ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP v letu 2007 povečala za 3,5 %, leta 2008 upočasnila in nato pospešila ter do konca programskega obdobja dosegla 3,4 %. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti za leto 2007. Napovedi rasti BDP za obdobje 2008–2010 se zdijo ugodne in sicer pretežno zaradi visokega prispevka neto izvoza, ki se načrtuje za zadnja leta programskega obdobja. S tem povezano izboljšanje pri saldu izvoza in uvoza proizvodov in storitev v višini 3,3 odstotne točke BDP do leta 2010, ki je napovedano v programu, se zdi optimistično.

Napovedi programa glede inflacije se zdijo realistične in so v skladu z napovedmi služb Komisije iz jeseni 2007. Vendar bi morebitno nadaljnje zviševanje plač v javnem sektorju, ki lahko povzroči, da bi plače rasle veliko bolj kot produktivnost, lahko privedlo do manj ugodnega razvoja konkurenčnosti malteškega gospodarstva kot predvideva program za stabilnost.
3.

Obsevani gorivni elementi in trdni radioaktivni odpadki z nizko stopnjo radioaktivnosti bodo shranjeni na kraju samem pred prevozom na drugo mesto za predelavo ali odlaganje v obratih znotraj Združenega kraljestva. Trdni radioaktivni odpadki s srednjo stopnjo radioaktivnosti bodo shranjeni na kraju samem, dokler vlada ne bo sprejela odločitev v zvezi z izbiro dolgoročne rešitve skladiščenja. Trdni neradioaktivni odpadki ali odpadne snovi, ki ustrezajo stopnji opustitve nadzora, bodo oproščeni regulativnega nadzora in odstranjeni kot običajni odpadki ali ponovno uporabljeni ali reciklirani. To bo opravljeno v skladu z merili temeljnih varnostnih standardov (Direktiva Sveta 96/29/Euratom).
(4)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je postopno izboljšanje proračunskega stanja in uravnotežen proračun do leta 2010. Po poslabšanju za skoraj 1,5 odstotne točke BDP v letih 2006 in 2007 bodo potrebni precejšnji napori na področju konsolidacije, da bi dosegli ta cilj. Načrtovana prilagoditev v letih 2008 in 2009 je za ugotovljeni in primarni saldo identična, tj. 0,4 oziroma 0,5 odstotne točke BDP. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo so načrtovani proračunski cilji bolj strogi, vendar je prilagoditev predvidena za konec programa ob bolj ugodnem makroekonomskem scenariju. Po precejšnjem zrahljanju deleža odhodkov v razmerju do BDP v letu 2007 program v obdobju 2008-2009 predvideva konsolidacijo proračuna s povečanjem deleža prihodkov v razmerju do BDP za 0,4 odstotne točke letno in na splošno konstantnem deležu odhodkov v razmerju do BDP. Delež prihodkov v razmerju do BDP naj bi se povečal v glavnem zaradi višjih „drugih “prihodkov, kar predstavlja večji priliv sredstev EU. Skladno s tem se povečuje delež odhodkov za bruto povečanje trajnih sredstev, kar se bo po letu 2007 bolj ali manj izravnalo z zmanjšanjem „drugih “odhodkov (h katerim se v programu šteje tudi del odhodkov gospodinjstev) za 0,75 odstotne točke v letu 2008 in zmanjšanjem socialnih transferjev za 0,5 odstotne točke v letu 2009.
SL Uradni list Evropske unije C 311/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 20. decembra 2007

o spremembi načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz jedrske elektrarne Penly v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(2007/C 311/01)

Evropska komisija je 6. julija 2007 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od francoske vlade prejela splošne podatke v zvezi s spremembo načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz jedrske elektrarne Penly.

Na podlagi teh podatkov in po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1) Razdalja med obratom in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Združenega kraljestva, je 106 km.

2) Načrtovana sprememba bo povzročila splošno zmanjšanje omejitev za izpust plinastih in tekočih snovi, razen za tekoči tritij, za katerega je predvideno povečanje.

