2.

del 2 se spremeni: (a) v oddelku 2.1.1.1 se točka (c) nadomesti z naslednjim: „(c) snovi, zmesi in izdelke, ki niso navedeni v točkah (a) in (b) in so izdelani za doseganje dejanskega eksplozivnega ali pirotehničnega učinka.“; (b) v oddelku 2.1.2.2 se točka (f) nadomesti z naslednjim: „(f) Podrazred 1.6 Izredno neobčutljivi izdelki, pri katerih ni nevarnosti eksplozije v masi: — izdelki, ki pretežno vsebujejo izredno neobčutljive snovi ali zmesi, — in pri katerih je verjetnost, da bi prišlo do nepredvidenega vžiga ali bi se razširil ogenj, zanemarljiva.“; (c) v oddelku 2.1.4.1 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim: „Nekatere eksplozivne snovi in zmesi so prepojene z vodo ali alkoholi, razredčene z drugimi snovmi ali raztopljene ali suspendirane v vodi ali drugih tekočih snoveh, da se prepreči ali zmanjša njihova eksplozivnost. Lahko so kandidatne snovi za razvrstitev med desenzibilizirane eksplozive (glej oddelek 2.17).“; (d) v oddelku 2.1.4.1 se diagram 2.1.3 nadomesti z naslednjim: „Diagram 2.1.3 Postopek za določitev podrazreda v razredu eksplozivov (razred 1 za prevoz) PODRAZR. 1.1 PODRAZR. 1.2 PODRAZR. 1.3 PODRAZR. 1.5 Ali obstajajo nevarni učinki zunaj embalaže Ali velja posebna določba 347? (1) Ali je snov/zmes zelo neobčutljiva in lahko povzroči eksplozijo v masi? Ali je snov/zmes primerna za razvrstitev v podrazred 1.5? Ali je izdelek zelo neobčutljiv Ali je izdelek primeren za razvrstitev v podrazred 1.6? PODRAZRED 14 Skupina združljivosti S PODRAZR. 1.6 Ali je proizvod izdelek, ki je izkldjučen iz opredelitva? (Glej 2.1.1.1.(b)) Ali je snov/zwas ali izdelek proizveden za doseganje dejanskega eksplozivnega ali pirotetničnep učinka Ali bi bilo zaradi nevarnosti ovirano gašenje v neposredni bližini Ali je glavna nevarnost toplotno sevanje in/ali močno gorenje; pri katerem ne nastane nevaren udami val ali drobci? Ali je nastala eksplozija v masi IZDELEK ALI SNOV/ZMES, ZACASNO SPREJETA V TA RAZRED (z diagrama 2.1.2) PODRAZRED 14 Skupine združljivosti, ki niso S Ali so glavna nevarnost nevarni drobci? SERIJA PRESK. 5 SERIJA PRESK. 6 Snov/zmes se zapakira NI EKSPLOZIV SERIJA PRESK. 7 Da Da Da Da Da Da Da Da Da Da Da Da Ne Ne Ne Ne Ne Ne Ne Ne Ne Ne Ne (1) Za več podrobnosti glej poglavje 3.3 UN RTDG: Vzorčni predpisi. “; (e) oddelek 2.1.4.3 se spremeni: (i) uvodno besedilo se nadomesti z naslednjim: „2.1.4.3 Postopka sprejetja za razred nevarnosti ‚eksplozivi‘ ni treba uporabiti, če:“; (ii) točka (c) se nadomesti z naslednjim: „(c) organska snov ali homogena zmes organskih snovi vsebuje kemijske skupine, ki so lahko eksplozivne, in: — je njena energija eksotermnega razpada manjša od 500 J/g ali — se njen eksotermni razpad začne pri 500 °C ali več, v skladu s tabelo 2.1.3.“; (iii) v odstavku (c) oddelka 2.1.4.3 se doda naslednja tabela 2.1.3: „Tabela 2.1.3 Odločitev za uporabo postopka sprejetja za razred nevarnosti ‚eksplozivi‘ za organsko snov ali homogeno zmes organskih snovi Energija razpada (J/g) Začetna temperatura razpada (°C) Uporaba postopka sprejetja (da/ne) < 500 < 500 ne < 500 ≥ 500 ne ≥ 500 < 500 da ≥ 500 ≥ 500 ne Energija eksotermnega razpada se lahko določi s primerno kalorimetrično tehniko (gl. oddelek 20.3.3.3 UN RTDG: Priročnik preskusov in meril).