SL Uradni list Evropske unije L 79/2

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/451

z dne 16. decembra 2015

o določitvi splošnih načel in meril za naložbeno strategijo ter pravil za upravljanje enotnega sklada za reševanje

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (1), in zlasti člena 75(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Z Uredbo (EU) št. 806/2014 je vzpostavljen enotni sklad za reševanje (v nadaljnjem besedilu: sklad), ki je v lasti enotnega odbora za reševanje (v nadaljnjem besedilu: odbor).

(2) Splošna načela in merila za naložbeno strategijo sklada bi morala opredeliti bistvene in temeljne elemente naložbene strategije, ki jo bo sprejel odbor. Ti elementi bi morali vključevati naložbene cilje. V skladu z zahtevo, da mora imeti odbor varno in skrbno naložbeno strategijo, bi moral biti poglavitni cilj zaščita vrednosti sklada in izpolnjevanje zahtev glede likvidnosti. Vendar lahko zaradi posebne narave naložb, spreminjajočih se tržnih pogojev in obrestnih mer celo najvarnejša in najbolj likvidna sredstva vodijo do negativnih donosov. V zvezi s tem izguba, nastala pri portfelju, ne bi smela pomeniti kršitve naložbenih ciljev.

(3) Uredba (EU) št. 806/2014 zahteva, da se sredstva sklada nalagajo v obveznice držav članic ali medvladnih organizacij ali v visoko likvidna sredstva visoke kreditne kakovosti, pri čemer se mora upoštevati Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/61 (2), v kateri so opredeljena sredstva visoke likvidnosti in kreditne kakovosti ter določene zahteve glede njihove sestave. Zato bi bilo treba sredstva, ki so primerna za naložbe sklada, in merila za sestavo portfelja določiti na podlagi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61. Primernost sredstva za naložbo ne bi smela nujno pomeniti, da bo odbor sprejel odločitev o naložbi. Namesto tega bi moral odbor vedno opraviti oceno primernih sredstev. Pri ugotavljanju preudarnosti posamezne naložbe bi bilo treba upoštevati interakcijo s celotnim naložbenim portfeljem. Na primer, nestanovitna sredstva z negativno korelacijo s portfeljem se lahko ločeno ocenijo kot preveč tvegana, vendar imajo pozitiven učinek na razpršenost celotnega portfelja. Pri tej oceni bi moral odbor izbirati med različnimi ravnmi (izdajatelj, razred sredstev, vrednostni papir) in viri informacij, ki mu omogočajo, da oceni likvidnost, kreditno kakovost in združljivost z naložbenimi cilji.

(4) Treba bi bilo zagotoviti merila za podrobnejšo opredelitev sektorske razpršenosti. Za uporabo sektorske razpršenosti je treba opredeliti izraz „sektor“. Zaradi praktičnih razlogov bi morala biti klasifikacija sektorjev izvedena na visoki ravni. V Uredbi Sveta (ES) št. 2223/96 (3) so opredeljeni institucionalni sektorji, ki jih je mogoče uporabiti za razpršitev naložb sklada po vrstah gospodarskih subjektov. Poleg tega je v Uredbi (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (4) opredeljena statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti, katerih najvišja raven (področje) je primerna, da jo uporabi odbor pri merilih za razpršenost. In končno, glede na poslanstvo sklada bi bilo treba omejiti tudi posredne in ne samo neposredne izpostavljenosti do finančnega sektorja.

(5) Treba bi bilo zagotoviti merila za podrobnejšo opredelitev geografske razpršenosti. Da bo zagotovljena zadostna geografska razpršenost, bi moral odbor uporabljati merila, ki so že na razpolago, in sicer načela iz člena 77 Uredbe (EU) št. 806/2014, na podlagi katerih se določi izračun deležev prispevkov institucij s sedežem v posameznih sodelujočih državah članicah. Ker navedeni deleži temeljijo na velikosti kreditnih institucij in investicijskih podjetij, ki plačujejo prispevke, in so prilagojeni glede na njihov profil tveganja, bo med njimi in velikostjo ter globino zadevnih finančnih trgov obstajala pozitivna korelacija. Ker bodo zaradi drugih vidikov v določenih sodelujočih državah članicah morda potrebne dodatne naložbe, bi bilo treba uvesti blažilnik oziroma rezervo, ki bo odboru omogočala dodaten manevrski prostor, hkrati pa zagotavljala najmanjšo potrebno razpršenost med zadostnim številom sodelujočih držav članic. Ker se poleg tega navedeni deleži ne morejo izračunati za naložbe v nesodelujočih državah članicah ali tretjih državah, bi moral odbor za njih določiti omejitve, ki bodo sorazmerne s tistimi za primerljive sodelujoče države članice.

