ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3)

V skladu z opisom nalog in pristojnosti vodje za skladnost poslovanja skupine ter Politike integritete in Listine skladnosti poslovanja (7) je vodja za skladnost poslovanja skupine EIB pristojen za prepoznavanje in ocenjevanje tveganj glede skladnosti poslovanja skupine EIB, to je tveganj zakonskih ali regulativnih sankcij, finančne izgube ali izgube ugleda, ki jih član skupine EIB lahko utrpi zaradi neskladnosti z vsemi veljavnimi zakoni, predpisi, kodeksi ravnanja zaposlenih in standardi dobre prakse, kot tudi za svetovanje o teh tveganjih, njihovo spremljanje in poročanje o njih. Vodja za skladnost poslovanja skupine v skladu z opisom nalog in pristojnosti vodje za skladnost poslovanja skupine izvaja potrebne upravne preiskave glede morebitnih kršitev kodeksov ravnanja skupine EIB s strani zaposlenih. Zaposleni skupine EIB so dolžni sodelovati pri izvedbi upravnih preiskav na način, ki ga določi vodja za skladnost poslovanja skupine.
SL Uradni list Evropske unije L 217/72

SPREMEMBA POSLOVNIKA SPLOŠNEGA SODIŠČA

SPLOŠNO SODIŠČE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti njenega člena 254, peti odstavek,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti njenega člena 106a(1),

ob upoštevanju Protokola o statutu Sodišča Evropske unije in zlasti njegovega člena 63,

ob upoštevanju, da je treba podatke ali dokazila, ki so pomembni za odločitev v sporu in so zaupne narave ter so bili predloženi na podlagi člena 105 Poslovnika Splošnega sodišča in med postopkom niso bili vrnjeni, dati na voljo Sodišču, da to polno izvaja nalogo pritožbenega sodišča v primeru izpodbijanja odločbe Splošnega sodišča, ki je bila sprejeta ob koncu postopka, med katerim je bila izvajana posebna ureditev iz člena 105,

ob upoštevanju, da je treba, nasprotno, te podatke ali dokazila vrniti glavni stranki, ki jih je predložila, če zoper odločbo Splošnega sodišča v roku, določenem v Protokolu o statutu Sodišča Evropske unije, ni bila vložena pritožba,

ob upoštevanju, da je zato treba spremeniti Poslovnik Splošnega sodišča,

s soglasjem Sodišča,

po odobritvi Sveta z dne 6. julija 2016 –

SPREJME TO SPREMEMBO SVOJEGA POSLOVNIKA:

Člen 1

Odstavek 10 člena 105 Poslovnika Splošnega sodišča (1) se nadomesti s tem besedilom:

„10. Podatki ali dokazila iz odstavka 5, ki jih glavna stranka, ki jih je predložila, ni umaknila na podlagi odstavka 7, se zadevni stranki vrnejo takoj po izteku roka iz člena 56, prvi odstavek, Statuta, razen če je bila v tem roku vložena pritožba zoper odločbo Splošnega sodišča. Če je bila taka pritožba vložena, se omenjeni podatki ali dokazila dajo na voljo Sodišču pod pogoji, določenimi v odločbi iz odstavka 11.“

Člen 2

Ta sprememba Poslovnika, ki je verodostojna v jezikih iz člena 44 navedenega poslovnika, se objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati z dnem objave.

V Luxembourgu, 13. julija 2016 Sodni tajnik E. COULON Predsednik M. JAEGER

(1) UL L 105, 23.4.2015, str. 1.
211.

