t/mio. EUR Emisije CO2 zaradi porabe fosilnih goriv v industriji, kt Bruto dodana vrednost celotne industrije, mrd. EUR (EC95) 5 GOSPODINJSTVA A1 Specifične emisije CO2 iz gospodinjstev, t/stanovanje Emisije CO2 zaradi porabe fosilnih goriv v gospodinjstvih, kt Obseg stalno naseljenih stanovanj, 1 000 6 STORITVE A0 Intenzivnost CO2 iz storitvenega sektorja, t/mio. EUR Emisije CO2 zaradi potrošnje fosilnih goriv v storitvenem sektorju, kt Bruto dodana vrednost – storitve, mrd. EUR (EC95) 7 TRANSFORMACIJA B0 Specifične emisije CO2 iz javnih elektrarn in elektrarn samoproizvajalk, t/TJ Emisije CO2 iz javnih termoelektrarn in termoelektrarn samoproizvajalk, kt Vsi proizvodi – proizvodnja javnih termoelektrarn in termoelektrarn samoproizvajalk, PJ 8 KMETIJSTVO Specifične emisije N2O zaradi uporabe gnojil in gnoja, kg/kg Emisije N2O zaradi uporabe sintetičnih gnojil in gnoja, kt Uporaba sintetičnih gnojil in gnoja, kt dušika 9 KMETIJSTVO Specifične emisije CH4 v govedoreji, kg/glavo Emisije CH4 zaradi goveda, kt Populacija goveda, 1 000 glav 10 ODPADKI Specifične emisije CH4 iz odlagališč, kt/kt Emisije CH4 iz odlagališč, kt Komunalni trdni odpadki, ki sodijo na odlagališča, kt (1) Za podrobnejše napotke/opredelitve za kazalce 1–7 glej Prilogo II. Kazalci 1–7 morajo biti skladni z enakovrednimi kazalci v Prilogi II, kadar je to mogoče; kazalci 8–10 morajo biti skladni z informacijami iz CRF.

PRILOGA IV SEZNAM PARAMETROV ZA PROJEKCIJE 1. Obvezni parametri za projekcije Predpostavke za splošne gospodarske parametre — Bruto domači proizvod (BDP) (vrednost v danih letih ali letna stopnja rasti ter bazno leto) — Populacija (vrednost v danih letih ali letna stopnja rasti ter bazno leto) — Mednarodne cene premoga v danih letih v EUR na tono ali GJ (gigadžul) — Mednarodne cene nafte v danih letih v EUR na sodček ali GJ — Mednarodne cene plina v danih letih v EUR na m3 ali GJ Predpostavke za energetiko — Skupna bruto notranja poraba v petadžulih (PJ) (razdelitev na nafto, plin, premog, obnovljive vire, jedrsko energijo, drugo) — Skupna proizvodnja električne energije glede na vrsto goriva (nafta, plin, premog, obnovljivi viri, jedrska energija, drugo) — Povpraševanje po energiji glede na sektor, razvrščeno po gorivih (dostavljenih) (predlagani sektorji so energetika, industrija, gospodarski ali terciarni, stanovanjski sektor in transportni sektor) — Predpostavke za vremenske parametre, zlasti dneve s temperaturami, ki zahtevajo ogrevanje, in dneve s temperaturami, ki zahtevajo hlajenje Predpostavke za industrijski sektor Za države članice, ki uporabljajo makroekonomske modele: — delež industrijskega sektorja v BDP in stopnja rasti Za države članice, ki uporabljajo druge modele: — indeks proizvodnje za industrijski sektor (predlagana razdelitev je na industrijo, ki intenzivno porablja energijo ter temelji na fizični proizvodnji, in predelovalno industrijo, ki temelji na denarni vrednosti) Predpostavke za transportni sektor Za države članice, ki uporabljajo makroekonomske modele: — rast prometa glede na BDP Za države članice, ki uporabljajo druge modele: — rast potniških kilometrov za osebe — rast tonskih kilometrov za tovor Predpostavke za zgradbe (v stanovanjskem in gospodarskem ali terciarnem