Etični kodeks za člane in nekdanje člane Sodišča

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE (Sodišče) je –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 285, 286 in 339 Pogodbe,

ob upoštevanju Poslovnika Sodišča in zlasti člena 3 in 34(1) Poslovnika ter izvedbenih pravil Poslovnika Sodišča in zlasti člena 81(4) teh pravil,

ker se od članov Sodišča v splošnem interesu Unije zahteva, da so pri izpolnjevanju svojih dolžnosti popolnoma neodvisni, ne zahtevajo niti ne sprejemajo navodil od nobene vlade niti kakega drugega organa ter se vzdržijo vseh dejanj, ki niso združljiva z njihovimi dolžnostmi,

ker člani Sodišča ob prevzemu svojih dolžnosti svečano zaprisežejo, da bodo med svojim mandatom in po njem spoštovali iz njega izhajajoče obveznosti,

ker imajo člani v zvezi z etiko posebno odgovornost, saj imajo kot vzor bistven vpliv na kulturo organizacije in omogočanje dobrega delovnega okolja,

ker se v tem etičnem kodeksu odražajo temeljne etične vrednote in načela, navedena npr. v etičnem kodeksu Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij (ISSAI 130), kot so integriteta, neodvisnost in objektivnost, usposobljenost, profesionalno ravnanje, zaupnost in transparentnost,

ker je treba etični kodeks za člane Sodišča z dne 8. februarja 2012 spremeniti, tako da se v njem upoštevajo izkušnje, pridobljene z njegovo uporabo, in da Sodišče lahko zagotavlja najvišje etične standarde, ki se pričakujejo od njegovih članov, ter da se v njem upoštevajo zaključki poročila o medsebojnem strokovnem pregledu etičnega okvira Sodišča, ki sta ga leta 2019 opravili vrhovni revizijski instituciji Hrvaške in Poljske,

ker je treba zaradi zagotavljanja večje transparentnosti in doslednosti vse relevantne določbe o etičnih obveznostih članov združiti v ta etični kodeks, ki je del izvedbenih pravil Poslovnika Sodišča,

ker je Sodišče sprejelo politiko za ohranjanje zadovoljivega delovnega okolja in o boju proti psihičnemu in spolnemu nadlegovanju,

ker se morajo nekatere obveznosti iz tega etičnega kodeksa, ki se nanašajo na člane Sodišča, uporabljati tudi za nekdanje člane, da bodo v celoti uspešne –

sklenilo, da sprejme ta Etični kodeks za člane in nekdanje člane Sodišča:

I. VREDNOTE IN NAČELA

2. Člani upoštevajo naslednje etične vrednote in načela: integriteto, neodvisnost, objektivnost, usposobljenost, profesionalno ravnanje, zaupnost in transparentnost, dostojanstvo, predanost in lojalnost ter diskretnost in kolegialnost.

1. Člani upoštevajo najvišje standarde etičnega ravnanja in so s svojimi dejanji vzor na najvišji ravni.

5. Člani Sodišča uslužbence v svojih kabinetih izbirajo ob upoštevanju zahtevnosti funkcije, zahtevanih strokovnih profilov in potrebe po vzpostavitvi odnosa, ki temelji na vzajemnem zaupanju med njimi in uslužbenci njihovih kabinetov. Zakonski in zunajzakonski partnerji ter neposredni družinski člani se ne morejo zaposliti v kabinetih članov Sodišča.

4. Člani uporabljajo infrastrukturo in vire, ki jih imajo na voljo, v celoti v skladu s splošnimi in specifičnimi pravili, določenimi zanje, zlasti z veljavnimi sklepi Sodišča o postopkih za zaposlovanje v kabinetih članov, stroških za reprezentanco in sprejeme ter uporabi uradnih vozil Sodišča.

2. Člani preprečujejo situacije, v katerih bi lahko prišlo do navzkrižja interesov ali za katere bi se lahko objektivno zdelo, da je prišlo do navzkrižja interesov. Do navzkrižja interesov pride v primeru, v katerem bi lahko osebni interesi vplivali na neodvisno opravljanje dolžnosti člana. Osebni interesi vključujejo med drugim vsakršno potencialno korist ali prednost za člane same, njihove zakonske ali zunajzakonske partnerje ali neposredne družinske člane.

Člani razvijejo in vzdržujejo znanje in spretnosti, relevantne za njihove dolžnosti, in ravnajo v skladu z veljavnimi standardi in z dolžno skrbnostjo.

2. Člani se zavedajo pomembnosti svojih dolžnosti in odgovornosti; zgledno upoštevajo javno naravo svojih dolžnosti in ravnajo tako, da ohranjajo in spodbujajo zaupanje javnosti v Sodišče.

4. Člani se zavedajo, da je za njihovo javno funkcijo potrebna velika transparentnost in odgovornost do javnosti. Potrebo po transparentnosti morajo uravnotežiti z zaupnostjo.

