SL Uradni list Evropske unije L 310/21

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. maja 2008

o nizozemski državni pomoči za spodbujanje in poenostavitev prestrukturiranja vrtnarskega sektorja (C 74/03 ex N 450/01)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1847)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(2008/875/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

potem ko je vse zainteresirane pozvala, da v skladu z navedenimi členi predložijo pripombe (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I. POSTOPEK

(1) V dopisu z dne 27. junija 2001, ki je bil evidentiran 4. julija 2001, je Stalno predstavništvo Nizozemske pri Evropski uniji Komisijo v skladu s členom 88(3) Pogodbe obvestilo o svoji udeležbi v družbi z omejeno odgovornostjo v sektorju kmetijske pridelave v rastlinjakih, ki se ukvarja z nakupom gospodarstev in parcel (evidentirano pod št. N 450/01).

(2) V dopisih z dne 11. marca 2002, 15. julija 2002, 17. decembra 2002 in 21. oktobra 2003, ki so bili evidentirani 12. marca 2002, 18. julija 2002, 26. decembra 2002 in 25. oktobra 2003, so nizozemski organi Komisiji posredovali nadaljnje informacije.

(3) V dopisu z dne 10. decembra 2003 (2) je Komisija Nizozemski sporočila, da se je odločila v zvezi z navedeno priglasitvijo sprožiti postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES.

(4) Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je vse zainteresirane pozvala, da v enem mesecu predložijo pripombe. Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih.

(5) V dopisu z dne 11. januarja 2004, ki je bil evidentiran 21. januarja 2004, so nizozemski organi predložili zahtevane informacije. V letu 2004 se je Komisija večkrat srečala z nizozemskimi organi. Poleg tega so nizozemski organi v dopisu z dne 18. maja 2005, ki je bil evidentiran 23. maja 2005, predložili pripombe v zvezi s sproženim postopkom.

II. OPIS

(6) Leta 2001 sta Land- en Tuinbouw Organisatie Nederland (LTO) (4) in Ontwikkelings- en Participatiebedrijf Publiek Private Sector BV (OPP), družba z omejeno odgovornostjo, napovedali, da nameravata ustanoviti družbo „Stallingsbedrijf Glastuinbouw Nederland Beheer BV“ (SGN). Ta družba naj bi v sektorju kmetijske pridelave v rastlinjakih kupovala, časovno omejeno upravljala in prodajala gospodarstva in parcele ter s tem pospešila in poenostavila prestrukturiranje vrtnarskega sektorja.

(7) Po ustanovitvi SGN naj bi Productschap Tuinbouw (PT) (5), ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost živil (LNV), OPP in SGN ustanovili komanditno družbo. V tej komanditni družbi naj bi bil SGN komplementar, ostali partnerji pa komanditisti. Komanditna družba naj bi v sektorju kmetijske pridelave v rastlinjakih kupovala, časovno omejeno upravljala in prodajala gospodarstva in parcele ter s tem pospešila ter poenostavila prestrukturiranje vrtnarskega sektorja.

(8) Za ustanovitev komanditne družbe je bil potreben začetni kapital. Kapitalski vložek naj bi bil razdeljen, kot sledi: — ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost živil (prek Bureau Beheer Landbouwgronden (BBL)): kapital: 2 268 500 EUR; podrejena posojila, tržna vrednost: 2 268 500 EUR; — PT (6): kapital: 2 722 500 EUR; podrejena posojila, tržna vrednost: 2 722 500 EUR — OPP: kapital: 4 991 000 EUR — SGN: kapital: 150 000 EUR.

(9) Letni donos kapitala, vloženega v komanditno družbo, in podrejenih posojil je 15 % v gotovini v času projekta (15 let). Delničarjem se dividende izplačajo vsako leto. Donos in dividenda se določita glede na tržni tečaj.

(10) Ustanovitev komanditne družbe in SGN naj bi spodbudila prostorsko prestrukturiranje vrtnarskega sektorja. Cilj tega naj bi bil, da bi bili vrtnarji osredotočeni na posebna področja, zaradi česar bi se sektor lažje prilagodil zahtevam prostorskega urejanja in okoljske trajnosti.

