SKUPNI UKREP SVETA 2004/495/SZVP

z dne 17. maja 2004

o podpori dejavnostim MAAE po Načrtu za jedrsko varnost in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Kar zadeva EU, je 22. decembra 2003 Svet sprejel Direktivo 2003/122/EURATOM (1) o nadzoru visoko aktivnih zaprtih radioaktivnih virov in sekundarnih virov v EU, sicer pa ostaja pomemben cilj krepitev nadzora visoko aktivnih radioaktivnih virov sevanja v vseh tretjih državah v skladu z izjavo in akcijskim načrtom G-8 o varovanju radioaktivnih virov.

Izboljšanje fizične zaščite jedrskega materiala, objektov in naprav ter odkrivanje in odzivanje na nedovoljen promet prispevajo k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje.

MAAE sledi istim ciljem, kakor so navedeni v (3) in (4). Tako ravna v kontekstu revidiranih Pravil ravnanja za varnost in zaščito radioaktivnih virov (Code of Conduct on the Safety and Security of Radioactive Sources), ki jih je septembra 2003 potrdil svet guvernerjev MAAE in v kontekstu izvajanja svojega Načrta za jedrsko varnost (Nuclear Security Plan), ki se financira iz prostovoljnih prispevkov v njen sklad za jedrsko varnost (Nuclear Security Fund). MAAE se prav tako trudi za okrepitev Konvencije o fizični zaščiti jedrskega materiala

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

1. S ciljem takojšnjega in praktičnega izvajanja nekaterih elementov Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, EU podpira dejavnosti MAAE v okviru njenega Načrta za jedrsko varnost, katerega cilji so:

izboljšanje zadevnega strokovnega znanja in zaščite materiala in opreme, ki bi lahko postala predmet širjenja,

izboljšanje odkrivanja in odzivanja na nedovoljen promet z jedrskim materialom in radioaktivnimi snovmi.

2. Projekti MAAE, ki ustrezajo ukrepom iz Strategije EU, so projekti, ki si za cilj zastavljajo krepitev:

fizične zaščite jedrskih in drugih radioaktivnih materialov med uporabo, skladiščenjem in prevozom ter jedrskih objektov in naprav,

Ti projekti se bodo izvajali v državah, ki potrebujejo pomoč na področju jedrske varnosti.

Zgoraj navedeni projekti so podrobno opisani v Prilogi.

Člen 2

1. Referenčni finančni okvir za izvedbo teh treh projektov, ki so našteti v odstavku 2 člena 1 znaša 3 329 000 EUR.

2. Za upravljanje z izdatki iz odstavka 1, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije, se uporabljajo postopki in pravila Skupnosti za proračunske zadeve, razen da kakršna koli pred-financiranja ne ostanejo v lasti Skupnosti.

3. Za namene izvajanja projektov iz člena 1 Komisija sklene finančni sporazum z MAAE o pogojih za uporabo prispevkov EU v obliki nepovratnih sredstev. Finančni sporazum, ki se bo sklenil, določa, da MAAE zagotovi preglednost prispevkov EU glede na njihovo velikost.

4. Komisija poroča Svetu skupaj s predsedstvom o izvajanju prispevkov EU.

Člen 3

Predsedstvo je v popolnem sodelovanju s Komisijo pristojno za izvajanje tega skupnega ukrepa. Komisija nadzira pravilno izvajanje projektov iz člena 2.

Člen 4

Ta skupni ukrep začne veljati z dnem sprejetja.

Veljati preneha 15 mesecev po sprejetju.

Člen 5

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 346, 31.12.2003, str. 57.

PRILOGA

Podpora EU dejavnostim MAAE iz Načrta za jedrsko varnost in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

1. Opis

Svet guvernerjev Mednarodne agencije za atomsko energijo (MAAE) je marca 2002 potrdil načrt dejavnosti za zaščito pred jedrskim terorizmom. Načrt predvideva celostni pristop k jedrski varnosti ob priznavanju potrebe po stalni zaščiti jedrskih in drugih radioaktivnih materialov. Zaščita in varovanje jedrskega materiala med uporabo, skladiščenjem in prevozom so ključnega pomena pri zagotavljanju višje ravni varnosti in dolgoročnem ohranjanju izboljšane varnosti. Vendar morajo biti v primeru, da zaščitni ukrepi odpovejo ali da jedrski material na svoji lokaciji še ni zaščiten, določeni ukrepi za odkrivanje kraj ali poskusov tihotapljenja materiala.

