SL Uradni list Evropske unije L 63/53

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 181/2014

z dne 20. februarja 2014

o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1405/2006 (1), zlasti člena 6(2), člena 7, člena 11(3), člena 12(2), člena 13, drugega pododstavka člena 14(1) in člena 15(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba (EU) št. 229/2013 je razveljavila in nadomestila Uredbo Sveta (ES) št. 1405/2006 (2). Uredba (EU) št. 229/2013 Komisijo pooblašča za sprejemanje delegiranih in izvedbenih aktov. Da se zagotovi nemoteno delovanje programa v novem pravnem okviru, bi bilo treba sprejeti pravila v obliki takih aktov. Nova pravila bi morala nadomestiti izvedbena pravila Uredbe Komisije (ES) št. 1914/2006 (3). Navedena Uredba se razveljavi z delegirano uredbo Komisije (EU) št. 178/2014 (4).

(2) Določiti bi bilo treba pravila o določitvi zneska pomoči za preskrbo s proizvodi v skladu s posebnimi režimi preskrbe. Takšna pravila bi morala upoštevati dodatne stroške preskrbe manjših egejskih otokov zaradi oddaljenosti in otoške narave, ki pomenita breme, zaradi katerega so zelo prikrajšani.

(3) Sheme pomoči za preskrbo s proizvodi v okviru posebnih režimov preskrbe bi bilo treba upravljati z uporabo certifikata, imenovanega „certifikat o pomoči“, pri čemer se uporabi obrazec uvoznega dovoljenja.

(4) Upravljanje posebnih režimov preskrbe zahteva uvedbo pravil za izdajo certifikata o pomoči, ki odstopajo od običajnih pravil, ki veljajo za uvozna dovoljenja v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 376/2008 (5).

(5) Upravljanje posebnih režimov preskrbe ima dva cilja. Prvič, zagotoviti hitro izdajo certifikatov, zlasti z odpravo splošne obveze o predhodnem pologu varščine, ter hitro plačilo pomoči za dobavo proizvodov. Drugič, jamčiti za nadzor in spremljanje dejavnosti ter upravnim organom zagotoviti instrumente, ki jih potrebujejo za ugotavljanje, ali so bili cilji programa doseženi. Ti cilji so zagotoviti redno preskrbo z nekaterimi kmetijskimi proizvodi in izravnati učinke geografskega položaja manjših egejskih otokov, tako da se zagotovi, da se ugodnosti programa dejansko prenesejo v fazo, ko se proizvodi, namenjeni končnim porabnikom, dajo na trg.

(6) Pravila za upravljanje posebnih režimov preskrbe bi morala zagotavljati, da v okviru količin, določenih v predhodni bilanci preskrbe, registrirani gospodarski subjekti pridobijo certifikat za proizvode in količine, s katerimi se komercialno posluje, tako da predložijo dokumente, ki potrjujejo, da je delovanje pristno in zahtevek za izdajo certifikata ustrezen.

(7) Med zahtevami za spremljanje dejavnosti, ki so upravičene do posebnih režimov preskrbe, je tudi zahteva, da se dokaže, da je bila preskrba, za katero velja certifikat, izvedena v krajšem časovnem obdobju, in da se prepove prenos pravic in obveznosti, ki so dodeljene imetniku omenjenega certifikata.

(8) Ugodnost, odobrena v obliki pomoči Unije, se mora prenesti naprej in se odražati v proizvodnih stroških in cenah, ki jih plačajo končni porabniki. Zato je potreben nadzor, da bi zagotovili, da se ugodnosti dejansko prenesejo naprej.

(9) Določiti bi bilo treba pravila o odobritvi in spremljanju izvoza proizvodov, ki jih zajemajo posebni režimi preskrbe, v tretje države in njihovo odpošiljanje v druge dele Unije. Zlasti je primerno določiti največje količine predelanih proizvodov, ki se lahko tradicionalno izvozijo ali odpošljejo.

(10) Da bi zaščitili potrošnike in tržne interese gospodarskih subjektov, bi bilo treba proizvode, ki niso primerne tržne kakovosti v smislu člena 28 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (6), izključiti iz posebnih režimov preskrbe najpozneje do datuma, ko so prvič dani na trg, in predvideti ustrezne ukrepe za primere, ko ta zahteva ni izpolnjena.

(11) Pristojni organi Grčije določijo podrobna upravna pravila, ki so potrebna za upravljanje in spremljanje posebnih režimov preskrbe.

(12) Da bi lahko ocenili, kako se izvajajo režimi, bi bilo treba od pristojnih organov Grčije zahtevati, da redno poročajo Komisiji.

(13) Za vsako shemo pomoči lokalni proizvodnji bi bilo treba določiti vsebino vlog za pomoč in dokumente, ki jih je treba priložiti, da se oceni njihova upravičenost.

(14) Če vloge za pomoč vsebujejo očitne napake, bi jih moralo biti mogoče kadar koli popraviti.

(15) Roke za vložitev in spremembo vlog za pomoč je treba upoštevati, da se državnim organom Grčije omogoči, da načrtujejo in učinkovito pregledajo točnost vlog za pomoč za lokalno proizvodnjo. Treba bi bilo določiti časovne roke, po katerih se vloge več ne sprejemajo. Da bi vlagatelje vlog za pomoč spodbudili k upoštevanju rokov, se v primeru zakasnele vloge znesek pomoči zniža.

(16) Vlagateljem bi bilo treba dovoliti, da kadar koli v celoti ali delno umaknejo vlogo za pomoč za lokalno proizvodnjo, pod pogojem da pristojni organi vlagatelja še niso obvestili o napakah, ki jih vsebuje vloga za pomoč, ali naznanili pregleda na kraju samem, ki razkriva napake v delu, ki ga zadeva umik.