(11) V skladu z njenim statutom se komanditna družba ne sme ukvarjati z dejavnostmi na področju nepremičnin ali špekulacijami, ki bi lahko vplivale na cene zemlje. Ukvarja se lahko samo z nakupom, prodajo in časovno omejenim upravljanjem lastnine. Komanditna družba in njen komanditist SGN lahko kupujeta, prodajata in časovno omejeno upravljata zemljo glede na tržno ceno. Nakup, prodaja in časovno omejeno upravljanje pod tržno ceno so s statutom prepovedani. Organi zasebnih podjetij v sektorju ne zavezujejo in ne spodbujajo k sodelovanju (zlasti) s komanditno družbo.

(12) Po mnenju nizozemskih organov ukrep vrtnarjem ne bo zagotovil neposrednih ali posrednih prednosti, ki bi lahko vplivale na konkurenco ali jo omejevale, saj mora komanditna družba gospodarstva ali parcele prodajati po tržni ceni, če želi obdržati marže in dobiček ter tako še naprej opravljati svoje dejavnosti.

(13) Čas trajanja ukrepa je 15 let. Ukrep ni združljiv z drugimi ukrepi pomoči. Za ukrep so bila dodeljena sredstva v višini 15 123 000 EUR skupaj.

(14) Komisija je v zvezi z navedenim ukrepom sprožila postopek, ker na podlagi omejenih informacij, ki jih je prejela, ni mogla sklepati, ali je ukrep združljiv s členom 87 Pogodbe. V sklepu o sprožitvi postopka je Komisija pojasnila, katere informacije potrebuje, da bo lahko presodila, ali ukrep pomeni državno pomoč in če da, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom.

(15) V priglasitvi so navedeni podatki o ustanovitvi SGN, ki naj bi 50 % začetnega kapitala financirala z državnimi sredstvi (7). Poleg tega naj bi država prispevala tudi največ sredstev za začetni kapital komanditne družbe. Ob sprožitvi postopka Komisija ni mogla ugotoviti, ali so nizozemski organi pri določanju deležev upoštevali načelo „zasebni investitor v tržnem gospodarstvu“ in ali se shema lahko uporablja za reševanje družb v težavah. Komisija zato še vedno meni, da je vlaganje državnih sredstev v SGN in komanditno družbo nizozemskemu sektorju kmetijske pridelave v rastlinjakih zagotovilo prednosti, zaradi česar to predstavlja pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

III. PRIPOMBE NIZOZEMSKE

(16) V dopisu z dne 18. maja 2005 so nizozemski organi Komisiji posredovali pripombe na sprožitev postopka. Poleg tega je Komisija v dopisih z dne 11. januarja 2004 kot tudi na različnih dvostranskih srečanjih, ki so potekala leta 2004, prejela dodatne informacije.

(17) V dopisu z dne 11. januarja 2004 so nizozemski organi predložili naslednje informacije: — Vodstvo SGN je pojasnilo, da so prodaja in povratni zakup gospodarstev in parcel izključeni in da bo to jasno navedeno tudi v prodajnih pogodbah. — Študija o izvedljivosti prodaje in prostorskega prestrukturiranja je bila opravljena (opravilo jo je revizijsko podjetje Deloitte & Touche). Študija vsebuje izračune ekonomske izvedljivosti naložbene politike ter njen predvideni donos. — Vodstvo SGN je na to opozorilo in hkrati zagotovilo, da so bili izračuni in predvideni donos, navedeni v študiji podjetja Deloitte & Touche, podlaga pri določanju 15-odstotnega predvidenega donosa v poslovnem načrtu, kar je v skladu s trgom.

(18) Na dvostranskih srečanjih so nizozemski organi pojasnili, da bo dividenda v višini 15 % izplačana glede na udeležbo različnih delničarjev pri tveganju. To bi pomenilo: 50 % za OPP, 25 % za PT in 25 % za ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost živil.

(19) Deleža LTO-Nederland in OPP v SGN, ki je komplementar komanditne družbe, znašata 50 %. Morebitni dobiček SGN se torej enako razdeli med LTO-Nederland in OPP.

