DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2104

z dne 29. julija 2022

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede tržnih standardov za oljčno olje ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EGS) št. 2568/91 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 29/2012

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti členov 75(2), 78(3) in (4) ter 88(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Z Uredbo (EU) št. 1308/2013 je bila razveljavljena in nadomeščena Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 (2). Del II, naslov II, poglavje I, oddelek 1, Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa pravila o tržnih standardih za oljčno olje in Komisijo pooblašča za sprejemanje delegiranih in izvedbenih aktov na tem področju. Da bi v novem pravnem okviru trg oljčnega olja nemoteno deloval, bi bilo treba s takimi akti sprejeti nekatera pravila. Navedeni akti naj bi nadomestili Uredbo Komisije (EGS) št. 2568/91 (3) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 29/2012 (4), ki bi ju bilo treba razveljaviti.

(2) Oljčno olje ima nekatere organoleptične in hranilne lastnosti, zaradi česar lahko ob upoštevanju proizvodnih stroškov dosega razmeroma visoke tržne cene v primerjavi z večino drugih rastlinskih maščob. Glede na takšne razmere na trgu bi bilo treba določiti tržne standarde za oljčna olja, da se jamči kakovost proizvodov in učinkovito preprečujejo goljufije. Izboljšati bi bilo treba tudi učinkovito spremljanje tržnih standardov. V ta namen bi bile torej potrebne posebne določbe.

(3) Na podlagi izkušenj, pridobljenih v zadnjem desetletju s preverjanjem skladnosti in izvajanjem tržnih standardov Unije za oljčno olje, je treba nekatere vidike regulativnega okvira poenostaviti in pojasniti.

(4) Zaradi razločevanja med različnimi vrstami oljčnega olja bi bilo treba opredeliti fizikalne in kemijske značilnosti vsake kategorije oljčnega olja ter organoleptične značilnosti deviškega oljčnega olja, da se zajamčita čistost in kakovost zadevnih proizvodov.

(5) Za preprečitev zavajanja potrošnikov in ustvarjanja nepoštene konkurence na trgu oljčnega olja bi bilo treba dovoliti, da se le kategorije oljčnega olja, ki se lahko prodajajo končnemu potrošniku, mešajo z drugimi rastlinskimi olji ali vključijo v živila. Da bi se upoštevale različne okoliščine v državah članicah, bi bilo treba tem dovoliti, da prepovejo proizvodnjo takih mešanic na svojem ozemlju.

(6) Da bi jamčili za pristnost prodajanih oljčnih olj, naj bi bila embalaža za prodajo na drobno majhna in opremljena s primernim sistemom za zapiranje. Vendar pa bi države članice smele odobriti večjo embalažo za obrate.

(7) Za pomoč potrošnikom pri izbiri proizvoda je nujno, da so obvezne navedbe na etiketi čitljive. Treba bi bilo torej določiti pravila o čitljivosti in koncentracijo obveznih informacij v osrednjem vidnem polju.

(8) Imena kategorij oljčnega olja bi morala ustrezati opisom oljčnega olja, ki se trži v posamezni državi članici ter v trgovini znotraj Unije in s tretjimi državami, kot je določeno v Prilogi VII, del VIII, k Uredbi (EU) št. 1308/2013.

(9) Številne znanstvene študije so pokazale, da svetloba in toplota negativno vplivata na kakovost oljčnega olja. Zato morajo biti na etiketi jasno navedeni posebni pogoji skladiščenja, da je potrošnik primerno obveščen o najboljših pogojih za shranjevanje proizvoda.

(10) Zaradi tradicij v kmetijstvu in krajevnih običajev glede ekstrakcije in mešanja so lahko neposredno tržljiva deviška oljčna olja glede na svoj kraja porekla precej različnega okusa in kakovosti. To znotraj iste kategorije lahko privede do razlik v ceni, ki predstavljajo motnjo na trgu. V drugih kategorijah jedilnega oljčnega olja ni večjih razlik, povezanih s poreklom, zato bi navedba kraja porekla na embalaži takega olja potrošnike lahko navajala k domnevi, da razlike v kakovosti res obstajajo. Da ne bi bil moten trg z jedilnim oljčnim oljem, bi se torej moral oblikovati obvezen sistem Unije za označevanje kraja porekla, omejen na ekstra deviška in deviška oljčna olja, ki izpolnjujejo natančne pogoje.

