SL Uradni list Evropske unije L 23/16

UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/113

z dne 28. januarja 2016

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7(4) Uredbe,

po posvetovanju z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Začetek

(1) Evropska komisija („Komisija“) je 30. aprila 2015 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek protidampinškega postopka („protidampinški postopek“) v zvezi z uvozom armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) v Unijo.

(2) Protidampinški postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 17. marca 2015 vložilo Evropsko jeklarsko združenje („EUROFER“ ali „pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.

1.2 Registracija

(3) Komisija je 17. decembra 2015 na podlagi zahtevka pritožnika, utemeljenega z zahtevanimi dokazi, sprejela Uredbo (EU) 2015/2386 (3) o obvezni registraciji uvoza armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti s poreklom iz LRK, ki se uporablja od 19. decembra 2015.

1.3 Strani, ki jih preiskava zadeva

(4) Komisija je o začetku postopka uradno obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, znane uvoznike in uporabnike ter kitajske organe. Zainteresirane strani je v obvestilu o začetku obvestila, da je kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe začasno izbrala Združene arabske emirate, ter pozvala k predložitvi pripomb na to izbiro.

(5) Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

1.4 Vzorčenje

(6) Ker lahko postopek vključuje veliko število proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije in da bi se preiskava zaključila v predpisanih rokih, je Komisija v obvestilu o začetku napovedala, da bo morda izbrala vzorec družb, ki jih bo preiskala, v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

(a) Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov

(7) Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki v zadevni državi pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku. Poleg tega je kitajske organe pozvala, naj navedejo morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopijo v stik z njimi.

(8) Zahtevane informacije so predložile tri skupine proizvajalcev izvoznikov, ki so se strinjale z vključitvijo v vzorec in zaprosile za individualno preiskavo, če ne bi bile vključene v vzorec. Zaradi majhnega števila sodelujočih družb (skupaj treh skupin, ki jih sestavlja šest proizvajalcev, trije povezani izvozniki na Kitajskem in dva povezana izvoznika v Singapurju) je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno v zvezi s proizvajalci izvozniki v zadevni državi.

(b) Vzorčenje proizvajalcev Unije

(9) Komisija je v obvestilu o začetku sporočila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta vzorec je sprva vseboval štiri proizvajalce, za katere je Komisija pred začetkom preiskave vedela, da v Uniji izdelujejo armaturne palice iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti. Komisija je vzorec izbrala na podlagi obsega prodaje nepovezanim strankam. Zainteresirane strani so bile v obvestilu o začetku tudi pozvane, da izrazijo svoja stališča o začasnem vzorcu. Predložena ni bila nobena pripomba glede predlaganega vzorca. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 90 % ocenjene celotne proizvodnje Unije. Šteje se, da je vzorec reprezentativen za industrijo Unije.

(c) Vzorčenje uvoznikov

(10) Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse nepovezane uvoznike pozvala, da se ji javijo in predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku.

(11) Zahtevane informacije so predložili štirje nepovezani uvozniki, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila sodelujočih uvoznikov je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

1.5 Obrazci zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo

(12) Komisija je za namene člena 2(7)(b) osnovne uredbe poslala obrazce zahtevkov za tržnogospodarsko obravnavo organom in sodelujočim proizvajalcem izvoznikom v LRK. Nihče od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ni zahteval tržnogospodarske obravnave.

1.6 Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

(13) Komisija je vprašalnike poslala vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem ostalim družbam, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku. Izpolnjene vprašalnike je prejela od treh sodelujočih (skupin) proizvajalcev izvoznikov v LRK, štirih vzorčenih proizvajalcev Unije, štirih nepovezanih uvoznikov, petih nepovezanih in štirih povezanih uporabnikov. Dva nepovezana uvoznika in trije nepovezani uporabniki so naknadno ustavili sodelovanje.

(14) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so jih predložile zainteresirane strani in so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih strani: (a) proizvajalci Unije: — Celsa UK, Združeno kraljestvo, — Megasa Siderur, Španija, — Riva Acier, Francija, — SN Maia, Portugalska; (b) nepovezani uvozniki v Uniji: — Ronly Ltd, Združeno kraljestvo; (c) uporabniki v Uniji: povezani uporabniki: — BRC, Združeno kraljestvo, — Express Limited, Združeno kraljestvo, — Rom, Združeno kraljestvo, — Romtech, Združeno kraljestvo; nepovezani uporabniki: — Capital, Združeno kraljestvo, — Roe Bros and Northwest Steel, Združeno kraljestvo; (d) proizvajalci izvozniki iz LRK: — skupina Jiangyin Xicheng Group: — Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd., — Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd., — Wuxi Xijun International Trade Co.Ltd. (povezani izvoznik v LRK), — Jiangsu Xichuang International Trade Co., Ltd (povezani izvoznik v LRK); — skupina Jiangsu Yonggang Group: — Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd., — Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd.; — skupina Jiangsu Shagang Group: — Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd., — Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd., — Jiangsu Shagang International Co., Ltd. (povezani izvoznik v LRK); (e) proizvajalec v primerljivi državi: — ArcelorMittal South Africa (Južna Afrika).

(15) Komisija ni obiskala prostorov obeh povezanih izvoznikov sodelujočih kitajskih družb v Singapurju, tj. Lianfeng International PTE., Ltd. (povezani izvoznik skupine Yonggang Group) in Xinsha International PTE, Ltd. (povezani izvoznik skupine Shagang Group). Njihovi spisi in računi pa so bili v obsegu, ki ga je zahtevala Komisija, na voljo za pregled med obiski na kraju samem v prostorih njihovih povezanih proizvajalcev v LRK.

1.7 Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

(16) Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2014 do 31. marca 2015 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). Glede na posebne razmere na trgu v letu 2011, obrazložene v uvodni izjavi 148, je bila pri analizi škode zmanjšana teža leta 2011, ustrezen poudarek pa je bil dan razvoju po 1. januarju 2012. Indeksi zato temeljijo na letu 2012, kadar je to primerno.

2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1 Zadevni izdelek

(17) Izdelek, ki je predmet te preiskave, so vroče valjane armaturne palice iz železa ali jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti, narejene iz železa, nelegiranega ali legiranega jekla (razen nerjavnega, hitroreznega in silicij-manganovega jekla), brez nadaljnje obdelave, vključno s tistimi, ki so po valjanju zvite; palice imajo vdolbine, rebra, utore ali druge deformacije, ki nastanejo med procesom valjanja, ali pa so po valjanju zvite. Visoka odpornost proti utrujenosti pri armaturnih palicah pomeni zlasti, da prenašajo ponavljajoče se obremenitve, ne da bi se prelomile, tj. lahko prenesejo več kot 4,5 milijona ciklov obremenitev z razmerjem (min./maks.) 0,2 in napetostjo, ki presega 150 MPa.

(18) Opredelitev izdelka ustreza zahtevam britanskega standarda BS4449, običajno pa je prepoznaven po certifikatu CARES ter označbah na samih armaturnih palicah iz jekla. Zato v nasprotju z mnenjem nekaterih zainteresiranih strani ni nobenih težav s praktičnim izvajanjem ukrepov.

(19) Zadevni izdelek je izdelek, opisan v uvodni izjavi 17, s poreklom iz LRK, trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7214 20 00, 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 in ex 7228 30 89.

2.2 Podobni izdelek

(20) Preiskava je pokazala, da imajo zadevni izdelek in izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK in primerljive države, ter izdelek, ki ga proizvaja industrija Unije in se prodaja na trgu Unije, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter uporabe. Zato se ti izdelki začasno štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3. DAMPING

3.1 Uvod

(21) V preiskavi je sodelovalo šest kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki spadajo v tri skupine (Jiangyin Xicheng Group, Jiangsu Yonggang Group in Jiangsu Shagang Group). Predstavljali so nad 95 % vsega kitajskega izvoza v Unijo v OP. Vse navedene družbe so v Unijo izvažale prek povezanih izvoznikov s sedežem v LRK in/ali Singapurju.