(20) V dopisu z dne 18. maja 2005 so nizozemski organi sporočili informacije o komanditni družbi in njenih dejavnostih. Navedli so, da je bila študija izvedljivosti opravljena, potem ko je LTO dal pobudo za ustanovitev nepremičninskega podjetja, in da je bila podlaga za poslovni načrt in donos od naložb. Pri poslovnem načrtu so bila upoštevana vsa finančna tveganja. K udeležbi v podjetju so bili pozvani tako zasebni kot javni partnerji. Zasebni investitorji, ki so bili pozvani k udeležbi kot projektni partnerji, niso poznali modusa operandi in konceptom dejavnosti, ki ga je predlagal SGN (8). Za zasebne partnerje je to pomenilo veliko negotovost, zato v komanditno družbo niso vlagali kapitala. Glede na to, da je študija izvedljivosti pri dejavnostih, ki naj bi jih opravljala komanditna družba, predpostavljala donos od naložb in ker tveganje ni bilo večje kot na trgu, so se javni partnerji odločili, da bodo sodelovali pri gospodarstvu.

(21) Nizozemski organi so potrdili, da je komanditna družba akter na trgu. Ker komanditisti po definiciji ne morejo opravljati upravnih dejavnosti, jih je izvajal SGN kot komplementar. SGN torej deluje v imenu komanditne družbe.

(22) Nizozemski organi so tudi pojasnili, da so dejavnosti SGN, povezane z upravnimi dejavnostmi komanditne družbe, izvajala izključno mala in srednje velika podjetja. Javni partnerji zagotovijo komanditni družbi zgolj kapital in podrejena posojila. Za naložbe se odloči, če se predpostavlja donos, upošteva pa se tudi poslovni načrt. Glede na to, da dejavnosti temeljijo na projektih, bodo pozneje udeleženi tudi drugi zasebni partnerji. Razen kapitala in podrejenih posojil se za isti cilj ne sme dodeliti nobena druga pomoč.

(23) Nizozemski organi so tudi navedli, da komanditna družba ne namerava podpirati posameznih podjetij, temveč spodbujati nizozemsko politiko na področju prostorskega urejanja in trajnostni razvoj sektorja kmetijske pridelave v rastlinjakih na določenih področjih. V ta namen komanditna družba kupuje in prodaja zemljo v strateških območjih (9). Pri prodaji in ponovni prodaji zemlje in nepremičnin je treba upoštevati tržne cene, s čimer si komanditna družba zagotovi donos (10). Komanditna družba ne investira v podjetja, ki so v težavah, pogodbe o prodaji in povratnem zakupu pa so jasno izključene.

(24) Kot zadnje so nizozemski organi zagotovili, da so bila navodila o oddaji javnih naročil upoštevana, saj komanditna družba pri nakupu zemlje in nepremičnin najame registrirane cenilce, prenos ne preseže praga, predvidenega v členu 7 Direktive 2004/18/ES (11), cenilca pa izberejo vsi, ki so udeleženi pri nakupu in prodaji nepremičnine.

IV. PRESOJA POMOČI

(25) Komanditna družba in njen komplementar SGN se v sektorju kmetijske pridelave v rastlinjakih ukvarjata z nakupom zemlje in nepremičnin, namenjenih proizvodnji vrtnarskih proizvodov. Kot prvo je treba preveriti, ali udeležba v komanditni družbi in njenem komplementarju SGN pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe in če da, ali je ta pomoč združljiva s skupnim trgom.

(26) V skladu s členom 87(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

(27) Kot je razvidno iz sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti, lahko pomoč, ki se dodeli podjetju, negativno vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco, kolikor je podjetje aktivno na trgu, ki je odprto za trgovanje znotraj Skupnosti (12). Komanditna družba in njen komplementar SGN sta aktivna na trgu zemlje, zlasti zemlje, namenjene proizvodnji vrtnarskih proizvodov. Na teh dveh trgih poteka aktivno trgovanje znotraj Skupnosti (13).