sektorju) Za države članice, ki uporabljajo makroekonomske modele: — raven osebne porabe (razen zasebnega prevoza) — delež terciarnega sektorja v BDP in stopnja rasti Za države članice, ki uporabljajo druge modele: — stopnja spreminjanja talnih površin za terciarne zgradbe in stanovanja — število stanovanj in število zaposlenih v terciarnem sektorju Predpostavke v kmetijskem sektorju Za države članice, ki uporabljajo makroekonomske modele: — delež kmetijskega sektorja v BDP in stopnja rasti Za države članice, ki uporabljajo druge modele: — število živali glede na živalsko vrsto (pri črevesni fermentaciji govedina, govedo in krave molznice, ovce; pri ravnanju z gnojem tudi prašiči in perutnina) — površina s poljščinami glede na vrsto pridelka — emisijski faktorji glede na vrsto živali pri črevesni fermentaciji in ravnanjem z gnojem ter glede na vrsto kmetijskih rastlin in uporabo gnojil (tone) Predpostavke v sektorju odpadkov — Nastajanje odpadkov na prebivalca ali tone trdnih komunalnih odpadkov — Organski deleži trdnih komunalnih odpadkov — Trdni komunalni odpadki, odloženi na odlagališčih, sežgani ali kompostirani (v tonah ali odstotkih) Predpostavke na gozdarskem področju — Opredelitev gozdov — Področja: — upravljanih gozdov — neupravljanih gozdov 2. Priporočeni parametri za projekcije Predpostavke za splošne gospodarske parametre — Stopnje rasti BDP po industrijskih sektorjih glede na leto 2000 — Primerjava projekcij podatkov z uradnimi napovedmi Predpostavke za energetiko — Nacionalne cene energije premoga, nafte in plina za posamezni sektor (vključno z davki) – predlagani sektorji so proizvodnja električne in toplotne energije, industrija; gospodarski, stanovanjski sektor in transportni sektor. Navesti je treba stalne cene. — Nacionalne cene električne energije po sektorjih, kakor je navedeno zgoraj (lahko je model proizvodnje) — Skupna proizvodnja daljinskega ogrevanja glede na vrsto goriva Predpostavke za industrijski sektor — Predpostavke za fluorirane pline: — proizvodnja aluminija in emisijski faktorji — proizvodnja magnezija in emisijski faktorji — proizvodnja pene in emisijski faktorji — zaloge sredstva za hlajenje in stopnje uhajanja Za države članice, ki uporabljajo makroekonomske modele: — delež BDP za različne sektorje in stopnje rasti — stopnja izboljšanja energetske intenzivnosti (1990 = 100) Za države članice, ki uporabljajo druge modele: — indeks proizvodnje za različne sektorje — stopnja napredka ali indeks energetske učinkovitosti Predpostavke za zgradbe (v stanovanjskem in gospodarskem ali terciarnem sektorju) Za države članice, ki uporabljajo makroekonomske modele: — delež terciarnega sektorja in sektorja gospodinjstev v BDP — stopnja izboljšanja energetske intenzivnosti Za države članice, ki uporabljajo druge modele: — število gospodinjstev — število novih zgradb — stopnja izboljšanja energetske učinkovitosti (1990 = 100) Predpostavke za transportni sektor Za države članice, ki uporabljajo ekonometrične modele: — rast prometa glede na BDP – razdelitev na potniški in tovorni promet — izboljšanje energetske učinkovitosti – razdelitev glede na vrsto vozila — izboljšanje energetske učinkovitosti – razdelitev glede na vrsto vozila; določiti, ali velja za