(11) V Uniji je pomemben delež ekstra deviških in deviških oljčnih olj sestavljen iz mešanic olj s poreklom iz različnih držav članic in tretjih držav. Potrebne so določbe za označevanje geografskega porekla takih mešanic.

(12) Regionalna označba porekla je lahko zajeta v zaščiteno označbo porekla (ZOP) ali zaščiteno geografsko označbo (ZGO) na podlagi Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Označbe, ki označujejo regionalno poreklo, bi morale biti omejene na ZOP in ZGO, da bi se izognili zmedi med potrošniki, ki bi utegnila povzročiti motnje na trgu. Pri uvoženih oljčnih oljih bi bilo treba upoštevati pravila o nepreferencialnem poreklu blaga iz Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

(13) Obstoječe blagovne znamke, vključno z geografskimi navedbami, bi bilo treba še naprej uporabljati, če so bile v preteklosti uradno registrirane na podlagi Direktive Sveta 89/104/EGS (7) ali Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 (8).

(14) Če se kraj porekla ekstra deviškega ali deviškega oljčnega olja nanaša na Unijo ali državo članico, to ne označuje le kraja pridelave oljk, pač pa tudi tehnike in prakse ekstrakcije, ki vplivajo na kakovost in okus olja. Kraj porekla bi se moral torej nanašati na zemljepisno območje, na katerem je bilo oljčno olje pridelano, ki je navadno hkrati območje, na katerem je bila opravljena ekstrakcija olja iz oljk. Vendar se v nekaterih primerih ekstrakcija olja ne izvede na kraju pridelave oljk in ta podatek bi moral biti naveden na embalaži ali etiketah, pritrjenih nanjo, da bi preprečili zavajanje potrošnikov in motnje na trgu oljčnega olja.

(15) Kadar so polnilnice odobrene na nacionalni ravni v skladu s členom 6 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/2105 o pravilih za preverjanje skladnosti tržnih standardov za oljčno olje in metodah za analizo značilnosti oljčnega olja (9), bi morala etiketa oljčnega olja vključevati alfanumerično identifikacijsko kodo, dodeljeno polnilnici, da se omogočita boljša sledljivost in varstvo potrošnikov.

(16) Po Uredbi (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10) navedbe na označbah ne smejo zavajati kupca, zlasti glede značilnosti posameznega oljčnega olja, ali proizvodu pripisovati lastnosti, ki jih nima, ali napeljevati, da ima posebne lastnosti, čeprav ima take lastnosti večina olj. Za nekatere splošno uporabljane, neobvezne navedbe, ki so specifične za oljčno olje, se prav tako zahtevajo harmonizirani predpisi za natančno določitev takih trditev in zagotovitev preverjanja njihove pravilnosti. Zaradi širjenja nekaterih navedb in njihovega gospodarskega pomena bi bilo treba določiti objektivna merila za njihovo uporabo, da bi poskrbeli za jasnost na trgu oljčnega olja.

(17) Skladno s tem naj bi izraza „prvo hladno stiskanje“ in „hladna ekstrakcija“ ustrezala tehnološko določenemu tradicionalnemu načinu proizvodnje.

(18) Nekateri izrazi, ki opisujejo organoleptične značilnosti, ki se nanašajo na okus ali vonj ekstra deviških in deviških oljčnih olj, so opredeljeni v Prilogi IX k Uredbi (EU) št. 1308/2013. Da ne bi zavajali potrošnikov, se pri opisu teh olj ne smejo uporabljati nobeni drugi izrazi, ki opisujejo organoleptične značilnosti ekstra deviških in deviških oljčnih olj. Uporaba takih izrazov na etiketi ekstra deviških in deviških olj mora biti rezervirana za olja, pri katerih je bilo z ustrezno metodo analize Mednarodnega sveta za oljke preverjeno, da imajo te značilnosti.

(19) Sklicevanje zgolj na kislost napačno namiguje na lestvico absolutne kakovosti, kar je za kupce zavajajoče, saj ima ta dejavnik kakovostno vrednost zgolj v povezavi z drugimi fizikalno-kemijskimi parametri (peroksidno število, vsebnost voskov in absorpcija ultravijolične svetlobe). Zato bi bilo treba pri sklicevanju na kislost na oznaki navesti tudi te parametre.