(28) Kapital in podrejena posojila se financirajo iz proračunskih sredstev ministrstva za kmetijstvo, naravo in kakovost živil (prek Bureau Beheer Landbouwgronden, skupaj 4 537 000 EUR), PT (5 445 000 EUR), OPP (4 991 000 EUR) in SGN (150 000 EUR). PT je organ, ustanovljen z zakonom, OPP je družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 100-odstotni državni lasti, SGN pa družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 50-odstotni lasti OPP (in 50-odstotni lasti LTO Nederland, ki je zasebna organizacija). Na podlagi strukture kapitalnih vlaganj v komanditno družbo se lahko sklepa, da je vlada v komanditni družbi udeležena in da kapital (delno posredno) tvorijo državna sredstva.

(29) Ta ukrep je selektiven, saj gre za naložbe, ki zadevajo nakup, časovno omejeno upravljanje in ponovno prodajo gospodarstev in parcel v vrtnarskem sektorju, kar naj bi spodbudilo in poenostavilo prostorsko prestrukturiranje vrtnarskega sektorja. Te dejavnosti spodbujajo razvoj vrtnarskega sektorja in s tem tudi proizvodnjo vrtnarskih proizvodov.

(30) V skladu s členom 87(1) Pogodbe ukrep ne pomeni pomoči, ker nikomur ne daje prednosti, saj ne izkrivlja konkurence in ne prizadene trgovine med državami članicami. Da bi ugotovili, ali daje ukrep zadevnemu sektorju prednost, je treba najprej proučiti njegove posledice.

(31) V skladu s sporočilom Komisije o uporabi členov 92 in 93 (zdaj člen 87 in 88) Pogodbe ES in člena 5 Direktive 80/723/EGS o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji (14) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo iz leta 1993) se kapitalno vlaganje šteje za pomoč, če se ta izvaja pod pogoji, ki za zasebnega investitorja, ki trguje pod normalnimi tržnimi pogoji, niso sprejemljivi. Da bi ugotovili, ali ukrep daje prednost, je treba uporabiti načelo zasebnega investitorja v tržnem gospodarstvu (15).

(32) Komisija ugotavlja, da ta odločitev nikakor ne predstavlja nadaljnje analize Komisije na področju oddaje javnih naročil in ustreznih veljavnih predpisov.

(33) Posledice ukrepa je treba proučiti na naslednjih ravneh: kapitalna vlaganja in udeležba države v komanditni družbi, prednosti za SGN, ostali komanditisti komanditne družbe in morebitni prihodnji zainteresirani ter prednosti za tretje osebe (16).

(34) Pri modelih za poslovni načrt komanditne družbe se uporabi koncept konzervativnega načrtovanja. Prvi model načrtovanja obsega deset let, drugi pa 15 let. Na podlagi izračunov iz poslovnega načrta in ugotovljenega finančnega tveganja je bilo za investicijsko obdobje določeno petnajstletno obdobje.

(35) Povprečna ponudba zemlje, predvidena v poslovnem načrtu, je 140 hektarov, kupovala pa naj bi se postopoma. V prvih treh letih naj bi se zemlja ne prodajala, nakup in oddaja pa naj bi zgolj zavarovala naložbe (kot zavarovanje; minimalna razpoložljiva površina zemlje je zagotovljena). Po prvih treh letih se letna prodaja določi na 50 hektarov. Kot lastni kapital se določi najnižji znesek 27 milijonov EUR. Zaradi omejitve tveganja se lastni kapital določi nekoliko višje. To se zagotovi s sredstvi podrejenih posojil in ne z neposrednimi vlaganji kapitala. Na podlagi predloženih izračunov je neto vrednost naložbe pozitivna.

(36) Poleg tega se je štelo za nujno potrebno, da je podjetje čim bolj fleksibilno in da sledi projektnemu konceptu, kar mu omogoča, da se lahko odziva na gospodarski ciklus. V poslovnem načrtu je predviden 17,13-odstotni letni donos od naložb. Zaradi tržnega tveganja je bil donos od naložb na koncu določen na 15 % letno za celotno petnajstletno naložben obdobje.

(37) V zadevi T-296/97, Alitalia (17), je bilo ugotovljeno, da je obnašanje zasebnih investitorjev v tržnem gospodarstvu odvisno od predvidenega donosa.