(22) Dve od sodelujočih skupin, Jiangsu Yonggang in Jiangsu Shagang, sta povezani prek skupnega lastništva enega izmed proizvajalcev izvoznikov armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti, kar sta v izpolnjenih vprašalnikih obe družbi priznali. Kljub temu sta družbi trdili, da bi bilo treba obe skupini obravnavati kot ločena subjekta za namene te preiskave. Družbi sta med drugim poudarili, da imata povsem ločena postopka odločanja, da med njima ni nikakršne operativne povezave, da sta njuni proizvodni liniji ločeni in da imata povsem neodvisni distribucijski verigi na domačem in mednarodnem trgu.

(23) V zvezi s to trditvijo in ob upoštevanju narave in čvrstosti povezave med skupinama, tj. dejstva, da je ena od družb ene skupine največji delničar glavnega proizvajalca zadevnega izdelka znotraj druge skupine ter da so predstavniki prve družbe prisotni v glavnih statutarnih organih slednje, Komisija predhodno ugotavlja, da bi bilo treba družbi obravnavati kot povezani. Zato se bo uporabilo tehtano povprečje začasnih dajatev za družbe obeh skupin.

(24) Noben sodelujoči proizvajalec izvoznik v LRK ni zahteval tržnogospodarske obravnave. Zato je bila normalna vrednost v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe določena na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“).

3.2 Primerljiva država

(25) Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da je kot ustrezno primerljivo državo predlagala Združene arabske emirate, in jih pozvala, naj predložijo pripombe. Vendar ni s Komisijo sodeloval noben znan proizvajalec zadevnega izdelka v tej državi, s katerim je bil navezan stik.

(26) Komisija je proučila tudi, ali bi katera koli druga država s tržnim gospodarstvom, v kateri se proizvajajo armaturne palice iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti, lahko bila ustrezna primerljiva država. Glede na informacije, ki so Komisiji na voljo na podlagi pritožbe, informacij, ki so jih predložile strani, in podatkov Eurostata, so druge države, ki proizvajajo armaturne palice iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti, Egipt, Oman, Katar, Savdska Arabija, Južna Afrika, Turčija, in Ukrajina. Komisija je stopila v stik z 38 morebitnimi proizvajalci zadevnega izdelka v teh državah.

(27) Sodelovala je le ena družba s sedežem v Južni Afriki. Družba je izpolnila vprašalnik za primerljive države in pristala na preveritev svojega odgovora na kraju samem. Na začetku je še en proizvajalec s sedežem v Turčiji izrazil pripravljenost na sodelovanje, vendar na koncu kljub večkratnim prizadevanjem Komisije izpolnjenega vprašalnika ni poslal.

(28) Zainteresirana stran v postopku China Iron and Steel Association („CISA“) je opozorila na dejstvo, da je zadevna južnoafriška družba hčerinska družba enega izmed proizvajalcev v EU, ki so se strinjali s pritožbo. CISA trdi, da je objektivnost podatkov, ki bi jih zagotovila ta družba, vprašljiva.

(29) Glede te trditve je treba predvsem poudariti, da je bila Komisija pri izbiri primerljive države omejena zaradi nesodelovanja iz drugih držav. Poleg tega je povezava med družbo v primerljivi državi in proizvajalcem EU nepomembna za namene te preiskave. Komisija poudarja, da četudi so proizvajalci v primerljivih državah povezani s proizvajalci Unije, taka povezava ne izniči ali vpliva na določitev normalne vrednosti na podlagi preverjenih podatkov, čemur je nedavno v podobnem primeru pritrdilo tudi Sodišče (4). Poleg tega ni nobenega posebnega razloga, da bi dvomili o uporabi podatkov tega proizvajalca iz primerljive države, ki so bili ustrezno preverjeni. Domači trg armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti je tudi relativno odprt, saj ga v zvezi z zadevnim izdelkom ne ščitijo uvozne carinske dajatve, na njem je prisotna notranja konkurenca številnih domačih proizvajalcev, uvoz pa predstavlja znaten tržni delež v višini 13 %. Preverjeni proizvajalec iz primerljive države ima znaten obseg domače prodaje in izvoza ter tržni delež na domačem trgu v razponu 13 %–23 %. Proizvaja primerljive vrste podobnega izdelka, kot jih v Unijo izvažajo kitajski proizvajalci.

(30) Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi postopka sklenila, da je Južna Afrika ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

3.3 Normalna vrednost

(31) Kot je navedeno v uvodni izjavi 24, je bila normalna vrednost za proizvajalce izvoznike v LRK v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe določena na podlagi konstruirane vrednosti v primerljivi državi, v tem primeru Južni Afriki.

(32) Za to določitev je Komisija najprej proučila, ali je bil skupni obseg domače prodaje podobnega izdelka sodelujočih proizvajalcev v primerljivi državi neodvisnim strankam reprezentativen, tj. ali je celotni obseg te domače prodaje predstavljal vsaj 5 % skupnega obsega izvoza zadevnega izdelka vsakega izmed ustreznih kitajskih sodelujočih izvoznikov v Unijo v OP v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je bila skupna domača prodaja v primerljivi državi reprezentativna.

(33) Nato je Komisija izvedla enako primerjavo za vsako vrsto izdelka, tj. proučila je, ali je bila domača prodaja določene vrste izdelka v primerljivi državi reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da v zvezi z nobenim kitajskim izvoznikom domača prodaja v primerljivi državi ni bila reprezentativna za nobeno vrsto izdelka.

(34) V skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe je bila normalna vrednost tako konstruirana s prištevanjem tehtanih povprečnih prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („stroški PSA“) (1 %–5 %) ter tehtanega povprečnega dobička (10 %–20 %), ki ga je s prodajo podobnega izdelka na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja v obdobju preiskave ustvaril proizvajalec v primerljivi državi, povprečnim proizvodnim stroškom relevantne vrste izdelka.

3.4 Izvozna cena

(35) Sodelujoči proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali prek povezanih izvoznikov s sedežem na Kitajskem in/ali v Singapurju ali prek neodvisnih trgovinskih družb na Kitajskem.

(36) Na podlagi člena 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo prvim neodvisnim strankam, bodisi izvoznikom v Uniji ali trgovinskim družbam v LRK.

3.5 Primerjava

(37) Normalna vrednost in izvozna cena sodelujočih proizvajalcev izvoznikov sta bili primerjani na podlagi cene franko tovarna.

(38) Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.

(39) Na podlagi tega so se opravile prilagoditve v zvezi s stroški kopenskega in čezmorskega prevoza, stroški zavarovanja, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in tozadevnimi stroški, stroški pakiranja in kredita, popusti ter provizijami, če se je pokazalo, da vplivajo na primerljivost cen. Skupne prilagoditve so bile v razponu 5 %–10 %.

(40) Kitajska izvaja politiko samo delnega povračila DDV ob izvozu in ne povrne 4 % DDV. Za zagotovitev, da je bila normalna vrednost izražena ob enaki stopnji obdavčenja kot izvozna cena, je bila normalna vrednost prilagojena navzgor z delom DDV, ki se zaračuna na izvoz armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti in ki ni bil povrnjen kitajskim proizvajalcem izvoznikom (5).

3.6 Stopnje dampinga

(41) Kot določa člen 2(11) in (12) osnovne uredbe, se je za vsako sodelujočo skupino družb tehtana povprečna normalna vrednost za vsako vrsto podobnega izdelka v primerljivi državi primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka.

(42) Kot je obrazloženo v uvodni izjavi 23, je Komisija sklenila, da bi bilo treba dve sodelujoči družbi obravnavati kot povezani.

(43) Zato je bila za proizvajalce izvoznike obeh skupin določena enotna stopnja dampinga tako, da se je vsota njunih posamičnih dampinških zneskov izrazila kot odstotni delež vsote njunih konstruiranih (zaradi prisotnosti povezanih izvoznikov) vrednosti CIF na mejah Unije.

(44) Komisija je v zvezi s stopnjo dampinga na ravni države najprej opredelila raven sodelovanja. V ta namen je bila izvedena primerjava med skupnimi izvoženimi količinami sodelujočih proizvajalcev izvoznikov in celotnim uvozom iz LRK, ugotovljenim na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu. Ker je bila raven sodelovanja visoka, je bila stopnja dampinga na ravni države začasno določena na ravni najvišje stopnje dampinga, določene za sodelujoče proizvajalce izvoznike.

(45) Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje: Družba Začasna stopnja dampinga (v %) Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd. 66,0 Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd. 66,0 Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd. 51,5 Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd. 51,5 Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd. 51,5 Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd. 51,5 Vse druge družbe 66,0

4. INDUSTRIJA UNIJE

4.1 Industrija Unije

(46) Podobni izdelek je proizvajalo 11 proizvajalcev Unije. Šteje se, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo imenovani „industrija Unije“.