3) Pri običajnem obratovanju načrtovane spremembe ne bodo povzročile izpostavljenosti, ki bi lahko vplivale na zdravje prebivalstva v drugih državah članicah.

4) V primeru nenačrtovanih izpustov tekočih radioaktivnih snovi zaradi nesreče vrste in razsežnosti, kakršne navajajo prvotni splošni podatki, načrtovana sprememba v sistemu upravljanja porabe goriva ne bo vplivala na odmerke v drugih državah članicah, ki bi lahko vplivali na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje spremenjenega načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki iz jedrske elektrarne Penly pri običajnem obratovanju in v primeru nesreče vrste in razsežnosti, predvidenih v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
(5)

Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se bo po pričakovanjih leta 2007 zmanjšal za približno polovico odstotne točke BDP, leta 2008 stabiliziral, leta 2009 pa povečal za približno polovico odstotne točke BDP. Srednjeročni cilj tega programa za stabilnost je, podobno kot cilj v prejšnji posodobljeni različici, strukturni primanjkljaj v višini od 0,5 % do 1 % BDP, ki naj bi ga ohranjali skozi celotno programsko obdobje. Glede na to, da je spodnja meja srednjeročnega cilja enaka najnižjemu merilu (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1 % BDP), bi se moral ob uresničitvi srednjeročnega cilja izpolniti tudi cilj, da se zagotovi varnostna rezerva za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, ter ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno potencialno povprečno rast.
SL Uradni list Evropske unije C 90/30

Osnutek obvestila za osebe, subjekte in organe, ki jih je Svet vključil na seznam oseb, subjektov in organov, za katere velja člen 7(2) Uredbe Sveta (ES) 423/2007 (Priloga V)

(2007/C 90/11)

Osebam, subjektom in organom, navedenim na seznamu iz Priloge k Sklepu Sveta 2007/242/ES z dne 23. aprila 2007, sporočamo naslednje (1):

Svet Evropske unije je ugotovil, da osebe, subjekti in organi, ki so na zgoraj navedenem seznamu, izpolnjujejo merila iz člena 7(2) Uredbe Sveta (ES) 423/2007 z dne 19. aprila 2007 o omejevalnih ukrepih proti Iranu (2) in so bili torej na podlagi zgoraj omenjenega sklepa vključeni v Prilogo V k tej uredbi. Ta uredba določa, da se zamrznejo vsakršna denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri, ki pripadajo zadevnim osebam, subjektom ali organom, ter da se tem ne smejo dati v razpolaganje, bodisi neposredno ali posredno, nobena denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri.

Zadevne osebe, subjekte in organe je treba opozoriti, da lahko pri pristojnem organu zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kakor je navedeno na spletnih mestih v Prilogi III k Uredbi, vložijo prošnjo za pridobitev dovoljenja glede uporabe zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali posebna plačila (glej člene 8, 9 in 10 Uredbe).

Prav tako lahko osebe, subjekti in organi Svetu skupaj z dokazili predložijo zahtevek, da se sklep o njihovi vključitvi na zgornji seznam ponovno preuči.

Vsak tovrstni zahtevek je treba poslati na naslednji naslov: Svet Evropske unije, Generalni sekretariat, Rue de la Loi 175, B-1048 Bruselj.

Obenem je treba opozoriti, da je vsaki zadevni osebi, subjektu oziroma organu omogočeno, da v skladu s pogoji iz člena 230(4) in (5) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti pri Sodišču prve stopnje izpodbija sklep Sveta.

(1) UL L 106, 24.4.2007, str. 51.