(38) V sodbi v zadevi T-228/99, Westdeutsche Landesbank (18), je Sodišče prve stopnje razsodilo, da povprečni donos ni avtomatično merilo pri presojevanju, ali gre za državno pomoč in kakšen je njen obseg. Zato je pri uporabi povprečnega donosa treba upoštevati, da bi razumen zasebni investitor, torej investitor, ki bi rad imel čim večji donos, ne da bi pri tem v primerjavi z ostalimi preveč tvegal, pri izračunavanju ustreznega donosa svoje naložbe zahteval minimalni donos, ki je enak povprečnemu donosu v zadevnem sektorju. V sodbi v zadevi C-305/89, Italija proti Komisiji (19), je Sodišče razsodilo, da se zasebni investitor, čigar udeležbo je treba primerjati z javnim investitorjem, ki sledi ciljem ekonomske politike, ne obnaša nujno kot običajni investitor, ki vlaga kapital, da bi si v dokaj kratkem času zagotovil donos, ampak najmanj kot zasebni holding ali skupina zasebnih podjetij, ki ima začrtano strukturno politiko in si prizadeva za dolgoročni donos.

(39) Glede na to, da je država udeležena v komanditni družbi, jamči kot lastnik (dela) delničarskega kapitala izključno za dolgove družbe v višini likvidacijske vrednosti aktive. Tako je finančno tveganja naložbe, pri kateri sodeluje država, omejeno.

(40) Poslovni načrt je dobro premišljen in temelji na zmernih predvidevanjih. Komanditna družba in SGN imata dolgoročno vizijo z zmernim modelom rasti. Finančna tveganja, ki so odvisna od gospodarskega cikla, so tako izključena, kar naj bi povečalo možnosti za donos in njegovo višino. Načrt vsebuje politične cilje, podatke o predvidenem donosu in izračun finančnega tveganja. Na podlagi sklepnih ugotovitev, ki jih je v študiji izvedljivosti navedlo podjetje Deloitte & Touche, je projekt izvedljiv. Zasebni trg je financiranju začetne faze projekta nasprotoval zaradi neprepoznavnosti prestrukturiranja zemlje in posebnih značilnosti kmetijskega trga in kmetijske pridelave v rastlinjakih.

(41) Kapitalna vlaganja so temeljila na ustreznem predvidenem srednje- do dolgoročnem donosu. Različne strani so zahtevale 15-odstotni letni donos od naložb v petnajstletnem obdobju. Ta donos je ustrezal povprečnemu donosu v zadevnem sektorju (20). Investitorji so upoštevali ista merila kot vlagatelji kapitala pod običajnimi tržnimi pogoji.

(42) Komisija ne vidi razloga, zakaj investitor v tržnem gospodarstvu ne bi smel vlagati kapitala, če se predpostavlja, da naj bi te prvotne naložbe podjetju pomagale pri donosnosti.

(43) Na podlagi tega dejstva se lahko sklepa, da nizozemski organi SGN s tem, da so mu zagotovili začetni kapital v višini 15 123 000 EUR, niso dali prednosti ter so tako ravnali kot investitor in ponudnik kredita v tržnem gospodarstvu.

(44) Iz informacij, ki so jih predložili nizozemski organi, je razvidno, da se parcele in gospodarstva kupujejo, upravljajo in ponovna prodajajo po tržnih cenah. Odločitev o udeležbi v družbi je temeljila na nujni fleksibilnosti podjetja in možnosti sodelovanja v projektih. Zaradi projektnega koncepta lahko zasebni investitorji sodelujejo v različnih projektih, kar zmanjšuje finančno tveganje in zagotavlja donos od prvotne naložbe (21). Predpisi o ustanovitvi komanditne družbe in SGN zagotavljajo, da se tržni položaj same komanditne družbe in v njenem imenu tudi SGN ne razlikuje od položaja drugih investitorjev in da ti dve družbi opravljata zgolj dejavnosti za dosego zgoraj navedenih ciljev (pri čemer so naložbe v razvoj zadevnih lokacij jasno izključene). Poleg tega za zemljo in nepremičnine, ki jih komanditna družba in v njenem imenu tudi SGN nameravata kupiti, velja tržna cena zemlje in nepremičnin, ki jo določijo neodvisni cenilci, ki jih najamejo kupci in prodajalci. Kot komplementar lahko SGN jamči za primanjkljaj komanditne družbe.

