SL Uradni list Evropske unije C 268/1

RESOLUCIJA SVETA

z dne 26. septembra 2008

„Nadaljnji razvoj evropske vesoljske politike“

(2008/C 268/01)

SVET –

OB UPOŠTEVANJU Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Evropsko vesoljsko agencijo (ESA), ki je začel veljati maja 2004, in vse bolj okrepljenega sodelovanja med pogodbenicama,

OB SKLICEVANJU na smernice, ki jih je Svet za vesolje sprejel na sejah 25. novembra 2004, 7. junija 2005 in 28. novembra 2005,

OB POUDARJAJU Resolucije Sveta za vesolje z dne 22. maja 2007, ki pozdravlja in podpira evropsko vesoljsko politiko ter je politična osnova za dejavnosti Evrope v vesolju,

OB UGOTAVLJANJU, da so bili Evropska komisija, generalni direktor ESA ter države članice Evropske unije in ESA v resoluciji pozvani, da na podlagi okvirnega sporazuma spremljajo in ocenijo izvajanje politike, vključno z izvajanjem ključnih vprašanj, opredeljenih v prilogah k resoluciji,

OB UGOTAVLJANJU, da so države članice na podlagi izvedbenega načrta za evropsko vesoljsko politiko za prednostni področji ukrepanja izbrale dve programski vsebini, in sicer uspešno izvajanje programa Galileo in programa GMES (Globalno nadzorovanje okolja in varnosti), ter določile več horizontalnih vprašanj,

GLEDE NA znatni napredek, ki je bil dosežen na teh področjih in je opisan v skupnem poročilu o napredku ES in ESA, in OB ZADOVOLJSTVU zaradi napredka, doseženega pri uresničevanju evropske strategije mednarodnih odnosov na področju vesolja –

v tem okviru POTRJUJE, da mora Evropa ohraniti neodvisen dostop do vesolja, znanstveni program na svetovni ravni in vodilno vlogo na področju storitev satelitskih aplikacij za operativne komunikacije na meteorološkem in komercialnem področju ter trajno in inovativno tehnološko podlago,

POUDARJA, kako pomembno je povečati usklajenost ES in ESA na področju razvojnih programov za vesoljsko tehnologijo, zlasti v primeru vesoljske tehnologije, ki je ključna za strateško neodvisnost Evrope,

OPOZARJA na razprave evropskih ministrov, ki so pristojni za vesolje in so se 21. in 22. julija 2008 sestali na neuradnem srečanju v evropskem vesoljskem izstrelišču v Kourouju.

I. EVROPSKA VIZIJA ZA VESOLJE

OB ZAVEDANJU, da je bila z evropsko vesoljsko politiko izražena vizija, da bi Evropa okrepila svojo vlogo glavnega akterja na področju vesoljske politike na svetovni ravni; ta vizija naj bi upoštevala potrebe evropskih politik in ciljev, kar zadeva aplikacije, storitve in s tem povezane infrastrukture, z njo naj bi poveeali moe Evrope v družbenem, kulturnem, gospodarskem in znanstvenem smislu, razvili njen industrijski in znanstveni potencial ter ji na utemeljen, skladen in stvaren naein zagotovili politieno in tehnološko neodvisnost,

OB PRIZNAVANJU, da bi se morala ta politika, v katero so vključene EU, ESA in njune države članice, ki sodelujejo v evropskem vesoljskem programu, še naprej izvajati in razvijati, pri tem pa bi bilo treba ohraniti velikopotezne cilje, ki se lahko dosežejo s sredstvi, ki so že na voljo za raziskovalne in operativne aplikacije,

POUDARJA, da vse evropske vesoljske dejavnosti prispevajo k ciljem pogodbe Združenih narodov o vesolju in v celoti spoštujejo načela, določena v tej pogodbi, zlasti:

— raziskovanje in raba vesolja v korist in v interesu vseh držav ter priznavanje, da vesolje pripada celotnemu človeštvu,

