SKLEP SVETA (SZVP) 2015/1837

z dne 12. oktobra 2015

o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 26(2) in člena 31(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

Unija dejavno izvaja Strategijo in uveljavlja ukrepe iz poglavja III Strategije, zlasti s finančno podporo za posebne projekte, ki jih izvajajo večstranske institucije, kot je to začasni tehnični sekretariat Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (v nadaljnjem besedilu: CTBTO).

Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP (1) o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev. Navedeno skupno stališče med drugim poziva k spodbujanju držav k podpisu in ratifikaciji Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (v nadaljnjem besedilu: CTBT).

Države podpisnice CTBT so se odločile, da ustanovijo Pripravljalno komisijo, ki bo do ustanovitve CTBTO imela pravno sposobnost z namenom učinkovitega izvajanja CTBT.

Čimprejšnji začetek veljavnosti in vsesplošna uporaba CTBT ter krepitev ureditve opazovanja in preverjanja Pripravljalne komisije CTBTO so pomembni cilji Strategije. V tej zvezi so jedrski poskusi, ki jih je izvedla Demokratična ljudska republika Koreja oktobra 2006, maja 2009 in februarja 2013, še dodatno potrdili, da bi morala CTBT začeti veljati čim prej ter da bi bilo treba pospešeno nadgraditi in okrepiti sistem opazovanja in preverjanja v okviru CTBT.

V okviru izvajanja Strategije je Svet sprejel tri skupne ukrepe in dva sklepa o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije CTBTO, in sicer Skupni ukrep 2006/243/SZVP (2) na področju usposabljanja in povečanja zmogljivosti, Skupni ukrep 2007/468/SZVP (3) in Skupni ukrep 2008/588/SZVP (4) ter Sklep 2010/461/SZVP (5) in Sklep 2012/699/SZVP (6) za okrepitev zmogljivosti Pripravljalne komisije CTBTO za opazovanje in preverjanje.

Tehnično izvajanje tega sklepa bi bilo treba poveriti Pripravljalni komisiji CTBTO, ki je – s svojim edinstvenim strokovnim znanjem in zmogljivostmi prek omrežja mednarodnega opazovalnega sistema (v nadaljnjem besedilu: IMS), ki ga sestavlja prek 280 objektov v okrog 85 državah, in Mednarodnega podatkovnega središča – edina mednarodna organizacija, ki je zmožna in ima ustrezno legitimnost za izvajanja tega sklepa. Projekti, kot jih podpira Unija, se lahko financirajo edino prek izvenproračunskih prispevkov Pripravljalni komisiji CTBTO –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1. Da bi zagotovila nepretrgano in praktično izvajanje nekaterih elementov strategije, Unija podpira dejavnosti Pripravljalne komisije CTBTO zaradi spodbujanja naslednjih ciljev:

2. Projekti, ki jih podpre Unija, imajo naslednje konkretne cilje:

podpreti vzdrževanje opazovalnega sistem za boljše odkrivanje morebitnih jedrskih eksplozij, zlasti s podpiranjem izbranih pomožnih seizmoloških postaj (v nadaljnjem besedilu: AS) ter karakterizacijo globalnih koncentracij radioaktivnega ksenona in zmanjšanjem emisij ksenona; izboljšave upravljanja virtualnega središče za izkoriščanje podatkov (v nadaljnjem besedilu: vDEC) in s tem povezanih dejavnosti; izvedba faze 2 programa reinženiringa obdelave seizmoloških, hidroakustičnih in infrazvočnih podatkov (v nadaljnjem besedilu: SHI) pod okriljem Mednarodnega podatkovnega središča (v nadaljnjem besedilu: IDC); in povečanje poskusne pokritosti za aplikacije IDC);

podpreti prizadevanja za univerzalizacijo in začetek veljavnosti CTBT ter dolgoročno vzdržnost sistema preverjanja v njenem okviru z ozaveščanjem in razvojem zmogljivosti, tudi z zagotavljanjem podpore pri izobraževanju in delavnicah v Jugovzhodni Aziji, na Pacifiku in Daljnem vzhodu ter na Bližnjem vzhodu in v Južni Aziji v skrbi za učinkovito sodelovanje pri CTBT; pri vzdrževanju sistema razvoja zmogljivosti; pri navezovanju stikov z znanstvenimi krogi, oblikovalci politik in diplomati, da bi se ti bolje seznanili s CTBT in jo bolje razumeli; in za pregled in razširitev razširjene ponudbe/svežnja nacionalnega podatkovnega središča v škatli (v nadaljnjem besedilu: NDC-in-a-box);

Projekti so usmerjeni tudi v zagotavljanje prepoznavnosti Unije in podpore za navedene dejavnosti ter ustrezno upravljanje programov v okviru izvajanja tega Sklepa.

Navedeni projekti se izvajajo v korist vseh držav podpisnic CTBT.

Projekti so podrobno opisani v Prilogi.

Člen 2

1. Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (visoki predstavnik).

2. Za tehnično izvajanje projekta iz člena 1(2) je pristojna Pripravljalna komisija CTBTO. To nalogo opravlja pod nadzorom visokega predstavnika. V ta namen se visoki predstavnik po potrebi dogovarja s Pripravljalno komisijo CTBTO.

Člen 3

1. Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) znaša 3 024 756 EUR.

2. Odhodki, ki se financirajo iz zneska iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za proračun Unije.

3. Evropska komisija nadzira pravilnost upravljanja finančnega referenčnega zneska iz odstavka 1. V ta namen s Pripravljalno komisijo CTBTO sklene sporazum o financiranju. V sporazumu o financiranju je določeno, da Pripravljalna komisija CTBTO poskrbi za razpoznavnost prispevka Unije primerno njegovi višini.