(20) Da bi se preprečilo zavajanje potrošnikov, bi morala biti vrednost fizikalno-kemijskih parametrov, kadar so ti navedeni na etiketi, najvišja vrednost, ki jo navedeni parametri lahko dosežejo na datum minimalne trajnosti.

(21) Da bi bile potrošnikom na voljo informacije o starosti proizvoda, bi morali imeti gospodarski subjekti možnost, da na etiketi ekstra deviških in deviških oljčnih olj navedejo leto pridelave, vendar le, če 100 % vsebine posode izvira iz ene same letine. Ker se obiranje oljk običajno začne jeseni in konča do pomladi naslednjega leta, je primerno razjasniti, kako se označi leto pridelave.

(22) Da bi bile potrošnikom na voljo informacije o starosti oljčnega olja, bi države članice morale imeti možnost določiti, da je navedba leta pridelave obvezna. Da delovanje enotnega trga ne bi bilo moteno, pa bi bilo treba tako obvezno navedbo omejiti na njihovo domačo proizvodnjo oljk, pridelanih na njihovem ozemlju in namenjenih zgolj za njihove nacionalne trge. Da se Komisiji ob upoštevanju ustreznega razvoja v delovanju enotnega trga omogoči spremljanje uporabe take nacionalne odločitve in pregled določb Unije, na katerih temelji, bi morale države članice priglasiti svojo odločitev v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/1183 (11).

(23) Sprejeti bi bilo treba ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da živila, ki vsebujejo oljčno olje, ne zavajajo potrošnikov s poudarjanjem slovesa oljčnega olja, ne da bi bila jasno navedena prava sestava proizvoda. Pri označevanju morajo biti zato jasno razvidni odstotek oljčnega olja in nekatere navedbe, specifične za proizvode, ki so sestavljeni izključno iz mešanice rastlinskih olj. Poleg tega bi bilo treba upoštevati posebne določbe za živila v trdni obliki, konzervirana izključno v oljčnem olju, iz posebnih uredb, zlasti za sardele, tune in palamide.

(24) Zaradi poenostavitve se za živila, konzervirana izključno v oljčnem olju, ne bi smelo zahtevati, da se na etiketi navede odstotek dodanega olja glede na skupno neto težo živila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Področje uporabe Ta uredba določa pravila o: (a) značilnostih oljčnih olj iz dela VIII, točke 1 do 6, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013; (b) posebnih tržnih standardih za oljčna olja iz dela VIII, točki 1(a) in (b) ter točke 3 do 6, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, kadar se prodajajo končnemu potrošniku, v naravnem stanju ali v živilu.

Člen 2 Značilnosti oljčnega olja 1. Oljčna olja, ki ustrezajo značilnostim iz: (a) točke 1 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za ekstra deviška oljčna olja v smislu dela VIII, točka 1(a), Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013; (b) točke 2 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za deviška oljčna olja v smislu dela VIII, točka 1(b), Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013; (c) točke 3 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za lampantna oljčna olja v smislu dela VIII, točka 1(c), Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013; (d) točke 4 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za rafinirana oljčna olja v smislu dela VIII, točka 2, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013; (e) točke 5 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo oljčna olja iz mešanice rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja v smislu dela VIII, točka 3, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013; (f) točke 6 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za surova olja iz oljčnih tropin v smislu dela VIII, točka 4, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013; (g) točke 7 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za rafinirana olja iz oljčnih tropin v smislu dela VIII, točka 5, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013; (h) točke 8 preglednic A in B Priloge I k tej uredbi se štejejo za olja iz oljčnih tropin v smislu dela VIII, točka 6, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013. 2. Značilnosti oljčnih olj iz Priloge I se določijo na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/2105.