(6) Treba bi bilo zagotoviti merila za podrobnejšo opredelitev sorazmerne razpršenosti. Odbor mora ravnati skrbno in omejiti izpostavljenosti do določenih izdaj ali izdajateljev ter uporabljati različne zapadlosti, tako da bo dosegal svoje naložbene cilje. Kar zadeva posamezne izdaje, se komercialni zapisi izdajajo z mednarodno identifikacijsko številko vrednostnega papirja (koda ISIN), ki ustreza določeni naložbi vlagatelja (v smislu zapadlosti, zneska in drugih značilnosti), tako da je vlagatelj lastnik 100 % vrednostnega papirja, tudi če nima v lasti 100 % celotnega programa komercialnega zapisa. To bi se moralo upoštevati pri določanju omejitev za izpostavljenosti do določene izdaje. Ker lahko nepreklicne zaveze za plačilo predstavljajo pomemben delež skupnega zneska prispevkov v sklad, bi moral odbor pri spremljanju skupnega tveganja koncentracije upoštevati tudi zavarovanje s premoženjem, zagotovljeno za kritje nepreklicnih zavez za plačilo.

(7) Zaradi potrebe po vzpostavitvi skrbno zastavljene in varne naložbene strategije bi moral odbor omejiti uporabo izvedenih finančnih instrumentov. Da bi se čim bolj zmanjšalo kreditno tveganje nasprotne stranke, bi moral odbor uporabljati samo izvedene finančne instrumente, za katere opravlja kliring centralna nasprotna stranka, ki ima dovoljenje oziroma je priznana v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Poslovanje z nekaterimi centralnimi bankami bi prav tako lahko prispevalo k cilju čim večjega zmanjšanja tveganja nasprotne stranke, če se druga tveganja, kot je kreditno tveganje, ustrezno nadzorujejo. Ker izvedene finančne instrumente običajno izdajajo kreditne institucije in drugi subjekti iz člena 7(4) Delegirane uredbe (EU) 2015/61, splošna prepoved vlaganja v sredstva, ki jih izdajo ti subjekti, iz navedene določbe ne bi smela veljati za uporabo izvedenih finančnih instrumentov.

(8) Odbor bi moral poskušati zagotoviti, da se pred valutnim tveganjem varuje v mešanici različnih valut držav članic, ki sodelujejo v skladu, in sicer na podlagi finančnih zmogljivosti sklada in pričakovanih izplačil, določenih na podlagi tekočih informacij, predpostavk in scenarijev izrednih okoliščin. Obseg varovanja pred tveganjem in posledično obseg preostalih odprtih izpostavljenosti valutam bi se moral natančno določiti, tako da se bo valutno tveganje za sklad omejilo do te mere, da bo primerno in skladno z njegovimi naložbenimi cilji.

(9) Kar zadeva obvladovanje tveganj, bi moral odbor upoštevati dobre prakse in zagotoviti notranje zmogljivosti in funkcije za njihovo izvajanje. Ustrezno merjenje tveganja bi moralo predstavljati bistven element tega neprekinjenega procesa.

(10) Čeprav je odločanje o izvedbi naložb in s tem o oddaji dela ali vseh nalog v zvezi z določeno naložbo v zunanje izvajanje v pristojnosti odbora, bi se bilo treba izogibati vsem potencialnim odstopanjem od načela skrbnega in varnega ravnanja, ki bi se ga moral držati odbor, ter od njegovih splošnih naložbenih ciljev, tako da se bo upošteval javni interes v zvezi s sposobnostjo sklada, da ves čas izpolnjuje svoje poslanstvo. Zato bi moral odbor naloge v zvezi z naložbami oddajati v zunanje izvajanje samo izvajalcem, ki so nepridobitni gospodarski subjekti. To izvajalcem storitev in odboru ne bi smelo preprečevati, da za storitve, ki so potrebne za izvajanje njihovih nalog, najemajo druge tretje osebe. Poleg tega bi moral odbor ves čas ohranjati odgovornost in nadzor, ne glede na odločitve glede oddajanja v zunanje izvajanje. V zvezi z dobrimi poslovnimi praksami glede oddajanja v zunanje izvajanje v finančnem sektorju bi moral odbor, kolikor je to mogoče, upoštevati obstoječe dobre prakse, kot so Smernice o oddajanju v zunanje izvajanje z dne 14. decembra 2006, ki jih je sprejel Odbor evropskih bančnih nadzornikov.

