IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1478

z dne 19. avgusta 2015

o ustanovitvi Evropskega spalacijskega izvora kot Konzorcija evropske raziskovalne infrastrukture (Evropski spalacijski izvor ERIC)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 723/2009 z dne 25. junija 2009 o pravnem okviru Skupnosti za Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) (1) in zlasti člena 6(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Češka republika, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nemčija, Republika Estonija, Francoska republika, Italijanska republika, Madžarska, Kraljevina Norveška, Republika Poljska, Kraljevina Švedska in Švicarska konfederacija so zaprosile Komisijo, da ustanovi Evropski spalacijski izvor kot Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (v nadaljnjem besedilu: Evropski spalacijski izvor ERIC). Kraljevina Belgija, Kraljevina Španija, Kraljevina Nizozemska ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska so razglasili svojo odločitev, da bodo pri Evropskem spalacijskem izvoru ERIC na začetku sodelovali kot opazovalci.

Češka republika, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nemčija, Republika Estonija, Francoska republika, Italijanska republika, Madžarska, Kraljevina Norveška, Republika Poljska, Kraljevina Švedska in Švicarska konfederacija so se dogovorile, da bo Kraljevina Švedska država članica gostiteljica Evropskega spalacijskega izvora ERIC.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1. Ustanovi se Evropski spalacijski izvor kot Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (v nadaljnjem besedilu: Evropski spalacijski izvor ERIC).

2. Statut Evropskega spalacijskega izvora ERIC je določen v Prilogi. Statut se posodablja ter je javno dostopen na spletišču in na uradnem sedežu Evropskega spalacijskega izvora ERIC.

3. Bistveni elementi statuta, katerega spremembe odobri Komisija v skladu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 723/2009, so določeni v členih 1, 2, 15–17, 20–22, 24 in 26.

Člen 2

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 206, 8.8.2009, str. 1.

Seznam denarnih prispevkov, ki so že bili prejeti za predgradbeno in gradbeno fazo

2. Vsaka članica v skladu z zahtevami nacionalne zakonodaje in v okviru svoje pristojnosti omogoča gibanje in prebivanje državljanov držav članic, ki sodelujejo pri nalogah Organizacije, in njihovih družinskih članov.

3. Sredstva, ki ostanejo po plačilu dolgov Organizacije, se porazdelijo med članice sorazmerno s seštevkom njihovih letnih prispevkov k Organizaciji. V skladu s členom 16(2) se obveznosti, ki ostanejo po vključitvi sredstev Organizacije, porazdelijo med članice sorazmerno z njihovim letnim prispevkom k Organizaciji in so omejene na vrednost letnega prispevka posamezne članice, dogovorjenega v okviru letnega proračuna.

5. V okviru finančnih predpisov so določene vse druge ureditve v zvezi s proračunom, računovodskimi standardi in financami Organizacije, vključno s predpisi glede priprave, evidentiranja, revizije in objave računovodskih izkazov.

2. Svet imenuje zunanje revizorje, ki to funkcijo opravljajo štiri leta in se lahko ponovno imenujejo. Revizorji opravljajo to funkcijo v skladu s finančnimi predpisi.

1. Generalni direktor predloži upravnemu in finančnemu odboru (AFC) proračunsko dokumentacijo v skladu s finančnimi predpisi, ki se pregleda, potem pa predloži svetu skupaj s pripombami in priporočili AFC.

3. Prost dostop se na splošno odobrava za podatke, zbrane v okviru uporabe objekta ESS, pri čemer se v primeru programske in računalniške opreme, ki jo ustvari Organizacija, upoštevajo načela javnega vira, kolikor je to mogoče.

3. Politika razširjanja opisuje različne ciljne skupine, pri čemer lahko Organizacija za doseganje ciljnih skupin uporablja več sredstev, kot so spletni portal, glasila, delavnice, udeležba na konferencah ter članki v revijah in dnevnem tisku.