(2) UL L 103, 20.4.2007, str. 1.
(7)

Dopolnitev programa predvideva, da bo primanjkljaj s tik nad 3 % BDP v proračunskem letu 2005/2006 padel pod referenčno vrednost v višini 3 % v letu 2006/2007. Potem naj bi se primanjkljaj predvidoma do leta 2010/2011 zmanjšal na raven 1,5 % BDP. Javnofinančni primarni saldo, ocenjen na primanjkljaj v višini 1,0 % BDP v letu 2005/2006, naj bi bil v letu 2008/2009 spet v ravnovesju in do leta 2010/2011 naj bi nastal presežek v višini 0,5 % BDP. Izboljšanje nominalnega salda naj bi v glavnem temeljilo na okrepitvi prihodkov, deloma zaradi predvidenega cikličnega okrevanja gospodarstva, deloma pa zaradi povečanega deleža davkov v razmerju do BDP. Dopolnjen program predvideva majhno diskrecijsko zmanjševanje davčnih prihodkov v letih 2006/07 in 2007/08, ki naj bi bilo trajno. Delež odhodkov naj bi se predvidoma zviševal do leta 2007/2008 zaradi načrtovanega povečanja javnih naložb in odhodkov za javne storitve. Neto naložbe javnega sektorja (vključno s kapitalsko podporo za zasebni sektor) naj bi se po načrtih zvišale z 1,6 % BDP v letu 2004/2005 na 2,25 % BDP do leta 2006/2007 in potem ostale nespremenjene v razmerju do BDP. Rast tekočih odhodkov naj bi se po načrtih po letu 2007/2008 znatno upočasnila. Zato naj bi se primanjkljaj do leta 2008/2009 predvidoma v celoti uporabil za financiranje javnih naložb. V primerjavi z dopolnitvijo iz leta 2004 so bile projekcije primanjkljaja za leti 2005/2006 in 2006/2007 v skladu z gospodarskim razvojem popravljene navzgor, čeprav se v srednjeročnem obdobju približajo profilu iz prejšnje dopolnitve.
(4)

Tveganja, ki se navezujejo na proračunske projekcije, se zdijo na splošno uravnotežena. Po eni strani se zdi napoved prihodkov verjetna in vključitev rezerv za nepredvidene izdatke v projekcijah za leti 2006 in 2007 bi lahko pomenila, da bi bil rezultat lahko boljši od predvidenega. Kar zadeva izdatke, je Irska nedavno pokazala tudi spodbuden napredek pri upoštevanju ciljnih stopenj izdatkov, kar kaže na to, da so se nedavni ukrepi za okrepitev nadzora nad porabo izkazali za učinkovite. Po drugi strani pa obstaja tveganje, da bi bil lahko primanjkljaj višji od objavljenega. Zlasti stopnja rasti porabe se zdi nekoliko omejena v poznejših letih programa.
1.

Načrtovane spremembe se nanašajo na zgradbo 131X, v kateri bo obrat Pamela preoblikovan v večnamensko enoto za predelavo in obdelavo srednje- in visokoradioaktivnih odpadkov, ki vsebujejo radioaktivnost alfa. S spremenjeno zgradbo Pamela bodo nastajali samo plinasti izpusti, speljani v glavni odvodnik 120X. Za izpuste iz zgradbe Pamela so predvidene posebne omejitve za izpust. Vendar obstoječe zakonske omejitve za izpuste iz glavnega odvodnika 120X ne bodo spremenjene.
SL Uradni list Evropske unije C 293/40

MNENJE KOMISIJE

z dne 24. novembra 2005

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih zaradi sprememb na lokaciji Jedrske elektrarne Temelin v Češki republiki, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(2005/C 293/08)

(Besedilo v češkem jeziku je edino verodostojno)

Dne 23. marca 2005 je Evropska komisija v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od Vlade Češke republike prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih zaradi sprememb na lokaciji Jedrske elektrarne Temelin.

Komisija je na podlagi teh splošnih podatkov upoštevala, da je skladiščni objekt za obsevano gorivo, ki je nastal zaradi teh sprememb, v glavnem namenjen skladiščenju izrabljenega jedrskega goriva, ki ga bo proizvedla Jedrska elektrarna Temelin v času 30-letnega delovanja in da bo obdobje skladiščenja omejeno na približno 60 let. Po posvetovanju s skupino izvedencev je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med elektrarno in najbližjimi državami članicami, v tem primeru Avstrijo in Nemčijo, je približno 45 km.

