PRILOGA

„Πλαγιές Πάικου“ (Playies Paikou)

PGI-GR-A1088-AM01

Datum vloge: 14.4.2016

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

1. Predpisi, ki se uporabljajo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2. Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1 Spremembe sortne sestave belega vina

Tehnična dokumentacija PGI-GR-A1088, specifikacija proizvoda in enotni dokument za vino „Playies Paikou“ so bili spremenjeni tako, da so se v sortno sestavo belega vina (suho, polsuho, polsladko in sladko) vključile sorte xinomavro (z vrenjem belega vina), negoska (z vrenjem belega vina), viognier, gewürztraminer in riesling v poljubnih deležih.

Sorti xinomavro in negoska se uspešno uporabljata za pridelavo zelo zanimivega belega vina. Temu postopku že uspešno sledijo druga območja, kot sta sosednji območji Naousa in Amintaio, vključen pa je tudi v specifikacijo proizvoda za vino z zaščiteno geografsko označbo „Imathia“.

Poleg tega so vinogradniki na tem območju posadili tudi nove priporočene (gewürztraminer in riesling) in dovoljene sorte (viognier), rezultat česar so izjemna vina z močnim značajem, ki izražajo posebne značilnosti vinogradov s tega območja. Sorte so se dobro prilagodile lokalnim rastnim razmeram.

Bela vina, proizvedena iz sort xinomavro, negoska, gewürztraminer, riesling in viognier, imajo enake značilnosti kot bela vina, opisana v tehnični dokumentaciji za vina z geografsko označbo „Playies Paikou“.

Specifikacija proizvoda se spremeni:

— prvi odstavek oddelka „Odobrene sorte vinske trte“ specifikacije proizvoda se nadomesti z naslednjim: „Belo vino ‚Playies Paikou‘ (ZGO) (suho, polsuho, polsladko in sladko) se prideluje iz grozdja naslednjih sort: roditis, malagouzia, asyrtiko, sauvignon blanc, chardonnay, gewürztraminer, riesling in viognier, pa tudi xinomavro (z vrenjem belega vina) in negoska (z vrenjem belega vina). Te sorte se lahko uporabijo v poljubnih deležih.“;

— prvi odstavek oddelka „Enološki postopki“ specifikacije proizvoda se nadomesti z naslednjim:

„Pridelava belega vina: Belo vino ‚Playies Paikou‘ (ZGO) se prideluje z najsodobnejšo tehnologijo za pridelavo belega vina. Temperatura med alkoholnim vrenjem ne sme preseči 20 °C. Pri sortah rdečega grozdja xinomavro in negoska se uporablja metoda vrenja belega vina.“.

Ta sprememba se upošteva v naslednjih oddelkih specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta: „Glavne sorte vinske trte“, „Odobrene sorte vinske trte“, „Opis vin“ in pododdelku „Organoleptične značilnosti“ oddelka o belem vinu (suho, polsuho, polsladko in sladko) ter oddelku „Enološki postopki“, v katerem so dodane informacije o pridelavi belega vina iz sort rdečega grozdja.

Nanaša se tudi na oddelek „Povezava z geografskim območjem“ enotnega dokumenta in specifikacije proizvoda, zlasti na pododdelka „Podatki o proizvodu“ in „Vzročna medsebojna povezava“.

2.2 Dodano je sladko vino rosé

Tehnična dokumentacija PGI-GR-A1088, specifikacija proizvoda in enotni dokument za vino „Playies Paikou“ so bili spremenjeni tako, da je bilo vanje vključeno sladko vino rosé. Zadnja leta vinogradniki na tem območju pridelujejo sladka vina rosé, ki so se uveljavila na trgu.

