Uredba Sveta št. 136/66/EGS

z dne 22. septembra 1966

o vzpostavitvi skupne ureditve trga za olja in masti

SVET EVROPSKE GOSPODARSKE SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti členov 42 in 43 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],

ker je za položaj na trgu Skupnosti z olji in mastmi rastlinskega ali morskega izvora značilno visoko povpraševanje in nizka skupna proizvodnja; ker so torej države članice precej odvisne od preskrbe s svetovnega trga; ker je zaradi tega stanja upravičeno odpraviti razne uvozne ovire in jih nadomestiti, razen pri določenih proizvodih iz oljčnega olja, s skupno carinsko tarifo, ki industriji omogoča redno preskrbo s surovinami po dajatev prostim vstopom v Skupnost, medtem ko carine na končne proizvode služijo zaščiti domače industrije in zagotavljanju preskrbe potrošnikov po primernih cenah;

ker pa bi bil trg Skupnosti s semeni oljnic, oljnatimi plodovi in njihovimi olji ob odpravi uvoznih ovir ranljiv za motnje, ki bi jih lahko povzročil bodisi uvoz določenih proizvodov iz tretjih držav bodisi razlike med cenami proizvodov iz semen oljnic in oljnatih plodov ter cenami teh semen in plodov, ki nastanejo zaradi ukrepov tretjih držav; ker take motnje resno škodijo interesom proizvajalcev in predelovalne industrije; ker je torej treba sprejeti ustrezne ukrepe, da se popravi ta položaj, pri čemer je treba upoštevati mednarodne obveznosti;

ker bi bili zaradi razmer na svetovnem trgu nekateri sektorji kmetijske in industrijske proizvodnje neugodno prizadeti, če posledic odstranitve uvoznih ovir ne bi kompenzirali z drugimi ukrepi; ker bi poraba oljčnega olja lahko padla, če bi prišlo do občutnega padca cene konkurenčnih olj; ker drugim vrstam olja in semenom oljnic neposredno konkurirajo olja in semena oljnic, uvožena iz tretjih držav po znižani carinski stopnji ali brez dajatev;

ker sta gojenje oljk in proizvodnja oljčnega olja v nekaterih regijah Skupnosti posebnega gospodarskega pomena in tam pogosto predstavljata glavni vir prihodka za velik del prebivalstva; ker je oljčno olje najpomembnejši vir olja in masti za velike kategorije potrošnikov; ker gojenje semen oljnic, zlasti repnega semena, semen oljne repice in sončničnega semena, prispeva k trdnosti kmetij, saj omogoča izboljšanje tehničnega in finančnega ravnovesja; ker je torej treba podpirati te dejavnosti z ustreznimi ukrepi;

ker mora v ta namen trženje proizvodnje Skupnosti pri teh proizvodih zagotoviti proizvajalcem primeren prihodek, katerega raven je mogoče določiti s proizvodno ciljno ceno za oljčno olje in s ciljno ceno za semena oljnic; ker razlika med temi cenami in cenami, sprejemljivimi za potrošnika, predstavlja subvencijo, ki jo je treba dodeliti, da se doseže želeni cilj;

ker je zaradi priljubljenosti pri potrošnikih oljčno olje mogoče prodajati po višji ceni kakor druge podobne proizvode; ker je zato ob upoštevanju cen konkurenčnih proizvodov mogoče določiti tržno ciljno ceno, ki bo v večini primerov proizvajalcu zagotovila večji del potrebnega dohodka v obliki prejemkov od prodaje;

ker tržna ciljna cena za oljčno olje ne more doseči svojega namena, če ni cena, ki dejansko prevladuje na trgu, čim bližja tržni ceni; ker bi bilo torej treba v državah članicah proizvajalkah in na meji Skupnosti zagotoviti mehanizme za uravnavanje cene;

ker je želeno stabilnost v Skupnosti mogoče doseči tako, da se na pridelovalnih območjih omogoči ponudba oljčnega olja pristojnim agencijam držav članic; ker je lahko zaradi geografske koncentracije proizvodnje in porabe intervencijska cena, ki jo za olje plačujejo intervencijske agencije, v vseh intervencijskih centrih enaka; ker bi bilo treba za zagotavljanje trajnega ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem in za preprečitev posledic nihanja proizvodnje sprejeti določbo za zagotovitev možnosti, da se intervencijskim agencijam zaupa naloga oblikovanja varnostnih zalog;