(47) Ena zainteresirana stran je Komisijo prosila, naj pojasni, ali je industrija Unije omejena na določeno regijo v smislu člena 4(1)(b) osnovne uredbe.

(48) Komisija poudarja, da imajo uporabniki zadevnega izdelka sicer res sedež le v Združenem kraljestvu in na Irskem, vendar imajo proizvajalci podobnega izdelka sedež v več državah članicah, in ne le v Združenem kraljestvu in na Irskem. Zato se industrija Unije razlaga kot, da se nanaša na proizvajalce v celi Uniji.

4.2 Proizvodnja Unije

(49) Za določitev celotne proizvodnje Unije v obdobju preiskave so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o industriji Unije, kot so informacije iz pritožbe, podatki, ki so jih sporočili proizvajalci Unije pred začetkom preiskave in po njem, ter izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

(50) Na podlagi tega je bila celotna proizvodnja Unije v OP ocenjena na približno 506 000 ton. Ta številka vključuje proizvodnjo vseh proizvajalcev Unije, ki so se javili, kar predstavlja celotno industrijo Unije.

4.3 Vzorčenje proizvajalcev Unije

(51) Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, so bili v vzorec vključeni štirje proizvajalci Unije, ki so predstavljali 90 % ocenjene celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

4.4 Prosti in zaprti trg

(52) Da bi ugotovili, ali je industrija Unije utrpela škodo, ter da bi določili potrošnjo in različne gospodarske kazalnike, povezane s stanjem industrije Unije, je Komisija proučila, ali in v kakšni meri je treba pri analizi upoštevati nadaljnjo uporabo podobnega izdelka, ki ga proizvaja industrija Unije.

(53) Armaturne palice iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti uporabljajo proizvajalci, ki jih po meri režejo in krivijo v zaželene oblike in dolžine ter dostavljajo na gradbišča. Komisija je ugotovila, da je znaten del (56 %) proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije namenjen uporabi za lastne potrebe. Dejansko je en proizvajalec Unije armaturne palice iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti prodajal povezanim družbam, ki niso imele proste izbire dobavitelja.

(54) Za analizo škode je pomembno razlikovati med zaprtim in prostim trgom, saj izdelki, namenjeni uporabi za lastne potrebe, niso izpostavljeni neposredni konkurenci z uvozom, cene pa se določajo znotraj skupine in zato niso zanesljive. Nasprotno pa so izdelki za prodajo na prostem trgu neposredno izpostavljeni konkurenci z uvozom zadevnega izdelka, cene pa so cene s prostega trga.

(55) Komisija je za zagotovitev čim bolj popolne slike industrije Unije pridobila podatke za celotno proizvodnjo armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti in ugotovila, ali je bila proizvodnja namenjena uporabi za lastne potrebe ali za prosti trg. Za nekatere kazalnike škode za industrijo Unije je Komisija ločeno analizirala podatke v zvezi s prostim in zaprtim trgom ter izvedla primerjalno analizo. Ti dejavniki so: prodaja, tržni delež, cene na enoto, stroški na enoto, dobičkonosnost in denarni tok. Vendar je bilo druge gospodarske kazalnike možno smiselno proučiti le s sklicevanjem na celotno dejavnost, vključno z uporabo za lastne potrebe v industriji Unije, ker so odvisni od celotne dejavnosti, ne glede na to, ali gre za proizvodnjo za lastne potrebe ali za prodajo na prostem trgu. Ti dejavniki so: proizvodnja, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, naložbe, donosnost naložb, zaposlenost, produktivnost, zaloge in stroški dela. Za te dejavnike je potrebna analiza celotne industrije Unije, da bi se ugotovila popolna slika škode industriji Unije, saj zadevnih podatkov ni mogoče ločiti med prodajo za lastne potrebe in prosto prodajo.

(56) Komisija poudarja, da je ta analiza v skladu s sodno prakso sodišč Unije in STO (6).

5. ŠKODA

5.1 Potrošnja Unije

(57) Potrošnja Unije je bila določena na podlagi celotnega obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in celotnega uvoza. Za leto 2011 je bila značilna nizka raven potrošnje Unije v primerjavi s preostalim obravnavanim obdobjem. Vendar so se razmere na trgu izboljšale, kot je prikazano v spodnji preglednici, in potrošnja Unije se je med letom 2011 in OP povečala za 50 %, med letom 2012 in OP pa za 38 %. 2011 2012 2013 2014 OP Potrošnja (v tonah) 546 359 595 797 628 099 854 328 822 060 Indeks (2012 = 100) 92 100 105 143 138 Vir: Evropska komisija (podatkovna baza carinskega nadzora), pritožba in izpolnjeni vprašalniki.

5.2 Uvoz iz zadevne države v Unijo

5.2.1 Obseg in tržni delež zadevnega uvoza

(58) Ugotovljeno je bilo, da se je v obravnavanem obdobju uvoz iz Ljudske republike Kitajske v Unijo, ki se je začel šele leta 2013, v smislu obsega in tržnega deleža razvijal na naslednji način: 2011 2012 2013 2014 OP Količina (v tonah) 49 480 279 484 292 304 Indeks (2013 = 100) 100 565 591 Tržni delež potrošnje EU (v %) 7,9 32,7 35,6 Tržni delež na prostem trgu (v %) 11,7 45,9 50,9 Indeks (2013 = 100) 100 415 451 Vir: Evropska komisija (podatkovna baza carinskega nadzora), pritožba in izpolnjeni vprašalniki.

(59) Količina uvoza s Kitajske se je v obravnavanem obdobju znatno povečala z nič na 292 000 ton v OP. Tržni delež uvoza s Kitajske se je v obravnavanem obdobju znatno povečal z 0 % na 36 %.

5.2.2 Cene uvoza in nelojalno nižanje prodajnih cen

(60) Spodnja preglednica prikazuje povprečno ceno uvoza s Kitajske: 2011 2012 2013 2014 OP Povprečna cena (EUR/tono) 442 400 401 Indeks (2013 = 100) 100 90 91 Vir: Evropska komisija (podatkovna baza carinskega nadzora) in izpolnjeni vprašalniki.

(61) Povprečne cene uvoza s Kitajske so se v obravnavanem obdobju znižale v skladu z znižanjem cen železove rude na svetovni ravni, saj se ta na Kitajskem in v primerljivi državi uporablja kot surovina (glej preglednico v uvodni izjavi 81). Uvozne cene za OP so bile določene na podlagi preverjenih prodajnih cen izvoza vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Povprečni uvozni ceni za leti 2013 in 2014 sta bili določeni na podlagi podatkovne baze carinskega nadzora. Komisija je upoštevala dolgi časovni zamik med datumi na računih in datumi carinjenja, saj bi drugače primerjali ceni iz različnih obdobij. Uvozne cene s Kitajske so v istem obdobju ostale pod prodajnimi cenami industrije Unije tako pri nepovezani kot povezani prodaji. Kot je razvidno iz uvodne izjave 82, je bila leta 2013 povprečna prodajna cena industrije Unije pri povezani prodaji 483 EUR/tono, povprečna cena pri nepovezani prodaji pa 456 EUR/tono. Leta 2014 je bila povprečna prodajna cena industrije Unije pri povezani prodaji 464 EUR/tono, povprečna cena pri nepovezani prodaji pa 434 EUR/tono. V OP je bila povprečna prodajna cena industrije Unije pri povezani prodaji 458 EUR/tono, povprečna cena pri nepovezani prodaji pa 427 EUR/tono.

(62) Da bi ugotovili, ali in v kolikšni meri je v OP prišlo do nelojalnega nižanja prodajnih cen, so bile tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, z odštevanjem dejanskih stroškov dobave, provizij in dobropisov, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjane z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za dampinško uvožene vrste izdelka vzorčenih proizvajalcev s Kitajske, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 102, je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen določeno le v primerjavi z nepovezano prodajo, saj so se pri primerjavi upoštevale samo primerljive vrste izdelkov. Povezano prodajo so izključno sestavljale vrste izdelka, ki se ne uvažajo s Kitajske.

