SL Uradni list Evropske unije L 249/1

UREDBA (EU) 2017/1601 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 26. septembra 2017

o vzpostavitvi Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), jamstva EFSD ter jamstvenega sklada EFSD

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 209(1) in 212(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Načrt Unije za zunanje naložbe določa oblikovanje Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD) kot svojega prvega stebra, skupaj s tehnično pomočjo kot svoj drugi steber in izboljšanjem naložbenega okolja in splošnega političnega okolja v partnerskih državah kot svoj tretji steber.

(2) Namen EFSD je podpirati naložbe, predvsem v Afriki in sosedstvu Unije, kot sredstvo za prispevanje k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja iz agende Združenih narodov (ZN) za trajnostni razvoj do leta 2030 (v nadaljnjem besedilu: agenda 2030), zlasti izkoreninjenju revščine, ter zavez iz nedavno prenovljene evropske sosedske politike. S podporo tem investicijam, je namen EFSD odpraviti specifične socialno-ekonomske temeljne vzroke migracij, vključno z neregularnimi migracijami, ter prispevati k trajnostnemu ponovnemu vključevanju migrantov, ki se vračajo v svoje izvorne države, in krepitvi tranzitnih in gostiteljskih skupnosti. EFSD bi moral kot del načrta za zunanje naložbe prispevati k izvajanju pariškega sporazuma o podnebnih spremembah (v nadaljnjem besedilu: pariški sporazum).

(3) Naložbe v okviru EFSD bi morale dopolnjevati in krepiti prizadevanja v okviru politike Unije na področju migracij v odnosu do tretjih držav, vključno z izvajanjem novega partnerskega okvira s tretjimi državami v sklopu evropske agende o migracijah, kadar je to ustrezno.

(4) EFSD bi morali voditi cilji zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in politike Unije na področju razvojnega sodelovanja iz člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). V okviru EFSD bi bilo treba vlagateljem in zasebnim podjetjem, zlasti mikro-, malim in srednjim podjetjem, omogočiti, da učinkoviteje prispevajo k trajnostnemu razvoju v partnerskih državah v skladu z razvojno politiko Unije in evropsko sosedsko politiko. EFSD bi moral čim bolj povečati dodatnost, obravnavati nedelovanje trga in neoptimalne naložbene okoliščine, zagotoviti inovativne proizvode ter privabiti sredstva zasebnega sektorja. Operacije EFSD bi morale biti jasno ločene od druge podpore in jo dopolnjevati, kar vključuje operacije v okviru mandata za zunanje naložbe Evropske investicijske banke (EIB) in pobudo za ekonomsko odpornost ter sklad za spodbujanje naložb, vzpostavljen s Sporazumom o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU) (v nadaljnjem besedilu: sklad za spodbujanje naložb v državah AKP). Operacije EFSD bi morale dopolnjevati tudi obstoječe dejavnosti drugih upravičenih finančnih institucij.

(5) EFSD bi moral prispevati k izvajanju agende 2030, v kateri so mednarodne migracije priznane kot večrazsežnostna realnost, ki je zelo pomembna za razvoj držav izvora in tranzita ter ciljnih držav, na katero se je treba odzvati usklajeno in celovito, obenem pa je v njej poudarjen potencial migrantov, da prispevajo k vključujoči rasti in trajnostnemu razvoju. Naložbe, podprte iz EFSD, bi morale prispevati k obvladovanju migracijskih pritiskov, ki izhajajo iz revščine, konfliktov, nestabilnosti, nerazvitosti, neenakosti, kršitev človekovih pravic, demografske rasti ter pomanjkanja zaposlitvenih in gospodarskih priložnosti, kot tudi podnebnih sprememb.

(6) EFSD bi moral biti usklajen z zavezami Unije iz akcijske agende iz Adis Abebe o financiranju za razvoj ter mednarodno dogovorjenimi načeli razvojne učinkovitosti, kot je bilo določeno na Četrtem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu leta 2011 (v nadaljnjem besedilu: partnerstvo za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana) in ponovno potrjeno na Drugem srečanju na visoki ravni svetovnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje v Nairobiju leta 2016.

(7) Namen EFSD je v skladu z globalno strategijo Unije za zunanjo in varnostno politiko, ki vključuje izzive, kot so migracije in odpornost, v splošno zunanjo politiko Unije in zagotavlja popolno skladnost zunanje politike Unije s cilji razvojne politike in sinergije z razvojno politiko Unije in evropsko sosedsko politiko. Njegov namen je tudi v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in mednarodnim pravom o človekovih pravicah, kar zagotavlja, da pristop pri obravnavanju prisilnega razseljevanja in neregularnih migracij temelji na človekovih pravicah.

(8) EFSD bi moral spodbujati ustvarjanje dostojnih delovnih mest, gospodarske priložnosti in podjetništvo ter okolju prijazno in vključujočo rast, pri čemer bi se moral posebej osredotočati na enakost spolov in krepitev vloge žensk in mladih v skladu z okvirnim načrtom Unije za enakost spolov in krepitev vloge žensk: spreminjanje življenj deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU za obdobje 2016–2020, ob tem pa krepiti pravno državo, dobro upravljanje, človekove pravice ter pravičen dostop do naravnih virov in njihovo rabo.