Na koncu oddelka „Opis vin“ v specifikaciji proizvoda se doda zlasti:

„4. Sladko vino rosé Podrobne značilnosti: — najmanjši delež dejanskega alkohola: 11,5 vol. %, — najmanjši delež naravnega alkohola: 11,0 vol. %, — skupna vsebnost sladkorja (v g/l): najmanj 45, — skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): najmanj 4,8 in največ 12,0, — hlapna kislina, izražena kot ocetna kislina (v g/l): največ 1,08 (18 meq/l), — najvišja vsebnost žveplovega dioksida v vinih (skupaj): 250 mg/l. Organoleptične lastnosti: močna barva granatnega jabolka; vonj po džemu iz rdečega jagodičevja in rdečih vrtnicah; bogat okus s sladkim pookusom. Za vrednosti največjega skupnega deleža alkohola se uporabljajo meje iz ustrezne zakonodaje EU.“

Zadnji odstavek oddelka „Odobrene sorte vinske trte“ specifikacije proizvoda se nadomesti z naslednjim:

„Vino rosé ‚Playies Paikou‘ (ZGO) (suho, polsuho, polsladko in sladko) se prideluje iz svežega grozdja sort xinomavro, limnio, negoska, cabernet sauvignon, syrah in merlot. Te sorte se lahko uporabijo v poljubnih deležih.“

Ta sprememba se upošteva tudi v oddelkih „Opis vin“ in „Odobrene sorte vinske trte“ enotnega dokumenta.

2.3 Posodobitev tehnične dokumentacije za vino „Playies Paikou“ (ZGO)

Poleg zahtevanih sprememb so bile zaradi posodobitve tehnične dokumentacije sprejete naslednje spremembe specifikacije proizvoda: (a) dodane/nadomeščene so bile nacionalne določbe o veljavnih zahtevah in nadzoru za vina z ZOP in ZGO ter (b) spremenjene so bile informacije o pristojnih inšpekcijskih organih.

Tako je bil oddelek „INŠPEKCIJSKI ORGANI“ nadomeščen z naslednjim:

„INŠPEKCIJSKI ORGANI Ministrstvo za razvoj podeželja in prehrano Generalni direktorat za hrano Direktorat: Uporaba hrane in tehnologija Enota: Vino in alkoholne pijače Naslov : Menandrou 22, 10552 Atene GRČIJA Tel. +30 2102125113, +30 2102125145 Faks +30 2105245195 E-naslov: lkiokakis@minagric.gr, kballa@minagric.gr Direktorata za gospodarstvo na podeželju in veterinarske zadeve Regionalna središča za zaščito rastlin, kakovost in fitosanitarni nadzor“.

Ta sprememba se nanaša samo na specifikacijo proizvoda in ne na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Registrirano ime

„Πλαγιές Πάικου“ (Playies Paikou)

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

SUHO VINO ROSÉ

Temnoškrlatna barva z rožnatimi odtenki. Močna cvetica s prevladujočimi notami vrtnice in citrusov. Uravnoteženo s pravo količino kislosti in cvetličnim pookusom, ki ostane v ustih.

— Delež skupnega alkohola: najmanj 11,5 vol. %.

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 11,0 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): največ 9,0 (če vsebnost sladkorja preseže 4 g/l, se uporabijo pogoji iz Priloge XIV k Uredbi Komisije (ES) št. 607/2009).

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,5.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Za vrednost največjega deleža alkohola se uporabljajo vrednosti iz ustrezne zakonodaje EU.

POLSUHO VINO ROSÉ

Temnoškrlatna barva z rožnatimi odtenki. Močna cvetica s prevladujočimi notami vrtnice in citrusov. Uravnoteženo s pravo količino kislosti in cvetličnim pookusom, ki ostane v ustih. Prijeten občutek uravnoteženosti med kislostjo in sladkostjo, blag in saden.

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 11,0 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): najmanj 4,5 in največ 17,5 (če vsebnost sladkorja preseže 12 g/l, se uporabijo pogoji iz Priloge XIV k Uredbi Komisije (ES) št. 607/2009).

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,5.

— Najvišja vsebnost žveplovega dioksida v vinih (skupaj): 250 mg/l (če vsebnost sladkorja ni manjša od 5 g/l).

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

Za vrednost največjega deleža alkohola se uporabljajo vrednosti iz ustrezne zakonodaje EU.

POLSLADKO VINO ROSÉ

Temnoškrlatna barva z rožnatimi odtenki. Močna cvetica s prevladujočimi notami vrtnice in citrusov. Uravnoteženo s pravo količino kislosti in cvetličnim pookusom, ki ostane v ustih. Blag okus, saden in sladek občutek, ki ostane v ustih.