3. Člani informacij, do katerih imajo dostop zaradi svojega uradnega položaja in ki niso dostopne splošni javnosti, ne uporabljajo v zasebne namene zase niti v imenu drugih.

2. Člani so odgovorni za pravilno ravnanje s tajnimi in zaupnimi ali občutljivimi dokumenti in informacijami, ki jih oni sami ali njihovi kabineti prejmejo v okviru opravljanja svojih dolžnosti.

2. Člani ravnajo vljudno in spoštljivo. Vzpostavijo in vzdržujejo delovno okolje, v katerem se preprečuje vsakršno ravnanje, ki bi lahko negativno vplivalo na dostojanstvo posameznika.

1. Člani spoštujejo dostojanstvo svoje funkcije in se na nobenem mediju ne izražajo na način, ki bi negativno vplival na to, kako javnost dojema to funkcijo.

2. Udeležujejo se zasedanj Sodišča in senatov ter odborov, katerih člani so, v skladu s členom 6 izvedbenih pravil Poslovnika Sodišča.

zaradi katerih bi bilo Sodišče lahko vpleteno v kontroverznost, in to tudi po koncu opravljanja funkcije.

3. Brez poseganja v predsednikovo odgovornost za zunanje odnose imajo člani pooblastila, da zunaj Sodišča komunicirajo o vseh poročilih, mnenjih ali informacijah, ki jih je Sodišče sklenilo objaviti, in jih komentirajo, in sicer v skladu s pogoji iz odstavka 4 spodaj.

2. Člani v vseh okoliščinah upoštevajo kolegijsko organizacijo Sodišča ter upoštevajo vse sklepe, ki jih sprejme Sodišče, in zanje prevzamejo kolektivno odgovornost. Vendar člani lahko uporabijo pravosodne instrumente v okviru prava Evropske unije, če menijo, da so jim ti sklepi škodovali.

1. Člani znotraj in zunaj institucije ravnajo in se izražajo z zmernostjo, ki se zahteva za njihovo funkcijo.

ne smejo privesti do navzkrižja interesov, niti se ne sme objektivno zdeti, da so privedle do navzkrižja interesov;

2. V skladu s pogoji, določenimi v tem členu, imajo lahko člani častne neplačane funkcije v fundacijah ali podobnih organizacijah na političnem, pravnem, znanstvenem, kulturnem, umetniškem, socialnem, športnem ali dobrodelnem področju ali v izobraževalnih ustanovah. „Častna funkcija” je funkcija, v kateri oseba, ki jo opravlja, nima upravne vloge, pooblastil za odločanje niti odgovornosti za operacije zadevnega organa ali nadzora nad njimi, temveč izvaja le predstavniško in svetovalno vlogo. „Fundacija ali podobna organizacija” je katera koli neprofitna organizacija ali združenje, ki izvaja dejavnosti v javnem interesu na zgoraj navedenih področjih. Člani preprečujejo navzkrižje interesov, do katerega bi lahko prišlo ali bi se lahko zdelo, da je do njega prišlo, zaradi teh funkcij, zlasti če zadevni organ prejme kakršno koli financiranje iz proračuna EU.

1. Člani izven Sodišča ne opravljajo nobene poklicne dejavnosti ali kakršne koli druge zunanje pridobitne ali nepridobitne dejavnosti, ki ni združljiva z njihovimi dolžnostmi, kot so določene v členu 286(3) in (4) PDEU.

2. V zvezi z dejavnostmi, ki so jih izvajali med svojim mandatom, jih še naprej veže dolžnost diskretnosti in kolegialnosti iz člena 11. V skladu s členom 339 PDEU obveznost varovanja poslovne skrivnosti za člane velja tudi po koncu opravljanja funkcije.

1. Nekdanji člani po koncu opravljanja funkcije upoštevajo tiste obveznosti, ki izhajajo iz njihovih dolžnosti, ki zanje veljajo tudi po izteku mandata, zlasti dolžnost, da ravnajo z integriteto in diskretno pri sprejemanju nekaterih imenovanj ali ugodnosti v skladu s členom 286(4) PDEU, in obveznosti, določene v tem etičnem kodeksu.

II. POSTOPKOVNA PRAVILA

16. Če pri članih izven obsega izjave o interesih pride do situacije, zaradi katere bi lahko prišlo do navzkrižja interesov, ti obvestijo predsednika Sodišča. Potem ko odbor za etiko zadevo preuči, jo predloži Sodišču, ki po potrebi sprejme ustrezne ukrepe.

7. Te obveznosti veljajo za finančne interese zakonskih in zunajzakonskih partnerjev (1) ter mladoletnih otrok, kadar se za te interese lahko objektivno zdi, da bi zaradi njih lahko prišlo do navzkrižja interesov.