(17) Treba bi bilo učinkovito spremljati izpolnjevanje določb iz shem pomoči, ki se jih upravlja v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema. V ta namen in da se doseže usklajena raven spremljanja v vseh državah članicah, bi bilo treba podrobno določiti kriterije in tehnične postopke za izvajanje upravnih pregledov in pregledov na kraju samem. V ustreznih okoliščinah bi morala Grčija stremeti k usklajevanju različnih pregledov po tej uredbi s tistimi, ki jih zahtevajo druge določbe Unije.

(18) Treba bi bilo določiti najnižje število vlagateljev vlog za pomoč, pri katerih se opravi pregled na kraju samem po različnih shemah pomoči.

(19) Vzorec za najnižje število pregledov na kraju samem bi bilo treba deloma določiti na osnovi analize tveganja in deloma naključno. Določiti bi bilo treba glavne dejavnike, ki naj se upoštevajo pri analizi tveganja.

(20) Kjer so ugotovljene večje nepravilnosti, se raven pregledov na kraju samem poveča v tekočem letu in naslednjih letih, da se doseže sprejemljiva raven zagotovila o pravilnosti zadevnih vlog za pomoč.

(21) Za učinkovite preglede na kraju samem morajo biti inšpektorji obveščeni o razlogih, zakaj so zadevni vlagatelji vlog za pomoč izbrani za preglede na kraju samem. Grčija bi morala voditi zapise o teh informacijah.

(22) Da lahko državni organi Grčije in kateri koli pristojni organ Unije sledijo izvedenim pregledom na kraju samem, bi bilo treba podatke o pregledih zapisati v poročilo o pregledu. Vlagatelji vlog za pomoč ali njihovi predstavniki bi morali imeti priložnost, da poročilo podpišejo. Vendar bi morala imeti Grčija v primeru pregledov z daljinskim zaznavanjem možnost, da predloži poročilo v podpis samo v primeru, ko pregledi razkrijejo nepravilnosti. Poleg tega bi moral vlagatelj vlog za pomoč ne glede na vrsto opravljenega pregleda na kraju samem v primeru odkritja nepravilnosti prejeti kopijo poročila.

(23) Da bi se finančni interesi Unije učinkovito zavarovali, bi bilo treba sprejeti primerne ukrepe za boj proti nepravilnostim in prevaram.

(24) Znižanja in izključitve bi bilo treba določiti ob upoštevanju načela sorazmernosti in ob upoštevanju posebnih težav v primerih višje sile, izjemnih okoliščin in naravnih nesreč. Taka znižanja in izključitve bi bilo treba oceniti v skladu z resnostjo zagrešene nepravilnosti in jih stopnjevati do popolne izključitve iz ene ali več shem pomoči za lokalno proizvodnjo za določeno obdobje.

(25) Na splošno se znižanja in izključitve ne bi smeli uporabiti, če vlagatelji vlog za pomoč predložijo točne dejanske podatke ali drugače dokažejo, da do kršitve ni prišlo.

(26) Vlagatelj, ki kadar koli obvesti pristojne državne organe o netočnih vlogah za pomoč, ne bi smel biti podvržen znižanju ali izključitvam ne glede na razlog za netočnost, pod pogojem da zadevni vlagatelj ni bil obveščen o nameri, da bo pristojni organ izvedel pregled na kraju samem, in pod pogojem, da organ ni obvestil vlagatelja o nepravilnostih v vlogi. Isto bi moralo veljati za netočne podatke v računalniški bazi podatkov.

(27) Kjer se različna znižanja uporabijo pri istem vlagatelju vloge za pomoč, bi se morala uporabiti neodvisno eno od drugega. Poleg tega bi se morali znižanja in izključitve, določeni v tej uredbi, uporabiti brez poseganja v druge kazni iz drugih določb v zakonodaji Unije ali nacionalni zakonodaji.

(28) Vlagatelji vlog za pomoč, ki zaradi višje sile ali izjemnih okoliščin ne morejo izpolniti obveznosti, predvidenih v podrobnih pravilih za izvajanje programov, ne bi smeli izgubiti pravice do pomoči. Treba bi bilo določiti, katere okoliščine lahko pristojni organi zlasti priznajo kot izjemne okoliščine.

(29) Za zagotovitev enotne uporabe načela dobre vere v vsej Uniji pri povrnitvi neupravičenih zneskov bi bilo treba predpisati pogoje za uveljavljanje tega načela brez poseganja v obravnavanje zadevnih odhodkov zaradi potrditve obračuna.

(30) Postopke za spremembo programa podpore bi bilo treba poenostaviti, da se zagotovita prožnejša in bolj nemotena prilagoditev programa dejanskim okoliščinam, povezanim z režimi preskrbe in lokalno kmetijsko proizvodnjo. Zato bi bilo treba za dva meseca prestaviti rok za predložitev letnih sprememb in ga tako uskladiti z rokom iz člena 20(2) Uredbe (EU) št. 229/2013 za predložitev letnih poročil o izvajanju. Toda pomembnejše spremembe je treba pravočasno predložiti Komisiji, da se do datuma začetka uporabe teh sprememb omogočita temeljita ocena in sprejetje sklepa o odobritvi.

(31) Grčija bi morala Komisiji predložiti vse informacije, ki se nanašajo na izvajanje programa in so potrebne za zagotovitev primernega spremljanja v daljšem obdobju. Zato je treba oblikovati minimalen niz skupnih kazalnikov uspešnosti, vsebino in roke za periodična sporočila in statistične podatke o posebnih režimih preskrbe ter ukrepe za podporo lokalni proizvodnji in letna poročila o izvajanju. Da bi omogočili sporočanje bolj zanesljivih podatkov o posameznih režimih preskrbe, bi bilo treba za pošiljanje končnih letnih podatkov določiti dodatni rok. Iz istega razloga bi bilo treba rok za obvestilo o vlogah za pomoč za podporo lokalni proizvodnji preložiti za en mesec.

