ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(14)

Lokalni cilji uspešnosti glede varnosti, ki jih je Švica predlagala glede učinkovitosti varnostnega upravljanja, razčlenjeni po ciljih varnostnega upravljanja in izraženi kot raven izvajanja, so: Švica Cilji glede učinkovitosti varnostnega upravljanja, izraženi kot raven izvajanja, ki sega od ravni A do ravni D Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA) Zadevni izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa Cilj varnostnega upravljanja 2022 2023 2024 Vseevropski cilji (2024) Skyguide Varnostna politika in cilji C C C C Obvladovanje varnostnega tveganja C D D D Zagotavljanje varnosti C C C C Spodbujanje varnosti C C C C Kultura varnosti C C C C
(21)

V skladu s členom 23(2) Delegirane uredbe (EU) 2019/331 je Slovaška z dopisom z dne 30. marca 2022 Komisiji priglasila spremembe svoje preglednice nacionalnih dodelitev za zagotovitev brezplačne dodelitve pravic do emisije novim udeležencem in prilagoditev brezplačne dodelitve pravic do emisije obstoječim napravam po spremembah ravni dejavnosti ali drugih spremembah v zvezi z njihovim delovanjem.
(1)

v pravilu IV se prvi odstavek nadomesti z naslednjim: „Razprave in sprejemanje odločitev izbirne komisije so zaupni ter potekajo brez navzočnosti javnosti. Kadar se razgovori s kandidati opravijo po videokonferenci, lahko razprave in sprejemanje odločitev izbirne komisije potekajo z istimi komunikacijskimi sredstvi. Izbirna komisija zagotovi enako obravnavo kandidatov. Zasedanja izbirne komisije so sklepčna samo, če je prisotnih najmanj devet njenih članov.“;
(7)

Evropski svet je na zasedanju v Københavnu 12. in 13. decembra 2002 sprejel izjavo, v skladu s katero se ureditev „Berlin Plus“ uporablja in izvaja le za tiste države članice Unije, ki so članice Nata ali v programu Partnerstvo za mir in so posledično sklenile dvostranske sporazume o varnosti z Natom –
(2)

Na podlagi člena 45(2) Sporazuma lahko Mednarodni svet za sladkor podaljša Sporazum za zaporedna obdobja, vsako obdobje pa ne sme biti daljše od dveh let. Od njegove sklenitve se je Sporazum redno podaljševal za nadaljnja obdobja dveh let. Nazadnje je bil podaljšan 30. novembra 2021 in je veljaven do 31. decembra 2023.
(2)

Podobni ukrepi v zvezi z dovoljenji, izdanimi do 31. oktobra 2022, so bili sprejeti v sedmih drugih državah članicah, in sicer: 5. maja 2022 s strani madžarskega nacionalnega zavoda za javno zdravje (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Madžarske), 6. maja 2022 s strani luksemburške agencije za okolje (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Luksemburga), 8. maja 2022 s strani finske agencije za varnost in kemikalije (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Finske), 15. maja 2022 s strani malteškega organa za konkurenco in varstvo potrošnikov (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Malte), 21. junija 2022 s strani estonskega zdravstvenega odbora (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Estonije), 1. julija 2022 s strani španskega ministrstva za zdravje (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Španije) ter 25. julija 2022 s strani avstrijskega zveznega ministrstva za podnebne ukrepe, okolje, energijo, mobilnost, inovacije in tehnologijo (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ Avstrije). Pristojni organi navedenih držav članic so v skladu s členom 55(1), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisijo in pristojne organe drugih držav članic obvestili o ukrepih in razlogih zanje.
(11)