Povpraševanje po podpori za te aktivnosti je v vseh državah članicah Agencije in tudi v državah, ki še niso članice MAAE, visoko. Vendar se ti projekti v prvi vrsti osredotočajo na države jugovzhodne Evrope: Bolgarijo, Turčijo, Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Srbijo in Črno goro, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Romunijo, Moldavijo in na območje srednje Azije: Kazahstan, Kirgizistan, Uzbekistan, Tadžikistan in Turkmenistan. Dejavnosti so predvidene tudi v Armeniji, Azerbajdžanu in Gruziji.

Na začetku bo opravljena ocenjevalna misija – International Nuclear Security Advisory Service Mission, INSServ (Mednarodna svetovalna misija za jedrsko varnost) –, na podlagi katere bodo določene prednostne naloge. V ta namen bo skupina priznanih strokovnjakov ocenila trenutno stanje že vzpostavljenih ukrepov jedrske varnosti v zgoraj omenjenih državah in predložila priporočila za izboljšanje. Priporočila, ki bodo pomenila temelj za določitev poznejše pomoči, bodo zajemala trenutno stanje in potrebo po izboljšanju v zvezi s preprečevanjem ali odkrivanjem in odzivanjem na zlonamerna dejanja, pri katerih gre za uporabo tako jedrskih in drugih radioaktivnih materialov, vključno z materiali za nejedrsko uporabo, kot tudi jedrskih objektov in naprav.

Kot rezultat te ocenjevalne misije bodo določene prednostne naloge z izbiro največ šestih držav za vsak projekt, ki bo financiran s proračunom, razpoložljivim v okviru podpore EU.

Nato bodo v izbranih državah projekti izvedeni na treh področjih:

1. Krepitev fizične zaščite jedrskih in drugih radioaktivnih materialov med uporabo, skladiščenjem in prevozom ter jedrskih objektov in naprav Materiali, uporabljeni ali skladiščeni v jedrskih objektih in napravah ter na lokacijah, morajo biti ustrezno knjiženi in zaščiteni, da se prepreči kraja ali sabotaža. Učinkovit regulativni sistem bi moral določiti elemente, ki zahtevajo izvajanje na ravni države in uporabnika.

2. Krepitev varnosti radioaktivnih materialov za nejedrske namene Radioaktivni materiali in v nekaterih primerih izvorni jedrski material se pogosto uporabljajo za nejedrske namene, npr. v medicini ali industriji. Nekateri od teh virov sevanja so visoko radioaktivni in spadajo v kategorije 1-3 v skladu s Kategorizacijo radioaktivnih virov sevanja TECDOC MAAE. Ti viri sevanja lahko v odsotnosti ustreznega nadzora in zaščite pridejo v napačne roke in se uporabijo za zlonamerne aktivnosti. Regulativni sistemi, ki zajemajo uporabo, skladiščenje in prevoz radioaktivnega materiala, morajo biti učinkoviti in delovati ustrezno. Močne, slabše varovane radioaktivne vire sevanja je treba pri uporabi ali skladiščenju zaščititi pred zlonamernimi dejanji, ko pa niso več potrebni, jih je treba razgraditi in odstraniti kot radioaktivne odpadke v varno in zavarovano skladišče.