4. Evropska komisija si prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. Svet obvesti o kakršnih koli težavah v tem postopku in o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.

Člen 4

1. Visoki predstavnik Svetu poroča o izvajanju tega sklepa na podlagi rednih poročil, ki jih pripravi Pripravljalna komisija CTBTO. Ta poročila so podlaga za ocenjevanje, ki ga izvede Svet.

2. Evropska komisija zagotovi informacije o finančnih vidikih izvajanja projektov iz člena 1(2).

Člen 5

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Ta sklep preneha veljati 24 mesecev po sklenitvi sporazuma o financiranju iz člena 3(3). Vendar pa preneha veljati šest mesecev po začetku veljavnosti, če do tedaj ni sklenjen sporazum o financiranju.

(1) Skupno stališče Sveta 2003/805/SZVP z dne 17. novembra 2003 o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev (UL L 302, 20.11.2003, str. 34).

(2) Skupni ukrep Sveta 2006/243/SZVP z dne 20. marca 2006 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) na področju usposabljanja in povečanja zmogljivosti za preverjanje ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 88, 25.3.2006, str. 68).

(3) Skupni ukrep Sveta 2007/468/SZVP z dne 28. junija 2007 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za povečanje zmogljivosti za opazovanje in preverjanje ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 176, 6.7.2007, str. 31).

(4) Skupni ukrep Sveta 2008/588/SZVP z dne 15. julija 2008 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije iz Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 189, 17.7.2008, str. 28).

(5) Sklep Sveta 2010/461/SZVP z dne 26. julija 2010 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za povečanje zmogljivosti za opazovanje in preverjanje ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 219, 20.8.2010, str. 7).

(6) Sklep Sveta 2012/699/SZVP z dne 13. novembra 2012 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 314, 14.11.2012, str. 27).

PRILOGA

Podpora Unije dejavnostim Pripravljalne komisije CTBTO za povečanje zmogljivosti za opazovanje in preverjanje zboljšanje možnosti za hiter začetek veljavnosti in podporo univerzalizaciji CTBT ter v okviru izvajanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

I. UVOD

1. Vzpostavitev dobro delujočega sistema opazovanja in preverjanja Pripravljalne komisije CTBTO (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalna komisija) je ključni element priprave na izvajanje CTBT po začetku njene veljavnosti. Razvoj zmogljivosti Pripravljalne komisije na področju opazovanja prisotnosti žlahtnih plinov je pomemben instrument za presojo, ali je bila zaznana eksplozija jedrski poskus ali ne. Poleg tega sta delovanje in učinkovitost sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT odvisna od prispevka vseh držav podpisnic CTBT. Zato je pomembno državam podpisnicam CTBT omogočiti, da polno sodelujejo v sistemu opazovanja in preverjanja v okviru CTBT in k njemu prispevajo. Delo v okviru izvajanja tega sklepa bo pomembno tudi za izboljšanje možnosti za čimprejšnji začetek veljavnosti in univerzalizacijo CTBT.

Projekti opisani v tem sklepu bodo pomembno prispevali k doseganju ciljev strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje.

2. Unija bo zato podprla naslednjih devet projektov:

(a) vzdrževanje AS v okviru IMS, ki se nahajajo v državah, potrebnih pomoči;

(b) projekt karakterizacije globalnih koncentracij radioaktivnega ksenona;

(c) upravljanje virtualnega središča za izkoriščanje podatkov in s tem povezane dejavnosti;

(d) podpora za fazo 2 reinženiringa obdelave SHI pod okriljem IDC;

(e) zmanjšanje emisij ksenona;

(f) povečanje poskusne pokritosti za aplikacije IDC;

(g) izboljšave strojne opreme za sistem multispektralnega slikanja, vključno z OSI MSIR;

(h) usposabljanje in delavnice v Jugovzhodni Aziji, na Pacifiku in Daljnem vzhodu ter na Bližnjem vzhodu in v Južni Aziji, vzdrževanje sistema razvoja zmogljivosti ter navezovanje stikov z znanstvenimi krogi, oblikovalci politik in diplomati ter

(i) razširjeni sveženj NDC-in-a-box.

Z ugodnejšimi političnimi razmerami so bolj obetavni tudi izgledi za začetek veljavnosti CTBT, kar se je izkazalo tudi z nedavnimi novimi podpisi in ratifikacijami CTBT, vključno z Indonezijo kot eno od držav iz Priloge 2 k CTBT. Zaradi teh pozitivnih gibanj je v prihodnjih letih nujno nameniti še več pozornosti dokončanju vzpostavitve sistema preverjanja v okviru CTBT, zagotavljanju pripravljenosti in operativne zmogljivost tega sistema ter nadaljevanju dela za začetek veljavnosti in univerzalizacijo CTBT. Jedrska poskusa, ki ju je Demokratična ljudska republika Koreja izvedla oktobra 2006, maja 2009 in februarja 2013, sta ne le pokazala, kako pomembna je splošna prepoved jedrskih poskusov, temveč tudi dodatno izpostavila potrebo po učinkovitem sistemu preverjanja, ali se ta prepoved spoštuje. Verodostojen in v celoti operativen sistem preverjanja v okviru CTBT bo mednarodni skupnosti na zanesljiv in neodvisen način omogočal zagotavljanje spoštovanja tega standarda. Podatki iz CTBTO imajo ključno vlogo tudi pri pravočasnem opozarjanju na cunamije in oceni širjenja radioaktivnih emisij po jedrski nesreči v Fukušimi marca 2011.