Člen 3 Mešanice in oljčno olje v drugih živilih 1. Samo olja iz člena 1, točka (b), so lahko del mešanic oljčnega olja in drugih rastlinskih olj. 2. Samo olja iz člena 1, točka (b), se lahko vključijo v druga živila. 3. Države članice lahko na svojem ozemlju prepovejo proizvodnjo mešanic oljčnih olj in drugih rastlinskih olj iz odstavka 1 za notranjo porabo. Vendar ne smejo prepovedati, da bi se take mešanice, ki prihajajo iz drugih držav, tržile na njihovem ozemlju, in ne smejo prepovedati proizvodnje takih mešanic na svojem ozemlju za trženje v drugi državi članici ali za izvoz.

Člen 4 Polnjenje 1. Olja iz člena 1, točka (b), so končnemu potrošniku na voljo v embalaži z največ petimi litri prostornine. Taka embalaža je opremljena s sistemom odpiranja, ki ga po prvem odprtju ni več mogoče zapečatiti, in označena v skladu s to uredbo. 2. Za olja iz člena 1, točka (b), namenjena porabi v restavracijah, bolnišnicah, menzah in drugih podobnih obratih, lahko države članice določijo največjo prostornino, ki presega petlitrsko embalažo, odvisno od vrste zadevnega obrata.

Člen 5 Označevanje 1. Za podatke iz členov 6 do 9 je označevanje obvezno. 2. Pravno ime iz člena 6(1) in po potrebi kraj porekla iz člena 8(1) sta skupaj v osrednjem vidnem polju, kot je opredeljeno v členu 2(2), točka (l), Uredbe (EU) št. 1169/2011, na isti etiketi ali na več etiketah, pritrjenih na isto posodo, ali neposredno na isti posodi. Ti podatki se prikažejo v celoti in v enem istovrstnem besedilnem sklopu. 3. Za podatke iz členov 10, 11 in 12 je označevanje prostovoljno.

Člen 6 Pravno ime in označevanje kategorije olj 1. Opis olj iz člena 1, točka (b), se šteje za njihovo pravno ime v smislu člena 2(2), točka (n), Uredbe (EU) št. 1169/2011. 2. Etiketa navedenih olj poleg opisa iz odstavka 1, vendar ne nujno v njegovi bližini, v jasni in neizbrisni pisavi navaja tudi naslednje informacije o kategoriji olja: (a) ekstra deviško oljčno olje: „oljčno olje višje kategorije, pridobljeno neposredno iz oljk in zgolj z mehanskimi postopki“; (b) deviško oljčno olje: „oljčno olje, pridobljeno neposredno iz oljk in zgolj z mehanskimi postopki“; (c) oljčno olje iz mešanice rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja: „olje, ki vsebuje zgolj rafinirana oljčna olja in olja, pridobljena neposredno iz oljk“; (d) olje iz oljčnih tropin: (i) „olje, ki vsebuje izključno olja, pridobljena z obdelavo proizvoda, pridobljenega po ekstrakciji oljčnega olja, in olja, pridobljena neposredno iz oljk“ ali (ii) „olje, ki vsebuje zgolj olja, pridobljena s predelavo olja iz oljčnih tropin, in olja, pridobljena neposredno iz oljk“.

Člen 7 Posebni pogoji skladiščenja Informacije o posebnih pogojih skladiščenja olj iz člena 1, točka (b), tj. da jih je treba skladiščiti na temnem in hladnem mestu, so navedene na posodi ali nanjo pritrjeni etiketi.