ker bi bilo treba za stabilizacijo trga Skupnosti na želeni ravni, zlasti z zagotavljanjem, da nihanja cen na svetovnem trgu ne vplivajo na cene v Skupnosti, sprejeti določbo o uvedbi uvoznega prelevmana, ki je enak razliki med najnižjo ceno na pragu, izpeljano iz tržne ciljne cene, in med cenami, ki prevladujejo na svetovnem trgu; ker bi bilo za popolno in dosledno zaščito treba uporabiti enakovreden sistem za oljne pogače, druge ostanke pri proizvodnji oljčnega olja in za oljke, namenjene proizvodnji olja;

ker je treba pri oljčnem olju za proizvodnjo konzerviranih rib in zelenjave začasno odpraviti prelevman ali pa odobriti nadomestilo, da bi proizvajalci lahko konkurirali podobnim proizvodom, proizvedenim z oljem, ki je bilo kupljeno po svetovnih tržnih cenah;

ker bi lahko bila dobava oljčnega olja potrošniku ogrožena, če bi razmerje svetovnih cen do cen Skupnosti povzročilo precejšen izvoz oljčnega olja; ker bi, nadalje, uvoz ali izvoz tega proizvoda lahko v nekaterih okoliščinah povzročil motnje na trgu; ker je torej treba sprejeti določbo za obvladovanje takega položaja;

ker lahko kmete pri proizvodnji semen oljnic proti vsem tveganjem, ki se lahko pojavijo zaradi nestabilnosti trga kljub predlaganemu sistemu subvencij, zaščiti intervencijski aparat z odkupom količin, ponujenih pristojnim agencijam po intervencijskih cenah, ki morajo biti, ker je pridelovalno območje obsežno, predelovalnih centrov pa malo, določene ob upoštevanju naravnih pogojev oblikovanja cen;

ker je treba seznam semen, ki bodo zajeta v opisanem sistemu, sestaviti tako, da bodo vanj vključene vrste, ki se trenutno najbolj gojijo; ker je treba kljub temu sprejeti določbo za možnost razširitve sistema na druga semena, če bodo izkušnje pokazale, da je to potrebno;

ker odprava ukrepov za spodbujanje proizvodnje olja iz grozdnih pešk v nekaterih državah zahteva sprejem posebnih ukrepov, ki bi predelovalni industriji omogočili prilagoditev novim tržnim pogojem;

ker bi bila motena doslednost določb, ki urejajo skupno ureditev trga za olja in masti, če bi učinek teh določb kombinirali z učinkom subvencij, nezdružljivih s Pogodbo; ker je do uveljavitve skupne kmetijske politike za lan treba uvesti izjemo v zvezi s subvencijami za proizvodnjo lanenega semena za proizvodnjo olja;

ker mora skupna ureditev trga za olja in masti hkrati ustrezno upoštevati cilje, določene v členih 39 in 110 Pogodbe;

ker je za lažje izvajanje predlaganih ukrepov treba predvideti postopek za vzpostavitev tesnega sodelovanja med državami članicami in Komisijo v okviru upravljalnega odbora,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Vzpostavi se skupna ureditev trga za oljnice, oljnate plodove, rastlinska olja in masti ter olja in masti rib ali morskih sesalcev.

2. Ta uredba zajema naslednje proizvode:

Številka SCT | Poimenovanje blaga |

(a)12.01 | Oljnice in oljnati plodovi, celi in lomljeni |

(b)12.02 | Moka ali zdrob oljnic ali oljnatih plodov, nerazmaščenih (razen iz gorčice) |

15.04 | Masti in olja rib ali morskih sesalcev, rafinirana ali nerafinirana |

ex 15.07 | Fiksirana rastlinska olja, tekoča ali trdna, surova, rafinirana ali nerafinirana, razen oljčnega olja |

15.12 | Masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora, v celoti ali delno hidrogenirana ali strjena s kakršnim koli postopkom, rafinirana ali nerafinirana, vendar ne nadalje pripravljena |

15.13 | Margarina, imitacija masti ali druge predelane užitne masti |

ex 15.17 | Ostanki obdelave maščobnih snovi ali živalskih ali rastlinskih voskov, razen tistih, ki vsebujejo olja z značilnostmi oljčnega olja |

ex 23.04 | Oljne pogače in drugi ostanki (razen tropin), dobljeni pri ekstrakciji rastlinskih olj, razen oljne pogače, in drugi ostanki, dobljeni pri ekstrakciji oljčnega olja |

(c)ex 15.07 | Oljčno olje, surovo, rafinirano ali prečiščeno |

(d)ex 07.01N | Oljke, sveže ali ohlajene |

ex 07.02 | Oljke (toplotno obdelane ali ne), konzervirane z zamrzovanjem |

ex 07.03 A | Oljke, začasno konzervirane v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za začasno konzerviranje, vendar neprimerne za takojšnjo prehrano |

ex 07.04 B | Posušene, dehidrirane ali evaporirane oljke, cele, razrezane v kose, razrezane v rezine, zdrobljene ali mlete, vendar ne nadalje pripravljene |