“; (f) v oddelku 2.2 se naslov nadomesti z naslednjim: „2.2 Vnetljivi plini“; (g) oddelek 2.2.1 se nadomesti z naslednjim: „2.2.1 Opredelitev pojmov 2.2.1.1 Vnetljivi plin je plin ali plinska zmes, ki ima območje vnetljivosti z zrakom pri 20 °C in standardnem tlaku 101,3 kPa. 2.2.1.2 Piroforni plin je vnetljiv plin, ki se lahko samodejno vžge v stiku z zrakom pri temperaturi 54 °C ali manj. 2.2.1.3 Kemično nestabilni plin je vnetljiv plin, ki lahko reagira eksplozivno tudi v odsotnosti zraka ali kisika.“; (h) oddelka 2.2.2.1 in 2.2.2.2 se nadomestita z naslednjim: „2.2.2.1 Vnetljiv plin se razvrsti v kategorijo 1A, 1B ali 2 v skladu s tabelo 2.2.1. Vnetljivi plini, ki so piroforni in/ali kemično nestabilni, se vedno razvrstijo v kategorijo 1A. Tabela 2.2.1 Merila za kategorizacijo vnetljivih plinov Kategorija Merila 1A Vnetljivi plin Plini, ki so pri 20 °C in standardnem tlaku 101,3 kPa are: (a) vnetljivi v zmesi z zrakom pri volumskem deležu 13 % ali manj ali (b) je njihovo območje vnetljivosti z zrakom vsaj 12 odstotnih točk, in sicer ne glede na spodnjo mejo vnetljivosti, razen če glede na podatke izpolnjujejo merila za razvrstitev v kategorijo 1B. Piroforni plin Vnetljivi plini, ki se samodejno vžgejo v stiku z zrakom pri temperaturi 54 °C ali manj. Kemično nestabilen plin A Vnetljivi plini, ki so kemično nestabilni pri 20 °C in standardnem tlaku 101,3 kPa. B Vnetljivi plini, ki so kemično nestabilni pri temperaturi, višji od 20 °C, in/ali tlaku, večjem od 101,3 kPa. 1B Vnetljivi plin Plini, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev v kategorijo 1A, vendar niso piroforni in kemično nestabilni ter imajo vsaj eno od naslednjih lastnosti: (a) meja vnetljivosti je večja od 6 % na celotno prostornino v zraku ali (b) osnovna hitrost gorenja je manjša od 10 cm/s. 2 Vnetljivi plin Plini, razen plinov kategorije 1A ali 1B, ki imajo območje vnetljivosti v zmesi z zrakom pri 20 °C in standardnem tlaku 101,3 kPa. OPOMBA 1: Aerosoli se ne razvrstijo kot vnetljivi plini. Glej oddelek 2.3. OPOMBA 2: V odsotnosti podatkov, ki bi omogočali razvrstitev v kategorijo 1B, se vnetljivi plin, ki izpolnjuje merila za razvrstitev v kategorijo 1A, vedno razvrsti v kategorijo 1A. OPOMBA 3: Do samodejnega vžiga pirofornih plinov ne pride vedno takoj, lahko se vžgejo z zakasnitvijo. OPOMBA 4: V odsotnosti podatkov o njeni pirofornosti se vnetljiva plinska zmes razvrsti kot piroforni plin, če vsebuje več kot 1 vol. % pirofornih sestavin. “; (i) v oddelku 2.2.3 se tabela 2.2.3 nadomesti z naslednjim: „Tabela 2.2.2 Elementi etikete za vnetljive pline Kategorija 1A Plini, ki so razvrščeni v kategorijo 1A in izpolnjujejo merila za piroforne ali kemično nestabilne pline kategorije A ali B Kategorija 1B Kategorija 2 Piroforni plin Kemično nestabilen plin Kategorija A Kategorija B Piktogram GHS Ni piktograma Opozorilna beseda Nevarno Nevarno Nevarno Nevarno Nevarno Pozor Stavek o nevarnosti H220: Zelo lahko vnetljiv plin. H220: Zelo lahko vnetljiv plin. H232: V stiku z zrakom lahko pride do samodejnega vžiga. H220: Zelo lahko vnetljiv plin. H230: Lahko reagira eksplozivno tudi v odsotnosti zraka. H220: Zelo lahko vnetljiv plin. H231: Lahko reagira eksplozivno tudi v odsotnosti zraka pri povišanem tlaku in/ali temperaturi. H221: Vnetljivi plin. H221: Vnetljivi plin. Previdnostni stavek – preprečevanje P210 P210 P222 P280 P202 P210 P202 P210 P210 P210 Previdnostni stavek – odziv P377 P381 P377 P381 P377 P381 P377 P381 P377 P381 P377 P381 Previdnostni stavek – shranjevanje P403 P403 P403 P403 P403 P403 Previdnostni stavek – odstranjevanje Postopek za razvrstitev je določen z naslednjim načinom odločanja (glej diagram 2.2.1).