(9) Udeležba zasebnega sektorja pri sodelovanju Unije s partnerskimi državami prek EFSD bi morala zagotoviti merljiv in dodaten razvojni učinek, ne da bi izkrivljala trg, ter bi morala biti stroškovno učinkovita in temeljiti na vzajemni odgovornosti ter delitvi tveganja in stroškov. Temeljiti bi morala tudi na zavezanosti mednarodno dogovorjenim smernicam in načelom, vključno z načeli za odgovorne naložbe in vodilnimi načeli ZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter smernicami Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za večnacionalna podjetja.

(10) Za izpolnitev političnih zavez Unije o podnebnih ukrepih, obnovljivi energiji in učinkoviti rabi virov bi bilo treba vsaj 28 % financiranja iz jamstva EFSD nameniti naložbam, ki so relevantne za te sektorje.

(11) Ukrepi iz te uredbe bi morali biti zasnovani tako, da bodo izpolnjevali merila za uradno razvojno pomoč, ki jih je določil odbor za razvojno pomoč pri OECD (OECD DAC), ob upoštevanju posebnosti pri razvoju zasebnega sektorja, odražali potrebe držav, v katerih so razmere nestabilne ali so prizadete zaradi konfliktov, najmanj razvitih držav in močno zadolženih revnih držav, ter zagotavljali ustrezno podporo naložbam v južnem in vzhodnem sosedstvu.

(12) V okviru drugega stebra načrta za zunanje naložbe, bi morala Komisija okrepiti pomoč, da bi partnerskim državam pomagala pri privabljanju naložb z boljšo pripravo in spodbujanjem projektov, razvojem večjega števila dobičkonosnih projektov in seznanjanjem mednarodne skupnosti vlagateljev s takimi projekti. Vzpostaviti bi bilo treba spletni portal za projekte, zasnovan kot javno dostopna in uporabniku prijazna baza podatkov, z ustreznimi informacijami o vsakem projektu.

(13) V okviru tretjega stebra načrta za zunanje naložbe in obstoječih političnih odnosov Unije s partnerskimi državami bi morala Komisija in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik) ohranjati dialog o politikah, namenjen razvoju pravnih okvirov, politik in institucij, ki spodbujajo gospodarsko stabilnost, trajnostne naložbe in vključujočo rast. Ta dialog o politikah bi moral med drugim vključevati boj proti korupciji, organiziranemu kriminalu in nezakonitim finančnim tokovom, dobro upravljanje, vključevanje lokalnih trgov, spodbujanje podjetništva in lokalnega podjetniškega okolja ter spoštovanje človekovih pravic in pravno državo, pa tudi politike, ki upoštevajo vidik spola.

(14) EFSD bi moral biti sestavljen iz regionalnih naložbenih platform, ki bi morali biti vzpostavljeni na podlagi delovnih metod, postopkov in struktur obstoječih mehanizmov Unije za zunanje mešano financiranje in bi morali združevati njune operacije mešanega financiranja z jamstvom EFSD. Jamstvo EFSD bi moralo podpirati operacije financiranja in naložb v partnerskih državah v Afriki in v evropskem sosedstvu.

(15) Glede na ugotovitve Računskega sodišča o uporabi mešanega financiranja pri zunanjem delovanju Unije je bistveno, da se mešano financiranje uporabi, kadar je mogoče jasno pokazati njegovo dodano vrednost.

(16) Ustanoviti bi bilo treba strateški odbor EFSD za podporo Komisiji pri določanju strateških smernic in splošnih naložbenih ciljev, pa tudi pri zagotavljanju ustrezne in raznolike geografske in tematske pokritosti za naložbena okna. Strateški odbor bi moral podpirati splošno usklajevanje, dopolnjevanje in zagotavljanje doslednosti med regionalnima naložbenima platformama, med tremi stebri načrta za zunanje naložbe, med tem načrtom in drugimi prizadevanji Unije na področju migracij in uresničevanja agende 2030, pa tudi z ustreznimi instrumenti Unije za zunanje financiranje in skrbniškimi skladi ter operacijami mandata za zunanja posojila, ki ga upravlja EIB, vključno s pobudo EIB za ekonomsko odpornost in skladom za spodbujanje naložb v državah AKP, brez poseganja v notranja pravila EIB o upravljanju.

(17) Strateški odbor bi morali sestavljati predstavniki Komisije in visokega predstavnika, vseh držav članic in EIB. Evropski parlament bi moral imeti status opazovalca. Donatorjem, upravičenim partnerjem, partnerskim državam, ustreznim regionalnim organizacijam in drugim deležnikom se lahko podeli status opazovalca, kadar je to primerno. Strateški odbor bi moral sprejeti svoj poslovnik. V poslovniku bi bilo treba določiti okvir udeležbe opazovalcev, pri tem pa upoštevati njihove statuse in vloge.

(18) Komisija in EIB bi morali skleniti sporazum, v katerem bi določili pogoje svojega sodelovanja pri upravljanju jamstva EFSD, in ga predložiti strateškemu odboru.