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 11,0 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): najmanj 12,5 in največ 45 (če vsebnost sladkorja preseže 12 g/l, se uporabijo pogoji iz Priloge XIV k Uredbi Komisije (ES) št. 607/2009).

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,5.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

Za vrednost največjega deleža alkohola se uporabljajo vrednosti iz ustrezne zakonodaje EU.

SLADKO VINO ROSÉ

Močna barva granatnega jabolka. Vonj po džemu iz rdečega jagodičevja in rdečih vrtnicah. Bogat okus s sladkim pookusom.

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 11,0 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): najmanj 45.

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 12,0.

— Hlapna kislina, izražena kot ocetna kislina (v g/l): največ 1,08 (18 meq/l).

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,8 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

Za vrednost največjega deleža alkohola se uporabljajo vrednosti iz ustrezne zakonodaje EU.

SUHO BELO VINO

Bleščeča bledozelena barva (z rumenimi odtenki, če je belo vino pridelano iz grozdja sort xinomavro in negoska). Močna cvetica s prevladujočimi notami citrusov in svežega sadja in cvetličnim pridihom. Globina s sadnim pookusom, ki ostane v ustih.

— Delež skupnega alkohola: najmanj 11,5 vol. %.

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 11,0 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): največ 9,0 (če vsebnost sladkorja preseže 4 g/l, se uporabijo pogoji iz Priloge XIV k Uredbi Komisije (ES) št. 607/2009).

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,5.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Za vrednost največjega deleža alkohola se uporabljajo vrednosti iz ustrezne zakonodaje EU.

POLSUHO BELO VINO

Bleščeča bledozelena barva (z rumenimi odtenki, če je belo vino pridelano iz grozdja sort xinomavro in negoska). Močna cvetica s prevladujočimi notami citrusov in svežega sadja in cvetličnim pridihom. Prijeten občutek uravnoteženosti med kislostjo in sladkostjo, blag in saden.

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 11,0 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): najmanj 4,5 in največ 17,5 (če vsebnost sladkorja preseže 12 g/l, se uporabijo pogoji iz Priloge XIV k Uredbi Komisije (ES) št. 607/2009).

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,5.

— Najvišja vsebnost žveplovega dioksida v vinih (skupaj): 250 mg/l (če vsebnost sladkorja ni manjša od 5 g/l).

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

Za vrednost največjega deleža alkohola se uporabljajo vrednosti iz ustrezne zakonodaje EU.

POLSLADKO BELO VINO

Bleščeča bledozelena barva (z rumenimi odtenki, če je belo vino pridelano iz grozdja sort xinomavro in negoska). Močna cvetica s prevladujočimi notami citrusov in svežega sadja in cvetličnim pridihom. Blag okus, saden in sladek občutek, ki ostane v ustih.

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 11,0 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): najmanj 12,5 in največ 45.

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,5.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

Za vrednost največjega deleža alkohola se uporabljajo vrednosti iz ustrezne zakonodaje EU.

SLADKO BELO VINO

Bleščeča, rumenkasta barva (z rumenimi odtenki, če je belo vino pridelano iz grozdja sort xinomavro in negoska). Močna cvetica s prevladujočimi notami citrusov in cvetličnim pridihom. Blag okus, saden in sladek občutek, ki ostane v ustih.

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 11,0 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): najmanj 45.

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,5.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

Za vrednost največjega deleža alkohola se uporabljajo vrednosti iz ustrezne zakonodaje EU.

SUHO RDEČE VINO

Živordeča barva z močnimi svetlovijoličnimi odtenki. Aromatičen okus z notami črnega ribeza, češenj in paradižnika ter pridihom popra. Sveže, polno blagih taninov z močnim pookusom sadja, ki ostane v ustih.

— Delež skupnega alkohola: najmanj 12 vol. %.

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 11,5 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): največ 9,0 (če vsebnost sladkorja preseže 4 g/l, se uporabijo pogoji iz Priloge XIV k Uredbi Komisije (ES) št. 607/2009).

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,0.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

Za vrednost največjega deleža alkohola se uporabljajo vrednosti iz ustrezne zakonodaje EU.

POLSUHO RDEČE VINO

Živordeča barva z močnimi svetlovijoličnimi odtenki. Aromatičen okus z notami črnega ribeza, češenj in paradižnika ter pridihom popra. Prijeten občutek uravnoteženosti med kislostjo in sladkostjo, blag in saden.

