(8)

Na podlagi nove ocene ukrepov, ki jih je sprejela Belgija za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2012 v odziv na priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2009, se sklene naslednje: — V skladu z uradnim obvestilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, v katerem je bil napovedan javnofinančni primanjkljaj za leto 2012 in ki ga je potrdila Komisija (Eurostat), je primanjkljaj leta 2012 znašal 3,9 % BDP. Delni razlog za to je bila nujna potreba po dokapitalizaciji bančne skupine Dexia konec leta 2012, kar je imelo negativen učinek na javnofinančni primanjkljaj v višini 0,8 % BDP. Vendar tudi brez te dokapitalizacije rok ne bi bil izpolnjen, saj bi primanjkljaj brez upoštevanja enkratnega negativnega učinka navedene operacije dosegel 3,2 % BDP. Poleg tega je proračun za leto 2012 vključeval obsežne enkratne ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ocenjene na približno 0,4 % BDP. — Primarni saldo se je v primerjavi s primanjkljajem v višini 1,9 % BDP leta 2009 izboljšal na 0,4 % BDP leta 2010, leta 2011 pa je ostal na splošno stabilen. Leta 2012 se je primarni primanjkljaj poslabšal na 0,5 % zaradi učinka dokapitalizacije Dexie, brez katere bi primarni saldo izkazoval presežek v višini 0,3 % BDP. — Povprečna letna fiskalna konsolidacija od leta 2010 je ocenjena na 0,3 % BDP, kar je bistveno pod 0,75 % BDP, kolikor je priporočil Svet. Tudi po popravku glede na učinke revidiranega razvoja potencialne rasti proizvodnje in dohodkov prilagojena povprečna fiskalna konsolidacija dosega manj kot polovico priporočene konsolidacije. Po izračunu od spodaj navzgor naj bi kumulativni neto učinek trajnih diskrecijskih ukrepov v obdobju 2010–2012 dosegel približno 2 % BDP. Ta izračun vključuje ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja in delno tudi povečanja odhodkov zaradi preteklih političnih odločitev (npr. ustrezne prilagoditve socialnih prejemkov, hitro rastoče subvencije plač za podjetja), ki delno blažijo prizadevanja za konsolidacijo. Poleg tega je bil učinek teh diskrecijskih ukrepov v višini 2 % BDP premajhen, da bi ublažil trend avtonomnega povečevanja javnih izdatkov zaradi staranja prebivalstva in obenem dosegel priporočeno izboljšanje strukturnega salda v obdobju konsolidacije. — Leta 2010 je Belgija na splošno uresničila načrtovane ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, kar je privedlo do strukturnega izboljšanja v višini 0,5 % BDP, od tega 0,25 odstotne točke zaradi znatnega znižanja odhodkov za obresti. Nominalni primanjkljaj je s 5,6 % BDP v letu 2009 (kar vključuje 0,6 odstotne točke negativnih enkratnih dejavnikov) padel na 3,8 % BDP, kar je bistveno nižje od cilja 4,8 % BDP, ki so si ga belgijski organi določili v programu za stabilnost iz januarja 2010, in sicer zaradi makroekonomskih rezultatov, ki so bili boljši od pričakovanih. BDP se je v letu 2010 povečal za 2,4 % v primerjavi z 0,6-odstotno stopnjo rasti, ki je bila pričakovana ob sprejetju priporočila Sveta z dne 2. decembra 2009. — Kljub relativno ugodnim makroekonomskim pogojem v prvi polovici leta 2011 (1,8-odstotna letna rast BDP) se je nominalni saldo v navedenem letu zelo malo znižal, in sicer na 3,7 % BDP, v primerjavi s ciljem 3,6 % BDP v programu za stabilnost za leto 2011. Strukturni saldo se je leta 2011 poslabšal za 0,1 %. Belgija zato ni izkoristila relativno ugodnih gospodarskih razmer za zmanjšanje svojega primanjkljaja, delno zaradi politične blokade, ki je bila na zvezni ravni prisotna od volitev junija 2010 do decembra 2011. — Decembra 2011 je novo oblikovana belgijska vlada v proračun za leto 2012 vključila več ukrepov za konsolidacijo, ki naj bi glede na proračun in program za stabilnost za obdobje 2011 do 2015 znašali približno 3 % BDP. Dodatni ukrepi so bili sprejeti marca 2012 in oktobra 2012 za izravnavo negativnega učinka upočasnitve gospodarske rasti na proračun. Konec leta 2012 sta morali belgijska in francoska vlada povečati kapital bančne skupine Dexia, da bi odpravili negativno stanje neto sredstev in omogočili napredek pri urejenem reševanju te bančne skupine. Za Belgijo je to imelo enkratni negativni učinek na primanjkljaj v višini 0,8 % BDP. Poleg tega je gospodarski upad kljub mehanizmu okrepljenega spremljanja na javnofinančne prihodke vplival bolj, kot je bilo pričakovano, in je privedel do primanjkljaja na zvezni ravni v višini 2,7 % BDP v primerjavi s ciljem 2,4 %, pri čemer ni upoštevan učinek operacije v zvezi z bančno skupino Dexia. Obenem se je pri priglasitvi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2013 pokazalo, da na ravni lokalne vlade ni bil dosežen cilj v zvezi s primanjkljajem (–0,3 % BDP namesto –0,2 % BDP), kar je bilo zgolj delno izravnano z rezultati na ravni regij in skupnosti, ki so bili boljši od pričakovanih (–0,1 % BDP namesto –0,2 %). Strukturni proračunski saldo naj bi se leta 2012 po ocenah izboljšal za 0,5 odstotne točke BDP. Obsežni vladni ukrepi so bili delno izravnani s povečevanjem odhodkov za obresti, negativnim učinkom na samodejno indeksacijo plač ter socialnimi dajatvami, povezanimi s preteklo inflacijo, in znatnim zvišanjem odhodkov za pokojnine. — Javni dolg se je s 84,0 % BDP leta 2007 povečal na 99,6 % BDP leta 2012. Dinamika primanjkljaja in BDP znaša približno 6,5 odstotne točke povišanja, medtem ko zunanji dejavniki znašajo približno 9 odstotnih točk, večinoma zaradi operacij reševanja v finančnem sektorju v obliki kapitalskih vložkov.