Lokalni cilji uspešnosti glede varnosti, ki jih je Švedska predlagala za glavnega izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa (LFV) v zvezi z učinkovitostjo varnostnega upravljanja, razčlenjeni po ciljih varnostnega upravljanja in izraženi kot raven izvajanja, so: Švedska Cilji glede učinkovitosti varnostnega upravljanja, izraženi kot raven izvajanja, ki sega od ravni Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu A do D Zadevni izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa Cilj varnostnega upravljanja 2022 2023 2024 Vseevropski cilji (2024) LFV Varnostna politika in cilji C C C C Obvladovanje varnostnega tveganja D D D D Zagotavljanje varnosti C C C C Spodbujanje varnosti C C C C Kultura varnosti C C C C
(1)

V skladu s členom 11(1) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) so bile 25. oktobra 2008 pri pristojnemu organu Češke republike vložene vloge za odobritev kloramina-B za uporabo v biocidnih proizvodih vrste proizvodov 2, 3, 4 in 5 (razkužila in drugi biocidni pripravki za zasebne površine in površine, namenjene javnemu zdravstvu, veterinarsko higienski biocidni pripravki, dezinfekcijska sredstva za območja s hrano in krmo, sredstva za razkuževanje pitne vode), kot so opisane v Prilogi V k navedeni direktivi in ustrezajo vrstam proizvodov 2, 3, 4 in 5 (razkužila in algicidi, ki niso namenjeni neposredni uporabi na ljudeh ali živalih, veterinarska higiena, območja s hrano in krmo, pitna voda), kot so opisane v Prilogi V k Uredbi (EU) št. 528/2012.
(4)

Unija je zavezana tesnemu sodelovanju v podporo močni, neodvisni in uspešni Gruziji, ki temelji na pridružitvenem sporazumu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: pridružitveni sporazum), vključno s poglobljenim in celovitim prostotrgovinskim območjem, ter spodbujanju političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja, hkrati pa odločno podpira ozemeljsko celovitost Gruzije znotraj njenih mednarodno priznanih meja. Unija in Gruzija bosta na podlagi člena 5 pridružitvenega sporazuma okrepili dialog in sodelovanje ter spodbujali postopno zbliževanje na področju zunanje in varnostne politike, vključno s skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP) ter bosta obravnavali zlasti vprašanja preprečevanja konfliktov, mirnega reševanja sporov in kriznega upravljanja, regionalne stabilnosti, razoroževanja, neširjenja orožja, nadzora nad orožjem in nadzora nad izvozom.
(4)

Če zahtevek, ki ga je predložila Italijanska republika, ne bi bil sprejet, bi to ogrozilo ekonomsko vzdržnost projekta. Po podatkih, ki jih je predložil italijanski upravljavec infrastrukture, skupni stroški sedanjega projekta znašajo 315,49 milijona EUR; stroški dodatnih del za zagotovitev skladnosti s točko 4.2.1.5.2(b)(1) Priloge k Uredbi (EU) št. 1303/2014 so bili ocenjeni na 165 milijonov EUR, od tega 137 milijonov EUR za izvedbo del, preostanek pa za študije in podporo. S tem bi se naložbeni stroški projekta zvišali za več kot 50 % in bi znašali 500 milijonov EUR. V skladu s členom 2(2), točka (b)(i), Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/424 (5) so se pri analizi ekonomske vzdržnosti, ki jo je izvedel italijanski upravljavec infrastrukture in jo predložil Komisiji, upoštevali prihodki od izkoriščanja zaradi neuporabe, ki omogoča zgodnejšo uvedbo, ter dolgoročna ekonomska vzdržnost projekta v nacionalnem in evropskem železniškem sistemu. Na podlagi predloženih informacij proga ne bi bila del celovitega omrežja TEN-T in bi večinoma opravljala funkcije lokalnega prevoza z zagotavljanjem povezave med mestom Matera in glavnim italijanskim železniškim omrežjem. Če bo zahtevek za neuporabo točke 4.2.1.5.2(b)(1) Priloge k Uredbi (EU) št. 1303/2014 sprejet, se pričakuje, da bo projekt prinesel koristi za skupnost, ki bodo večje od porabe sredstev. Nasprotno pa se v primeru zavrnitve zahtevka pričakuje, da projekt ne bo prinesel koristi, ki bi presegale stroške.
—