(19) Vsaka regionalna naložbena platforma bi morala imeti operativni odbor, ki bi moral upoštevati izkušnje operativnih odborov obstoječih mehanizmov mešanega financiranja. Regionalna operativna odbora bi morala zagotavljati podporo Komisiji pri izvajanju te uredbe. Komisiji bi morala pomagati pri opredelitvi in spremljanju regionalnih in sektorskih naložbenih ciljev ter regionalnih, sektorskih in tematskih naložbenih oken, pripravljati mnenja o operacijah mešanega financiranja in obravnavati uporabo jamstva EFSD v skladu z naložbenimi okni, ki jih je treba določiti.

(20) Zagotoviti bi bilo treba primerno raven posredovanja informacij Evropskemu parlamentu in Svetu v zvezi s strateško usmeritvijo uporabe jamstva EFSD prek določitve naložbenih oken.

(21) EFSD bi moral delovati kot točka „vse na enem mestu“ za sprejemanje predlogov za financiranje finančnih institucij in javnih ali zasebnih vlagateljev ter zagotavljanje najrazličnejše finančne podpore za upravičene naložbe. Jamstvo EFSD bi moralo biti podprto z jamstvenim skladom EFSD.

(22) EFSD bi moral uporabiti inovativne instrumente za podporo naložbam in vključiti zasebni sektor, zlasti mikro-, mala in srednja podjetja. Prav tako bi moral omogočati evropskim vlagateljem in zasebnim podjetjem, vključno z mikro-, malimi in srednjimi podjetji, da so učinkoviteje udeleženi v prizadevanjih za uresničitev trajnostnega razvoja v partnerskih državah. V zvezi s tem je treba odpraviti ozka grla in ovire za naložbe.

(23) Jamstvo EFSD bi moralo prednost nameniti financiranju projektov, ki imajo velik učinek na ustvarjanje delovnih mest in katerih razmerje med stroški in koristmi povečuje trajnost naložb. Pri podpiranju operacij z jamstvom EFSD bi bilo treba opraviti poglobljeno predhodno oceno okoljskih, finančnih in socialnih vidikov. Jamstvo EFSD se ne bi smelo uporabljati za nadomestitev odgovornosti vlade za zagotavljanje osnovnih javnih storitev.

(24) Delegacije Evropske unije v partnerskih državah bi morale informacije o priložnostih za financiranje iz EFSD vključiti v svoje komunikacije, namenjene civilni družbi in širši javnosti, ter prispevati k skladnosti med tremi stebri načrta za zunanje naložbe.

(25) Upravičenim partnerjem bi bilo treba zagotoviti jamstvo EFSD za operacije financiranja in naložb ali jamstvene instrumente za začetno naložbeno obdobje do 31. decembra 2020.

(26) Za zagotovitev prožnosti, povečanje privlačnosti za zasebni sektor ter čim večjega učinka naložb, je primerno določiti odstopanje od pravil glede metod izvajanja proračuna Unije iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3), v skladu s katerim bi lahko bili upravičeni partnerji, ki so subjekti zasebnega prava, tudi subjekti, ki niso pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnega partnerstva, in bi lahko bili tudi subjekti zasebnega prava partnerske države.

(27) Komisija bi morala z upravičenimi partnerji skleniti sporazume o jamstvu EFSD s posebnimi določbami, po katerih je tem partnerjem zagotovljeno jamstvo EFSD. Ti sporazumi o jamstvu bi morali biti pravna podlaga za ustrezno delitev tveganja, s čimer bi se upravičenim partnerjem zagotovile spodbude za zagotovitev financiranja, ter za mehanizme in postopke za morebitno unovčitev jamstva EFSD.

(28) Unija bi morala dati na voljo jamstvo v višini 1 500 000 000 EUR za ustanovitev jamstva EFSD. Države članice in druge donatorje bi bilo treba povabiti, naj dodatno prispevajo v podporo jamstvenega sklada EFSD v obliki denarja v primeru držav članic in drugih donatorjev ali jamstev v primeru držav članic, da se poveča likvidnostni blažilec, s tem pa tudi celotni obseg jamstva EFSD. Države članice, javne finančne institucije in druge donatorje bi bilo treba pozvati, naj zagotovijo dodatna sredstva za jamstveni sklad EFSD pod pogoji, ki bi jih bilo treba določiti v sporazumu med Komisijo v imenu Unije in zadevnim donatorjem.

(29) Jamstveni sklad EFSD bi moral biti ustanovljen v vlogi likvidnostnega blažilca v primeru unovčitve jamstva EFSD. Da bi se dosegla raven, ki ustrezno odraža finančne obveznosti Unije v zvezi z jamstvom EFSD, bi morala Unija dati na voljo 750 000 000 EUR.

(30) Da bi se povečal učinek jamstva EFSD glede na potrebe v zadevnih regijah, bi morale države članice in države Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA) imeti možnost, da zagotovijo prispevke v obliki jamstva ali denarja.

(31) Ker se bodo uporabljala sredstva Evropskega razvojnega sklada (ERS) za namene jamstvenega sklada EFSD, bi bilo treba dodeliti najmanj 400 000 000 EUR kritja jamstva EFSD za naložbe v partnerskih državah, upravičenih do financiranja iz 11. ERS (4), v celotnem obdobju izvajanja jamstva EFSD. Jamstvo EFSD bi moralo biti na voljo šele, ko je potrjeno, da bo 400 000 000 EUR sredstev iz 11. ERS dodeljenih jamstvenemu skladu EFSD.