(11) Dokler ne sprejme prve naložbene strategije, bi se moralo odboru dovoliti, da za potrebe izvajanja člena 75(3) Uredbe (EU) št. 806/2014 uporablja depozite pri centralnih bankah. Podobno bi bilo treba dovoliti uporabo ocen za določitev odstotkov omejitev za geografsko koncentracijo, predpisanih v tej uredbi, preden bodo na voljo dejanski podatki za njihov izračun.

(12) Glede na edinstveno naravo sklada bo morda treba pregledati splošna načela in merila za njegovo naložbeno strategijo ter pravila za njegovo upravljanje, ki jih določa ta uredba, razmeroma hitro po začetku njihove veljavnosti, potem ko jih bo odbor začel uporabljati. Za ta namen bi moral odbor Komisiji zagotoviti zadostne informacije o praktični uporabi novih pravil eno leto po ustanovitvi sklada ob upoštevanju člena 99 Uredbe (EU) št. 806/2014.

(13) Ta uredba bi se morala uporabljati od 1. januarja 2016, ko bo sklad postal operativen v skladu z Uredbo (EU) št. 806/2014 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

1. Ta uredba določa pravila glede vlaganja sredstev enotnega sklada za reševanje (v nadaljnjem besedilu: sklad) s strani enotnega odbora za reševanje (v nadaljnjem besedilu: odbor) v skladu s členom 75(3) Uredbe (EU) št. 806/2014.

2. Ta uredba se ne uporablja za zavarovanja s sredstvi z nizkim tveganjem, ki niso obremenjena z nobenimi pravicami tretjih oseb in so na voljo ter namenjena izključno uporabi s strani odbora, kot je določeno v členu 70(3) Uredbe (EU) št. 806/2014.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „institucionalni sektorji“ pomenijo institucionalne sektorje, kot so opredeljeni v odstavku 1.28 Priloge A k Uredbi (ES) št. 2223/96;

2. „sektorji gospodarske dejavnosti“ pomenijo oddelke v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1893/2006;

3. „osebe javnega prava“ pomenijo osebe, ki jih ureja javno pravo, kot so opredeljene v členu 1(9) Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6);

4. „centralne banke ESCB“ pomenijo centralne banke ESCB, kot so opredeljene v členu 4(1)(45) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

Člen 3

Naložbeni cilji

1. Odbor izvaja skrbno in varno naložbeno strategijo s ciljem ohranjanja vrednosti sredstev sklada in izpolnjevanja zahtev glede likvidnosti sklada. Odbor upošteva finančne zmogljivosti sklada in pričakovana izplačila v skladu s poslanstvom sklada, kot je opredeljeno v členu 76 Uredbe (EU) št. 806/2014. Upošteva vse razpoložljive informacije, ustrezne predpostavke in scenarije izrednih okoliščin.

2. Naložbena strategija vključuje opredelitev nagnjenosti k prevzemanju tveganj, pri čemer se kvantitativno določi najvišja dopustna potencialna izguba v določenem obdobju z določeno verjetnostjo.

3. Sredstva iz člena 1(1) te uredbe se vsa vlagajo skupaj kot ena sama združena skupina sredstev, ne glede na razdelitev sklada na nacionalne razdelke v skladu s členom 77 Uredbe (EU) št. 806/2014.

Člen 4

Primerna sredstva za naložbe

1. Odbor določi primernost sredstev za naložbe na podlagi splošnih zahtev za likvidna sredstva kreditnih institucij iz člena 7(2), (4), (5) in (6) ter točk (a) in (b) člena 7(7) Delegirane uredbe (EU) 2015/61.

2. Odbor vlaga sredstva iz člena 1(1) izključno v sredstva, ki izpolnjujejo zahteve iz členov 10(1) in 11(1), točk (a) do (e) člena 12(1) in člena 15(1) Delegirane uredbe (EU) 2015/61.

3. Zahteve za kreditne institucije iz drugega stavka člena 10(1)(d) in iz točke (iii) člena 10(1)(f), točke (iii) člena 11(1)(c), točke (v) člena 11(1)(d) ter točke (ii) člena 12(1)(e) Delegirane uredbe (EU) 2015/61 se ne uporabljajo za odbor.