Sodni tajnik sestavi zapisnik o vsaki obravnavi v jeziku postopka, ki vsebuje: navedbo zadeve; dan, uro in kraj obravnave; po potrebi navedbo o tem, da gre za obravnavo, iz katere je javnost izključena; imena navzočih sodnikov in sodnega tajnika; imena in status navzočih zastopnikov strank; po potrebi navedbo stališč glede skrajšanega poročila za obravnavo; po potrebi priimke, imena, status in prebivališče zaslišanih prič ali izvedencev; navedbo procesnih aktov ali dokazil, predloženih na obravnavi, in kadar je to potrebno, izjave, podane na obravnavi, in odločitve, ki jih je na obravnavi razglasilo Splošno sodišče ali predsednik.
—

besedilo odstavka 2, ki postane odstavek 3, se nadomesti s tem besedilom: „Uradne ure sodnega tajništva so: — dopoldne od ponedeljka do petka od 9.30 do 12.00, — popoldne od ponedeljka do četrtka od 14.30 do 17.30 in v petek od 14.30 do 16.30. Tajništvo med sodnimi počitnicami, določenimi v členu 34(1) Poslovnika, v petek popoldne nima uradnih ur. Sodno tajništvo je za zastopnike strank, povabljenih na obravnavo, odprto pol ure pred začetkom obravnave.“;
46.

Komisija dvakrat letno, in sicer prvič maja ali junija (skupaj z dokumenti, priloženimi predhodnemu predlogu proračuna) in drugič decembra ali januarja (po sprejetju proračuna), predloži popolno finančno programiranje za razdelke 1A, 2 (za okolje in ribištvo), 3A, 3B in 4 finančnega okvira. V dokumentu, razdeljenem po razdelkih, področjih in proračunskih vrsticah, morata biti opredeljeni: (a) veljavna zakonodaja, pri kateri je treba razlikovati med večletnimi programi in enoletnimi ukrepi: — za večletne programe mora Komisija navesti postopek, v katerem so bili sprejeti (soodločanje ali posvetovanje), njihovo trajanje, referenčne zneske, delež, dodeljen za upravne odhodke; — za enoletne ukrepe (pilotne projekte, pripravljalne ukrepe, agencije) in ukrepe, ki se financirajo v okviru pooblastil Komisije, mora Komisija navesti večletne ocene ter (za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe) razlike, ki ostanejo do odobrenih zgornjih mej, predvidenih v Prilogi II, del D; (b) zakonodaja v postopku sprejemanja: obravnavani predlogi Komisije, ki se sklicujejo na proračunsko vrstico (na nižji ravni), poglavje in področje. Potreben je mehanizem za posodabljanje razpredelnic vsakič, ko je sprejet nov predlog, da se ocenijo finančne posledice. Komisija mora preučiti načine za navzkrižno sklicevanje med finančnim programiranjem in svojim zakonodajnim programiranjem, da se zagotovijo natančnejše in zanesljivejše napovedi. Za vsak zakonodajni predlog mora Komisija navesti, ali je vključen v programiranje od maja do decembra ali ne. Proračunski organ mora biti obveščen zlasti o: (a) vseh novih zakonodajnih aktih, ki so bili sprejeti, ampak niso vključeni v dokument za obdobje od maja do decembra (z ustreznimi zneski); (b) vseh zakonodajnih predlogih, ki so v postopku sprejemanja, ampak niso vključeni v dokument za obdobje od maja do decembra (z ustreznimi zneski); (c) zakonodaji, predvideni v letnem zakonodajnem delovnem programu Komisije, z navedbo ukrepov, ki imajo lahko finančni vpliv (da/ne). Kadar koli je to potrebno, mora Komisija navesti, ko se programiranje spremeni zaradi predlagane nove zakonodaje. Na podlagi podatkov, ki jih zagotovi Komisija, je treba pregledati stanje na vsakem tristranskem sestanku, predvidenem v tem sporazumu.
IZJAVA KOMISIJE

v zvezi s členoma 9(1)(c) in 11(1) Izvedbene uredbe Komisije o določitvi tehničnih in operativnih specifikacij tehničnega sistema za čezmejno avtomatizirano izmenjavo dokazil in uporabo načela „samo enkrat“

(2022/C 341/01)

