ODLOČBA KOMISIJE

z dne 9. oktobra 2009

o določitvi zahtev za ločljivost in uporabo prstnih odtisov za biometrično identifikacijo in preverjanje v vizumskem informacijskem sistemu

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 7435)

(Besedilo v bolgarskem, češkem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(2009/756/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (1) ter zlasti člena 45(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 767/2008 opredeljuje namen, uporabnost in pristojnosti VIS ter določa pogoje in postopke za izmenjavo podatkov o vizumih med državami članicami, da bi se na ta način olajšale obravnava vlog za izdajo vizumov in s tem povezane odločitve.

Zdaj je treba določiti zahteve za ločljivost in uporabo prstnih odtisov za biometrično identifikacijo in preverjanje v VIS, da lahko države članice začnejo pripravljati uporabo biometričnih podatkov.

Visoka kakovost in zanesljivost biometričnih podatkov sta izjemno pomembni. Zato je nujno opredeliti tehnične standarde, ki bodo omogočili, da bo zadoščeno tem zahtevam po kakovosti in zanesljivosti. Pri preverjanjih z uporabo štirih prstov sta stopnja napačne zavrnitve in stopnja nepridobitve prstnega odtisa precej nižji v primerjavi s preverjanji z uporabo enega samega prsta. Centralni vizumski informacijski sistem (CS-VIS) naj bi zato omogočal opravljanje biometričnih preverjanj za dostop do podatkov z odtisi štirih prstov, položenih plosko na podlago.

V skladu s členom 2 Protokola o stališču Danske, ki je priloga k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ni sodelovala pri sprejetju Uredbe (ES) št. 767/2008, ki zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Glede na to, da Uredba (ES) št. 767/2008 pomeni razvoj schengenskega pravnega reda na podlagi določb naslova IV tretjega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, pa je Danska v skladu s členom 5 Protokola z dopisom z dne 13. oktobra 2008 uradno sporočila, da je ta pravni red prenesla v svojo nacionalno zakonodajo. Danska je tako v skladu z mednarodnim pravom zavezana izvajati to odločbo.

V skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (4) Združeno kraljestvo ni sodelovalo pri sprejetju Uredbe (ES) št. 767/2008, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja, saj pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda. Zato ta odločba ni naslovljena na Združeno kraljestvo.

Kar zadeva Islandijo in Norveško, ta odločba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (6) , kar spada v področje uporabe iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (7) .

Kar zadeva Švico, ta odločba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar spada v področje uporabe iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (8) o sklenitvi navedenega sporazuma v imenu Evropske skupnosti.

Kar zadeva Lihtenštajn, ta odločba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar spada v področje uporabe iz točke B člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/261/ES z dne 28. februarja 2008 (9) o podpisu v imenu Evropske skupnosti ter o začasni uporabi nekaterih določb navedenega protokola.

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega po členu 51(1) Uredbe (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (10) –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V Prilogi se določijo zahteve za ločljivost in uporabo prstnih odtisov za biometrično identifikacijo in preverjanje v vizumskem informacijskem sistemu.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko in Kraljevino Švedsko.

(1) UL L 218, 13.8.2008, str. 60.

(2) UL L 213, 15.6.2004, str. 5.

(3) UL L 267, 27.9.2006, str. 41.

(4) UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

(5) UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

(6) UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

(7) UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

(8) UL L 53, 27.2.2008, str. 1.

(9) UL L 83, 26.3.2008, str. 3.

(10) UL L 381, 28.12.2006, str. 4.

PRILOGA

1. Ločljivost prstnih odtisov

Centralni informacijski vizumski sistem (CS-VIS) prejema podobe prstnih odtisov desetih prstov, položenih plosko na podlago, z nominalno ločljivostjo samo 500 dpi (s sprejemljivim odstopanjem +/- 5 dpi) z 256 odtenki sive barve.