S podpiranjem teh projektov se krepi uresničevanje ciljev skupne zunanje in varnostne politike. Izvajanje teh zahtevnih projektov bo pomembno prispevalo k izboljšanju učinkovitih večstranskih rešitev za sedanje varnostne izzive. Pri teh projektih gre zlasti za uveljavljanje ciljev strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, vključno z nadaljnjo univerzalizacijo in krepitvijo pravil iz CTBT in sistema preverjanja v njenem okviru. Pripravljalna komisija vzpostavlja IMS, ki bo zagotovil, da nobena jedrska eksplozija ne bo ostala neopažena. Pripravljalna komisija je na temelju svojega edinstvenega strokovnega znanja s svetovno mrežo IMS AS z več kot 280 objekti v 85 državah in IDC edina organizacija, zmožna izvesti te projekte, ki se lahko financirajo edino prek izvenproračunskih prispevkov Pripravljalni komisiji.

Unija je s Skupnim ukrepom 2006/243/SZVP, Skupnim ukrepom 2007/468/SZVP in Skupnim ukrepom 2008/588/SZVP ter sklepoma 2010/461/SZVP in 2012/699/SZVP podprla vzpostavitev programa usposabljanja z e-učenjem, integrirano terensko vajo 2008 za OSI in integrirano terensko vajo 2014 (v nadaljnjem besedilu: IFE14), ocenjevanje in merjenje prisotnosti radioaktivnega ksenona, karakterizacijo in zmanjševanje emisij, tehnično pomoč in krepitev zmogljivosti, razvoj zmogljivosti za prihodnje generacije strokovnjakov CTBT, izpopolnitev modela atmosferskega prenosa (v nadaljnjem besedilu: ATM), AS, krepitev sodelovanja z znanstvenimi krogi, krepitev zmogljivosti za OSI z razvojem sistema za zaznavanje prisotnosti žlahtnih plinov ter pilotni projekt podpore udeležbi strokovnjakov iz držav v razvoju na strokovnih sestankih Pripravljalne komisije in njenih sestankih, namenjenih oblikovanju politike. Projekti na podlagi tega sklepa temeljijo na projektih iz predhodnih skupnih ukrepov in napredku, doseženem z njihovim izvajanjem. Projekti iz tega sklepa so bili pripravljeni tako, da bi bilo izključeno vsakršno morebitno prekrivanje s Sklepom 2012/699/SZVP. Nekateri od projektov iz tega sklepa vsebujejo elemente, podobne dejavnostim iz prejšnjih skupnih ukrepov, a se razlikujejo po področju uporabe ratione materiae oziroma po državah ali regijah prejemnicah, ki so jim namenjeni.

Poleg drugih prostovoljnih prispevkov in stvarnih vložkov, ki jih je od donatorjev, kot na primer od EU in držav, ki niso članice EU, institucij itd., prejela CTBTO v podporo svojim dejavnostim, bo tudi vseh devet projektov omenjenih zgoraj v podporo omenjenim dejavnostim Pripravljalne komisije izvajal in vodil njen začasni tehnični sekretariat.

II. OPIS PROJEKTOV

Sklop 1: Vzdrževanje sistema spremljanja

Ta sklop ima naslednjih šest delov:

— : Del 1 : Vzdrževanje postaj IMS AS, ki se nahajajo v državah, potrebnih pomoči — : Del 2 : Projekt karakterizacije globalnih koncentracij radioaktivnega ksenona — : Del 3 : Upravljanje vDEC in s tem povezane dejavnosti — : Del 4 : podpora za fazo 2 reinženiringa obdelave SHI pod okriljem IDC — : Del 5 : Zmanjšanje emisij ksenona — : Del 6 : povečanje poskusne pokritosti za aplikacije IDC

Del 1: Vzdrževanje postaj IMS AS, ki se nahajajo v državah, potrebnih pomoči

1. Ozadje

V okviru tega projekta naj bi še naprej zagotavljali pomoč lokalnim organom za izboljšanje obratovanja in vzdržnosti potrjenih postaj v mreži IMS AS, ki se nahajajo v državah, potrebnih pomoči.

2. Obseg projekta

Nekatere države imajo precejšnje težave pri doseganju visoke ravni kakovosti in razpoložljivosti podatkov, ki se zahteva za postaje IMS AS. Podrobne ocene posebnih lokalnih pogojev, ciljno usmerjene izboljšave infrastrukture na postajah (glede na pretekle operativne izkušnje), reševanje problema skorajšnje zastarelosti in pomoč pri sprejemanju ustreznih internih dogovorov in sporazumov v podporo delovanju in vzdrževanju bodo pripomogli k večji splošni vzdržnosti postaj in lokalnim upravljavcem postaj pomagali doseči zahtevano uspešnost postaje v prihodnje.

Naloge v okviru tega projekta bi zato med drugim obsegale nadaljnje ugotavljanje dejstev in pregled pogojev za vzdržnost zadevnih objektov v mreži AS, v katere je usmerjen ta projekt, obiske postaj, vključno s preverjanjem sistema, manjša popravila, usposabljanje upravljavcev, dodatno usposabljanje lokalnih upravljavcev postaj, nadgradnje infrastrukture in varovanja, nadgradnje rezervnih električnih sistemov in nadgradnje ali zamenjave zastarele opreme.

Poleg tega se bo v okviru tega projekta nadaljevala tudi serija namenskih obiskov pri lokalnih oblasteh v državah, ki gostijo AS, v prizadevanjih, da bi se še temeljiteje zavedali svoje odgovornosti za obratovanje in vzdrževanje objektov IMS po CTBT ter jo sprejemali, da se oceni sedanja ureditev obratovanja in vzdrževanja postaj ter da se po potrebi spodbudi vzpostavitev ali izboljšanje nacionalne podporne strukture in virov.

3. Koristi in rezultati

Ohranitev in izboljšave razpoložljivosti podatkov za AS.