(32) Ker bodo za namene jamstvenega sklada EFSD uporabljena sredstva evropskega instrumenta sosedstva, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (5), bi bilo treba v obdobju izvajanja jamstva EFSD najmanj 100 000 000 EUR jamstvenega kritja EFSD dodeliti za naložbe v partnerskih državah iz vzhodnega in južnega sosedstva.

(33) Komisija bi morala vsako leto poročati Evropskemu parlamentu in Svetu o operacijah financiranja in naložb, kritih z jamstvom EFSD, da se zagotovi polna odgovornost do državljanov Unije ter nadzor in kontrola s strani Evropskega parlamenta in Sveta. Poročilo bi bilo treba objaviti in tako ustreznim deležnikom, tudi civilni družbi, omogočiti, da izrazijo svoje stališče. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto poročati tudi o upravljanju jamstvenega sklada EFSD, da se zagotovita odgovornost in preglednost. Komisija bi o uporabi sredstev ERS morala obvestiti tudi Svet ministrov AKP-EU in Skupno parlamentarno skupščino AKP-EU.

(34) Da se zagotovita spremljanje in odgovornost za EFSD in načrt za zunanje naložbe, bi morala Evropski parlament ali Svet imeti možnost organizirati predstavitve v okviru dialoga s Komisijo, visokim predstavnikom, EIB in drugimi upravičenimi finančnimi institucijami ter zasebnim sektorjem in organizacijami civilne družbe.

(35) Da bi se upoštevala pridobljena spoznanja in omogočil nadaljnji razvoj EFSD, bi morali Komisija in zunanji ocenjevalci oceniti delovanje EFSD in uporabo jamstvenega sklada EFSD in bi morala biti predmet letnega postopka posvetovanja z ustreznimi deležniki, vključno z organizacijami civilne družbe. Uporabo te uredbe bi bilo treba oceniti neodvisno, da se oceni stopnja skladnosti izvajanja s pravno podlago in preveri uporaba in izvedljivost te uredbe z vidika doseganja njenih ciljev.

(36) Da se zaščitijo finančni interesi Unije in ugotovi, ali je v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami iz te Uredbe prišlo do goljufije, korupcije, pranja denarja ali druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije, lahko Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: OLAF) izvaja preiskave v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (6) in (Euratom, ES) št. 2185/96 (7) ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

(37) Operacije financiranja in naložb, podprte z EFSD, bi morale biti skladne s politiko Unije o nekooperativnih jurisdikcijah v davčne namene, in njenimi posodobitvami, kot je določena v zadevnih pravnih aktih Unije in sklepih Sveta, zlasti sklepih Sveta z dne 8. novembra 2016 in v prilogi k navedenim sklepom –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

UVODNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1. Ta uredba vzpostavlja Evropski sklad za trajnostni razvoj (v nadaljnjem besedilu: EFSD) ter jamstvo EFSD in jamstveni sklad EFSD.

2. Za namene odstavka 1 tega člena ta uredba določa, da Komisija v imenu Unije sklene sporazume o jamstvu EFSD z upravičenimi partnerji, kakor je določeno v členu 11.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) „regionalni naložbeni platformi“ pomeni mehanizma mešanega financiranja v skladu s točko (e) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (9) in členom 40 Uredbe Sveta (EU) 2015/323 (10) za prispevek iz 11. ERS v kombinaciji z dodelitvijo jamstva EFSD, kot je določeno v členu 7 te uredbe;

(2) „naložbeno okno“ pomeni ciljno področje za podporo iz jamstva EFSD za portfelje naložb v posamezne regije, države ali sektorje, izvaja pa se prek regionalnih naložbenih platform;

(3) „donator“ pomeni državo članico, mednarodno finančno institucijo ali javno ustanovo države članice, javno agencijo ali druge subjekte, ki jamstvenemu skladu EFSD zagotavljajo prispevke v obliki denarnih subvencij ali jamstev;

(4) „partnerska država“ pomeni državo, ki je podpisnica Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, državo, ki je navedena v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 232/2014, ali državo, ki je upravičena do pomoči v okviru geografskega sodelovanja na podlagi Uredbe (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (11);

(5) „dodatnost“ pomeni načelo, ki zagotavlja, da podpora iz jamstva EFSD prispeva k trajnostnemu razvoju, in sicer z operacijami, ki jih ne bi bilo mogoče izvesti brez jamstva EFSD ali ki dosegajo pozitivne rezultate, ki presegajo tisto, kar bi bilo mogoče doseči brez podpore. Dodatnost pomeni tudi pritegnitev financiranja zasebnega sektorja in odpravljanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin ter izboljšanje kakovosti, vzdržnosti, učinka in obsega naložbe. To načelo tudi zagotavlja, da operacije jamstva EFSD ne nadomestijo podpore države članice, zasebnega financiranja ali drugega finančnega posredovanja Unije ali mednarodnega finančnega posredovanja, preprečujejo pa tudi izrinjanje drugih javnih ali zasebnih naložb. Projekti, podprti z jamstvom EFSD, imajo običajno višji profil tveganja kot portfelj naložb, ki ga podpirajo upravičeni partnerji v okviru svoje običajne naložbene politike brez jamstva EFSD.