1. Organizacija je spodbujevalec raziskovalnih dejavnosti in na splošno spodbuja čim bolj prost dostop do podatkov iz raziskav. Ne glede na to načelo Organizacija spodbuja visokokakovostne raziskovalne dejavnosti in z dejavnostmi usposabljanja podpira kulturo „dobre prakse“.

Svet razvije in sprejme politiko razgradnje, ki vključuje skladen in celovit opis postopka razgradnje.

2. Svet vzpostavi pogoje za preprečitev trajnega in bistvenega neravnovesja med uporabo objekta ESS s strani znanstvene skupnosti članice in prispevkom navedene članice k Organizaciji.

1. Članice prispevajo k operativnim stroškom Organizacije sorazmerno z njihovo uporabo ESS. Splošna načela o uporabi objekta in porazdelitvi prispevkov članic k operativnim stroškom so določena v okviru samostojne politike, ki jo sprejme svet.

1. Organizacija zagotovi učinkovit dostop za evropske in mednarodne raziskovalce ter druge pomembne uporabnike. Dostop do ESS temelji na medsebojnem strokovnem pregledu, pri katerem se kot merili upoštevata znanstvena odličnost in izvedljivost, odobri pa se na podlagi politike dostopa, ki jo sprejme svet. Politika dostopa izraža obveze iz člena 2(2)(a).

3. Organizacija zagotovi ustrezna zavarovanja za tveganja, ki so značilna za gradnjo in delovanje ESS.

2. Oprostitve DDV v skladu s členom 143(1)(g) in členom 151(1)(b) Direktive Sveta 2006/112/ES (2) ter členoma 50 in 51 Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 282/2011 (3) so omejene na nakupe Organizacije in članic Organizacije, namenjene uradni in izključni uporabi s strani Organizacije, če se takšen nakup izvede izključno za negospodarske dejavnosti Organizacije v skladu z njenimi dejavnostmi. Oprostitve DDV so omejene na nakupe z vrednostjo več kot 300 EUR. Oprostitve trošarine v skladu s členom 12 Direktive Sveta 2008/118/ES (4) so omejene na nakupe Organizacije, namenjene uradni in izključni uporabi s strani Organizacije, če se takšen nakup izvede izključno za negospodarske dejavnosti Organizacije v skladu z njenimi dejavnostmi in presega vrednost 300 EUR.

1. Svet določi podrobna pravila o postopkih javnih naročil in merila, ki jih mora spoštovati Organizacija. Ta politika javnih naročil spoštuje načela preglednosti, sorazmernosti, vzajemnega priznavanja, enakega obravnavanja in nediskriminacije.

Če meni, da je to koristno, lahko Organizacija sklene sporazum s katero koli fizično ali pravno osebo. V takšnem sporazumu so določene vse pravice in obveznosti pogodbenic.

1. Organizacija pripravi letno poročilo o dejavnostih, ki vsebuje zlasti znanstvene, operativne in finančne vidike njenih dejavnosti. Poročilo potrdi svet, nato pa se predloži Komisiji in ustreznim javnim organom v šestih mesecih po zaključku zadevnega proračunskega leta. To poročilo je javno dostopno.

Člane in predsednika SAC in TAC imenuje svet v skladu s poslovnikom. Mandat in pogoje delovanja SAC in TAC sprejme svet.

2. Svet ustanovi znanstveni svetovalni odbor (SAC) in tehnični svetovalni odbor (TAC). Ta odbora vključujeta odlične znanstvenike, ki niso zaposleni v Organizaciji in niso z njo kako drugače neposredno povezani, ter svetujeta svetu pri znanstvenih (SAC) in tehničnih (TAC) vprašanjih ter drugih vprašanjih, ki so pomembna za Organizacijo.