Svet mora nemudoma sprejeti stališče o predlogu spremembe proračuna št. 5 k splošnemu proračunu za leto 2022, da bi bilo takoj na voljo dovolj odobritev, med drugim (a) za okrepitev nujnih ukrepov na podlagi sklopa za prehransko verigo v okviru programa Enotni trg; (b) za okrepljeno začetno financiranje in okrepitev mehanizma Unije na področju civilne zaščite, da bi se Ukrajini še naprej usmerjala pomoč v naravi ter se zakupili helikopterji in druga lahka letala, da bi se povečala pripravljenost Unije na gašenje požarov iz zraka; in (c) za povečanje upravnih odhodkov in pokojnin v razdelku 7 zaradi visoke inflacije in hitro rastočih cen energije. Zato je upravičeno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o EU, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo –
(7)

Primerno je določiti stališče, ki naj se v imenu Unije zastopa na 79. zasedanju Odbora za varstvo morskega okolja IMO, saj lahko spremembe Uredbe 14 h konvenciji MARPOL in Dodatkov VII in IX Priloge VI h konvenciji MARPOL odločilno vplivajo na vsebino prava Unije, in sicer na Uredbo (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta (3) in Direktivo (EU) 2016/802 Evropskega parlamenta in Sveta (4).
(1)

Sporazum o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) so Unija in njene države članice podpisale 10. junija 2016. Od 10. oktobra 2016 se začasno uporablja med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Bocvano, Esvatinijem, Lesotom, Namibijo in Južno Afriko na drugi strani, od 4. februarja 2018 pa med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mozambikom na drugi strani.
(1)

Komisija je 21. maja 2003 sprejela sporočilo Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT): predlog akcijskega načrta EU“. Akcijski načrt iz navedenega sporočila (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt FLEGT) je pozval, naj se s pripravo prostovoljnih sporazumov o partnerstvu z državami proizvajalkami lesa sprejmejo ukrepi za preprečevanje nezakonite sečnje. Sklepi Sveta o akcijskem načrtu FLEGT so bili sprejeti 13. oktobra 2003, Evropski parlament pa je sprejel resolucijo o tej zadevi 11. julija 2005.
(2)

Cilj Sporazuma je okrepiti sodelovanje na mnogih področjih politik, kot so človekove pravice, neširjenje orožja za množično uničevanje, boj proti terorizmu, sodelovanje na področju gospodarskih in trgovinskih zadev, zdravstva, okolja, podnebnih sprememb, energetike, izobraževanja, kulture, zaposlovanja, obvladovanja nesreč, pomorskih zadev in ribištva, prometa, pravnega sodelovanja, boja proti pranju denarja, financiranju terorizma, organiziranemu kriminalu in korupciji.
SKLEP SVETA (EU) 2022/1918

z dne 4. oktobra 2022

o imenovanju članice Evropskega ekonomsko-socialnega odbora na predlog Francoske republike

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 302 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2019/853 z dne 21. maja 2019 o določitvi sestave Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju predloga francoske vlade,

po posvetovanju z Evropsko komisijo,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Na podlagi člena 300(2) Pogodbe Evropski ekonomsko-socialni odbor sestavljajo predstavniki organizacij delodajalcev, delojemalcev in drugi predstavniki civilne družbe, predvsem s socialno-ekonomskega, civilnega, poklicnega in kulturnega področja.

(2) Svet je 2. oktobra 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/1392 (2) o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2020 do 20. septembra 2025.

(3) Zaradi odstopa Audrey ELLOUK BARDA se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.

(4) Francoska vlada je za članico Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2025, predlagala Catherine BERTIN, Fédération des entreprises du spectacle vivant, de la musique, de l’audiovisuel et du cinéma (FESAC) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1 Za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2025, se za članico Evropskega ekonomsko-socialnega odbora imenuje Catherine BERTIN, Fédération des entreprises du spectacle vivant, de la musique, de l’audiovisuel et du cinéma (FESAC).