2. Med običajnim obratovanjem predvidene spremembe ne bodo povzročile izpostavljenosti, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika za prebivalstvo drugih držav članic.

3. V primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, predvidene spremembe ne bodo povzročile izpostavljenosti, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika za prebivalstvo drugih držav članic.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki, nastalih zaradi sprememb na lokaciji Jedrske elektrarne Temelin v Češki republiki, med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, ne bi povzročilo radioaktivnega onesnaženja, ki bi znatno vplivalo na zdravje prebivalcev, vodo, tla ali ozračje v drugi državi članici.
Danska se je zavezala, da bo do leta 2030 dosegla cilj glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 70 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, do leta 2028 pa naj bi postopno opustila premog. Za doseganje teh ambicioznih ciljev so v danskem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu predvidene znatne naložbe v dodatne zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ter v energijsko učinkovitost. Poenostavljeni in hitrejši postopki za izdajo dovoljenj bi lahko spodbudili pospešitev uvajanja obnovljivih virov energije in obnovljivega vodika. Danska se je zavezala, da bo povečala zmogljivosti za proizvodnjo obnovljive energije v vetrnih elektrarnah na morju, vendar so potrebne dodatne naložbe v omrežja za prenos energije, da bi se lahko zagotovila učinkovita uporaba vse večjega deleža energije iz obnovljivih virov. Naložbe v energetske in elektroenergetske povezave, vključno s hibridnimi sredstvi na morju, bi znatno povečale zanesljivost oskrbe z energijo in možnost prilagajanja regionalnim razlikam, tudi z vidika ruske invazije v Ukrajini. Skupna energetska odvisnost Danske od uvoza ruskih fosilnih goriv znaša 21,1 % (povprečje Unije: 24,4 %), pri čemer so zajete sekundarne odvisnosti z upoštevanjem celotnega ponovnega uvoza na podlagi ustreznih predpostavk. Odvisnost od fosilnih goriv iz Rusije v skupni mešanici energijskih virov je bila na Danskem v letu 2020 za nafto nižja od povprečja Unije (12 % v primerjavi s 36,5 %, kolikor je bilo povprečje Unije).

Odvisnost je bila višja za premog (97 % v primerjavi z 19,3 %, kolikor je znašalo povprečje Unije), vendar pa je delež premoga v mešanici energijskih virov Danske majhen (4,3 %). V mešanici energijskih virov na Danskem je delež zemeljskega plina 12,8 % in čeprav država ruskega plina ne uvaža neposredno za domačo uporabo, njena odvisnost od uvoza plina iz Nemčije pomeni znatno sekundarno odvisnost, ki je višja od povprečja Unije: 65 % plina, ki je porabljen na domačem trgu, je uvoženega iz Rusije, medtem ko povprečje Unije znaša 41,1 %. Glede na podatke za leto 2020 (18) je odvisnost Danske od uvoza ruskega nafte in plina še vedno precejšnja, vendar naj bi bila ta odvisnost odpravljena v letu 2023, ko bo končana prenova obstoječega nahajališča v Severnem morju, za Dansko pa se pričakuje, da bo znova postala neto izvoznica plina. Pospešitev tekočih projektov medsebojnega povezovanja lahko spodbudi tudi diverzifikacijo oskrbe z energijo. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Prizadevanja Danske glede energijske učinkovitosti bi se lahko nadalje okrepila z ustreznimi dodatnimi naložbami v razogljičenje industrije, storitev, zasebnih stanovanj in prometa. Da bi se Danska uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja obnovljivih virov in energijske učinkovitosti.
Estonija trenutno uvaža omejen delež svoje energije za proizvodnjo električne energije in toplote, vendar ostaja glede majhnega deleža plina (8 %) in glede rafiniranih naftnih proizvodov v svoji mešanici energijskih virov v veliki meri odvisna od uvoza iz Rusije (19). Poleg nadaljnje postopne opustitve uporabe naftnega skrilavca kot vira energije mora Estonija povečati energijsko učinkovitost, nadgraditi svojo energetsko infrastrukturo (tudi omrežje električne energije) in zagotoviti dovolj zmogljive energetske povezave, tudi čezmejne s sosednjimi državami članicami. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Finska je 20. maja 2022 podpisala desetletno zakupno pogodbo za plavajoči terminal za utekočinjeni zemeljski plin (UZP), Estonija pa je sklenila sporazum o sodelovanju z družbo Gasgrid Finland za dostop do njega. Dokončanje tekoče sinhronizacije s celinskim električnim omrežjem Unije, zagotavljanje zadostne zmogljivosti za medsebojne povezave s sosednjimi državami članicami in izvajanje skupnih projektov na področju obnovljivih virov energije bi moralo ostati prednostna naloga politike.

