SL Uradni list Evropske unije L 67/1

SKLEP SVETA 2005/191/SZVP

z dne 18. oktobra 2004

o sklenitvi sporazumov med Evropsko unijo in Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško in Romunijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Islandije, Kraljevine Norveške in Romunije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 24 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila predsedstva,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Pogoji glede udeležbe tretjih držav v operacijah EU za krizno upravljanje morajo biti določeni v sporazumu o vzpostavitvi okvira za morebitno prihodnje sodelovanje in ne za vsako posamezno operacijo posebej.

(2) Predsedstvo, ki mu je pomagal generalni sekretar/visoki predstavnik, se je na podlagi pooblastila Sveta z dne 23. februarja 2004 dogovorilo o sporazumih med Evropsko unijo in Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško in Romunijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Islandije, Kraljevine Norveške in Romunije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje.

(3) Te sporazume je treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

V imenu Evropske unije se odobrijo sporazumi med Evropsko unijo in Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško in Romunijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Islandije, Kraljevine Norveške in Romunije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje.

Besedila sporazumov so priložena temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta se pooblasti, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis sporazumov, ki zavezuje Evropsko unijo.

Člen 3

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 18. oktobra 2004 Za Svet Predsednik C. VEERMAN

SPORAZUM

med Evropsko unijo in Republiko Islandijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Islandije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

EVROPSKA UNIJA

na eni strani in

REPUBLIKA ISLANDIJA

na drugi strani,

v nadaljevanju „pogodbenici“, STA SE –

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropska unija (EU) lahko sprejme ukrepe na področju kriznega upravljanja.

(2) Evropska unija se bo odločila, ali bodo tretje države povabljene k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje. Republika Islandija lahko sprejme povabilo Evropske unije in ponudi svoj prispevek. V tem primeru se bo Evropska unija odločila, ali sprejme predlagani prispevek Republike Islandije.

(3) Če se Evropska unija odloči za vojaško operacijo kriznega upravljanja z dostopom do Natovih sredstev in zmogljivosti, Republika Islandija lahko izrazi namen za načelno sodelovanje v operaciji.

(4) Evropski svet se je v Bruslju 24. in 25. oktobra 2002 dogovoril o načinih za izvajanje določb, sprejetih na Evropskem svetu v Nici od 7. do 9. decembra 2000, o vključevanju evropskih članic Nata, ki niso članice EU, v krizno upravljanje pod vodstvom EU.

(5) Pogoje glede sodelovanja Republike Islandije v operacijah EU za krizno upravljanje je treba določiti v sporazumu, ki vzpostavlja okvir za morebitno prihodnje sodelovanje, namesto da bi jih določili za vsako posamezno operacijo posebej.

(6) Ta sporazum ne sme posegati v avtonomijo odločanja Evropske unije, istočasno pa ne sme vplivati na vsakokratno posamično odločanje Republike Islandije glede sodelovanja v operaciji EU za krizno upravljanje.

(7) Takšen sporazum mora zadevati le prihodnje operacije EU za krizno upravljanje in ne sme posegati v morebitne obstoječe sporazume, ki urejajo sodelovanje Republike Islandije v operaciji EU za krizno upravljanje, ki je že v teku –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

ODDELEK I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

S sodelovanjem povezane odločitve

1. Potem ko Evropska unija sprejme odločitev, da k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje povabi Republiko Islandijo in se Republika Islandija odloči za sodelovanje, Republika Islandija Evropski uniji posreduje informacije o predlaganem prispevku.

2. V primeru da se Evropska unija odloči za vojaško operacijo kriznega upravljanja z dostopom do Natovih sredstev in zmogljivosti, bo Republika Islandija obvestila Evropsko unijo o morebitnem namenu sodelovanja v operaciji, nato pa bo posredovala informacije o predlaganem prispevku.

3. Evropska unija se pri oceni prispevka Republike Islandije posvetuje z Republiko Islandijo.

4. Evropska unija Republiki Islandiji takoj, ko je to mogoče, posreduje zgodnje obvestilo glede možnega prispevka k skupnim stroškom operacije, da bi Republiki Islandiji s tem pomagala pri pripravi ponudbe.

5. Da bi zagotovila sodelovanje Republike Islandije v skladu z določbami tega sporazuma, Evropska unija Republiko Islandijo s pismom obvesti o rezultatu ocene.

Člen 2

Okvir

1. Republika Islandija se pridruži skupnemu ukrepu, s katerim Svet Evropske unije odloči, da bo EU izvedla operacijo za krizno upravljanje, in kateremu koli skupnemu ukrepu ali sklepu, s katerim Svet Evropske unije odloči o razširitvi operacije EU za krizno upravljanje, v skladu z določbami tega sporazuma in vsemi zahtevanimi izvedbenimi ukrepi.

2. Prispevek Republike Islandije k operaciji EU za krizno upravljanje ne posega v avtonomijo odločanja Evropske unije.

Člen 3

Status osebja in sil

1. Status osebja, dodeljenega civilni operaciji EU za krizno upravljanje, in/ali sil, ki jih Republika Islandija prispeva k vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ureja sporazum o statusu sil/misije, če je na voljo, sklenjen med Evropsko unijo in državo(-ami), kjer operacija poteka.

2. Status osebja, dodeljenega vojaškemu poveljstvu ali poveljujočim elementom, ki se nahajajo izven držav(-e), kjer poteka operacija EU za krizno upravljanje, urejajo dogovori med vojaškim poveljstvom in zadevnimi poveljujočimi elementi ter Republiko Islandijo.

3. Brez poseganja v sporazum o statusu sil/misije iz odstavka 1 tega člena Republika Islandija izvršuje jurisdikcijo nad svojim osebjem, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje.

4. Republika Islandija je odgovorna za vse zahtevke v zvezi s sodelovanjem v operaciji EU za krizno upravljanje, ki jih vloži njeno osebje ali se nanj nanašajo. Republika Islandija je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov v skladu s svojimi zakoni in predpisi.

