PRILOGA

NALOŽBENE SMERNICE ZA SKLAD INVESTEU

VSEBINA

1. PODROČJE UPORABE 22

2. HORIZONTALNE DOLOČBE 22

2.1 Prispevek k ciljem politike Unije in dodana vrednost Unije 22

2.2 Tržne nepopolnosti ali naložbene okoliščine, ki niso optimalne, in dodatnost 23

2.3 Skupne zahteve za operacije financiranja in naložbene operacije 23

2.3.1 Izvajalski partnerji, finančni posredniki in končni prejemniki 23

2.3.2 Vrste finančnih produktov in zahteve za zagotavljanje skupnega interesa z izvajalskimi partnerji in finančnimi posredniki 25

2.3.3 Izključene dejavnosti 26

2.3.4 Pomisleki v zvezi z državno pomočjo 26

2.4 Ocena tveganja 26

2.5 Valuta financiranja 27

2.6 Načela dodeljevanja po sklopih politike 28

2.7 Geografska in sektorska razpršenost 28

2.8 Oddelki za države članice v sklopih politike 29

2.9 Operacije mešanega financiranja, ki prejemajo podporo iz Sklada InvestEU 29

2.10 Strateške naložbe 30

3. SPODBUJANJE TRAJNOSTNIH NALOŽB 31

3.1 Spremljanje podnebja in okolja ter poročanje 32

3.2 Preverjanje trajnostnosti 33

3.3 Program za pravični prehod v okviru InvestEU 33

4. UPORABA JAMSTVA EU 34

4.1 Splošni finančni produkti 35

4.1.1 Uporaba jamstva EU za operacije v zvezi z dolžniškim kapitalom 35

4.1.2 Uporaba jamstva EU za operacije v zvezi z lastniškim kapitalom 36

4.2 Tematski finančni produkti 36

4.2.1 Uporaba jamstva EU za operacije v zvezi z dolžniškim kapitalom 36

4.2.2 Uporaba jamstva EU za operacije v zvezi z lastniškim kapitalom 36

5. FINANCIRANJE, KI GA ZAGOTOVI IZVAJALSKI PARTNER 36

5.1 Splošni finančni produkti 37

5.1.1 Dolžniško financiranje, ki ga zagotovi izvajalski partner 37

5.1.2 Lastniško financiranje, ki ga zagotovi izvajalski partner 37

5.2 Tematski finančni produkti 38

5.2.1 Dolžniško financiranje, ki ga zagotovi izvajalski partner 38

5.2.2 Lastniško financiranje, ki ga zagotovi izvajalski partner 38

6. SKLOPI POLITIKE 39

6.1 Sklop za trajnostno infrastrukturo 39

6.1.1 Področja posredovanja 39

6.1.2 Značilnosti potencialnih finančnih produktov 47

6.2 Sklop za raziskave, inovacije in digitalizacijo 49

6.2.1 Področja posredovanja 49

6.2.2 Značilnosti potencialnih finančnih produktov 52

6.3 Sklop za MSP 55

6.3.1 Področja posredovanja 55

6.3.2 Značilnosti potencialnih finančnih produktov 56

6.4 Sklop za socialne naložbe ter znanja in spretnosti 58

6.4.1 Področja posredovanja 58

6.4.2 Značilnosti potencialnih finančnih produktov 62

1. PODROČJE UPORABE

Te naložbene smernice določajo zahteve za upravičenost za finančne produkte ter operacije financiranja in naložbene operacije v okviru sklopov politike Sklada InvestEU v skladu s členom 8(9) Uredbe (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o InvestEU):

a) finančni produkti iz člena 2(9) uredbe o InvestEU ter operacije financiranja in naložbene operacije iz člena 2(10) navedene uredbe morajo izpolnjevati zahteve iz uredbe o InvestEU in teh naložbenih smernic;

b) naložbeni odbor mora pri odločanju v skladu s členom 24 uredbe o InvestEU preveriti skladnost s temi naložbenimi smernicami.

Te naložbene smernice zadevajo tako oddelek za EU kot oddelek za države članice iz člena 9 uredbe o InvestEU, razen če je v teh smernicah določeno drugače. Opredelitve pojmov iz člena 2 uredbe o InvestEU se uporabljajo tudi za te naložbene smernice.

2. HORIZONTALNE DOLOČBE

2.1 Prispevek k ciljem politike Unije in dodana vrednost Unije

Operacije financiranja in naložbene operacije, ki se podpirajo v okviru Sklada InvestEU, se osredotočajo na naložbe, ki zagotavljajo dodano vrednost Unije. Narava dodane vrednosti Unije se lahko razlikuje za operacije financiranja in naložbene operacije v okviru posebnih finančnih produktov, kot so določeni v vsakem sklopu politike v oddelku 6 teh naložbenih smernic. Dodana vrednost Unije pri operacijah financiranja in naložbenih operacijah v okviru finančnih produktov je lahko tudi rezultat razpršenosti tveganj na ravni finančnih produktov med različnimi sektorji in geografskimi območji. Poleg tega lahko dodana vrednost Unije izhaja tudi iz prispevka k odpornosti Unije na področjih strateškega pomena, kot so podrobneje določena v oddelku 2.10.

Za doseganje ciljev politike Unije na področjih politike, ki jih podpira InvestEU, kot so določeni v členu 3 uredbe o InvestEU in njeni Prilogi II v zvezi s sektorji, ki jih uredba zajema, lahko operacije financiranja in naložbene operacije dopolnjujejo financiranje z nepovratnimi sredstvi in drugo podporo, zlasti z operacijami mešanega financiranja in kombiniranjem. Sklad InvestEU lahko zlasti dopolnjuje ustrezne cilje politike programa Obzorje Evropa (2), Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE) (3), programa Digitalna Evropa (4), programa za enotni trg (5), vesoljskega programa EU (6), Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) (7), Kohezijskega sklada (8), Evropskega socialnega sklada+ (ESS+) (9), mehanizma za okrevanje in odpornost(RRF) (10), Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (11), programa Ustvarjalna Evropa (12), Sklada za azil in migracije (13), Sklada za notranjo varnost (14), Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) (15), programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) (16), inovacijskega sklada EU ETS (17), programa EU za zdravje (18), Sklada za pravični prehod (19) in Evropskega obrambnega sklada (20).

2.2 Tržne nepopolnosti ali naložbene okoliščine, ki niso optimalne, in dodatnost

V skladu s členom 209(2)(a) in (b) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba (21)) jamstvo EU odpravlja tržne nepopolnosti ali naložbene okoliščine, ki niso optimalne, in dosega dodatnost, kot je določeno v oddelku A Priloge V k uredbi o InvestEU (22).

2.3 Skupne zahteve za operacije financiranja in naložbene operacije

2.3.1 Izvajalski partnerji, finančni posredniki in končni prejemniki

V skladu s členom 2(13) uredbe o InvestEU so izvajalski partnerji upravičeni partnerji, na primer finančne institucije, s katerimi Komisija sklene sporazum o jamstvu.

Izvajalski partnerji lahko zagotovijo financiranje neposredno (23) končnim prejemnikom ali posredno prek zasebnih ali javnih finančnih posrednikov.

Izvajalski partnerji lahko postanejo tudi svetovalni partnerji, ki neposredno ali posredno zagotavljajo tehnično pomoč in podporo za gradnjo zmogljivosti finančnim posrednikom in končnim prejemnikom v okviru svetovalnega vozlišča InvestEU. Finančni posredniki lahko prav tako zagotavljajo tehnično pomoč in podporo za gradnjo zmogljivosti končnim prejemnikom ali pa jo izkoristijo sami.

Neposredne operacije zadevajo neposredno financiranje, ki ga izvajalski partnerji namenjajo končnim prejemnikom (24).

Za posredne operacije lahko izvajalski partnerji sklenejo sporazume s finančnimi posredniki v skladu s členom 208(4) finančne uredbe. V primeru posrednega financiranja morajo v skladu s členom 208(4) finančne uredbe te finančne posrednike izbrati izvajalski partnerji po postopkih, enakovrednih tistim, ki jih uporablja Komisija. Taki postopki morajo spoštovati načela odprtih, preglednih, sorazmernih in nediskriminatornih postopkov ter morajo preprečevati navzkrižja interesov. Na primer, lahko so v obliki razpisa za prijavo interesa. V okviru posrednih operacij se lahko financiranje zagotavlja tudi prek naložbenih platform, kot so opredeljene v členu 2(18) uredbe o InvestEU.

V skladu s členom 209(2)(a) in členom 219(3) finančne uredbe operacije financiranja in naložbene operacije zagotavljajo podporo samo končnim prejemnikom, ki v času finančne podpore Unije štejejo za ekonomsko upravičene glede na mednarodno priznane standarde.

Upravičeni končni prejemniki morajo biti fizične ali pravne osebe, vključno z:

a) zasebnimi subjekti, kot so subjekti za posebne namene ali projektna podjetja, velike korporacije, podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, vključno z malimi podjetji s srednje veliko tržno kapitalizacijo (25), in MSP;

b) subjekti javnega sektorja (ne glede na to, ali so na ozemlju ali ne, izključene so operacije financiranja in naložbene operacije s subjekti (26), ki predstavljajo neposredno tveganje za države članice) in tem subjektom podobnimi subjekti;

c) mešanimi subjekti, kot so javno-zasebna partnerstva in zasebna podjetja z javnim namenom; ali

d) neprofitnimi organizacijami.

Ciljni končni prejemniki v okviru finančnega produkta bodo opredeljeni v sporazumu o jamstvu.

Izvajalski partnerji ne smejo biti v nobeni od situacij iz člena 136(1) ali (4)(a) ali (b) finančne uredbe. Kar zadeva finančne posrednike in končne prejemnike, mora biti uporaba člena 136 določena v sporazumih o jamstvu. Če operacije financiranja in naložbene operacije koristijo končnim prejemnikom, ki so velike korporacije, subjekti javnega sektorja in tem subjektom podobni subjekti, ki imajo koristi od lažjega dostopa do kapitalskih trgov ali do bančnega financiranja ali imajo nižjo stopnjo tveganja, mora izvajalski partner dokazati visoko dodano vrednost politike.

Naložbeni odbor na podlagi informacij, ki jih prejme od izvajalskega partnerja, preveri, ali operacija financiranja ali naložbena operacija, ki jo podpira sklad InvestEU in jo je predlagal izvajalski partner, ali kombinacija takih operacij, ki jih predlaga več izvajalskih partnerjev:

a) pri neposrednih operacijah ne presega 50 % (27) skupnih stroškov projekta;

b) pri posrednih operacijah v zvezi z lastniškim kapitalom ne presega 50 % velikosti sklada (28);

c) pri posrednih dolžniških operacijah v zvezi z dolžniškim kapitalom finančni posrednik zadrži vsaj 20 % izpostavljenosti.

Te zahteve se uporabljajo, razen če je v oddelku 5 teh naložbenih smernic določeno drugače.

Pri posrednih operacijah izvajalski partner pogodbeno zahteva, da finančni posrednik ne more vključiti iste transakcije s končnimi prejemniki ali drugimi posredniki v več kot en portfelj, ki ga podpira InvestEU.

Za posredne operacije v zvezi z lastniškim kapitalom izvajalski partner v zvezi z zahtevo iz točke (b) zgoraj od morebitnih finančnih posrednikov zahteva, da ga obvestijo o svoji nameri, da bodo poskušali pridobiti naložbo drugega izvajalskega partnerja in/ali finančnega posrednika, ki je upravičen do jamstva EU, ob upoštevanju zahtev glede zaupnosti, ki so zavezujoče za potencialne finančne posrednike.

Končni prejemniki morajo s pogodbo potrditi, da kombiniranje podpore iz Sklada InvestEU in drugih programov Unije ne presega skupnih stroškov projekta, kadar je to ustrezno, ter da se financiranje, ki ga podpira Sklad InvestEU, ne uporablja za predhodno financiranje nepovratnih sredstev iz programov Unije ali da se nepovratna sredstva iz programa Unije ne bodo uporabila za povračilo podpore InvestEU.

Izvajalski partnerji zagotovijo opaznost podpore InvestEU v skladu s členom 32 uredbe o InvestEU, kot je podrobneje opredeljeno v sporazumih o jamstvu, pri čemer upoštevajo naravo finančnega produkta in končnih prejemnikov.

2.3.2 Vrste finančnih produktov in zahteve za zagotavljanje skupnega interesa z izvajalskimi partnerji in finančnimi posredniki

2.3.2.1 Prednostno razvrščanje ciljev politike

Ključni kazalniki smotrnosti, ki dokazujejo uresničevanje prednostnih nalog politike, bodo določeni za prednostno razvrstitev ciljev politike v okviru vsakega finančnega produkta. Poleg tega se uporabi eno ali več od naslednjega:

a) ciljni zneski za financiranje, dodeljeno nekaterim prednostnim nalogam politike,

b) posebna namenska merila za ustrezne končne prejemnike,

c) različno kritje tveganj s strani jamstva EU tveganj za posebne prednostne naloge politike,

d) meje koncentracije na sektor/geografsko območje,

e) ustrezno utemeljen mehanizem, ki temelji na smotrnosti in odraža izvajanje posebnih prednostnih nalog politike,

f) opredelitev mejnikov in ciljev, povezanih z dodelitvijo dodatnih tranš jamstva EU novim ali obstoječim finančnim produktom izvajalskega partnerja, ali

g) kateri koli drug ustrezni način.

Prednostna razvrstitev in uporabljeni načini zanjo bodo določeni v sporazumu o jamstvu.

Poleg tega bo vzpostavljen tesen dialog med Komisijo in vsakim izvajalskim partnerjem, da se zagotovi usmerjanje politike in pregled nabora operacij, predvidenih v okviru Sklada InvestEU.