— raba vesolja izključno v miroljubne namene,

— spodbujanje mednarodnega sodelovanja pri raziskovanju in rabi vesolja,

— ter da Evropa podpira stalna prizadevanja Odbora Združenih narodov za miroljubno rabo vesolja (United Nations' Committee on the Peaceful Uses of Outer Space – COPUOS) za zmanjšanje in preprečevanje vesoljskih odpadkov,

OB POUDARJANJU, da je treba povečati podporo javnosti za razvoj vesoljskih tehnologij ter zagotoviti dopolnjevanje ukrepov in karseda povečati sinergije z novostmi zunaj vesoljske politike,

OB PRIZNAVANJU, da so Evropska unija, ESA in njune države članice trije najpomembnejši akterji evropske vesoljske politike, ter OB POUDARJANJU, da Evropska unija pri vprašanjih glede vesolja prevzema vse večjo odgovornost, zlasti v zvezi z vesoljskimi aplikacijami, kar je povezano z njeno vlogo svetovnega akterja, ter da agenciji ESA in državam članicam prinaša dodano vrednost, obenem pa spoštuje njihovo vlogo in odgovornosti,

OB UPOŠTEVANJU, da so v sedanjih razmerah in v okviru evropske vesoljske politike Evropska unija, ESA in njune države članice glavni akterji na področju vesolja, zaradi česa bo Evropa postala vodilna vesoljska velesila na mednarodni ravni. S tem v zvezi je Svet DOLOČIL vprašanja, ki bi jih bilo treba obravnavati:

— v skladu s strategijo mednarodnih odnosov bi bilo treba spodbujati skladen pristop k mednarodnemu sodelovanju v okviru vesoljskih programov zaradi njihove svetovne razsežnosti, ob tem pa je treba upoštevati, da bo Evropa morala biti sposobna soočiti se s svetovno konkurenco. Raziskave sončnega sistema, okolje in trajnostni razvoj so prednostne naloge mednarodnega sodelovanja,

— vsem državam članicam EU in ESA je treba zagotoviti odprt in pravičen dostop do ugodnosti, ki izhajajo iz vesoljskih dejavnosti in so povezane z javno politiko, znanstvenimi podatki, tehnološkim razvojem, gospodarskimi dejavnostmi in storitvami,

— okrepiti bi bilo treba obstoječe mehanizme za koordinacijo evropskega znanja ter evropskih vlaganj v vesolje, ki se financirajo s sredstvi na ravni Skupnosti, medvladni in nacionalni ravni, ter vzpostaviti mehanizme za večje sinergije med civilnimi in vojaškimi vesoljskimi programi, ob tem pa upoštevati posebne zahteve obeh sektorjev, vključno s pristojnostmi pri odločanju in finančnimi shemami,

— zagotoviti bi morali stalen ter neodvisen, zanesljiv in stroškovno učinkovit dostop do vesolja pod pogoji, ki so sprejemljivi za EU, ESA in njune države članice, ob tem pa tudi zagotoviti ustrezno in konkurenčno opremo za izstrelitev svetovnega ranga ter operativno evropsko vesoljsko izstrelišče,

— na ravni EU bi morali na pregleden način zbrati zahteve glede vesoljskih aplikacij ob upoštevanju potreb politik EU ter držav članic EU in ESA, tako da bi EU lahko prepoznala zahteve uporabnikov, določila prednostne naloge in zagotovila kontinuiteto storitev. Vzdrževanje potrebne opreme za zagotovitev teh storitev in financiranje bi morala potekati v partnerstvu z zadevnimi interesnimi skupinami oziroma operaterji,

— spodbujati bi morali vzpostavitev ustreznega regulativnega okvira, s čimer bi omogočili nemoten razvoj inovativnih in konkurenčnih storitev za uporabnike, zlasti s ciljem, da bi zagotovili trajen dostop do spektra za vse aplikacije na osnovi vesoljskih tehnologij,

— pripraviti bi morali organizacijsko shemo vodenja vesolja, ki bi bila skladna z resolucijo, sprejeto na četrti seji Sveta za vesolje, ter s političnimi prizadevanji EU, ESA in njunih držav članic, zlasti pa bi v Svetu Evropske unije in drugih institucijah EU morali karseda izboljšati postopek odločanja o zadevah, povezanih z vesoljem,