1. Svet ustanovi upravni in finančni odbor (AFC), ki vključuje do dva delegata iz vsake članice. Predsednika AFC, ki je nevtralen in neodvisen, imenuje svet. Odbor svetuje svetu pri vseh upravnih in pravnih vprašanjih ter glede finančnega poslovanja. Svet sprejme mandat in poslovnik tega odbora, ki se vključita v finančne predpise.

Upravni in finančni odbor (AFC), znanstveni svetovalni odbor (SAC) in tehnični svetovalni odbor (TAC)

1. Svet v skladu s členom 9(10)(a) imenuje generalnega direktorja Organizacije po postopku, ki ga sprejme svet. Generalni direktor je pravni zastopnik Organizacije. Generalni direktor skrbno in v skladu s tem statutom skrbi za vsakodnevno vodenje Organizacije ter izvaja navodila in resolucije sveta in veljavne zakonske zahteve.

1. Vsaka članica je do začetka faze delovanja upravičena do števila glasov, ki ustreza njenemu prispevku k stroškom v predgradbeni in gradbeni fazi v skladu s členom 6(2). Po začetku faze delovanja svet pregleda to porazdelitev glasov ob upoštevanju prispevkov. Nadaljnje preglede je treba izvesti vsaj vsakih pet let.

odobritev mandata in delovanja znanstvenega svetovalnega odbora (SAC) in tehničnega svetovalnega odbora (TAC).

bistvene spremembe poročila ESS o tehničnem načrtu in knjige stroškov iz člena 2(1) brez poseganja v odstavek 9(a) in (b);

politika glede določitve in dostopa do curkovnega časa;

Kakršne koli spremembe statuta so v skladu z določbami iz člena 9(3) in člena 11 Uredbe (ES) št. 723/2009, kot jo je spremenil Svet dne 2. decembra 2013 (Uredba Sveta (EU) št. 1261/2013 (1) ).

5. Svet med delegati članic izvoli predsednika in podpredsednika. Podpredsednik nadomešča predsednika v njegovi odsotnosti in v primeru navzkrižja interesov. Z izvolitvijo postaneta predsednik in podpredsednik nevtralna in neodvisna (supra partes) ter zapustita svoji delegaciji. Predsednik in podpredsednik sta izvoljena za največ dveletni mandat. Enkrat sta lahko ponovno izvoljena za drugi mandat, ki ni daljši od dveh let.

3. Svet se sestane vsaj dvakrat letno in je v skladu z določbami tega statuta odgovoren za splošno usmerjanje in nadzor Organizacije v zvezi z znanstvenimi, tehničnimi in upravnimi zadevami. Svet lahko izda navodila generalnemu direktorju.

1. Svet je upravljavski organ Organizacije in vključuje do dva delegata iz vsake članice Organizacije. Delegatom lahko pomagajo strokovnjaki.

pravico do spodbujanja svoje raziskovalne skupnosti k udeležbi na dogodkih ESS, kot so poletne šole, delavnice, konference in tečaji usposabljanja, po ugodnejših cenah, če so na voljo prosta mesta.

po potrebi imenuje en subjekt, ki jo zastopa, ali več takih subjektov v skladu s členom 3(4) ter ta subjekt polno pooblasti za glasovanje o vseh vprašanjih, ki so obravnavana na sestankih sveta in vključena v dnevni red.

Osnovna pravila in načela o stvarnih prispevkih so določena v Prilogi 3.

Stroški v predgradbeni in gradbeni fazi vključujejo skupne odhodke (osebje, stroški, ponavljajoči se stroški in odhodki za naložbe) za gradnjo ESS, kot so navedeni v Prilogi 2. Seznam odobrenih stvarnih prispevkov za predgradbeno fazo je priložen kot Priloga 4. V Prilogi 2 je navedena ocena letnih odhodkov za gradnjo, delovanje in razgradnjo.

pravico do udeležbe na sestankih sveta in do glasovanja na teh sestankih. Vendar članica ne more glasovati v zvezi z vprašanjem prekinitve njenega članstva.