“; (j) v oddelku 2.2.3 se po tabeli 2.2.2 doda naslednji odstavek: „Če je vnetljivi plin ali vnetljiva plinska zmes razvrščena kot piroforna in/ali kemično nestabilna, se vse ustrezne razvrstitve navedejo v varnostnem listu, kot je določeno v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1907/2006, in vsi ustrezni elementi za obveščanje o nevarnosti vključijo na etiketo.“; (k) v oddelku 2.2.3 se diagram 2.2.1 nadomesti z naslednjim: „Diagram 2.2.1 Vnetljivi plini Da Da Ne Kategorija 1A Kemično nestabilen plin A Kategorija 1A Piroforni plin Kategorija 1A Piroforni plin in kemično nestabilen plin B Nevarno Nevarno Nevarno Nevarno Kategorija 1A Piroforni plin in kemično nestabilen plin A Ali je kemično nestabilna pri 20 °C in standardnem tlaku 101,3 kPa? Ali je kemično nestabilna pri temperaturi, višji od 20 °C, in/ali tlaku, večjem od 101,3 kPa? Ali je kemično nestabilna pri 20 °C in standardnem tlaku 101,3 kPa? Ali se v stiku z zrakom samodejno vžge pri 54 °C ali manj? (1) Se ne razvrsti kot vnetljivi plin Ali je območje vnetljivosti v zmesi z zrakom pri 20 °C in standardnem tlaku 101,3 kPa? Da Ne Ne Ne Ne Da Da Plinasta snov ali zmes (1) V odsotnosti podatkov o njeni pirofornosti se vnetljiva plinska zmes razvrsti kot piroforni plin, če vsebuje več kot 1 vol. % pirofornih sestavin. Da Ne Ali je njena spodnja meja vnetljivosti z zrakom >6 vol. % in/ali je njena osnovna hitrost gorenja < 10 cm/s? Kategorija 2 Brez piktograma Pozor Ali je pri 20 °C in standardnem tlaku 101,3 kPa: (a) vnetljiva v zmesiz zrakom pri volumskem deležu 13 vol. % ali manj ali (b) je njeno območje vnetljivosti z zrakom v saj 12 odstotnih točk, in sicer ne glede na spodnjo mejo vnetljivosti? Ali je kemično nestabilna pri temperaturi, višji od 20 °C, in/ali tlaku, večjem od 101,3 kPa? Ne ali ni znano Da Da Ne Kategorija 1B Kategorija 1A Nevarno Nevarno Nevarno Kategorija 1A Kemično nestabilen plin B “ (l) v oddelku 2.2.3 se diagram 2.2.2 črta; (m) oddelek 2.2.4 se spremeni: oddelek 2.2.4.1 se nadomesti z naslednjim: „2.2.4.1 Vnetljivost se določi s preskusi ali – za mešanice, za katere je na voljo dovolj podatkov – z izračunom v skladu z metodami ISO (glej ISO 10156, kakor je bil spremenjen, z naslovom ‚Plini in zmesi plinov – Določitev stopnje vnetljivosti in oksidativnosti za izbiro izhodnega priključka ventila na jeklenki‘, za uporabo osnovne hitrosti gorenja za kategorijo 1B pa glej tudi ISO 817, kakor je bil spremenjen, z naslovom ‚Hladilna sredstva – Določitev in razvrstitev glede varnosti, Priloga C: Preskusna metoda za merjenje hitrosti gorenja vnetljivih plinov‘). Namesto preskusne naprave v skladu s standardom ISO 10156, kakor je bil spremenjen, se lahko uporabi preskusna naprava za cevni preskus v skladu s točko 4.2 standarda EN 1839, kakor je bil spremenjen (Ugotavljanje mej eksplozivnosti plinov in hlapov).“; vstavita se naslednja oddelka 2.2.4.2 in 2.2.4.3: „2.2.4.2 Pirofornost se določi pri 54 °C v skladu z IEC 60079-20-1 ed1.0 (2010-01) z naslovom ‚Eksplozivne atmosfere – 20-1.del: Materialne značilnosti za razvrstitev plinov in hlapov – Preskusne metode in podatki‘ ali DIN 51794 z naslovom ‚Določanje temperature vžiga naftnih derivatov‘. 