4. Odbor izvede ustrezno oceno primernega sredstva, preden vloži vanj, vključno z oceno njegove likvidnosti in kreditne kakovosti ter njegove skladnosti z naložbenimi cilji iz člena 3. Pri ugotavljanju preudarnosti posamezne naložbe bi bilo treba upoštevati interakcijo s celotnim naložbenim portfeljem.

5. Če določeno sredstvo ni več primerno za naložbe, odbor postopoma zmanjša izpostavljenost sklada do takega sredstva. Odbor brez poseganja v člen 3 to stori v roku in na način, ki v čim večji meri omejita učinek na tržne cene.

Člen 5

Sestava portfelja

1. Odbor v zvezi s sestavo portfelja sklada izpolnjuje naslednje zahteve:

(a) najmanj 60 % portfelja sestavljajo sredstva, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 10(1) Delegirane uredbe (EU) 2015/61;

(b) najmanj 30 % portfelja sestavljajo sredstva, ki izpolnjujejo zahteve iz točk (a) do (e) in (g) člena 10(1) Delegirane uredbe (EU) 2015/61;

(c) največ 15 % portfelja sestavljajo sredstva, ki izpolnjujejo zahteve iz točk (a) do (e) člena 12(1) Delegirane uredbe (EU) 2015/61.

2. Za namene odstavka 1 se sredstva, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 15(1) Delegirane uredbe (EU) 2015/61, obravnavajo enakovredno kot sredstva, na katerih temelji zadevni subjekt.

Člen 6

Sektorska razpršenost

1. Naložbe sredstev sklada so v zadostni meri razpršene po sektorjih.

2. Odbor omeji izpostavljenosti do posameznih institucionalnih sektorjev in do posameznih sektorjev gospodarske dejavnosti.

3. Odbor upošteva dejstvo, da lahko medsebojne povezave med sektorji gospodarske dejavnosti zmanjšajo dejansko razpršenost, doseženo z uporabo drugega odstavka.

4. Poleg zahtev iz člena 4(1) te uredbe odbor omeji tudi posredne izpostavljenosti do izdajateljev iz člena 7(4) Delegirane uredbe (EU) 2015/61.

Člen 7

Geografska razpršenost

1. Naložbe sredstev sklada so geografsko razpršene, pri čemer se upoštevata struktura in sestava vseh odhodkov sklada, ocenjenih v delu II proračuna odbora v skladu s členom 60 Uredbe (EU) št. 806/2014.

2. Izpostavljenosti do primernih sredstev iz člena 4, ki jih izdajo izdajatelji s sedežem v določeni sodelujoči državi članici, kot delež skupnih izpostavljenosti sklada ne smejo predstavljati več kot 1,2-kratnik deleža prehodnih prispevkov, prejetih v skladu s členom 70 Uredbe (EU) št. 806/2014 od institucij z dovoljenjem v zadevni državi članici.

3. Izpostavljenosti do primernih sredstev iz člena 4, ki jih izdajo izdajatelji s sedežem v določeni nesodelujoči državi članici ali določeni tretji državi, izražene kot delež skupnih izpostavljenosti sklada, so v zadostni meri geografsko razpršene, pri čemer se upoštevajo merila, kot so velikost gospodarstva, globina in likvidnost finančnih trgov ter dodatne naložbene priložnosti, vključno v smislu razpršenosti tveganj.

Navedena izpostavljenost v nobenem primeru ne sme presegati zgornje meje iz drugega odstavka.

Člen 8

Razpršenost po izdajateljih in izdajah

1. Odbor določi zgornjo mejo v višini 30 % za vsako posamezno izdajo, v katero se lahko vložijo sredstva sklada. Navedena zgornja meja se lahko prekorači samo, če zaradi narave naložbe nakup vrednostnega papirja navedene naložbe, ne glede na njegov znesek, privede do 100-odstotnega lastništva v zadevni mednarodni identifikacijski številki vrednostnega papirja (koda ISIN).

2. Odbor določi zgornjo mejo v višini 30 % za skupni obseg vseh izdaj posameznega izdajatelja, v katere se lahko vložijo sredstva sklada.