PRAVICE IN OBVEZNOSTI ČLANIC IN OPAZOVALK

3. Pogoje in učinke izstopa članice iz Organizacije, zlasti njenega deleža stroškov gradnje, delovanja in razgradnje ESS ter nadomestitve za izgube, določi svet, preden je izstop članice veljaven. V okviru tega sklepa določi, kolikšen delež stroškov razgradnje bo krila članica.

2. Subjekti iz člena 3(1), ki so pripravljeni prispevati k Organizaciji, vendar se še ne morejo vključiti kot članice, lahko zaprosijo svet za status opazovalke. Pogoji za vključevanje opazovalk so:

5. Članice in opazovalke Organizacije ter subjekti, ki jih zastopajo, so navedeni v Prilogi 7. Prilogo 7 posodablja predsednik sveta.

Pogoji za vključevanje članic in opazovalk so določeni v členu 4.

3. Organizacija zgradi ESS in upravlja z njim na negospodarski podlagi. Zaradi dodatnega spodbujanja inovacij ter prenosa znanja in tehnologije lahko v omejenem obsegu opravlja tudi gospodarske dejavnosti, če ne ogrožajo glavnih dejavnosti. Prihodki od teh dejavnosti se uporabijo v skladu z nalogo Organizacije.

prispeva k raziskavam na najvišji ravni, tehnološkemu razvoju, inovacijam in družbenim izzivom ter tako predstavlja dodano vrednost v zvezi z razvojem evropskega raziskovalnega prostora (ERP) in še več;

1. Naloga Organizacije je zgraditi visokointenzivnostni počasni nevtronski izvor, kot je opisan v poročilu ESS o tehničnem načrtu, tj. povzetku, ki temelji na poročilu ESS o tehničnem načrtu z dne 22. aprila 2013, ki je priloženo kot Priloga 1, pri čemer stroški ne presegajo 1 843 milijonov EUR v skladu s cenami iz januarja 2013, ter naprej upravljati objekt, ga razviti in razgraditi. Stroški gradnje so določeni v knjigi stroškov z dne 13. marca 2013 v skladu s cenami iz leta 2013 in vključujejo splošne odhodke. Ta knjiga stroškov je referenčni dokument za denarne in stvarne prispevke članic.

OB PRIZNAVANJU, da je gradnja ESS ključni element evropskih prizadevanj za nadaljnji razvoj raziskovalnih infrastruktur, ki so vodilne na svetovni ravni, in da je ESS večdisciplinarni znanstveni objekt, ki služi biološkim vedam, vedam o materialih in vedam o energiji in podnebju, ter podpira vizijo, na kateri temeljijo priporočila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za velike nevtronske naprave po svetu;

NA PODLAGI obstoječega podjetja European Spallation Source ESS AB, memoranduma o soglasju, podpisanega 3. februarja 2011 (podaljšan leta 2012 in leta 2014), o sodelovanju v fazi posodabljanja načrta ter nameri o sodelovanju pri gradnji in delovanju Evropskega spalacijskega izvora (ESS);

Z ŽELJO po nadaljnji krepitvi položaja Evrope in ustanovitvenih članic v raziskavah v svetu ter znanstvenega sodelovanja prek meja stroke in nacionalnih meja;

PRILOGA 1

TEHNIČNO IN ZNANSTVENO PODROČJE UPORABE ESS

1. NAMEN IN PODROČJE UPORABE TE PRILOGE

Namen te priloge k statutu Evropskega spalacijskega izvora ERIC je vzpostaviti okvir za znanstveno in tehnično področje uporabe objekta ESS. Temelji na poročilu o tehničnem načrtu, ki je bilo usmerjevalnemu odboru ESS predloženo na seji februarja 2013. To poročilo je končni izsledek memoranduma o soglasju za predgradbeno fazo ESS in je rezultat skupnega dela, pri katerem so sodelovale raziskovalne organizacije iz vse Evrope in zunaj nje. Poleg tega Priloga zagotavlja ozadje projekta in opisuje mednarodni kontekst objekta. Povzetek povezanih ocenjenih stroškov in časovni razpored sta navedena v Prilogi 2.