POGLAVJE II

EVROPSKI SKLAD ZA TRAJNOSTNI RAZVOJ

Člen 3

Namen

1. Namen EFSD kot celovitega finančnega svežnja, ki zagotavlja zmogljivosti financiranja v obliki nepovratnih sredstev, jamstev in drugih finančnih instrumentov upravičenim partnerjem, je podpreti naložbe in omogočiti večji dostop do financiranja, predvsem v Afriki in evropskem sosedstvu, da bi spodbujal trajnostni in vključujoči gospodarski in socialni razvoj ter socialno-ekonomsko odpornost partnerskih držav, tudi v okviru evropske sosedske politike in novega partnerskega okvira s tretjimi državami v sklopu evropske agende za migracije, kadar je to ustrezno, pri čemer se poseben poudarek namenja trajnostni in vključujoči rasti, ustvarjanju dostojnih delovnih mest, s spodbujanjem enakosti spolov in krepitvi vloge žensk in mladih, ter socialno-ekonomskim sektorjem in mikro, malim in srednjim podjetjem, obenem pa dosega čim večja dodatnost, zagotavljajo inovativni proizvodi in privabljajo sredstva zasebnega sektorja.

2. EFSD vodijo cilji zunanjega delovanja Unije iz člena 21 PEU, in politike Unije na področju razvojnega sodelovanja iz člena 208 PDEU, ter mednarodno dogovorjena načela učinkovitosti razvojnega sodelovanja. EFSD prispeva k doseganju ciljev trajnostnega razvoja iz agende 2030, zlasti izkoreninjenju revščine, in po potrebi k izvajanju evropske sosedske politike, s čimer odpravlja specifične socialno-ekonomske temeljne vzroke migracij, spodbuja trajnostno ponovno vključevanje migrantov, ki se vračajo v države svojega izvora, ter krepi tranzitne in gostiteljske skupnosti.

3. EFSD prispeva k izvajanju pariškega sporazuma tudi z osredotočanjem naložb na sektorje, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje.

4. EFSD je skladen s cilji, določenimi v instrumentih za zunanje financiranje, vzpostavljenimi z uredbami (EU) št. 232/2014, (EU) št. 233/2014 in (EU) 2015/323, pa tudi s prednostnimi nalogami iz nacionalnih ali regionalnih programov in strateških dokumentov, kadar so na voljo.

Člen 4

Struktura EFSD

1. EFSD sestavljata regionalni naložbeni platformi, vzpostavljeni na podlagi delovnih metod, postopkov in struktur obstoječih mehanizmov Unije za zunanje mešano financiranje, ki združujeta njune operacije mešanega financiranja, in operacije jamstva EFSD.

2. Upravljanje EFSD zagotovi Komisija. Komisija pri operativnem upravljanju jamstva EFSD tesno sodeluje z EIB, podpirajo pa jo tudi drugi upravičeni partnerji. V ta namen se vzpostavi tehnična skupina za ocenjevanje jamstva EFSD.

Člen 5

Strateški odbor EFSD

1. Komisiji pri upravljanju EFSD svetuje strateški odbor.

2. Strateški odbor svetuje Komisiji o strateški usmeritvi in prednostnih nalogah naložb jamstva EFSD ter prispeva k njihovemu usklajevanju z vodilnimi načeli in cilji zunanjega delovanja Unije, razvojno politiko in evropsko sosedsko politiko, pa tudi z namenom EFSD, kakor je naveden v členu 3. Komisijo prav tako podpira pri določanju splošnih naložbenih ciljev glede uporabe jamstva EFSD ter spremlja ustrezno in diverzificirano geografsko in tematsko pokritost naložbenih oken, pri tem pa posebno pozornost namenja državam, ki so uvrščene med nestabilne ali konfliktne države, najmanj razvitim državam in močno zadolženim revnim državam.

3. Prispeva tudi k splošni usklajenosti, dopolnjevanju in doslednosti med regionalnima naložbenima platformama, tremi stebri načrta za zunanje naložbe, med tem načrtom in drugimi prizadevanji Unije na področju migracij in uresničevanja agende 2030, kot tudi z ustreznimi instrumenti Unije za zunanje financiranje in skrbniškimi skladi ter operacijami mandata za zunanja posojila, ki ga upravlja EIB, vključno s pobudo EIB za ekonomsko odpornost, in skladom za spodbujanje naložb v državah AKP, brez poseganja v notranja pravila EIB o upravljanju.

4. Strateški odbor sestavljajo predstavniki Komisije in visokega predstavnika, vseh držav članic in EIB. Evropski parlament ima status opazovalca. Donatorjem, upravičenim partnerjem, partnerskim državam, ustreznim regionalnim organizacijam in drugim deležnikom se lahko podeli status opazovalca, kadar je to primerno. Pred vključitvijo morebitnega novega opazovalca se je treba posvetovati s strateškim odborom. Strateškemu odboru sopredsedujeta Komisija in visoki predstavnik.