(63) Rezultat primerjave, kadar je izražen kot odstotek prometa vzorčenih proizvajalcev Unije v OP, je pokazal stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen med 1,7 % in 5,6 %. Nižje cene dampinškega uvoza v obravnavanem obdobju v primerjavi s cenami v Uniji pojasnjujejo znatno povečanje obsega uvoza s Kitajske in njegovega tržnega deleža od leta 2013 dalje.

5.3 Gospodarski položaj industrije Unije

5.3.1 Uvodne ugotovitve

(64) V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza s Kitajske na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalnikov z vplivom na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

(65) Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, je bilo vzorčenje uporabljeno za pregled morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

(66) Komisija je za namene analize škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. V zvezi s tem se gospodarski položaj industrije Unije oceni na podlagi (a) makroekonomskih kazalnikov, in sicer proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, izkoriščenosti zmogljivosti, obsega prodaje, tržnega deleža in rasti, zaposlenosti, produktivnosti, višine dejanske stopnje dampinga in okrevanja od preteklega dampinga, za katere so bili podatki zbrani na ravni celotne industrije Unije, in na podlagi (b) mikroekonomskih kazalnikov, in sicer povprečne cene na enoto, stroškov na enoto, dobičkonosnosti, denarnega toka, naložb, donosnosti naložb in zmožnosti zbiranja kapitala, zalog in stroškov dela, za katere so bili podatki zbrani na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije.

(67) Za določitev makroekonomskih kazalnikov in zlasti podatkov, ki se nanašajo na nevzorčene proizvajalce Unije, so se uporabile vse razpoložljive informacije o industriji Unije, vključno z informacijami iz pritožbe, podatki, ki so jih sporočili proizvajalci Unije pred začetkom preiskave in po njem, ter izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

(68) Mikroekonomski kazalniki so bili določeni na podlagi informacij, ki so jih v izpolnjenih vprašalnikih sporočili vzorčeni proizvajalci Unije.

(69) Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 103, je bilo nelojalno nižanje prodajnih in ciljnih cen določeno na podlagi vrst izdelkov, primerljivih z uvozom s Kitajske, tj. izdelkov, ki spadajo pod isto številčno oznako izdelka, in torej izključujejo prodajo povezanim strankam, ki je bila sestavljena le iz vrst izdelka, ki se ne uvažajo s Kitajske. Preostali kazalniki škode so bili določeni na podlagi vseh vrst izdelka. Tudi če bi bili preostali kazalniki škode določeni samo na podlagi primerljivih vrst izdelka, to ne bi spremenilo ugotovljenih trendov.

5.3.2 Makroekonomski kazalniki

(a) Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

(70) Trendi proizvodnje, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti v Uniji so se v obravnavanem obdobju razvijali na naslednji način: 2011 2012 2013 2014 OP Obseg proizvodnje armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti (v tonah) 533 612 569 599 507 046 516 762 506 361 Indeks (2012 = 100) 94 100 89 91 89 Obseg proizvodnje vseh izdelkov (v tonah) 5 364 368 5 416 193 5 169 720 5 510 322 5 500 486 Indeks (2012 = 100) 99 100 95 102 102 Proizvodna zmogljivost vseh izdelkov (v tonah) 7 700 405 7 710 620 7 705 934 7 688 851 7 709 741 Indeks (2012 = 100) 100 100 100 100 100 Izkoriščenost zmogljivosti za vse izdelke (%) 70 70 67 72 71 Indeks (2012 = 100) 99 100 96 102 102 Vir: pritožba in izpolnjeni vprašalniki.

(71) V obravnavanem obdobju se je proizvodnja Unije zmanjšala kljub povečani potrošnji Unije.

(72) Ker se lahko za izdelavo podobnega izdelka in drugih vrst armaturnih palic iz jekla uporabljajo isti stroji, sta bili proizvodna zmogljivost in izkoriščenost izračunani za vse vrste armaturnih palic iz jekla. Za izdelavo armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti ne obstajajo posebni stroji, ki bi se lahko upoštevali za izračun zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti le za podobni izdelek. Zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti sta v obravnavanem obdobju ostali stalni kljub povečani potrošnji Unije. Zmanjšanje obsega proizvodnje zadevnega izdelka je bilo nadomeščeno s povečanjem obsega proizvodnje drugih izdelkov.

(b) Obseg prodaje, tržni delež in rast

(73) Prodaja enega proizvajalca Unije je vključevala prodajo za lastne potrebe povezanim podjetjem. Zato so bili obseg prodaje, tržni delež in rast ocenjeni ločeno za zaprti trg (povezana prodaja) in za prosti trg (nepovezana prodaja).

(74) Trendi v zvezi z obsegom prodaje, tržnim deležem in rastjo so se v obravnavanem obdobju razvijali na naslednji način: 2011 2012 2013 2014 OP Obseg povezane prodaje (v tonah) 255 388 249 832 206 004 246 055 248 213 Indeks (2012 = 100) 102 100 82 98 99 Tržni delež povezane prodaje v potrošnji EU (%) 46,7 41,9 32,8 28,8 30,2 Indeks (2012 = 100) 111 100 78 69 72 Obseg nepovezane prodaje (v tonah) 269 728 319 148 292 521 260 470 261 180 Indeks (2012 = 100) 85 100 92 82 82 Tržni delež nepovezane prodaje v potrošnji EU (%) 49,4 53,6 46,6 30,5 31,8 Indeks (2012 = 100) 92 100 87 57 59 Vir: Evropska komisija (podatkovna baza carinskega nadzora), pritožba in izpolnjeni vprašalniki.

(75) Po povečanju med letoma 2011 in 2012 v okviru povečane potrošnje se je obseg prodaje nepovezanim strankam leta 2013 začel zmanjševati hkrati s hitrim povečanjem dampinškega uvoza. To se odraža tudi v trendu povečevanja končnih zalog, ki so se v obravnavanem obdobju na splošno povečale za 27 %, med 2012 in OP pa za 28 %.

(76) Poleg tega se je tržni delež nepovezane prodaje industrije Unije v okviru enakomernega povečevanja potrošnje od leta 2011 znatno zmanjšal za 18 odstotnih točk, od leta 2012 pa za 22 odstotnih točk. To kaže, da industrija Unije zaradi vedno večjega tržnega deleža dampinškega uvoza ni mogla v celoti izkoristiti rasti potrošnje Unije.

(77) Povezana prodaja se je sprva zmanjšala leta 2013 hkrati z začetkom dampinškega uvoza s Kitajske, nato pa se je vrnila na prejšnjo raven. Tržni delež povezane prodaje se je od leta 2011 zmanjšal za 17, od leta 2012 pa za 12 odstotnih točk. Vendar je do povezane prodaje prišlo na zaprtem trgu in je zato na njih kitajski uvoz vplival le posredno.

(c) Zaposlenost in produktivnost

(78) Zaposlenost se je med letoma 2011 in 2012 zmanjšala z 253 na 231 in se nato v OP še nadalje zmanjšala na 209. Zaposlenost v industriji Unije je bila izračunana z upoštevanjem števila zaposlenih, ki delajo neposredno z zadevnim izdelkom, kadar je bilo to število na voljo, ali z razporeditvijo celotne zaposlenosti proizvajalcev sorazmerno glede na delež proizvodnje zadevnega izdelka. Produktivnost, merjena kot proizvodnja v tonah na zaposlenega na leto, se je med letoma 2011 in 2012 povečala za 15 %. Od leta 2012 do OP se je produktivnost najprej leta 2013 zmanjšala v skladu z zmanjšano proizvodnjo, nato pa je ponovno dosegla svoje prejšnje ravni, kar kaže, da si je industrija Unije močno prizadevala za izboljšanje svoje učinkovitosti, njena proizvodnja pa je ostala na ravneh iz leta 2013. 2011 2012 2013 2014 OP Število zaposlenih 253 231 243 221 209 Indeks (2012 = 100) 109 100 105 96 90 Produktivnost (v metričnih tonah/zaposlenega) 2 113 2 465 2 090 2 334 2 423 Indeks (2012 = 100) 86 100 85 95 98 Vir: pritožba in izpolnjeni vprašalniki.

(d) Višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

(79) Stopnje dampinga vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov so znatne (glej uvodno izjavo 45). Glede na sektor zadevnega izdelka, obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza s Kitajske, ki so obravnavani zgoraj, učinka dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.