2. OZADJE

ESS je nova mednarodna znanstvena infrastruktura, ki bo zgrajena v Lundu, pri čemer dejavnosti upravljanja podatkov potekajo v Københavnu. To bo večdisciplinarni znanstveni objekt, ki se bo uporabljal za namene bioloških ved, fizike, kemije, ved o materialih ter ved o energiji in podnebju. Podpira vizijo, na katerih temeljijo priporočila foruma OECD Megascience Forum iz leta 1999 za velike nevtronske naprave po svetu.

Gradnja nevtronskega izvora ESS za vede o materialih je ključni element evropskih prizadevanj za nadaljnji razvoj velikih raziskovalnih infrastruktur, ki so vodilne na svetovni ravni. Na podlagi vseevropskih prizadevanj leta 2002 je bilo oblikovano tehnično poročilo, v katerem so bili predstavljeni konceptualni načrt in povezani znanstveni dokazi. Evropski strateški forum za raziskovalne infrastrukture (ESFRI), ki so ga ustanovili ministri za raziskave držav članic in povezanih držav, je leta 2003 sklenil, da je ena ciljna postaja za ESS z nominalno 22 „javnimi“ instrumenti in pulzom z močjo 5 MW optimalen tehnični referenčni načrt, ki bo v drugem četrtletju tega stoletja zadovoljil potrebe evropske znanstvene skupnosti.

Z gradnjo objekta ESS z izjemno uspešnostjo izvora, ki uporablja novo tehnologijo dolgega pulza, in upravljanjem tega objekta v skladu s prakso znanstvene odličnosti ter v okviru evropske mreže izvorov bo Evropa obdržala svetovno vodstvo na področju raziskovalnih dejavnosti, ki zajemajo široka znanstvena področja, kjer so potrebne metode razprševanja nevtronov.

3. TEMELJNI CILJI

Temeljni cilji objekta ESS so evropski znanosti zagotoviti vodilne raziskovalne priložnosti na področju razprševanja nevtronov, pri čemer si prizadeva za znanstveno odličnost in največjo zmogljivost v smislu znanstvenih rezultatov. Vsi deli objekta so načrtovani tako, da dosegajo te cilje ter zadovoljujejo potrebo Evrope po edinstveni, vrhunski tehnologiji in okrepljeni raziskovalni zmogljivosti. ESS bo z doseganjem teh ciljev zagotovil novo znanje, ki ga ni mogoče pridobiti z drugimi sistemi ali metodami, okrepil družbeni učinek znanosti ter podprl inovacije v Evropi.

4. ZNANSTVENO PODROČJE UPORABE

Dolgi visokointenzivnostni nevtronski pulzi bodo sistemu ESS zagotovili edinstveno zmožnost proučevanja širokega razpona struktur in časovnih skal. ESS bo omogočal curke nevtronov edinstvene svetlosti, pri čemer bo vzorcem zagotavljal večjo intenzivnost curka kot kateri koli obstoječi spalacijski izvor. Velika svetlost bo omogočila veliko preiskav, ki danes niso mogoče, saj bo omogočila meritve manjših vzorcev v bolj omejenih vzorčnih okoljih, večjo uporabo polariziranih nevtronov, zaznavanje šibkejših signalov in hitre kinematične meritve v realnem času. Časovna struktura svetlih curkov nevtronov bo edinstvena, tj. dolgi nevtronski pulzi pri nizki frekvenci. Ta časovna struktura omogoča učinkovito uporabo dolgovalovnih nevtronov. Napredne nevtronske tehnologije bodo na podlagi te strukture instrumentom ESS omogočile doseganje širšega dinamičnega obsega, zlasti z uporabo bispektralnih curkov, in ločljivost, ki jo je po potrebi mogoče nastaviti v zelo širokem razponu, pri čemer bo vse to bistveno povečalo znanstvene možnosti. Z najsodobnejšimi metodami upravljanja in analize podatkov se bosta dodatno povečali sposobnost in zmogljivost.