Da se zagotovita prožnost in odzivnost na morebitne spreminjajoče se potrebe trga in politike, kot se zahteva v okviru vsakega sklopa politike, lahko Komisija in ustrezni organi upravljanja sklada InvestEU prednostno razvrstijo upravičena področja za financiranje iz Priloge II k uredbi o InvestEU na načine, opisane v tem oddelku. Komisija lahko zlasti:

a) v sodelovanju z izvajalskimi partnerji redno pregleduje nabor projektov, ki jih ti predložijo. Nabor projektov je sestavljen iz zbirnih informacij (ali podrobnih informacij, ob upoštevanju zavez glede zaupnosti med izvajalskim partnerjem in končnim upravičencem, če so dogovorjene v sporazumu o jamstvu) v zvezi s predvidenim zneskom financiranja v okviru zadevnih področij politike na ravni podsektorja in geografskim kritjem operacij. Bolj razčlenjene informacije bodo potrebne za tematske produkte, opredeljene v oddelku 2.3.2.2, ter operacije financiranja in naložbene operacije, ki so upravičene do kombiniranja iz oddelka 2.9;

b) daje navodila za razlago meril za upravičenost in načinov za prednostno razvrščanje iz teh smernic;

c) pregleda uspešnost in področje uporabe zadevnih finančnih produktov, da optimizira uresničevanje prednostnih nalog politike iz teh smernic.

V okviru iz tega oddelka 2.3.2.1 se lahko v okviru splošnih finančnih produktov opredelijo okvirni cilji, ki se osredotočajo na specifične cilje politike

2.3.2.2 Finančni produkti

Finančni produkti so lahko v obliki splošnih finančnih produktov, tematskih finančnih produktov in skupnih splošnih ali tematskih finančnih produktov.

Splošni finančni produkti podpirajo eno ali več področij politike, zajetih v vsakem sklopu politike, kot so podrobneje opredeljeni v oddelku 6 teh naložbenih smernic.

V ustrezno utemeljenih primerih in glede na profil tveganja operacij financiranja in naložbenih operacij, usmerjenih v specifične cilje politike, se lahko v okviru sklopov politike oblikujejo tematski finančni produkti.

Tematski finančni produkt se osredotoči na jasno opredeljeno področje politike z višjo dodano vrednostjo Unije, na katerem tržnih nepopolnosti ali naložbenih okoliščin, ki niso optimalne, ni mogoče odpraviti s splošnimi finančnimi produkti, saj znatno odstopa od pogojev za te splošne finančne produkte, ki so na voljo. To je lahko zlasti posledica profila visokega tveganja operacij financiranja in naložbenih operacij, ki zahtevajo višje kritje jamstva EU zaradi asimetrične ali omejene delitve tveganja z izvajalskim partnerjem ali njene odsotnosti. V vsakem primeru je finančni prispevek izvajalskega partnerja v skladu s členom 13(4) in (5) uredbe o InvestEU na podlagi portfelja.

Tematski finančni produkt temelji na oceni tržnih nepopolnosti ali naložbenih okoliščin, ki niso optimalne, ki je sorazmerna z značilnostmi predlaganega tematskega finančnega produkta, če takšen produkt ni že bil zajet v obstoječih ocenah in študijah.

Izvajalski partner poleg pregleda nabora operacij Komisiji zagotovi tudi posebne informacije v zvezi z upravičenostjo za vsako operacijo financiranja ali naložbeno operacijo v okviru tematskega finančnega produkta, kot je določeno v sporazumu o jamstvu.

Skupni splošni ali tematski finančni produkt se lahko razvije za učinkovitejše obravnavanje ciljev politike, ki spadajo v več kot en sklop politike. Taki proizvodi združujejo vire iz dveh ali več sklopov.

2.3.3 Izključene dejavnosti

Sklad InvestEU ne podpira dejavnosti iz točke B Priloge V k uredbi o InvestEU.

2.3.4 Pomisleki v zvezi z državno pomočjo

Sredstva držav članic, vključena v operacije financiranja in naložbene operacije, podprte iz Sklada InvestEU v okviru oddelkov za EU in države članice, se lahko v nekaterih primerih štejejo za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Vendar so izvzeta iz zahteve po priglasitvi ukrepov državne pomoči iz člena 108(3) PDEU, če izpolnjujejo zahteve, ki so določene v uredbi o splošnih skupinskih izjemah (29), zlasti v posebnem oddelku za program InvestEU (30), ali v drugi uredbi o skupinskih izjemah (31). Vsako državno pomoč, ki ne izpolnjuje zahtev iz ene od uredb o skupinskih izjemah, je treba priglasiti Komisiji v skladu s členom 108 PDEU.

2.4 Ocena tveganja

Za vse neposredne operacije v zvezi z dolžniškim kapitalom izvajalski partnerji izvedejo standardno oceno tveganja, ki vključuje izračun verjetnosti neplačila in pričakovane stopnje poplačljivosti ter razvrstitev v skladu z notranjim bonitetnim sistemom ali sistemom ocenjevanja izvajalskega partnerja, ter o tem ustrezno poročajo Komisiji.

Da bi se upoštevalo splošno tveganje operacije, se tak izračun izvede brez upoštevanja jamstva EU in finančnega prispevka izvajalskega partnerja. Vendar mora upoštevati dejstvo, da nekatere operacije v okviru tematskih produktov v skladu s pravili in postopki izvajalskega partnerja morda ne spadajo na področje uporabe njegovih običajnih kazalnikov tveganja. V takih primerih izvajalski partner v sodelovanju s Komisijo pripravi ustrezno oceno tveganja, da zagotovi zadostno poročanje o tveganju.

Informacije o pričakovanem profilu tveganja operacij v zvezi z dolžniškim kapitalom se predložijo tudi naložbenemu odboru v okviru vloge za podporo iz Sklada InvestEU. Operacija v zvezi z dolžniškim kapitalom je operacija z značilnostmi tveganja dolga, ki lahko vključuje instrumente v pravni obliki dolga. Primeri dolga vključujejo posojila, finančne zakupe, hipoteke, akreditive, jamstva, rezervne kreditne aranžmaje in vrednostne papirje, izdane na kapitalskih trgih, kot so obveznice; lahko je nadrejeni, vmesni ali podrejeni ter zavarovani ali nezavarovani dolg.

Pri operacijah v zvezi z lastniškim kapitalom se jamstvo EU lahko uporabi za podporo naložbam v posamezne subjekte ali projekte (naložbe v zvezi z lastniškim kapitalom) s strani izvajalskih partnerjev ali prek naložb v sklade (vključno s skladi skladov, soinvesticijskimi nosilci ali drugimi vrstami posrednikov) ali v druge vrste namenskih družb za financiranje, ki predstavljajo portfeljska tveganja v zvezi z lastniškim kapitalom (lastniški portfelj).

Operacija v zvezi z lastniškim kapitalom je operacija, ki ima značilnosti tveganja lastniškega kapitala. Vključuje lahko instrumente v pravni obliki lastniškega kapitala, kot so naložbe v navadne ali prednostne delnice, in navideznega lastniškega kapitala ali hibridne instrumente, kot so močno podrejena posojila z udeležbo pri dobičku, mezanin financiranje, tvegana posojila, zamenljivi vrednostni papirji, nakupni boni ali druge oblike pravic do udeležbe pri dobičku (equity kickers), kadar imetnike izpostavijo tveganjem v zvezi z lastniškim kapitalom. Pri neposrednih operacijah v zvezi z lastniškim kapitalom izvajalski partner izvede standardno oceno in o tem ustrezno poroča Komisiji. Pri operacijah, ki ne spadajo na področje uporabe običajnih parametrov tveganja za vrednotenje lastniškega kapitala, izvajalski partner v sodelovanju s Komisijo razvije ustrezno metodo ocenjevanja, da zagotovi ustrezno poročanje.

Izvajalski partner uporabi svojo standardno oceno tveganja, da ugotovi, ali je operacija razvrščena kot operacija v zvezi z lastniškim ali dolžniškim kapitalom, ne glede na njeno pravno obliko in nomenklaturo, ter o tem ustrezno poroča Komisiji.

Pri posrednih operacijah se lahko izvajalski partnerji v zvezi z oceno tveganja končnih prejemnikov ali vrednotenjem operacije, kot je ustrezno, oprejo na standardne postopke finančnih posrednikov. Sporazum o jamstvu bo določal, da se rezultati analize, ki jo opravijo izvajalski partnerji na podlagi prispevkov finančnih posrednikov na ravni portfelja, sporočijo Komisiji, da lahko oceni učinek takih operacij na tveganje, ki ga nosi jamstvo EU, in ustreznost potreb po rezervacijah.

Operacije financiranja in naložbene operacije se evidentirajo na podlagi enotnega bonitetnega sistema, vzpostavljenega v skladu s členom 11(1)(b)(ii) uredbe o InvestEU. Ustrezne informacije o oceni tveganja operacije financiranja ali naložbene operacije se dajo na voljo naložbenemu odboru v skladu s členom 24(4) uredbe o InvestEU in Komisiji za namene poročanja. Podrobne zahteve se določijo v sporazumih o jamstvu, pri čemer se upoštevajo interesi EU kot poroka in zagotovi ustrezno varstvo zaupnosti zasebnih in/ali poslovno občutljivih informacij.

2.5 Valuta financiranja

Jamstvo EU za izvajalske partnerje se zagotovi v eurih.

Financiranje za končne prejemnike v okviru operacij financiranja in naložbenih operacij se lahko zagotovi v kateri koli valuti, ki ima status zakonitega plačilnega sredstva v državi članici. Takšno financiranje lahko prispeva tudi k razvoju lokalnih kapitalskih trgov.

Financiranje se lahko zagotovi tudi v drugih valutah, s katerimi se lahko trguje. Vendar si izvajalski partnerji in finančni posredniki prizadevajo preprečiti izpostavljenost končnih prejemnikov valutnemu tveganju. Praviloma se financiranje končnim prejemnikom lahko zagotovi v valutah, ki niso zakonito plačilno sredstvo države, v kateri ima končni prejemnik sedež, samo če za to obstajajo trdni ekonomski razlogi. V takih primerih bi bilo treba financiranje po možnosti odobriti v eurih.

2.6 Načela dodeljevanja po sklopih politike

Finančni produkti se oblikujejo v okviru ustreznega sklopa politike v skladu z naslednjimi načeli:

a) finančni produkti za podporo operacijam financiranja in naložbenim operacijam, katerih glavni cilj je doseči pozitiven socialni učinek ali razvoj znanj in spretnosti, spadajo v sklop za socialne naložbe ter znanja in spretnosti;

b) finančni produkti za podporo portfeljem, ki jih sestavljajo izključno MSP in mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, in sicer na posredniški podlagi v obliki dolžniškega ali lastniškega kapitala, spadajo v sklop za MSP, razen tistih, ki spadajo na področje uporabe točke (a). Pri neposrednih operacijah se finančni produkti za podporo portfeljem, ki jih sestavljajo izključno MSP in mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo s splošnih področij politike iz člena 8(1)(c) uredbe o InvestEU, dodelijo sklopu za MSP, finančni produkti, namenjeni drugim posebnim področjem politike, pa se dodelijo sklopu, ki pokriva zadevno področje;

c) finančni produkti za podporo dejavnostim na področjih raziskav, inovacij ali digitalizacije spadajo v sklop za raziskave, inovacije in digitalizacijo, razen tisti iz točk (a) in (b);

d) finančni produkti za podporo infrastrukturnim operacijam, povezanim mobilnim sredstvom, uvajanju inovativnih tehnologij, pri katerih je tveganje večinoma na strani povpraševanja, in razvoju trga, specifičnemu za posamezni sektor, spadajo v sklop za trajnostno infrastrukturo, če so izpolnjeni naslednji pogoji: i) finančni produkti, povezani s socialno infrastrukturo (32), se dodelijo sklopu za socialne naložbe ter znanja in spretnosti; ii) finančni produkti, povezani z infrastrukturo, za katere glavno tveganje predstavljajo tehnološki razvoj in inovacije, se dodelijo sklopu za raziskave, inovacije in digitalizacijo. Vendar lahko MSP in mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo v okviru sklopa za trajnostno infrastrukturo izvajajo in razvijajo tudi finančne produkte, povezane s projekti, ki si prizadevajo za ustrezne cilje politike trajnostne infrastrukture, če portfelji ne spadajo pod točko (b).

Kapitalska podpora za MSP v skladu s členom 3(1)(g) uredbe o InvestEU se lahko zagotovi s finančnimi produkti, ki spadajo v kateri koli sklop politike.

Skupni finančni produkti se uvrščajo v dva ali več sklopov v skladu z ustreznim mehanizmom za dodeljevanje jamstev, kot je določeno v sporazumih o jamstvu. Tak mehanizem za dodeljevanje jamstev lahko temelji na sorazmerni porazdelitvi vsake predhodno opredeljene operacije financiranja ali naložbene operacije med ustrezne sklope politike ali drugem mehanizmu.

Vsaka posamezna operacija financiranja ali naložbena operacija, ki jo predlaga izvajalski partner, se dodeli zadevnemu finančnemu produktu, ki mu ustreza. V primeru operacije financiranja ali naložbene operacije, ki izpolnjuje merila za več kot en vzpostavljen finančni produkt, se taka operacija v skladu s členom 8(4) uredbe o InvestEU pripiše finančnemu produktu, v okvir katerega spada njen glavni cilj.

Izvajalski partner pri predložitvi specifične operacije financiranja ali naložbene operacije predlaga ustrezen finančni produkt v okviru sklopa politike, kateremu se pripiše operacija financiranja ali naložbena operacija.

2.7 Geografska in sektorska razpršenost

Obseg operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih krije jamstvo EU, v katerih koli treh državah članicah ob koncu naložbenega obdobja ne bi smel skupaj predstavljati več kot 45 % zneska financiranja, ki ga prispeva Sklad InvestEU, pri vseh izvajalskih partnerjih. To ne vključuje operacij financiranja in naložbenih operacij ali njihovih ustreznih delov, ki so zajeti v oddelkih držav članic.