(45) Po informacijah, ki so jih predložili nizozemski organi, je bil samo začetni kapital zagotovljen z državnimi sredstvi, drugih pomoči in državnih sredstev pa komanditna družba in njen komplementar SGN ne prejemata.

(46) Glede na to, da mora komanditna družba svojim investitorjem izplačati običajni donos in da družba na trgu nima prednosti ali ugodnosti ter svoje dejavnosti opravlja glede na prosto določene tržne cene, Komisija ne more sklepati, da gre za konkurenčne prednosti, ki jih komanditna družba v običajnih tržnih okoliščinah ne bi imela. Komisija zato meni, da sama komanditna družba in njeni komanditisti (LTO-Nederland) ali morebitni prihodnji zainteresirani zato nimajo kakršnih koli prednosti.

(47) Iz informacij, ki so jih predložili nizozemski organi, je razvidno, da se zemlja in rastlinjaki kupujejo, upravljajo in ponovno prodajajo po tržnih cenah. Za zemljo in nepremičnine, ki jih kupi komanditna družba, velja tržna cena zemlje in nepremičnin, ki jo določijo neodvisni cenilci, ki jih najamejo različni udeleženci.

(48) Predpisi o ustanovitvi komanditne družbe in njenega komplementarja SGN zagotavljajo, da družbi ne opravljata drugih dejavnosti in da si komanditna družba prizadeva za čim večji donos. Zagotavljanje prednosti določenim tretjim ni v skladu s cilji, določenimi v predpisih o ustanovitvi komanditne družbe. Glede na to, da je izključeno, da komanditna družba ne kupuje, prodaja in upravlja nepremičnin po tržnih cenah, je zagotovljeno, da se podjetjem v težavah ne dodeljuje pomoči.

(49) Ceno zemlje določijo priznani cenilci. Pri uporabi teh in drugih storitev se upoštevajo predpisi Direktive 2004/18/ES.

(50) Glede na to, da se komanditna družba in v njenem imenu tudi SGN po informacijah, ki so jih predložili nizozemski organi, do svojih strank (oseb, katerih nepremičnine in zemljo kupujeta, ali oseb, ki upravljajo ali kupujejo nepremičnine in zemljo) obnašata kot vsi ostali tržni udeleženci, se lahko sklepa, da tretji, ki sodelujejo pri dejavnostih komanditne družbe in njenega komanditista, zaradi tega nimajo kakršnih koli prednosti in jim zato tudi ni dodeljena kakršna koli pomoč.

V. SKLEPNE UGOTOVITVE

(51) Glede na zgoraj navedeno dvom, na podlagi katerega je Komisija sprožila postopek in v sklepu navedla predhodne ugotovitve, ni potrjen.

(52) Zato Komisija sklepa, da udeležba nizozemskih organov v komanditni družbi in SGN, ki je obsegala vlaganje kapitala in podrejena posojila, temelji na načelu zasebnega investitorja v tržnem gospodarstvu in zato ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Udeležba nizozemskih organov v komanditni družbi ter spodbujanje in poenostavitev prestrukturiranja vrtnarskega sektorja s kapitalom in podrejenimi posojili v višini 15 123 000 EUR ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 20. maja 2008 Za Komisijo Mariann FISCHER BOEL Članica Komisije

(1) UL C 15, 21.1.2004, str. 24.

(2) C(2003) 4477 konč.

(3) Glej opombo 1.

(4) LTO Nederland je zasebnopravna poslovna organizacija v kmetijskem sektorju.

(5) V nizozemskem kmetijstvu in kmetijski industriji obstaja poleg nevladnih organizacij, ki so pravne osebe, še druga oblika zastopniške družbe, tj. tržno združenje (productschap) (vertikalna javnopravna sektorska organizacija). Tržna združenja so aktivna zlasti na področjih, kot so varnost živil, dobrobit živali, kakovost, spodbujanje trženja in delovni pogoji. Del njihovih dejavnosti obsega izvajanje pravnega reda Skupnosti. Uredbe tržnega združenja za perutnino in jajca (Productschap Pluimvee en Eieren), ki predvidevajo obdavčitev proizvajalcev in podjetij, katere namen je financirati uresničitev cilja, navedenega v uredbah, mora potrditi minister za kmetijstvo, naravo in kakovost živil.