2.2.4.3 Postopka razvrstitve pirofornih plinov ni treba uporabiti, kadar izkušnje pri proizvodnji ali ravnanju kažejo, da se snov ne vžge samodejno v stiku z zrakom pri temperaturi 54 °C ali manj. Vnetljive plinske zmesi, katerih pirofornost ni bila preskušena in ki vsebujejo več kot en odstotek pirofornih sestavin, se razvrstijo kot piroforni plin. Za oceno potrebe po razvrstitvi vnetljivih plinskih zmesi, ki vsebujejo en odstotek pirofornih sestavin ali manj, se uporabi strokovna presoja o lastnostih in fizikalnih nevarnostih pirofornih plinov in njihovih zmesi. V tem primeru je treba o preskusu razmisliti samo, če je v strokovni presoji izražena potreba po dodatnih podatkih za podporo postopku razvrščanja.“; (n) oddelek 2.2.4.2 se preštevilči kot sledi: „2.2.4.4.“; (o) besedilo pred odstavki (a) do (d) v oddelku 2.6.4.2 se nadomesti z naslednjim: „2.6.4.2 Za zmesi ( 5 ) , ki vsebujejo znane vnetljive tekočine v danih koncentracijah, čeprav lahko vsebujejo nehlapne sestavine, npr. polimere ali dodatke, plamenišča ni treba določiti s preskusi, če je plamenišče zmesi, izračunano po metodi iz oddelka 2.6.4.3, vsaj za 5 °C ( 6 ) višje od relevantnega kriterija razvrstitve in če: (5) Zaenkrat je računska metoda potrjena za zmesi, ki vsebujejo največ šest hlapnih sestavin. Te sestavine so lahko vnetljive tekočine, kot so ogljikovodiki, etri, alkoholi, estri (razen akrilatov) in voda. Vendar metoda še ni potrjena za zmesi, ki vsebujejo halogenirane žveplove in/ali fosforjeve spojine ter reaktivne akrilate." (6) Če je izračunano plamenišče manj kot 5 °C višje od ustreznega merila za razvrščanje, uporaba računske metode ni nujna in je treba plamenišče določiti s preskusi.“;" (p) oddelek 2.7.2.2 se nadomesti z naslednjim: „2.7.2.2 Kovinski prah ali prah kovinskih zlitin se razvrsti kot vnetljiva trdna snov, če se lahko vžge in se reakcija razširi na celoten vzorec (100 mm) v 10 minutah ali prej.“; (q) v oddelku 2.12.2.1 se tabela 2.12.1 nadomesti z naslednjim: „Tabela 2.12.1 Merila za snovi in zmesi, ki v stiku z vodo sproščajo vnetljive pline Kategorija Merila 1 Vsaka snov ali zmes, ki burno reagira z vodo pri temperaturi okolice, pri čemer se nastali plin običajno samodejno vname, ali ki hitro reagira z vodo pri temperaturi okolice, tako da je stopnja sproščanja vnetljivega plina enaka ali večja od 10 litrov na kilogram snovi na minuto. 2 Vsaka snov ali zmes, ki hitro reagira z vodo pri temperaturi okolice, tako da je največja stopnja sproščanja vnetljivega plina enaka ali večja od 20 litrov na kilogram snovi na uro, in ki ne izpolnjuje meril za kategorijo 1. 3 Vsaka snov ali zmes, ki počasi reagira z vodo pri temperaturi okolice, tako da je največja stopnja sproščanja vnetljivega plina enaka ali večja od 1 litra na kilogram snovi na uro, in ki ne izpolnjuje meril za kategoriji 1 in 2. Opomba: Test se opravi s snovjo ali zmesjo v fizikalni obliki, kot je navedena. Če pa mora biti na primer ista kemikalija za dobavo ali prevoz v drugačnem agregatnem stanju od testiranega in za katerega se šteje, da verjetno bistveno spremeni rezultat v testu za razvrstitev, je treba snov testirati tudi v tem drugem agregatnem stanju.