Poleg tega si je treba po najboljših močeh prizadevati, da bo ob koncu naložbenega obdobja pokrit širok razpon upravičenih področij iz Priloge II k uredbi o InvestEU. To bo vključevalo zlasti nastajajoče ali slabo razvite trge in bo upoštevalo finančne produkte, ki jih zagotovi izvajalski partner. Katero koli od področij iz Priloge II k uredbi o InvestEU, upravičenih do operacij financiranja in naložbenih operacij, se lahko krije s finančnim produktom.

Za spodbujanje geografske razpršenosti se lahko vzpostavijo naložbene platforme, ki združujejo prizadevanja in strokovno znanje izvajalskih partnerjev z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in institucijami z omejenimi izkušnjami pri uporabi finančnih instrumentov.

V okviru oddelkov za države članice bosta geografsko področje uporabe in posebno namensko omejevanje vključena v ustrezne sporazume o prispevku.

2.8 Oddelki za države članice v sklopih politike

Oddelki za države članice se lahko vzpostavijo za kritje enega ali več veljavnih sklopov politike. Predstavljali bodo omejene dodelitve držav članic, ki prispevajo, da se zagotovi uresničevanje ciljev politike za sklade v okviru deljenega upravljanja, mehanizma za okrevanje in odpornost ali za namene, določene v sporazumu o prispevku, odvisno od izvora prispevanega zneska. Oddelki za države članice lahko med drugim zagotovijo kapitalsko podporo za MSP v skladu s členom 3(1)(g) uredbe o InvestEU.

Operacije financiranja in naložbene operacije v okviru oddelkov za države članice se izvajajo v skladu s pravili Sklada InvestEU ter so usklajene s temi naložbenimi smernicami in sporazumom o prispevku v skladu s členom 10 uredbe o InvestEU, vključno s cilji prispevajočih programov.

Vsak oddelek za države članice (33) lahko zagotovi podporo v naslednjih primerih v zvezi s finančnimi produkti, kot so opredeljeni v oddelku 2.3.2.2:

a) obstoječi finančni produkt, oblikovan za oddelek za EU, se lahko izvaja tudi v okviru oddelka za države članice. Prispevek se omeji na izvorne države članice ali regije;

b) prilagojeni finančni produkti se lahko razvijejo za obravnavo posebnih potreb in za posebne končne prejemnike izvorne države članice ali regije. Tak finančni produkt je lahko nova vrsta finančnega produkta ali pa se znatno razlikuje od obstoječega finančnega produkta, razvitega za oddelek za EU;

c) finančni produkt lahko podporo iz oddelkov za EU in države članice kombinira na dopolnjevalen način.

Dve ali več držav članic lahko s Komisijo sklene skupni sporazum o prispevku v skladu s členom 10(2) uredbe o InvestEU.

2.9 Operacije mešanega financiranja, ki prejemajo podporo iz Sklada InvestEU

Operacije mešanega financiranja (34), opredeljene v členu 2(5) in omenjene v členu 6(2) uredbe o InvestEU, vključujejo podporo iz Sklada InvestEU. Izvedbeni partner predloži predlog za operacijo financiranja ali naložbeno operacijo, ki je del take operacije mešanega financiranja, v odobritev naložbenemu odboru.

Operacija mešanega financiranja se izvaja v skladu s pravili InvestEU. Kombiniran element, ki ga zagotavlja sektorski program (35), je lahko v obliki nepovratnih sredstev ali finančnega instrumenta in je v skladu s pravili za upravičenost sektorskega programa. Kombiniran element v obliki finančnega instrumenta se lahko kombinira in deli tveganje z jamstvom InvestEU, kot je podrobneje določeno v sporazumu o jamstvu. Zadevni delovni program (36) bo zajemal sklep o financiranju za kombinirani element sektorskega programa in bo vseboval njegovo obliko, cilje, proračunski znesek sektorskega programa, ki se dodeli operacijam mešanega financiranja, in seznam subjektov, vključenih v operacijo mešanega financiranja. Sklep o kombiniranem elementu sektorskega programa ne posega v sklep naložbenega odbora o jamstvu EU na podlagi uredbe o InvestEU.

Pri zasnovi in izvajanju operacije mešanega financiranja se posebna pozornost nameni učinkovitosti in sorazmernosti kombinirane podpore Unije. V sporazumu o jamstvu bodo opredeljeni finančni produkti, v okviru katerih se lahko predlagajo operacije mešanega financiranja, in posebne določbe, ki se uporabljajo za operacije mešanega financiranja. Te lahko vključujejo okvirne ali obvezne zgornje meje zadevnih tranš podpore Unije. Poleg tega se lahko zbirne informacije (ali, če je tako dogovorjeno v sporazumu o jamstvu, podrobne informacije) o operacijah mešanega financiranja pregledajo med razpravami o naboru projektov s Komisijo. Iz preglednice kazalnikov mora biti razvidno, ali ima operacija mešanega financiranja koristi od komponente nepovratnih sredstev ali finančnega instrumenta iz drugih programov Unije.

Izvajalski partner poleg pregleda nabora operacij Komisiji zagotovi tudi posebne informacije v zvezi z upravičenostjo za vsako operacijo financiranja ali naložbeno operacijo, ki prejema mešano financiranje v okviru finančnega produkta, kot je opredeljeno v sporazumu o jamstvu. Za homogene posredne operacije financiranja ali naložbene operacije se lahko v sporazumu o jamstvu opredelijo posebna merila za upravičenost za transakcije s končnimi prejemniki, ki lahko nadomestijo potrebo po takih posebnih informacijah.

2.10 Strateške naložbe

Operacije financiranja ali naložbene operacije v okviru InvestEU lahko prispevajo k dejavnostim, ki so strateškega pomena za Unijo, kot so določene v členu 8(3) uredbe o InvestEU. Takšne dejavnosti se bodo štele za strateške naložbe, če:

i) zadevajo projekte in končne prejemnike, povezane s tveganji za varnost ali javni red Unije in njenih držav članic, zlasti naložbe v vesoljski in obrambni sektor ter kibernetsko varnost: — za obrambo: naložbe v obrambne tehnologije in izdelke, opredeljene v letnem delovnem programu za Evropski obrambni sklad; — za vesolje: naložbe v naslednje izdelke: — atomske ure (npr. za navigacijske sisteme Galileo); — strateške nosilne rakete (tj. vesoljske nosilne rakete za vesoljske sisteme pod nadzorom Unije); ter — vesoljske izdelke, opredeljene na seznamu, ki ga vsako leto določi Komisija in ga sporoči usmerjevalnemu odboru; — za kibernetsko varnost: naložbe, osredotočene izključno na razvoj ter uvajanje orodij in rešitev za kibernetsko varnost, tudi kadar so del uvajanja ali nadgradnje digitalnih omrežij in podatkovne infrastrukture; ali

ii) prispevajo k odpornosti Unije na področjih, ki so zanjo strateškega pomena, kot so določena v oddelkih 6.1.1.8, 6.2.1.1 in 6.4.1.1, s podpiranjem in krepitvijo strateških vrednostnih verig ter ohranjanjem in krepitvijo dejavnosti strateškega pomena za Unijo, vključno s pomembnimi projekti skupnega evropskega interesa, na področjih kritične infrastrukture, transformativnih tehnologij, prelomnih inovacij in virov za podjetja in potrošnike.

Pri neposrednih operacijah izvajalski partner zagotovi, da se pri strateških naložbah upoštevajo omejitve iz spodnjih odstavkov. Za posredne operacije izvajalski partner s pogodbo zahteva, da finančni posrednik zagotovi skladnost z istimi omejitvami.

Omejitve se uporabljajo za končne prejemnike iz točke (i) prvega odstavka, razen v primeru neposrednih operacij v vrednosti manj kot 10 000 000 EUR in transakcij v okviru posrednih operacij v vrednosti manj kot 10 000 000 EUR.

Za namene omejitev iz tega oddelka:

a) „nadzor“ pomeni možnost neposrednega ali posrednega odločilnega vplivanja na pravni subjekt prek enega ali več vmesnih pravnih subjektov;

b) „izvršna uprava“ pomeni organ pravnega subjekta, ki je imenovan v skladu z nacionalnim pravom in po potrebi poroča glavnemu izvršnemu direktorju ali kateri koli drugi osebi s primerljivimi pristojnostmi odločanja in ki je pooblaščen za sprejemanje strategije, ciljev in splošne usmeritve pravnega subjekta ter nadzoruje in spremlja odločitve vodstva;

c) „subjekt tretje države“ pomeni pravni subjekt, ki ima sedež v tretji državi ali, kadar ima sedež v Uniji, ki ima izvršno upravo v tretji državi. Kraj, kjer ima pravni subjekt sedež, se določi glede na kraj njegovega statutarnega sedeža.

Končnega prejemnika, ki spada pod točko (i), ne nadzira tretja država ali subjekti iz tretje države in ima svojo izvršno upravo v Uniji.

Če je končni prejemnik, ki spada pod točko (i), vključen v strateško naložbo na področju povezljivosti 5G, se ukrepi in načrti za zmanjšanje tveganja v skladu z naborom orodij za kibernetsko varnost 5G (37) uporabljajo tudi za njegove dobavitelje. Takšni dobavitelji vključujejo zlasti prodajalce in proizvajalce telekomunikacijske opreme ter druge tretje dobavitelje, kot so ponudniki infrastrukture v oblaku, ponudniki upravljanih storitev, sistemski integratorji, izvajalci varnostnih storitev in storitev vzdrževanja ter proizvajalci prenosne opreme.

Če je končni prejemnik, ki spada pod točko (i), vključen v strateško naložbo na področju obrambe, se ta omejitev uporablja tudi za njegove dobavitelje in podizvajalce.

Omejitve v zvezi z odsotnostjo nadzora tretje države ali subjekta tretje države, določene v zgornjih treh odstavkih, se ne uporabljajo za določeno operacijo financiranja in naložbeno operacijo, pri kateri lahko končni prejemnik, ki spada pod točko (i), dokaže, da je pravni subjekt, za katerega je država članica, v kateri ima sedež, odobrila jamstvo v skladu z načeli glede upravičenih subjektov, določenimi v zadevnih določbah uredbe o Evropskem obrambnem skladu (38), ali za katerega je Komisija odobrila opustitev v skladu z načeli glede upravičenih subjektov, določenimi v uredbi o vesolju (39). Izvajalski partner mora Komisijo obvestiti o vseh odstopanjih, odobrenih za omejitve iz tega oddelka 2.10.

Končni prejemniki iz točke (i) ne smejo pridobiti izključne licence ali prenesti pravic intelektualne lastnine na povezane kritične tehnologije in tehnologije, ki so bistvenega pomena za zaščito ključnih varnostnih interesov Unije in njenih držav članic ter ki so neposreden rezultat teh strateških naložb v tretjih državah ali za subjekte tretjih držav, razen če to odobri država članica, v kateri ima končni prejemnik sedež.

Ta omejitev preneha veljati 5 let po datumu izplačila zadnjega obroka financiranja.

3. SPODBUJANJE TRAJNOSTNIH NALOŽB

InvestEU bo kot pomemben del naložbenega načrta za trajnostno Evropo/naložbenega načrta za zeleni dogovor (40) pomagal pri uresničevanju evropskega zelenega dogovora in mehanizma za pravični prehod. Prispeval bo tudi h krepitvi socialne razsežnosti Unije.

Uredba o InvestEU vsebuje posebne pravne zahteve glede prispevka k podnebnim in okoljskim ciljem ter trajnostnosti operacij financiranja in naložbenih operacij, ki prejemajo podporo jamstva EU. V okviru InvestEU se trajnostnost nanaša na učinek na tri razsežnosti, navedene v uredbi o InvestEU: podnebje, okolje in socialne zadeve.

Poleg tega glede na člen 8(5) uredbe o InvestEU projekti, ki niso skladni s podnebnimi cilji, v skladu z načeli iz smernic o preverjanju trajnostnosti ne bodo upravičeni do podpore.

Pri zasnovi finančnih produktov v okviru InvestEU se upošteva prispevek k ciljem trajnostnosti, vključno s širitvijo trga zelenih obveznic in trajnostnih obveznic; uvajanjem inovativnih in trajnostnih rešitev na področjih krožnega gospodarstva, biogospodarstva, modrega gospodarstva, hrane in podnebnih sprememb; varstvom okolja in naravnega kapitala (zrak, voda, narava, tla in biotska raznovrstnost); prehodom z energetsko intenzivnih industrij in njihovim razogljičenjem, vključno z naložbami v digitalne tehnologije in krožne sisteme; sektorji, ki potrebujejo podporo, da bodo usklajeni s podnebnimi cilji Evropske unije za leti 2030 in 2050; potrebo po obravnavi s tem povezanih negativnih učinkov, ki bi lahko negativno vplivali zlasti na ranljive državljane, vključno s tistimi, ki potrebujejo izpopolnjevanje ali prekvalifikacijo in prilagajanje novim oblikam dela, in regije, ki zaostajajo v smislu ustvarjanja trajnostnih industrij in storitev; ter spodbujanjem enakosti spolov in enakosti na drugi podlagi.

Izvajalske partnerje se spodbuja, naj podprejo gospodarske dejavnosti, ki so usklajene z merili Uredbe (EU) 2020/852 (41).

Namenske svetovalne storitve se lahko zagotavljajo nosilcem projektov, finančnim posrednikom ali izvajalskim partnerjem (42), zlasti za krepitev zmogljivosti za izpolnjevanje zahtev glede preverjanja trajnostnosti in pripravo nabora projektov, ki obravnavajo zgoraj navedene cilje.

3.1 Spremljanje podnebja in okolja ter poročanje

Kot je navedeno v uvodni izjavi 10 uredbe o InvestEU, naj bi operacije financiranja in naložbene operacije za doseganje podnebnih ciljev skupaj prispevale vsaj 30 % skupnih finančnih sredstev Programa InvestEU. Poleg tega je v členu 8(8) uredbe o InvestEU za oddelek EU določen poseben cilj, da se vsaj 60 % skupnih sredstev operacij financiranja in naložbenih operacij v okviru sklopa za trajnostno infrastrukturo prispeva za doseganje podnebnih in okoljskih ciljev. Pričakuje se tudi, da bodo operacije financiranja in naložbene operacije prispevale k splošnim ciljem Unije na področju biotske raznovrstnosti.