3. Krepitev zmogljivosti držav za odkrivanje in odzivanje na nedovoljen promet Nedovoljen promet je nedovoljeno prejemanje, nabava, raba, prevoz ali odstranjevanje jedrskega materiala in drugih radioaktivnih snovi, ne glede ali gre pri tem za naklepno dejanje ali ne in ne glede ali so bile pri tem prekoračene mednarodne meje. Preprosta jedrska eksplozivna naprava ali radiološka razpršilna naprava v teroristične namene ne more biti izdelana brez materiala, pridobljenega kot rezultat nedovoljenega prometa. Poleg tega obstaja možnost, da je bila občutljiva jedrska oprema ali tehnologija za izdelavo občutljivega materiala, ki je namenjen za preprosto jedrsko orožje ali njegovo proizvodnjo, prav tako pridobljena z nedovoljeno trgovino. Mogoče je sklepati, da je treba takšne materiale ali tehnologije prenesti preko meje, da lahko dosežejo končno destinacijo. Za boj proti nedovoljenemu prometu morajo države zato predvideti potrebne regulativne in tehnične sisteme (vključno z uporabniku prijaznimi instrumenti) ter razpoložljive postopke in informacije o mejnih postajah za odkrivanje poskusov tihotapljenja radioaktivnih snovi (vključno s cepljivimi radioaktivnimi snovmi) ali nedovoljeno trgovino z občutljivo opremo in tehnologijo. Sprejeti je treba torej učinkovite ukrepe kot odgovor na taka dejanja in za zaseg kakršnega koli radioaktivnega materiala. Uslužbenci organov pregona (carina, policija itd.) pogosto niso usposobljeni za rabo opreme za odkrivanje in zato niso seznanjeni z občutljivo opremo in tehnologijo. Usposabljanje teh častnikov je zato bistvenega pomena za uspeh ukrepov, sprejetih za odkrivanje nedovoljenega prometa. Zaposlenim različnih kategorij bi bilo treba ponuditi različne oblike izobraževanja in usposabljanja, tako glede rabe instrumentov za odkrivanje kot glede ovrednotenja merilnih rezultatov teh instrumentov, da bi lahko sprejemali odločitve glede nadaljnjih aktivnosti.

2. Cilji

Splošni cilj: Krepitev jedrske varnosti v izbranih državah.

2.1. Ocenjevalna misija: Kritje stroškov mednarodnih misij za jedrsko varnost

MAAE bo opravila misije za jedrsko varnost zaradi opredelitev potreb po krepitvi jedrske varnosti v vsaki od 17 držav iz točke 1. Misije bodo krile fizično varovanje in varnost jedrskih in nejedrskih projektov, vključno s potrebim regulativnim sistemom, kot tudi uveljavljene ukrepe za boj proti nedovoljenemu prometu.

Projekti kot del široko zastavljene zgoraj omenjene svetovalne misije za jedrsko varnost

— se bodo začeli z oceno stanja fizičnega varovanja jedrskih in drugih radioaktivnih materialov in varovanjem vseh jedrskih ali raziskovalnih objektov in naprav ali lokacij, kjer se te materiale uporablja ali skladišči. V 17 državah obstaja skupno 26 jedrskih objektov in naprav ter lokacij. Skupina objektov in naprav ter lokacij s temi materiali bo izbrana za postopno nadgradnjo in podporo;

— bodo opredelili nujne potrebe z upoštevanjem nadgradnje regulativne infrastrukture v 17 državah in opredelil potrebo po zagotavljanju dodatnega varovanja močnih, nevarovanih virov sevanja. V okviru misije bo določena tudi posebna oprema, potrebna za zagotovitev zaščite;

— bodo vključevali presojo trenutnega stanja zmogljivosti ter oceno zahtev po krepitvi državnih ukrepov za boj proti nedovoljenemu prometu.

2.2. Izvajanje konkretnih ukrepov, ki jih je ocenjevalna misija opredelila kot prednostne naloge

Projekt 1

Krepitev fizičnega varovanja jedrskih in drugih radioaktivnih materialov med uporabo, skladiščenjem in prevozom ter v jedrskih objektih

Namen projekta: krepitev fizičnega varovanja jedrskih in drugih radioaktivnih materialov v izbranih državah.

Rezultati projekta:

— izboljšano fizično varovanje izbranih objektov in naprav ter prednostnih lokacij;

— izboljšana nacionalna nadzorna infrastruktura za fizično varovanje s pomočjo izvedencev;

— zagotavljanje usposabljanja osebja v izbranih državah.