“; (r) doda se naslednji oddelek 2.17: „2.17 Desenzibilizirani eksplozivi 2.17.1 Opredelitev pojmov in splošni preudarki 2.17.1.1 Desenzibilizirani eksplozivi so trdne ali tekoče eksplozivne snovi ali zmesi, ki so flegmatizirane za zmanjšanje njihove eksplozivnosti, tako da ne morejo eksplodirati v masi in zgoreti prehitro, in jih je zato mogoče izvzeti iz razreda nevarnosti „eksplozivi“ (glej tudi odstavek 3 oddelka 2.1.4.1) (7) 2.17.1.2 Razred nevarnosti desenzibiliziranih eksplozivov zajema: (a) Trdne desenzibilizirane eksplozive: eksplozivne snovi ali zmesi, prepojene z vodo ali alkoholi ali razredčene z drugimi snovmi, s katerimi tvorijo homogeno zmes, da se prepreči njihova eksplozivnost. OPOMBA: To vključuje desenzibiliziranje, ki se doseže s tvorjenjem hidratov snovi. (b) Tekoče desenzibilizirane eksplozive: eksplozivne snovi ali zmesi, raztopljene ali suspendirane v vodi ali drugih tekočinah, s katerimi tvorijo tekočo zmes, da se prepreči njihova eksplozivnost. 2.17.2 Merila za razvrstitev 2.17.2.1 Vsi eksplozivi v desenzibiliziranem stanju se razvrstijo v ta razred, razen če: (a) so v takšnem stanju namenjeni za povzročitev dejanskega eksplozivnega ali pirotehničnega učinka; (b) v takšnem stanju obstaja nevarnost eksplozije v skladu s serijo preskusov 6(a) ali 6(b) ali je korigirana hitrost gorenja, opisana v pododdelku 51.4 dela V UN RTDG: Priročnik preskusov in meril, večja od 1 200 kg/min; ali (c) je v takšnem stanju energija eksotermnega razpada manjša od 300 J/g. OPOMBA 1: Snovi ali zmesi, ki v svojem desenzibiliziranem stanju izpolnjujejo merilo (a) ali (b), se razvrstijo kot eksplozivi (glej oddelek 2.1). Snovi ali zmesi, ki izpolnjujejo merilo (c), se morda lahko razvrstijo v druge razrede fizikalne nevarnosti. OPOMBA 2: Energija eksotermnega razpada se lahko oceni s primerno kalorimetrično tehniko (gl. oddelek 20, pododdelek 20.3.3.3, dela II UN RTDG: Priročnik preskusov in meril). 2.17.2.2 Desenzibilizirani eksplozivi se razvrstijo in pakirajo za dobavo in uporabo v eno od štirih kategorij v tem razredu glede na korigirano hitrost gorenja (Ac) na podlagi „preskusa hitrosti gorenja (zunanji plamen)“, opisanega v pododdelku 51.4 dela V UN RTDG: Priročnik preskusov in meril, in sicer v skladu s tabelo 2.17.1: Tabela 2.17.1 Merila za desenzibilizirane eksplozive Kategorija Merila 1 Desenzibilizirani eksplozivi s korigirano hitrostjo gorenja (Ac) 300 kg/min ali več, vendar največ 1 200 kg/min 2 Desenzibilizirani eksplozivi s korigirano hitrostjo gorenja (Ac) 140 kg/min ali več, vendar manj kot 300 kg/min 3 Desenzibilizirani eksplozivi s korigirano hitrostjo gorenja (Ac) 60 kg/min ali več, vendar manj kot 140 kg/min 4 Desenzibilizirani eksplozivi s korigirano hitrostjo gorenja (Ac), manjšo od 60 kg/min Opomba 1: Desenzibilizirani eksplozivi so pripravljeni tako, da ostanejo homogeni in se pri običajnih pogojih skladiščenja in ravnanja ne ločijo, zlasti če so desenzibilizirani s prepojitvijo. Proizvajalec/dobavitelj na varnostnem listu navede informacije o roku uporabnosti in navodila za preverjanje desenzibiliziranosti. Pod določenimi pogoji se lahko vsebnost desenzibilizatorja (npr. flegmatizatorja ali omakalnega sredstva ali sredstva za tretiranje) med uporabo in ravnanjem zmanjša ter s tem poveča potencialna nevarnost desenzibiliziranega eksploziva. Poleg