5. Republika Islandija se obvezuje, da bo ob podpisu tega sporazuma pripravila izjavo o odstopu od odškodninskih zahtevkov do katere koli države, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje, v kateri sodeluje Republika Islandija. Vzorec te izjave je priložen temu sporazumu.

6. Države članice Evropske unije se obvezujejo, da bodo ob podpisu tega sporazuma pripravile izjavo o odstopu od odškodninskih zahtevkov za vsako prihodnje sodelovanje Republike Islandije v operaciji EU za krizno upravljanje. Vzorec te izjave je priložen temu sporazumu.

Člen 4

Zaupne informacije

1. Republika Islandija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi varovanje zaupnih informacij EU v skladu z varnostnimi predpisi Sveta Evropske unije, vsebovanimi v Sklepu Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 (1), in v skladu z nadaljnjimi smernicami pristojnih organov, vključno s smernicami poveljnika operacije EU glede vojaške operacije EU za krizno upravljanje ali vodje misije EU glede civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2. Če sta EU in Republika Islandija sklenili sporazum o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij, se določbe tega sporazuma uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje.

ODDELEK II

DOLOČBE O SODELOVANJU V CIVILNIH OPERACIJAH ZA KRIZNO UPRAVLJANJE

Člen 5

Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje

1. Republika Islandija zagotovi, da njeno osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, svoje naloge opravlja v skladu s:

— skupnim ukrepom in njegovimi naknadnimi spremembami iz člena 2(1) tega sporazuma,

— operativnim načrtom,

— izvedbenimi ukrepi.

2. Republika Islandija pravočasno obvesti vodjo misije civilne operacije EU za krizno upravljanje in Generalni sekretariat Sveta Evropske unije o vseh spremembah svojega prispevka k civilni operaciji EU za krizno upravljanje.

3. Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, opravi zdravniški pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za opravljanje funkcije pa potrdi pristojni organ Republike Islandije. Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, predloži kopijo tega potrdila.

Člen 6

Struktura poveljevanja

1. Osebje, ki ga dodeli Republika Islandija, pri opravljanju svojih nalog in ravnanju upošteva zgolj interese civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2. Vse osebje ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.

3. Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije civilne operacije EU za krizno upravljanje, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora.

4. Vodja misije vodi civilno operacijo EU za krizno upravljanje in zagotavlja njeno vsakodnevno upravljanje.

5. Republika Islandija ima v skladu s pravnimi akti iz člena 2(1) tega sporazuma pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor države članice Evropske unije, ki sodelujejo v operaciji.

6. Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem civilne operacije EU za krizno upravljanje. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ.

7. Republika Islandija določi točko za stike nacionalnega kontingenta (National Contingent Point of Contact – NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v operaciji. NPC poroča vodji misije civilne operacije EU za krizno upravljanje o nacionalnih zadevah in je odgovorna za vsakodnevno disciplino kontingenta.

8. Evropska unija sprejme odločitev o zaključku operacije po posvetovanju z Republiko Islandijo, če ta na dan zaključka operacije še vedno sodeluje pri civilni operaciji EU za krizno upravljanje.

Člen 7

Finančni vidiki

1. Republika Islandija prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen stroškov, za katere je v operativnem proračunu operacije predvideno skupno financiranje. To ne posega v člen 8.

2. V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), kjer operacija poteka, Republika Islandija, v kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, predvidenimi v sporazumu o statusu misije, če je na voljo, kot je določeno v členu 3(1) tega sporazuma.

Člen 8

Prispevek v operativni proračun

1. Republika Islandija prispeva k financiranju operativnega proračuna civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2. Finančni prispevek Republike Islandije v operativni proračun je nižji znesek med naslednjima dvema možnostma:

(a) delež referenčnega zneska, ki je sorazmeren razmerju med njenim BND in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije; ali

(b) delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom njenega osebja, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav.

3. Ne glede na odstavka 1 in 2 zgoraj Republika Islandija ne prispeva k financiranju dnevnic osebja iz držav članic Evropske unije.

4. Ne glede na odstavek 1 zgoraj Evropska unija tretje države načeloma oprosti finančnih prispevkov za določeno civilno operacijo EU za krizno upravljanje, če:

(a) Evropska unija ugotovi, da je prispevek v operaciji sodelujoče tretje države tako velik, da bistveno prispeva k tej operaciji; ali

(b) BND na prebivalca v operaciji sodelujoče tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

5. Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje in pristojne upravne službe Republike Islandije podpišejo dogovor o praktičnih podrobnostih plačila glede prispevkov Republike Islandije v operativni proračun civilne operacije EU za krizno upravljanje. Ta dogovor med drugim vključuje določbe o:

(a) zadevnem znesku;

(b) načinih plačila finančnega prispevka;

(c) postopku revizije.

ODDELEK III

DOLOČBE O SODELOVANJU V VOJAŠKIH OPERACIJAH KRIZNEGA UPRAVLJANJA

Člen 9

Sodelovanje v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje

1. Republika Islandija zagotovi, da njene sile in osebje, sodelujoče v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, opravljajo svoje naloge v skladu s:

— skupnim ukrepom in njegovimi naknadnimi spremembami iz člena 2(1) tega sporazuma,

— operativnim načrtom,

— izvedbenimi ukrepi.

2. Osebje, ki ga dodeli Republika Islandija, pri opravljanju svojih nalog in vedenju upošteva zgolj interese vojaške operacije EU za krizno upravljanje.

3. Republika Islandija pravočasno obvesti poveljnika operacije EU o vsaki spremembi glede svojega sodelovanja v operaciji.

Člen 10

Struktura poveljevanja

1. Vse sile in osebje, ki sodelujejo v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ostanejo pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.

2. Nacionalni organi prenesejo operativno in taktično poveljevanje in/ali nadzor nad svojimi silami in osebjem na poveljnika operacije EU. Poveljnik operacije EU ima pravico do prenosa svoje pristojnosti.

3. Republika Islandija ima pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor sodelujoče države članice Evropske unije.

4. Poveljnik operacije EU lahko po posvetovanju z Republiko Islandijo kadar koli zahteva umik prispevka Republike Islandije.