(80) Pred tem ni bilo nobenega uvoza. Posledično industrija ne okreva več od preteklih dampinških praks.

5.3.3 Mikroekonomski kazalniki

(a) Povprečne prodajne cene na enoto na trgu Unije in proizvodni stroški na enoto

(81) Povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije nepovezanim strankam v Uniji so se med letom 2012 in OP znižale za 16 %. Znižanje cen odraža splošen trend zniževanja stroškov surovin na svetovni ravni, tako razrezane odpadne kovine, ki se uporabljajo v Uniji, kot železove rude, ki se uporablja na Kitajskem in v primerljivi državi, kot je prikazano v preglednici spodaj. 2011 2012 2013 2014 OP Cena odpadne kovine v EUR/tono (vzorčeni proizvajalci Unije) 320 308 281 270 260 Indeks (2012 = 100) 104 100 91 88 85 Cena razrezane odpadne kovine v EUR/tono (trg Unije) 318 285 254 261 251 Indeks (2012 = 100) 112 100 89 92 88 Cena železove rude v EUR/tono (uvoz s Kitajske) 124 100 96 72 60 Indeks (2012 = 100) 125 100 96 73 61 Cena železove rude v EUR/tono (uvoz s Kitajske), ki so jo predložili kitajski proizvajalci izvozniki Podatki niso na voljo. Podatki niso na voljo. [90–110] [60–80] [50–70] Vir: pritožnik, izpolnjeni vprašalniki, www.indexmundi.com, CISA.

(82) Vendar so se prodajne cene industrije Unije med letom 2012 in OP znižale hitreje kot cene surovin za razrezano odpadno kovino, tako v absolutnem kot v relativnem smislu. Kot je razvidno iz spodnje preglednice, je to od leta 2013 privedlo do izgub. 2011 2012 2013 2014 OP Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji za povezane stranke 529 540 483 464 458 Indeks (2012 = 100) 98 100 89 86 85 Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji za nepovezane stranke 505 507 456 434 427 Indeks (2012 = 100) 100 100 90 86 84 Stroški na enoto blaga v povezani prodaji (v EUR/tono) 544 527 490 479 470 Indeks (2012 = 100) 103 100 93 91 89 Stroški na enoto blaga v nepovezani prodaji (v EUR/tono) 515 502 469 448 439 Indeks (2012 = 100) 103 100 93 89 87 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(b) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

(83) Denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije ter njihova zmožnost zbiranja kapitala so se v obravnavanem obdobju razvijali na naslednji način: 2011 2012 2013 2014 OP Dobičkonosnost prodaje povezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) – 2,8 % + 2,5 % – 1,5 % – 3,2 % – 2,7 % Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji, prilagojene za podobne vrste izdelkov (v % prihodka od prodaje) – 3,5 % + 1,6 % – 2,5 % – 3,1 % – 2,4 % Denarni tok povezane prodaje (v EUR) – 336 830 6 965 666 1 619 217 619 310 1 582 626 Denarni tok nepovezane prodaje (v EUR) 14 899 504 5 240 507 600 099 – 389 019 – 946 642 Naložbe (v EUR) 7 176 323 6 546 524 5 880 627 4 504 181 5 030 792 Indeks (2012 = 100) 110 100 90 69 77 Donosnost naložb (%) – 83 71 – 76 – 144 – 110 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(84) Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije je bila določena ločeno za povezano in nepovezano prodajo. Dobičkonosnost je bila izražena tako, da je bil neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka strankam v Uniji izražen kot odstotek prometa od te prodaje.

(85) V zvezi s povezano prodajo so vzorčeni proizvajalci Unije leta 2011 ustvarjali izgubo, vendar so leta 2012 začeli okrevati v skladu s povečanjem potrošnje Unije. Leta 2012 je bil pri povezani prodaji dosežen dobiček v višini + 2,5 % Povezana prodaja je znova začela ustvarjati izgubo od leta 2013 dalje. Vendar cene pri povezani prodaji ne odražajo nujno tržnih cen, saj so cene določene z dogovorom med povezanimi strankami. Zato se ne more šteti, da dobiček pri povezani prodaji odraža dobičkonosnost industrije Unije.

(86) Pri nepovezani prodaji je sledil podoben trend kot pri povezani. Nepovezana prodaja je pred letom 2012 ustvarjala izgubo, leta 2012 postala dobičkonosna, od leta 2013 naprej pa je spet ustvarjala izgubo.

(87) Denarni tok, tj. sposobnost industrije, da sama financira svoje dejavnosti, je bil prvotno pozitiven za nepovezano prodajo, vendar je od leta 2014 v skladu z nenehnimi izgubami postal negativen. Denarni tok v okviru povezane prodaje je bil leta 2011 negativen, v preostalem obravnavanem obdobju pa pozitiven. Vendar ker cene pri povezani prodaji ne odražajo nujno tržnih cen, se ne more šteti, da denarni tok iz povezane prodaje odraža stanje denarnega toka industrije Unije.

(88) Razvoj dobičkonosnosti in denarnega toka je v obravnavanem obdobju omejil zmožnost vzorčenih proizvajalcev Unije za naložbe v njihove dejavnosti in ogrozil njihov razvoj. Vendar se zaradi narave industrije naložbe uporabljajo za proizvodnjo različnih izdelkov, vključno z izdelki zunaj obsega preiskave. Zato ni bilo mogoče neposredno določiti naložb in donosnosti naložb, tj. dobička v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, zlasti za izdelek v preiskavi. Namesto tega je obveljalo, da so bile skupne naložbe industrije zadevnemu izdelku dodeljene v skladu z njegovim deležem v prometu.

(89) Glede na zgoraj navedeno je mogoče sklepati, da je finančna uspešnost vzorčenih proizvajalcev Unije v OP ostala negativna.

(c) Zaloge

(90) Raven zalog vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 27 %, to povečanje pa je sovpadlo z izgubo tržnega deleža. 2011 2012 2013 2014 OP Končne zaloge (v tonah) 56 934 56 537 57 280 69 942 72 473 Indeks (2012 = 100) 101 100 101 124 128 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(d) Stroški dela

(91) Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju skromno povečali. Hkrati se je povečala povprečna produktivnost. Stroški dela so predstavljali 13 % skupnih stroškov proizvodnje. Zato stroški dela niso odločilen dejavnik pri stroških proizvodnje. 2011 2012 2013 2014 OP Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) 104 161 112 246 108 249 127 588 138 047 Indeks (2012 = 100) 93 100 96 114 123 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

5.4 Ugotovitve o škodi

(92) Preiskava je pokazala, da industrija Unije ni izkoristila povečanja potrošnje v obravnavanem obdobju. Na začetku, med letoma 2011 in 2012, ni nastala nobena škoda, med drugim tudi zato, ker ni bilo uvoza; pozneje, od leta 2013 dalje, pa so se njene gospodarske razmere v primerjavi z ravnmi iz leta 2012 poslabšale. Nekateri kazalniki, kot sta obseg proizvodnje in prodaje industrije Unije, so kljub nenehnemu povečevanju potrošnje Unije stagnirali. Tržni delež industrije Unije je znatno upadel, saj je povečano potrošnjo Unije spremljalo hitro povečanje kitajskega uvoza.

(93) Poleg tega je cenovni pritisk, ki je prevladoval na trgu Unije, resno vplival na nekatere kazalnike škode v zvezi s finančno uspešnostjo, in sicer dobičkonosnost in denarni tok industrije Unije (padec dobičkonosnosti za 4 odstotne točke). Industrija Unije ni mogla ohraniti svojih cen na ravni, potrebni za dosego dobičkonosnosti v skladu z letom 2012, in je posledično začela ustvarjati izgubo.

(94) Glede na navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

6. VZROČNA ZVEZA

6.1 Uvod

(95) Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz s Kitajske industriji Unije povzročil tolikšno škodo, da se šteje za znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, in sicer da bi zagotovili, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.

6.2 Učinek dampinškega uvoza

(96) Preiskava je pokazala, da se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju povečala za 50 % in da se je hkrati znatno povečal obseg uvoza s Kitajske. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 58 in 59, se je uvoz s Kitajske povečal z nič leta 2012 na 292 000 ton v OP. Povečanje dampinškega uvoza je sovpadlo z močnim zmanjšanjem tržnega deleža industrije Unije: kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 74–76, se je nepovezana prodaja industrije Unije zmanjšala s 319 000 ton leta 2012 na 261 000 ton v OP.