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 11,5 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): najmanj 4,5 in največ 17,5 (če vsebnost sladkorja preseže 12 g/l, se uporabijo pogoji iz Priloge XIV k Uredbi Komisije (ES) št. 607/2009).

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,0.

— Najvišja vsebnost žveplovega dioksida v vinih (skupaj): 200 mg/l (če vsebnost sladkorja ni manjša od 5 g/l).

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Za vrednost največjega deleža alkohola se uporabljajo vrednosti iz ustrezne zakonodaje EU.

POLSLADKO RDEČE VINO

Živordeča barva z močnimi svetlovijoličnimi odtenki. Aromatičen okus z notami črnega ribeza, češenj in paradižnika ter pridihom popra. Blag okus, saden in sladek občutek, ki ostane v ustih.

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 11,5 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): najmanj 12,5 in največ 45.

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,0.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Za vrednost največjega deleža alkohola se uporabljajo vrednosti iz ustrezne zakonodaje EU.

SLADKO RDEČE VINO

Živordeča barva. Aromatičen okus z notami črnega ribeza in češenj. Bogata, blaga in dolgotrajna globina v ustih.

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 11,5 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): najmanj 45.

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,5.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Za vrednost največjega deleža alkohola se uporabljajo vrednosti iz ustrezne zakonodaje EU.

5. Enološki postopki

a. Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Pri pridelavi polsuhih, polsladkih in sladkih vin je v skladu z določbami, ki se uporabljajo (Priloga I D k Uredbi (ES) št. 606/2009), dovoljeno slajenje vin.

Tehnika gojenja

Vinska trta se goji v skladu z običajnimi tehnikami gojenja, ki se uporabljajo na tem območju.

Omejitve pri pridelavi vin

Pridelava belega vina: Belo vino „Playies Paikou“ (ZGO) se prideluje z najsodobnejšo tehnologijo za pridelavo belega vina. Temperatura med alkoholnim vrenjem ne sme preseči 20 °C. Pri sortah rdečega grozdja xinomavro in negoska se uporablja metoda vrenja belega vina.

Pridelava rdečega vina: Rdeče vino „Playies Paikou“ (ZGO) se prideluje v skladu s tradicionalnim načinom pridelave rdečega vina.

Pridelava vina rosé: Vino rosé „Playies Paikou“ (ZGO) se prideluje z najsodobnejšo tehnologijo za pridelavo vina rosé. Temperatura med alkoholnim vrenjem ne sme preseči 20 °C.

b. Največji donosi

Največji donos v hektolitrih končnega proizvoda na hektar – bela vina:

105 hektolitrov na hektar;

največji donos v hektolitrih končnega proizvoda na hektar – rdeča vina:

96 hektolitrov na hektar;

največji donos v hektolitrih končnega proizvoda na hektar – vina rosé:

90 hektolitrov na hektar;

največji donosi vinske trte na hektar – rdeča in bela vina ter vina rosé:

12 000 kilogramov grozdja na hektar;

največji donosi vinske trte na hektar – sorta roditis:

14 000 kilogramov grozdja na hektar.

6. Razmejeno območje

Razmejeno območje proizvodnje vin „Playies Paikou“ (ZGO) zajema območja okrajev Karpi, Griva, Goumenissa, Gerakonas in Filiria občine Goumenissa ter okraje Evropos, Polypetro in Touba v občini Evropos v prefekturi Kilkis na nadmorski višini več kot 80 metrov.

7. Glavne sorte vinske trte

Roditis Rs – Alepou

Xinomavro N – Xinogaltso, Popolka

Negoska N

Cabernet sauvignon N

Malagouzia B

Limnio Ν

Chardonnay B

Viognier B

Syrah N

Sauvignon blanc B

Riesling B

Merlot N

Gewürztraminer Rs

Asyrtiko B

8. Opis povezave

Zgodovinska, kulturna in družbena povezava ter geografsko okolje – vino

Podatki o geografskem območju

A. Zgodovinska povezava

Ugled, ki ga je območje pridobilo s pridelavo vin z zaščiteno označbo porekla „Goumenissa“, je bil povod za širjenje sodobnih tehnik gojenja vinske trte na celotnem območju z zaščiteno geografsko označbo „Playies Paikou“, kjer se goji več sort vinske trte, iz grozdja katerih se pridelujejo na trgu priljubljena vina. Zaščitena geografska označba „Playies Paikou“ je bila torej priznana v okviru zgodovinskega razvoja pridelave vin na tem območju na podlagi obstoječe tradicije in sodobne infrastrukture, ki je bila zgrajena v zadnjih letih.