5. Republika Islandija imenuje višjega predstavnika (Senior Representative – SR), ki zastopa njen nacionalni kontingent v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje. SR se s poveljnikom sil EU posvetuje o vseh zadevah v zvezi z operacijo in je odgovoren za vsakodnevno disciplino kontingenta.

Člen 11

Finančni vidiki

1. Brez poseganja v člen 12 Republika Islandija prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen če je za stroške predvideno skupno financiranje, kot je določeno v pravnih aktih iz člena 2(1) tega sporazuma in v Sklepu Sveta 2004/197/SZVP z dne 23. februarja 2004 o vzpostavitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij EU z vojaškim ali obrambnim značajem (2).

2. V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), kjer operacija poteka, Republika Islandija, v kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, predvidenimi v sporazumu o statusu sil, če je na voljo, kot je določeno v členu 3(1) tega sporazuma.

Člen 12

Prispevek k skupnim stroškom

1. Republika Islandija prispeva k financiranju skupnih stroškov vojaške operacije EU za krizno upravljanje.

2. Finančni prispevek Republike Islandije k skupnim stroškom je nižji znesek med naslednjima dvema možnostma:

(a) delež referenčnega zneska, ki je sorazmeren razmerju med njenim BND in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije; ali

(b) delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom njenega osebja, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav.

Pri izračunavanju zneska pod 2(b), v primeru da Republika Islandija prispeva le osebje za vojaško poveljstvo operacije ali sil, se uporabi razmerje med njenim osebjem in celotnim številom osebja zadevnega vojaškega poveljstva. V ostalih primerih se uporabi razmerje med vsem osebjem Republike Islandije in celotnim osebjem operacije.

3. Ne glede na odstavek 1 zgoraj Evropska unija tretje države načeloma oprosti finančnih prispevkov k skupnim stroškom določene vojaške operacije EU za krizno upravljanje, če:

(a) Evropska unija ugotovi, da je prispevek v operaciji sodelujoče tretje države tako velik, da bistveno prispeva k tej operaciji; ali

(b) BND na prebivalca v operaciji sodelujoče tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

4. Upravljavec iz Sklepa Sveta 2004/197/SZVP z dne 23. februarja 2004 o vzpostavitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij EU z vojaškim ali obrambnim značajem in pristojni upravni organi Republike Islandije sklenejo dogovor, ki med drugim vsebuje določbe o:

(a) zadevnem znesku;

(b) načinih plačila finančnega prispevka;

(c) postopku revizije.

ODDELEK IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 13

Dogovori za izvajanje Sporazuma

Brez poseganja v določbe členov 8(5) in 12(4) vse potrebne tehnične in upravne dogovore v zvezi z izvajanjem tega sporazuma sklenejo generalni sekretar Sveta Evropske unije, visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko ter pristojni organi Republike Islandije.

Člen 14

Neizpolnjevanje obveznosti

Če ena od pogodbenic ne izpolni svojih obveznosti, določenih v prejšnjih členih, ima druga pogodbenica pravico odpovedati ta sporazum z enomesečnim odpovednim rokom.

Člen 15

Reševanje sporov

Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo po diplomatski poti.

Člen 16

Začetek veljavnosti

1. Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko se pogodbenici obvestita o zaključku za to potrebnih notranjih postopkov.

2. Ta sporazum se začasno uporablja od datuma podpisa.

3. Ta sporazum se ponovno pregleda najkasneje do 1. junija 2008 in nato najmanj vsake tri leta.

4. Ta sporazum se lahko spremeni na podlagi medsebojnega pisnega sporazuma pogodbenic.

5. Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove, tako da drugo pogodbenico o odpovedi pisno obvesti. Odpoved začne učinkovati šest mesecev po prejemu uradnega obvestila s strani druge pogodbenice.

V Bruslju, 21. februara 2005, v angleškem jeziku v štirih izvodih Za Evropsko unijo Za Republiko Islandijo

(1) UL L 101, 11.4.2001, str. 1.

(2) UL L 63, 28.2.2004, str. 68.

PRILOGA

BESEDILO IZJAV

IZJAVA DRŽAV ČLANIC EU

Države članice EU, ki uporabljajo skupni ukrep EU o operaciji kriznega upravljanja EU, v kateri sodeluje Republika Islandija, si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri opustiti zahtevke proti Republiki Islandiji zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki jim pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije kriznega upravljanja EU, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

— povzročilo osebje Republike Islandije pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

— povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Republiki Islandiji, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje iz Republike Islandije pri uporabi teh sredstev.

IZJAVA REPUBLIKE ISLANDIJE

Republika Islandija, ki uporablja skupni ukrep EU o operaciji kriznega upravljanja EU, si bo prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri opustiti zahtevke do katere koli druge države, sodelujoče v operaciji kriznega upravljanja EU, zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki ji pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije kriznega upravljanja EU, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

— povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

— povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo državam, sodelujočim v operaciji EU za krizno upravljanje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje pri uporabi teh sredstev.

SPORAZUM

med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Kraljevine Norveške v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

EVROPSKA UNIJA

na eni strani in

KRALJEVINA NORVEŠKA

na drugi strani,

v nadaljevanju „pogodbenici“, STA SE –

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropska unija (EU) lahko sprejme ukrepe na področju kriznega upravljanja.

(2) Evropska unija se bo odločila, ali bodo tretje države povabljene k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje. Kraljevina Norveška lahko sprejme povabilo Evropske unije in ponudi svoj prispevek. V tem primeru se bo Evropska unija odločila, ali sprejme predlagani prispevek Kraljevine Norveške.

(3) Če se Evropska unija odloči za vojaško operacijo kriznega upravljanja z dostopom do Natovih sredstev in zmogljivosti, Kraljevina Norveška lahko izrazi namen za načelno sodelovanje v operaciji.

(4) Evropski svet se je v Bruslju 24. in 25. oktobra 2002 dogovoril o načinih za izvajanje določb, sprejetih na Evropskem svetu v Nici od 7. do 9. decembra 2000, o vključevanju evropskih članic Nata, ki niso članice EU, v krizno upravljanje pod vodstvom EU.