Člen 9

Dodatna merila glede razpršenosti

1. Odbor si brez poseganja v člen 3 prizadeva zagotoviti razpršenost naložb glede na zapadlost.

2. Kadar sprejema odločitve v zvezi z razpršenostjo, odbor upošteva elemente iz člena 3(1) te uredbe in, če je relevantno, likvidnostne in druge značilnosti zavarovanja s premoženjem, omenjenega v členu 70(3) Uredbe (EU) št. 806/2014.

Člen 10

Izvedeni finančni instrumenti

1. Odbor uporablja izvedene finančne instrumente samo za namene obvladovanja tveganj, vključno z obvladovanjem tržnega in likvidnostnega tveganja. Odbor lahko sprejme smernice za opredelitev primerne uporabe izvedenih finančnih instrumentov.

2. Odbor uporablja samo izvedene finančne instrumente, za katere opravlja kliring:

(a) centralna nasprotna stranka, ki ima dovoljenje v skladu s členom 14 ali 15 Uredbe (EU) št. 648/2012 ali je priznana v skladu s členom 25 navedene uredbe, ali

(b) centralna banka, če imajo izpostavljenosti do navedene centralne banke ali njene centralne ravni države bonitetno oceno, ki jo je izdala imenovana zunanja bonitetna agencija (ECAI), stopnje kreditne kakovosti vsaj 1 v skladu s členom 114(2) Uredbe (EU) št. 575/2013.

3. Zahteva iz člena 7(4) Delegirane uredbe (EU) 2015/61 ne velja za uporabo izvedenih finančnih instrumentov s strani odbora v skladu s tem členom.

Člen 11

Valuta

1. Odbor zagotavlja varovanje pred valutnim tveganjem v euru ali valutah sodelujočih držav članic, katerih valuta ni euro, da zagotovi, da je preostalo valutno tveganje, ki mu je izpostavljen sklad, nizko.

2. Kjer je ustrezno, odbor pri obvladovanju valutnega tveganja med različnimi valutami iz prvega odstavka upošteva elemente, določene v členu 3(1).

Člen 12

Dodatna splošna načela

1. Odbor pri vseh naložbenih odločitvah upošteva morebitne posledice za kreditno kakovost sklada, da ohrani pristojnosti v zvezi z alternativnimi načini financiranja iz člena 73 Uredbe (EU) št. 806/2014 in dostopom do finančnih ureditev za potrebe takojšnje razpoložljivosti dodatnih finančnih sredstev v skladu s členom 74 navedene uredbe.

2. Odbor brez poseganja v člen 3 vse posle v zvezi z naložbami sklada izvaja na način, ki omejuje učinek na tržne cene, tudi v času izrednih razmer na trgu.

3. Ker lahko takojšnja naložba ali odprodaja naložbe, v katero so se vložila sredstva iz člena 1(1), privede do učinkov na trgu, lahko odbor dovoli določeno začasno odstopanje od splošnih načel in meril za naložbeno strategijo sklada.

Člen 13

Pregled strategije

Odbor vsako leto pregleda naložbeno strategijo.

Člen 14

Upravljanje

1. Odbor sprejme strategijo upravljanja, vključno z dodelitvijo nalog in odgovornosti ter potrebnimi prenosi pooblastil, da zagotovi učinkovito izvajanje naložbene strategije.

2. Odbor sprejme standarde notranjega nadzora za preverjanje skladnosti med izvajanjem naložbene strategije, naložbeno strategijo in pravili, določenimi v tej uredbi.

3. Izvršno telo odbora obvešča plenarno telo odbora o rezultatih izvajanja naložbene strategije.

4. Odbor sprejme vsa notranja pravila in postopke, ki so potrebni za izvajanje te uredbe.

5. Odbor lahko ustanovi odbor plenarnega telesa, katerega naloga je pomoč odboru pri izvajanju te uredbe.

Člen 15

Obvladovanje tveganj

1. Odbor spoštuje načela preudarnega finančnega upravljanja in obvladovanja tveganj.

2. Odbor kvantitativno opredeli vsa tveganja in sprejme ustrezne ukrepe za obvladovanje in nadzor nad zadevnimi vrstami tveganj.

3. Odbor pri vsaki vrsti tveganja uporablja več metod za obvladovanje tveganj, upošteva tako tekoče kot v prihodnost usmerjene vidike ter uporablja kvantitativne in kvalitativne informacije, da se izogne prekomernemu zanašanju na eno samo metodo za obvladovanje tveganj.