2. Uporaba prstnih odtisov za biometrične identifikacije in iskanja

CS-VIS opravlja biometrična iskanja (biometrične identifikacije) z odtisi desetih prstov, položenih plosko na podlago. Manjkajoči prsti pa se ustrezno identificirajo v skladu s standardom ANSI/NIST-ITL 1-2000 (1) in po potrebi se uporabijo preostali prsti.

3. Uporaba štirih prstnih odtisov za biometrična preverjanja

CS-VIS lahko opravlja biometrična preverjanja za dostop do podatkov z odtisi štirih prstov, položenih plosko na podlago.

Če so na voljo, se uporabijo prstni odtisi naslednjih prstov bodisi desne roke bodisi leve roke: kazalca (identifikacija NIST 2 ali 7), sredinca (identifikacija NIST 3 ali 8), prstanca (identifikacija NIST 4 ali 9), mezinca (identifikacija NIST 5 ali 10).

Zaradi ergonomskih razlogov, standardizacije in vizualizacije se uporabijo prstni odtisi iste roke z začetkom pri desni roki.

Položaj prsta se identificira za vsako posamezno podobo prstnega odtisa v skladu s standardom ANSI/NIST-ITL 1-2000.

Če taka identifikacija položaja prsta ni mogoča ali se izkaže za napačno, lahko nacionalni sistemi zahtevajo preverjanja v CS-VIS z uporabo „permutacij“ (2).

Manjkajoči ali poviti prsti se vedno identificirajo v skladu s standardom ANSI/NIST-ITL 1-2000 in kontrolnim dokumentom vmesnika VIS.

4. Uporaba enega ali dveh prstnih odtisov za biometrična preverjanja

Države članice se lahko odločijo, da za biometrična preverjanja namesto štirih prstnih odtisov uporabljajo odtise enega ali dveh prstov, položenih plosko na podlago.

Privzeto se uporabljajo naslednji prsti:

(a) en prst: kazalec (identifikacija NIST 2 ali 7);

(b) dva prsta: kazalec (identifikacija NIST 2 ali 7) in sredinec (identifikacija NIST 3 ali 8).

Uporabijo se lahko tudi naslednji prsti:

(a) en prst: palec (identifikacija NIST 1 ali 6) ali sredinec (identifikacija NIST 3 ali 8);

(b) dva prsta (i) kazalec (identifikacija NIST 2 ali 7) in prstanec (identifikacija NIST 4 ali 9) ali (ii) sredinec (identifikacija NIST 3 ali 8) in prstanec (identifikacija NIST 4 ali 9).

Zaradi ergonomskih razlogov, standardizacije in vizualizacije se uporabijo prstni odtisi iste roke z začetkom pri desni roki.

Položaj prsta se identificira za vsako posamezno podobo prstnega odtisa v skladu s standardom ANSI/NIST-ITL 1-2000.

Če taka identifikacija položaja prsta ni mogoča ali se izkaže za napačno, lahko nacionalni sistemi zahtevajo preverjanja v CS-VIS z uporabo „permutacij“.

Manjkajoči ali poviti prsti se vedno identificirajo v skladu s standardom ANSI/NIST-ITL 1-2000 in kontrolnim dokumentom vmesnika VIS.

(1) ANSI/NIST-ITL 1-2000 Standard „Data Format for the Interchange of Fingerprint, Facial, Scarmark & Tattoo (SMT) Information“ (standard „Format podatkov za izmenjavo informacij o prstnih odtisih, obrazu, brazgotinah in tetovažah (SMT) “), na voljo na spletnem naslovu: http://www.itl.nist.gov/ANSIASD/sp500-245-a16.pdf

(2) Permutacije dajejo sistemu CS-VIS navodilo, da izvede repetitivno preverjanje med izvornimi prstnimi odtisi (enim, dvema, tremi ali štirimi) in vsemi prstnimi odtisi, ki so na voljo (največ desetimi), in sicer do pridobitve pozitivnega preverjanja ali dokler se ne preverijo vsi razpoložljivi prstni odtisi, ne da bi prišlo do pozitivnega rezultata.