6. V izjavi se navede vsakršna nepremičnina v neposredni lasti ali v lasti preko nepremičninskega podjetja, njena približna lokacija in vrsta, razen prebivališč, namenjenih izključno uporabi lastnika in njegove družine. To ne vključuje premičnin.

5. To vključuje njihove deleže v kapitalu podjetij, zlasti delnice, in druge vrste udeležbe, kot so npr. zamenljive obveznice ali naložbeni certifikati. Enot v naložbenih skladih z enotami, ki ne pomenijo neposrednega deleža v kapitalu podjetja, v izjavi ni treba navesti.

4. Člani Sodišča v izjavi navedejo vsakršne finančne interese, sredstva ali obveznosti, zaradi katerih bi lahko prišlo do navzkrižja interesov ali zaradi katerih bi se lahko objektivno zdelo, da je prišlo do navzkrižja interesov pri opravljanju njihovih dolžnosti.

3. V izjavo o interesih so vključeni elementi iz odstavkov 4 do 11 tega člena.

1. Vsa morebitna dolgoročna pogodbena razmerja med člani in drugimi uslužbenci Sodišča, se, ne glede na to, ali vključujejo plačilo ali ne, prijavijo odboru za etiko, ki jih mora preučiti.

2. Generalni sekretariat Sodišča vodi evidenco daril in podobnih ugodnosti v vrednosti več kot 150 EUR, v kateri so navedeni tudi donatorji in ki je javno dostopna na spletišču Sodišča.

1. Če člani prejmejo vljudnostna ali diplomatska darila ali podobne ugodnosti v vrednosti več kot 150 EUR, jih predajo generalnemu sekretarju. V primeru dvoma generalnemu sekretarju prijavijo vsa darila, ki so jih prejeli v okviru opravljanja svojih dolžnosti, in prosijo za oceno vrednosti.

5. Dejavnosti, ki spadajo v obseg sklepa Sodišča o stroških misij članov Sodišča niso „zunanje dejavnosti” v smislu členov 12 in 16 tega kodeksa. Člani lahko odboru za etiko v vednost predložijo vse informacije, za katere menijo, da je to potrebno. Nobena zunanja dejavnost, prijavljena v okviru tega kodeksa, ni upravičena do vračila stroškov v okviru sklepa Sodišča o stroških misij članov Sodišča.

4. Izjema so zunanje dejavnosti v skladu s členom 12(3)(a) in (b), ki se prijavijo predsedniku z obrazcem iz Priloge II in o katerih se obvesti odbor za etiko, ki pa o njih ne izda mnenja, razen če meni, da je to potrebno.

4. Odbor za etiko pri izvajanju te preučitve iz odstavka 3 po potrebi opredeli in oceni morebitna specifična in utemeljena tveganja v zvezi z merili iz odstavka 3, ki izhajajo iz poročil, za katera je imel zadevni član vlogo poročevalca v zadnjih dveh letih svojega mandata. Odbor upošteva tudi člen 15 Listine EU o temeljnih pravicah o svobodi izbire poklica in pravici do dela.

III. ORGANIZACIJSKI OKVIR

10. Med Sodiščem in zunanjim članom odbora se sklene pogodba, v kateri so določene pravice in obveznosti, povezane z njegovim mandatom, vključno z zneskom plačila.

8. Odbor za etiko opravlja vlogo, ki mu je bila dodeljena s sklepom Sodišča o politiki za ohranjanje zadovoljivega delovnega okolja in o boju proti psihičnemu in spolnemu nadlegovanju.

1. Sodišče s tem sklepom ustanavlja odbor za etiko, ki obravnava vse zadeve v zvezi z etiko, za katere meni, da so relevantne za standarde, določene v tem kodeksu, in ugled Sodišča, vključno z dodatnim izboljšanjem teh standardov.

6. Predsednik Sodišča zagotovi, da se mnenja odbora in iz njih izhajajoča navodila in sklepi Sodišča izvedejo.

4. Član ali nekdanji član, ki se ne strinja z mnenjem odbora za etiko, ki nanj negativno vpliva, v petih delovnih dneh od datuma prejetja mnenja predsedniku predloži razloge za nestrinjanje v pisni obliki, ta pa zadevo nemudoma predloži Sodišču v obravnavo in končno odločitev. Kadar to zadeva predvideno poklicno dejavnost iz člena 17, Sodišče zadevo obravnava nemudoma.

3. Člani in nekdanji člani v celoti sodelujejo z odborom, zlasti mu zagotovijo morebitne informacije in dokazila, za katera jih prosi. Imajo pravico do izjave.

Člen 20

Sodelovanje z EJT in uradom OLAF

Brez poseganja v relevantne določbe Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti Protokola o privilegijih in imunitetah ter besedil, relevantnih za njuno izvajanje, zlasti postopkovnih jamstev iz Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 (3) in Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), člani Sodišča v celoti sodelujejo z Evropskim javnim tožilstvom in Evropskim uradom za boj proti goljufijam v okviru njunih poizvedb in preiskav.