5. Strateški odbor se sestane vsaj dvakrat letno in po možnosti soglasno sprejema mnenja. Dodatne sestanke lahko kadar koli skliče predsednik ali se skličejo na zahtevo tretjine članov. Kadar soglasja ni mogoče doseči, se uporabijo glasovalne pravice, kot so bile dogovorjene na prvi seji strateškega odbora in določene v njegovem poslovniku. Pri teh glasovalnih pravicah se upošteva vir financiranja. Poslovnik določa okvir glede vloge opazovalcev. Zapisniki in dnevni redi sej strateškega odbora se po njihovem sprejetju objavijo.

6. Komisija strateškemu odboru letno poroča o doseženemu napredku pri izvajanju EFSD. Strateški odbor redno organizira posvetovanje z ustreznimi deležniki o strateški usmeritvi in izvajanju EFSD.

7. Strateški odbor v obdobju izvajanja EFSD čim prej sprejme in objavi smernice, v katerih je podrobno opisano, kako se bo zagotovila skladnost operacij EFSD s cilji in merili za upravičenost, določenimi v členu 9.

8. Strateški odbor v svojih strateških smernicah upošteva ustrezne resolucije Evropskega parlamenta ter ustrezne sklepe in zaključke Sveta.

Člen 6

Regionalna operativna odbora

Obe regionalni naložbeni platformi imata operativni odbor. Regionalna operativna odbora podpirata Komisijo na izvedbeni ravni pri opredelitvi regionalnih in sektorskih naložbenih ciljev ter regionalnih, sektorskih in tematskih naložbenih oken ter pripravljata mnenja o operacijah mešanega financiranja in uporabi jamstva EFSD.

POGLAVJE III

JAMSTVO EFSD IN JAMSTVENI SKLAD EFSD

Člen 7

Jamstvo EFSD

1. Unija po skrbni preučitvi izvedljivosti projekta zagotovi nepreklicno in brezpogojno jamstvo na prvi poziv upravičenim partnerjem za operacije financiranja in naložbene operacije, ki so zajete s to uredbo.

2. Jamstvo EFSD podpira operacije financiranja in naložbene operacije v partnerskih državah v Afriki in v evropskem sosedstvu.

3. Jamstvo EFSD se podeli kot jamstvo na prvi poziv v zvezi z instrumenti iz člena 10 in v skladu z merili za upravičenost, določenimi v členu 9.

Člen 8

Zahteve za uporabo jamstva EFSD

1. Podelitev jamstva EFSD je predmet sklenitve ustreznega sporazuma o jamstvu EFSD med Komisijo v imenu Unije in upravičenim partnerjem.

2. Naložbeno obdobje, v katerem se lahko z upravičenimi partnerji sklepajo sporazumi o jamstvu EFSD za podporo operacijam financiranja in naložbenim operacijam, traja do 31. decembra 2020.

3. Najdaljše obdobje, v katerem lahko upravičeni partnerji sklepajo sporazume s partnerji iz zasebnega sektorja, ki zagotavljajo sofinanciranje, finančnimi posredniki ali končnimi upravičenci, je štiri leta po sklenitvi zadevnega sporazuma o jamstvu EFSD.

Člen 9

Merila za upravičenost za uporabo jamstva EFSD

1. Operacije financiranja in naložbene operacije, upravičene do podpore v okviru jamstva EFSD v skladu z namenom EFSD, določenim v členu 3, morajo biti dosledne in usklajene s politikami Unije, zlasti z razvojno politiko Unije in evropsko sosedsko politiko, pa tudi s strategijami in politikami partnerskih držav. Pri teh operacijah se upoštevata druga podpora Unije in mednarodna podpora, da se zagotovi dopolnjevanje z drugimi pobudami in podprejo naslednji splošni cilji:

(a) prispevati k trajnostnemu razvoju v svoji gospodarski, socialni in okoljski razsežnosti ter k uresničevanju agende 2030, po potrebi pa tudi k evropski sosedski politiki s posebnim poudarkom na izkoreninjenju revščine, ustvarjanju dostojnih delovnih mest, gospodarskih priložnostih, veščinah in podjetništvu, s spodbujanjem zlasti enakosti spolov in krepitve vloge žensk in mladih ob sočasnemu spodbujanju in krepitvi načel pravne države, dobrega upravljanja in človekovih pravic;

(b) prispevati k izvajanju politike Unije na področju migracij, vključno z novim okvirom za partnerstvo s tretjimi državami v okviru evropske agende o migracijah, kadar je to ustrezno;

(c) s spodbujanjem trajnostnega razvoja prispevati k obravnavi specifičnih temeljnih vzrokov migracij, tudi neregularnih, pa tudi k spodbujanju odpornosti tranzitnih in gostiteljskih skupnosti, prispevati k trajnostnemu ponovnemu vključevanju migrantov, ki se vračajo v države svojega izvora, ob ustreznem upoštevanju krepitve pravne države, dobrega upravljanja in človekovih pravic;

(d) okrepiti socialno-ekonomske sektorje in področja ter z njimi povezane javne in zasebne infrastrukture, vključno z energijo iz obnovljivih virov in trajnostno energijo, vodo in ravnanjem z odpadki, prometom, informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, pa tudi z okoljem, trajnostno rabo naravnih virov, trajnostnim kmetijstvom in modro rastjo, socialno infrastrukturo, zdravstvom ter človeškim kapitalom, da se izboljša socialno-ekonomsko okolje;