(5) Pogoje glede sodelovanja Kraljevine Norveške v operacijah EU za krizno upravljanje je treba določiti v sporazumu, ki vzpostavlja okvir za morebitno prihodnje sodelovanje, namesto da bi jih določili za vsako posamezno operacijo posebej.

(6) Ta sporazum ne sme posegati v avtonomijo odločanja Evropske unije, istočasno pa ne sme vplivati na vsakokratno posamično odločanje Kraljevine Norveške glede sodelovanja v operaciji EU za krizno upravljanje.

(7) Takšen sporazum mora zadevati le prihodnje operacije EU za krizno upravljanje in ne sme posegati v morebitne obstoječe sporazume, ki urejajo sodelovanje Kraljevine Norveške v operaciji EU za krizno upravljanje, ki je že v teku –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

ODDELEK I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

S sodelovanjem povezane odločitve

1. Potem ko Evropska unija sprejme odločitev, da k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje povabi Kraljevino Norveško in se Kraljevina Norveška odloči za sodelovanje, Kraljevina Norveška Evropski uniji posreduje informacije o predlaganem prispevku.

2. V primeru da se Evropska unija odloči za vojaško operacijo kriznega upravljanja z dostopom do Natovih sredstev in zmogljivosti, bo Kraljevina Norveška obvestila Evropsko unijo o morebitnem namenu sodelovanja v operaciji, nato pa bo posredovala informacije o predlaganem prispevku.

3. Evropska unija se pri oceni prispevka Kraljevine Norveške posvetuje s Kraljevino Norveško.

4. Evropska unija Kraljevini Norveški takoj, ko je to mogoče, posreduje zgodnje obvestilo glede možnega prispevka k skupnim stroškom operacije, da bi Kraljevini Norveški s tem pomagala pri pripravi ponudbe.

5. Da bi zagotovila sodelovanje Kraljevine Norveške v skladu z določbami tega sporazuma, Evropska unija Kraljevino Norveško s pismom obvesti o rezultatu ocene.

Člen 2

Okvir

1. Kraljevina Norveška se pridruži skupnemu ukrepu, s katerim Svet Evropske unije odloči, da bo EU izvedla operacijo za krizno upravljanje, in kateremu koli skupnemu ukrepu ali sklepu, s katerim Svet Evropske unije odloči o razširitvi operacije EU za krizno upravljanje, v skladu z določbami tega sporazuma in vsemi zahtevanimi izvedbenimi ukrepi.

2. Prispevek Kraljevine Norveške k operaciji EU za krizno upravljanje ne posega v avtonomijo odločanja Evropske unije.

Člen 3

Status osebja in sil

1. Status osebja, dodeljenega civilni operaciji EU za krizno upravljanje, in/ali sil, ki jih Kraljevina Norveška prispeva k vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ureja sporazum o statusu sil/misije, če je na voljo, sklenjen med Evropsko unijo in državo(-ami), kjer operacija poteka.

2. Status osebja, dodeljenega vojaškemu poveljstvu ali poveljujočim elementom, ki se nahajajo izven držav(-e), kjer poteka operacija EU za krizno upravljanje, urejajo dogovori med vojaškim poveljstvom in zadevnimi poveljujočimi elementi ter Kraljevino Norveško.

3. Brez poseganja v sporazum o statusu sil/misije iz odstavka 1 tega člena Kraljevina Norveška izvršuje jurisdikcijo nad svojim osebjem, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje.

4. Kraljevina Norveška je odgovorna za vse zahtevke v zvezi s sodelovanjem v operaciji EU za krizno upravljanje, ki jih vloži njeno osebje ali se nanj nanašajo. Kraljevina Norveška je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov v skladu s svojimi zakoni in predpisi.

5. Kraljevina Norveška se obvezuje, da bo ob podpisu tega sporazuma pripravila izjavo o odstopu od odškodninskih zahtevkov do katere koli države, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje, v kateri sodeluje Kraljevina Norveška. Vzorec te izjave je priložen temu sporazumu.

6. Države članice Evropske unije se obvezujejo, da bodo ob podpisu tega sporazuma pripravile izjavo o odstopu od odškodninskih zahtevkov za vsako prihodnje sodelovanje Kraljevine Norveške v operaciji EU za krizno upravljanje. Vzorec te izjave je priložen temu sporazumu.

Člen 4

Zaupne informacije

1. Kraljevina Norveška sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi varovanje zaupnih informacij EU v skladu z varnostnimi predpisi Sveta Evropske unije, vsebovanimi v Sklepu Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 (1), in v skladu z nadaljnjimi smernicami pristojnih organov, vključno s smernicami poveljnika operacije EU glede vojaške operacije EU za krizno upravljanje ali vodje misije EU glede civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2. Če sta EU in Kraljevina Norveška sklenili sporazum o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij, se določbe tega sporazuma uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje.

ODDELEK II

DOLOČBE O SODELOVANJU V CIVILNIH OPERACIJAH ZA KRIZNO UPRAVLJANJE

Člen 5

Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje

1. Kraljevina Norveška zagotovi, da njeno osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, svoje naloge opravlja v skladu s:

— skupnim ukrepom in njegovimi naknadnimi spremembami iz člena 2(1) tega sporazuma,

— operativnim načrtom,

— izvedbenimi ukrepi.

2. Kraljevina Norveška pravočasno obvesti vodjo misije civilne operacije EU za krizno upravljanje in Generalni sekretariat Sveta Evropske unije o vseh spremembah svojega prispevka k civilni operaciji EU za krizno upravljanje.

3. Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, opravi zdravniški pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za opravljanje funkcije pa potrdi pristojni organ Kraljevine Norveške. Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, predloži kopijo tega potrdila.

Člen 6

Struktura poveljevanja

1. Osebje, ki ga dodeli Kraljevina Norveška, pri opravljanju svojih nalog in ravnanju upošteva zgolj interese civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2. Vse osebje ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.

3. Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije civilne operacije EU za krizno upravljanje, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora.