B. Kulturna, družbena in gospodarska povezava

Vinska trta in vino sta že od davnih časov neločljivo povezana s kulturnim, družbenim in gospodarskim življenjem lokalnih prebivalcev.

Povezava obstaja še danes, kot je razvidno iz dogodkov, organiziranih za promocijo vina, pa tudi lokalnih kulturnih običajev.

C. Geografsko okolje in geografsko poreklo

Podnebje

Podnebje (po Langu) je polsušno do polvlažno. Vsota termalnega časa (osnovna temperatura 10 °C): 1 980 stopinjskih dni od aprila do oktobra. Celinska lega: 20,93 °C. Sončna svetloba v urah: 1 818 od aprila do oktobra. Povprečna temperatura v mesecu zorenja grozdja: 19,8 °C. Padavine: 650 mm na leto, 65 mm v mesecu zorenja grozdja. Veter: pozimi prevladuje severni veter „vardaris“. Poleti prevladuje rahel krajevni veter (vetrič), ki prihaja večinoma z juga, piha pa tudi severovzhodni veter „meltemi“, ki blaži poletno vročino.

Tla

Širše območje Playies Paikou je iz granitnih kamnin, peščenjakov, skrilavcev, ofiolitov in apnenca, osnovni material pa sestavljajo nanosi jerovice, laporja ter lapornatega apnenca v trdih in mehkih plasteh. Večina tal na območju ima nevtralen do alkalen pH. Na območju je dovolj oziroma veliko ekvivalentnega in aktivnega kalcijevega karbonata, razen na nekaterih območjih, kjer ga ni nič. Na splošno je izmenjalna kapaciteta tal na tem območju zaradi velikega deleža smektitov v glinenih mineralih ter velike količine kalcija in magnezija za izmenjavo zelo dobra in rastline oskrbuje s potrebnimi količinami hranil. Vsebnost organskih snovi v površinskih plasteh je na splošno ustrezna in se z globino zmanjšuje. V večini primerov količina organskih snovi v tleh na tem območju zadostuje za oskrbo rastlin z dušikom, potrebnim za rast, dušikova gnojila je treba uporabiti le občasno.

Topografija

Območje je zelo gričevnato z različnimi usmerjenostmi in nakloni med 0 in 30 %. To je skupaj s tlemi in makroklimo razlog za številne lokacije vinogradov, ki so eden od glavnih dejavnikov, ki določajo uspešnost sort, gojenih na tem območju. Lokacije vinogradov se razlikujejo glede na mezoklimo, ki je predvsem posledica medsebojnega vpliva podnebja in lokalne topografije, pa tudi glede na tla.

Podatki o proizvodu

Za bela vina „Playies Paikou“ (ZGO) je značilna njihova bledozelena barva, ki ima občasno rumenkast odtenek. Njihov aromatični profil vključuje arome citrusov, cvetlic in drugega sadja, odvisno od sorte in lokacije vinograda. Zanje sta značilna tudi primerna globina in pookus, zlasti zaradi ustreznega in usklajenega zorenja sort na tem območju.

Vina rosé „Playies Paikou“ (ZGO) izstopajo po močni barvi in rožnatih odtenkih, ki izhajajo iz uporabljenih sort in območja rasti. Imajo tudi močno cvetico s prevladujočimi notami vrtnice in citrusov. Ta uravnoteženost vseh vrst vin rosé (suho, polsuho, polsladko in sladko) je odlična, zlasti zaradi dobre kislosti.

Za rdeča vina „Playies Paikou“ (ZGO) je značilna živordeča barva z močnimi svetlovijoličnimi odtenki, pa tudi aromatičen okus z notami črnega ribeza, češenj in paradižnika s pridihom popra. Imajo poživljajoč okus z blagimi tanini in močen pookus po sadju, ki ostane v ustih.