Sklicevanja v členih 9(1)(c) in 11(1) na prihodnje rešitve glede pooblastil za zastopanje in drugih pooblastil („če so bile najdene rešitve za zastopanje v skladu z Uredbo (EU) št. 910/2014 in vsemi izvedbenimi akti, sprejetimi na njeni podlagi“) se nanašajo zlasti na rešitve, ki presegajo zdajšnje minimalne podatkovne nize zastopnikov in zastopanih oseb ter vključujejo dodatno semantiko v zvezi z obsegom zastopanja ali posebnimi omejitvami pooblastila. Potreba po razvoju takih rešitev je bila izražena že v sklepih razprave mreže za sodelovanje z dne 20. junija 2016, povzetih v oddelku 2.8. ZASTOPNIK FIZIČNE IN PRAVNE OSEBE iz eIDAS SAML Profil značilnosti V1.2., 31. avgust 2019 (1).

(1) https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/download/attachments/82773108/eIDAS%20SAML%20Attribute%20Profile%20v1.2%20Final.pdf?version=2&modificationDate=1571068651772&api=v2
Izjava Evropske komisije o modulaciji/začasni ustavitvi pomoči iz člena 8(5) Uredbe (EU) 2021/1529 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III)

(2021/C 403 I/01)

Evropska komisija meni, da določba iz člena 8(5) spoštuje pooblastila Komisije pri izvajanju programov Unije in proračuna Unije na splošno, dokler ne posega v pooblastila, ki so Komisiji podeljena s Pogodbama in finančno uredbo, da začasno ustavi pomoč Unije tretjim državam.
C 49/3

Izjava Komisije o skladnosti z mednarodnim pravom

(2021/C 49/03)

Ko Unija začne spor na podlagi Dogovora o reševanju sporov proti drugi članici Svetovne trgovinske organizacije (STO), si Komisija po najboljših močeh prizadeva za čimprejšnjo pridobitev soglasja te članice, da se v skladu s členom 25 Dogovora o reševanju sporov uporabi arbitraža kot začasni pritožbeni postopek, ki ohranja bistvene značilnosti pritožb pred pritožbenim organom (v nadaljnjem besedilu: arbitražni pritožbeni postopek), dokler ni pritožbeni organ sposoben v celoti nadaljevati svojih nalog v skladu s členom 17 dogovora o reševanju sporov.

Komisija bo pri sprejemanju izvedbenih aktov na podlagi člena 3(aa) uredbe ravnala v skladu z zahtevami mednarodnega prava o protiukrepih, kakor so kodificirane v členih o odgovornosti držav za mednarodno protipravno ravnanje, ki jih je sprejela komisija za mednarodno pravo.

Komisija bo pred sprejetjem izvedbenih aktov v skladu s členom 3(aa) zlasti pozvala zadevno članico STO, naj izvede ugotovitve in priporočila odbora, uradno obvestila to članico STO o nameri Unije, da sprejme protiukrepe, in ponovno poudarila svojo pripravljenost za pogajanja o sporazumni rešitvi v skladu z zahtevami Dogovora o reševanju sporov.

Kadar so izvedbeni akti že sprejeti v skladu s členom 3(aa), Komisija prekine njihovo uporabo, če začne pritožbeni organ ponovno opravljati svoje naloge v zvezi z zadevnim primerom v skladu s členom 17 Dogovora o reševanju sporov ali če se začne začasni pritožbeni postopek, pod pogojem, da se tak postopek izvaja v dobri veri.
II (Sporočila)

SKUPNE IZJAVE

EVROPSKI PARLAMENT

SVET

EVROPSKA KOMISIJA

Izjave o Sklepu (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 o evropskem letu mladih (2022) (*1)

(2021/C 523/01)

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta

Evropski parlament in Svet se strinjata, da se kot minimalni operativni proračun za izvajanje evropskega leta mladih (2022) določi znesek 8 milijonov EUR. 3 milijoni EUR izvirajo iz letnega proračuna evropske solidarnostne enote za leto 2022, 5 milijonov EUR pa iz letnega proračuna programa Erasmus+ za leto 2022.