Del 2: Projekt karakterizacije globalnih koncentracij radioaktivnega ksenona

1. Ozadje

Pripravljalna komisija meri radioaktivni ksenon v okolju z zelo občutljivimi sistemi, kar je pomemben del sistema preverjanja CTBT. CTBTO je s prispevkom, ki ga je prejela od Unije v kontekstu Skupnega ukrepa 2008/588/SZVP, kupila dva prenosna sistema za merjenje radioizotopov žlahtnega plina 133Xe, 135Xe, 133mXe in 131mXe. Sistema sta že bila uporabljena za merjenje koncentracij radioaktivnega ksenona v Indoneziji, na Japonskem in v Kuvajtu. V ta namen so bili sklenjeni sporazumi o sodelovanju s partnerskimi inštituti.

2. Obseg projekta

Da bi se ta merjenja nadaljevala, so potrebna sredstva za pošiljanje mobilnih sistemov za merjenje prisotnosti žlahtnih plinov na nove lokacije, ti sistemi pa morajo na posamezni lokaciji obratovati vsaj 12 mesecev, da se zajamejo sezonska nihanja.

Lokacija v Kuvajtu se nahaja sredi vrzeli v sistemih za zaznavanje prisotnosti žlahtnih plinov v okviru IMS. Prenosna postaja v Kuvajtu je zelo pomembna z vidika pokrivanja območja Perzijskega zaliva. Ker je na tej lokaciji mogoče pridobiti veliko podatkov o karakterizaciji globalnih koncentracij ksenona, je namen tega predloga najprej podaljšati obdobje merjenja v Kuvajtu prek obdobja izvajanja tega projekta.

Meritve v okviru drugega sistema bodo stekle v Manadu v Indoneziji na podlagi Sklepa 2012/699/SZVP. Podaljšanje tega merjenja bi omogočilo karakterizacijo te lokacije v celotnem 12-mesečnem ciklu in s tem v vseh sezonskih razmerah. CTBTO namerava po zaključku te naloge opraviti dodatna merjenja na območjih, kjer globalne koncentracije radioaktivnega ksenona niso povsem znane in o njih še ni pravega razumevanja. Tu so v prvi vrsti mišljene ekvatorialne lokacije v Latinski Ameriki, Aziji in Afriki.

3. Koristi in rezultati

O koristih je mogoče govoriti v smislu boljšega razumevanja nihanj pri globalnih koncentracijah žlahtnih plinov ter boljše razširjenosti mreže za spremljanje prisotnosti žlahtnih plinov. Po zaključku teh merjenj bo sistem lahko uporabljala CTBTO za nadaljnje študije koncentracij žlahtnih plinov v različnih geografskih okvirih in za rezervne sisteme in/ali sisteme usposabljanja.

Del 3: Upravljanje vDEC in s tem povezane dejavnosti

1. Ozadje

IDC ima vDEC, ki zunanjim raziskovalcem, NDC in podizvajalcem začasnega tehničnega sekretariata omogoča dostop do podatkov IMS ter produktov in programske opreme IDC. vDEC je bilo ustanovljeno s Sklepom 2010/461/SZVP.

2. Obseg projekta

Cilj je še naprej podpirati vDEC kot platformo za kolaborativne raziskave z uporabo podatkov IMS ter produktov in programske opreme IDC.

3. Koristi in rezultati

vDEC podpira raziskave in razvoj na področju napredne tehnologije za namene spremljanja na podlagi CTBT. Pri tem ponuja priložnosti za raziskave mladim znanstvenikov in inženirjem ter raziskovalcem iz manj razvitih držav, kjer je na voljo manj sredstev.

Del 4: Podpora za fazo 2 reinženiringa obdelave SHI pod okriljem IDC

1. Ozadje

Začasni tehnični sekretariat je na podlagi začetne faze, pri kateri je šlo za reinženiring določenih delov sistema obdelave SHI, in ob stvarnem vložku ZDA začel t. i. fazo 2 programa reinženiringa obdelave SHI pod okriljem IDC. Cilj tega programa je razviti celovito arhitekturo programske opreme kot usmeritev projektov v zvezi z novostmi in posodobitvami pri obstoječi programski opremi v naslednjih petih do sedmih letih. Faza 2 programa reinženiringa se dalje deli na več krajših faz v skladu s procesnim ogrodjem Rational Unified Process (v nadaljnjem besedilu: RUP) za razvoj programske opreme. Začetna faza RUP, znana tudi kot idejna faza, bi se morala končati leta 2014, ko bi bile morale biti pripravljene sistemske zahteve in dokumentacija s specifikacijami sistema. Naslednja faza RUP, izdelava, bo potekala v letu 2016 in segla še v leto 2017; zajemala bo razvoj arhitekturne zasnove programske opreme in razvoj prototipa v zadostni meri, da se zmanjšajo največja tveganja, opredeljena v zasnovi. Ključni cilj je opredelitev osnovne arhitekture programske opreme, da bi začasni tehnični sekretariat lahko dal prednost dejavnostim, povezanim z vzdrževanjem. Čeprav ima velik delež pri tem projektu stvarni vložek iz ZDA, morajo biti v ta proces nujno vključene vse države članice CTBTO. To bodo zagotavljali redni informativni sestanki za delovne skupine in strokovni sestanki.

2. Obseg projekta

Cilj je: (1) podpreti dva strokovna sestanka o inženiringu programske opreme in (2) zagotoviti pogodbene storitve/za krajši čas zaposliti za razvoj prototipa.

3. Koristi in rezultati

Cilj, ki prežema celoten projekt, je zagotoviti bolj sodoben in prilagodljiv okvir za razvoj in vzdrževanje programske opreme v naslednjih 20 letih. Iz tega bi moral iziti takšna organizacija sistema in podpore, ki se bo laže soočala s spremembami in je ne bo tako drago upravljati in vzdrževati.