vse avtomobile ali samo za nove — stopnja sprememb razčlenitve po panogah (osebni in tovorni promet) — rast cestnih potniških kilometrov — rast železniških potniških kilometrov — rast letalskih potniških kilometrov — rast tonskih kilometrov za tovor na cesti — rast tonskih kilometrov za tovor na železnici — rast tonskih kilometrov za tovor pri plovbi Predpostavke za kmetijski sektor Za države članice, ki uporabljajo ekonometrične modele: — trgovina s kmetijskimi proizvodi (uvoz/izvoz) — domača poraba (npr. poraba mleka/govedine) Za države članice, ki uporabljajo druge modele: — razvoj površin s poljščinami, travinj, obdelovalnih površin, prah; zemljišč, spremenjenih v gozdove, itd. — makroekonomske predpostavke kot podlaga za projekcije kmetijskih dejavnosti — opis živali (npr. po vnosu/ravnovesju hranilnih snovi, rezultatu/prireji živali, proizvodni kvoti mleka/produktivnosti goveda) — razvoj tipa kmetovanja (npr. intenzivno konvencionalno, ekološko kmetijstvo) — porazdelitev sistemov za nastanitev/pašo in obdobje nastanitve/paše — Parametri pri ureditvi gnojil: — podrobnosti o uporabi gnojil (vrsta gnojila, čas uporabe, razmerje anorgansko/organsko) — stopnja hlapljivosti amoniaka po tem, ko je gnoj raztrošen po zemlji — učinkovitost uporabe gnoja — Parametri pri sistemu ravnanja z gnojem: — porazdelitev skladiščnih objektov (npr. pokritih ali ne) — stopnja izločanja dušika v gnoju — metode uporabe gnoja — obseg uvajanja nadzornih ukrepov (sistemi za shranjevanje, uporaba gnoja), uporaba najboljših razpoložljivih tehnik — Parametri v zvezi z emisijami dušikovega oksida iz kmetijskih zemljišč (npr. delež izpiranja dušika, emisijski faktor za neposredne emisije, vsebnost dušika v ostankih pridelkov) — Obseg obdelave zemljišč z gnojem

PRILOGA V Vprašalnik o uporabi mehanizmov Kjotskega protokola za doseganje ciljev v obdobju 2008–2012 1. Ali nameravate kot država članica za dosego obveznosti količinskega omejevanja ali zmanjševanja emisij v skladu s členom 2 Odločbe 2002/358/ES in Kjotskega protokola uporabiti skupno izvajanje (JI), mehanizem čistega razvoja (CDM) in mednarodno trgovanje z emisijami (IET) po Kjotskem protokolu (kjotski mehanizmi)? Če je tako, kakšen napredek je bil dosežen glede izvedbenih določb (operativnih programov, institucionalnih odločb) in s tem povezane domače zakonodaje? 2. Ali ste kot država članica vzpostavili pristojni državni organ za projekte mehanizma čistega razvoja in pristojno informacijsko točko za projekte skupnega izvajanja ter o tem obvestila UNFCCC? Če je tako, prosimo navedite podrobnejše informacije. 3. Katere od treh kjotskih mehanizmov uporabljate kot država članica ali nameravate uporabljati? 4. Kakšne prispevke pričakujete kot država članica od kjotskih mehanizmov pri izpolnjevanju obveznosti količinskega omejevanja ali zmanjševanja emisij v skladu s členom 2 Odločbe 2002/358/ES in Kjotskega protokola v prvem ciljnem obdobju za količinsko omejevanje ali zmanjševanje emisij od leta 2008 do leta 2012 (prosimo, uporabite tabelo 1 spodaj)? TABELA 1 Količinski prispevek kjotskih mehanizmov za prvo ciljno obdobje Kjotski mehanizem Skupne projekcije količin za prvo ciljno obdobje (Gg CO2 ekvivalent) Skupaj za vse kjotske mehanizme (1) Mednarodno trgovanje z emisijami Vse dejavnosti, ki temeljijo na projektih skupno izvajanje mehanizem čistega razvoja 5. Navedite proračun v eurih za skupno uporabo kjotskih mehanizmov in, kadar je to mogoče, za vsak mehanizem, pobudo, program ali sklad posebej, vključno z obdobjem, v katerem bo proračun porabljen. 