Vzročna medsebojna povezava

Zaradi temperatur na tem območju zorenje grozdja doseže vrhunec med zadnjimi desetimi dnevi avgusta in prvimi petimi dnevi oktobra, odvisno od sorte. Slog in organoleptične lastnosti pridelanih vin so zaradi tega vrhunca zorenja in visoke stopnje celinske lege neposreden rezultat podnebja in razlik v lokacijah vinogradov. Iz grozdja sorte xinomavro, ki v vinogradih, posajenih na apnenčastih tleh, dozori zgodaj, se na primer pridelajo vina s prefinjenimi aromami, iz grozdja, ki na območjih z glinenimi tlemi dozori pozneje, pa se pridelajo vina z močnim fenolnim značajem.

Sorta negoska zori hkrati kot sorta xinomavro ter se uporablja za pridelavo vin z visoko vsebnostjo alkohola, močno barvo in povprečno kislostjo, ki se lahko zelo dobro dopolnjujejo z ustreznimi vini sorte xinomavro. Sorte merlot, syrah in cabernet sauvignon v povprečju dozorijo 5., 10. oziroma 20. septembra. Sorta merlot se uporablja za pridelavo blagih vin z visoko vsebnostjo alkohola in aromami zrelega sadja, za vina iz sorte syrah, ki so primerna za dolgo staranje, pa sta značilni dobra struktura in močna barva. Sorta cabernet sauvignon se uporablja za pridelavo vin s posebnimi aromami (zlasti aromami drobnega rdečega sadja, pa tudi aromami začimb), dobro globino in vsebnostjo alkohola, ki so primerna za staranje.

Sorte chardonnay, sauvignon blanc, gewürztraminer in malagouzia dozorijo v zadnjih desetih dneh avgusta, sorti riesling in asyrtiko v prvih petih dneh septembra, sorta viognier v drugih petih dneh septembra, sorta roditis pa v drugi polovici septembra. Ker grozdje zori v razmeroma topem vremenu, imajo vina chardonnay običajno zrelo tropsko cvetico, ki jo dopolnjuje bogata globina okusa v ustih, za vina sauvignon blanc pa so značilne arome sadja, zlasti breskve, manj pa rastlinske note, kar je odvisno od tal. Iz sort malagouzia in gewürztraminer se običajno pridelujejo vina z izrazito cvetlično cvetico, v kombinaciji z drugimi sortami pa poudarita aromatičen okus. Vina, pridelana iz sorte asyrtiko, imajo bogato telo in strukturo, velik delež kisline in značilno aromo, ki sega od cvetlic do citrusov. Vina, pridelana iz sorte riesling na tem območju, izstopajo zlasti po prefinjenem aromatičnem okusu. Sorta viognier se uporablja za pridelavo vin, za katera sta značilni predvsem bogata struktura in primernost za staranje, aromo sadja, kot je marelica, pa umirjajo zrelejše arome medu. Iz sorte roditis se pridelujejo vina z aromatično prefinjenostjo in bogatim okusom.

Kakovost, slog in posebnost vin, pridelanih na tem območju, torej izhajajo iz rastišča tako na širšem območju kot na ravni posameznega vinograda.

9. Bistveni dodatni pogoji

Pravni okvir: v zakonodaji EU.

Vrsta dodatnega pogoja: odstopanje glede proizvodnje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Člen 6(4)(b) Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 v zvezi z zaščitenimi označbami porekla in geografskimi označbami, tradicionalnimi izrazi, označevanjem in predstavitvijo nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja.

Pravni okvir: v nacionalni zakonodaji.

Vrsta dodatnega pogoja: odstopanje glede proizvodnje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

V členu 4(c) skupnega ministrskega sklepa št. 392169 z dne 20. oktobra 1999 o določitvi splošnih pravil za uporabo izraza „lokalno vino“ v opisu namiznega vina (Vladni uradni list, serija II, št. 1985/8.11.99), kakor je bil spremenjen s skupnim ministrskim sklepom št. 321813 z dne 29. avgusta 2007, je navedeno:

„Namizna vina, za katera se lahko izraz ‚lokalno vino‘ uporabi z geografsko označbo province, prefekture ali vinorodnega območja, ki je manjše od prefekture, se pridelujejo v vinskih kleteh, ki delujejo v tej ali sosednji prefekturi. Vina ‚Playies Paikou‘ (ZGO) se lahko pridelujejo v vinskih kleteh, ki delujejo v prefekturi Kilkis ali sosednjih prefekturah Pella, Solun in Serres.“

Pravni okvir: v zakonodaji EU.