Podnebni in okoljski cilji veljajo tako za oddelek Sklada InvestEU za EU kot za države članice. Vendar se doseganje ciljev (43) izračuna in spremlja ločeno za oddelke za EU in države članice.

Izvajalski partnerji merijo prispevek operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih predložijo naložbenemu odboru, k doseganju podnebnih in okoljskih ciljev v skladu s smernicami Komisije za podnebno in okoljsko spremljanje iz člena 8(7) uredbe o InvestEU. Sledenje naložb v okviru Sklada InvestEU, ki prispevajo k doseganju podnebnih in okoljskih ciljev, bo temeljilo na doslednem sistemu za zbiranje, označevanje in združevanje ustreznih informacij, pridobljenih od vseh izvajalskih partnerjev, hkrati pa bo zagotavljalo združljivost s širšo metodologijo spremljanja podnebnih ukrepov, ki se uporablja za vse zadevne programe, ki se financirajo iz proračuna EU. Ta sistem bo moral na ustrezen način uporabljati merila za ugotavljanje, ali je gospodarska dejavnost okoljsko trajnostna v skladu z uredbo o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (44).

Za spremljanje, da se v času predložitve predloga Komisiji 30 % naložb v okviru sklopa za trajnostno infrastrukturo nameni za doseganje podnebnih ciljev ter 60 % za doseganje okoljskih in/ali podnebnih ciljev skupaj, izvajalski partnerji zagotovijo potrebne informacije, ki omogočajo sledenje prispevku za doseganje teh ciljev v skladu s smernicami Komisije. Iste informacije se predložijo tudi naložbenemu odboru v okviru vloge za podporo iz Sklada InvestEU.

Sporazumi o jamstvu bodo zahtevali, da izvajalski partnerji Komisiji vsako leto na skupni ravni poročajo o operacijah, ki prispevajo k podnebnim in okoljskim ciljem, ter po potrebi ločeno za vsak prispevajoč sklad v okviru deljenega upravljanja v oddelku za države članice. Takšno poročanje bo po potrebi vključevalo ustrezne kazalnike.

3.2 Preverjanje trajnostnosti

V skladu s členom 8(5) uredbe o InvestEU izvajalski partner pregleda operacije financiranja in naložbene operacije, da ugotovi, ali podpirajo projekte nad določeno velikostjo (45) in ali imajo v tem primeru kakršen koli pomemben okoljski, podnebni ali socialni učinek. Če te učinke imajo, se zanje opravi preverjanje trajnostnosti v skladu s smernicami, ki jih je pripravila Komisija v sodelovanju z morebitnimi izvajalskimi partnerji. Če izvajalski partner sklene, da preverjanje trajnostnosti ni potrebno, naložbenemu odboru to utemelji.

Izvajalski partner bo odgovoren za preverjanje trajnostnosti na podlagi informacij, ki jih zagotovijo nosilci projektov, in v skladu s smernicami Komisije. Kadar izvajalski partnerji zaprosijo za podporo iz InvestEU, predložijo povzetek preverjanja trajnostnosti, kot je ustrezno. Ob ustreznem upoštevanju pravil in praks v zvezi z zaupnimi informacijami in poslovno občutljivimi informacijami, vključno z intelektualno lastnino, se povzetek preverjanja trajnostnosti objavi, potem ko naložbeni odbor odobri uporabo jamstva EU za določeno operacijo.

Smernice Komisije bodo razvite v skladu s smernicami, pripravljenimi za druge programe Unije, in na podlagi obstoječe zakonodaje (46), obstoječih smernic, orodij in najboljših praks za zagotavljanje odpornosti proti podnebnim spremembam in oceno posledic za okolje (47) ter ob ustreznem upoštevanju meril za ugotavljanje, ali je gospodarska dejavnost okoljsko trajnostna, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) 2020/852, vključno z načelom, da se ne škoduje bistveno. Preverjanje trajnostnosti prispeva tudi k preverjanju, ali bi si bilo treba z naložbenimi operacijami InvestEU prizadevati za odpravo neenakosti ali vsaj ne prispevati k ohranjanju ali povečanju obstoječih neenakosti.

3.3 Program za pravični prehod v okviru InvestEU

InvestEU bo kot del naložbenega načrta za trajnostno Evropo/naložbenega načrta za evropski zeleni dogovor prispeval k mehanizmu za pravični prehod z namenskim programom za pravični prehod v okviru InvestEU, ki se izvaja prek finančnih produktov InvestEU. Program za pravični prehod v okviru InvestEU bo podpiral naložbe, ki obravnavajo socialne, ekonomske in okoljske izzive, ki nastajajo pri prehodu proti doseganju podnebnega cilja Unije za leto 2030 in njene podnebne nevtralnosti do leta 2050. Da bi države članice lahko koristile program za pravični prehod v okviru InvestEU, v ustreznem območnem načrtu za pravični prehod določijo sektorje in dejavnosti, predvidene za podporo, v skladu z načeli glede območnih načrtov za pravični prehod, določenimi v zadevnih določbah uredbe o Skladu za pravični prehod (v nadaljnjem besedilu: uredba o SPP) (48).

Program za pravični prehod v okviru InvestEU podpira ekonomsko vzdržne naložbe subjektov zasebnega in javnega sektorja, ki so skladne s cilji pravičnega prehoda. Projekti ali končni prejemniki se nahajajo na območjih, ki jih zajema odobreni območni načrt za pravični prehod v skladu z uredbo o SPP. Poleg tega se lahko podprejo projekti ali končni prejemniki, ki se ne nahajajo na teh ozemljih, vendar prispevajo k uresničevanju njihovih razvojnih potreb, če je financiranje takih projektov ključno za prehod območij z območnim načrtom za pravični prehod. Zajeti so lahko na primer infrastrukturni projekti, ki izboljšujejo povezljivost regij, določenih za pravični prehod.

Program za pravični prehod v okviru InvestEU podpira naložbe v skladu s cilji (člen 3 uredbe o InvestEU) ter prednostnimi naložbami (člen 8(1) in Priloga II k uredbi o InvestEU), določenimi v uredbi o InvestEU in teh naložbenih smernicah.

Program za pravični prehod v okviru InvestEU se lahko izvaja prek katerega koli finančnega produkta InvestEU v okviru štirih sklopov politike. Zaradi posebnosti območij, določenih za pravični prehod (npr. gospodarske razlike, struktura trga dela, absorpcijska sposobnost itd.), in učinka na gospodarske obete zaradi pandemije COVID-19 je mogoče pričakovati večje povpraševanje po financiranju v okviru nekaterih finančnih produktov ter omejeno povpraševanje ali sploh nič povpraševanja v okviru drugih. Ob upoštevanju teh dejavnikov se lahko izvajalskim partnerjem in finančnim posrednikom ponudijo namenske spodbude. Kadar je to upravičeno, so lahko v obliki ugodnejših ureditev delitve tveganja za naložbene portfelje med EU in izvajalskim partnerjem, nižjega plačila jamstva EU ali delnega kritja upravnih stroškov v okviru operacij financiranja in naložbenih operacij, ki prispevajo k programu za pravični prehod v okviru InvestEU, kot je opredeljen v členu 13(2) uredbe o InvestEU, ali v drugi obliki, dogovorjeni v sporazumu o jamstvu v okviru enega ali več finančnih produktov. Po potrebi se lahko zadevnim nosilcem projektov ali finančnim posrednikom ponudi namenska svetovalna podpora, da se podpre razvoj izvedljivega nabora projektov.

Vsako zmanjšanje plačila jamstva EU v celoti koristi končnim prejemnikom.

Prispevek izvajalskih partnerjev k doseganju naložbenih ciljev za program za pravični prehod v okviru InvestEU se lahko razlikuje glede na naravo zadevnega finančnega produkta.

Izvajalski partnerji spremljajo operacije financiranja in naložbene operacije ali njihove ustrezne sestavne dele, ki podpirajo projekte ali končne prejemnike v okviru programa za pravični prehod v okviru InvestEU, in o njih poročajo. Po sprejetju ustreznega območnega načrta za pravični prehod se take operacije ali njihovi ustrezni sestavni deli štejejo za naložbe, mobilizirane v okviru programa za pravični prehod v okviru InvestEU, tudi če so bili odobreni pred sprejetjem načrta, če izvajalski partner preveri, da so skladni s cilji zadevnega območnega načrta za pravični prehod.

Financiranje v okviru programa za pravični prehod v okviru InvestEU se ne kombinira z instrumentom za posojila v javnem sektorju (49) (3. steber), razen za svetovalno podporo.

4. UPORABA JAMSTVA EU

Jamstvo EU se lahko uporabi za kritje različnih tranš tveganja operacij financiranja ali naložbenih operacij v okviru različnih finančnih produktov ali portfeljev operacij financiranja in naložbenih operacij v okviru finančnih produktov. Podrobnosti o uporabi jamstva EU se določijo v sporazumu o jamstvu.

Jamstvo EU je lahko enakovredno tveganosti pozicije izvajalskega partnerja ali krije podrejeno tranšo (npr. tranšo prve izgube – FLP (First Loss Piece)) ali vmesno tranšo. Pri sporazumih o jamstvu, ki zajemajo več kot en sklop politike, se lahko izgube, ki nastanejo v okviru finančnih produktov, enakomerno porazdelijo znotraj enega ali več sklopov politike, pri čemer se upošteva struktura delitve tveganj, kot je opredeljena v sporazumih o jamstvu.

Delež izvajalskega partnerja v FLP se upošteva pri finančnem prispevku izvajalskega partnerja, kot je opredeljen v členu 2(7) uredbe o InvestEU. Delitev tveganja v drugih oblikah, kot je delež izvajalskega partnerja v vmesni tranši, se lahko upošteva pri finančnem prispevku izvajalskega partnerja, in sicer pod pogoji in v skladu z metodologijo izračuna, opredeljenimi v sporazumih o jamstvu.

Življenjska doba finančnega produkta in pogoji za njegovo prenehanje se opredelijo v sporazumu o jamstvu. Po potrebi se lahko v okviru finančnega produkta na ravni operacije financiranja ali naložbene operacije predvidi možnost umika iz naložbe ali prodaje izpostavljenosti pred koncem življenjske dobe osnovnih naložb, če se lahko zagotovi uresničitev ciljev politike ob upoštevanju finančnih interesov Unije in izvajalskega partnerja.

Brez poseganja v načela iz tega oddelka 4, ki se smiselno uporabljajo, se lahko višina podrejene ali vmesne tranše določi tudi z mehanizmom stopnje prenosa, ki bo določen v sporazumu o jamstvu. To vključuje uporabo posamezne stopnje prenosa za vsako operacijo financiranja ali naložbeno operacijo, da se za takšno operacijo določita raven prispevka izvajalskega partnerja za takšno podrejeno ali vmesno tranšo ter jamstvo EU.

Naslednja načela se uporabljajo za uporabo jamstev EU, razen če je v teh naložbenih smernicah v ustreznem oddelku sklopa politike določeno drugače. Za oddelek za države članice se lahko višina tranše FLP ali vmesne tranše razlikuje od spodnjih načel, določenih v oddelku 4, kot je določeno v ustreznem sporazumu o prispevku, ki sta ga podpisali Komisija in država članica.

4.1 Splošni finančni produkti

4.1.1 Uporaba jamstva EU za operacije v zvezi z dolžniškim kapitalom

V skladu z določbami oddelkov 4.1.1.1 do 4.1.1.3 za portfelje, ki podpirajo operacije v zvezi z dolžniškim kapitalom v okviru finančnih produktov, izvajalski partner načeloma prevzame vsaj 5-odstotni delež v FLP, kadar jamstvo EU krije FLP.

4.1.1.1 Kritje posameznih operacij

Ta oddelek 4.1.1.1 se uporablja samo za neposredne operacije.

Jamstvo EU se lahko uporabi za delno kritje posamezne operacije po načelu enakovrednosti (pari passu). V tem primeru jamstvo EU za posamezno operacijo ne sme preseči 50 % financiranja, ki ga zagotovi izvajalski partner. Izvajalski partner je zaradi uskladitve interesov dolžan ohraniti najmanj 20-odstotni delež po načelu enakovrednosti (pari passu) pri posamezni operaciji.

Jamstvo EU je lahko tudi v drugi obliki, vključno s podrejenim položajem glede na posamezno operacijo. V tem primeru je jamstvo EU za posamezno operacijo omejeno na 25 % skupnega zneska financiranja, ki ga zagotovi izvajalski partner (50). Izvajalski partner mora prevzeti vsaj 5-odstotni delež v podrejenem položaju.

4.1.1.2 Kritje portfeljev operacij, razen tistih iz oddelka 4.1.1.3

Jamstvo EU lahko krije tudi tranšo FLP ali vmesno tranšo v zvezi z zadevnim portfeljem operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih financira izvajalski partner. Kadar jamstvo EU krije FLP, mora izvajalski partner prevzeti vsaj 5-odstotni delež v FLP.

Višina FLP bo temeljila na pričakovanem profilu tveganja operacij v okviru portfelja, ki ga krije jamstvo. Omeji se na največ 30 % skupnega zneska financiranja, ki ga zagotovi izvajalski partner v okviru finančnega produkta. V okviru sklopa za socialne naložbe ter znanja in spretnosti se lahko višina FLP poveča glede na ustrezen delež skupnega zneska financiranja.

4.1.1.3 Kritje portfeljev omejenih in neomejenih jamstev

Pri posrednem dolžniškem financiranju, tako v obliki omejenih jamstev kot v obliki neomejenih jamstev, lahko jamstvo EU znaša do 100 % FLP, določene na ravni pričakovanih izgub, kadar plačilo finančnih posrednikov ne zadostuje za ustrezno plačilo tveganja financiranja, ki ga zagotovi izvajalski partner. Za takšno posredno dolžniško financiranje v obliki omejenih jamstev se lahko višina FLP, ki jo krije jamstvo EU, določi v višini do 100 % financiranja, ki ga zagotovi izvajalski partner.