tega morajo varnostni listi vsebovati napotke o tem, kako se izogniti povečanju nevarnosti za nastanek požara, udarnega vala ali drobcev, kadar snov ali zmes ni ustrezno desenzibilizirana. Opomba 2: Eksplozivnost desenzibiliziranih eksplozivov se določi s serijo preskusov 2 iz UN RTDG: Priročnik preskusov in meril ter navede v varnostnem listu. Opomba 3: Za namene skladiščenja, dobave in uporabe desenzibilizirani eksplozivi ne spadajo dodatno na področje uporabe oddelkov 2.1 (eksplozivi), 2.6 (vnetljive tekočine) in 2.7 (vnetljive trdne snovi). 2.17.3 Obvestilo o nevarnosti Elementi etikete se uporabljajo za tekoče in trdne snovi in zmesi, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev v ta razred nevarnosti, v skladu s tabelo 2.17.2. Tabela 2.17.2 Elementi etikete za desenzibilizirane eksplozive Kategorija 1 Kategorija 2 Kategorija 3 Kategorija 4 Piktogram GHS Opozorilna beseda Nevarno Nevarno Pozor Pozor Stavek o nevarnosti H206 Nevarnost za nastanek požara, udarnega vala ali drobcev; povečana nevarnost eksplozije, če se zmanjša vsebnost desenzibilizatorja. H207 Nevarnost za nastanek požara ali drobcev; povečana nevarnost eksplozije, če se zmanjša vsebnost desenzibilizatorja. H207 Nevarnost za nastanek požara ali drobcev; povečana nevarnost eksplozije, če se zmanjša vsebnost desenzibilizatorja. H208: Nevarnost za nastanek požara; povečana nevarnost eksplozije, če se zmanjša vsebnost desenzibilizatorja. Previdnostni stavek – preprečevanje P210 P212 P230 P233 P280 P210 P212 P230 P233 P280 P210 P212 P230 P233 P280 P210 P212 P230 P233 P280 Previdnostni stavek – odziv P370 + P380 + P375 P370 + P380 + P375 P370 + P380 + P375 P371 + P380 + P375 Previdnostni stavek – shranjevanje P401 P401 P401 P401 Previdnostni stavek – odstranjevanje P501 P501 P501 P501 2.17.4 Dodatni preudarki pri razvrstitvi Diagram 2.17.1 Desenzibilizirani eksplozivi Ne Eksplozivno Podrazred 1.1 Eksplozivno Podrazred 1.1 Razred nevarnosti „eksplozivi" (glej merila v oddelku 2.1.) Da Ne Se ne razvrsti kot desenzibiliziran eksploziv Lahko se razvrsti v druge razrede fizikalne nevarnosti Da Da Nevarno Nevarno Da Ali je nastala eksplozija v masi? Test 6(a), 6(b) Ali je energija eksotermnega razpada manjša od 300 J/g? Ali vsebuje eksplozivno snov ali zmes, ki je flegmatizirana za zmanjšanje eksplozivnosti? Je snov/zmes trdna ali tekoča? Ne Da Ne AC > 1 200 kg/min? Ali je nastala eksplozija v masi? Preskus hitrosti gorenja (del V, pododdelek 51.4) AC ≥ 60 kg/min vendar < 140 kg/min? Kategorija 4 Kategorija 3 Kategorija 2 AC < 60 kg/min? Pozor Da Ne AC ≥ 140 kg/min vendar < 300 kg/min? Ne Pozor Nevarno Nevarno Kategorija 1 Da Da Da AC ≥ 300 kg/min, vendar < 1 200 kg/min? Ne Ne 2.17.4.1 Postopek za razvrstitev desenzibiliziranih eksplozivov se ne uporabi, če: (a) snovi ali zmesi ne vsebujejo eksplozivov, ki izpolnjujejo merila iz oddelka 2.1, ali (b) je njihova energija eksotermnega razpada manjša od 300 J/g. 2.17.4.2 Energija eksotermnega razpada se določi na eksplozivu, ki je že desenzibiliziran (tj. na homogeni trdni ali tekoči mešanici, ki jo tvorijo eksploziv in snovi, uporabljene za preprečevanje njegove eksplozivnosti). Energija eksotermnega razpada se lahko oceni s primerno kalorimetrično tehniko (gl. oddelek 20, pododdelek 20.3.3.3, dela II UN RTDG: Priročnik preskusov in meril).“;