(32) Vsa obvestila držav članic Komisiji, ki so potrebna za dobro delovanje sheme, bi morala biti oblikovana v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 792/2009 (7).

(33) Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

POSEBNI REŽIM PRESKRBE

ODDELEK 1

Predhodne bilance preskrbe

Člen 1

Vsebina in sprememba predhodnih bilanc preskrbe

Predhodne bilance preskrbe, ki jih Grčija določi v skladu s členom 8(2) Uredbe (EU) št. 229/2013, za vsako koledarsko leto navajajo količine osnovnih proizvodov, potrebnih za izpolnjevanje zahtev glede preskrbe manjših egejskih otokov (v nadaljnjem besedilu: manjši otoki).

Grčija lahko spremeni svojo predhodno bilanco preskrbe. Za take spremembe se smiselno uporablja člen 32 te uredbe.

ODDELEK 2

Delovanje režimov preskrbe

Člen 2

Določitev in dodelitev pomoči

1. Za namene člena 9(1) Uredbe (EU) št. 229/2013 Grčija v okviru programa določi znesek pomoči, ki se za vsak proizvod dodeli kot kompenzacija za oddaljenost, otoško lego in oddaljeno lokacijo, pri čemer upošteva:

(a) posebne potrebe manjših otokov in natančne zahteve glede kakovosti;

(b) tradicionalne trgovinske tokove s pristanišči v celinski Grčiji in med egejskimi otoki;

(c) gospodarski vidik predlagane pomoči;

(d) kjer je to ustrezno, potrebo po neoviranem potencialnem razvoju lokalnih proizvodov;

(e) kar zadeva posebne dodatne stroške prevoza, stroške takojšnjega pretovarjanja zaradi preskrbe manjših otokov z blagom;

(f) kar zadeva posebne dodatne stroške pri lokalni predelavi, majhnost trga in potrebo po zagotavljanju varne preskrbe zadevnih manjših otokov z blagom.

2. Za preskrbo s proizvodi, ki so bili deležni ugodnosti v skladu s posebnimi režimi preskrbe za drug manjši otok, se pomoč ne dodeli.

Člen 3

Certifikat o pomoči in izplačilo

1. Pomoč se odobri ob predložitvi certifikata (v nadaljnjem besedilu: certifikat o pomoči), ki je bil v celoti uporabljen.

Predložitev certifikata o pomoči pristojnim organom za izvedbo plačil je enakovredna vlogi za pomoč. Razen v primerih višje sile ali izjemnih vremenskih razmer se certifikati predložijo v 30 dneh od datuma, ko se vračuna znesek certifikata o pomoči. Če se ta časovni rok zamudi, se pomoč za vsak dan zamude zmanjša za 5 %.

Pristojni organi izplačajo pomoč najpozneje v 90 dneh po datumu predložitve uporabljenega certifikata, razen v enem od naslednjih primerov:

(a) višja sila ali izjemne vremenske razmere;

(b) če se sproži upravna poizvedba o upravičenosti do pomoči; v takih primerih se pomoč izplača samo, če se prizna upravičenost do pomoči.

2. Certifikat o pomoči se sestavi na podlagi obrazca uvoznega dovoljenja, določenega v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 376/2008.

Brez poseganja v to uredbo se smiselno uporabljajo členi 7(5), 12, 14, 16, 17, 18, 20, 22, 25, 26, 28, 32 in 35 do 40 Uredbe (ES) št. 376/2008.

3. Podatek „Certifikat o pomoči“ se vpiše ali odtisne z žigom v okence 20 (posebnosti) certifikata.

4. Okenci 7 in 8 certifikata se prečrtata.

5. V okencu 12 certifikata o pomoči je naveden zadnji dan roka veljavnosti.

6. Veljavni znesek pomoči je znesek na dan, ko se vloži zahtevek za izdajo certifikata o pomoči.

7. Pristojni organ izda certifikat o pomoči na prošnjo zainteresiranih strani v mejah predhodnih bilanc preskrbe.

Člen 4

Prenos ugodnosti na končnega uporabnika

Za namene člena 12(1) Uredbe (EU) št. 229/2013 pristojni organi sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da preverijo, ali se ugodnosti dejansko prenesejo na končnega uporabnika. Pri tem lahko ocenijo trgovske marže in cene različnih zadevnih gospodarskih subjektov.

Komisija se obvesti o ukrepih iz prvega odstavka in zlasti o nadzornih točkah, s katerimi se ugotovi prenos pomoči, in o vseh morebitnih spremembah, in sicer v okviru letnega poročila o izvajanju, določenega v členu 20(2) Uredbe (EU) št. 229/2013.

Člen 5

Register gospodarskih subjektov

1. Da bi izpolnjevali pogoje za vpis v register iz drugega pododstavka člena 11(1) Uredbe (EU) št. 229/2013, se gospodarski subjekti obvežejo, da:

(a) bodo pristojnim organom na njihovo zahtevo posredovali vse bistvene informacije o svojih trgovskih dejavnostih, zlasti glede cen in stopenj dobička, ki jih dosegajo;

(b) bodo poslovali izključno v svojem imenu in na svoj račun;

(c) bodo predložili zahtevke za izdajo certifikatov, ki bodo ustrezali njihovi dejanski sposobnosti za prodajo zadevnih proizvodov, pri čemer to sposobnost dokažejo s sklicevanjem na objektivne dejavnike;

(d) ne bodo ravnali na kakršen koli način, ki bi lahko povzročil umetni primanjkljaj proizvodov, in ne bodo tržili proizvodov, ki so na voljo, po umetno nizkih cenah;

(e) bodo, kot zahtevajo pristojni organi, zagotovili, da se pri prodaji kmetijskih proizvodov na manjših otokih ugodnosti prenesejo na končnega uporabnika.