(e)ex 15.17 | Ostanki obdelave maščobnih snovi ali živalskih ali rastlinskih voskov, ki vsebujejo olja z značilnostmi oljčnega olja |

ex 23.04 | Oljne pogače in drugi ostanki, ki nastanejo pri ekstrakciji oljčnega olja |

NASLOV I

Trgovina

Člen 2

1. Za proizvode, navedene v členu 1(2)(a), (b) in (d), se uporablja Skupna carinska tarifa.

2. Za uvoz proizvodov, naštetih v členu 1(2)(c) in (e), in proizvodov iz člena 15(1), iz tretjih držav se uporablja sistem prelevmanov.

Člen 3

1. V skladu z določbami člena 2 so naslednji ukrepi pri trgovanju med državami članicami Skupnosti nezdružljivi z določbami te uredbe:

- uporaba carin ali drugih dajatev z enakim učinkom;

- uporaba količinskih omejitev ali ukrepov z enakovrednim učinkom;

- uporaba člena 44 Pogodbe.

2. Pri trgovanju s tretjimi državami so naslednji ukrepi nezdružljivi z določbami te uredbe:

- uporaba carin ali drugih dajatev z enakim učinkom, razen tistih, predvidenih s to uredbo;

- uporaba količinskih omejitev ali drugih ukrepov z enakovrednim učinkom, razen če Svet na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, sprejme ustrezno odstopanje.

3. Eden od ukrepov, za katerega velja, da ima enakovreden učinek kakor količinska omejitev, je omejitev uvoznih ali izvoznih dovoljenj, predvidenih v členu 17, za določeno kategorijo upravičencev.

4. Trgovanje z blagom iz člena 1(2) med državami članicami Skupnosti je nezdružljivo z določbami te uredbe, če se pri proizvodnji takega blaga uporabijo proizvodi, ki niso v prostem prometu.

5. Dokler ne bodo usklajeni nacionalni predpisi, ki urejajo začasno odpravo ali povračilo carin, prelevmanov ali dajatev za ponovni izvoz proizvodov v tretje države, in brez poseganja v določbe, ki bodo sprejete v zvezi s takim usklajevanjem, Svet na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, sprejme potrebne ukrepe za preprečitev motenj na trgu z oljčnim oljem, ki nastanejo zaradi neusklajenih nacionalnih ureditev.

6. Če se proizvodi iz člena 1(2)(a) in (b) uvažajo iz tretjih držav v takih količinah in pod takimi pogoji, da bi to lahko resno škodovalo ali grozilo, da bo škodovalo interesom proizvajalcev Skupnosti, ki proizvajajo blago iz člena 1(2), se lahko na uvoz zaračuna kompenzacijski znesek.

Kompenzacijski znesek se lahko uvede tudi za uvoz proizvodov iz člena 1(2), če zaradi neposrednih ali posrednih subvencij ali premij, ki jih za te proizvode odobri ena ali več tretjih držav, ali zaradi enakovrednih ukrepov dejanska ponudba teh proizvodov ne ustreza cenam, ki bi prevladale ob odsotnosti takih ukrepov ali dejanj, in če položaj povzroča ali grozi, da bo povzročil resno škodo proizvodnji proizvodov iz člena 1(2) v Skupnosti.

Pri uvajanju takih kompenzacijskih zneskov je treba upoštevati mednarodne obveznosti, ki so jih sprejele države članice in Skupnost. Višine zneskov se določijo v skladu s predpisi, ki jih sprejme Svet na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe.

NASLOV II

Oljčno olje

Člen 4

Vsako leto pred 1. oktobrom Svet na predlog Komisije in v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, opredeli enotno proizvodno ciljno ceno, enotno tržno ciljno ceno, enotno intervencijsko ceno in enotno ceno na pragu za oljčno olje v Skupnosti.

Ob upoštevanju določb člena 9 ostanejo te cene veljavne vse naslednje tržno leto. Tržno leto traja od 1. novembra do 31. oktobra.

Te cene se nanašajo na standardno kakovost olja, ki ustreza eni od definicij iz priloge, navedene v členu 35. Standardno kakovost določi Svet po postopku iz prvega odstavka.

Cene se določijo v fazi trgovine na debelo brez davkov.

Člen 5

Proizvodna ciljna cena se določi na ravni, ki je poštena do proizvajalcev, ob upoštevanju potrebe, da ostane proizvodnja v Skupnosti na zahtevani ravni.

Člen 6

Ciljna tržna cena se določi na ravni, ki omogoča normalno trženje proizvedenega oljčnega olja, ob upoštevanju cen konkurenčnih proizvodov in zlasti ob upoštevanju verjetnih trendov teh cen med tržnim letom in pojavov mesečnega povišanja cen oljčnega olja, navedenih v členu 9.