Člen 8 Kraj porekla 1. Za ekstra deviško oljčno olje in deviško oljčno olje iz dela VIII, točki 1(a) in (b), Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 je kraj porekla naveden na etiketi. 2. Za olja iz dela VIII, točke 3 do 6, Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 kraj porekla ni naveden na etiketi. 3. Kraj porekla iz odstavka 1 vsebuje le naslednje: (a) za oljčna olja s poreklom iz ene države članice ali tretje države v skladu z določbami iz odstavkov 6 in 7 sklic na navedeno državo članico, Unijo ali tretjo državo, kakor je ustrezno, ali (b) za mešanice oljčnih olj s poreklom iz več kot ene države članice ali tretje države v skladu z določbami iz odstavkov 6 in 7 eno od naslednjih navedb, kot je ustrezno: (i) „mešanica oljčnih olj s poreklom iz Evropske unije“ ali sklic na Unijo; (ii) „mešanica oljčnih olj s poreklom izven Evropske unije“ ali sklic na poreklo izven Unije; (iii) „mešanica oljčnih olj s poreklom iz Evropske unije in s poreklom izven Unije“ ali sklic na poreklo iz Unije ali izven Unije, ali (c) zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012. 4. Imena znamk ali podjetij, ki so vložila zahtevek za registracijo do 31. decembra 1998 na podlagi Direktive 89/104/EGS ali do 31. maja 2002 na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 40/94, se ne bodo štela za kraj porekla po tej uredbi. 5. Pri uvozu iz tretje države se kraj porekla določi v skladu s členi 59 do 63 Uredbe (EU) št. 952/2013. 6. Kraj porekla, ki omenja državo članico ali Unijo, ustreza geografskemu območju, na katerem so bile pridelane oljke ali na katerem leži oljarna, v kateri je bila opravljena ekstrakcija olja iz oljk. 7. Če so bile oljke pridelane v državi članici ali tretji državi, ki ni država, v kateri je oljarna, kjer je bila opravljena ekstrakcija olja iz oljk, je kraj porekla naveden na naslednji način: „(ekstra) deviško oljčno olje, pridobljeno v (Uniji ali ime zadevne države članice ali tretje države) iz oljk, pridelanih v (Uniji ali ime zadevne države članice ali tretje države)“.

Člen 9 Številka polnilnice Za olja iz člena 1, točka (b), je na etiketi po potrebi navedena alfanumerična identifikacijska koda polnilnice, odobrene na podlagi člena 6 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/2105.

Člen 10 Neobvezni rezervirani izrazi Za uporabo neobveznih rezerviranih izrazov v smislu Priloge IX k Uredbi (EU) št. 1308/2013, ki so lahko navedeni na etiketi olj iz člena 1, točka (b), te uredbe, veljajo naslednji pogoji: (a) „prvo hladno stiskanje“ se lahko navede za ekstra deviška ali deviška oljčna olja, pridobljena pri temperaturi pod 27 °C s prvim mehanskim stiskanjem oljčne drozge s tradicionalnim sistemom stiskanja s hidravličnimi prešami; (b) „ekstrakcija v hladnem“ se lahko navede samo za ekstra deviška ali deviška oljčna olja, pridobljena pri temperaturi pod 27 °C s precejanjem ali centrifugiranjem oljčne drozge; (c) navedbe organoleptičnih značilnosti, ki se nanašajo na okus ali vonj, so dovoljene samo za ekstra deviška in deviška oljčna olja. Na etiketi so lahko navedene samo organoleptične značilnosti, kot so opredeljene v Prilogi IX k Uredbi (EU) št. 1308/2013, in le, če temeljijo na oceni, opravljeni po metodi iz Priloge I, točka 5, k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2022/2105. Opredelitve in razponi rezultatov, ki omogočajo navedbo teh organoleptičnih značilnosti, so določeni v Prilogi II k tej uredbi; (d) navedba najvišje kislosti, pričakovane na datum minimalne trajnosti iz člena 9(1), točka (f), Uredbe (EU) št. 1169/2011, se lahko uporabi samo, če jo v isti velikosti pisave in v istem vidnem polju spremlja navedba najvišjih vrednosti peroksidnega števila, vsebnosti voskov in absorpcije ultravijolične svetlobe, določenih v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/2105 in pričakovanih na isti datum.

Člen 11 Navedba leta pridelave 1. Samo za ekstra deviško oljčno olje in deviško oljčno olje iz dela VIII, točki 1(a) in (b), Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 se lahko navede leto pridelave. 2. Leto pridelave se lahko navede le, če 100 % vsebine posode izvira iz navedene letine, na etiketi pa se navede v obliki ustreznega tržnega leta v skladu s členom 6, točka (f), Uredbe (EU) št. 1308/2013 ali v obliki meseca in leta pridelave v tem vrstnem redu. Mesec ustreza mesecu ekstrakcije olja iz oljk. 3. Države članice lahko odločijo, da se leto pridelave iz odstavka 1 navede na etiketi oljčnih olj iz navedenega odstavka, ki so v zadevni državi članici proizvedena iz oljk, pridelanih na njihovem ozemlju, in namenjena zgolj za njihove nacionalne trge. 4. Odločitev iz odstavka 3 ne preprečuje, da se oljčna olja, ki so bila označena pred datumom začetka učinkovanja odločitve, tržijo do porabe zalog. 5. Države članice Komisijo uradno obvestijo o odločitvi iz odstavka 3 v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2017/1183.