V ustrezno utemeljenih primerih lahko jamstvo EU za neomejena jamstva, ki jih ponudi izvajalski partner, krije izgube nad pričakovanimi izgubami. V takih primerih se za delež nepričakovanih izgub, ki ga krije jamstvo EU, določi cena, kot je določeno v sporazumu o jamstvu.

V izrednih primerih z visoko politično vrednostjo se lahko za omejena jamstva, ki jih ponudi izvajalski partner, višina FLP, ki jo krije jamstvo EU, določi na ravni, ki je višja od pričakovanih izgub. V takih primerih se za delež nepričakovanih izgub, ki ga krije jamstvo EU, določi cena, kot je določeno v sporazumu o jamstvu.

4.1.2 Uporaba jamstva EU za operacije v zvezi z lastniškim kapitalom

Kar zadeva portfelje, ki podpirajo operacije v zvezi z lastniškim kapitalom, morajo izvajalski partnerji načeloma vlagati na podlagi načela enakovrednosti (pari passu) v vsako operacijo financiranja ali naložbeno operacijo na lastno tveganje v višini deleža, ki zagotavlja zadostno uskladitev interesov, kot je predhodno opredeljeno za vsak finančni produkt. Del financiranja, ki ga krije jamstvo EU, skupaj predstavlja do 70 % skupnega financiranja v obliki lastniškega kapitala, ki ga zagotovi izvajalski partner (kar se lahko upošteva na ravni skupine) na podlagi načela enakovrednosti (pari passu) v okviru različnih finančnih produktov, financiranje na lastno tveganje pa predstavlja vsaj 5 % skupnega financiranja v obliki lastniškega kapitala, ki ga izvajalski partner zagotovi na podlagi načela enakovrednosti (pari passu) v okviru katere koli operacije financiranja ali naložbene operacije.

V ustrezno utemeljenih primerih ni potrebno, da ureditve delitve tveganja med izvajalskimi partnerji in Komisijo temeljijo na načelu enakovrednosti (pari passu). Na primer, podrejena uporaba jamstva EU se lahko dovoli za javne dobrine s sistemskim nedelovanjem trga ali za neustrezno ocenitev zunanjih dejavnikov, kot so nove vrste operacij ali novo nastali trg.

Samo v izjemnih primerih, vključno s tistimi, pri katerih obstaja visoka koncentracija tveganja, lahko jamstvo EU krije do 100 % FLP (ki ne bo višja od 50 % celotnega financiranja, ki ga zagotovi izvajalski partner v okviru takega portfelja). V vseh primerih je udeležba pri dobičku med izvajalskim partnerjem in Komisijo sorazmerna z njuno izpostavljenostjo tveganju.

4.2 Tematski finančni produkti

4.2.1 Uporaba jamstva EU za operacije v zvezi z dolžniškim kapitalom

Jamstvo EU lahko krije tranšo FLP v zvezi z zadevnim portfeljem operacij v zvezi z dolžniškim kapitalom, ki jih financira izvajalski partner. Glede na značilnosti takih finančnih produktov je lahko višina FLP višja od 50 % ciljnega financiranja, ki ga zagotovijo izvajalski partnerji. Izvajalski partner prevzame vsaj 5-odstotni delež v FLP, da zagotovi uskladitev interesov. V ustrezno utemeljenih primerih se uskladitev interesov lahko zagotovi z drugimi finančnimi sredstvi, določenimi v ustreznem sporazumu o jamstvu.

V ustrezno utemeljenih primerih se lahko prispevek izvajalskih partnerjev h kritju izgub, ki ga zagotavlja FLP, zagotovi postopoma, ko portfelj zapade in se tveganje zmanjša. Ta prispevek se lahko zagotovi s prihodki iz portfeljev, ki jih krije jamstvo, ali drugih portfeljev ali prek drugih ustreznih in inovativnih mehanizmov.

4.2.2 Uporaba jamstva EU za operacije v zvezi z lastniškim kapitalom

Jamstvo EU lahko krije tranšo FLP v zvezi z zadevnim portfeljem operacij v zvezi z lastniškim kapitalom, ki jih financira izvajalski partner. Višina FLP lahko presega 50 % glede na zadevni portfelj operacij, ki jih financira izvajalski partner. Izvajalski partner prevzame vsaj 5-odstotni delež v FLP, da zagotovi uskladitev interesov. V ustrezno utemeljenih primerih se uskladitev interesov lahko zagotovi z drugimi finančnimi sredstvi, določenimi v ustreznem sporazumu o jamstvu.

V ustrezno utemeljenih primerih se lahko prispevek izvajalskih partnerjev h kritju izgub, ki ga zagotavlja FLP, zagotovi postopoma, ko portfelj zapade in se tveganje zmanjša. Ta prispevek se lahko zagotovi s prihodki iz portfeljev, ki jih krije jamstvo, ali drugih portfeljev ali prek drugih ustreznih in inovativnih mehanizmov.

5. FINANCIRANJE, KI GA ZAGOTOVI IZVAJALSKI PARTNER

Naslednja načela se uporabljajo za financiranje, ki ga zagotavlja izvajalski partner, razen če je v teh naložbenih smernicah v ustreznem oddelku sklopa politike določeno drugače.

5.1 Splošni finančni produkti

5.1.1 Dolžniško financiranje, ki ga zagotovi izvajalski partner

5.1.1.1 Splošno dolžniško financiranje

Izvajalski partner lahko zagotovi financiranje neposredno končnim prejemnikom, tj. v obliki neposrednih posojil ali drugih oblik neposrednega dolžniškega financiranja, ali prek finančnih posrednikov.

5.1.1.2 Omejena in neomejena jamstva

Za operacije financiranja in naložbene operacije v okviru oddelka za EU veljajo naslednji pogoji:

a) jamstvo EU se lahko ponudi izvajalskim partnerjem, da lahko zagotovijo omejeno ali neomejeno jamstvo za portfelj novo vzpostavljenih poslov financiranja, ki jih začne finančni posrednik. Posli s končnimi prejemniki, ki so predmet kolektivnih postopkov zaradi insolventnosti ali izpolnjujejo merila iz nacionalne zakonodaje za začetek kolektivnih postopkov zaradi insolventnosti na zahtevo njihovih upnikov, niso upravičeni do vključitve v te portfelje;

b) v primeru omejenega portfeljskega jamstva se obrestna kapica določi na ravni pričakovanih izgub novega portfelja in posamično za vsak sporazum o jamstvu za portfelj, podpisan s finančnim posrednikom (51). Pričakovane izgube se določijo in dokumentirajo na podlagi preteklih podatkov in ocen, usmerjenih v prihodnost. Če ustreznih podatkov ni, se obrestna kapica določi na vnaprej dogovorjeni ravni in opredeli v sporazumu o jamstvu med Komisijo in izvajalskim partnerjem. Najvišja dovoljena obrestna kapica je 25 %. Za sklop za socialne naložbe ter znanja in spretnosti je najvišji dovoljeni znesek jamstva lahko višji;

c) v ustrezno utemeljenih primerih se lahko kritje jamstva do ravni pričakovanih izgub zagotovi brezplačno (za omejena in neomejena jamstva), medtem ko mora izvajalski partner določiti ceno prevzemanja tveganja nad pričakovanimi izgubami, kot se lahko opredeli v sporazumu o jamstvu med Komisijo in izvajalskim partnerjem. V obeh primerih zmanjšanje plačila jamstva EU v celoti koristi končnim prejemnikom;

d) stopnja jamstva za posamezne posle financiranja, vključene v novi portfelj, se običajno določi na 50 %, vendar se ta odstotek lahko poveča za transakcije s posebno vrednostjo politike;

e) finančni posrednik je dolžan obdržati najmanj 20 % izpostavljenosti v zvezi z vsakim poslom financiranja, kar je enakovredno jamstvu, ki ga zagotovi izvajalski partner. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko v sporazumu o jamstvu med Komisijo in izvajalskim partnerjem določi nižji odstotek, če je to skladno ali združljivo s pravili o državni pomoči. V okviru sklopa za socialne naložbe ter znanja in spretnosti se lahko minimalna izpostavljenost v ustrezno utemeljenih primerih zmanjša na 5 %;

f) v zvezi s povračilom izgub se jamstvo, ki ga zagotovi izvajalski partner, obravnava enakovredno kot finančni posrednik. V primeru omejenih jamstev, če znesek izgub presega najvišji znesek jamstva, se lahko ustrezni znesek povrnjenih izgub najprej dodeli nadrejenim izpostavljenostim; namesto tega se lahko uporabi predhodno ocenjena stopnja poplačljivosti;

g) najmanjša zapadlost poslov financiranja, ki se lahko vključijo v portfelje, je 12 mesecev, razen v okviru sklopa za socialne naložbe ter znanja in spretnosti, kjer je lahko krajša.

5.1.2 Lastniško financiranje, ki ga zagotovi izvajalski partner

Izvajalski partnerji lahko lastniško financiranje in financiranje v obliki nepravega lastniškega kapitala zagotovijo končnim prejemnikom neposredno (52) ali prek finančnih posrednikov (kot so namenski skladi in nosilci investicij, vključno s soinvesticijskimi nosilci). Posredniški skladi ali naložbeni nosilci se običajno osredotočajo na manjšinske udeležbe v končnih prejemnikih.

Vsi naslednji pogoji se uporabljajo za naložbe, izvedene v okviru oddelka EU za finančne posrednike, kot je podrobneje določeno v sporazumih o jamstvu z izvajalskimi partnerji, ter se v izogib dvomom uporabljajo za financiranje, ki ga zagotovi izvajalski partner v okviru InvestEU (operacija financiranja ali naložbena operacija), vključno z deli, ki jih krije jamstvo EU in finančni prispevek izvajalskega partnerja:

a) finančni posrednik, ki prejme naložbo v okviru InvestEU (operacija financiranja ali naložbena operacija), se v okviru svoje naložbene strategije zaveže, da bo v končne prejemnike, upravičene v skladu z uredbo o InvestEU, vložil znesek, ki je enak vsaj višjemu od naslednjih zneskov: i) 50 % skupnih vloženih zneskov posrednika ter ii) dvakratnik zneska, izčrpanega v okviru naložb, ki jih je podprla EU, za namene naložb, omejen na 80 % skupnih vloženih zneskov posrednika;

b) naložbe izvajalskih partnerjev v sklade običajno ne predstavljajo več kot 25 % velikosti sklada. V primerih visoke dodane vrednosti politike se lahko dovolijo naložbe, ki predstavljajo do 50 % velikosti sklada, razen v okviru sklopa za socialne naložbe ter znanja in spretnosti ali v izjemnih primerih skladov za prenos tehnologije v okviru drugih sklopov politike, kadar lahko znašajo do 75 % velikosti sklada. V primeru sklada skladov se ta omejitev uporablja na ravni skladov, ki katere se vlaga;

c) naložbe treh ali več izvajalskih partnerjev v sklade za zelene in digitalne naložbe na evropski ravni lahko skupaj znašajo do 75 % velikosti sklada;

d) za soinvesticijske nosilce in sheme bo v sporazumih o jamstvu z izvajalskimi partnerji določen poseben sklop pravil;

e) naložbe izvajalskih partnerjev v okviru InvestEU se izvajajo po načelu enakovrednosti (pari passu) z drugimi javnimi in zasebnimi vlagatelji ter skladno s tržnimi pravili. Skladnost s tržnimi pravili zahteva, da najmanj 30 % vseh naložb v sklad ali v osnovne projekte sklada izvedejo zasebni vlagatelji, ki so v primerljivem položaju kot preostali vlagatelji, in sicer na podlagi načela enakovrednosti (pari passu) (53). Zahteve iz tega odstavka se ne smejo uporabljati za naložbe na področjih posebnega političnega pomena za EU, kot je podrobneje določeno v ustreznem sporazumu o jamstvu z izvajalskim partnerjem;

f) naložbe izvajalskih partnerjev v sklade v okviru InvestEU se običajno izvedejo ob prvem zaprtju sklada; naložbe ob poznejših zaprtjih so možne zgolj, kadar so ustrezno utemeljene;

g) operacije financiranja in naložbene operacije so dolgoročne in trajajo običajno od 5 do 20 let;

h) naložbe v končne prejemnike, ki so upravičene v skladu z zadevnim finančnim produktom, imajo obliko primarnih naložb (54). Sekundarne naložbe se lahko štejejo za upravičene samo, kadar so ustrezno utemeljene, kot je določeno v sporazumu o jamstvu.

5.2 Tematski finančni produkti

5.2.1 Dolžniško financiranje, ki ga zagotovi izvajalski partner

Izvajalski partner lahko zagotovi financiranje končnim prejemnikom v obliki neposrednih posojil ali v drugih oblikah neposrednega dolžniškega financiranja ali prek finančnih posrednikov, da se usmeri na ustrezno področje politike z višjo dodano vrednostjo Unije.

5.2.2 Lastniško financiranje, ki ga zagotovi izvajalski partner

Izvajalski partnerji lahko lastniško financiranje in financiranje v obliki navideznega lastniškega kapitala zagotovijo končnim prejemnikom neposredno (55) ali prek namenskih skladov in naložbenih nosilcev. Naložbe v sklade ali druge naložbene nosilce in platforme, podprte z jamstvom EU, so lahko v ustrezno utemeljenih primerih tudi podrejene v primerjavi z drugimi vlagatelji.