Člen 7

Intervencijska cena, ki jamči, da bodo proizvajalci lahko prodajali svoje proizvode po ceni, ki bo ob tržnih nihanjih kar najbližja tržni ciljni ceni, je enaka tržni ciljni ceni, od katere se odšteje dovolj velik znesek, da se upoštevajo tržna nihanja in prevoz oljčnega olja z območij proizvodnje na območja porabe.

Člen 8

Cenovni prag se določi tako, da je prodajna cena za uvoženi proizvod na mejnem prehodu iz člena 13(2) enaka ciljni tržni ceni.

Člen 9

Da bo omogočena enakomerno razporejena prodaja, se tržna ciljna cena, intervencijska cena in cena na pragu vsak mesec povišajo za znesek, enak za vse tri cene v obdobju desetih mesecev, ki se začne 1. januarja.

Mesečna zvišanja cen, ki so vsak mesec enaka, vsako leto določi Svet na predlog Komisije in v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, pri čemer upošteva povprečne stroške skladiščenja in obrestne mere v Skupnosti.

Člen 10

1. Če je proizvodna ciljna cena višja od tržne ciljne cene, ki velja na začetku tržnega leta, se proizvajalcem oljčnega olja, proizvedenega iz oljk, pridelanih v Skupnosti, odobri subvencija v višini razlike med tema dvema cenama. Do te subvencije je upravičeno le olje, za katerega še niso bile uporabljene določbe tega odstavka.

2. Načela, ki urejajo odobritev subvencije, predvidene v odstavku 1, določi Svet na predlog Komisije in v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe. V skladu z enakim postopkom Svet sprejme ukrepe, s katerimi želi zagotoviti proizvajalcem olja prejemanje te subvencije le za olja, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1.

3. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom, predpisanim v členu 38.

Člen 11

1. V vsaki državi članici proizvajalki intervencijska agencija pod pogoji, ki se določijo v skladu s predpisi, izdanimi na podlagi odstavka 5, odkupi oljčno olje, ki je po poreklu iz Skupnosti in ponujeno v odkup v intervencijskih centrih na območjih proizvodnje. Intervencijska agencija odkupuje le po intervencijski ceni.

Če opis ali kakovost olja, ponujenega intervencijski agenciji, ne ustreza opisu ali kakovosti olja, za kakršno je bila določena intervencijska cena, se odkupna cena prilagodi z lestvico za zvišanje ali znižanje cen.

Nadalje, če se na zahtevo intervencijske agencije olje dostavi v drug kraj, in ne v center, ki ga je navedel prodajalec ob ponudbi, se razlika v ceni stroškov prevoza, ki jo nosi prodajalec, upošteva pri plačilu.

2. Da bi bil trg med tržnim letom stabilen, lahko intervencijske agencije sklepajo pogodbe za skladiščenje oljčnega olja iz Skupnosti v skladu z določbami, ki jih sprejme Svet na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe.

3. Intervencijske agencije oljčnega olja, ki ga odkupijo, ne smejo prodajati na trgu Skupnosti pod pogoji, ki bi lahko ovirali oblikovanje cen na ravni tržne ciljne cene.

4. Svet na predlog Komisije in v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, določi glavne intervencijske centre in predpiše merila, ki se uporabljajo pri določanju drugih centrov; ti drugi centri se določijo po postopku, določenim v členu 38, po posvetovanju z zadevnimi državami članicami.

5. Podrobna pravila za uporabo tega člena in zlasti pravila glede kakovosti in velikosti pošiljk, ki se ponudijo v skladu z odstavkom 1, se sprejmejo po postopku, določenim v členu 38.

Člen 12

Da bi ublažili vpliv nihanj pridelka na ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem in tako stabilizirali cene za potrošnika, lahko Svet na predlog Komisije in v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, od intervencijskih agencij zahteva, da oblikujejo varnostne zaloge oljčnega olja. V skladu z enakim postopkom predpiše pogoje o oblikovanju, upravljanju in prodaji varnostnih zalog.

Člen 13

1. Če je cena na pragu višja kakor cena CIF, se določi prelevman v višini razlike med tema dvema cenama za uvoz nerafiniranega oljčnega olja iz tretjih držav.

2. Ceno CIF, izračunano za mejni prehod Skupnosti, se določi na podlagi najugodnejših nabavnih možnosti na svetovnem trgu.

Mejni prehod določi Svet na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, pri čemer upošteva reprezentativnost te točke za uvoz.

Pri ugotavljanju najugodnejših nabavnih možnosti se upoštevajo samo tiste ponudbe, ki ustrezajo dejanskim priložnostim za nakup količin, reprezentativnih za trg.