— na ravni EU bi morali pripraviti ustrezne instrumente in sisteme financiranja, pri tem pa upoštevati posebnosti tega sektorja, potrebo po večji konkurenčnosti na splošno in konkurenčnosti vesoljske industrije ter zahteve po uravnoteženi industrijski strukturi; poleg tega bi morali v korist Evrope in njenih državljanov dovoliti tudi ustrezna dolgoročna vlaganja Skupnosti v raziskave vesolja in delovanje trajnostnih aplikacij na osnovi vesoljskih tehnologij, zlasti s preučitvijo vseh posledic ukrepov na področju vesolja v okviru naslednje finančne perspektive,

— okrepiti bi morali sodelovanje z državami v razvoju –

OPOZARJA na dodano vrednot, ki bi jo ministri držav članic EU in ESA, pristojni za vesolje, prinesli s srečanji, ki bi se organizirali glede na potrebe, na njih pa bi na podlagi ustreznega načrta razpravljali o ključnih političnih vprašanjih.

II. SEDANJE PREDNOSTNE NALOGE

POZDRAVLJA velik napredek, dosežen v okviru programov Galileo in GMES, in sicer:

— uspešno izstrelitev in validacijo satelita GIOVE-B v orbiti, s čimer so bile predstavljene ključne nove tehnologije, potrebne za delovanje sistema Galileo,

— sklepe Sveta EU iz novembra 2007 in naknadno sprejetje uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nadaljnjem izvajanju evropskih programov GNSS, ki jasno določajo javno vodenje faze nameščanja programa Galileo in delovanje EGNOS ter vpliv ukrepov na financiranje iz programa Galileo,

— odločitev držav članic ESA, da začnejo vesoljsko komponento GMES, sklenitev sporazuma med ES in ESA o prispevku Skupnosti za ta program ter zagotovitev sredstev ES za začetek delovanja z izvajanjem pripravljanjih ukrepov za GMES v letu 2008,

— predstavitev predoperativnih storitev GMES na forumu GMES v Lillu,

— vzpostavitev partnerstva med GMES in Afriko z „lizbonskim procesom za GMES in Afriko“, da bi koristili tudi afriškim uporabnikom,

— predlagano temeljno arhitekturo GMES, ki je opisana v münchenskem načrtu,

PONOVNO POTRJUJE, da hitro izvajanje programov Galileo in GMES ostaja prednostna naloga.

A. Galileo

OB PRIZNAVANJU, da je Galileo prvi vesoljski program, s katerim je EU prevzela vodilno vlogo –

POZIVA Komisijo, naj upošteva in preuči pretekle težave, da bi se iz njih lahko kar največ naučili,

Z ZANIMANJEM PRIČAKUJE vzpostavitev medinstitucionalnega odbora za Galileo,

POUDARJA, da se morajo Evropska komisija, ESA in njune države članice bolje uskladiti na področju raziskav in razvoja sistemov, storitev in aplikacij satelitske navigacije,

OPOZARJA na stalno sodelovanje z mednarodnimi partnerji pri reševanju vprašanj, povezanih s kompatibilnostjo in interoperabilnostjo sistemov,

POZIVA Komisijo, naj preuči pravne posledice lastništva Evropske skupnosti nad opredmetenimi in neopredmetenimi sredstvi, ki jih ES financira v zvezi z vesoljskimi aplikacijami, kot na primer pri programih Galileo in EGNOS, pri tem pa je treba zlasti preučiti vprašanje odgovornosti.