(6) PT bo svojo udeležbo financiral izključno z lastnimi sredstvi, proizvodnja, predelava in trženje vrtnarskih proizvodov pa ne bodo posebej obdavčeni.

(7) Sredstva v obliki kapitala in podrejenih posojil, ki jih zagotovijo Productschap Tuinbouw, Ontwikkelings- en Participatiebedrijf Publieke Sector b.v. in ministrstvo za kmetijstvo, naravo in kakovost živil, se štejejo za državna sredstva. Productschap Tuinbouw je javno-zasebni organ. OPP je hčerinska družba banke, ki je v 100-odstotni državni lasti.

(8) Zasebni partnerji pred tem niso aktivno sodelovali pri prestrukturiranju. Zato tudi niso vedeli, da so te omejene na nakup, prodajo in upravljanje zemlje in da so ostale (naložbene) dejavnosti izključene. Poleg tega so podrejena posojila imela prednost pred vlaganjem kapitala. Vendar je bil za ustanovitev komanditne družbe potreben tudi kapital. Javni partnerji so imeli na področju prestrukturiranja območij in parcel dovolj izkušenj ter so zadevne trge dobro poznali.

(9) Strateška območja so območja, ki izpolnjujejo vse pogoje za pridelavo v rastlinjakih, npr. možnosti za obnovitev ter vodno in prometno infrastrukturo. Za zagotovitev teh pogojev naj bi skrbeli tretji, saj komanditna družba in njen komplementar SGN takih dejavnosti ne smeta opravljati.

(10) Donos se zagotovi z nakupom, prestrukturiranjem in prodajo različnih parcel po višjih cenah. To pomeni, da se vrednost ne poveča zaradi vloženega kapitala, ampak zaradi lokacije in možnosti, ki jih zagotavlja okolica. Poleg tega razvoj tržnih cen ponavadi zagotovi prednosti.

(11) Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (UL L 134, 30.4.2004, str. 114).

(12) Glej zlasti sodbo Sodišča z dne 13. julija 1988 v zadevi C-102/87, Francija proti Komisiji, Recueil 1998, str. 4067.

(13) Zemlja je blago, s katero se trguje. Zaradi visoke vrednosti zemlje in njenih možnosti investiranja in izkoriščanja je njena prodaja zanimiva za investitorje, ki so aktivni na evropskih ali mednarodnih trgih. Z vrtnarskimi proizvodi se v Skupnosti veliko trguje. Trgovanje z zelenjavo in sadjem je v Skupnosti leta 2005 pri zelenjavi doseglo 7 099 milijonov EUR, pri sadju pa 5 899 milijonov EUR (vir: EUROSTAT).

(14) Sporočilo Komisije z naslovom Uporaba členov 92 in 93 Pogodbe ES in člena 5 Direktive 80/723/EGS pri javnih podjetij v predelovalni industriji (UL C 307, 13.11.1993, str. 3).

(15) Glej sporočilo iz leta 1993.

(16) Udeleženci so osebe, katerih zemlja ali nepremičnine se kupijo, in osebe, ki s to zemljo upravljajo ali jo kupijo.

(17) Zadeva T-296/97, Alitalia proti Komisiji, Recueil 2000, str. II-3871, točka 84.

(18) Zadeva T-228/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale proti Komisiji, Recueil 2003, str. II-435, glej zlasti točki 251 in 255.

(19) Zadeva C-305/89, Italija proti Komisiji, Recueil 1991, str. I-1603.

(20) Naložbe v zemljo: različni zasebni investitorji (NBM Amstelland, Arcadis, Grontmij, Groenfonds, ING, Fortis, Nationale Investerings Bank, Locatie Ontwikkelingsbedrijf, ABN AMRO, Rabobank), ki so bili pozvani, da sodelujejo pri tem projektu, so menili, da so naložbe v zemljo ponavadi srednjeročne (10 do 20 let) in da bi investitorji v primerjavi z (bolj ali manj) primerljivimi ali podobnimi naložbami v zemljo morali imeti 15-odstotni dobiček.

(21) Te zasebne naložbe se dodelijo glede na projekt in so vezane na različne faze projekta.