Projekt 2

Krepitev varnosti radioaktivnih materialov v nejedrskih projektih

Namen projekta: krepitev varnosti radioaktivnega materiala za nejedrske namene v izbranih državah.

Rezultati projekta:

— izboljšana nacionalna nadzorna infrastruktura za varnost in zaščito radioaktivnega materiala s pomočjo izvedencev;

— zavarovanje ali po potrebi razgradnja ali odstranitev do 30 nezaščitenih virov sevanja;

— zagotavljanje usposabljanja osebja v izbranih državah.

Projekt 3

Krepitev zmogljivosti držav za odkrivanje in odzivanje na nedovoljen promet

Namen projekta: okrepiti zmogljivosti držav za odkrivanje in odzivanje na nedovoljen promet v izbranih državah.

Rezultati projekta:

— zbrane in ovrednotene izpopolnjene informacije iz odprtih virov in državnih točk za stike o nedovoljenem prometu z jedrskim materialom z namenom izboljšati poznavanje in okoliščine nedovoljenega prometa z jedrskim materialom. Te informacije bodo olajšale določanje različnih prednostnih aktivnosti za boj proti nedovoljenemu prometu;

— oblikovanje nacionalnih okvirov z izvedensko pomočjo za boj proti nedovoljenemu prometu in za izboljšanje nacionalnega usklajevanja nadzora prenosa čez meje radioaktivnih materialov, občutljive jedrske opreme in tehnologije v izbranih državah;

— nadgrajena oprema za nadzor meje na izbranih mejnih prehodih;

— zagotovljeno usposabljanje za uslužbence organov pregona.

3. Trajanje

Ocenjevalna misija bo izvedena v obdobju treh mesecev po podpisu finančnega sporazuma med Komisijo in MAAE. Ti trije projekti bodo potekali vzporedno v naslednjih 12 mesecih.

Ocenjeni skupni čas trajanja za izvedbo skupnega ukrepa je 15 mesecev.

4. Upravičenci

Upravičenke so države, v katerih bo potekala presoja in se bodo izvajali projekti, ki bodo sledili. Njihovi organi bodo deležni pomoči pri razumevanju šibkih točk in podpore pri iskanju rešitev in povečanju varnosti.

5. Subjekti, ki jim bo zaupana izvedba projekta

Izvedba projekta bo zaupana MAAE. Misije za jedrsko varnost bodo izvedene po standardnem načinu delovanja misij MAAE, ki jih bodo izvedli strokovnjaki držav članic MAAE. Te tri projekte bo neposredno izvedlo osebje MAAE, izbrani strokovnjaki držav članic MAAE ali pogodbeniki. V primeru pogodbenikov bo MAAE nakup vseh dobrin, dela ali storitev v okviru akcije izpeljala v skladu z veljavnimi pravili in postopki MAAE, kot je določeno v Sporazumu z mednarodno organizacijo o prispevku Evropske skupnosti.

6. Udeležene tretje osebe

Ta projekt bo 100 % financiran s skupnim ukrepom EU. Strokovnjaki držav članic MAAE se lahko štejejo kot udeležene tretje osebe. Delovali bodo po standardnih pravilih delovanja strokovnjakov MAAE.

7. Ocena potrebnih sredstev

Prispevek EU bo kril ocenjevalno misijo in izvajanje treh projektov, opisanih v točki 2.2. Ocenjeni stroški so naslednji:

Misije za jedrsko varnost (17 držav): 303 000 EUR Projekt 1 (6 držav): 854 200 EUR Projekt 2 (6 držav): 1 136 700 EUR Projekt 3 (6 držav): 946 600 EUR

Poleg tega je za nepredvidene stroške vključena varnostna rezerva v višini približno 3 % upravičenih stroškov (za skupni znesek 88 500 EUR).

8. Referenčni finančni okvir za kritje stroškov projekta

Skupni stroški projekta znašajo 3 329 000 EUR.