4. Vodja misije vodi civilno operacijo EU za krizno upravljanje in zagotavlja njeno vsakodnevno upravljanje.

5. Kraljevina Norveška ima v skladu s pravnimi akti iz člena 2(1) tega sporazuma pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor države članice Evropske unije, ki sodelujejo v operaciji.

6. Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem civilne operacije EU za krizno upravljanje. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ.

7. Kraljevina Norveška določi točko za stike nacionalnega kontingenta (National Contingent Point of Contact – NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v operaciji. NPC poroča vodji misije civilne operacije EU za krizno upravljanje o nacionalnih zadevah in je odgovorna za vsakodnevno disciplino kontingenta.

8. Evropska unija sprejme odločitev o zaključku operacije po posvetovanju s Kraljevino Norveško, če ta na dan zaključka operacije še vedno sodeluje pri civilni operaciji EU za krizno upravljanje.

Člen 7

Finančni vidiki

1. Kraljevina Norveška prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen stroškov, za katere je v operativnem proračunu operacije predvideno skupno financiranje. To ne posega v člen 8.

2. V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), kjer operacija poteka, Kraljevina Norveška, v kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, predvidenimi v sporazumu o statusu misije, če je na voljo, kot je določeno v členu 3(1) tega sporazuma.

Člen 8

Prispevek v operativni proračun

1. Kraljevina Norveška prispeva k financiranju operativnega proračuna civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2. Finančni prispevek Kraljevine Norveške v operativni proračun je nižji znesek med naslednjima dvema možnostma:

(a) delež referenčnega zneska, ki je sorazmeren razmerju med njenim BND in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije; ali

(b) delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom njenega osebja, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav.

3. Ne glede na odstavka 1 in 2 zgoraj Kraljevina Norveška ne prispeva k financiranju dnevnic osebja iz držav članic Evropske unije.

4. Ne glede na odstavek 1 zgoraj Evropska unija tretje države načeloma oprosti finančnih prispevkov za določeno civilno operacijo EU za krizno upravljanje, če:

(a) Evropska unija ugotovi, da je prispevek v operaciji sodelujoče tretje države tako velik, da bistveno prispeva k tej operaciji; ali

(b) BND na prebivalca v operaciji sodelujoče tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

5. Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje in pristojne upravne službe Kraljevine Norveške podpišejo dogovor o praktičnih podrobnostih plačila glede prispevkov Kraljevine Norveške v operativni proračun civilne operacije EU za krizno upravljanje. Ta dogovor med drugim vključuje določbe o:

(a) zadevnem znesku;

(b) načinih plačila finančnega prispevka;

(c) postopku revizije.

ODDELEK III

DOLOČBE O SODELOVANJU V VOJAŠKIH OPERACIJAH KRIZNEGA UPRAVLJANJA

Člen 9

Sodelovanje v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje

1. Kraljevina Norveška zagotovi, da njene sile in osebje, sodelujoče v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, opravljajo svoje naloge v skladu s:

— skupnim ukrepom in njegovimi naknadnimi spremembami iz člena 2(1) tega sporazuma,

— operativnim načrtom,

— izvedbenimi ukrepi.

2. Osebje, ki ga dodeli Kraljevina Norveška, pri opravljanju svojih nalog in vedenju upošteva zgolj interese vojaške operacije EU za krizno upravljanje.

3. Kraljevina Norveška pravočasno obvesti poveljnika operacije EU o vsaki spremembi glede svojega sodelovanja v operaciji.

Člen 10

Struktura poveljevanja

1. Vse sile in osebje, ki sodelujejo v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ostanejo pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.

2. Nacionalni organi prenesejo operativno in taktično poveljevanje in/ali nadzor nad svojimi silami in osebjem na poveljnika operacije EU. Poveljnik operacije EU ima pravico do prenosa svoje pristojnosti.

3. Kraljevina Norveška ima pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor sodelujoče države članice Evropske unije.

4. Poveljnik operacije EU lahko po posvetovanju s Kraljevino Norveško kadar koli zahteva umik prispevka Kraljevine Norveške.

5. Kraljevina Norveška imenuje višjega vojaškega predstavnika (Senior Military Representative – SMR), ki zastopa njen nacionalni kontingent v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje. SMR se s poveljnikom sil EU posvetuje o vseh zadevah v zvezi z operacijo in je odgovoren za vsakodnevno disciplino kontingenta.

Člen 11

Finančni vidiki

1. Brez poseganja v člen 12 Kraljevina Norveška prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen če je za stroške predvideno skupno financiranje, kot je določeno v pravnih aktih iz člena 2(1) tega sporazuma in v Sklepu Sveta 2004/197/SZVP z dne 23. februarja 2004 o vzpostavitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij EU z vojaškim ali obrambnim značajem (2).

2. V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), kjer operacija poteka, Kraljevina Norveška, v kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, predvidenimi v sporazumu o statusu sil, če je na voljo, kot je določeno v členu 3(1) tega sporazuma.

Člen 12

Prispevek k skupnim stroškom

1. Kraljevina Norveška prispeva k financiranju skupnih stroškov vojaške operacije EU za krizno upravljanje.

2. Finančni prispevek Kraljevine Norveške k skupnim stroškom je nižji znesek med naslednjima dvema možnostma:

(a) delež referenčnega zneska, ki je sorazmeren razmerju med njenim BND in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije; ali

(b) delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom njenega osebja, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav.

Pri izračunavanju zneska pod 2(b), v primeru da Kraljevina Norveška prispeva le osebje za vojaško poveljstvo operacije ali sil, se uporabi razmerje med njenim osebjem in celotnim številom osebja zadevnega vojaškega poveljstva. V ostalih primerih se uporabi razmerje med vsem osebjem Kraljevine Norveške in celotnim osebjem operacije.