Del 5: Zmanjšanje emisij ksenona

1. Ozadje

Pripravljalna komisija meri radioaktivni ksenon v okolju z zelo občutljivimi sistemi za zaznavanje prisotnosti žlahtnih plinov, kar je pomemben del sistema preverjanja CTBT. Sedanje emisije radioaktivnega ksenona iz radiofarmacevtskih proizvodnih obratov (v nadaljnjem besedilu RPFs) pomembno vplivajo na koncentracije, izmerjene na postajah, namenjenih žlahtnim plinom v okviru IMS pod okriljem CTBTO.

CTBTO je s prispevkom, ki ga je prejela od Unije v kontekstu Sklepa 2012/699/ SZVP, naročila študijo za pripravo tehnične rešitve, ki bi jo bilo mogoče uporabiti za zmanjšanje emisij radioaktivnega ksenona iz RPFs. Študijo je izvedel belgijski SCKߦCEN, ki je predvidel razvoj prototipa zajemalnega sistema, temelječega na materialu iz srebrnega zeolita, kar se je izkazalo za obetavno.

2. Obseg projekta

Zaradi podpore potekajočim prizadevanjem za zmanjšanje emisij ksenona in v smislu nadaljnjega ukrepanja na podlagi rezultatov dela, ki se navezuje na Sklep 2012/699/ SZVP, so potrebna sredstva za nadaljnji razvoj sistem zajemanja ksenona, in sicer z naslednjimi ključnimi cilji:

(a) razširitev študije na srebrnem zeolitu temelječega zajemalnega prototipa, ki jo je izdelal belgijski SCKߦCEN v kontekstu Sklepa 2012/699/ SZVP, na širši spekter delovnih pogojev, da se natančneje oceni učinkovitost sistema.

(b) Razširitev preskušanja na še druge RPFs s posebnimi študijami zasnove in demonstracijami v različnih delovnih okoljih. Nastajajoči RPF KAERI v Busanu v Koreji je primeren kandidat, ki bi lahko gostil tovrstne študije v sodelovanju z belgijskim SCKߦCEN.

(c) Oceno dolgoročnega obnašanja izbranih surovin kar zadeva odpornost proti močnemu sevanju v stvarnem okolju obratovanja. To bo izvedeno v sklopu preskušanja pod delovnimi pogoji.

(d) Z vgradnjo visoko učinkovitih sistemov za spremljanje odvodnikov v RPFs bo mogoče pridobiti visokokakovostne podatke o odvodniških izpustih ter jih posredovati CTBTO in državam podpisnicam CTBT. Sistemi za odkrivanje bodo temeljili na detektorju, ki deluje na podlagi germanija visoke čistosti, z visoko analitično zmogljivostjo za radioaktivni ksenon na različnih ravneh aktivnosti.

(e) Razvoj boljših orodij za atm za zanesljivo oceno emisij radioaktivnega ksenona iz RPFs na postajah IMS. Ta orodja bo uporabljala CTBTO, na voljo pa bodo tudi državam podpisnicam CTBT za neodvisno oceno na podlagi podatkov, pridobljenih s spremljanjem odvodnikov. To orodje bo podpiralo tudi nastavljivo konfiguracijo mreže IMS za zaznavanje prisotnosti žlahtnih plinov.

3. Koristi in rezultati

Celovit preskus sistema za zmanjšanje emisij ksenona v različnih delovnih pogojih bo podlaga za končno zasnovo konkretne tehnične rešitve za zmanjševanje emisij ksenona iz RPFs. Z izboljšano učinkovitostjo mreže IMS za zaznavanje prisotnosti žlahtnih plinov bodo države podpisnice CTBT dobile podatke, pridobljene s spremljanjem, ki bodo s stališča preverjanja v okviru CTBT vrednejši.

Del 6: Povečanje poskusne pokritosti za aplikacije IDC

1. Ozadje

Preskušanje združljivosti modulov in regresivno testiranje predstavljata ponavljajočo se, močno specializirano in zamudno nalogo v sklopu vzdrževanja aplikacij, oprtih na podatke o lastnostih valovanja in radionuklidih pod okriljem IDC. Namestitev nove različice operacijskega sistema, izdaja nove različice neke aplikacije oziroma sprememba konfiguracije obstoječe programske opreme terja obsežno preskušanje.

Ker je programska oprema precej zapletena in lahko deluje v tisočerih različnih konfiguracijah ter pogosto ne more delovati brez dostopa tako do diska kot do podatkovnih zbirk, je zapletena tudi izdelava preskusov. Večina preskušanja doslej je bila opravljena tako, da je strokovnjak s tega področja poganjal programsko opremo v običajnih konfiguracijah, pregledal rezultate in jih primerjal s prejšnjimi in pričakovanimi rezultati. Ta ročni postopek je redko mogoče ponoviti in je močno odvisen od razpoložljivosti človeških virov, pa tudi od poznavanja področja.

Da bi odpravila ta problem, je Pripravljalna komisija novembra 2013 začela projekt, s katerim naj bi opredelili in vzpostavili okvir za odprtokodno preskušanje, ki bi omogočil neprekinjeno samodejno izvajanje preskusov. Ta triletna pogodba se je začela izvajati novembra 2013, končala pa naj bi se novembra 2016. Pripravljalna komisija je za to nalogo že naročila storitve razvoja programske opreme. Sredstva Unije naj bi se uporabila za zadnjo neobvezno podaljšanje te veljavne pogodbe, in sicer v obdobju od januarja do novembra 2016. Okvir za neprekinjeno samodejno preskušanje (v nadaljnjem besedilu: CATS) naj bi tudi olajšal ustvarjanje in vzdrževanje serije preskusov ter pripomogel k razvoju začetnega sklopa integracijskih preskusov komponent za samodejno obdelavo valovnih oblik.