Nadaljnjo diverzifikacijo energetskih virov – tudi v prometu – in pospešitev proizvodnje energije iz obnovljivih virov bi bilo mogoče doseči z odpravo nefinančnih ovir za načrtovanje naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in za izdajanje dovoljenj zanje ter s povečanjem zmogljivosti za trajnostno proizvodnjo biometana in pospešenim uvajanjem rešitev, ki temeljijo na vodiku, pa tudi zagotavljanjem trajnostne valorizacije biomase. Elektrifikacija glavnih železniških prog s podporo sredstev Unije je že v fazi načrtovanja oziroma poteka, vendar bi elektrifikacija celotnega omrežja prispevala k hitrejšemu razogljičenju prometa. Že tako visoke emisije toplogrednih plinov v cestnem prometu so se v zadnjih letih še naprej povečevale zaradi intenzivne uporabe vozil z večinoma visoko porabo goriva. Estonija je ena od redkih držav članic, ki ne zaračunavajo letnih davkov na cestna vozila, kot so osebna vozila in lahka tovorna vozila. Sprejemanje ukrepov za spodbujanje obnove voznega parka v smislu nadomestitve starejših vozil z vozili, ki manj onesnažujejo, bi pripomoglo k prehodu na okolju prijaznejše načine prevoza. Po potrebi bi se z ustreznimi zaščitnimi ukrepi lahko ublažil učinek na lastnike avtomobilov z nizkimi dohodki. Poraba energije bi se lahko zmanjšala z energetsko učinkovito prenovo stavb s celostnim pristopom, vključno z napravami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ter kombiniranimi sistemi za ogrevanje in električno energijo. Za dosego ciljev svežnja „Pripravljeni na 55“ bo treba dodatno okrepiti prizadevanja za zmanjšanje toplogrednih plinov, za večjo uporabo energije iz obnovljivih virov ter za energijsko učinkovitost.
Spremembe okvira davčne politike Grčije na podlagi reform, izvedenih v okviru načrta za okrevanje in odpornost, bi lahko pomagale pri obravnavi naložbene vrzeli. Natančneje, z uvedbo širšega sistema za vnaprejšnja davčna stališča bi se lahko okrepili pravna varnost za vlagatelje in sedanja prizadevanja za poenostavitev davčnega sistema. Poleg tega bi se lahko na podlagi dobrih praks drugih držav članic s pregledom obstoječega letnega pavšalnega davka za samozaposlene (poleg dohodnine) izboljšala struktura davčne obremenitve samozaposlenih, spodbujalo prostovoljno izpolnjevanje davčnih obveznosti ter podprle naložbe. Grčija še naprej sprejema ukrepe za posodobitev javne uprave, vendar je njena splošna uspešnost še vedno nizka, kar je deloma posledica težav s privabljanjem in ohranjanjem visoko usposobljenega osebja. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe za izboljšanje učinkovitosti javne uprave s posebnim poudarkom na izboljšanju njenih digitalnih storitev. Poleg ukrepov iz načrta za okrevanje in odpornost Grčija napreduje pri vzpostavljanju integriranega sistema upravljanja človeških virov, pri čemer je že uvedla digitalne organizacijske sheme za subjekte javnega sektorja in opise za vsa delovna mesta. To bo predvidoma olajšalo razporejanje virov v skladu z opredeljenimi in prednostno razvrščenimi potrebami. Medtem ko je število stalnih uradnikov zaradi pravila „eden noter, eden ven“ pri zaposlovanju, ki se še vedno uporablja, na splošno stabilno, se je število začasnih uslužbencev od leta 2018 močno povečalo, in sicer za skoraj 25 %. Povečanje obsega javne uprave bi lahko izničilo ukrepe, sprejete za približanje plačne mase Grčije (v primerjavi z BDP) povprečju Unije. Poleg fiskalnega tveganja bi to lahko zmanjšalo integriteto novega izbirnega postopka, uvedenega za stalne javne uslužbence, saj izbirni postopek za začasna delovna mesta ni tako temeljit kot za stalna. Z nadaljnjo uporabo pravila „eden noter, eden ven“ pri zaposlovanju stalnih uslužbencev, ki je bilo dopolnjeno z določitvijo zgornje meje za začasne uslužbence, ki se uporablja od leta 2022, je vzpostavljen splošen okvir za okrepitev osrednjega nadzora nad zaposlovanjem in približevanje števila uslužbencev ravnem pred pandemijo.