3. Ne glede na odstavek 1 zgoraj Evropska unija tretje države načeloma oprosti finančnih prispevkov k skupnim stroškom določene vojaške operacije EU za krizno upravljanje, če:

(a) Evropska unija ugotovi, da je prispevek v operaciji sodelujoče tretje države tako velik, da bistveno prispeva k tej operaciji; ali

(b) BND na prebivalca v operaciji sodelujoče tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

4. Upravljavec iz Sklepa Sveta 2004/197/SZVP z dne 23. februarja 2004 o vzpostavitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij EU z vojaškim ali obrambnim značajem in pristojni upravni organi Kraljevine Norveške sklenejo dogovor, ki med drugim vsebuje določbe o:

(a) zadevnem znesku;

(b) načinih plačila finančnega prispevka;

(c) postopku revizije.

ODDELEK IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 13

Dogovori za izvajanje Sporazuma

Brez poseganja v določbe členov 8(5) in 12(4) vse potrebne tehnične in upravne dogovore v zvezi z izvajanjem tega sporazuma sklenejo generalni sekretar Sveta Evropske unije, visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko ter pristojni organi Kraljevine Norveške.

Člen 14

Neizpolnjevanje obveznosti

Če ena od pogodbenic ne izpolni svojih obveznosti, določenih v prejšnjih členih, ima druga pogodbenica pravico odpovedati ta sporazum z enomesečnim odpovednim rokom.

Člen 15

Reševanje sporov

Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo po diplomatski poti.

Člen 16

Začetek veljavnosti

1. Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko se pogodbenici obvestita o zaključku za to potrebnih notranjih postopkov.

2. Ta sporazum se začasno uporablja od datuma podpisa.

3. Ta sporazum se ponovno pregleda najkasneje do 1. junija 2008 in nato najmanj vsake tri leta.

4. Ta sporazum se lahko spremeni na podlagi medsebojnega pisnega sporazuma pogodbenic.

5. Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove, tako da drugo pogodbenico o odpovedi pisno obvesti. Odpoved začne učinkovati šest mesecev po prejemu uradnega obvestila s strani druge pogodbenice.

V Bruslju, 3. decembra 2004, v angleškem jeziku v štirih izvodih Za Evropsko unijo Za Kraljevino Norveško

(1) UL L 101, 11.4.2001, str. 1.

(2) UL L 63, 28.2.2004, str. 68.

PRILOGA

BESEDILO IZJAV

IZJAVA DRŽAV ČLANIC EU

Države članice EU, ki uporabljajo skupni ukrep EU o operaciji kriznega upravljanja EU, v kateri sodeluje Kraljevina Norveška, si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri opustiti zahtevke proti Kraljevini Norveški zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki jim pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije kriznega upravljanja EU, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

— povzročilo osebje Kraljevine Norveške pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

— povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Kraljevini Norveški, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje iz Kraljevine Norveške pri uporabi teh sredstev.

IZJAVA KRALJEVINE NORVEŠKE

Kraljevina Norveška, ki uporablja skupni ukrep EU o operaciji kriznega upravljanja EU, si bo prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri opustiti zahtevke do katere koli druge države, sodelujoče v operaciji kriznega upravljanja EU, zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki ji pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije kriznega upravljanja EU, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

— povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

— povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo državam, sodelujočim v operaciji EU za krizno upravljanje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje pri uporabi teh sredstev.

SPORAZUM

med Evropsko unijo in Romunijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Romunije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

EVROPSKA UNIJA

na eni strani in

ROMUNIJA

na drugi strani,

v nadaljevanju „pogodbenici“, STA SE –

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropska unija (EU) lahko sprejme ukrepe na področju kriznega upravljanja.

(2) Evropska unija se bo odločila, ali bodo tretje države povabljene k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje. Romunija lahko sprejme povabilo Evropske unije in ponudi svoj prispevek. V tem primeru se bo Evropska unija odločila, ali sprejme predlagani prispevek Romunije.

(3) Če se Evropska unija odloči za vojaško operacijo kriznega upravljanja z dostopom do Natovih sredstev in zmogljivosti, Romunija lahko izrazi namen za načelno sodelovanje v operaciji.

(4) Evropski svet se je v Bruslju 24. in 25. oktobra 2002 dogovoril o načinih za izvajanje določb, sprejetih na Evropskem svetu v Nici od 7. do 9. decembra 2000, o vključevanju evropskih članic Nata, ki niso članice EU, v krizno upravljanje pod vodstvom EU.

(5) Pogoje glede sodelovanja Romunije v operacijah EU za krizno upravljanje je treba določiti v sporazumu, ki vzpostavlja okvir za morebitno prihodnje sodelovanje, namesto da bi jih določili za vsako posamezno operacijo posebej.

(6) Ta sporazum ne sme posegati v avtonomijo odločanja Evropske unije, istočasno pa ne sme vplivati na vsakokratno posamično odločanje Romunije glede sodelovanja v operaciji EU za krizno upravljanje.

(7) Takšen sporazum mora zadevati le prihodnje operacije EU za krizno upravljanje in ne sme posegati v morebitne obstoječe sporazume, ki urejajo sodelovanje Romunije v operaciji EU za krizno upravljanje, ki je že v teku –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

ODDELEK I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

S sodelovanjem povezane odločitve

1. Potem ko Evropska unija sprejme odločitev, da k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje povabi Romunijo in se Romunija odloči za sodelovanje, Romunija Evropski uniji posreduje informacije o predlaganem prispevku.

2. V primeru da se Evropska unija odloči za vojaško operacijo kriznega upravljanja z dostopom do Natovih sredstev in zmogljivosti, bo Romunija obvestila Evropsko unijo o morebitnem namenu sodelovanja v operaciji, nato pa bo posredovala informacije o predlaganem prispevku.

3. Evropska unija se pri oceni prispevka Romunije posvetuje z Romunijo.

4. Evropska unija Romuniji takoj, ko je to mogoče, posreduje zgodnje obvestilo glede možnega prispevka k skupnim stroškom operacije, da bi Romuniji s tem pomagala pri pripravi ponudbe.

5. Da bi zagotovila sodelovanje Romunije v skladu z določbami tega sporazuma, Evropska unija Romunijo s pismom obvesti o rezultatu ocene.