Člen 2 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 4. oktobra 2022 Za Svet predsednik Z. STANJURA

(1) UL L 139, 27.5.2019, str. 15.

(2) Sklep Sveta (EU) 2020/1392 z dne 2. oktobra 2020 o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2020 do 20. septembra 2025 ter razveljavitvi in nadomestitvi Sklepa Sveta o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2020 do 20. septembra 2025, sprejetega 18. septembra 2020 (UL L 322, 5.10.2020, str. 1).
(3)

Vojna agresija Rusije proti Ukrajini je pokazala, da je nujno treba ukrepati, da bi državam članicam in gospodarskim subjektom omogočili boljše izvajanje omejevalnih ukrepov, sprejetih od 24. februarja 2022. Za izpolnjevanje povečanih zahtev po učinkovitem izvajanju omejevalnih ukrepov, novih zahtev zaradi doslej najobsežnejših omejevalnih ukrepov in njihove narave ter potrebe po varnih komunikacijah in tesnem sodelovanju med državami članicami, deležniki in Komisijo so potrebna nova ali izboljšana in varnejša orodja informacijske tehnologije.
(5)

S členom 6 Sporazuma je ustanovljen skupni odbor, pristojen za spremljanje uporabe Sporazuma in njegovega protokola o izvajanju. Prav tako lahko skupni odbor na podlagi člena 5 Protokola odobri nekatere spremembe Protokola. Da bi olajšali odobritev takšnih sprememb, bi bilo treba pod posebnimi vsebinskimi in postopkovnimi določbami in pogoji Komisijo pooblastiti, da jih odobri v imenu Unije po poenostavljenem postopku.
(4)

Z razvojem e-trgovanja in digitalizacije so se na trgu poštnih storitev pojavili novi akterji, izdelki in storitve.
(8)

V skladu s členom 1 Protokola št. 13 o konvergenčnih merilih priloženih PDEU merilo stabilnosti cen iz člena 140(1), prva alinea PDEU pomeni, da ima država članica trajno stabilne cene in povprečno stopnjo inflacije, zabeleženo v enem letu pred pregledom, ki ne presega za več kakor eno in pol odstotne točke stopnje inflacije največ treh držav članic z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen. Za merilo glede stabilnosti cen se inflacija meri s harmoniziranimi indeksi cen življenjskih potrebščin, ki so določeni v Uredbi (EU) 2016/792 Evropskega parlamenta in Sveta (19). Za oceno izpolnjevanja merila stabilnosti cen se inflacija v državi članici meri z odstotno razliko med aritmetično sredino 12 mesečnih indeksov in aritmetično sredino 12 mesečnih indeksov iz prejšnjega obdobja. Komisija in ECB sta v svojih poročilih uporabili referenčno vrednost, izračunano tako, da se enostavni aritmetični sredini stopenj inflacije treh držav članic z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen prišteje 1,5 odstotne točke. V enoletnem obdobju do konca aprila 2022 je bila referenčna vrednost inflacije izračunana v višini 4,9 %, pri čemer so bile Francija, Finska in Grčija tri države članice z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen, njihove stopnje inflacije pa so znašale 3,2 %, 3,3 % oziroma 3,6 %. Pri državah članicah z najboljšimi doseženimi rezultati je upravičeno izključiti države, katerih stopenj inflacije ne bi bilo mogoče obravnavati kot smiselnega referenčnega merila za druge države članice. Take države so bile v preteklosti opredeljene v letih 2004, 2010, 2013, 2014 in 2016. V sedanjih razmerah je pri državah članicah z najboljšimi doseženimi rezultati upravičeno izključiti Malto in Portugalsko – aprila 2022 je 12-mesečna povprečna stopnja inflacije na Malti znašala 2,1 %, na Portugalskem 2,6 %, v euroobmočju pa 4,4 %. Za izračun referenčne vrednosti se Malta in Portugalska nadomestita s Finsko in Grčijo, tj. državama članicama z naslednjo najnižjo povprečno stopnjo inflacije.
(5)