6. SKLOPI POLITIKE

6.1 Sklop za trajnostno infrastrukturo

6.1.1 Področja posredovanja

Sklop za trajnostno infrastrukturo je namenjen podpori operacij financiranja in naložbenih operacij v zvezi s trajnostno infrastrukturo na področjih iz člena 8(1)(a) uredbe o InvestEU. Brez poseganja v določbe o izključenih dejavnostih (oddelek 2.3.3 teh naložbenih smernic) in načela dodeljevanja sredstev Sklada InvestEU, določena v oddelku 2.6, so vsa ustrezna področja, povezana s trajnostno infrastrukturo, iz Priloge II k uredbi o InvestEU upravičena do podpore v okviru sklopa politike za trajnostno infrastrukturo. Ta podpora se nanaša predvsem na točke 1, 2, 3, 4, 9, 10, 11, 13(d), 14 in 15 Priloge II k uredbi o InvestEU, od katerih so nekatere neizčrpno in okvirno opisane v oddelkih 6.1.1.1 do 6.1.1.8. Upravičena področja se lahko prednostno razvrstijo v skladu z oddelkom 2.3.2.1.

Ob upoštevanju splošnega cilja, da vsaj 60 % naložbe prispeva k podnebnim in okoljskim ciljem Unije, je namen financiranja, ki ga zagotovijo izvajalski partnerji, zagotoviti zadostno stopnjo diverzifikacije med sektorji glede na finančne produkte, ki jih izvaja izvajalski partner.

Sklop politike za trajnostno infrastrukturo lahko usmerja tudi podporo iz sektorskih programov (glej oddelek 2.9 o kombiniranju). Poleg tega se lahko podpora za naložbe v okviru sklopa politike za trajnostno infrastrukturo kombinira s podporo iz skladov v okviru deljenega upravljanja ali iz mehanizma za okrevanje in odpornost.

Podpora iz sklopa politike za trajnostno infrastrukturo naj bi dodala vrednost z zagotavljanjem dostopa do financiranja v naslednjih primerih:

a) uresničevanje ciljev politike, povezanih s trajnostnim razvojem, ki so opredeljeni na evropski ravni. To se na primer nanaša na sočasno spodbujanje gospodarskih, okoljskih in socialnih ciljev, kot je spoštovanje okoljskih, socialnih in upravljavskih načel (56);

b) podpora razvoju infrastrukture kot razreda sredstev s spodbujanjem dosledne uporabe visokih standardov trajnostnosti (vključno z dostopnostjo (57)), preglednosti in primerljivosti na področjih priprave projektov, tehnik in produktov financiranja, spremljanja in podatkov;

c) spodbujanje projektov, ki imajo makroregionalni in/ali čezmejni učinek, katerih stroški in koristi so porazdeljeni med več držav članic ali pri katerih stroški nastanejo na nacionalni ali lokalni ravni, medtem ko se koristi kažejo čezmejno ali na ravni Unije;

d) podpora projektom, ki internalizirajo okoljske in socialno-ekonomske stroške ter koristi, ki izhajajo iz prednostnih nalog politike EU. To bi se na primer nanašalo na prispevke k prehodu na druge oblike prevoza in uporabi trajnostnih goriv v prometu, prispevek k učinkoviti rabi materialov in energije, obnovljivi energiji, izboljšanju kakovosti zraka ali vode, varstvu okolja, spodbujanju dolgoročnega varstva in obnove biotske raznovrstnosti, zeleni infrastrukturi in sonaravnim rešitvam, podpori biogospodarstvu, zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, upravljanju kulturne dediščine, turizmu, energijski učinkovitosti stavb itd. To bi vključevalo tudi podporo za prenovo in naknadno opremljanje rešitev za prometna mobilna sredstva;

e) spodbujanje vseevropske omrežne infrastrukture, opreme in inovativnih tehnologij, ki na primer služijo kot javno dobro za energetski in prometni sistem itd. Takšni projekti so lahko tudi ključni dejavniki, ki omogočajo višje ravni naložb v obnovljive vire energije, energijsko učinkovitost in prilagajanje odjema, zdravstveno varstvo (npr. rešitve za e-zdravje in oskrbo), javno upravo (kot so e-javne storitve) ter mobilnost, ki uporablja alternativna goriva in je sodelovalna, povezana in avtomatizirana;

f) spodbujanje trajnostne digitalne povezljivosti ter podatkovnih platform in infrastruktur po vsej Uniji ter projektov, ki podpirajo širok nabor izdelkov in storitev, povezanih s komunikacijskimi in informacijskimi tehnologijami, in po potrebi podpirajo mednarodno povezljivost EU, pri katerih trajnostnost vključuje osredotočenost na krožnost infrastrukture in opreme;

g) spodbujanje razvoja in delovanja trajnostne vesoljske infrastrukture (v zemeljski orbiti in na Zemlji), ki omogoča vesoljske storitve in vesoljske aplikacije;

h) spodbujanje projektov, pri katerih so koristi odvisne od drugih naložb v vrednostno ali dobavno verigo ali omrežje in/ali vključujejo visoko tveganje „prvega na trgu“;

i) spodbujanje interoperabilnosti čezmejne infrastrukture in storitev, vključno z digitalnimi platformami in storitvami;

j) spodbujanje uvajanja raziskovalne infrastrukture, vključno z e-infrastrukturo, po vsej Uniji in sinergije z njo. To mora biti osredotočeno na tržni razvoj zmogljivosti, virov in storitev, ki jih skupnosti uporabljajo za spodbujanje inovacij;

k) obravnavanje učinkovitega delovanja notranjega trga s spodbujanjem tržnih naložb v okviru različnih regulativnih ureditev (58);

l) doseganje kritične mase ter skupinski in skupni projekti, da bi pritegnili zasebne vlagatelje.

Podpora področjem politike, opisanim v oddelkih 6.1.1.1 do 6.1.1.8, se lahko dopolni s spremljevalnimi ukrepi, katerih cilj je pomagati javnim organom in nosilcem projektov pri razvoju zmogljivosti za opredelitev naložbenih strategij, kombiniranju financiranja, načrtovanju in združevanju projektov.

6.1.1.1 Razvoj energetskega sektorja

Podpora za proizvodnjo, dobavo ali uporabo čiste in trajnostne energije iz obnovljivih virov se osredotoča na projekte z visokim zaznanim tveganjem in kapitalsko intenzivnostjo, ki omogočajo nadaljnje vključevanje obnovljivih virov energije v vse sektorje (proizvodnja električne energije, ogrevanje in hlajenje, transport) ter druge brezemisijske in nizkoemisijske vire energije in rešitve. Okvirno lahko vključuje projekte na področju obnovljivih virov energije, ki so čezmejne ali priobalne narave (glej tudi oddelek 6.1.1.7), projekte za razogljičenje stavb, uporabo obnovljivih virov energije v industrijskih procesih, proizvodnjo in dobavo (v komercialnem obsegu) nizkoogljičnega plina (kot je nizkoogljični čisti vodik ali biometan, v skladu s strategijo za vodik (59)), naprednih biogoriv in biomase ter druge projekte za trajnostna alternativna goriva in skladiščenje na kraju samem. Podpreti bi bilo treba tudi lokalno vodene projekte na področju obnovljivih virov energije, kot so projekti, ki jih vodijo energetske skupnosti in so pogosto povezani z izboljšanjem energijske učinkovitosti. Podpora energetskemu sektorju lahko po potrebi prispeva k ciljem Direktive (EU) 2018/2001 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (60) in Uredbe (EU) 2018/1999 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov (v nadaljnjem besedilu: uredba o upravljanju (61)) ter spodbuja energijsko učinkovitost pri naložbenih odločitvah, tudi prek mehanizma Unije za financiranje energije iz obnovljivih virov (62).

Podpora v okviru energijske učinkovitosti in prihrankov energije bo vključevala projekte, skladne z zavezami Unije iz Agende 2030 in Pariškega sporazuma, ter prispevala k uresničevanju ciljev iz Direktive 2012/27/EU (63) (zmanjšanje povpraševanja po energiji z ukrepi za varčevanje z energijo in upravljanjem povpraševanja, uporaba načel krožnega gospodarstva, podpiranje daljinskega ogrevanja in proizvodnje energije v projektih soproizvodnje, ki zmanjšujejo porabo energije ter preprečujejo emisije toplogrednih plinov in drugih onesnaževal). Podpora bo vključevala projekte v skladu s strategijo za val prenove stavb (64), zlasti njena tri prednostna področja: reševanje vprašanj energijske revščine in energijsko najmanj učinkovitih stavb; prenova javnih stavb, kot so upravni, izobraževalni in zdravstveni objekti, ter razogljičenje ogrevanja in hlajenja. Podpreti bi bilo treba projekte, s katerimi se posodabljajo sistemi ogrevanja in hlajenja stavb, saj so bistvenega pomena za razogljičenje stavbnega fonda EU. Izkoriščanje lokalnega potenciala za pridobivanje energije iz obnovljivih virov je ključno tudi za zmanjšanje odvisnosti EU od uvoženih fosilnih goriv. Vključuje energijsko učinkovite prenove obstoječih stavb, katerih cilj ali rezultat je izboljšanje njihove energijske učinkovitosti, kot je določena z enim ali več merili iz člena 10(6) Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb (65), npr. izboljšanje, ki ga prinese takšna prenova in se ugotavlja s primerjavo energijskih izkaznic, izdanih pred prenovo in po njej, ter gradnjo energijsko zelo učinkovitih novih stavb samo, če bodo preseženi nacionalni standardi za stavbe s skoraj ničelno porabo energije (zakonski rok, do katerega morajo imeti vse nove stavbe v EU skoraj ničelno porabo energije je 31. december 2020), vključno s posodobitvijo stavb z na pametne sisteme pripravljenimi tehnologijami in njihovo vključitvijo v povezane energetske, shranjevalne, digitalne in transportne sisteme, vključno prek uporabe infrastrukture za e-mobilnost v skladu z Direktivo 2010/31/EU (66). Podpora bo vključevala tudi projekte, ki obravnavajo energijsko učinkovitost stavb tekom življenjskega cikla, in projekte, pri katerih se uporablja evropski okvir kazalnikov za trajnostne stavbe Level(s) (67). Usmerjena bo tudi v zmanjšanje energetske intenzivnosti podjetij z izboljšanjem učinkovitosti procesov ali proizvodnjo izdelkov z manjšim ogljičnim odtisom, pa tudi z razvojem inovativnih brezemisijskih in nizkoemisijskih sistemov za toplotno oskrbo ter soproizvodnjo električne energije in toplote.

Razvoj in posodobitev trajnostne energetske infrastrukture ter njena nadgradnja v pametno infrastrukturo so usmerjeni v prenos in distribucijo. To bo vključevalo tudi podporo projektom skupnega interesa, kot so določeni v uredbi o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo (68), digitalizaciji in posodobitvi energetskih omrežij za spodbujanje pospešenega uvajanja obnovljivih virov energije ter projektom v zvezi s prožnostjo na strani povpraševanja in shranjevanjem električne energije.

Podpora iz sklada InvestEU spodbuja tudi uvajanje tehnologij z nizkimi emisijami: projekte, ki vključujejo tehnologije za zajemanje, transport, shranjevanje in/ali uporabo ogljika ter infrastrukturo za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ogrevanje in hlajenje, proizvodnjo nizkoogljičnih plinov (kot je vodik) ali industrijske procese, kot tudi elektrarne in proizvodne obrate na biomaso za uresničevanje energetskega prehoda ali obrate za odvzem ogljika.

6.1.1.2 Razvoj trajnostne prometne infrastrukture, opreme in inovativnih tehnologij

Podpora za razvoj trajnostne prometne infrastrukture, opreme in inovativnih tehnologij bo usmerjena v razvoj trajnostne in varne prometne infrastrukture, nadgradenj, rešitev in opreme za mobilnost ter inovativnih tehnologij v skladu s prednostnimi nalogami Unije na področju prometa, strategijo za trajnostno in pametno mobilnost (69) ter zavezami iz Pariškega sporazuma. To bo vključevalo projekte, ki podpirajo razvoj infrastrukture za vseevropsko prometno omrežje (TEN-T), sanacijo in nadgradnjo obstoječe infrastrukture in komponent na ravni povezljivosti v vseh vrstah prevoza, vključno z mestnimi vozlišči, pomorskimi pristanišči in pristanišči na celinskih vodah, letališči, multimodalnimi terminali ter njihovo povezavo z glavnimi omrežji in telematskimi aplikacijami, določenimi v uredbi TEN-T (70).

Podpora bo prednostno usmerjena v projekte jedrnega omrežja TEN-T, kot so opredeljeni v delovnih načrtih za koridor jedrnega omrežja, ki obravnavajo manjkajoče povezave, ozka grla ali čezmejne povezave. Kadar je to ustrezno, bo vključevala: sanacijo in nadgradnjo obstoječe železniške, cestne, vodne in letalske infrastrukture, varnostne nadgradnje, pri čemer se bodo uporabljali ustrezni postopki upravljanja varnosti, ter nadgradnje okoljske učinkovitosti, vključno z uvedbo digitalnih sistemov za upravljanje prometa, kot so ITS (71), RIS (72), ERTMS (73), SESAR, vključno z opremo na krovu, ter digitalno prometno infrastrukturo za interoperabilno izmenjavo podatkov in poročanje po različnih načinih in sektorjih. Vključevala bo tudi razvoj in uvajanje novih prometnih tehnologij in storitev, npr. v zvezi s povezanimi in avtonomnimi načini prevoza, integriranimi rešitvami za izdajo vozovnic ter načini prevoza po celinskih in morskih plovnih poteh, ki manj onesnažujejo okolje (vključno s preprečevanjem razlitij nafte z ladij). Vključevala bo tudi podporo za prilagoditev omrežja TEN-T potrebam vojaške mobilnosti, če takšna infrastruktura ustreza tako civilnim kot vojaškim namenom (dvojna uporaba).

Podpora bo usmerjena tudi v infrastrukturne projekte TEN-T, ki zagotavljajo uporabo vsaj dveh različnih načinov prevoza, zlasti multimodalne tovorne terminale in logistične platforme ter vozlišča potniškega prometa. Podpora bo namenjena tudi multimodalnim povezavam in končnim delom povezave, kar bo omogočilo preusmeritev tovornega ali potniškega prometa na bolj trajnostne načine prevoza, kot so železniški prevoz, javni/kolektivni prevoz, prevoz po celinskih plovnih poteh ali prevoz po morju na kratkih razdaljah.