Člen 2

Okvir

1. Romunija se pridruži skupnemu ukrepu, s katerim Svet Evropske unije odloči, da bo EU izvedla operacijo za krizno upravljanje, in kateremu koli skupnemu ukrepu ali sklepu, s katerim Svet Evropske unije odloči o razširitvi operacije EU za krizno upravljanje, v skladu z določbami tega sporazuma in vsemi zahtevanimi izvedbenimi ukrepi.

2. Prispevek Romunije k operaciji EU za krizno upravljanje ne posega v avtonomijo odločanja Evropske unije.

Člen 3

Status osebja in sil

1. Status osebja, dodeljenega civilni operaciji EU za krizno upravljanje, in/ali sil, ki jih Romunija prispeva k vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ureja sporazum o statusu sil/misije, če je na voljo, sklenjen med Evropsko unijo in državo(-ami), kjer operacija poteka.

2. Status osebja, dodeljenega vojaškemu poveljstvu ali poveljujočim elementom, ki se nahajajo izven držav(-e), kjer poteka operacija EU za krizno upravljanje, urejajo dogovori med vojaškim poveljstvom in zadevnimi poveljujočimi elementi ter Romunijo.

3. Brez poseganja v sporazum o statusu sil/misije iz odstavka 1 tega člena Romunija izvršuje jurisdikcijo nad svojim osebjem, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje.

4. Romunija je odgovorna za vse zahtevke v zvezi s sodelovanjem v operaciji EU za krizno upravljanje, ki jih vloži njeno osebje ali se nanj nanašajo. Romunija je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov v skladu s svojimi zakoni in predpisi.

5. Romunija se obvezuje, da bo ob podpisu tega sporazuma pripravila izjavo o odstopu od odškodninskih zahtevkov do katere koli države, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje, v kateri sodeluje Romunija. Vzorec te izjave je priložen temu sporazumu.

6. Države članice Evropske unije se obvezujejo, da bodo ob podpisu tega sporazuma pripravile izjavo o odstopu od odškodninskih zahtevkov za vsako prihodnje sodelovanje Romunije v operaciji EU za krizno upravljanje. Vzorec te izjave je priložen temu sporazumu.

Člen 4

Zaupne informacije

1. Romunija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi varovanje zaupnih informacij EU v skladu z varnostnimi predpisi Sveta Evropske unije, vsebovanimi v Sklepu Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 (1), in v skladu z nadaljnjimi smernicami pristojnih organov, vključno s smernicami poveljnika operacije EU glede vojaške operacije EU za krizno upravljanje ali vodje misije EU glede civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2. Če sta EU in Romunija sklenili sporazum o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij, se določbe tega sporazuma uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje.

ODDELEK II

DOLOČBE O SODELOVANJU V CIVILNIH OPERACIJAH ZA KRIZNO UPRAVLJANJE

Člen 5

Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje

1. Romunija zagotovi, da njeno osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, svoje naloge opravlja v skladu s:

— skupnim ukrepom in njegovimi naknadnimi spremembami iz člena 2(1) tega sporazuma,

— operativnim načrtom,

— izvedbenimi ukrepi.

2. Romunija pravočasno obvesti vodjo misije civilne operacije EU za krizno upravljanje in Generalni sekretariat Sveta Evropske unije o vseh spremembah svojega prispevka k civilni operaciji EU za krizno upravljanje.

3. Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, opravi zdravniški pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za opravljanje funkcije pa potrdi pristojni organ Romunije. Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, predloži kopijo tega potrdila.

Člen 6

Struktura poveljevanja

1. Osebje, ki ga dodeli Romunija, pri opravljanju svojih nalog in ravnanju upošteva zgolj interese civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2. Vse osebje ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.

3. Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije civilne operacije EU za krizno upravljanje, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora.

4. Vodja misije vodi civilno operacijo EU za krizno upravljanje in zagotavlja njeno vsakodnevno upravljanje.

5. Romunija ima v skladu s pravnimi akti iz člena 2(1) tega sporazuma pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor države članice Evropske unije, ki sodelujejo v operaciji.

6. Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem civilne operacije EU za krizno upravljanje. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ.

7. Romunija določi točko za stike nacionalnega kontingenta (National Contingent Point of Contact – NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v operaciji. NPC poroča vodji misije civilne operacije EU za krizno upravljanje o nacionalnih zadevah in je odgovorna za vsakodnevno disciplino kontingenta.

8. Evropska unija sprejme odločitev o zaključku operacije po posvetovanju z Romunijo, če ta na dan zaključka operacije še vedno sodeluje pri civilni operaciji EU za krizno upravljanje.

Člen 7

Finančni vidiki

1. Romunija prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen stroškov, za katere je v operativnem proračunu operacije predvideno skupno financiranje. To ne posega v člen 8.

2. V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), kjer operacija poteka, Romunija, v kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, predvidenimi v sporazumu o statusu misije, če je na voljo, kot je določeno v členu 3(1) tega sporazuma.

Člen 8

Prispevek v operativni proračun

1. Romunija prispeva k financiranju operativnega proračuna civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2. Finančni prispevek Romunije v operativni proračun je nižji znesek med naslednjima dvema možnostma:

(a) delež referenčnega zneska, ki je sorazmeren razmerju med njenim BND in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije; ali

(b) delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom njenega osebja, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav.

3. Ne glede na odstavka 1 in 2 zgoraj Romunija ne prispeva k financiranju dnevnic osebja iz držav članic Evropske unije.

4. Ne glede na odstavek 1 zgoraj Evropska unija tretje države načeloma oprosti finančnih prispevkov za določeno civilno operacijo EU za krizno upravljanje, če:

(a) Evropska unija ugotovi, da je prispevek v operaciji sodelujoče tretje države tako velik, da bistveno prispeva k tej operaciji; ali

(b) BND na prebivalca v operaciji sodelujoče tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

5. Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje in pristojne upravne službe Romunije podpišejo dogovor o praktičnih podrobnostih plačila glede prispevkov Romunije v operativni proračun civilne operacije EU za krizno upravljanje. Ta dogovor med drugim vključuje določbe o:

(a) zadevnem znesku;

(b) načinih plačila finančnega prispevka;

(c) postopku revizije.