Vrsta dodatnega pogoja: dopolnilne določbe v zvezi z označevanjem.

Opis pogoja: izrazi, ki se nanašajo na nekatere načine pridelave.

Člen 66(1), člen 66(2) in člen 66(6) Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 v zvezi z zaščitenimi označbami porekla in geografskimi označbami, tradicionalnimi izrazi, označevanjem in predstavitvijo nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja.

Pravni okvir: v nacionalni zakonodaji.

Vrsta dodatnega pogoja: dopolnilne določbe v zvezi z označevanjem.

Opis pogoja: izrazi, ki se nanašajo na nekatere načine pridelave.

Člena 3 in 4 ministrskega sklepa št. 280557 z dne 9. junija 2005 o določitvi časa zorenja, staranja in dajanja na trg vina višje kakovosti z označbo porekla in lokalnega vina ter izrazov za označevanje njunega načina pridelave ali načinov proizvodnje (Vladni uradni list, serija II, št. 818/15.6.2005) določata pogoje za uporabo naslednjih izrazov:

— „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ“ ali „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ“ (MLADO VINO),

— „ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ ali „ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (ZORJENO V SODIH),

— „ΠΑΛΑΙΩΜΕΝΟΣ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ ali „ΠΑΛΑΙΩΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (STARANO V SODIH),

— „ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ ali „ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (VINIFICIRANO IN ZORJENO V SODIH),

— „ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ ali „ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (VINIFICIRANO V SODIH).

Pravni okvir: v nacionalni zakonodaji.

Vrsta dodatnega pogoja: dopolnilne določbe v zvezi z označevanjem.

Opis pogoja: navedba vinskega letnika na oznaki.

Kadar se na oznaki uporabi izraz „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ“ ali „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ“ (MLADO VINO), je treba navesti vinski letnik v skladu s členom 1(2) ministrskega sklepa št. 280557 z dne 9. junija 2005 o določitvi časa zorenja, staranja in dajanja na trg vina višje kakovosti z označbo porekla in lokalnega vina ter izrazov za označevanje njunega načina pridelave ali načinov proizvodnje (Vladni uradni list, serija II, št. 818/15.6.2005).

Pravni okvir: v nacionalni zakonodaji.

Vrsta dodatnega pogoja: dopolnilne določbe v zvezi z označevanjem.

Opis pogoja: izrazi na oznakah v skladu z nacionalno zakonodajo.

V skladu z ministrskim sklepom št. 235309 z dne 7. februarja 2002 se lahko pri označevanju vina „Playies Paikou“ z zaščiteno geografsko označbo uporabijo naslednji izrazi:

ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΛΕΥΚΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ/Blanc de blancs (BELO VINO IZ BELEGA GROZDJA), ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΕΡΥΘΡΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ/Blanc de noir (BELO VINO IZ RDEČEGA GROZDJA), ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΕΡΥΘΡΩΠΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ ali ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΓΚΡΙΖΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ/Blanc de gris (BELO VINO IZ GROZDJA ROSÉ ALI BELO VINO IZ SIVEGA GROZDJA), ΚΟΚΚΙΝΕΛΙ/kokineli (KOKINELI), ΟΙΝΟΣ ΛΟΦΩΝ/Vin de collines (VINO Z GRIČEV), ΟΙΝΟΣ ΠΛΑΓΙΩΝ/Vin de coteaux (VINO S POBOČIJ), ΟΡΕΙΝΩΝ ΑΜΠΕΛΩΝΩΝ ali ΑΠΟ ΟΡΕΙΝΑ ΚΡΑΣΑΜΠΕΛΑ/Vin de vignobles Montagneux (VINO IZ GORSKIH VINOGRADOV).

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/OINOS/PGE_trop_prodiagrafes_paikos191217.pdf