2. V zahtevku za vpis v register ali naknadno gospodarski subjekti, ki nameravajo nepredelane, predelane ali pakirane proizvode odpošiljati v ostale dele Unije ali izvažati v tretje države v skladu s pogoji iz člena 11, navedejo, da nameravajo izvajati to dejavnost, in po potrebi podajo lokacijo obrata za pakiranje.

3. Ob predložitvi zahtevka za vpis v register ali naknadno predelovalci, ki nameravajo predelane proizvode izvažati v tretje države ali odpošiljati v Unijo v skladu pogoji iz členov 11 in 12, navedejo, da nameravajo izvajati to dejavnost, in podajo lokacijo predelovalnega obrata ter po potrebi predložijo sumarične spiske predelanih proizvodov.

Člen 6

Dokumenti, ki jih morajo predložiti gospodarski subjekti, in veljavnost certifikatov o pomoči

1. Pristojni organi sprejmejo zahtevke za izdajo certifikata o pomoči, ki jih predložijo gospodarski subjekti za vsako pošiljko, pod pogojem da so vlogam priloženi izvirnik ali potrjena kopija računa za nakup.

Račun za nakup in ladijski ali letalski tovorni list se glasita na ime vlagatelja zahtevka.

2. Certifikati so veljavni 45 dni. Čas veljavnosti lahko pristojni organ v posebnih primerih podaljša, če na čas prevoza vplivajo hude in nepredvidljive težave, vendar ne sme trajati dlje kot dva meseca od datuma izdaje certifikata.

Člen 7

Predložitev certifikatov in blaga

1. Za proizvode, ki jih zajemajo posebni režimi preskrbe, se certifikati o pomoči predložijo pooblaščenim organom najpozneje v 15 delovnih dneh od datuma izdaje dovoljenja za raztovarjanje blaga. Pristojni organi lahko navedeni najdaljši čas skrajšajo.

2. Blago se predloži v razsutem stanju ali v ločenih serijah glede na predloženi certifikat.

Člen 8

Kakovost proizvodov

Skladnost proizvodov z zahtevami iz člena 9(2) Uredbe (EU) št. 229/2013 se preuči najpozneje ob njihovem prvem trženju v skladu s standardi ali praksami, ki veljajo v Uniji.

Kadar se za proizvod ugotovi, da ne izpolnjuje zahtev iz člena 9(2) Uredbe (EU) št. 229/2013, se upravičenost, ki izhaja iz posebnih režimov preskrbe, prekliče, enaka količina pa se ponovno pripiše predhodnim bilancam preskrbe.

Če je bila pomoč dodeljena v skladu s členom 3 te Uredbe, se povrne.

Člen 9

Znatno povečanje števila zahtevkov za izdajo certifikatov o pomoči

1. Če država izvajanja predhodnih bilanc preskrbe za določen proizvod navede znatno povečanje števila zahtevkov za izdajo certifikatov o pomoči, ki bi lahko ogrozilo dosego enega ali več ciljev posebnih režimov preskrbe, Grčija po posvetovanju z zadevnimi organi sprejme vse potrebne ukrepe, da bi zagotovila preskrbo manjših otokov z osnovnimi proizvodi, upoštevajoč razpoložljivo preskrbo in zahteve prednostnih sektorjev.

2. Če se Grčija po posvetovanju z zadevnimi organi odloči omejiti izdajo certifikatov, pristojni organi določijo enoten odstotek znižanja za vse nerešene zahtevke.

Člen 10

Določanje največje količine na zahtevek za izdajo certifikata

V kolikor je absolutno potrebno, da bi se izognili motnjam na trgu na manjših otokih ali špekuliranju, ki bi lahko vplivalo na nemoteno delovanje posebnih režimov preskrbe, lahko pristojni organi določijo največjo količino na zahtevek za izdajo certifikata.

Pristojni organi Komisijo nemudoma obvestijo o primerih, ko se uporabi ta člen.

Obvestilo iz tega člena se pošlje v skladu z Uredbo (ES) št. 792/2009.

ODDELEK 3

Izvoz in odpošiljanje

Člen 11

Pogoji za izvoz ali odpošiljanje

1. Za izvoz in odpošiljanje nepredelanih proizvodov, za katere je veljal posebni režim preskrbe, ali za pakirane ali predelane proizvode, ki vsebujejo proizvode, za katere je veljal posebni režim preskrbe, veljajo zahteve iz odstavkov 2 do 3.

2. Količine proizvodov, ki jim je bila dodeljena pomoč in ki so izvoženi ali odposlani, se ponovno pripišejo predhodni bilanci preskrbe in dodeljeno pomoč izvoznik ali pošiljatelj povrne najpozneje ob izvozu ali odpošiljanju.

Teh proizvodov se ne odpošlje ali izvozi, dokler povračilo iz prvega pododstavka ni bilo izvršeno.

Če ni mogoče ugotoviti zneska dodeljene pomoči, se šteje, da so proizvodi prejeli najvišjo pomoč, ki jo za te proizvode določi Unija v obdobju šestih mesecev pred predložitvijo zahtevka za izvoz ali odpošiljanje.

Ti proizvodi so lahko upravičeni do izvoznega nadomestila, če so izpolnjeni pogoji, predvideni za njegovo dodelitev.

3. Pristojni organi dovolijo izvoz ali odpošiljanje količin predelanih proizvodov, razen tistih iz odstavka 2 in člena 12, če predelovalec ali izvoznik potrdi, da zadevni proizvodi ne vsebujejo surovin, uvedenih v skladu s posebnim režimom preskrbe.

Pristojni organi dovolijo ponovni izvoz ali ponovno odpošiljanje nepredelanih ali pakiranih proizvodov, razen tistih iz odstavka 2, samo če pošiljatelj potrdi, da za te proizvode ni veljal posebni režim preskrbe.

Pristojni organi izvedejo ustrezne preglede, da bi zagotovili točnost certifikatov iz prvega in drugega pododstavka, in po potrebi izterjajo povrnitev ugodnosti.