Projekt trenutno napreduje po načrtih. Dokument o potrebah sistema je bil dokončan in določena sta bila odprtokodna programska paketa (Jenkins in FitNesse), ki skupaj izpolnjujeta zahteve Pripravljalne komisije.

2. Obseg projekta

S tem projektom naj bi kot nadgradnjo izvajanja CATS povečali kodno pokritost ter v ta namen razvili preskuse modulov ter regresijske in integracijske preskuse zlasti na področju omrežne obdelave valovnih oblik, programske opreme za preverjanje radionuklidov ter razširjanja proizvodov in podatkov.

3. Koristi in rezultati

To delo bo pripomoglo k uvedbi ponovljivih postopkov za nadzor nad kakovostjo in k večji učinkovitosti operacij nameščanja programske opreme IDC, s čimer bo prispevalo h kakovostnejši programski opremi za samodejno preverjanje valovnih oblik in radionuklidov ter posledično boljšim storitvam za države članice CTBTO, zlasti pri razširjanju podatkov, proizvodov in programske opreme.

Sklop 2: Izboljšave strojne in programske opreme za sistem OSI MSIR

1. Ozadje

MSIR, ki ga je razvil začasni tehnični sekretariat s finančno podporo na podlagi Sklepa 2012/699/SZVP, dopolnjen pa je bil tudi s stvarnim vložkom za IFE14, je zmožen pridobivanja spektralnih informacij z zračne platforme v razponu od vidnega do termično infrardečega območja. Sistem je sestavljen iz senzorjev na stabilizirani podlagi, podpornih instrumentov ter procesnih orodij za pridobivanje informacij, ki so pomembne za OSI.

Nadalje, elementi sistema, vključno s programsko opremo za načrtovanje misij, inercialno merilno enoto, sistemskim nadzornikom, pomožnim pilotnim in operaterskim navigacijskim sistemom in videokamero, so bili integrirani in preskušeni v okviru sistema začasnega tehničnega sekretariata z gama spektrometrijo v zraku, ki omogoča pridobivanje podatkov vzdolž vnaprej določenih zračnih linij. Ti elementi so na voljo tudi za druge letalske operacije v okviru OSI, vključno z začetnimi preleti in magnetnimi raziskavami iz zraka.

2. Obseg projekta

Namen projekta je povečanje zmogljivosti sistema MSIR ter posledično izboljšanje sposobnosti inšpekcijske ekipe za odkrivanje lastnosti, ki so pomembne za OSI. Sistem MSIR je po zasnovi modularen, zato mu je mogoče dodajati dodatne elemente, če so za to na voljo sredstva. S preskušanjem, ki ga je opravil začasni tehnični sekretariat, se je pokazala vrednost drugih MSIR senzorjev, ki bi dopolnili nabor senzorjev v obstoječem sistemu. Cilj tega predloga je dopolnitev sistema z dodatnimi posebnimi senzorji.

(a) Multispektralni senzorski instrument.

S preskušanjem sistema– stvarnega vložka, ki ga je opravil začasni tehnični sekretariat, se je pokazala vrednost pridobivanja podatkov po razločenih spektralnih pasovih tako v bližnjem infrardečem kot tudi v kratkovalovnem infrardečem območju. Poleg tega so udeleženci dveh strokovnih sestankov leta 2011 in 2012 o OSI poudarili, da je zmožnost odkrivanja v tem delu spektra ključna zahteva za sistem MSIR v zraku. Zato je ta element bistven element predloga.

Strojne opreme, pridobljene kot stvarni vložek, ki je bila uporabljena med IFE14, si začasni tehnični sekretariat ne more izposoditi za daljši čas, saj se takšne naprave uporabljajo skoraj nepretrgoma vse leto in je zato kaj malo verjetno, da bi mu podobno napravo lahko na podlagi ustrezne pogodbe posodila kaka država podpisnica CTBT. Del predloga je zato nakup nespecializiranega multispektralnega instrumenta, ki bo popolnoma integriran z obstoječimi komponentami, s katerim bo mogoče odkrivati lastnosti, pomembne za OSI, v bližnjem infrardečem ter v kratkovalovnem infrardečem spektru.

(b) Instrument za merjenje razdalje.

Kot se je izkazalo med različnimi preskusi na terenu, je instrument za lasersko merjenje razdalje s funkcijo skeniranja, ki je nameščen na zračni platformi, zelo koristen za inšpekcijsko ekipo. Sistem MSIR trenutno nima zmogljivosti za pridobivanje podatkov o terenu, vendar bi take podatke z lahkoto pridobival, če bi mu dodali instrument za lasersko merjenje razdalje s skenerjem. Takšen instrument bi:

— omogočil hitro generiranje podatkov o površini in nadmorski višini terena, ki lahko razkrijejo lastnosti, pomembne za OSI, a jih zakriva rastlinje,

— olajšal popravljanje drugih podatkov, pridobljenih z MSIR, ter poenostavil generiranje ortorektificiranih podob,

— omogočil generiranje tridimenzionalnih modelov, ki bodo nadalje olajšali odločanje inšpekcijske ekipe med OSI, hkrati pa bodo v podporo pri načrtovanju misij.

S takim sistemom bi lahko tako podprli sistem MSIR, poleg tega pa bi ga lahko uporabili tudi kot pomožni element radionavigacijskega sistema, ki bi zagotavljal natančne podatke o terenu, s katerimi bi lahko popravili podatke gama, pridobljene med preleti. Tak instrument bi bil še posebej koristen na goratem območju (na kakršnem je bila opravljena IFE14).