Če bi dosegli predvideno zmanjšanje skupnega števila uslužbencev, bi se lahko prilagodile ravni prejemkov za specifična delovna mesta in subjekte, ki veljajo za kritične, ter v primerih, ko ima javna uprava težave s privabljanjem in ohranjanjem kvalificiranega osebja. To bi lahko vključevalo vzpostavitev povezave med opisom delovnega mesta in lestvico dodatnih prejemkov ali uvedbo posebne plačne lestvice za specifične subjekte javnega sektorja (npr. regulatorje trga), saj pri takih sistematičnih pristopih ne bi bilo tveganja, da bi ogrozili enotno plačno lestvico, pristopi pa so skladni s preudarno fiskalno politiko. Čeprav načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za okrepitev aktivnih politik trga dela, še naprej obstajajo možnosti za dodatne ukrepe za povečanje zaposljivosti mladih in žensk v podporo vključujočemu trgu dela, ki temelji na večjemu številu delovnih mest in boljših delovnih mestih.
(2)

Člen 14(1) Listine o temeljnih pravicah (1) določa, da ima vsakdo pravico do izobraževanja in dostopa do poklicnega in nadaljnjega usposabljanja. Prvo načelo evropskega stebra socialnih pravic (v nadaljnjem besedilu: steber), ki so ga 17. novembra 2017 skupaj razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija (2), določa, da ima vsakdo pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da lahko ohrani in pridobi spretnosti, ki mu omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehodov na trgu dela. Četrto načelo stebra se nanaša na aktivno podporo pri zaposlovanju, da se zagotovi pravica vsakogar do hitre in prilagojene pomoči za izboljšanje možnosti za zaposlitev ali samozaposlitev. Peto načelo stebra o varni in prilagodljivi zaposlitvi poudarja, da imajo delavci – ne glede na vrsto ali trajanje zaposlitvenega razmerja – pravico do poštenega in enakega obravnavanja v zvezi z delovnimi razmerami, dostopom do socialne zaščite in usposabljanjem.
(1)

Svet je 30. junija 2020 sprejel Priporočilo o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (1) (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta). Svet je 16. julija 2020 sprejel Priporočilo (EU) 2020/1052 z dne 16. julija 2020 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (2). Svet je 30. julija 2020 sprejel Priporočilo (EU) 2020/1144 z dne 30. julija 2020 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (3). Svet je 7. avgusta 2020 sprejel Priporočilo (EU) 2020/1186 z dne 7. avgusta 2020 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (4). Svet je 22. oktobra 2020 sprejel Priporočilo (EU) 2020/1551 z dne 22. oktobra 2020 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (5). Svet je 17. decembra 2020 sprejel Priporočilo (EU) 2020/2169 z dne 17. decembra 2020 o spremembi Priporočila Sveta (EU) 2020/912 o začasni omejitvi nenujnih potovanj v EU in morebitni odpravi te omejitve (6).