Poleg tega sta se sozakonodajalca zavezala, da bo evropsko leto mladih tudi po letu 2022 ohranilo trajni učinek. V skladu s členom 314 PDEU bi bilo treba v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 navesti morebitno dodatno financiranje tudi po letu 2022, pri tem pa ne posegati v pristojnosti proračunskega organa.

Izjava Komisije

Komisija je seznanjena z dogovorom sozakonodajalcev o uvedbi minimalnega operativnega proračuna v višini 8 milijonov EUR za izvajanje evropskega leta mladih (2022), pri čemer se ne posega v možnost, da bi ta znesek dopolnili z dodatnimi prispevki iz drugih ustreznih programov in instrumentov Unije.

Poleg tega bo Komisija skozi vse leto spremljala stanje in redno upoštevala nove informacije o možnih in dejanskih prispevkih programov in instrumentov EU k izvajanju evropskega leta mladih ter poročala o dejavnostih. Prav tako bo Evropski parlament in Svet redno seznanjala z napredkom pri uporabi prispevkov iz programov Unije. Te prispevke je treba obravnavati kot dodatne in nad minimalnim operativnim proračunom v višini 8 milijonov EUR.
Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o uporabi vrnjenih dodelitev iz Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP v korist instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje

(2020/C 444 I/02)

Svet se strinja, da se bo v obdobju 2021–2027 znesek v višini največ 1 milijarde EUR (v cenah iz leta 2018), ki izhaja iz vrnjenih dodelitev v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada, uporabil v korist instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje. Vse tri institucije se strinjajo, da bi moral instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje omogočati prejemanje teh sredstev.
Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o Uredbi (EU) 2018/1475 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravnega okvira evropske solidarnostne enote ter o spremembi uredb (EU) št. 1288/2013, (EU) št. 1293/2013 in Sklepa št. 1313/2013/EU (1)

(2018/C 358/01)

Brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa bi moralo biti v letih 2019 in 2020 za izvajanje programa na voljo 80 % proračuna prek posebne prerazporeditve v okviru podrazdelka 1a (konkurenčnost za rast in zaposlovanje) večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 in prerazporeditve sredstev iz mehanizma Unije na področju civilne zaščite in programa LIFE. Vendar poleg zneska 231 800 000 EU, navedenega v predlogu Komisije (COM(2017) 0262), ni dovoljena nobena dodatna prerazporeditev sredstev iz programa Erasmus+.

Preostalih 20 % proračunskih sredstev za izvajanje programa v letih 2019 in 2020 bi moralo biti na voljo iz razpoložljive razlike v okviru podrazdelka 1a večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020.

Razume se, da bo Komisija zagotovila, da bodo prek običajnega letnega proračunskega postopka uravnoteženo in previdno na voljo potrebna sredstva.

Izjava Komisije

Komisija potrjuje, da uporabe sredstev za tehnično pomoč na pobudo Komisije v skladu z uredbo o skupnih določbah (zlasti prerazporeditev sredstev iz Evropskega socialnega sklada in iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja) za financiranje evropske solidarnostne enote v letu 2018 ne bo izkoristila kot precedens v predlogu o evropski solidarnostni enoti za obdobje po letu 2020 (COM(2018) 0440)).

(1) UL L 250, 4.10.2018, str. 1.
SL Uradni list Evropske unije C 345/1

IZJAVA SVETA

(2015/C 345/01)

Svet opozarja, da zaveza v skladu s skupnim celovitim načrtom ukrepanja, da se odpravijo vse sankcije EU, povezane z jedrskim vprašanjem, ne posega v mehanizem za reševanje sporov, določen v skupnem celovitem načrtu ukrepanja, in v možnost ponovne uvedbe sankcij EU, če Iran v znatnem obsegu ne bi izpolnil svojih zavez iz skupnega celovitega načrta ukrepanja.