3. Koristi in rezultati

Učinkovitejši in uporabnejši sistem MSIR bo izboljšal delo inšpektorjev med inšpekcijo na kraju samem, s čimer bodo posledično podprte tudi politike Unije ter njena odločenost, da je treba poskrbeti, da bo CTBT začela veljati. Poleg tega bi bilo s tem projektom mogoče dopolniti in še okrepiti industrijo zračnih senzorjev v Evropi. V Uniji je več podjetij s proizvodnjo na tem področju.

Sklop 3: Ozaveščanje in razvoj dejavnosti na ravni posameznih držav

Projekt je sestavljen iz naslednjih dveh delov:

Del 1 : usposabljanje in delavnice v Jugovzhodni Aziji, na Pacifiku in Daljnem vzhodu ter na Bližnjem vzhodu in v Južni Aziji, vzdrževanje sistema razvoja zmogljivosti ter navezovanje stikov z znanstveniki, oblikovalci politik in diplomati Del 2 : razširjeni sveženj NDC-in-a-box

Del 1: usposabljanje in delavnice v Jugovzhodni Aziji, na Pacifiku in Daljnem vzhodu ter na Bližnjem vzhodu in v Južni Aziji, vzdrževanje sistema razvoja zmogljivosti ter navezovanje stikov z znanstveniki, oblikovalci politik in diplomati

1. Ozadje

Začasni tehnični sekretariat si uspešno prizadeva za razvoj zmogljivosti, saj sistematično zagotavlja podporo NDC in uporabnikom z dovoljenjem v afriški, latinskoameriški in karibski ter vzhodnoevropski regiji, pa tudi v delih Jugovzhodne Azije, Pacifika in Daljnega vzhoda. Pozitivne rezultate, ki so bili doseženi, je znatno okrepila podpora Unije. Logično bi bilo, da bi to izgradnjo zmogljivosti na državni ravni razširili na več držav iz Jugovzhodne Azije, Pacifika in Daljnega vzhoda ter Bližnjega vzhoda in Južne Azije. Poleg tega so sistemi za krepitev zmogljivosti, ki so bili nameščeni v več državah (40 sistemov, za 20 pa se instalacije pripravljajo) ključni za vzdrževanje zmogljivosti, vendar pa se velikokrat srečujejo s tehničnim težavami, ki so pogosto posledica neugodnih lokalnih podnebnih razmer ali slabe lokalne infrastrukture. Te sisteme je treba do določene mere vzdrževati, če želimo, da bi se pokazale vse koristi krepitve zmogljivosti na ravni posameznih držav. Izmenjave s Pripravljalno komisijo na strokovni ravni so ključne za ohranjanje politične podpore in tehničnega strokovnega znanja za vse vidike CTBT. Vrsta rednih konferenc ter dogodkov za ozaveščanje akademskih, diplomatskih in znanstvenih krogov (kot so na primer znanstveno-tehnološka konferenca v okviru CTBT na vsaki dve leti, regionalne delavnice in konference v okviru CTBT, tečaji s področja javnega reda v okviru CTBT ter delavnice, namenjene sodelovanju med znanstveniki) je pripomogla h krepitvi in ohranjanju zaupanja v sistem preverjanja, in osvetlitvi pomena CTBT kot enega od temeljev svetovne ureditve neširjenja orožja in razoroževanja. S temi dejavnostmi je mogoče k delovanju pritegniti tudi države, naštete v Prilogi 2, ki CTBT niso ratificirale, ter tako prispevati k začetku veljavnosti CTBT.

2. Obseg projekta

Ta podprojekt je nadgradnja prejšnjih prizadevanj, da bi s podpiranjem usposabljanj in delavnic v državah iz Jugovzhodne Azije, Pacifika in Daljne Azije ter Bližnjega vzhoda in Južne Azije izboljšali tehnične zmogljivosti na ravni posameznih držav ter države iz teh regij spodbudili k dejavni udeležbi pri CTBT. Posebna pozornost je posvečena usposabljanju analitikov radionuklidov na podlagi programske opreme, ki je bila svežnju NDC-in-a-box dodana leta 2013. Ti dve regiji bosta deležni ustrezne pozornosti, ko se bodo izbirali prejemniki dejavnosti v okviru devetega projekta v zvezi z razširjenim svežnjem programske opreme NDC-in-a-box in SeisComp3 kot njegovim ključnim elementom. Eden glavnih ciljev pri tem je podpreti države podpisnice CTBT pri vključevanju obdelave podatkov v okviru mreže IMS v nacionalne in regionalne seizmične mreže ter združevanju običajnih rutinskih operacij, kot je spremljanje lokalne in regionalne potresne nevarnosti, s spremljanjem jedrskih eksplozij, ki ga opravljajo ustanove, v katerih delujejo NDC. Ta podprojekt bomo skušali povezati z drugima podprojektoma iz tega predloga, na primer z uporabo ustreznega skupnega gradiva za usposabljanje in delavnice ter zbiranjem spoznanj, pridobljenih na ravni posamezne države.

Izboljšali bomo tehnično pomoč za sisteme za izgradnjo zmogljivosti, ki se dejansko uporabljajo na ravni posamezne države, vendar niso uspešni zaradi manjših tehničnih ovir, pri čemer bomo med drugim zagotovili ustrezno dostopnost interneta.

Ta podprojekt bo tudi izboljšal poznavanje in razumevanje CTBT v akademski skupnosti ter med oblikovalci politik in nosilci odločanja, zlasti v državah, naštetih v Prilogi 2 k CTBT, ki pa niso ratificirale CTBT, ter v ta namen organizirati tečaje in programe usposabljanja o vprašanjih CTBT, zlasti o znanstvenih in tehničnih vidikih CTBT. Posebna pozornost bo v skladu s strategijami začasnega tehničnega sekretariata za zagotovitev začetka veljavnosti in splošno veljavnost CTBT namenjena državam v razvoju in državam, ki so naštete v Prilogi 2 k CTBT, ki pa niso ratificirale CTBT.