Zaradi varovanja zdravja ljudi in okolja pred nadaljnjimi izpusti perfluoroheksan sulfonske kisline (PFHxS), njenih soli in njej sorodnih spojin je treba zmanjšati ali odpraviti proizvodnjo in uporabo navedenih kemikalij na svetovni ravni ter podpreti njihovo uvrstitev v ustrezne priloge h Konvenciji.
„10. Za namene izračuna operativnega prispevka v skladu s členom 82(a) in (b) Sporazuma se odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil, vključene v dokončno sprejeti proračun Evropske unije za zadevna leta za financiranje programa Obzorje Evropa (vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta), programa InvestEU (vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta) in mehanizma Unije na področju civilne zaščite (ki ga ureja Sklep št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta), povečajo za odobritve, ki ustrezajo zunanjim namenskim prejemkom, dodeljenim za navedene dejavnosti v skladu s členom 3(1) Uredbe Sveta (EU) 2020/2094 z dne 14. decembra 2020 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (3).“.
(3)

Za nadaljnjo krepitev trdnih in večplastnih odnosov med partnericama so bile opredeljene prednostne naloge partnerstva za obdobje 2021-2027, ki bodo podpirale izvajanje Sporazuma in vodile ter seznanjale partnerstvo EU-Egipt (v nadaljnjem besedilu: prednostne naloge partnerstva EU-Egipt 2021-2027).
(5)

Novi postopek za predlaganje in imenovanje uveden z Uredbo (EU) 2019/1381 določa, da upravni odbor EFSA sestavljajo tudi štirje člani in štirje nadomestni člani z glasovalno pravico kot predstavniki civilne družbe in interesov prehranske verige, in sicer en član in en nadomestni član iz združenja potrošnikov, en član in en nadomestni član iz okoljske nevladne organizacije, en član in en nadomestni član iz organizacije kmetov in en član in en nadomestni član iz industrijske organizacije.
(2)

Upravitelj omrežja je 1. oktobra 2019 Komisiji najprej predložil osnutek načrta izvedbe omrežja za tretje referenčno obdobje. Zaradi spremembe okoliščin, ki jo je povzročil izbruh pandemije COVID-19, do katere je prišlo po predložitvi osnutka načrta izvedbe omrežja, Komisija ni zaključila ocene navedenega načrta. V skladu z izrednimi ukrepi za tretje referenčno obdobje, ki jih je Komisija sprejela v odziv na pandemijo COVID-19, kot so določeni v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/1627 (2), mora upravitelj omrežja do 1. oktobra 2021 pripraviti revidirani osnutek načrta izvedbe omrežja za tretje referenčno obdobje in ga predložiti Komisiji.
(10)

Osnutki ciljev uspešnosti na ključnem področju uspešnosti glede varnosti, ki jih je predlagala Irska glede učinkovitosti upravljanja varnosti, razčlenjeni po ciljih upravljanja varnosti in izraženi kot raven izvajanja, so: Irska Cilji glede učinkovitosti upravljanja varnosti, izraženi kot raven izvajanja, ki sega od ravni EASA A do D Zadevni izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa Cilj upravljanja varnosti 2021 2022 2023 2024 IAA Varnostna politika in cilji C C C C Obvladovanje varnostnega tveganja D D D D Zagotavljanje varnosti C C C C Spodbujanje varnosti C C C C Kultura varnosti C C C C
(10)

Osnutki ciljev uspešnosti na ključnem področju uspešnosti glede varnosti, ki jih je predlagala Danska glede učinkovitosti upravljanja varnosti, razčlenjeni po ciljih upravljanja varnosti in izraženi kot raven izvajanja, so: Danska Cilji glede učinkovitosti upravljanja varnosti, izraženi kot raven izvajanja, ki sega od ravni EASA A do D Zadevni izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa Cilj upravljanja varnosti 2021 2022 2023 2024 Naviair Varnostna politika in cilji C C C C Obvladovanje varnostnega tveganja B C D D Zagotavljanje varnosti B C C C Spodbujanje varnosti B C C C Kultura varnosti B C C C
(3)