Cene se prilagodijo tako, da so omogočena odstopanja od opisa ali kakovosti blaga, za katerega je bila določena cena na pragu.

3. Samo pri uvozu blaga, za katerega proste kotacije na svetovnem trgu niso odločujoči dejavnik za ponudbeno ceno in če je ta cena nižja od cen na svetovnih trgih, se namesto cene CIF upošteva cena, določena na podlagi ponudbene cene.

4. Prelevman določi Komisija. Merila za določanje cene CIF in cene, navedene v odstavku 3, se opredelijo v skladu s postopkom, določenim v členu 38, in po tem postopku se sprejmejo tudi podrobna pravila za uporabo tega člena.

Člen 14

1. Na uvoz rafiniranega olja iz tretjih držav se uvede prelevman. Ta prelevman je sestavljen iz variabilnega dela, ustreznega dajatvi, ki se uporablja za količino oljčnega olja, potrebno za njeno proizvodnjo (in se lahko določi po standardni stopnji), in iz nespremenljivega dela dajatve za zaščito predelovalne industrije.

2. Svet na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, sprejme podrobna pravila za uporabo tega člena.

Člen 15

1. Na uvoz oljk, ki spadajo pod tarifni podštevilki 07.01 N in 07.03 A, iz tretjih držav, pri čemer so izključene oljke za druge namene kakor proizvodnjo olja, se poleg carinske stopnje iz Skupne carinske tarife obračuna še prelevman, izpeljan iz prelevmana, ki se uporablja za oljčno olje v skladu s členom 13 in temelji na vsebnosti oljčnega olja v uvoženem proizvodu. Prelevman se zniža za znesek, ki je posledica uporabe carine, na vrednost uvoženega proizvoda. Lahko se določi standardna stopnja tega zneska.

2. Za uvoz proizvodov iz člena 1(2)(e) iz tretjih držav se uvede prelevman, izpeljan iz prelevmana, ki se uporablja za oljčno olje in temelji na vsebnosti olja v uvoženem proizvodu.

Vendar pa se sme prelevman obračunati le, če so izpolnjene obveznosti iz sporazuma GATT.

3. Svet na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, sprejme podrobna pravila za uporabo tega člena, zlasti pravila za ugotavljanje vsebnosti olja, ki se lahko določi po standardni stopnji.

Člen 16

Prelevman, ki se uporabi pri uvozu, je prelevman, ki velja na dan uvoza.

Člen 17

1. Za uvoz proizvodov iz člena 1(2)(c), (d) in (e) iz tretjih držav je treba predložiti uvozno dovoljenje. Za izvoz oljčnega olja v tretje države je treba predložiti izvozno dovoljenje.

Dovoljenja se izdajajo na zahtevo zadevne stranke po predpisih, ki jih sprejme Svet na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe. V pravilih se lahko zahteva plačilo pologa.

2. Uvozna in izvozna dovoljenja veljajo od dneva izdaje do konca tretjega meseca, ki sledi mesecu izdaje dovoljenja.

3. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom, predpisanim v členu 38.

Člen 18

1. Pri izvozu oljčnega olja v tretje države:

- se lahko razlika med cenami v Skupnosti in cenami na svetovnem trgu pokrije v obliki nadomestila, če so cene v Skupnosti višje kakor cene na svetovnem trgu;

- se lahko uvede prelevman največ v višini razlike med cenami na svetovnem trgu in cenami v Skupnosti, če so prve cene višje od drugih.

2. Svet na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, sprejme določbe za uporabo tega člena.

Člen 19

Za oljčno olje, ki se uporablja pri proizvodnji konzerviranih rib in zelenjave, se uporablja sistem nadomestil za proizvodnjo ali pa popolna ali delna odprava uvoznega prelevmana.

Svet na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, sprejme določbe za uporabo tega člena.

Člen 20

1. Če pride na trgu Skupnosti z oljčnim oljem do resnih motenj ali če obstaja grožnja resnih motenj zaradi:

- uvoza proizvodov iz člena 1(2)(c), (d) in (e) iz tretjih držav, zlasti če so intervencijske agencije morale odkupiti večje količine oljčnega olja v skladu s členom 11(1); ali

- izvoza oljčnega olja v tretje države, zlasti če tržna cena za oljčno olje izrazito presega ali grozi, da bo presegla raven tržne ciljne cene, ali če je bila sprejeta odločitev, da se odprodajo varnostne zaloge,

se lahko uporabijo ustrezni ukrepi, dokler taka motnja ali grožnja motnje ne preneha.

2. Svet na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, določi vrsto ukrepov, ki se lahko uporabijo, in sprejme določbe za uporabo tega člena.