Svet se zavezuje, da bo na podlagi skupnega priporočila, ki ga Svetu dajo visoki predstavnik Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Francija, Nemčija in Združeno kraljestvo, nemudoma ponovno uvedel vse sankcije EU, ki so povezane z jedrskim vprašanjem ter so začasno ukinjene in/ali odpravljene, če Iran v znatnem obsegu ne bi izpolnil svojih zavez iz skupnega celovitega načrta ukrepanja.
2.

Institucije in države članice EU bi morale v sodelovanju z organizacijami civilne družbe podpirati medije, ki jih vodijo mladi in ki so pregledni, neodvisni in raznoliki, saj to prispeva k izboljšanju medijske pismenosti ter kritičnega in analitičnega mišljenja mladih. Odbor Evropskega parlamenta za kulturo in izobraževanje in Evropska komisija sta pozvana, naj upoštevata ta vidik pri pregledu programov Erasmus +, Evropa za državljane, Ustvarjalna Evropa in vseh drugih ustreznih programov.
(3)

Evropski uniji je uspelo vzpostaviti območje prostega gibanja in prebivanja, katerega prednosti so deležni državljani, ki lahko vse pogosteje potujejo, študirajo in delajo v državah, v katerih nimajo prebivališča. Vendar zaradi odprave notranjih meja in večjega uveljavljanja pravice do prostega gibanja in prebivanja neizogibno prihaja do večjega števila oseb, ki so udeleženi v kazenski postopek v državi članici, v kateri nimajo prebivališča. V teh primerih so procesne pravice osumljencev ali obtožencev oseb izredno pomembne za zagotavljanje pravice do poštenega sojenja.
SL Uradni list Evropske unije C 210/16

MNENJE KOMISIJE

z dne 15. julija 2011

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih ob razgradnji jedrske elektrarne Bohunice V-1 v Slovaški republiki, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v slovaškem jeziku je edino verodostojno)

2011/C 210/05

Spodnja ocena je izvedena v skladu z določbami Pogodbe Euratom brez poseganja v kakršne koli dodatne ocene, ki se izvajajo v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, in v obveznosti, ki izhajajo iz nje in sekundarne zakonodaje.

Evropska komisija je 21. januarja 2011 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od slovaške vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih ob razgradnji jedrske elektrarne Bohunice V-1.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih podatkov, ki jih je Komisija zahtevala 18. februarja 2011 in so jih slovaški organi predložili 8. in 29. aprila 2011, ter po posvetovanju s skupino izvedencev je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med obratom in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Češke republike, je približno 38 km. Avstrijska meja je oddaljena 55 km, madžarska pa 62 km.

2. Med običajnim postopkom razgradnje izpusti tekočih in plinastih snovi ne bodo vplivali na zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

3. Trdni nizko in srednje radioaktivni odpadki bodo začasno deponirani na kraju samem, dokler ne bodo premeščeni na pooblaščeno nacionalno odlagališče v Mochovcih. Trdni visoko radioaktivni odpadki bodo deponirani na kraju samem, dokler ne bo na voljo globoko odlagališče.

4. Trdni neradioaktivni odpadki ali odpadne snovi, ki ustrezajo stopnji opustitve nadzora, bodo oproščeni regulativnega nadzora in odstranjeni kot običajni odpadki ali bodo ponovno uporabljeni ali reciklirani. To bi moralo potekati v skladu z merili, določenimi v temeljnih varnostnih standardih (Direktiva 96/29/Euratom).

5. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, doze sevanja, ki bi mu bili izpostavljeni prebivalci druge države članice, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki, nastalih pri razgradnji jedrske elektrarne Bohunice V-1 v Slovaški republiki, med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
(2)

Zlom svetovne trgovine ter čedalje manjše zaupanje, učinki premoženja in ostrejši kreditni pogoji so privedli do močnega krčenja belgijskega gospodarstva proti koncu leta 2008. Upad gospodarske rasti je bil sicer zelo hud, vendar mu je sledila relativno močna ponovna rast v drugi polovici leta 2009, ki je deloma izvirala iz začasnih dejavnikov, vključno z (domačimi in tujimi) svežnji spodbud in pozitivnim prispevkom zalog. Pričakuje se, da se bo rast v prvi polovici leta 2010 znova upočasnila zaradi ovir, ki so posledica prestrukturiranja finančnih institucij in nadaljnje rasti brezposelnosti ter slabe izkoriščenosti zmogljivosti. Medtem ko bi lahko k oživitvi zaradi velike odprtosti belgijskega gospodarstva znatno prispevala ponovna rast svetovne trgovine, pa je lahko obseg te spodbude omejen, saj je Belgija v zadnjih letih izgubila stroškovno konkurenčnost. Upad ima zelo negativen učinek na javne finance. Splošni javnofinančni primanjkljaj se je povečal z 1,2 % BDP leta 2008 na 5,9 % BDP leta 2009. Medtem ko se je delež javnega dolga v BDP med letoma 2000 in 2007 zaradi na splošno previdnih fiskalnih politik zmanjšal, se je začel leta 2008 znova povečevati zaradi posegov v finančni sektor (na 97,9 % leta 2009). Svet je 2. decembra 2009 sklenil, da v Belgiji obstaja čezmerni primanjkljaj, in izdal priporočilo za zmanjšanje primanjkljaja do leta 2012 s povprečno letno fiskalno prilagoditvijo na ravni 0,75 % BDP. Zaradi močnega poslabšanja javnih financ ter nadpovprečnega vpliva staranja prebivalstva na proračun in znatnih pogojnih obveznosti, ki so sledili operacijam za stabilizacijo finančnega sistema, so potrebne nadaljnja proračunska konsolidacija in strukturne reforme za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ.
V Bolgariji je pred začetkom upada gospodarske rasti in finančne krize na svetovni ravni realni BDP stabilno naraščal, in sicer na podlagi hitrega povečevanja posojil in velikih prilivov tujih naložb. Toda ob močni gospodarski dejavnosti so se vedno bolj povečevala makroekonomska neravnovesja, kot so nastajanje zelo velikega zunanjega primanjkljaja in zasebnega dolga ter precejšnji inflacijski pritiski. Prirast naložb na podlagi neposrednih tujih naložb in visoke rasti plač, ki je močno presegla povečanje produktivnosti, so ta neravnovesja še povečali. Svetovna gospodarska kriza je močno vplivala na gospodarsko dejavnost, kar je leta 2009 povzročilo zmanjšanje realnega BDP za 5 %.

Upad rasti je hkrati povzročil dobrodošlo zmanjšanje neravnovesij, pri čemer se je povprečna inflacija zmanjšala na 2,5 % v letu 2009, primanjkljaj tekočega računa pa se je hitro znižal na 9,4 % BDP. Čeprav se je primanjkljaj tekočega računa v celoti financiral z neposrednimi tujimi naložbami, je bruto zunanji dolg države v višini okrog 110 % BDP še vedno razmeroma visok. Bolgarija v odgovor na upad gospodarske rasti ni sprejela kratkoročnega svežnja fiskalnih spodbud. Na političnem področju je bil ob upoštevanju obsežnih makroekonomskih neravnovesij pred upadom rasti v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva poudarek predvsem na ukrepih za fiskalno konsolidacijo, zlasti z omejevanjem odhodkov in boljšim upoštevanjem davčnih predpisov. Zato je bil javnofinančni primanjkljaj v bolgarskem programu za konvergenco v letu 2009 ocenjen na manj kot 3 % BDP (2). V prihodnosti je za gospodarstvo v kratko- do srednjeročnem obdobju najpomembnejši izziv zagotovitev trajnostnega zmanjševanja zaostanka, ne da bi bili pri tem ogroženi fiskalna in makroekonomska stabilnost.