Člen 12

Tradicionalni izvoz in tradicionalno odpošiljanje predelanih proizvodov

1. Predelovalci, ki so v skladu s členom 5(3) izjavili, da nameravajo v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 229/2013 izvažati ali odpošiljati predelane proizvode, ki vsebujejo surovine, za katere veljajo posebni režimi preskrbe, lahko to naredijo v okviru letnih omejitev količin iz Priloge I k tej uredbi. Pristojni organi izdajo potrebna dovoljenja na način, ki zagotavlja, da transakcije ne presežejo letnih količin.

2. Za izvoz proizvodov iz ostavka 1 ni treba predložiti izvoznega dovoljenja.

ODDELEK 4

Upravljanje, nadzor in spremljanje

Člen 13

Pregledi

1. Upravni pregledi, ki se opravijo ob vstopu, izvozu in odpošiljanju kmetijskih proizvodov, so izčrpni in obsegajo navzkrižne preglede z dokumenti iz člena 6(1).

2. Fizični pregledi na manjših otokih ob vstopu, izvozu in odpošiljanju kmetijskih proizvodov se izvedejo na reprezentativnem vzorcu, ki predstavlja vsaj 5 % certifikatov, predloženih v skladu s členom 7.

Za te fizične preglede se smiselno uporablja Uredba Komisije (ES) št. 1276/2008 (8).

V posebnih primerih lahko Komisija zahteva, da se fizični pregledi izvedejo na podlagi drugih odstotkov.

Člen 14

Nacionalni predpisi za upravljanje in spremljanje

Pristojni organi sprejmejo dodatne predpise, potrebne za upravljanje in spremljanje posebnih režimov preskrbe v realnem času.

Na zahtevo Komisije pristojni organi Komisijo obvestijo o kakršnih koli ukrepih, ki jih nameravajo izvesti v skladu s prvim odstavkom.

POGLAVJE II

UKREPI ZA PODPORO LOKALNI KMETIJSKI PROIZVODNJI

ODDELEK 1

Znesek pomoči in vloge za pomoč

Člen 15

Znesek pomoči

1. Znesek pomoči, ki se odobri v okviru ukrepov v korist lokalni kmetijski proizvodnji, kot določa Poglavje IV Uredbe (EU) št. 229/2013, se določi v okviru omejitev iz člena 18 navedene uredbe.

2. Pogoji dodelitve pomoči, linije kmetijske proizvodnje in zadevni zneski se določijo v odobrenih programih v skladu s členom 6(1) Uredbe (EU) št. 229/2013.

Člen 16

Vložitev vlog

Vloge za pomoč za posamezno koledarsko leto se vložijo pri uradu, ki ga določijo pristojni organi Grčije, v skladu z vzorci, ki jih določijo pristojni organi, in v obdobjih, ki so jih ti določili. Ta obdobja se določijo tako, da časovno omogočajo potrebne preglede na kraju samem, in ne segajo dlje od 28. februarja naslednjega koledarskega leta.

Člen 17

Popravljanje očitnih napak

Vloga za pomoč je mogoče spremeniti kadar koli po vložitvi, če pristojni organi opazijo v njem očitne napake.

Člen 18

Pozna vložitev vlog

Razen v primerih višje sile in izjemnih okoliščin se ob vložitvi vlog za pomoč po roku, določenem v skladu s členom 16, zneski, do katerih bi bil vlagatelj vloge za pomoč upravičen, če bi vlogo za pomoč vložil v roku, znižajo za 1 % na delovni dan. V primeru zamude za več kot 25 koledarskih dni se vloga ne sprejme.

Člen 19

Umik vloge za pomoč

1. Vloga za pomoč je mogoče kadar koli v celoti ali deloma umakniti.

Vendar se v primerih, ko so pristojni organi že obvestili vlagatelja vloge za pomoč o nepravilnostih v vlogi za pomoč ali o nameravanem pregledu na kraju samem in ta pregled razkrije nepravilnosti, ne dovolijo umiki tistih delov vloge za pomoč, ki so povezani z nepravilnostmi.

2. Umik iz odstavka 1 postavi vlagatelja na položaj pred vložitvijo vloge za pomoč ali dela zadevne vloge za pomoč.

3. Najpozneje do 31. marca vsako leto se izvede analiza umaknjenih vlog za pomoč za prejšnje koledarsko leto, da se ugotovijo glavni vzroki in potencialni trendi na lokalni ravni.

ODDELEK 2

Pregledi

Člen 20

Splošna načela

Preverjanje je upravno ali s pregledi na kraju samem.

Upravni pregled je sistematičen in med drugim vključuje navzkrižno preverjanje podatkov iz integriranega administrativnega in kontrolnega sistema iz poglavja II naslova V, poglavja II naslova VI in členov 47 in 61 ter člena 102(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9).

Na osnovi analize tveganja v skladu s členom 22(1) te uredbe pristojni organi izvedejo preglede na kraju samem z vzorčenjem vsaj 5 % vlog za pomoč. Vzorec mora zajemati tudi vsaj 5 % količin, na katere se nanaša pomoč.

V ustreznih primerih Grčija uporabi integrirani administrativni in kontrolni sistem.

Člen 21

Pregledi na kraju samem

1. Pregledi na kraju samem so nenapovedani. Lahko pa se o najnujnejšem obvesti vnaprej, če s tem ni ogrožen namen pregleda. Obvestilo ne sme biti dano več kot 48 ur vnaprej, razen v ustrezno utemeljenih primerih.

2. Če je ustrezno, se pregledi na kraju samem iz tega oddelka izvajajo skupaj z drugimi pregledi, predvidenimi v zakonodaji Unije.

3. Zadevna vloga ali vloge za pomoč se zavrnejo, če vlagatelji vlog za pomoč ali njihovi predstavniki preprečijo izvedbo pregleda na kraju samem.

Člen 22

Izbor vlagateljev vlog za pomoč za pregled na kraju samem

1. Pristojni organi izberejo vlagatelje vlog za pomoč za preglede na kraju samem na osnovi analize tveganja in reprezentativnosti vloženih vlog za pomoč. Analiza tveganja po potrebi upošteva:

(a) višino pomoči;

(b) število parcel, površino in po potrebi število živali, zajetih v vlogah za pomoč, ali proizvedeno, prepeljano, predelano ali trženo količino;

(c) vse spremembe v primerjavi s prejšnjim letom;

(d) rezultate pregledov iz preteklih let;

(e) druge parametre, ki jih opredeli Grčija.

Element reprezentativnosti Grčija doseže z naključno izbiro med 20 % in 25 % najnižjega števila vlagateljev vlog za pomoč, ki se določijo za pregled na kraju samem.

2. Pristojni organ hrani evidenco o razlogih za izbiro posameznega vlagatelja vloge za pomoč za pregled na kraju samem. Inšpektor, ki izvaja pregled na kraju samem, je o teh razlogih obveščen pred začetkom pregleda.

Člen 23

Poročilo o pregledu

1. Vsak pregled na kraju samem se opiše v poročilu o pregledu, ki vsebuje podrobnosti o izvedenem pregledu. Poročilo zlasti vsebuje:

(a) sheme pomoči in vloge, ki so bile pregledane;

(b) prisotne osebe;

(c) pregledane in izmerjene parcele ter rezultate meritev za izmerjeno parcelo in uporabljene merilne metode;

(d) število in vrsto ugotovljenih živali in po potrebi ušesne znamke, vpise v register in v računalniško zbirko podatkov o govedu ter pregledane spremne listine, rezultate pregledov in po potrebi posebne opombe glede posameznih živali ali njihovih identifikacijskih številk;

(e) proizvedene, prepeljane, predelane ali tržene količine, ki so zajete v pregled;

(f) podatek, ali je bil upravičenec obveščen o obisku, in če je bil, koliko časa vnaprej;

(g) druge izvedene nadzorne ukrepe.

2. Vlagatelji vlog za pomoč ali njihovi predstavniki imajo priložnost za podpis poročila, da potrdijo svojo prisotnost pri pregledu in dodajo svoja opažanja. Če so najdene nepravilnosti, vlagatelj vloge za pomoč prejme kopijo poročila o pregledu.

Kjer so pregledi na kraju samem izvedeni z daljinskim zaznavanjem, lahko Grčija odloči, da upravičencem ali njihovim predstavnikom ne ponudi možnosti za podpis poročila o pregledu, če med pregledom z daljinskim zaznavanjem niso bile odkrite nepravilnosti.

ODDELEK 3

Znižanja in izključitve ter neupravičena plačila

Člen 24

Znižanja in izključitve

V primeru razlike med podatki, prijavljenimi v okviru vlog za pomoč, in ugotovitvami pregledov iz oddelka 2, Grčija uporabi znižanja in izključitve pomoči. Takšna znižanja in izključitve so učinkovita, sorazmerna in odvračilna.

Člen 25

Izjeme pri uporabi znižanj in izključitev

1. Znižanja in izključitve iz člena 24 se ne uporabljajo v primerih, kjer vlagatelji vlog za pomoč vložijo dejansko pravilne podatke ali drugače izkažejo, da ni kršitve.

2. Znižanja in izključitve se ne uporabljajo za tiste dele vlog za pomoč, o katerih vlagatelj vloge za pomoč pisno obvesti pristojni organ, da so nepravilni ali so postali nepravilni po vložitvi vloge, pod pogojem, da pristojni organ ni obvestil vlagatelja vloge za pomoč o svoji nameri o izvedbi pregleda na kraju samem ali o nepravilnostih v vlogi.

Na osnovi podatkov, ki jih vlagatelji vlog za pomoč vložijo v skladu s prvim pododstavkom, se vloga za pomoč prilagodi tako, da odraža dejansko stanje.

Člen 26

Povračilo neupravičenih plačil in kazni

1. Če pride do neupravičenega plačila, se smiselno uporabi člen 80 Uredbe Komisije (ES) št. 1122/2009 (10).

2. Kjer je prišlo do neupravičenega plačila zaradi napačne izjave, napačnih dokumentov ali resne malomarnosti vlagatelja vloge za pomoč, je izrečena kazen enaka znesku neupravičenega plačila z obrestmi, izračunanimi v skladu s členom 80(2) Uredbe (ES) št. 1122/2009.

Člen 27

Višja sila in izjemne okoliščine

V primerih višje sile ali izjemnih okoliščin v smislu člena 2(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 se smiselno uporablja člen 75 Uredbe (ES) št. 1122/2009.

POGLAVJE III

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 28

Plačilo pomoči

Po pregledu vlog za pomoč in spremnih listin ter izračunu zneska, ki se dodeli na podlagi programa podpore iz poglavje II Uredbe (EU) št. 229/2013, pristojni organi izplačajo pomoč za določeno koledarsko leto:

(a) v primeru posebnih režimov preskrbe in ukrepov iz člena 3 delegirane uredbe (EU) št. 178/2014 skozi vse leto;

(b) za neposredna plačila v skladu s členom 75 Uredbe (EU) št. 1306/2013;

(c) za druga plačila v obdobju med 16. oktobrom tekočega leta in 30. junijem naslednjega leta.

Člen 29

Kazalniki uspešnosti

Grčija Komisiji vsako leto predloži vsaj podatke v zvezi s kazalniki uspešnosti iz Priloge II.

Ti podatki se sporočijo na podlagi letnega poročila o izvajanju iz člena 20(2) Uredbe (EU) št. 229/2013.

Člen 30

Obvestila

1. Kar zadeva posebne režime preskrbe, pristojni organi najpozneje zadnji dan meseca, ki sledi koncu vsakega trimesečja, Komisiji sporočijo naslednje informacije, ki so na voljo do tistega dne, o dejavnostih, izvedenih v prejšnjih mesecih glede na bilanco preskrbe v referenčnem koledarskem letu, ki so razčlenjene glede na proizvod in tarifno oznako KN ter, po potrebi, na posamezni namembni kraj:

(a) količine, razčlenjene glede na to, ali se odpošiljajo iz celinske Grčije ali z drugih otokov;

(b) znesek pomoči in dejansko plačane izdatke po proizvodu;

(c) količine, za katere certifikati o pomoči niso bili uporabljeni;

(d) količine, izvožene v tretje države ali odposlane v ostale dele Unije po predelavi v skladu s členom 11;

(e) prenosi znotraj celotne količine za kategorijo proizvodov in spremembe predhodne bilance preskrbe v obdobju;

(f) razpoložljivo stanje in stopnja uporabe.

Podatki iz prvega pododstavka se posredujejo na podlagi uporabljenih certifikatov. Končni podatki v poznejšem obvestilu, ki se nanašajo na bilanco preskrbe za posamezno koledarsko leto, se sporočijo Komisiji najpozneje do 31. maja naslednjega leta.

2. Kar zadeva podporo lokalni proizvodnji, Grčija obvesti Komisijo:

(a) vsako leto najpozneje do 30. aprila o prejetih vlogah za pomoč in zadevnih zneskih za preteklo koledarsko leto;

(b) najpozneje do 31. julija vsako leto o dokončno upravičenih vlogah za pomoč in zadevnih zneskih za preteklo koledarsko leto.

3. Obvestila iz tega člena se pošljejo v skladu z Uredbo (ES) št. 792/2009.

4. Obvestilo iz člena 20(1) Uredbe (EU) št. 229/2013 se pošlje v skladu z Uredbo (ES) št. 792/2009.

Člen 31

Poročilo

1. Poročilo iz člena 20(2) Uredbe (EU) št. 229/2013 vsebuje zlasti naslednje informacije:

(a) morebitne pomembne spremembe družbeno-gospodarskega in kmetijskega okolja;

(b) povzetek razpoložljivih fizičnih in finančnih podatkov o izvajanju vsakega ukrepa, vključno z analizo podatkov in, če je potrebno, predstavitev in analizo sektorja, na katerega se ukrep nanaša;

(c) napredek ukrepov in prednostnih nalog v zvezi s posebnimi in splošnimi cilji na datum predstavitve poročila, z uporabo količinskih kazalcev;

(d) kratko predstavitev vseh večjih težav pri upravljanju in izvajanju ukrepov, vključno z zaključki analize iz člena 19(3) te uredbe;

(e) pregled rezultatov vseh teh ukrepov, upoštevajoč njihove vzajemne povezave;

(f) za posebni režim preskrbe: (i) informacije in analizo cenovnih gibanj in način prenosa dodeljenih ugodnosti ter sprejete ukrepe in izvedeni nadzor za zagotovitev takšnega prenosa v skladu s členom 4 te uredbe, (ii) ob upoštevanju drugih obstoječih pomoči, analizo sorazmernosti pomoči glede na dodatne stroške prevoza na manjše otoke in na cene, ki se uporabljajo, v primeru proizvodov za predelavo in kmetijskih vložkov pa tudi dodatne stroške zaradi otoške lege in oddaljenosti;

(g) navedbo stopnje doseganja ciljev, določenih za vsakega od ukrepov, ki jih vsebuje program, izmerjeno z objektivno merljivimi kazalniki;

(h) podatke o letni bilanci preskrbe manjših otokov, med drugim o porabi, razvoju staleža, proizvodnji in trgovini;

(i) podatke o dejansko odobrenih zneskih za izvedbo ukrepov programa na podlagi meril, ki jih določi Grčija, kot so število upravičenih proizvajalcev, število živali, ki jih plačilo pokriva, upravičene površine ali število zadevnih gospodarstev;

(j) podatke o finančnem izvajanju vsakega ukrepa, ki je v programu;

(k) statistične podatke o preverjanjih, ki so jih izvedli pristojni organi, ter o morebitnih uporabljenih kaznih;

(l) opombe Grčije o izvajanju programa;

(m) letne podatke o kazalnikih uspešnosti iz člena 29 te uredbe.

2. Poročilo iz odstavka 1 se pošlje Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 792/2009.

Člen 32

Spremembe programa

1. Spremembe programa podpore iz poglavja II Uredbe (EU) št. 229/2013 se predložijo Komisiji v odobritev in se ustrezno utemeljijo, pri čemer se navedejo zlasti:

(a) razlogi za morebitne težave pri izvajanju, ki upravičujejo spremembo programa;

(b) pričakovani učinki spremembe;

(c) posledice za financiranje in preverjanje obveznosti.

Razen v primerih višje sile ali izjemnih okoliščin Grčija predloži predloge za spremembe programa le enkrat na koledarsko leto. Te predloge za spremembe Komisija prejme najpozneje do 30. septembra vsako leto.

Če Komisija ne ugovarja predlaganim spremembam, se te uporabljajo od 1. januarja leta, ki sledi letu, v katerem so bile sporočene.

Take spremembe se lahko uporabljajo prej, če Komisija pred datumom iz tretjega pododstavka pisno potrdi Grčiji, da so sporočene spremembe v skladu z zakonodajo Unije.

Če sporočena sprememba ni v skladu z zakonodajo Unije, Komisija pred datumom iz tretjega pododstavka obvesti Grčijo, da se sporočena sprememba ne bo uporabljala, dokler Komisija ne prejme spremembe, ki se lahko opredeli kot skladna z zakonodajo Unije.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 Komisija ločeno ovrednoti predloge Grčije za naslednje spremembe in o njihovi odobritvi odloči najpozneje v štirih mesecih po njihovi predložitvi v skladu s postopkom iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 229/2013:

(a) vnos novih skupin proizvodov v program podpore, ki naj bi jih podprli v skladu s posebnimi režimi preskrbe, ali novih ukrepov za pomoč lokalni kmetijski proizvodnji;

(b) povečanje ravni enote podpore, ki je že bila odobrena za vsak obstoječi ukrep, za več kot 50 % zneska, ki se uporablja v trenutku vložitve predloga za spremembo.