B. GMES

OB OPOZARJANJU, da je GMES pobuda, namenjena uporabnikom, s katero naj bi karseda izkoristili obstoječe vesoljske in nevesoljske centre, zmogljivosti in storitve za opazovanje Zemlje v Evropi, vključno z EUMETSAT, satelitskim centrom EU itd. –

POUDARJA, da so infrastrukture za opazovanje Zemlje na mestu samem, ki jih podpirajo države članice, ter infrastrukture za opazovanje vesolja ključni del zmogljivosti za opazovanje Zemlje in bi morale biti programu GMES stalno na voljo,

POUDARJA, da je kontinuiteta zagotavljanja podatkov in storitev nujna in da jo mora Evropska unija uresničiti zlasti z dolgoročnim financiranjem, ki temelji na partnerstvih za različne komponente programa GMES,

POTRJUJE, da je ESA agencija, ki skrbi za razvoj in oskrbo ciljnih kontrolnih misij GMES ter koordinacijo celotne vesoljske komponente GMES, vključno s prispevki držav članic, EUMETSAT in drugih partnerjev GMES,

POZIVA Komisijo, da za program GMES opredeli ustrezen pravni okvir, pri čemer naj po potrebi sodeluje z generalnim sekretariatom Sveta, poleg tega pa tudi, da preuči posledice certificiranja podatkov, daljinsko zaznanih prek satelitov,

POUDARJA, da je veliko informacijskih storitev GMES evropska javna dobrina, zato morajo biti razpoložljive po načelu prostega dostopa brez vsakršnih omejitev ob upoštevanju nekaterih omejitev, kot je varnost,

UGOTAVLJA, da je treba pripraviti akcijski načrt za vzpostavitev programa GMES v okviru EU, da bi zagotovili kontinuiteto storitev GMES in ključnih podatkov opazovanj, ki so potrebni za te storitve; ta akcijski načrt naj bi vključeval naslednje:

— pristop glede splošnega vodenja programa GMES in vseh njegovih komponent, na podlagi česar bi lahko določili pristojne akterje in njihovo vlogo ter pristojnosti, pristop pa naj bi temeljil na več partnerstvih GMES, vključeval naj bi tudi ureditev za ustrezno sodelovanje držav članic ESA, ki niso države članice EU,

— načrt za trajnostno financiranje programa GMES, ki naj bi temeljil na oceni vseh potreb po financiranju, ki izhajajo iz programa GMES, ter na določitvi proračunske strategije na nacionalni in evropski ravni, pri tem pa se upoštevajo tri zaporedne faze: faza raziskav in razvoja, ki se financira iz dodeljenih proračunskih sredstev za raziskave in razvoj; prehodna faza s skupnim financiranjem iz sredstev za raziskave in razvoj ter iz operativnih sredstev; operativna faza s posebnim financiranjem za operacije, ki zadevajo uporabnike,

— določitev mehanizmov za zagotavljanje operativnih storitev za vse storitve GMES, vključno z določitvijo operaterjev,

— EU in države članice določijo postopek za formalizacijo svojih zavez glede prispevkov v program GMES prek obstoječih infrastruktur za opazovanje in storitev na mestu samem,

— določitev vloge pobude GEO in drugih medvladnih ali večstranskih pobud, kot je CEOS, zlasti kar zadeva dostop do različnih vrst razpoložljivih podatkov, ter določitev prispevka programa GMES k tem mednarodnim prizadevanjem,

— proces, ki bo vodil do vzpostavitve celovite politike ravnanja z vsemi podatki, pridobljenimi s sistemom GMES, vključno z ustreznim označevanjem, in politike varovanja podatkov, ki bo zagotovila popolno zaščito in varovanje vseh občutljivih podatkov,

POZDRAVLJA:

— predlog Evropske komisije za nov pripravljalni ukrep v okviru predhodnega predloga proračuna za leto 2009, ki naj bi olajšal prihodnje financiranje operativne faze programa GMES,

— namero Komisije, da vsa ta vprašanja obravnava v sporočilu, ki naj bi ga sprejela konec oktobra 2008 po posvetovanju s ključnimi interesnimi skupinami in zlasti po doseženem dogovoru z ESA glede splošnega programskega pristopa za vesoljsko komponento programa GMES,

— namero generalnega direktorja ESA, za katero se je odločil po posvetovanju z državami članicami ESA in Komisijo, in sicer da na seji Sveta ESA, ki bo novembra 2008 zasedal na ministrski ravni, predstavi predlog v zvezi z drugim segmentom programa v okviru vesoljske komponente GMES.