ODDELEK III

DOLOČBE O SODELOVANJU V VOJAŠKIH OPERACIJAH KRIZNEGA UPRAVLJANJA

Člen 9

Sodelovanje v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje

1. Romunija zagotovi, da njene sile in osebje, sodelujoče v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, opravljajo svoje naloge v skladu s:

— skupnim ukrepom in njegovimi naknadnimi spremembami iz člena 2(1) tega sporazuma,

— operativnim načrtom,

— izvedbenimi ukrepi.

2. Osebje, ki ga dodeli Romunija, pri opravljanju svojih nalog in vedenju upošteva zgolj interese vojaške operacije EU za krizno upravljanje.

3. Romunija pravočasno obvesti poveljnika operacije EU o vsaki spremembi glede svojega sodelovanja v operaciji.

Člen 10

Struktura poveljevanja

1. Vse sile in osebje, ki sodelujejo v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ostanejo pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.

2. Nacionalni organi prenesejo operativno in taktično poveljevanje in/ali nadzor nad svojimi silami in osebjem na poveljnika operacije EU. Poveljnik operacije EU ima pravico do prenosa svoje pristojnosti.

3. Romunija ima pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor sodelujoče države članice Evropske unije.

4. Poveljnik operacije EU lahko po posvetovanju z Romunijo kadar koli zahteva umik prispevka Romunije.

5. Romunija imenuje višjega vojaškega predstavnika (Senior Military Representative – SMR), ki zastopa njen nacionalni kontingent v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje. SMR se s poveljnikom sil EU posvetuje o vseh zadevah v zvezi z operacijo in je odgovoren za vsakodnevno disciplino kontingenta.

Člen 11

Finančni vidiki

1. Brez poseganja v člen 12 Romunija prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen če je za stroške predvideno skupno financiranje, kot je določeno v pravnih aktih iz člena 2(1) tega sporazuma in v Sklepu Sveta 2004/197/SZVP z dne 23. februarja 2004 o vzpostavitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij EU z vojaškim ali obrambnim značajem (2).

2. V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), kjer operacija poteka, Romunija, v kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, predvidenimi v sporazumu o statusu sil, če je na voljo, kot je določeno v členu 3(1) tega sporazuma.

Člen 12

Prispevek k skupnim stroškom

1. Romunija prispeva k financiranju skupnih stroškov vojaške operacije EU za krizno upravljanje.

2. Finančni prispevek Romunije k skupnim stroškom je nižji znesek med naslednjima dvema možnostma:

(a) delež referenčnega zneska, ki je sorazmeren razmerju med njenim BND in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije; ali

(b) delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom njenega osebja, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav.

Pri izračunavanju zneska pod 2(b), v primeru da Romunija prispeva le osebje za vojaško poveljstvo operacije ali sil, se uporabi razmerje med njenim osebjem in celotnim številom osebja zadevnega vojaškega poveljstva. V ostalih primerih se uporabi razmerje med vsem osebjem Romunije in celotnim osebjem operacije.

3. Ne glede na odstavek 1 zgoraj Evropska unija tretje države načeloma oprosti finančnih prispevkov k skupnim stroškom določene vojaške operacije EU za krizno upravljanje, če:

(a) Evropska unija ugotovi, da je prispevek v operaciji sodelujoče tretje države tako velik, da bistveno prispeva k tej operaciji; ali

(b) BND na prebivalca v operaciji sodelujoče tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

4. Upravljavec iz Sklepa Sveta 2004/197/SZVP z dne 23. februarja 2004 o vzpostavitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij EU z vojaškim ali obrambnim značajem in pristojni upravni organi Romunije sklenejo dogovor, ki med drugim vsebuje določbe o:

(a) zadevnem znesku;

(b) načinih plačila finančnega prispevka;

(c) postopku revizije.

ODDELEK IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 13

Dogovori za izvajanje Sporazuma

Brez poseganja v določbe členov 8(5) in 12(4) vse potrebne tehnične in upravne dogovore v zvezi z izvajanjem tega sporazuma sklenejo generalni sekretar Sveta Evropske unije, visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko ter pristojni organi Romunije.

Člen 14

Neizpolnjevanje obveznosti

Če ena od pogodbenic ne izpolni svojih obveznosti, določenih v prejšnjih členih, ima druga pogodbenica pravico odpovedati ta sporazum z enomesečnim odpovednim rokom.

Člen 15

Reševanje sporov

Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo po diplomatski poti.

Člen 16

Začetek veljavnosti

1. Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko se pogodbenici obvestita o zaključku za to potrebnih notranjih postopkov.

2. Ta sporazum se lahko spremeni na podlagi medsebojnega pisnega sporazuma pogodbenic.

3. Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove, tako da drugo pogodbenico o odpovedi pisno obvesti. Odpoved začne učinkovati šest mesecev po prejemu uradnega obvestila s strani druge pogodbenice.

V Bruslju, 22. novembra 2004, v angleškem jeziku v štirih izvodih Za Evropsko unijo Za Romunijo

(1) UL L 101, 11.4.2001, str. 1.

(2) UL L 63, 28.2.2004, str. 68.

PRILOGA

BESEDILO IZJAV

IZJAVA DRŽAV ČLANIC EU

Države članice EU, ki uporabljajo skupni ukrep EU o operaciji kriznega upravljanja EU, v kateri sodeluje Romunija, si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri opustiti zahtevke proti Romuniji zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki jim pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije kriznega upravljanja EU, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

— povzročilo osebje Romunije pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

— povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Romuniji, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje iz Romunije pri uporabi teh sredstev.

IZJAVA ROMUNIJE

Romunija, ki uporablja skupni ukrep EU o operaciji kriznega upravljanja EU, si bo prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri opustiti zahtevke do katere koli druge države, sodelujoče v operaciji kriznega upravljanja EU, zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki ji pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije kriznega upravljanja EU, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

— povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali