ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Sklep

z dne 10. julija 1963

o določitvi institucije, pristojne za plačila prejemkov iz sistema pokojninskega zavarovanja

(63/46/Euratom)

(63/491/EGS)

SVET EVROPSKE SKUPNOSTI ZA ATOMSKO ENERGIJO,

ODBOR PREDSEDNIKOV EVROPSKE SKUPNOSTI ZA PREMOG IN JEKLO,

SVET EVROPSKE GOSPODARSKE SKUPNOSTI SO

ob upoštevanju Uredbe o kadrovskih predpisih za uradnike in pogojih za zaposlovanje drugih uslužbencev Evropske skupnosti za premog in jeklo in zlasti člena 45 Priloge VIII h kadrovskim predpisom in člena 43 pogojev za zaposlitev,

ob upoštevanju Uredbe št. 31 (EGS), 11 (ESAE) o kadrovskih predpisih za uradnike in pogojih za zaposlitve drugih uslužbencev Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo [1], zlasti člena 45 Priloge VIII h kadrovskim predpisom in člena 43 pogojev za zaposlitev,

SKLENILI:

Člen 1

Za plačilo prejemkov uradnikom iz sistema pokojninskega zavarovanja in po naslovu II poglavja 6 oddelka B in C pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Skupnosti so pristojne spodaj naštete institucije:

1. Za uradnike in začasno osebje Komisije Evropske skupnosti:

Komisija Evropske gospodarske skupnosti;

2. Za uradnike in začasno osebje Komisije Evropske skupnosti za atomsko energijo:

Komisija Evropske skupnosti za atomsko energijo;

3. Za uradnike in začasno osebje Visoke oblasti:

Visoka oblast (pokojninski sklad);

4. Za uradnike skupnih institucij ali organov, na katere se nanašajo prehodne določbe kadrovskih predpisov Evropske skupnosti za premog in jeklo:

Visoka oblast (pokojninski sklad);

5. Za druge uradnike in za določen čas zaposlene uslužbence skupnih institucij ali agencij:

Komisija Evropske gospodarske skupnosti.

Člen 2

Ta sklep začne veljati 1. januarja 1962.

10. julija 1963

Za Odbor predsednikov

Predsednik

A. M. Donner

Za Sveta

Predsednik

J. M. A. H. Luns

[1] UL 45, 14.6.1962, str. 1385.

--------------------------------------------------
Informacije iz zasegov organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, ki so bili izvedeni v letih 2020 in 2021, kažejo, da sta se razpoložljivost in možnost širjenja 3-MMC in 3-CMC v Uniji v zadnjem času povečali in bi lahko bili znatni. Na podlagi razpoložljivih informacij bi bilo mogoče sklepati, da uživanje 3-MMC in 3-CMC škoduje zdravju zaradi njune akutne toksičnosti, uživanje 3-MMC pa je škodljivo zaradi njegove nevarnosti zlorabe ali potenciala za povzročitev odvisnosti. Zaradi pomanjkanja študij v zvezi s 3-CMC obstaja negotovost glede potenciala za povzročitev odvisnosti in nevarnosti zlorabe. Ta škoda za zdravje velja za smrtno nevarno, saj lahko povzroči smrt ali smrtonosno poškodbo, hudo bolezen, hudo telesno ali duševno okvaro ali širjenje bolezni, vključno s prenosom virusov, ki se prenašajo s krvjo, kot sta hepatitis C in HIV. Ti učinki so primerljivi z drugimi tesno povezanimi sintetičnimi katinoni in psihostimulanti, ki so pod mednarodnim nadzorom, vendar so potrebne nadaljnje študije.
odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1. Investicijsko podjetje, ki se ukvarja z algoritemskim trgovanjem, ima vzpostavljene učinkovite sisteme in nadzor tveganj, ki so primerni za dejavnost, ki jo opravlja, in s katerimi zagotavlja, da so sistemi trgovanja odporni in dovolj zmogljivi v skladu z zahtevami iz poglavja II Uredbe (EU) 2022/2554, da zanje veljajo ustrezni trgovalni pragovi in omejitve ter da preprečujejo pošiljanje napačnih naročil ali drugo delovanje sistemov, ki bi lahko ustvarjalo motnje na trgu ali prispevalo k ustvarjanju motenj.

Tako podjetje ima vzpostavljene tudi učinkovite sisteme in nadzor tveganj, s katerimi zagotavlja, da se sistemi trgovanja ne morejo uporabljati za noben namen, ki ni v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014 ali s pravili mesta trgovanja, s katerim je povezano.

Investicijsko podjetje ima vzpostavljeno učinkovito ureditev neprekinjenega poslovanja, ki zagotavlja poslovanje v primeru izpada njegovih sistemov trgovanja, vključno s politiko in načrti neprekinjenega poslovanja na področju IKT in načrti odzivanja in okrevanja IKT vzpostavljenimi v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2022/2554, ter zagotavlja, da so njegovi sistemi temeljito preizkušeni in se njihovo delovanje ustrezno spremlja, tako da izpolnjujejo splošne zahteve iz tega odstavka in morebitne posebne zahteve iz poglavij II in IV Uredbe (EU) 2022/2554.“;
(7)

V oceni zahtevkov za obnovitev, pri kateri sta bila upoštevana razpoložljivost nadomestkov in družbenoekonomski vpliv nadomestitve, je bilo ugotovljeno, da so postali na voljo zadostno zanesljivi nadomestki brez živega srebra za vrste sijalk, ki jih zajema izjema, ter da je nadomestitev živega srebra v teh sijalkah znanstveno in tehnično izvedljiva. Poleg tega je bilo v navedeni oceni ugotovljeno, da bi prednosti nadomestitve jasno odtehtale vse negativne vplive.
(b)

med točki 5a in 6 se vstavi naslednja točka: „5b. Posevki pri proizvodnji osnovnega in certificiranega semena hibridov Triticum aestivum subsp. aestivum, Triticum aestivum subsp. spelta, Triticum turgidum subsp. Durum s tehniko CMS: (a) posevek izpolnjuje naslednje standarde glede razdalje od sosednjih virov cvetnega prahu, ki bi lahko povzročili nezaželeno tujo oprašitev: Posevek Najmanjša razdalja za žensko komponento CMS pri proizvodnji osnovnega semena 300 m pri proizvodnji certificiranega semena 25 m (b) posevek ima zadostno sortno pristnost in čistost glede lastnosti komponent; posevek zlasti izpolnjuje naslednje standarde: (i) odstotek po številu rastlin, ki očitno ne pripadajo tipu, ne presega: — za posevke pri proizvodnji osnovnega semena, 0,1 % za vzdrževalno linijo in linijo za obnovitev moške fertilnosti ter 0,3 % za žensko komponento CMS; — za posevke pri proizvodnji certificiranega semena, 0,3 % za linijo za obnovitev moške fertilnosti in 0,6 % za žensko komponento CMS ter 1 %, če je ženska komponenta CMS enolinijski hibrid; (ii) stopnja moške sterilnosti ženske komponente mora biti vsaj: — 99,7 % za posevke pri proizvodnji osnovnega semena; — 99 % za posevke pri proizvodnji certificiranega semena; (iii) skladnost z zahtevami iz točk (i) in (ii) se preuči z uradnim naknadnim kontrolnim testom; (c) certificirano seme se lahko proizvaja z mešano pridelavo ženske moškosterilne komponente in moške komponente, ki obnavlja fertilnost. Pristojni organ za potrjevanje Komisiji in drugim državam članicam do 28. februarja vsako leto sporoči rezultate iz preteklega leta glede količine proizvedenih hibridnih semen, skladnosti poljskih pregledov z ustreznimi zahtevami in odstotka partij semena, ki so bile zavrnjene zaradi nezadostnih parametrov kakovosti in kakršnih koli drugih informacij, ki utemeljujejo navedeno zavrnitev. Ta obveznost poročanja se uporablja do 28. februarja 2030.“;
(1)

V skladu z Direktivo Sveta 2006/112/ES (3) morajo države članice plačila davka na dodano vrednost (DDV) oprostiti uvoz blaga s strani Unije, Evropske skupnosti za atomsko energijo, Evropske centralne banke, Evropske investicijske banke ali organov, ki jih je ustanovila Unija, za katere se uporablja Protokol št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: protokol), ter dobave blaga in opravljanje storitev navedenim institucijam ali organom, in sicer v okvirih in pod pogoji iz navedenega protokola in sporazumov o njegovem izvajanju ali sporazumov o sedežu, če to ne povzroča izkrivljanja konkurence. Vendar je ta oprostitev strogo omejena na nakupe za uradno uporabo in ne zajema primerov, ko organi Unije blago in storitve kupijo v odziv na izredne razmere, ki so posledica pandemije COVID-19, zlasti kadar so brezplačno namenjeni državam članicam ali tretjim stranem, kot so nacionalni organi ali institucije.
(10)

Glede na to, da štiri države članice izvajajo nadzor nad izotonitazenom na podlagi nacionalne zakonodaje za nadzor nad drogami, ena država članica, Združeno kraljestvo in Norveška pa na podlagi druge zakonodaje, bi vključitev te snovi v opredelitev pojma „prepovedana droga“ in s tem njeno zajetje v določbe o kaznivih dejanjih in sankcijah, kot so opredeljene v Okvirnem sklepu 2004/757/PNZ, pripomogla k preprečevanju nastanka ovir v čezmejnem sodelovanju na področju kazenskega pregona in pravosodja ter zagotovila zaščito pred tveganji, ki lahko nastanejo zaradi razpoložljivosti in uporabe te snovi
Iz področja uporabe te direktive je treba izključiti naravne mineralne vode in vode, ki so medicinski proizvodi, saj so te vrste vode zajete v Direktivi 2009/54/ES (6) oziroma 2001/83/ES (7) Evropskega parlamenta in Sveta. Vendar Direktiva 2009/54/ES obravnava tako naravne mineralne vode kot tudi izvirske vode, iz področja uporabe te direktive pa bi bilo treba izvzeti samo prvo kategorijo. V skladu s tretjim pododstavkom člena 9(4) Direktive 2009/54/ES bi morale izvirske vode ustrezati določbam te direktive, kar zadeva mikrobiološke zahteve pa bi morale izpolnjevati določbe Direktive 2009/54/ES. V primeru vode, namenjene za prehrano ljudi, ki se polni v steklenice ali posode, namenjene za prodajo ali uporabo pri proizvodnji, pripravi ali obdelavi živil, bi morala taka voda načeloma še naprej ustrezati tej direktivi do mesta skladnosti, in sicer do pipe, od tega mesta pa bi jo bilo treba – če naj bi jo zaužili ljudje ali če je to mogoče razumno pričakovati – obravnavati kot živilo v skladu z Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

Poleg tega bi moralo biti mogoče iz te direktive izvzeti nosilce živilske dejavnosti, ki imajo lasten vir vode in ga uporabljajo za specifične namene svoje dejavnosti, pod pogojem, da izpolnjujejo ustrezne obveznosti, zlasti glede načel analize nevarnosti in kritičnih kontrolnih točk ter sanacijskih ukrepov v skladu z ustrezno zakonodajo Unije o živilih. Nosilci živilskih dejavnosti z lastnim virom vode, ki delujejo kot dobavitelji vode, bi morali izpolnjevati to direktivo na enak način kot vsak drug dobavitelj vode.
Datoteke e-knjig temeljijo na elektronskem računalniškem kodiranju, ki omogoča razširjanje in branje po večini besedilnih in grafičnih intelektualnih del. Dostopnost datotek e-knjig je odvisna od stopnje natančnosti tega kodiranja, zlasti v zvezi s kategorizacijo različnih sestavnih elementov del in standardiziranim opisom njihove strukture. Interoperabilnost z vidika dostopnosti bi morala optimizirati združljivost teh datotek z uporabniškimi sredstvi ter sedanjimi in prihodnjimi podpornimi tehnologijami. Pri obravnavi značilnosti posebnih del, kot so stripi, otroške knjige in knjige o umetnosti, bi bilo treba upoštevati vse veljavne zahteve glede dostopnosti. Če bi države članice uporabljale različne zahteve glede dostopnosti, bi založniki in drugi gospodarski subjekti težje izkoristili prednosti notranjega trga, lahko bi nastale težave z interoperabilnostjo e-bralnikov, potrošniki invalidi pa bi imeli omejen dostop. V zvezi z e-knjigami bi pojem ponudnika storitev lahko vključeval založnike in druge gospodarske subjekte, ki sodelujejo pri njihovi distribuciji.

Ugotavlja se, da je dostop invalidov do vsebin, ki so zaščitene z avtorsko pravico in sorodnimi pravicami, še vedno oviran ter da so že bili sprejeti nekateri ukrepi za rešitev takšnih primerov, na primer z Direktivo (EU) 2017/1564 Evropskega parlamenta in Sveta (14) in Uredbo (EU) 2017/1563 Evropskega parlamenta in Sveta (15), pa tudi, da bi lahko v tej zvezi v prihodnosti sprejeli nadaljnje ukrepe Unije.
Sredstva iz člena 129(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 bi morala biti primerna kritna sredstva znotraj okvira za krite obveznice. Kritna sredstva, ki ne izpolnjujejo več zahtev iz člena 129(1) navedene uredbe, bi morala še naprej biti primerna kritna sredstva iz točke (b) člena 6(1) te direktive, če izpolnjujejo zahteve te direktive. Primerna na podlagi te direktive so lahko tudi druga kritna sredstva podobno visoke kakovosti, če ta kritna sredstva izpolnjujejo zahteve te direktive, vključno z zahtevami glede sredstev zavarovanja terjatve za plačilo. Pri stvarnih sredstvih zavarovanja bi bilo treba lastništvo evidentirati v javnem registru in tako zagotoviti izvršljivost. Kadar javni register ne obstaja, bi morale države članice imeti možnost, da vzpostavijo alternativen način izdajanja potrdil o lastništvu in terjatvah, ki bi bil primerljiv s tistim, ki ga omogoča javno evidentiranje obremenjenega fizičnega sredstva. Kadar države članice uporabijo takšen alternativni način izdajanja potrdil, bi morale tudi določiti postopek za evidentiranje sprememb lastništva in terjatev. Izpostavljenosti do kreditnih institucij bi morale biti primerna kritna sredstva iz točke (a) ali (b) člena 6(1) te direktive, odvisno od tega, ali izpolnjujejo zahteve člena 129 Uredbe (EU) št. 575/2013. Tudi izpostavljenosti do zavarovalnic bi morale biti primerna kritna sredstva iz točke (b) člena 6(1) te direktive. Krediti javnim podjetjem, kakor so opredeljena v točki (b) člena 2 Direktive Komisije 2006/111/ES (11), ali krediti za katera ta javna podjetja jamčijo, so lahko primerna kritna sredstva pod pogojem, da javna podjetja zagotavljajo osnovne javne storitve za vzdrževanje ključnih družbenih dejavnosti.

Poleg tega bi morala takšna javna podjetja svoje storitve opravljati na podlagi koncesije ali dovoljenja javnih organov, biti pod javnim nadzorom in imeti zadostna pooblastila za ustvarjanje prihodkov, da se zagotovi njihova solventnost. Kadar se države članice odločijo, da bodo v svojem nacionalnem okviru dovolile sredstva v obliki kreditov javnim podjetjem ali kreditov, za katera ta jamčijo, bi morale ustrezno upoštevati morebiten učinek dovolitve takšnih sredstev na konkurenco. Ne glede na njihovo lastništvo se kreditne institucije in zavarovalnice ne bi smele šteti za javna podjetja. Države članice bi morale imeti možnost, da v svojih nacionalnih okvirih določena sredstva izključijo iz primernosti za vključitev v kritno premoženje. Da bi lahko vlagatelji v krite obveznice bolje ocenili tveganje programa kritih obveznic, bi morale države članice določiti tudi pravila o razpršitvi tveganj glede razdrobljenosti in pomembne koncentracije, o številu kreditov ali izpostavljenosti v kritnem premoženju in o številu nasprotnih strank. Države članice bi morale imeti možnost, da se odločijo o ustrezni ravni razdrobljenosti in pomembne koncentracije, ki se zahteva v njihovem nacionalnem pravu.
(9)

O ukrepih, ki izhajajo iz sprejetja sporočila Komisije „Varnejše in bolj zdravo delo za vse – Posodobitev zakonodaje EU in politike EU za varnost in zdravje pri delu“ in so potrebni, da zakonodaja Unije na področju varnosti in zdravja pri delu ostaja učinkovita in še naprej ustreza svojemu namenu, je bilo opravljeno posvetovanje s Svetovalnim odborom za varnost in zdravje pri delu.
(6)

člen 45 se spremeni: (a) odstavek 4 se nadomesti z naslednjim: „4. Države članice in EBA se medsebojno obveščajo o primerih, v katerih pravo tretje države ne dovoljuje izvajanja politik in postopkov, zahtevanih na podlagi odstavka 1. V takih primerih se lahko usklajeno ukrepa, da se doseže rešitev. Pri ocenjevanju, katere tretje države ne dovoljujejo izvajanja politik in postopkov, zahtevanih na podlagi odstavka 1, države članice in EBA upoštevajo morebitne pravne omejitve, ki bi lahko ovirale pravilno izvajanje teh politik in postopkov, vključno s tajnostjo, varstvom podatkov in drugimi ovirami, ki omejujejo izmenjavo informacij, ki bi lahko bile pomembne za ta namen.“; (b) odstavek 6 se nadomesti z naslednjim: „6. EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo vrsto dodatnih ukrepov iz odstavka 5 in minimalne ukrepe, ki jih sprejmejo kreditne institucije in finančne institucije, kadar pravo tretje države ne dovoljuje izvedbe ukrepov, zahtevanih na podlagi odstavkov 1 in 3. EBA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 26. decembra 2016.“; (c) odstavek 10 se nadomesti z naslednjim: „10. EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov o merilih za določitev okoliščin, v katerih je primerno imenovanje osrednje kontaktne točke na podlagi odstavka 9, in za opredelitev funkcij osrednjih kontaktnih točk. EBA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 26. junija 2017.“;
(5)

člen 4 se nadomesti z naslednjim: „Člen 4 Opredelitev pojmov V tej direktivi: (1) ‚javni naročniki‘ pomeni naročnike, kot so opredeljeni v točki 1 člena 2(1) Direktive 2014/24/EU in členu 3 Direktive 2014/25/EU; (2) ‚naročniki‘ pomeni naročnike, kot so opredeljeni v členu 4 Direktive 2014/25/EU; (3) ‚vozilo za cestni prevoz‘ pomeni vozilo kategorije M ali N, kot je opredeljeno v točki (a) oziroma (b) člena 4(1) Uredbe (EU) 2018/858; (4) ‚čisto vozilo‘ pomeni: (a) vozilo kategorije M1, M2 ali N1 z največjimi izpušnimi emisijami, izraženimi v CO2 g/km, in emisijami onesnaževal pri dejanski vožnji pod odstotkom veljavnih mejnih vrednosti emisij iz tabele 2 Priloge, ali (b) vozilo kategorije M3, M2 ali N3, ki uporablja alternativna goriva, kot so opredeljena v točkah 1 in 2 člena 2 Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*6), razen goriv, ki se proizvajajo iz krme z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, za katere je v skladu s členom 26 Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (*7) opazna znatna širitev proizvodnje na zemljišča z velikimi zalogami ogljika. Pri vozilih, ki uporabljajo tekoča biogoriva, sintetična in parafinska goriva, se ta goriva ne smejo mešati s konvencionalnimi fosilnimi gorivi; (5) ‚brezemisijsko težko vozilo‘ pomeni čisto vozilo, kot je opredeljeno v točki 4(b) tega člena, brez motorja z notranjim zgorevanjem ali z motorjem z notranjim zgorevanjem, ki oddaja manj kot 1 g CO2/kWh, merjeno v skladu z Uredbo (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (*8) in njenimi izvedbenimi ukrepi, ali ki oddaja manj kot 1 g CO2/km, merjeno v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (*9) in njenimi izvedbenimi ukrepi. (*6) Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL L 307, 28.10.2014, str. 1)." (*7) Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82)." (*8) Uredba (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES ter o razveljavitvi direktiv 80/1269/EGS, 2005/55/ES in 2005/78/ES (UL L 188, 18.7.2009, str. 1)." (*9) Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 171, 29.6.2007, str. 1).“;"
„2.

Kadar je več kot en subjekt GSPI, ki pripada isti GSPI, subjekt v postopku reševanja, organi za reševanje iz odstavka 1 razpravljajo, po potrebi in v skladu s strategijo reševanja GSPI pa tudi dogovorijo o uporabi člena 72e Uredbe (EU) št. 575/2013 ter morebitnih prilagoditvah za čim večje zmanjšanje ali odpravo razlike med vsoto zneskov iz točke (a) člena 45d(4) in člena 12 Uredbe (EU) št. 575/2013 za posamezne subjekte v postopku reševanja ter vsoto zneskov iz točke (b) člena 45d(4) in člena 12 Uredbe (EU) št. 575/2013. Taka prilagoditev se lahko uporabi, če velja naslednje: (a) prilagoditev se lahko uporabi v zvezi z razlikami v izračunu zneskov skupne izpostavljenosti tveganju med zadevnimi državami članicami, in sicer tako, da se prilagodi raven zahteve; (b) prilagoditev se ne uporabi za odpravo razlik, nastalih zaradi izpostavljenosti med skupinami v postopku reševanja. Vsota zneskov iz točke (a) člena 45d(4) te direktive in člena 12 Uredbe (EU) št. 575/2013 za posamezne subjekte v postopku reševanja ni manjša od vsote zneskov iz točke (b) člena 45d(4) te direktive in člena 12 Uredbe (EU) št. 575/2013.“
Člen 2

Prenos

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 30. junija 2019. Komisiji nemudoma sporočijo besedila navedenih predpisov.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
(5)

Za kategorije 1 do 7 in 10 bi bilo treba izjemo obnoviti do 21. julija 2021, da se omogoči izvedba celovite raziskave dobavne verige z namenom zoženja področja uporabe izjeme ob naslednjem pregledu. Za kategorije, ki niso kategorije 1 do 7 in 10, obstoječa izjema velja za obdobja veljavnosti iz člena 5(2) Direktive 2011/65/EU.
„12. Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi od posrednikov in zadevnih davčnih zavezancev zahteva, da predložijo podatke o čezmejnih aranžmajih, o katerih se poroča ter katerih prvi korak je bil izveden med datumom začetka veljavnosti in datumom začetka uporabe te direktive. Posredniki in zadevni davčni zavezanci, če je to primerno, predložijo podatke o navedenih čezmejnih aranžmajih, o katerih se poroča, do 31. avgusta 2020.“
„1. Nacionalni regulativni organi ali drugi pristojni organi v primerih iz točk (b) in (c) odstavka 2 tega člena, pri izpolnjevanju ciljev iz člena 3 spodbujajo in, […]“
(32)

Moški in ženske so na delovnem mestu pogosto izpostavljeni mešanici snovi, ki lahko povečajo tveganja za zdravje in imajo škodljive učinke, med drugim na njihove sisteme za razmnoževanje, vključno slabšo plodnost ali neplodnost, in lahko negativno vplivajo na razvoj zarodka in dojenje. Za snovi, ki so strupene za razmnoževanje, veljajo ukrepi Unije, v katerih so določene minimalne zahteve za varovanje zdravja in varnosti delavcev, zlasti tiste, ki so določene v Direktivi 98/24/ES in Direktivi Sveta 92/85/EGS (7). Za snovi, strupene za razmnoževanje, ki so tudi rakotvorne ali mutagene, se uporabljajo določbe Direktive 2004/37/ES. Komisija bi morala oceniti potrebo po razširitvi uporabe ukrepov za varovanje zdravja in varnosti delavcev iz Direktive 2004/37/ES na vse snovi, ki so strupene za razmnoževanje.