6. S katerimi državami ste kot država članica sklenili dvostranske ali večstranske sporazume, memorandume o soglasju ali pogodbe za izvajanje dejavnosti, ki temeljijo na projektih? 7. Za vsak načrtovan, potekajoč ali zaključen mehanizem čistega razvoja in projektno dejavnost skupnega izvajanja, v kateri kot država članica sodelujete (ste sodelovali), navedite naslednje informacije: (a) ime in vrsta (JI/CDM) projekta; (b) država gostiteljica; (c) financiranje: predložite kratek opis kakršne koli finančne vpletenosti vlade ali zasebnega sektorja, tako da navedete opis, kakor so „zasebni“, „javni“, „javno-zasebno partnerstvo“. (d) Vrsta projekta: uporabite kratek opis, na primer: Energetika : Sprememba goriva, ustvarjanje obnovljivih virov energije, izboljšanje energetske učinkovitosti, zmanjševanje ubežnih emisij iz goriv, drugo (prosimo navedite) Industrijski postopki : Uporaba nadomestnih materialov, sprememba postopkov ali opreme, ravnanje z odpadki, predelava ali recikliranje, drugo (prosimo navedite) Raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo : Pogozdovanje, ponovno ogozdovanje, gospodarjenje z gozdovi, gospodarjenje s polji, gospodarjenje s pašniki, ponovna vegetacija Prevoz : Sprememba goriva, izboljšanje učinkovitosti goriva, drugo (prosimo navedite) Kmetijstvo : Ravnanje z gnojem, drugo (prosimo navedite) Odpadki : Upravljanje s trdnimi odpadki, regeneracija metana z odlagališč, ravnanje z odpadno vodo, drugo (prosimo navedite) Drugo : Prosimo, navedite kratek opis drugih vrst projektov (e) Status: uporabite naslednje kategorije: — predlagan, — odobren (odobritev vpletenih vlad in dokončane študije izvedljivosti), — v izdelavi (začetna faza ali faza izdelave), — v delovanju, — zaključen, — prekinjen. (f) Trajanja: navedite naslednje informacije: — datum uradne odobritve (npr. izvršilnega odbora za projekte mehanizma čistega razvoja, države gostiteljice za projekte skupnega izvajanja), — datum začetka projekta (začetek delovanja), — pričakovani datum zaključka projekta (trajanje), — obdobje financiranja (za katera leta bodo oblikovane enote ERU in CER), — datum(-i) izdaj(-e): enote zmanjševanja emisij (ERU) (po posameznih državah gostiteljicah) ali potrjena zmanjšanja emisij (CER) (po posameznih izvršilnih odborih CDM). (g) Primarni ali sekundarni postopek odobritve (samo za projekte skupnega izvajanja). (h) Projekcija skupnih in letnih zmanjšanj emisij, ki se seštevajo do konca prvega ciljnega obdobja. (i) Količina enot ERU in CER, oblikovanih s projekti, ki si jih bo pridobila država članica. (j) Sredstva, nabrana do konca poročevalnega leta: navedite informacije o številu sredstev (skupaj in letno), pridobljenih od projektov skupnega izvajanja, projektov čistega razvoja, in sredstev kot posledica rabe zemljišč, spremembi rabe zemljišč in gozdarskih dejavnostih. (1) Če je mogoče, prosimo, razčlenite te podatke tako, kakor je predlagano v ležečem tisku.

PRILOGA VI Postopki in časovni okviri za sestavo evidence toplogrednih plinov Skupnosti in poročila o evidenci Element Kdo Kdaj Kaj 1. Predložitev letnih evidenc (celotna enotna poročevalna oblika (CRF) in elementi nacionalnega poročila o evidenci) držav članic v skladu z Odločbo št. 280/2004/ES. Države članice Letno, do 15. januarja Elementi, navedeni v členu 3(1) Odločbe št. 280/2004/ES, kakor je opredeljeno v členih od 2 do 7. Ukrepi za izboljšanje ocen na področjih, ki so bila prej prilagojena v skladu s členom 5.2 Kjotskega protokola (za poročanje v skladu s Kjotskim protokolom). 2. „Začetni pregled“ predložitev držav članic Komisija (vključno z GD ESTAT (Eurostat), GD JRC (JRC)) s pomočjo Evropske agencije za okolje (EEA) Čim prej po prejemu podatkov države članice, najkasneje do 1. aprila Začetni pregledi in pregledi skladnosti (izvede EEA). Primerjava podatkov o energetiki, ki jih na podlagi referenčnega pristopa IPCC zagotovijo države članice, z Eurostatovimi podatki o energetiki (izvedejo Eurostat in države članice) ter pregled evidence o kmetijstvu, rabi zemljišč, spremembi rabe zemljišč in gozdarstvu države članice (LULUCF), kar izvede GD JRC (v posvetovanju z državami članicami). 3. Sestava osnutka evidence Skupnosti Komisija (vključno z Eurostatom, JRC) s pomočjo EEA Do 28. februarja Osnutek evidence Skupnosti (izvede EEA), ki temelji na evidencah držav članic in dodatnih informacijah, kadar so potrebne. 4. Razpošiljanje osnutka evidence Skupnosti Komisija s pomočjo EEA 28. februarja Razpošiljanje osnutka evidence Skupnosti državam članicam na dan 28. februarja. Države članice pregledajo podatke. 5. Predložitev posodobljenih ali dodatnih podatkov za evidenco in celotnih poročil o nacionalnih evidencah, ki jih izdelajo države članice Države članice 15. marca Posodobljeni ali dodatni podatki za evidence, ki jih predložijo države članice (za odpravo neskladnosti ali zapolnitev vrzeli) in celotna končna poročila o nacionalnih evidencah. 6. Ocene o podatkih, ki manjkajo v nacionalnih evidencah Komisija s pomočjo EEA 31. marca Komisija pripravi ocene o manjkajočih podatkih do 31. marca v poročevalnem letu po posvetovanju z zadevno državo članico in te podatke sporoči državam članicam. 7. Pripombe držav članic v zvezi z ocenami Komisije o manjkajočih podatkih Države članice 8. aprila Države članice predložijo Komisiji v presojo pripombe k ocenam Komisije o manjkajočih podatkih. 8. Končna letna evidenca Skupnosti (vključno s poročilom o evidenci Skupnosti) Komisija s pomočjo EEA 15. aprila Predložitev UNFCCC končne letne evidence Skupnosti. Ta evidenca se bo uporabljala tudi za oceno napredka v sklopu mehanizma za spremljanje. 9. Razpošiljanje državam članicam rezultatov začetnih pregledov, ki so jih države članice predložile Skupnosti Komisija s pomočjo EEA Čim prej po prejemu rezultatov začetnih pregledov Komisija razpošlje rezultate začetnih pregledov, ki so jih države članice predložile Skupnosti, čim prej po njihovem prejemu državam članicam, ki jih začetni pregledi zadevajo. 10. Odzivi ustreznih držav članic na rezultate začetnih pregledov, ki so jih države članice predložile Skupnosti Države članice V roku enega tedna po prejemu rezultatov Države članice, pri katerih so se v začetnih pregledih pokazale težave ali neskladnosti, Komisiji pripravijo svoje odgovore na začetne preglede. 11. Vse ponovne predložitve držav članic kot odziv na začetne preglede UNFCCC Države članice Za vsako državo članico enako, kakor velja za fazo začetnih pregledov UNFCCC V skladu s Kjotskim protokolom: ponovno predložitev je treba Komisiji zagotoviti v roku petih tednov po datumu za predložitev Države članice Komisiji zagotovijo ponovne predložitve, ki jih pošljejo sekretariatu UNFCCC v odgovor na začetne preglede UNFCCC. Države članice morajo jasno navesti, kateri deli so bili revidirani, da s tem olajšajo postopek ponovne predložitve Skupnosti. Ker mora biti tudi ponovna predložitev Skupnosti skladna z roki, navedenimi v smernicah iz člena 8 Kjotskega protokola, mora biti ponovna predložitev Komisiji poslana pred iztekom roka, predvidenega v smernicah iz člena 8 Kjotskega protokola, pod pogojem, da ponovna predložitev popravi podatke ali informacije, uporabljene pri sestavi evidence Skupnosti. 12. Predložitev katerih koli ponovnih predložitev po fazi začetnih pregledov Države članice Kadar pride do dodatnih ponovnih predložitev Države članice pošljejo Komisiji katere koli druge ponovne predložitve (CRF ali poročilo o nacionalni evidenci), ki jih zagotovijo sekretariatu UNFCCC po fazi začetnih pregledov.