3. Koristi in rezultati

Dejavnosti so v skladu s cilji Unije za spodbujanje večje svetovne varnosti prek povečanja poznavanja in razumevanja CTBT ter krepitve Skupnega stališča 2003/805/SZVP ter okrepljenega ozaveščanja držav, naštetih v Prilogi 2 k CTBT, krepitve zmogljivosti na ravni posameznih držav, vključno z dejavnostmi v državah iz Jugovzhodne Azije, Pacifika, Daljnega vzhoda ter Bližnjega vzhoda in Južne Azije.

Del 2: Razširjeni sveženj NDC-in-a-box

1. Ozadje

V letu 2013 je začela Pripravljalna komisija sveženj NDC-in-a-box, ki je trenutno na voljo, nadgrajevati z dodatno programsko opremo, ki uporabnikom omogoča, da podatke iz mreže IMS lažje združijo s podatki lokalnih in nacionalnih postaj ter znatno izboljšajo zmogljivosti NDC za obdelavo podatkov. V okviru teh prizadevanj je bil decembra 2013 podpisan licenčni sporazum z nemškim raziskovalnim centrom Helmholtz-Centre Potsdam GFZ, tako da je Pripravljalna komisija med uporabnike z dovoljenjem v okviru ponudbe NDC-in-a-Box lahko razdelila programsko opremo SeisComp3, ki jo lahko uporabljajo za obdelavo in analiziranje podatkov iz IMS. Razvita je bila programska oprema za prvo izdajo razširjenega svežnja NDC-in-a-Box za alfa poskusne uporabnike in že se preskušajo svežnji NDC. Predstavniki NDC so razširjeni sveženj NDC-in-a-Box obravnavali na sejah o DPSS, ki so bile del delavnice o NDC med 12. in 16. majem 2014 na Dunaju, in takrat so tudi določili podrobnejše zahteve ter ugotovili, da je sveženj sprejemljiv. Ti predstavniki NDC bodo imeli ob koncu projekta priložnost, da kot alfa poskusni uporabniki preskusijo novo programsko opremo v svojih središčih. Države članice CTBTO so pokazale izjemno zanimanje za opredelitev zahtev in preskušanje, in sicer kljub temu, da predstavniki NDC, ki sodelujejo v projektu, zanj porabijo precej časa in zadevno opremo.

2. Obseg projekta

V okviru tega podprojekta bo usklajen tudi novi razširjeni sveženj NDC-in-a-box, da bi ga NDC laže prevzela ter da bi bila zagotovljena skladnost z reinženiringom programske opreme IDC. Projekt je sestavljen iz naslednjih delov: (a) uporaba povratnih informacij, prejetih med alfa preskušanjem, za odpravljanje ugotovljenih težav in manjše izboljšave programske opreme, v skladu z željami alfa poskusnih uporabnikov. Rezultat tega dela naj bi bila prva uradna izdaja razširjenega svežnja NDC-in-a-Box ter (b) odziv na potrebe po usposabljanju med NDC, zlasti o novo razvitih orodjih, ki bodo vključena v razširjeni sveženj NDC-in-a-Box, in o svežnju SeisComp3. V ta namen bosta organizirani usposabljanji za analitike valovnih oblik NDC in usposabljanji za SeisComp3, v NDC, ki bodo potrebovala podporo na svoji lokaciji, pa bodo odposlane misije strokovnjakov na terenu.

3. Koristi in rezultati

Dejavnosti so v skladu s cilji Unije za spodbujanje večje svetovne varnosti prek povečanja poznavanja in razumevanje CTBT ter krepitve Skupnega stališča 2003/805/SZVP ter okrepljenega ozaveščanja držav, naštetih v Prilogi 2 k CTBT, krepitve zmogljivosti na ravni posameznih držav, vključno z vzdrževanjem sistemov za izgradnjo zmogljivosti, ter širšega sprejemanja programske opreme NDC-in-a-Box.

III. TRAJANJE

Projekti se skupno predvidoma izvajajo 24 mesecev.

IV. UPRAVIČENKE

Upravičenke do projektov, ki bodo podprti na podlagi tega sklepa, so vse države podpisnice CTBT in Pripravljalna komisija.

V. IZVAJALEC

Strokovno izvajanje projektov bo zaupano Pripravljalni komisiji. Projekte bodo neposredno izvajali osebje Pripravljalne komisije, strokovnjaki iz držav podpisnic CTBT in zunanji izvajalci. Načrtuje se poraba sredstev za sklenitev pogodbe s svetovalcem za vodenje projektov, ki bo Pripravljalni komisiji pomagal pri izvajanju tega sklepa, izpolnjevanju obveznosti poročanja v celotnem obdobju izvajanja, vključno s pripravo končnega opisnega poročila in končnega finančnega poročila, vodil arhiv vse dokumentacije, povezane s tem sklepom, zlasti zaradi morebitnih misij preverjanja, zagotavljal prepoznavnost Unije z vseh vidikov ter skladnost vseh dejavnosti v zvezi s financami, pravnimi zadevami in javnimi naročili s sporazumom o financiranju iz člena 3(3) tega sklepa ter skrbel, da bodo vse informacije, tudi tiste o proračunu, popolne, točne in pravočasno posredovane.

Izvajanje projektov bo skladno z okvirnim finančnim in upravnim sporazumom ter sporazumom o financiranju iz člena 3(3) tega sklepa, ki ga bosta sklenili Evropska komisija in Pripravljalna komisija.

VI. UDELEŽENE TRETJE OSEBE

Strokovnjaki iz Pripravljalne komisije in držav podpisnic CTBT se lahko štejejo za udeležene tretje osebe. Ravnali bodo v skladu s standardnimi pravili delovanja za strokovnjake Pripravljalne komisije.