Podpora se lahko nameni projektom za pametno in trajnostno mobilnost v mestih, zlasti multimodalnim vozliščem za potniški promet, aktivnim načinom prevoza, celinskim plovnim potem in inovativnim rešitvam na področju mobilnosti, digitalni prometni infrastrukturi za nemoteno in učinkovito povezavo načinov prevoza, infrastrukturi za aktivno in brezemisijsko mobilnost. Projekti, namenjeni spodbujanju prehoda na trajnostne načine prevoza, se morajo osredotočati na izboljšanje varnosti uporabnikov in nediskriminatorno dostopnost, vključno v zvezi s potniki z zmanjšano mobilnostjo. Projekti bodo namenjeni tudi izboljšanju varnosti v cestnem prometu v skladu s ciljem Unije za odpravo smrtnih žrtev in hudih poškodb na evropskih cestah do leta 2050, pri čemer bo posebna pozornost namenjena ranljivim udeležencem v cestnem prometu, kot so kolesarji in pešci.

Pri prenovi in naknadnem opremljanju prevoznih mobilnih sredstev je treba dati prednost nediskriminatornim projektom za nakup tirnih vozil in plovil za uporabo v železniškem prometu, prometu po celinskih plovnih poteh in pomorskem prometu. V podporo za železniški promet in plovbo po celinskih plovnih poteh bodo vključene tudi naložbe v sedanji železniški vozni park in plovila, npr. v digitalno opremo RIS, zmanjšanje hrupa, opremljanje z ERTMS in digitalnimi samodejnimi spenjačami. Vključeni bodo tudi projekti na področju letalstva, prevoza blaga, prometa po morskih in celinskih plovnih poteh, in projekti v sektorjih, ki upoštevajo načela krožnega gospodarstva in katerih cilj je prehod na trajnostna alternativna goriva, zmanjšanje vsakršnega onesnaževanja in pomoč industriji pri izpolnjevanju prihodnjih zavez v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, vključno z rezervno podporo za brezemisijske ladje ter zamenjavo starih zrakoplovov in plovil z zrakoplovi in plovili nove generacije, ki imajo znatno manj emisij glede na emisije v celotnem življenjskem ciklu. Poleg tega so upravičena plovila ter brezemisijska in nizkoemisijska cestna vozila (glej spodnji odstavek o infrastrukturi za alternativna goriva v nadaljevanju).

Podpora železniški infrastrukturi in drugim železniškim projektom, infrastrukturi za celinske plovne poti, projektom za množični prevoz ter pomorskim pristaniščem in pomorskim avtocestam se lahko nameni za naložbe, ki preprečujejo ali zmanjšujejo emisije toplogrednih plinov in strupenih onesnaževal ali ravni hrupa. Te naložbe so lahko usmerjene tudi v pristaniške sprejemne zmogljivosti in druga sredstva, ki omogočajo ukrepe za varstvo okolja, ter naložbe v kombinirano trajnostno infrastrukturo, vključno z uvajanjem male infrastrukture za alternativna goriva in drugih rešitev za zmanjšanje skupnega ogljičnega odtisa pristanišč. Podpirajo se lahko naložbe v okolju prijaznejšo letališko infrastrukturo in povezane storitve (kot so zemeljska oskrba, promet na tleh, zrakoplovi na tleh), ki preprečujejo ali zmanjšujejo emisije ali ravni hrupa.

Podpora se lahko dodeli za uvajanje infrastrukture za polnilne in oskrbovalne postaje za električno energijo, vodik ter utekočinjeni ali stisnjeni zemeljski plin z visokim deležem biometana (> 50 %) za vse načine prevoza, uvajanje voznih parkov vozil za cestni prevoz z nizkimi emisijami in brez njih ter platform za pametno povezljivost in interoperabilne storitve. Pri obnavljanju voznih parkov cestnih vozil bi morali izpolnjevati tudi veljavne visoke varnostne standarde. Če se ta vozila opremljajo naknadno, mora biti naknadno dodana oprema v skladu s standardom, ki določa nične emisije izpušnih plinov. Podpora se lahko dodeli za uvajanje brezemisijskih in nizkoemisijskih plovil in voznih parkov, ki uporabljajo trajnostna alternativna goriva (vključno z utekočinjenim zemeljskim plinom), in zrakoplovov, ki uporabljajo trajnostne vire energije. Naknadno opremljanje plovil bo pomorskemu in celinskemu ladijskemu prometu omogočilo uporabo trajnostnih alternativnih goriv ali električne energije. Pri povezanih naložbah bodo imeli prednost (i) uvedba javno dostopne infrastrukture za polnilne in oskrbovalne postaje, ob upoštevanju načel krožnega gospodarstva; (ii) uvedba infrastrukture za polnilne in oskrbovalne postaje, ki je na voljo voznemu parku javnih organov ali izvajalcev, ki izpolnjujejo obveznosti javne službe na podlagi javnega naročila storitev; ter (iii) uvajanje v vozne parke javnih služb in zasebne vozne parke lahkih in težkih brezemisijskih in nizkoemisijskih vozil, brezemisijskih in nizkoemisijskih plovil in voznega parka, ki uporabljajo trajnostna alternativna goriva, ali nizkoemisijskih zrakoplovov, ki uporabljajo trajnostne vire energije. Cestna infrastruktura mora biti dostopna javnosti brez kakršnih koli omejitev in bo omogočala ad hoc plačila, ki so enostavna za uporabo (npr. plačilo z bančno kartico), tako da se lahko uporabnikom vozil zaračuna, ne da bi bilo treba skleniti pogodbo o opravljanju storitev z zadevnim izvajalcem. Poleg tega se razpoložljivi statični in dinamični podatki dajo na voljo prek skupnih ali nacionalnih točk dostopa. Te zahteve glede javne dostopnosti se ne uporabljajo v primeru infrastrukture za polnilne in oskrbovalne postaje v zasebnih depojih, ki se uporabljajo za vozni park za lastne potrebe. Podpora se lahko dodeli za razvojno in proizvodno infrastrukturo ter infrastrukturo za oskrbo za trajnostna alternativna goriva za letalstvo, kopenski in vodni promet, ki sledi politikam EU za razogljičenje prometa (kot sta ReFuelEU Letalstvo, FuelEU Pomorstvo).

Podpora se lahko dodeli drugim projektom za pametno in trajnostno mobilnost na mestnih in podeželskih območjih, ki so usmerjeni v varnost v cestnem prometu; dostopnost; zmanjšanje emisij in hrupa ter razvoj in uvajanje novih prometnih tehnologij in storitev, med drugim v zvezi s povezanimi in avtonomnimi načini prevoza in integriranimi rešitvami za izdajo vozovnic.

Podpora Sklada InvestEU se lahko dodeli ukrepom za nadgradnjo, doseganje ali ohranjanje skladnosti s standardi, vključno z okoljskimi in varnostnimi standardi, ter projektom za vzdrževanje ali nadgradnjo obstoječe prometne infrastrukture, sanacijo obstoječe prometne infrastrukture ali varna parkirišča in objekte.

6.1.1.3 Okolje in viri

Sklad InvestEU naj bi mobiliziral naložbe, povezane z naravnim kapitalom in krožnim gospodarstvom (74). V zvezi s tem poleg ekologizacije naložb na področjih tradicionalne infrastrukture, naštetih v tem oddelku 6.1.1.3, naložbe vključujejo na primer projekte mobilnosti, ki obravnavajo onesnaževanje zraka in hrup, naravo, porabo energije in nesreče.

Podpora za vodo, vključno z oskrbo s pitno vodo in sanitarnimi storitvami, varstvom pred poplavami, omrežno učinkovitostjo, zmanjševanjem uhajanja, infrastrukturo za zbiranje in čiščenje odpadne vode, obalno infrastrukturo in drugo z vodo povezano zeleno infrastrukturo, ki bo vključevala naložbene projekte in spremljajoče storitve v podporo izvajanju okoljskih politik EU v zvezi s kopenskimi in morskimi vodnimi viri ter povezanimi ekosistemskimi storitvami, določenimi v na primer direktivah 2008/56/ES (75), 2000/60/ES (76) in 2007/60/ES (77), direktivah Sveta 98/83/ES (78), 91/271/EGS (79) in 91/676/EGS (80), Uredbi (EU) 2019/1009 (81) in Uredbi (ES) št. 1107/2009 (82). Poseben pomen je treba dati (i) zagotavljanju dostopa do oskrbe z vodo in sanitarnih storitev za vse državljane Unije z dokončanjem in vzdrževanjem infrastrukture za pitno vodo in čiščenje odpadne vode, ki je v skladu z merili za energijsko učinkovitost in preprečevanje uhajanja vode, ter (ii) zagotavljanju skladnosti z okvirno direktivo o vodah (2000/60/ES) in direktivo o poplavah (2007/60/ES), vključno z ukrepi, predvidenimi v načrtih upravljanja povodij in načrtih za obvladovanje tveganja poplav, zlasti naložbam, ki zagotavljajo dobro ekološko stanje rek, obnovo ali nadgradnjo obstoječih hidroelektrarn za povečanje njihove učinkovitosti in zmanjšanje okoljskih učinkov ter zmanjšanje razpršenega onesnaževanja iz kmetijstva, akvakulture in industrijskih virov, rešitve za gospodarnost z vodo in ponovno uporabo vode v vseh sektorjih ter sonaravne rešitve za zmanjšanje tveganja poplav.

Podpora za infrastrukturo za ravnanje z odpadki, tj. infrastrukturo, ki je potrebna, da prehod na bolj krožno gospodarstvo v državah članicah dobi znatno pomembnejšo vlogo pri izvajanju politike EU za ravnanje z odpadki, pri čemer je najpomembnejše preprečevanje odpadkov. Brez poseganja v izključitvena merila iz Priloge V k uredbi o InvestEU bi morali naložbeni projekti zajemati izvajanje načrtov ravnanja z odpadki in programov za preprečevanje odpadkov (na podlagi spremenjene okvirne direktive o odpadkih 2008/98/ES (83)), vzpostavitev mrež za ponovno uporabo in popravila ter podporo tem mrežam, vzpostavitev delujočih programov ločevanja in zbiranja odpadkov ter obrate za recikliranje (vključno za komunalne biološke odpadke in tekstilne izdelke za njihovo ločeno zbiranje).

Naložbe na področju izboljšanja in obnove ekosistemov ter s tem povezanih storitev, ki morajo biti osredotočene na projekte, ki spodbujajo ohranjanje, obnovo, upravljanje in izboljšanje naravnega kapitala v korist biotske raznovrstnosti in prilagajanja, vključno s projekti zelene in modre infrastrukture. Vključevale bodo rešitve, ki temeljijo na ekosistemih, za izzive, povezane na primer z zrakom in podnebnimi sistemi, morjem, tlemi, prstjo, gozdarstvom, kmetijstvom, vodo in odpadki ter prometom in energijo. Podpora bo vključevala tudi ukrepe za doseganje ciljev strategije za biotsko raznovrstnost (84) in strategije „od vil do vilic“ (85) z izboljšanjem vrednostnih verig proizvodnje hrane (kadar ne bodo spadali v sklop za MSP). Zlasti se bodo spodbujali čezmejni projekti in projekti, ki spodbujajo trajnostno kulturno dediščino. Podpora lahko vključuje tudi sanacijo industrijskih območij (vključno s kontaminiranimi) in obnovo za trajnostno rabo.

Podpora trajnostnemu razvoju mest, podeželja, obalnih območij in območij na morju ter širšemu biogospodarstvu, kar bi moralo vključevati infrastrukturne projekte, ki niso zajeti z drugimi področji in so osredotočeni na določeno geografsko območje, vključno z naložbami v naravo in sonaravne rešitve, katerih namen je preprečevanje ali nadzor emisij toplogrednih plinov, strupenih onesnaževal, hrupa in drugih vplivov ali odvisnosti od naravnega kapitala, obenem pa spodbujanje prehoda na krožno gospodarstvo. Vključevala bo infrastrukturne projekte, namenjene spodbujanju vključujočih in dostopnih pametnih mest ter njihovih omrežij, regij in sektorjev. To bo zajemalo tudi projekte za spodbujanje biogospodarstva z naložbami v industrije s pretežno rabo biomase, morske in kopenske rešitve, ki nadomeščajo energijsko intenzivne ali fosilne materiale, akvakulturo ter modro in zeleno biotehnologijo. Podpora je lahko namenjena tudi za morja in oceane prek področja modrega gospodarstva in njegovih načel financiranja, zlasti prek področja obnovljivih morskih virov energije in krožnega gospodarstva.

Podpora v okviru ukrepov na področju podnebnih sprememb, blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja podnebnim spremembam, vključno z zmanjševanjem tveganja naravnih nesreč, ki bo vključevala infrastrukturne projekte, namenjene prilagajanju podnebnim spremembam ter povečanju odpornosti na sedanje in prihodnje podnebje. To med drugim vključuje zaščito nizko ležečih in obalnih območij ter druge ukrepe, povezane z dvigom morske gladine, preprečevanje poplav, boljšo in trajnostno oskrbo z vodo in preprečevanje suš ter prilagajanje infrastrukture ekstremnim temperaturam. Vključene so lahko tudi inovativne tehnologije, ki prispevajo k ciljem Unije glede okoljske odpornosti na podnebne spremembe ali družbene trajnostnosti oziroma obojim ter izpolnjujejo standarde Unije glede okoljske ali družbene trajnostnosti.