(e) zagotoviti financiranje in podporo za razvoj zasebnega in zadružnega sektorja, s posebnim poudarkom na lokalnih podjetjih ter mikro, malih in srednjih podjetjih, pri čemer je treba obravnavati nedelovanje trga, omejevati izkrivljanje trga ter spodbujati evropska podjetja, naj prispevajo k ciljem EFSD;

(f) odpraviti ozka grla za zasebne naložbe z zagotovitvijo finančnih instrumentov, ki so lahko izraženi v domači valuti zadevne partnerske države, vključno z jamstvi za prvo izgubo za portfelje, jamstvi za projekte zasebnega sektorja, kot so jamstva za posojila za mala in srednja podjetja ter jamstva za posebna tveganja za infrastrukturne projekte in drug tvegani kapital;

(g) okrepiti vzvode za financiranje zasebnega sektorja, s posebnim poudarkom na mikro, malih in srednjih podjetjih, z odpravo ozkih grl in ovir za naložbe;

(h) prispevati k podnebnim ukrepom, varstvu okolja in okoljskemu upravljanju ter s tem ustvarjati dodatne podnebne koristi z dodelitvijo vsaj 28 % finančnih sredstev za naložbe, ki prispevajo k podnebnim ukrepom, energiji iz obnovljivih virov in učinkoviti rabi virov.

2. Jamstvo EFSD podpira operacije financiranja in naložbene operacije, ki odpravljajo nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine in ki:

(a) zagotavljajo dodatnost;

(b) zagotavljajo dopolnjevanje z drugimi pobudami, pri čemer je treba poskrbeti, da se operacije jamstva EFSD jasno razlikujejo, zlasti od operacij mandata za zunanja posojila, ki ga upravlja EIB;

(c) zagotavljajo usklajevanje interesov z omogočanjem ustrezne delitve tveganja med zadevnim upravičenim partnerjem in drugimi potencialnimi partnerji;

(d) so ekonomsko in finančno izvedljive, ob ustreznem upoštevanju možne podpore zasebnih in javnih partnerjev v projektu ter njihovega sofinanciranja, pri čemer se upoštevajo posebnosti poslovnega okolja in zmogljivosti držav, v katerih so razmere nestabilne ali so prizadete zaradi konfliktov, najmanj razvitih držav in močno zadolženih revnih držav, za katere se lahko postavijo ugodnejši pogoji;

(e) so tehnično izvedljive in trajnostne z okoljskega in socialnega vidika;

(f) kadar je mogoče, zagotavljajo čim večjo mobilizacijo kapitala zasebnega sektorja;

(g) spoštujejo načela učinkovitosti razvoja, kot so določena v partnerstvu za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana in potrjena leta 2016 v Nairobiju, vključno z lastništvom, prilagajanjem, usmerjenostjo v rezultate, preglednostjo in vzajemno odgovornostjo, pa tudi ciljem nevezane pomoči;

(h) so oblikovane tako, da izpolnjujejo merila za uradno razvojno pomoč, ki jih je določil OECD DAC, ob upoštevanju posebnosti pri razvoju zasebnega sektorja; ter

(i) se izvajajo ob popolnem spoštovanju mednarodno dogovorjenih smernic, načel in konvencij, vključno z načeli za odgovorne naložbe, vodilnimi načeli ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, smernicami OECD za večnacionalne družbe, načeli Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo za odgovorne naložbe v kmetijstvo in prehranske sisteme, konvencijo Mednarodne organizacije dela ter mednarodnim pravom o človekovih pravicah.

3. Operacije financiranja in naložb lahko v posameznem primeru združujejo financiranje iz različnih instrumentov Unije, in sicer v obsegu, ki je potreben za uspeh naložbenega projekta, ki ga podpira EFSD, in če to ne vodi k zmanjšanju financiranja za druge razvojne cilje.

4. Komisija ob ustreznem upoštevanju nasvetov strateškega odbora, po posvetovanju z operativnima odboroma in po posredovanju informacij Evropskemu parlamentu in Svetu določi naložbena okna za posamezne regije, posamezne partnerske države ali oboje, za posamezne sektorje ali za posamezne projekte ali kategorije končnih upravičencev ali oboje, ki se financirajo z instrumenti iz člena 10, iz jamstva EFSD kriti do določenega zneska. Informacije, ki jih Komisija posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu, podrobno navajajo, kako so naložbena okna usklajena z zahtevami iz člena 3 in tega člena, in podrobno navajajo prednostne naloge v okviru financiranja. EIB bi morala za vsak predlog v okviru naložbenih oken zagotoviti pisno mnenje o zadevah, povezanih z bančnimi posli. Vsi zahtevki za finančno podporo v okviru naložbenih oken se predložijo Komisiji.

Izbira naložbenih oken se ustrezno utemelji z analizo nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin. Tako analizo izvede Komisija v sodelovanju s potencialno upravičenimi partnerji in deležniki.

V okviru naložbene platforme za Afriko se znaten delež jamstva EFSD dodeli nestabilnim državam in državam, ki so jih prizadeli konflikti, neobalnim državam in najmanj razvitim državam.