4. Odbor redna merjenja tveganj dopolnjuje s stresnimi testi in analizami scenarijev izrednih razmer, da opredeli področja, ki so visoko tvegana, in oceni skupne učinke finančnih šokov.

Člen 16

Zunanje izvajanje

1. Izvršno telo odbora se lahko odloči, da se bodo določene dejavnosti, ki so mu bile naložene s členom 75(3) Uredbe (EU) št. 806/2014, v celoti ali deloma oddale v zunanje izvajanje.

2. Odbor lahko dejavnosti iz prvega odstavka odda v zunanje izvajanje samo eni ali več osebam javnega prava, centralnim bankam ESCB, mednarodnim institucijam, ustanovljenim v skladu z mednarodnim javnim pravom, ali institucijam, ustanovljenim v skladu s pravom Unije, če imajo praktične izkušnje z upravljanjem podobnih naložb, in brez poseganja v sposobnost izvajalcev storitev, da za izvajanje storitev najamejo tretje osebe.

3. V naložbenem mandatu, ki ga odbor podeli izvajalcu storitev, morajo biti jasno opredeljene vsaj zahteve glede trajanja, zapadlosti, primernih področij naložb in referenčnih meril ter vzpostavljen okvir za redno poročanje izvajalca storitev odboru.

4. Vsaka pogodba med odborom in izvajalcem storitev v zvezi z dejavnostmi iz prvega odstavka vsebuje klavzule, ki urejajo pravice odbora glede odpovedi pogodbe, verige oddajanja v zunanje izvajanje ter primere neizpolnjevanja obveznosti izvajalca storitev.

5. Izvršno telo odbora obvešča plenarno telo odbora o bodočih odločitvah glede oddajanja v zunanje izvajanje.

6. Če odbor dejavnosti iz prvega odstavka v celoti ali deloma odda v zunanje izvajanje, je še naprej v celoti odgovoren za izpolnitev vseh svojih obveznosti v skladu z Uredbo (EU) št. 806/2014 in to uredbo.

7. Če se odloči, da bo katero koli dejavnost iz prvega odstavka oddal v zunanje izvajanje, odbor upošteva dobre poslovne prakse za zunanje izvajanje v finančnem sektorju.

8. Če odbor dejavnosti iz prvega odstavka v celoti ali deloma odda v zunanje izvajanje, ves čas zagotavlja, da:

(a) zunanje izvajanje ne pomeni prenosa odgovornosti odbora;

(b) zunanje izvajanje ne izključuje odgovornosti odbora v skladu s členom 45 in členom 46(1) Uredbe (EU) št. 806/2014 niti njegove neodvisnosti v skladu s členom 47 navedene uredbe;

(c) zunanje izvajanje ne onemogoča uporabe potrebnih sistemov in kontrol s strani odbora za upravljanje tveganj, ki jim je izpostavljen;

(d) izvajalec storitev izvaja ureditve neprekinjenega poslovanja, ki so enakovredne tistim, ki jih izvaja odbor;

(e) ohranja potrebno strokovno znanje in sredstva za oceno kakovosti zagotovljenih storitev ter organizacijske in kapitalske ustreznosti izvajalca storitev in za učinkovit nadzor funkcij, oddanih v zunanje izvajanje, ter obvladovanje tveganj, povezanih z zunanjim izvajanjem, in nenehno nadzoruje navedene funkcije ter obvladuje navedena tveganja;

(f) ima neposreden dostop do zadevnih informacij o dejavnostih, oddanih v zunanje izvajanje;

(g) izvajalec storitev varuje vse zaupne informacije v zvezi z odborom.

Člen 17

Prehodne določbe

1. Pred sprejetjem prve naložbene strategije lahko odbor položi vsa sredstva iz člena 1(1) pri centralnih bankah ene ali več držav članic.

2. Preden prvič izvede izračune, potrebne za določitev deležev iz člena 7(2), lahko odbor za namene izvajanja člena 7(2) in 7(3) uporablja ocene.

Člen 18

Poročilo

Odbor do 31. decembra 2016 Komisiji predloži poročilo o uporabi te uredbe.

Člen 19

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 16. decembra 2015 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 225, 30.7.2014, str. 1.

(2) Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/61 z dne 10. oktobra 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevo glede likvidnostnega kritja za kreditne institucije (UL L 11, 17.1.2015, str. 1).

(3) Uredba Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (UL L 310, 30.11.1996, str. 1).

(4) Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

(5) Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

(6) Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (UL L 134, 30.4.2004, str. 114).

(7) Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).