Podpora projektom in podjetjem, ki izvajajo sisteme krožnega gospodarstva, vključno s trajnostno rabo surovin, v skladu s cilji akcijskega načrta za krožno gospodarstvo (86). Ta bo med drugim vključevala podporo projektom, ki vidike učinkovite rabe virov vključujejo v proizvodnjo in življenjski cikel proizvodov, ter vsem strategijam, katerih cilj je zagotoviti čim večjo vrednost in življenjsko dobo proizvodov, sredstev in materialnih virov, pa tudi infrastrukturi in storitvam, ki spodbujajo industrijsko simbiozo in souporabo sredstev med industrijskimi obrati v različnih sektorjih ter v mestnih in podeželskih skupnostih. To bo vključevalo tudi uporabo krožnih poslovnih modelov, ki vodijo v dematerializacijo, ostoritvenje ter intenzivnejšo in učinkovitejšo uporabo proizvodov in virov, internalizacijo ali odpravo negativnih zunanjih dejavnikov. Naložbeni projekti bi morali vključevati tudi ukrepe, ki zajemajo celotno vrednostno verigo sekundarnih surovin, vključno s sistemi zaprtega kroga ter odstranitvijo starih strupenih in problematičnih kemikalij in snovi iz postopkov od predelave surovin do recikliranja. Posebna pozornost bo namenjena sektorjem, ki uporabljajo največ virov in ki imajo velik potencial za krožnost. To so sektorji elektronike ter informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), baterij in vozil, embalaže, plastike, tekstila, gradbeništva in stavb ter hrane, vode in hranil.

Podpora operacijam, ki podpirajo razogljičenje energijsko intenzivnih panog in znatno zmanjšanje njihovih emisij, vključno s sistemi zaprtega kroga in uvedbo inovativnih tehnologij z nizkimi emisijami ogljika, med drugim shranjevanje energije ter zajemanje, transport, shranjevanje in/ali uporabo ogljika, ter operacijam, ki spodbujajo razogljičenje proizvodne in distribucijske verige energije s postopnim opuščanjem uporabe premoga in nafte ter postopnim nadomeščanjem zemeljskega plina z nizkoogljičnimi plini. Prav tako se bodo spodbujali sistemi zaprtega kroga pri energijsko intenzivni predelavi materialov, kot so jeklo, aluminij, plastika in cement, da se odstranijo nečistoče, ki povzročajo izgubo vrednosti recikliranih materialov.

6.1.1.4 Razvoj trajnostne in varne infrastrukture za digitalno povezljivost

Podpora razvoju trajnostne in varne infrastrukture za digitalno povezljivost se mora osredotočati na projekte, ki podpirajo širok nabor proizvodov in storitev, povezanih s komunikacijsko in informacijsko tehnologijo. To lahko na primer vključuje projekte, ki podpirajo univerzalno uvedbo infrastrukture (tj. tudi na podeželskih/obrobnih območjih), uvedbo zelo visokozmogljivih digitalnih omrežij, vključno z uvedbo sistemov žičnih in brezžičnih povezav (tudi optičnih in 5G), ter naložbe, potrebne za doseganje strateških ciljev Unije na področju digitalne povezljivosti, kot so opredeljeni v sporočilu o povezljivosti za konkurenčen enotni digitalni trg (87).

Usmerjena bo tudi v projekte, katerih cilj je povečanje zmogljivosti in odpornosti omrežij v Uniji (npr. kvantno varovana komunikacijska omrežja, medregionalna in mednarodna povezljivost, vključno s kopenskimi in podvodnimi kabli, satelitskimi sistemi, podatkovnimi centri ter omrežji za civilno zaščito in pomoč ob nesrečah) ter ki podpirajo digitalno preobrazbo ključnih javnih služb.

Osredotočena bo tudi na uvedbo trajnostnih in visokozmogljivih medsebojno povezanih infrastruktur v oblaku v EU (kot je uvedba infrastrukture, ki jo opredeljuje programska oprema, za optimizacijo uravnoteženja delovne obremenitve med oblaki in zelenih povezljivostnih omrežij za medsebojno povezovanje infrastruktur v oblaku) ter spodbujanje vrhunskih energijsko učinkovitih evropskih podatkovnih centrov z naknadnim opremljanjem podatkovnih centrov tako za velika kot tudi za mala podjetja (na primer novi hladilni sistemi in rešitve za upravljanje porabe energije).

Primerni naložbeni cilji bodo tudi infrastrukture za digitalno povezljivost, na primer tiste, ki so namenjene optimizaciji prometne in energetske infrastrukture ter porabe energije v stavbah, zmanjšanju odpadkov in onesnaževanja ter optimizaciji uporabe naravnih virov z digitalnimi rešitvami.

Pri tem bi morala biti podpora usmerjena v projekte, katerih cilj je zmanjšanje ali preprečevanje emisij toplogrednih plinov in uvedba infrastrukture, ki je zasnovana tako, da je trpežna ter da jo je mogoče popraviti, nadgraditi in reciklirati, v skladu z evropskim zelenim dogovorom.

6.1.1.5 Razvoj trajnostne vesoljske infrastrukture

Podpora trajnostnemu razvoju in posodobitvi nove in obstoječe infrastrukture v orbiti in na Zemlji. S tem se bo omogočila ekologizacija vesoljske industrije za nosilne rakete in vesoljska plovila (npr. satelite) ter povezane zemeljske segmente. To vključuje obrate za proizvodnjo, sestavljanje, preizkušanje, upravljanje, vzdrževanje in izstrelitev za razvoj okolju prijaznejših vesoljskih plovil, izstrelitvenih sistemov in povezanih zmogljivosti. Zajeta je tudi čistejša uporaba vesolja z odstranjevanjem vesoljskih plovil iz orbite in njihovo razgradnjo.

Podpora komponentam vesoljskega programa Unije in povezanim storitvam ter podpora ciljem vesoljske strategije za Evropo (88), da se čim bolj povečajo koristi za družbo in gospodarstvo Unije. To bo omogočilo razvoj namenskih storitev in načinov uporabe, ki ustrezajo obstoječim in novim potrebam uporabnikov, tudi na prednostnih področjih podnebnih sprememb, trajnostnega razvoja, povezljivosti in varnosti.

6.1.1.6 Razvoj trajnostne turistične infrastrukture

Podpora razvoju trajnostne turistične infrastrukture in storitev mora prispevati h krepitvi dolgoročne konkurenčnosti sektorja s podpiranjem projektov, namenjenih prehodu na trajnostni, inovativni in digitalni turizem.

6.1.1.7 Razvoj na morju za razogljičenje

Podpora na teh področjih mora prispevati k proizvodnji električne energije na morju za kritje povpraševanja po energiji v prihodnosti. Prav tako mora ublažiti povečano povpraševanje po kopenskih virih EU za različne namene z izboljšanjem produktivnosti vodnih in morskih virov, na primer s proizvodnjo in uporabo alg ter drugih novih virov beljakovin, ki bi lahko zmanjšali pritisk na kmetijska zemljišča.

Podpora se mora osredotočati na:

a) vetrna polja na morju;

b) razvoj za preoblikovanje pristanišč iz prometnih vozlišč v vozlišča za oskrbovanje industrije na morju;

c) kabelske napeljave za priobalno omrežje s posebnim poudarkom na povezavah za izmenični tok od turbin do vozlišč, ki nato uporabljajo povezovalne daljnovode do obale za enosmerni tok;

d) naprave za energijo valovanja in plimovanja;

e) akvakulturo na odprtem morju.

6.1.1.8 Strateške naložbe v kritično infrastrukturo

Strateške naložbe v okviru sklopa za trajnostno infrastrukturo so lahko usmerjene v projekte, ki prispevajo k stabilnosti, operativni varnosti in odpornosti delov kritične infrastrukture (bodisi fizične bodisi virtualne) ali dobavnih verig kritične infrastrukture ali neposredno h kritičnim elementom infrastrukture, zlasti z vidika zelenega in digitalnega prehoda Unije.

Podprte operacije so lahko usmerjene tudi v podjetja, vključno z MSP, ki proizvajajo blago in opravljajo storitve, ki so ključnega pomena za delovanje in vzdrževanje katerih koli prednostnih nalog v zvezi s kritično infrastrukturo, kot so navedene v tem oddelku 6.1.1.8.

Naložbene operacije v zvezi s kritično infrastrukturo so lahko usmerjene v operacije, povezane z evropsko kritično infrastrukturo iz Direktive 2008/114/ES (89), kakor so jo opredelile države članice v skladu s členom 3. Podpora je lahko usmerjena v dobavne verige čiste energije, in sicer v proizvodno zmogljivost opreme za tehnologije obnovljivih virov energije (kot so sončna fotovoltaika, vetrna energija, vodna energija, obnovljivi vodik itd.).

Podprte operacije so lahko usmerjene tudi v dobavne verige za evropski letalski, železniški in cestni promet, promet po celinskih plovnih poteh in pomorski prevoz, vključno s podpiranjem naložb v povezovanje načinov prevoza in proizvodne zmogljivosti.

Na področju digitalne infrastrukture so strateške naložbe tiste, ki so tesno povezane s cilji odpornega in varnega zagotavljanja digitalnih komunikacijskih storitev, vključno s kritičnimi elementi zelo visokozmogljive povezljivosti in omrežij 5G, kvantnih komunikacij, interneta stvari, medijev, spletnih storitvenih platform, varnega računalništva v oblaku, obdelave in shranjevanja podatkov, ter z osnovnimi vrednostnimi verigami, ki podpirajo te infrastrukture in storitve. Glede na različne arhitekture in nenehno razvijajoče se tehnološke rešitve, vključno s tistimi, ki so pomembne za kibernetsko varnost (90), je treba pregledati spreminjajoče se potrebe digitalnega prehoda ter ustrezne razsežnosti varnosti, tehnološke avtonomnosti in odpornosti takega prehoda, povezane s prenosom, uporabo in shranjevanjem podatkov. Glavni cilj podpore projektom, povezanim z digitalno volilno infrastrukturo in občutljivimi objekti, je večja varnost, odpornost in zaščita pred zlonamernim in razdiralnim delovanjem, vključno zlasti z dezinformacijami, krajo podatkov in kibernetskimi napadi.

Naložbe v komunikacijsko in medijsko infrastrukturo se prav tako štejejo za strateške v obsegu, v katerem prispevajo k produkciji neodvisnih evropskih vsebin v skladu s ciljem varovanja demokratičnih vrednot EU in suverenosti držav članic v digitalni dobi ter k produkciji, varstvu intelektualne lastnine in monetizaciji evropskih vsebin na svetovni ravni.

Projekti, povezani s kritično infrastrukturo za vesolje, morajo podpirati posodobitev obstoječih komponent vesoljskega programa Unije ter razvoj nove vesoljske infrastrukture in storitev Unije. Usmerjeni bodo zlasti v: (i) avtonomen, zanesljiv in stroškovno učinkovit dostop do vesolja in uporabo vesolja, ki ju omogočajo evropske nosilne rakete, vključno z inovativnimi koncepti, kot so ponovna uporaba, napredna proizvodnja in novi sistemi vesoljskega prevoza; (ii) nadzor v vesolju in zaščito sredstev; (iii) satelitske komunikacije in povezljivost ter (iv) druge nastajajoče potrebe.

Podprte operacije so lahko usmerjene tudi v odpornost in konkurenčnost vesoljskih sistemov in tehnologij ter lahko obravnavajo ranljivost vrednostnih verig.

Podpora infrastrukturi obrambne industrije lahko vključuje nadgradnjo obstoječe ali namestitev nove infrastrukture, ki je s tehnološkega in industrijskega vidika potrebna za podpiranje življenjskega cikla obrambnih tehnologij in proizvodov ali objektov za usposabljanje. Ta infrastruktura se ne nanaša le na tradicionalna področja delovanja kot so zrak, kopno in morje, temveč tudi na nastajajoča področja, kot so informacijsko, vesoljsko in kibernetsko področje. Uporablja se lahko tudi za raziskave in razvoj, predstavitve ter preskušanje in certificiranje obrambnih sistemov ali tehnologij, vključno s tistimi, razvitimi v okviru Evropskega obrambnega sklada, ter za sisteme in tehnologije z dvojno rabo. Podpreti bi bilo treba večnacionalne projekte, odprte za uporabnike iz drugih držav članic. Podpora je lahko namenjena tudi projektom, usmerjenim v izvajanje vseevropskih digitalnih in kibernetskih zmogljivosti ter infrastrukture, povezanih na primer z razvojnimi okolji za virtualni inženiring, digitalnimi testnimi okolji in laboratoriji, novim okoljem za sodelovalni boj, superračunalništvom, umetno inteligenco in povezanimi naprednimi digitalnimi znanji in spretnostmi za obrambo (npr. digitalna ladjedelnica, digitalni model ali dvojček vojaških sistemov).

Na področju kritičnih surovin lahko podprte naložbe vključujejo projekte in upravičence, ki prispevajo k večji avtonomnosti in odpornosti Unije v industrijskih ekosistemih za elektromobilnost, baterije, obnovljive vire energije, zdravila, digitalne aplikacije in obrambo. Prednostna naložbena področja v zvezi s kritičnimi surovinami lahko vključujejo razvoj magnetov, pridobivanje kovin redkih zemelj iz uporabljenih magnetov, rafiniranje kovin redkih zemelj, primarne rude in reciklirane rudarske odpadke (boksit, železova ruda, odpadni premog). V prihodnosti se bodo morda pojavile tudi druge potrebe v zvezi s kritičnimi surovinami.

Za zagotovitev varne in trajnostne preskrbe s hrano se lahko podprejo ustrezne naložbe, na primer v prevoz, logistiko, decentralizirano infrastrukturo prehranskih verig in vzpostavitev grozdov na področju preskrbe s hrano.

6.1.2 Značilnosti potencialnih finančnih produktov

S podporo v okviru sklopa za trajnostno infrastrukturo bodo na voljo nadrejeno in podrejeno financiranje v obliki dolga ali jamstev, vse druge oblike financiranja ali izboljšanja kreditne kakovosti, financiranje v obliki navideznega lastniškega kapitala in lastniško financiranje. Cilj podpore je olajšati dostop do upravičenega projektnega in podjetniškega financiranja. Finančni produkti morajo biti na voljo horizo