(97) V zvezi s cenovnim pritiskom, ki je v obravnavanem obdobju prevladoval na trgu Unije, je bilo ugotovljeno, da so povprečne cene uvoza s Kitajske v celem obdobju ostale nižje od povprečnih prodajnih cen industrije Unije. Tržni delež kitajskega uvoza se je z nelojalnim nižanjem prodajnih cen industrije Unije povečal z nič potrošnje Unije leta 2012 na 36 % v OP. Na prostem trgu se je tržni delež kitajskega uvoza povečal z nič leta 2012 na 51 % v OP. Tržni delež industrije Unije se je na prostem trgu zmanjšal z 92 % leta 2012 na 46 % v OP. Izguba tržnega deleža dokazuje, da industrija Unije ni mogla izkoristiti povečane potrošnje.

(98) Zaradi cenovnega pritiska, ki ga je povzročil vse večji obseg uvoza s Kitajske, Unija ni mogla pokriti svojih stroškov. Industrija Unije je leta 2011 ustvarjala izgubo, pred začetkom dampinga leta 2012 pa je bila rahlo dobičkonosna. Industrija Unije je začela ustvarjati izgubo od leta 2013 dalje, tj. sočasno z vstopom dampinškega uvoza na trg Unije.

(99) Glede na navedeno je bilo ugotovljeno, da je povečanje dampinškega uvoza s Kitajske po cenah, ki so stalno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, industriji Unije povzročilo znatno škodo.

6.3 Učinek drugih dejavnikov

6.3.1 Izvoz industrije Unije

(100) Izvoza industrije Unije skoraj ni. Izvoz v tretje države se je v obravnavanem obdobju zmanjšal z 1 % na 0 % prodaje. Zato se lahko sklene, da izvozna dejavnost industrije Unije ni mogla biti vzrok za ugotovljeno znatno škodo.

6.3.2 Prodaja povezanim strankam

(101) Kitajski izvozniki so zatrjevali, da vzročna zveza ne obstaja, ker eden izmed proizvajalcev Unije prodaja skoraj izključno povezanim strankam na zaprtem trgu. Zato naj bi kakršno koli škodo povzročile nizke transferne cene, določene med povezanimi družbami, in ne kitajski uvoz.

(102) Prvič, Komisija ugotavlja, da le eden izmed proizvajalcev Unije prodaja na zaprtem trgu, poleg tega pa podobni izdelek prodaja tudi na prostem trgu.

(103) Drugič, preiskava je pokazala, da so bile cene povezanim strankam višje od prodajnih cen na prostem trgu. Prav tako je bilo ugotovljeno, da je povezana prodaja zadevala vrste izdelkov, ki se ne uvažajo s Kitajske. Nelojalno nižanje prodajnih in ciljnih cen je bilo določeno samo na podlagi primerljivih vrst izdelkov s primerjavo uvoznih cen s Kitajske ter prodajnih cen proizvajalcev Unije za primerljive vrste izdelkov. Zato povezana prodaja ni vplivala na ugotavljanje nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen. Nazadnje, razvoj kazalnikov škode, ki so bili analizirani ločeno za prosto prodajo in prodajo za lastne potrebe, je pokazal primerljiv trend. Na podlagi tega je bil argument kitajskih izvoznikov upoštevan, a ne zadeva ugotovitev.

6.3.3 Uvoz iz tretjih držav

Država 2011 2012 2013 2014 OP LRK Količina (v tonah) 49 480 279 484 292 304 Indeks (2013 = 100) 100 565 591 Tržni delež potrošnje EU (v %) 7,9 32,7 35,6 Indeks (2013 = 100) 100 415 451 Povprečna cena 442 400 401 Indeks (2013 = 100) 100 90 91 Turčija Količina (v tonah) 8 726 1 182 74 965 65 299 16 323 Indeks (2012 = 100) 738 100 6 342 5 525 1 381 Tržni delež potrošnje EU (v %) 1,6 0,2 11,9 7,6 2,0 Indeks (2012 = 100) 805 100 6 016 3 853 1 001 Povprečna cena 697 508 463 565 691 Indeks (2012 = 100) 137 100 91 111 136 Skupno vse tretje države, razen Kitajske Količina (v tonah) 21 243 26 817 80 094 68 319 20 362 Indeks (2012 = 100) 79 100 299 255 76 Tržni delež potrošnje EU (v %) 3,9 4,5 12,8 8,0 2,5 Indeks (2012 = 100) 86 100 283 178 55 Povprečna cena 657 610 488 659 570 Indeks (2012 = 100) 108 100 80 108 94 Vir: Evropska komisija (podatkovna baza carinskega nadzora), pritožba in izpolnjeni vprašalniki.

(104) Dampinški uvoz s Kitajske je predstavljal 93 % celotnega uvoza na trg Unije v OP. Glede vzročne zveze je bilo treba proučiti tudi druge vire uvoza, vključno s Turčijo.

(105) Preiskava je pokazala, da so povprečne prodajne cene turških proizvajalcev izvoznikov v obravnavanem obdobju ostale nad prodajnimi cenami kitajskih proizvajalcev izvoznikov in industrije Unije. Poleg tega se je tržni delež turškega uvoza zmanjšal z 12 % leta 2013 na 2 % v OP.

(106) Glede na navedeno se sklene, da vpliv tega uvoza ni bil tak, da bi prekinil vzročno zvezo med uvozom s Kitajske in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

6.3.4 Gospodarska kriza

(107) Kakor je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 83, je industrija Unije leta 2011, ko je bil vpliv gospodarske krize viden v majhni potrošnji armaturnih palic iz jekla, ustvarjala izgubo. Stanje industrije se je leta 2012 izboljšalo in postala je dobičkonosna. Nato je od leta 2013 industrija ponovno začela ustvarjati izgubo hkrati z začetkom uvoza blaga po nizkih cenah s Kitajske.

(108) Zato gospodarska kriza ne more razložiti težav industrije, ki so se ponovno pojavile od leta 2013. In zato ni mogoče šteti, da bi njen vpliv prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je v OP utrpela industrija Unije.

6.3.5 Stroški glavnih surovin

(109) Kitajski izvozniki so zatrjevali, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica uporabe odpadnih kovin kot glavne surovine, medtem ko kitajski proizvajalci uporabljajo železovo rudo.

(110) Vendar informacije o cenah, ki so jih priskrbeli kitajski izvozniki, kažejo, da cene odpadnih kovin na svetovnih trgih na splošno sledijo trendom cen železove rude. Kot je razvidno iz uvodne izjave 81, so se cene tako odpadnih kovin kot železove rude znižale za približno enak znesek v smislu cene na tono. Dejstvo, da je znižanje različno v odstotkih, ni pomembno za ugotavljanje vzročne zveze, ker učinek na proizvodne stroške določa razvoj cene na tono v absolutnem smislu. Poleg tega razlika med cenama železove rude in odpadne kovine v absolutnem smislu odraža dejstvo, da je postopek predelave v jeklo odvisen glede na uporabljeno surovino. Zato ceni dve različnih surovin nista neposredno primerljivi. Domnevne razlike v razvoju stroškov surovin zato ne bi mogle prekiniti vzročne zveze med ugotovljeno znatno škodo in dampinškim uvozom. To trditev je zato treba zavrniti.

6.4 Ugotovitve o vzročni zvezi

(111) Dokazano je bilo, da sta se obseg in tržni delež dampinškega uvoza s Kitajske v obravnavanem obdobju bistveno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je ta uvoz nenehno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije na trgu Unije, zlasti v OP.

(112) To povečanje obsega in tržnega deleža dampinškega uvoza s Kitajske je sovpadlo s poslabšanjem finančnega položaja industrije Unije od leta 2013. Zato industrija Unije kljub okrevanju potrošnje ni mogla povečati svoje prodaje in cen, posledično pa so finančni kazalniki, kot je dobičkonosnost, ostali negativni.