Brez poseganja v postopke, določene v odstavku 1, lahko Grčija predloži predloge za spremembe, predvidene v tem odstavku, enkrat v koledarskem letu. Predlogi za spremembe iz tega odstavka se Komisiji pošljejo najpozneje do 31. julija leta pred njihovo uporabo.

Tako odobrene spremembe se uporabljajo od 1. januarja leta, ki sledi letu, v katerem je bil predlog za spremembo prijavljen, ali od dneva, ki je izrecno določen v sklepu o odobritvi.

3. Grčija lahko uvede naslednje spremembe, ne da bi upoštevala postopek iz odstavka 1, pod pogojem, da se spremembe sporočijo Komisiji:

(a) pri predhodnih bilancah preskrbe, spremembe posameznih ravni pomoči za največ 20 % ali spremembe količin zadevnih proizvodov, za katere velja bilanca preskrbe, in posledično celotnega zneska pomoči, dodeljenega kot podpora posamezni liniji proizvodov;

(b) v zvezi z vsemi ukrepi spremembe do 20 % dodeljenih finančnih sredstev za vsak posamezni ukrep, pri čemer to ne vpliva na finančne zgornje meje iz člena 18 Uredbe (EU) št. 229/2013 pod pogojem, da se take prilagoditve sporočijo najpozneje 30. aprila leta, ki sledi koledarskemu letu, na katerega se nanaša spremenjena dodelitev finančnih sredstev;

(c) spremembe na podlagi sprememb oznak in poimenovanj, določenih v Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (11), ki se uporabljajo za identificiranje proizvodov, za katere je bila odobrena pomoč, če te spremembe ne pomenijo spremembe proizvodov samih.

4. Spremembe iz odstavka 3 začnejo veljati šele na dan, ko jih prejme Komisija. So ustrezno razložene in utemeljene ter se lahko izvajajo samo enkrat na leto, razen v naslednjih primerih:

(a) višja sila ali izredne okoliščine;

(b) spremembe količine proizvodov, za katere veljajo režimi preskrbe,

(c) spremembe na podlagi sprememb oznak in poimenovanj, določenih v Uredbi (EGS) št. 2658/87.

5. Za namene tega člena se uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) „ukrep“ pomeni združitev shem pomoči in ukrepov, potrebnih za doseganje enega ali več ciljev programa, ki pomeni postavko, za katero se določi dodelitev finančnih sredstev v finančni preglednici iz člena 5(a) Uredbe (EU) št. 229/2013;

(b) „skupina proizvodov“ pomeni vse izdelke, ki si delijo prvi dve števki tarifne oznake KN, kakor je določeno v Uredbi (EGS) št. 2658/87.

6. Obvestila iz tega člena se pošljejo v skladu z Uredbo (ES) št. 792/2009.

Člen 33

Znižanje predplačil

Kadar so podatki, ki jih Grčija posreduje Komisiji v skladu s členoma 30 in 31, nepopolni ali če se ne upošteva časovni rok za njihovo pošiljanje, lahko Komisija brez poseganja v splošna pravila o proračunski disciplini začasno in pavšalno zniža predplačila, vknjižena pod stroške za kmetijstvo.

Člen 34

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 20. februarja 2014 Za Komisijo Predsednik José Manuel BARROSO

(1) UL L 78, 20.3.2013, str. 41.

(2) Uredba Sveta (ES) št. 1405/2006 z dne 18. septembra 2006 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov (UL L 265, 26.9.2006, str. 1).

(3) Uredba Komisije (ES) št. 1914/2006 z dne 20. decembra 2006 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1405/2006 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov (UL L 365, 21.12.2006, str. 64).

(4) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 178/2014 z dne 6. novembra 2013 o dopolnitvi Uredbe Evropskega parlamenta in sveta (EU) št. 229/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov (Glej stran 1 tega Uradnega lista.)

(5) Uredba Komisije (ES) št. 376/2008 z dne 23. aprila 2008 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (UL L 114, 26.4.2008, str. 3).

(6) Uredba Komisije (ES) št. 612/2009 z dne 7. julija 2009 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (UL L 186, 17.7.2009, str. 1).

(7) Uredba Komisije (ES) št. 792/2009 z dne 31. avgusta 2009 o določitvi podrobnih pravil za pošiljanje informacij in dokumentov držav članic Komisiji pri izvajanju skupnih tržnih ureditev, sheme neposrednih plačil, promocije kmetijskih proizvodov in shem, ki veljajo za najbolj oddaljene regije in manjše egejske otoke (UL L 228, 1.9.2009, str. 3).

(8) Uredba Komisije (ES) št. 1276/2008 z dne 17. decembra 2008 o nadzoru s fizičnimi pregledi pri izvozu kmetijskih proizvodov, za katere se dobijo izvozna nadomestila ali drugi zneski (UL L 339, 18.12.2008, str. 53).

(9) Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

(10) Uredba Komisije (ES) št. 1122/2009 z dne 30. novembra 2009 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z navzkrižno skladnostjo, modulacijo ter integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom v okviru shem neposrednih podpor za kmete, določenih za navedeno uredbo, ter za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z navzkrižno skladnostjo v okviru sheme podpore, določene za sektor vina (UL L 316, 2.12.2009, str. 65).

(11) Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

PRILOGA I Največje količine predelanih proizvodov, ki se letno lahko izvozijo ali odpošljejo z manjših egejskih otokov v okviru tradicionalnih trgovinskih tokov (Količina v kilogramih (ali litrih*)) Tarifna oznaka KN V Unijo V tretje države