NASLOV III

Druga rastlinska olja in oljnice, pridelane v Skupnosti

Člen 21

Oljnice, za katere se uporabljajo določbe členov 22 do 29, so:

- repno seme in seme oljne repice,

- sončnično seme.

Svet lahko na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, odloči, da se te določbe razširijo na druge oljnice.

Člen 22

1. Svet na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, vsako leto pravočasno, zato da lahko kmetje načrtujejo proizvodnjo, določi enotno tržno ceno za vsako vrsto oljnic v Skupnosti in osnovno intervencijsko ceno, izračunano za intervencijski center, ki se določi po enakem postopku.

Ob upoštevanju določb člena 25 ostanejo te cene veljavne vse tržno leto, ki se začne v naslednjem koledarskem letu. Cene se nanašajo na standardno kakovost in se določijo za fazo trgovine na debelo brez davkov.

Datuma začetka in konca tržnega leta in datum, pred katerim morajo biti določene tržne cene in osnovne intervencijske cene, ter standardno kakovost za vsako vrsto semen določi Svet v skladu s postopkom, navedenim v prvem pododstavku.

2. Svet mora pravočasno, pred začetkom tržnega leta, v skladu s postopkom iz odstavka 1, določiti glavne intervencijske centre in izpeljane intervencijske cene, ki se uporabljajo v teh centrih.

V skladu z enakim postopkom Svet predpiše merila za določanje drugih centrov in drugih izpeljanih intervencijskih cen. Ti centri in cene se določijo v skladu s postopkom, predpisanim v členu 38, po posvetovanju z zadevnimi državami članicami.

Člen 23

Ciljne cene se določijo na ravni, ki je poštena do proizvajalcev, pri čemer se upošteva potreba po ohranjanju proizvodnje v Skupnosti na zahtevani ravni.

Člen 24

Izpeljana intervencijska cena, ki zagotavlja, da bodo proizvajalci lahko prodali svoj pridelek za ceno, ki je ob upoštevanju tržnih nihanj čim bližja ciljni ceni, je enaka ciljni ceni, znižani za dovolj velik znesek, da so upoštevana tržna nihanja.

Izpeljane intervencijske cene se določijo na ravni, ki omogoča prosti promet semen znotraj Skupnosti po naravnih pogojih oblikovanja cen in v skladu s potrebami trga.

Člen 25

Da se omogoči enakomerna razporeditev prodaje, se ciljna cena in intervencijska cena vsak mesec povečata za znesek, enak za obe ceni za obdobje najmanj petih mesecev, ki se začne v tretjem mesecu tržnega leta.

Mesečna zvišanja cen, ki so vsak mesec enaka, vsako leto določi Svet na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, pri čemer upošteva povprečne stroške skladiščenja in obrestne mere v Skupnosti.

Člen 26

1. V vsaki državi članici intervencijska agencija pod pogoji, ki se predpišejo v skladu z določbami odstavkov 2 in 3, odkupuje semena po poreklu iz Skupnosti, ki so ji ponujena v odkup v intervencijskih centrih. Intervencijska agencija odkupuje le po intervencijski ceni.

Če kakovost semen, ponujenih intervencijski agenciji, ne ustreza kakovosti, za katero je bila določena intervencijska cena, se odkupna cena prilagodi z lestvico za zvišanje ali znižanje cen.

Nadalje, če se na zahtevo intervencijske agencije semena dostavijo v drug kraj, ne v intervencijski center, ki ga je navedel prodajalec ob ponudbi, se razlika v ceni stroškov prevoza, ki jo nosi prodajalec, upošteva pri plačilu.

2. Svet na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, določi:

(a) pogoje, pod katerimi se intervenira v zadnjih dveh mesecih tržnega leta;

(b) načela za urejanje odprodaje zalog semen, ki so jih odkupile intervencijske agencije.

3. Podrobna pravila za uporabo tega člena in zlasti pravila glede kakovosti in velikosti ponujenih pošiljk se sprejmejo v skladu s postopkom, predpisanim v členu 38.

Člen 27

1. Če je ciljna cena, ki velja za neko vrsto semen, višja kakor svetovna tržna cena za to vrsto semen, določena v skladu z določbami člena 29, se odobri subvencija za seme te vrste, ki je pridelano in predelano v Skupnosti. Ob upoštevanju izjem, ki izhajajo iz odstavka 3, je ta subvencija enaka razliki med obema cenama.

2. Če se pravica do subvencije, predvidena v odstavku 1, pridobi v prvih dveh mesecih tržnega leta, se lahko odobri dodatno plačilo za zgodnje trženje.

3. Svet na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, določi:

(a) načela, ki urejajo odobritev subvencije, predvidene v odstavku 1;

(b) načela, ki urejajo znesek subvencije v nenormalnih pogojih;

(c) pravila za preverjanje upravičenosti do subvencije; ta pravila lahko zajemajo semena po poreklu iz Skupnosti in semena, uvožena iz tretjih držav; pri zadnjih se lahko predvidi sistem uvoznih dovoljenj, ki jih spremlja polog;

(d) pogoje, pod katerimi se lahko dovoli vnaprejšnja določitev zneska subvencije;

(e) določbe o uporabi odstavka 2.

4. Znesek subvencije določi Komisija.

5. Podrobna pravila za uporabo tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom, predpisanim v členu 38.

Člen 28

1. Za izvoz semen, pridelanih v Skupnosti, v tretje države, se lahko odobri nadomestilo; znesek nadomestila ne sme presegati razlike med cenami v Skupnosti in cenami na svetovnem trgu, če so prve višje od drugih.

2. Svet na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, sprejme določbe za opredelitev, in, kjer je to primerno, vnaprejšnjo opredelitev nadomestil iz odstavka 1.

Člen 29

Tržna cena na svetovnem trgu, izračunana za mejni prehod Skupnosti, se določi na podlagi najugodnejših možnosti za nakup, pri čemer se cene, če je to primerno, prilagodijo, tako da se upoštevajo cene konkurenčnih proizvodov. Merila za tako določanje in mejni prehod za vsako vrsto semen določi Svet na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe.

Člen 30

Vsaka država članica lahko za obdobje pet let od datuma, ko je odpravila nacionalne ukrepe, katerih učinek je bilo povečanje cen za rastlinska olja, razen za oljčno olje, odobri subvencije za ekstrakcijo olja iz grozdnih pešk, pridelanih v Skupnosti.

Člen 31

Do uveljavitve skupne kmetijske politike za lan lahko države članice odobrijo subvencije za proizvodnjo lanenega semena, namenjenega za ekstrakcijo olja.

Člen 32

Subvencije, predvidene v členih 30 in 31, se lahko odobrijo le za proizvode, ki so bili v državi članici upravičeni do neposredne ali posredne cenovne podpore v tržnem letu pred datumom, ko se začne uporabljati ta uredba.

Subvencije morajo biti odobrene od prvega tržnega leta, v katerem se uporablja ta uredba, in le toliko, kolikor je potrebno za ohranjanje te cenovne podpore.

Države članice sporočijo Komisiji vse informacije v zvezi z uvedbo, izračunom in odobritvijo subvencij, preden začno veljati.

NASLOV IV

Splošne določbe

Člen 33

Razen če je v tej uredbi predvideno drugače, se za proizvodnjo in trgovanje s proizvodi iz člena 1 uporabljajo členi 92, 93 in 94 Pogodbe.

Člen 34

Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice za povišanje cen drugih vrst olj, razen oljčnega olja, z namenom, da bi zagotovile prodajo doma pridelanega oljčnega olja, so nezdružljivi z uporabo te uredbe za proizvode, naštete v členu 1(2)(c).

Člen 35

Brez poseganja v usklajevanje zakonodaje o oljčnem olju za prehrano ljudi morajo države članice za trgovanje znotraj Skupnosti in s tretjimi državami, razen za izvoz v tretje države, sprejeti poimenovanja in opredelitve oljčnega olja, določene v prilogi k tej uredbi.

Člen 36

Svet lahko na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, spremeni seznam proizvodov iz člena 1 ali zanje sprejme kakršne koli ukrepe, ki odstopajo od te uredbe, da se upoštevajo posebni pogoji, ki lahko vplivajo na te proizvode.

Člen 37

1. Ustanovi se upravljalni odbor za olja in masti (v nadaljnjem besedilu "odbor"), ki ga sestavljajo predstavniki držav članic in mu predseduje predstavnik Komisije.

2. V odboru se glasovi držav članic ponderirajo v skladu s členom 148(2) Pogodbe. Predsednik ne glasuje.

Člen 38

1. Kjer je treba upoštevati postopek, določen v tem členu, predsednik predloži zadevo odboru na lastno pobudo ali na zahtevo predstavnika države članice.

2. Predstavnik Komisije predloži osnutek ukrepov, ki naj bi se sprejeli. Odbor poda svoje mnenje o teh ukrepih v roku, ki ga določi predsednik glede na nujnost obravnavanih zadev. Mnenje se sprejme z večino dvanajstih glasov.

3. Komisija sprejme ukrepe, ki se začnejo uporabljati takoj. Če pa ti ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora, Komisija o ukrepih nemudoma obvesti Svet. V takem primeru lahko Komisija odloži izvajanje ukrepov, ki jih je sprejela, za največ en mesec od dneva, ko je obvestila Svet.

Svet lahko v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, v roku enega meseca sprejme drugačno odločitev.

Člen 39

Odbor lahko obravnava katero koli drugo vprašanje, ki mu ga predloži njegov predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo predstavnika države članice.

Člen 40

Ob koncu prehodnega obdobja Svet na predlog Komisije, v skladu s postopkom glasovanja, določenim v členu 43(2) Pogodbe, in ob upoštevanju pridobljenih izkušenj odloči, ali se določbe člena 38 ohranijo ali spremenijo.

Člen 41

1. Uredba Sveta št. 25 [2] o financiranju skupne kmetijske politike in določbe, sprejete v zvezi z njenim izvajanjem, se uporabljajo za trg s proizvodi, navedenimi v členu 1, od datuma, ko se začne uporabljati ta uredba.

2. Kompenzacijski zneski, predvideni v členu 3(6), se v zvezi s tretjimi državami obravnavajo kakor prelevmani po členu 11(4) Uredbe Sveta št. 130/66/EGS [3] o financiranju skupne kmetijske politike.

Člen 42

Ta uredba se uporablja tako, da se hkrati ustrezno upoštevajo cilji, navedeni v členih 39 in 110 Pogodbe.

Člen 43

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Za proizvode, navedene v členu 1(2)(c), (d) in (e), se uporablja od 1. novembra 1966, za druge proizvode, navedene v členu 1, od 1. julija 1967.

Če bi bili potrebni prehodni ukrepi za lažji prehod z veljavnega sistema v državah članicah na sistem, ki ga določa ta uredba, zlasti če bi uvedba novega sistema ob predvidenih datumih povzročala večje težave glede nekaterih proizvodov, se taki ukrepi sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 38.

Njihova veljavnost za vsak proizvod je omejena na prvo leto uporabe te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. septembra 1966

Za Svet

Predsednik

B. W. Biesheuvel

[1] UL 119, 3.7.1965, str. 2040/65.

[2] UL 30, 20.4.1962, str. 991/62.

[3] UL 165, 21.9.1966, str. 2965/66.

--------------------------------------------------

PRILOGA

Poimenovanja in opredelitve, navedene v členu 35

1. Deviško oljčno olje (lahko se uporabi tudi izraz "čisto deviško oljčno olje"): olje, pridobljeno z mehanskimi postopki, ki je brez vseh primesi drugih vrst olja ali oljčnega olja, pridobljenega na kak drug način.

Deviško oljčno olje se razvršča v:

(a) ekstra deviško oljčno olje: oljčno olje odličnega vonja in okusa, z odstotnim masnim deležem prostih maščobnih kislin, izraženih kot oleinska kislina, ki ni večji od 1 g na 100 g;

(b) fino deviško oljčno olje: oljčno olje z enakimi lastnostmi kakor "ekstra" deviško oljčno olje in z odstotnim masnim deležem prostih maščobnih kislin, izraženih kot oleinska kislina, ki ni večji od 1,5 g na 100 g;

(c) navadno deviško oljčno olje (lahko se uporablja tudi izraz "polfino" deviško oljčno olje): oljčno olje dobrega vonja in okusa z odstotnim masnim deležem prostih maščobnih kislin, izraženih kot oleinska kislina, ki ni večji od 3,3 g na 100 g;

(d) deviško lampante oljčno olje (olje za oljenke): oljčno olje neprimernega vonja in okusa z odstotnim masnim deležem prostih maščobnih kislin, izraženih kot oleinska kislina, ki je večji od 3,3 g na 100 g.

2. Rafinirano oljčno olje (lahko se uporablja tudi izraz "čisto rafinirano oljčno olje"): oljčno olje, pridobljeno z rafiniranjem deviškega oljčnega olja.

3. Čisto oljčno olje: sestavljeno iz mešanice deviškega oljčnega olja in rafiniranega oljčnega olja.

4. Olje iz oljčnih tropin: olje, pridobljeno s topili iz proizvodov, ki spadajo pod oznako št. ex 23.04, navedeno v členu 1(2)(e).

5. Rafinirano olje iz oljčnih tropin: olje, pridobljeno z rafiniranjem olja iz točke 4 za prehrano ljudi.

6. Rafinirano olje iz oljčnih tropin in oljčno olje: olje vsebuje mešanico rafiniranega olja iz oljčnih tropin in deviškega oljčnega olja.

7. Olje iz oljčnih tropin za tehnično uporabo: vsako olje, ekstrahirano iz proizvodov, ki spadajo pod oznako št. ex 23.04, navedeno v členu 1(2)(e), razen proizvodov, naštetih v točkah 1 do 6.

--------------------------------------------------