(113) Preiskava drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko škodovali industriji Unije, je pokazala, da ti dejavniki niso bili takšni, da bi prekinili vzročno zvezo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom s Kitajske in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

(114) Na podlagi navedene analize, pri kateri so bili učinki vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije prepoznani in ločeni od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je dampinški uvoz s Kitajske povzročil industriji Unije znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

7. INTERES UNIJE

7.1 Splošne ugotovitve

(115) V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali kljub začasni ugotovitvi škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

(116) Zainteresirana stran CISA je trdila, da bi bilo uvajanje ukrepov za celo Unijo nepotrebno, saj je uvoz s Kitajske usmerjen le v Združeno kraljestvo in na Irsko.

(117) Komisija poudarja, da je, čeprav je potrošnja omejena na Združeno kraljestvo in Irsko, industrija Unije prisotna v mnogih državah članicah in da je zato treba interes Unije oceniti v zvezi s celotno Unijo. Ker znotraj Unije obstajajo trgovinski tokovi zadevnega izdelka med Združenim kraljestvom, Irsko in ostalimi državami članicami, je treba ukrepe uvesti za celotno Unijo, da bi bili lahko učinkoviti.

7.2 Interes industrije Unije

(118) Industrijo Unije sestavlja 11 znanih proizvajalcev, ki predstavljajo celotno proizvodnjo podobnega izdelka v Uniji. Proizvajalci so v različnih državah članicah Unije in v zvezi s podobnim izdelkom v OP neposredno zaposlujejo 209 ljudi.

(119) Ugotovljeno je bilo, da je industrija Unije zaradi dampinškega uvoza s Kitajske utrpela znatno škodo. Spomniti je treba, da industrija Unije ni mogla v celoti izkoristiti naraščajoče potrošnje in da je finančno stanje industrije Unije ostalo negotovo.

(120) Pričakuje se, da se bodo z uvedbo protidampinških dajatev znova vzpostavili pošteni tržni pogoji na trgu Unije, kar bo industriji Unije omogočilo uskladitev cen podobnega izdelka s proizvodnimi stroški.

(121) Pričakuje se lahko tudi, da se bo z uvedbo ukrepov industriji Unije omogočila povrnitev vsaj dela tržnega deleža, ki ga je izgubila v obravnavanem obdobju, kar bi pozitivno vplivalo na njeno dobičkonosnost in splošno finančno stanje. Uvedba ukrepov bi industriji omogočila, da ohrani in nadalje razvija svoja prizadevanja za stroškovno učinkovitost.

(122) Če se ukrepi ne uvedejo, je pričakovati nadaljnje izgube tržnega deleža, dobičkonosnost industrije Unije pa bi se poslabšala.

(123) Prodaja enega izmed proizvajalcev Unije je večinoma omejena na zaprt trg in nanjo uvoz s Kitajske ni imel neposrednega učinka. Posredno pa je morda izkoristil rastoči trg v odsotnosti dampinškega trga, kjer bi bile cene določene glede na ugodne tržne razmere.

(124) Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba protidampinških ukrepov za uvoz s Kitajske v interesu industrije Unije.

7.3 Interes uporabnikov

(125) Vprašalniki so bili poslani 11 uporabnikom v Uniji. Vprašalnike je izpolnilo devet uporabnikov, vendar so trije pozneje ustavili sodelovanje. Verjeten učinek predlaganih ukrepov je bil ocenjen na podlagi izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili preostali uporabniki, in celotnega trga Unije za zadevni in podobni izdelek.

(126) Štirje sodelujoči uporabniki so bili povezani z enim proizvajalcem Unije. Zadevni izdelek so kupovali le pri nadrejeni družbi. Uveljavitev ukrepov zato ne bi imela neposrednih učinkov na njihove nakupe. Posredno bi se njihov položaj na podrejenem trgu lahko izboljšal, saj njihovi konkurenti ne bi več mogli kupovati nizkocenovnega dampinškega uvoza s Kitajske.

(127) Sodelujoča nepovezana uporabnika sta predstavljala približno 33 % celotnega uvoza zadevnega izdelka s Kitajske v OP. Povprečno so nakupi od Kitajske predstavljali približno 88 % njihovih celotnih nakupov zadevnega izdelka. Stroški v zvezi z zadevnim izdelkom so običajno predstavljali 75 % prodaje, ki je vključevala zadevni izdelek. V OP je povprečni delež prometa, ki vključuje zadevni izdelek, predstavljal 76 % njihovega celotnega prometa.

(128) Preiskava je pokazala, da je bila povprečna dobičkonosnost sodelujočih nepovezanih uporabnikov pri prodaji, ki vključuje zadevni izdelek, v OP 1-odstotni dobiček od prometa.

(129) Ob najslabšem možnem izidu za nepovezane uporabnike, tj. da zvišanja cen ne bi bilo mogoče prenesti na distribucijsko verigo in da bi še naprej kupovali izdelke s Kitajske v enakih količinah kot prej, bi učinek dajatve na dobičkonosnost uporabnikov ob upoštevanju njihove nizke stopnje dobička, visokega deleža uvoza s Kitajske in visokega deleža zadevnega izdelka v njihovih skupnih stroških pomenil, da bi uporabniki začeli ustvarjati izgubo.

(130) Treba pa je poudariti, da bi lahko uporabniki, kar zadeva kakovost izdelka, enostavno zamenjali svoje vire dobave, saj je zadevni izdelek standardiziran. Uvedba ukrepov ne sme izključevati možnosti uvoza zadevnega izdelka iz drugih držav in celo s Kitajske, potem ko bodo odpravljeni učinki, ki zaradi dampinga izkrivljajo trgovino.

(131) Nepovezani uporabniki so zatrjevali, da bi bilo sedanje velike količine uvoza s Kitajske težko zamenjati z drugimi viri in da bi se zato znašli v razmerah premajhne ponudbe. Zaradi tega bi izgubili tržni delež na račun povezanih uporabnikov.

(132) Vendar uvoz s Kitajske zaradi zmerne ravni dajatev ne bi povsem izginil in bi še naprej vstopal na trg Unije po poštenih cenah. Preiskava je pokazala, da je na voljo dovolj prostih zmogljivosti v industriji Unije, s katero bi neodvisni uporabniki lahko nadomestili kakršno koli zmanjšanje kitajskega uvoza.

(133) Nekateri uvozniki in uporabniki so trdili, da bi uvedba ukrepov povzročila, da bi en proizvajalec Unije s sedežem v Združenem kraljestvu in njegovi povezani uporabniki dosegli monopolni položaj z izrinjanjem konkurenčnih neodvisnih uporabnikov, ki ne bi imeli več dostopa do surovin po konkurenčnih cenah.

(134) Komisija najprej poudarja, da so pristojni organi za konkurenco v Združenem kraljestvu in na Irskem odobrili pripojitev nadaljnjih uporabnikov. V navedenem okviru so ocenili morebitno monopolno obnašanje.

(135) Drugič, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 130, so neodvisnim uporabnikom na voljo alternativni viri ponudbe, kar bo zagotovilo konkurenčnost neodvisnih uporabnikov na trgu v Združenem kraljestvu.

(136) Ob upoštevanju navedenega, tudi če obstaja verjetnost, da bodo ukrepi za uvoz s Kitajske na nekatere uporabnike vplivali bolj negativno kot na druge, Komisija trenutno zavzema stališče, da je splošni učinek na uporabnike omejen, isto pa velja tudi za morebitno omejevanje konkurence.

7.4 Interes uvoznikov

(137) Sodelovanje nepovezanih uvoznikov je bilo omejeno. Informacije za vzorčenje so predložili trije uvozniki, sodelovala pa sta le dva. Predstavljala sta približno 37 % celotnega uvoza s Kitajske v OP. Uvoznika nasprotujeta uvedbi ukrepov, saj je Kitajska njihov zdaleč največji dobavitelj zadevnega izdelka.

(138) Vendar bi morali biti uvozniki sposobni prenesti vsaj del zvišanja cen zaradi uvedbe ukrepov na svoje stranke. Uvozniki bi se lahko tudi preusmerili na druge vire dobave.

(139) Na podlagi tega se začasno sklene, da uvedba protidampinških ukrepov ne bo bistveno negativno vplivala na interes uvoznikov.

7.5 Sklep o interesu Unije

(140) Glede na navedeno se začasno sklene, da na podlagi informacij v zvezi z interesom Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s Kitajske.

(141) Kakršne koli negativne učinke na nepovezane uporabnike zmanjšuje razpoložljivost alternativnih virov dobave.