Člen 12 Navedba prisotnosti oljčnega olja zunaj seznama sestavin v mešanicah in živilih 1. Kadar je prisotnost olj iz člena 1, točka (b), v mešanici z drugimi rastlinskimi olji prikazana na etiketi drugje kot na seznamu sestavin z besedami, slikami ali grafiko, ima zadevna mešanica naslednjo trgovsko oznako: „Mešanica rastlinskih olj (ali posebna imena zadevnih rastlinskih olj) in oljčnega olja“, ki ji neposredno sledi odstotek takih olj v mešanici. 2. Prisotnost oljčnega olja iz člena 1, točka (b), je lahko s slikami ali grafiko prikazana na etiketi mešanice iz odstavka 1, samo kadar predstavlja več kot 50 % zadevne mešanice. 3. Razen v primeru trdih živil, ki so konzervirana izključno v oljčnem olju, zlasti proizvodov iz uredb Sveta (EGS) št. 2136/89 (12) in (EGS) št. 1536/92 (13), in kadar je prisotnost olj iz člena 1, točka (b), te uredbe navedena na etiketi drugje kot na seznamu sestavin, in sicer z besedami, slikami ali grafiko, mora imenu živila neposredno slediti odstotek olja glede na skupno neto maso živila. 4. Odstotek dodanih olj iz odstavka 1, točka (b), glede na skupno neto maso živila iz odstavka 3 tega člena se lahko nadomesti z odstotkom dodanega olja glede na skupno maso maščob, pri čemer se doda besedilo „odstotek maščob“. 5. Opisi iz člena 6(1) se na etiketi proizvodov iz odstavkov 1 in 3 tega člena lahko nadomestijo z besedama „oljčno olje“. Kadar pa je prisotno olje iz oljčnih tropin, se besedi „oljčno olje“ nadomestita z besedami „olje iz oljčnih tropin“. 6. Kadar se olju iz člena 1, točka (b), dodajo druga živila, se na tako pridobljenem živilu ne navede nobeno od pravnih imen iz člena 6.

Člen 13 Razveljavitve Uredba (EGS) št. 2568/91 in Izvedbena uredba (EU) št. 29/2012 se razveljavita. Sklicevanje na razveljavljeni uredbi se šteje za sklicevanje na to uredbo in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/2105 ter se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge III k tej uredbi.

Člen 14 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 29. julija 2022 Za Komisijo predsednica Ursula VON DER LEYEN

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

(2) Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

(3) Uredba Komisije (EGS) št. 2568/91 z dne 11. julija 1991 o značilnostih oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter o ustreznih analiznih metodah (UL L 248, 5.9.1991, str. 1).

(4) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 29/2012 z dne 13. januarja 2012 o tržnih standardih za oljčno olje (UL L 12, 14.1.2012, str. 14).

(5) Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 343, 14.12.2012, str. 1).

(6) Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

(7) Prva Direktiva Sveta 89/104/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (UL L 40, 11.2.1989, str. 1).

(8) Uredba Sveta (ES) št. 40/94 z dne 20. decembra 1993 o znamki Skupnosti (UL L 11, 14.1.1994, str. 1).

(9) Izvedbena uredba Komisije 2022/2105 o pravilih za preverjanje skladnosti tržnih standardov za oljčno olje in metodah za analizo značilnosti oljčnega olja . Glej stran 23 tega uradnega lista.

(10) Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (UL L 304, 22.11.2011, str. 18).

(11) Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1183 z dne 20. aprila 2017 o dopolnitvi uredb (EU) št. 1307/2013 in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede pošiljanja informacij in dokumentov Komisiji (UL L 171, 4.7.2017, str. 100).

(12) Uredba Sveta (EGS) št. 2136/89 z dne 21. junija 1989 o določitvi skupnih tržnih standardov za konzervirane sardele (UL L 212, 22.7.1989, str. 79).

(13) Uredba Sveta (EGS) št. 1536/92 z dne 9. junija 1992 o skupnih tržnih standardih za konzervirani tun in palamido (UL L 163, 17.6.1992, str. 1).