Spalacijski izvor bo curke nevtronov zagotavljal zbirki raziskovalnih instrumentov. V poročilu o tehničnem načrtu je na podlagi znanstvenih dokazov iz leta 2002 in opredelitve znanstvenih gonil za ESS predstavljena zbirka referenčnih instrumentov.

5. TEHNIČNO PODROČJE UPORABE

Na sliki 1 spodaj je prikazana osnovna ureditev obrata na severovzhodu mesta Lund na Švedskem. Glavne komponente objekta ESS so pospeševalnik, ciljna postaja, zbirka instrumentov ter povezane zgradbe in infrastruktura.

V pospeševalniku se protoni pospešijo, tako da se doseže ustrezna energija za učinkovito izvedbo spalacijske reakcije. Pospeševalnik ESS je zasnovan za zagotavljanje visoke zmogljivosti in zanesljivosti ter uporablja zlasti superprevodne votline.

Ciljna postaja prek spalacijskega procesa pretvori curek protonov iz pospeševalnika v veliko intenzivnih curkov počasnih nevtronov, ki se dovajajo instrumentom, v katerih se izvajajo raziskave. Izbrana tehnologija ciljne postaje je kolo, ki se vrti v curku protonov. Sklop moderatorja in reflektorja, ki obdaja ciljno postajo, hitre nevtrone, proizvedene s spalacijskim procesom, pretvarja v počasne nevtrone. Ti počasni nevtroni so usmerjeni v instrumente.

V instrumentih se nevtroni uporabijo za raziskovanje vseh raznolikih in kompleksnih lastnosti materialov. Tehnologija dolgega pulza omogoča prilagajanje curkov nevtronov posameznim instrumentom in eksperimentom.

Slika 1

Osnovna ureditev objekta ESS

Osnovna ureditev objekta ESS, ki vključuje tunel pospeševalnika (oranžne barve), galerijo z radijsko frekvenco (roza barve), zgradbo ciljne postaje (rdeče barve) ter eksperimentalne dvorane 1 in 2 (modre barve) in 3 (zelene barve). Prikazan je tudi obseg lokacije (črtkasta črta), avtocesta E22 (temno sive barve) ter možna razporeditev cest in storitvenih zgradb (svetlo sive barve). Izvor spalacijskega cilja se nahaja na zemljepisni širini 55,7344° in zemljepisni dolžini 13,2482° (WGS84).

Center za upravljanje podatkov in programsko opremo v Københavnu (DMSC) zagotavlja podporo in storitve za upravljanje in znanstveno analizo podatkov. DMSC je odgovoren tudi za ohranjanje podatkov, ki jih proizvede sklop instrumentov ESS, ter zagotavljanje storitev za pridobivanje, obravnavo in analizo podatkov in podporo simulacije eksperimentov. DMSC je v celoti integriran del organizacije ESS. DMSC bo vrhunski uporabniški sistem, ki bo podpiral številne znanstvene in tehnološke uporabnike z univerz, inštitutov in iz sektorja ter z njimi sodeloval.