III. NOVE PREDNOSTNE NALOGE EVROPSKE VESOLJSKE POLITIKE

POUDARJA, da je Evropski svet 14. marca 2008 pozdravil skupno poročilo visokega predstavnika in Evropske komisije o podnebnih spremembah in mednarodni varnosti, v katerem sta avtorja zlasti opozorila, da je bila v letu 2007 večina nujnih pozivov ZN za humanitarno pomoč vezana na podnebje, podnebne spremembe pa sta opredelila kot množitelj groženj, ki vplivajo na varnost,

OPOZARJA, da je Evropski svet pozval Svet Evropske unije, naj pripravi priporočila o ustreznem nadaljnjem ukrepanju na tem področju,

DOLOČA naslednja štiri prednostna področja pri izvajanju evropske vesoljske politike v prihodnjem obdobju:

A. VESOLJE IN PODNEBNE SPREMEMBE

OB UPOŠTEAVNJU svetovne razsežnosti izzivov podnebnih sprememb za človeštvo in glede na dejstvo, da EU zaradi odzivanja na te izzive prilagaja svoje politike –

POUDARJA cilj, da bi se morali bolje zavedati razsežnosti podnebnih sprememb in njihovih posledic z vidika njihovih lastnosti in obsega, ter opozarja na potrebo po stalnem in večjem prispevanju Evrope k razumevanju tega vprašanja in k oblikovanju ustreznih modelov, da bi tako pridobili dokaze, na podlagi katerih bi lahko sprejeli ključne odločitve glede okoljske politike,

SE ZAVEDA edinstvene vloge vesoljskih programov, ki s svojimi zmogljivostmi za opazovanje sveta in dolgoročnim obsegom zagotavljajo vrsto podatkov, ki jih znanost potrebuje za raziskovanje podnebnih sprememb, s tem pa dopolnjujejo druge instrumente opazovanja in meritev,

SE ZAVEDA, da program ESA „Živi planet“, nacionalne vesoljske misije za preučevanje Zemlje, operativni programi EUMETSAT in infrastrukture vesoljske komponente GMES prispevajo k vsem opazovanjem, na podlagi katerih bo Evropa lahko ugotovila časovno razporejenost podnebnih parametrov in razumela glavne podnebne pojave,

POZIVA znanost naj, skupaj z Evropsko komisijo, ESA in EUMETSAT, določi, kako bi lahko z različnimi storitvami GMES in evropskimi arhivi opazovanja vesolja izboljšali pridobivanje podatkov, vključno s ključnimi podnebnimi spremenljivkami, za namene znanstvenih raziskav,

POZIVA Komisijo, naj opravi raziskavo, da bi lahko ocenila potrebe po dostopu do vseh standardiziranih podatkov in večji računalniški zmogljivosti ter sredstvih za izpolnitev takšnih potreb, pri tem pa naj upošteva zmogljivosti in mreže, ki v Evropi že obstajajo,

POZDRAVLJA predlog programa za tretjo generacijo satelitov Meteosat (MTG), ki sta ga skupaj pripravili ESA in EUMETSAT in naj bi bil predstavljen v Svetu ESA, ko bo novembra 2008 zasedal na ministrski ravni, nato pa še v Svetu EUMETSAT; glavna tema programa MTG je operativna meteorologija, prispeva pa tudi k pobudi GMES, k spremljanju podnebja, s tem pa tudi k zaznavanju globalnih podnebnih sprememb.

B. PRISPEVEK VESOLJSKIH DEJAVNOSTI K LIZBONSKI STRATEGIJI

POUDARJA, da vesolje kot visokotehnološko področje raziskav in razvoja s svojimi rezultati, ki se uporabljajo v gospodarstvu, lahko prispeva k uresničevanju lizbonskih ciljev, s čimer bi lahko izpolnili cilje EU na področju gospodarstva, izobraževanja, sociale in okolja ter pričakovanja njenih državljanov, obenem pa dosegli cilje glede rasti in delovnih mest, saj se odpirajo nove poslovne priložnosti in ponujajo inovativne rešitve za različne storitve po vsej Evropi, kar prispeva k teritorialni koheziji,