(142) Poleg tega se pri obravnavanju splošnega učinka protidampinških ukrepov na trg Unije zdi, da pozitivni učinki, zlasti na industrijo Unije, prevladajo nad morebitnimi negativnimi učinki na druge interesne skupine.

8. PREDLOG ZAČASNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV

(143) Glede na sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

8.1 Stopnja odprave škode

(144) Za določitev ravni teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in znesek dajatve, potreben za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

(145) Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je štelo, da bi moral vsak morebiten ukrep industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka v Uniji lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez dampinškega uvoza.

(146) Za določitev ciljnega dobička je Komisija upoštevala dobičke pri nepovezani prodaji, ki se uporabljajo za namene določanja stopnje odprave škode.

(147) Ciljna stopnja dobička je bila v skladu z dobičkom od nepovezane prodaje leta 2012 začasno določena na 1,65 %. Ker se je dampinški uvoz začel leta 2013, se šteje, da stopnja dobička iz leta 2012 odraža, kar bi bilo razumno doseženo v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez dampinškega uvoza.

(148) Nasprotno pa leto 2011 ni obveljalo kot ustrezno referenčno leto za določanje običajnih konkurenčnih razmer: kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 107, je industrija Unije še vedno okrevala od vplivov gospodarske krize in ustvarjala izgubo. Pritožniki so dokazali, da je bilo povpraševanje po jeklu leta 2011 v Združenem kraljestvu ocenjeno na zelo nizki ravni (25 % nižji kot leta 2007). Tudi proizvodni stroški so bili leta 2011 neobičajno visoki zaradi cen odpadne kovine, ki so takrat doživele vrhunec, kot je prikazano v uvodni izjavi 81. Nazadnje, pritožniki so trdili, da je na trgu armaturnih palic iz jekla v Združenem kraljestvu prišlo do začasnih motenj zaradi odprodaje zalog britanskega proizvajalca Thamesteel pred likvidacijo podjetja januarja 2012, kar je privedlo do začasnega povečanja obsega ponudbe in znižanih cen leta 2011. Zato leto 2011 ni moglo obveljati za obdobje z običajnimi tržnimi pogoji in ni vplivalo na določanje ciljnega dobička.

(149) Na podlagi tega je bila stopnja odprave škode izračunana s primerjavo tehtane povprečne cene dampinškega uvoza, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen iz uvodne izjave 62, in neškodljive cene industrije Unije za podobni izdelek.

(150) Vse razlike, ki so bile posledica te primerjave, so bile nato izražene v odstotkih celotne uvozne cene CIF.

(151) Kot je obrazloženo v uvodni izjavi 23, je Komisija sklenila, da bi bilo treba dve sodelujoči družbi obravnavati kot povezani. Zato je bila za proizvajalce izvoznike obeh skupin določena enotna stopnja škode tako, da se je vsota njunih posamičnih vrednosti nelojalnega nižanja ciljnih cen izrazila kot odstotni delež vsote njunih konstruiranih vrednosti CIF na mejah Unije.

8.2 Začasni ukrepi

(152) Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške dajatve uvesti za uvoz armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti s poreklom iz Ljudske republike Kitajske na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.

(153) Kot je navedeno v uvodni izjavi 3, je Komisija z Uredbo (EU) 2015/2386 uvedla registracijo za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK zaradi možne retroaktivne uporabe katerih koli protidampinških ukrepov v skladu s členom 10(4) osnovne uredbe.

(154) Glede na zgornje ugotovitve bi bilo treba ustaviti registracijo uvoza v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe.

(155) V tej fazi postopka še ni mogoče sprejeti odločitve o morebitni retroaktivni uporabi protidampinških ukrepov.

(156) Na podlagi navedenega so bile začasne stopnje protidampinških dajatev določene s primerjavo med stopnjami škode in stopnjami. V skladu s tem so predlagane protidampinške dajatve naslednje: Družba Stopnja škode (v %) Stopnja dampinga (v %) Stopnja začasne protidampinške dajatve (v %) Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd. Jiangyin 9,2 66,0 9,2 Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd. Jiangyin 9,2 66,0 9,2 Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd. Zhangjiagang 13,0 51,5 13,0 Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd. Zhangjiagang 13,0 51,5 13,0 Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd. Zhangjiagang 13,0 51,5 13,0 Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd. Zhangjiagang 13,0 51,5 13,0 Vse druge družbe 13,0 66,0 13,0

(157) Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo stanje, v kakršnem so bile te družbe med navedeno preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK, ki ga proizvajajo te družbe, torej posebej navedeni pravni subjekti. Uvoženi zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, te stopnje ne morejo uporabljati in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

(158) Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se nemudoma naslovi na Komisijo (7) skupaj z vsemi relevantnimi informacijami, zlasti o kakršni koli spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi se ta uredba ustrezno spremeni s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.

(159) Za zmanjšanje tveganja izogibanja ukrepom zaradi razlik v stopnjah dajatev so potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi uporaba posameznih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo posamezne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora biti v skladu z zahtevami iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega navedeni račun ni bil predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

(160) Za zagotovitev ustreznega uveljavljanja protidampinške dajatve je treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.

9. KONČNA DOLOČBA

(161) Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

(162) Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo morda treba v zaključni fazi preiskave spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz vroče valjanih armaturnih palic iz železa ali jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti, narejene iz železa, nelegiranega ali legiranega jekla (razen nerjavnega, hitroreznega in silicij-manganovega jekla), brez nadaljnje obdelave, vključno s tistimi, ki so po valjanju zvite; palice imajo vdolbine, rebra, utore ali druge deformacije, ki nastanejo med procesom valjanja, ali pa so po valjanju zvite; visoka odpornost proti utrujenosti pri armaturnih palicah pomeni zlasti, da prenašajo ponavljajoče se obremenitve, ne da bi se prelomile, tj. lahko prenesejo več kot 4,5 milijona ciklov obremenitev z razmerjem (min./maks.) 0,2 in napetostjo, ki presega 150 MPa, pri čemer je izdelek trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 in ex 7228 30 89 (oznake TARIC 7214200010, 7228302010, 7228304110, 7228304910, 7228306110, 7228306910, 7228307010 in 7228308910) ter ima poreklo iz Ljudske republike Kitajske.

2. Stopnje začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so naslednje:

Družba Dajatev (v %) Dodatna oznaka TARIC Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd., Jiangyin 9,2 C060 Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.,Jiangyin 9,2 C061 Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd., Zhangjiagang 13,0 C062 Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd., Zhangjiagang 13,0 C063 Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd., Zhangjiagang 13,0 C064 Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd., Zhangjiagang 13,0 C065 Vse druge družbe 13,0 C999

3. Uporaba individualne stopnje dajatve, določene za družbe, navedene v odstavku 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki mora vsebovati izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja takšne račune, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer: „Spodaj podpisani potrjujem, da je (količina) (zadevnega izdelka), prodanega za izvoz v Evropsko unijo, ki ga zajema ta račun, proizvedla družba (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in resnične.“ Če tak račun ni predložen, se uporabi stopnja dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

4. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

5. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

1. V 25 koledarskih dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe lahko zainteresirane strani:

(a) zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba,

(b) Komisiji predložijo pisne pripombe ter

(c) zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

2. V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko strani iz člena 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 predložijo pripombe o uporabi začasnih ukrepov.

Člen 3

1. Carinskim organom se odredi, da ustavijo registracijo uvoza, ki je bila določena v skladu s členom 1 Uredbe (EU) 2015/2386.

2. Zbrani podatki o izdelkih, ki so bili uvoženi za potrošnjo največ 90 dni pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, se hranijo do začetka veljavnosti morebitnih dokončnih ukrepov ali prekinitve tega postopka.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 28. januarja 2016 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

(2) UL C 143, 30.4.2015, str. 12.

(3) UL L 332, 18.12.2015, str. 111.

(4) C-687/13 z dne 10. septembra 2015, odstavek 68.

(5) Splošno sodišče je navedeno metodo sprejelo v primeru T-423/09 Dashiqiao proti Svetu / sodba z dne 16. decembra 2011, odstavki 34–50.

(6) Zadeva C-315/90 Gimelec proti Komisiji, EU:C:1991:447, odstavki 16–29; poročilo pritožbenega organa STO z dne 24. julija 2001 WT/DS/184/AB/R, odstavki 181–215.

(7) European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, CHAR 04/039, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.