Slika 2

Funkcionalnosti DMSC ESS

Center za upravljanje podatkov in programsko opremo ESS (DMSC ESS) Nadzor instrumentov in programska oprema Zbiranje podatkov Podpora simulacije Monte Carlo Analiza in ponazoritev podatkov Uporabniški portal Programska oprema za nadzor instrumentov Daljinski dostop do eksperimentov Prikaz predhodno obdelanih podatkov uporabniku med eksperimentom v realnem času Podpora za delovanje na kraju samem (ESS-Lund) Prenos neobdelanih podatkov v glavne strežnike za namene shranjevanja Predhodna obdelava neobdelanih podatkov v obliko, ki je primerna za nadaljnjo uporabo Portal spletnih in mobilnih naprav, ki omogoča dostop do podatkov uporabnikov v skladu s predpisi EU Razvoj in podpora programske opreme Monte Carlo za modeliranje nevtronskih instrumentov Zagotavljanje podpore za modeliranje posebnosti vzorca instrumenta za analizo podatkov Podpora za delovanje na kraju samem (ESS-Lund) Razvoj in podpora programske opreme za analizo in ponazoritev podatkov Zagotavljanje premostitvenih rešitev za pomoč pri modeliranju podatkov o nevtronih z najsodobnejšo programsko opremo za fizično modeliranje in teorije Zagotovitev dostopa do visokozmogljivega računalništva Podpora za delovanje na kraju samem (ESS-Lund) Vzpostavitev in podpora spletnega uporabniškega portala za predložitev in pregled predlogov uporabnikov Zagotovitev in podpora spletnih orodij, ki so v pomoč uporabnikom pri dostopu do njihovih podatkov Podpora za delovanje na kraju samem (ESS-Lund)

Poleg teh komponent je uporabnikom in osebju na voljo infrastruktura storitev, podpornih laboratorijev in delavnic ter pisarn in javnih služb.

6. CILJI GLEDE USPEŠNOSTI IN NAČRTOVANJA

Ko bo v celoti deloval, bo imel objekt ESS kot nevtronski izvor edinstvene znanstvene zmogljivosti, vodilne na svetovni ravni. Z usmerjanjem nevtronov na podlagi dolgih pulzov z dolžino več milisekund (nominalno 2,86 ms) pri nizki frekvenci (nominalno 14 Hz) v sklop instrumentov bo omogočil učinkovito uporabo visokointenzivnostnih termičnih in hladnih curkov nevtronov.

Cilj je, da ESS pri delovanju v stabilnih razmerah uporablja 22 instrumentov.

Moč curka protonov bo nominalno znašala 5 MW, pri čemer se bo učinkovitost optimizirala v skladu z osnovnimi znanstvenimi cilji. Instrumenti ESS za razprševanje nevtronov bodo v primerjavi z ILL (leta 2013) dosegli do 100-kratno občutljivost za zaznavanje nizkofrekvenčnih signalov. V primerjavi s SNS in J-PARC (leta 2013) bo ESS pri eksperimentih omogočal do 30-krat večjo intenzivnost curka z enako ločljivostjo za termične in hladne nevtrone.

Objekt ESS bo načrtovan tako, da bo zagotavljal visoko zanesljivost, pri čemer bo cilj načrtovanja 95-odstotna razpoložljivost v letnih obratovalnih obdobjih, tj. več kot 4 000 ur v času polnega delovanja.

Zaradi ohranjanja zmogljivosti, vodilnih na svetovni ravni, se bo v načrtu ohranil razumen tehnični vmesni prostor, da se ne bi onemogočile prihodnje izboljšave in posodobitve.

Objekt ESS bo imel najsodobnejšo znanstveno in računalniško infrastrukturo, namenjeno popolnemu izkoriščanju nevtronskega izvora, ki bo zagotavljala skladne znanstvene storitve, s katerimi bodo nevtronske tehnologije dostopnejše, vplivnejše in učinkovitejše za številne znanstvene discipline.

Za namene načrtovanja in razčlenitve stroškov celotne življenjske dobe se bo ESS predvidoma razgradil leta 2065, pri čemer bo zemljišče obnovljeno za drugo uporabo v skladu z okolico.

Objekt ESS bo načrtovan tako, da bodo posamezniki, splošna javnost in okolje med gradnjo, delovanjem in razgradnjo zavarovani pred škodo. Olajšal bo uporabo energije iz obnovljivih virov, minimiziral porabo energije in recikliral veliko količino svoje odpadne toplote.