MENI, da je EU priznala vesolje kot eno od prednostnih nalog in ključnih gradnikov evropske družbe znanja s tem, ko sta Evropski parlament in Svet 18. decembra 2006 sprejela Sedmi okvirni program Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, z njim pa novo tematsko poglavje „vesolje“ kot del posebnega programa „sodelovanje“,

POUDARJA, da bi z vesoljskimi aplikacijami, kot so satelitske telekomunikacije, sistema EGNOS in Galileo ter program GMES, lahko ustvarili pomembne tržne priložnosti na svetovni ravni, zlasti za MSP, in sicer z razvojem storitev z dodano vrednostjo za uporabnike; poudarja tudi, da morajo EU in ESA ter njune države članice zato zagotoviti čim večjo dodano vrednot, ki jo omogoča njihova vesoljska oprema. Takšno rast bi morali spodbujati za odpiranje novih poslovnih priložnosti in razvoj storitev, ki so nepretrgano integrirane na satelitske sisteme za navigacijo, opazovanje in komunikacijo ter jih povezujejo z zemeljskimi omrežji. Za uresničitev navedenega moramo zagotoviti ustrezen regulativni okvir, neprekinjen dostop do frekvenčnega spektra za vesoljske aplikacije in razvoj standardov na zadevnih področjih,

SE ZAVEDA, da bi se zato vesoljske dejavnosti lahko vključile v pobudo za vodilni trg.

C. VESOLJE IN VARNOST

POUDARJA pomen vesoljskih dejavnosti za SZVP/EVOP ter peterburške naloge, posledično pa za varnost evropskih državljanov,

OPOZARJA, da so vesoljska sredstva postala nujno potrebna za naše gospodarstvo, zato jih je treba zaščititi; POUDARJA, da mora Evropa v skladu s prizadevanji, da okrepi vodilno vlogo na področju vesolja na svetovni ravni, razviti zmogljivosti Evrope, da bo lahko spremljala in nadzirala lastne vesoljske infrastrukture in vesoljske odpadke, ki v osnovi temeljijo na obstoječih nacionalnih in evropskih sredstvih, ob tem pa izkoristiti povezave, ki jih lahko vzpostavi z drugimi partnerskimi narodi in njihovimi zmogljivostmi,

MENI, da bo Evropska unija v sodelovanju z ESA in njunimi državami članicami ter ob upoštevanju mednarodne in politične narave takšnih zmogljivosti prevzela pobudo za postopno vzpostavitev teh zmogljivosti in ustrezno strukturo vodenja,

POUDARJA, da mora Evropa biti sposobna odkriti nespoštovanje mednarodnih pogodb in obveznosti, ki so ključni instrument pri varovanju in spodbujanju evropskih vrednot,

POZDRAVLJA dejstvo, da se je v okviru pristojnosti pri odločanju in finančnih shem obstoječega okvira začel strukturiran dialog med akterji evropskih institucij v skladu z resolucijo Sveta za vesolje iz leta 2007, v katerega so vključeni Evropska komisija, generalni sekretariat Sveta, Evropska obrambna agencija, ESA in države članice, da bi bolje uskladili dejavnosti na področju vesolja, varnosti in obrambe,

OPOZARJA, da je program GMES zasnovan na zmogljivostih za opazovanje z dvojno rabo ter da bodo Galileo, program GMES in sistemi satelitske komunikacije zagotavljali storitve, ki bi se lahko uporabljale za nekatere varnostne aplikacije,

SE ZAVEDA, da morajo vsi vojaški uporabniki uporabljati Galileo ali GMES skladno z načelom, da sta Galileo in GMES civilna sistema pod civilnim nadzorom ter da bi bila zato za vsako spremembo tega načela potrebna preučitev v skladu z naslovom V Pogodbe EU in zlasti členoma 17 in 23 Pogodbe ter v skladu s Konvencijo o ESA.