Svet priznava, da partnerstvo med Afriko in EU za mir in varnost v okviru skupne strategije EU-Afrika ostaja strateškega pomena, zlasti okvir za sodelovanje, vzpostavljen v okviru mirovne pomoči za Afriko, ter vodilna vloga Afriške unije (AU) pri ohranjanju miru in varnosti na afriški celini, kot je opredeljeno v členu 16 Protokola o vzpostavitvi mirovnega in varnostnega sveta AU. Svet ostaja še naprej zavezan krepitvi zmogljivosti AU na tem področju, zagotavljanju pomoči za operacije v podporo miru pod afriškim vodstvom ter krepitvi Afriške strukture za mir in varnost, da bi postala polno operativna, v skladu z Memorandumom o soglasju med Afriško unijo in Evropsko unijo o miru, varnosti in upravljanju z dne 23. maja 2018, ter vzdrževanju vzpostavljenih mehanizmov sodelovanja, zlasti celostnega pristopa, temelječega na partnerstvu, posvetovanju in okrepljenem strateškem usklajevanju.
SKLEP SVETA (EU) 2022/544

z dne 4. aprila 2022

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o operativnih dejavnostih, ki jih Evropska agencija za mejno in obalno stražo izvaja v Republiki Moldaviji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 77(2)(b) in (d) ter člena 79(2)(c) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2022/449 (2) je bil dne 17. marca 2022 podpisan Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o operativnih dejavnostih, ki jih Evropska agencija za mejno in obalno stražo izvaja v Republiki Moldaviji (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

(2) Člen 73(3) Uredbe (EU) 2019/1896 (3) določa, da v okoliščinah, ki zahtevajo napotitev skupin za upravljanje meja iz stalne enote evropske mejne in obalne straže v tretjo državo, v kateri bodo člani skupin izvajali izvršilna pooblastila, Unija z zadevno tretjo državo sklene sporazum o statusu na podlagi člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

(3) Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (4) ne sodeluje; Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

(4) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. Ker ta sklep nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme ta sklep, odloči, ali ga bo prenesla v svoje nacionalno pravo.

(5) Sporazum bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1 Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o operativnih dejavnostih, ki jih Evropska agencija za mejno in obalno stražo izvaja v Republiki Moldaviji (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), se odobri v imenu Unije. (5)

Člen 2 Predsednik Sveta v imenu Unije poda uradno obvestilo iz člena 22(1) Sporazuma.

Člen 3 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 4. aprila 2022 Za Svet predsednica R. BACHELOT-NARQUIN

(1) Odobritev z dne 24. marca 2022 (še ni objavljena v Uradnem listu).

(2) Sklep Sveta (EU) 2022/449 z dne 17. marca 2022 o podpisu, v imenu Unije, in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o operativnih dejavnostih, ki jih Evropska agencija za mejno in obalno stražo izvaja v Republiki Moldaviji (UL L 91, 18.3.2022, str. 1).

(3) Uredba (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2019 o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1052/2013 in (EU) 2016/1624 (UL L 295, 14.11.2019, str. 1).

(4) Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

(5) Besedilo Sporazuma je objavljeno v UL L 91, 18.3.2022, str. 4.
(3)

V skladu s členom 8 Uredbe (EU) št. 1163/2014 (ECB/2014/41) je za izračun letnih nadomestil za nadzor, ki se plačajo v zvezi s pomembnimi nadzorovanimi subjekti in pomembnimi nadzorovanimi skupinami ter v zvezi z manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti in manj pomembnimi nadzorovanimi skupinami, treba letne stroške razdeliti na podlagi stroškov, dodeljenih ustreznim funkcijam, ki opravljajo neposredni nadzor nad pomembnimi nadzorovanimi subjekti in pomembnimi nadzorovanimi skupinami ter posredni nadzor nad manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti in manj pomembnimi skupinami.