POUDARJA, da je treba:

— določiti, kako bi lahko izboljšali koordinacijo med civilnimi in vojaškimi vesoljskimi programi v primeru dolgoročne ureditve,

— razviti zmogljivosti, na podlagi katerih bi lahko izpolnili zahteve evropskih uporabnikov po popolnem razumevanju okolja v vesolju prek usklajenih dejavnosti v Evropi in po možnosti z drugimi partnerji,

— priznati odvisnost Evrope od čezmorskih dobaviteljev nekaterih ključnih vesoljskih tehnologij in komponent, oblikovati strategije za preprečevanje, s katerimi bi Evropi omogočili zagotovljen dostop, in sprejeti praktične ukrepe, da bi zmanjšali odvisnost Evrope,

POUDARJA prednosti uporabe zmogljivosti in infrastruktur, ki že obstajajo na nacionalni in evropski ravni,

JE SEZNANJEN z namero generalnega direktorja ESA, da na seji Sveta ESA na ministrski ravni, ki bo potekala novembra 2008, predstavi predlog programa „space situational awareness“, ki bo osnova za operativne zmogljivosti in v katerem bo upoštevana vloga Evropske obrambne agencije ter držav članic EU in ESA.

D. RAZISKOVANJE VESOLJA

POZDRAVLJA uspešen začetek delovanja laboratorija ESA Columbus in uspešno predstavitev samodejnega tovornega vesoljskega plovila „Jules Verne“, ki veljata za resničen evropski razvojno tehnološki projekt in sta ključna pri zagotavljanju dostopa Evropi do mednarodne vesoljske postaje ISS in pri njeni stalni uporabi,

POTRJUJE, da gre pri raziskovanju vesolja za politično in globalno prizadevanje in da bi Evropa morala ukrepati v okviru programov svetovne razsežnosti, brez najmanjšega monopola ali obveznosti ene države; sodelovati bi morali različni akterji s svojimi zmogljivostmi in prednostnimi nalogami,

POUDARJA, da mora Evropa razviti skupno vizijo in dolgoročen strateški načrt raziskovanja ter si tako zagotoviti ključna izhodišča, ki bi bila zato zasnovana na njenih področjih odličnosti; zaradi tega morajo Evropska unija in ESA ter njune države članice, vsaka v svoji vlogi in v tesnem medsebojnem sodelovanju, nadalje razvijati in spodbujati politični dialog na mednarodnem prizorišču z drugimi državami, ki sodelujejo pri svetovnem raziskovalnem programu,

POZDRAVLJA predlog Komisije, da organizira politično konferenco na visoki ravni o dolgoročni globalni viziji za raziskovanje vesolja, ki bo sprožila javno razpravo o vlogi Evrope v tem podvigu svetovne razsežnosti in temeljila na ustreznih pripravljalnih študijah, narejenih v sodelovanju z ESA, da bi ocenili evropska področja odličnosti ter pripravili različne scenarije za prispevanje Evrope, skupaj s posledičnimi stroške in načrtovanjem,

JE SEZNANJEN z globalno raziskovalno strategijo, ki določa smernice za usklajevanje načrtov glavnih velesil na svetovni ravni na področju človeškega raziskovanja vesolja in raziskovanja z roboti, vključno z naknadno možnostjo človeške odprave na Mars,

POTRJUJE, da je Evropa na podlagi uspešnega raziskovanja za namene znanosti v zadnjih nekaj desetletjih odločena prevzeti pomembno vlogo pri mednarodnih prizadevanjih za raziskovanje sončnega sistema in poglobljeno poznavanje življenjskih pogojev onkraj našega planeta, ter PRIZNAVA, da bo Evropa lahko postavila temelje takšnim dejavnostim le s stalnimi vlaganji,

SE ZAVEDA, da je treba tehnologije, ki se razvijajo, najprej natančno preučiti, da bi lahko nato sprejeli ključne odločitve, in POUDARJA, da bi to lahko trajno vplivalo na način, kako svet dojema evropske znanstvene in tehnološke zmogljivosti, ter na način, kako evropski državljani dojemajo sami sebe,

POUDARJA pomen raziskovanja vesolja pri spodbujanju mladih Evropejcev, da se odločijo za poklic na področju znanosti in tehnologije ter da to znanje pridobijo v Evropi.