5. Komisija oceni operacije, podprte z jamstvom EFSD, in jih primerja z merili upravičenosti iz odstavkov 1 in 2, pri tem pa se, kadar je mogoče, opira na obstoječe sisteme za merjenje rezultatov, ki jih uporabljajo upravičeni partnerji. Komisija rezultate ocenjevanja za vsako naložbeno okno objavi vsako leto.

Člen 10

Instrumenti, upravičeni do jamstva EFSD

1. Jamstvo EFSD se uporablja za kritje tveganj za naslednje instrumente:

(a) posojila, vključno s posojili v lokalni valuti;

(b) jamstva;

(c) posredna jamstva;

(d) instrumente kapitalskih trgov;

(e) katero koli drugo obliko financiranja ali izboljšanja kreditne kakovosti, zavarovanja in udeležbe v obliki lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala.

2. Instrumente iz odstavka 1 lahko zagotovijo upravičeni partnerji v okviru naložbenega okna ali posameznega projekta, ki ga upravlja upravičeni partner. Lahko se zagotovijo v korist partnerskih držav, vključno z državami, v katerih so razmere nestabilne ali so prizadete zaradi konfliktov ali državami, ki se soočajo z izzivi pri obnovi in okrevanju po konfliktu, ter v korist institucij teh partnerskih držav, vključno z njihovimi javnimi nacionalnimi in zasebnimi lokalnimi bankami in finančnimi institucijami, ter tudi v korist subjektov zasebnega sektorja teh partnerskih držav. V državah, v katerih so razmere nestabilne ali so prizadete zaradi konfliktov, in v drugih državah, kadar je to upravičeno, se lahko zagotovi podpora za naložbe v javnem sektorju, ki imajo pomemben učinek na razvoj zasebnega sektorja.

Člen 11

Upravičenost in izbira partnerjev

1. Upravičeni partnerji za namene jamstva EFSD so:

(a) EIB in Evropski investicijski sklad;

(b) subjekti javnega prava;

(c) mednarodne organizacije in njihove agencije;

(d) subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva;

(e) subjekti zasebnega prava države članice, ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, z odstopanjem od točke (vii) točke (c) člena 58(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012;

(f) subjekti zasebnega prava partnerske države, ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, z odstopanjem od točke (vii) točke (c) člena 58(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

2. Upravičeni partnerji ravnajo v skladu s pravili in pogoji iz člena 60 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. V primeru subjektov zasebnega prava države članice ali partnerske države se prednost nameni tistim, ki razkrijejo informacije, povezane z okoljskimi in socialnimi merili ter merili upravljanja podjetij.

Jamstvo EFSD se izvaja kadar koli je mogoče pod vodstvom evropskega upravičenega partnerja v skladu z merili iz te uredbe. Komisija upravičenim partnerjem zagotovi uspešno, učinkovito in pravično uporabo razpoložljivih virov ter spodbuja sodelovanje med njimi.

Komisija vsem upravičenim partnerjem zagotovi pravično obravnavo in poskrbi za preprečevanje nasprotja interesov v obdobju izvajanja EFSD. Da bi zagotovila dopolnjevanje, lahko Komisija od upravičenih partnerjev zahteva vse ustrezne informacije o dejavnostih, ki niso povezane z EFSD.

3. Komisija upravičene partnerje izbere v skladu s členom 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

4. Evropski parlament ali Svet lahko upravičene partnerje povabi k izmenjavi mnenj v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami, ki so zajete s to uredbo.

Člen 12

Kritje in pogoji jamstva EFSD

1. Brez poseganja v odstavek 2 jamstvo EFSD nikoli ne sme preseči 1 500 000 000 EUR.

2. Države članice in države Efte lahko prispevajo v jamstveni sklad EFSD v obliki jamstev ali denarja. Glede na mnenje strateškega odbora in če to odobri Komisija, lahko v sklad prispevajo drugi donatorji v obliki denarja.

Komisija brez odlašanja obvesti Evropski parlament in Svet o potrjenih prispevkih.

Znesek jamstva EFSD, ki presega znesek, naveden v odstavku 1, se odobri v imenu Unije.

Skupna neto plačila iz splošnega proračuna Unije v okviru jamstva EFSD ne smejo preseči 1 500 000 000 EUR. Brez poseganja v odstavek 4 plačila za unovčitev jamstva po potrebi enakovredno z Unijo (pari passu) izplačajo države članice, ki prispevajo k jamstvu, ali drugi donatorji.

Med Komisijo v imenu Unije in donatorjem se sklene sporazum o prispevkih ter vsebuje zlasti določbe o plačilnih pogojih.

3. Jamstvo EFSD je na voljo šele, ko je potrjen prispevek v denarju v višini 400 000 000 EUR iz 11. ERS v splošni proračun Unije.

4. Prispevki držav članic v obliki jamstva se lahko uporabijo za plačila za unovčitev jamstev šele po uporabi sredstev iz splošnega proračuna Unije, ki se jim prištejejo kateri koli drugi denarni prispevki.

Na zahtevo držav članic v strateškem odboru se lahko njihovi prispevki namenijo za zagon projektov v posameznih regijah, državah, sektorjih ali obstoječih naložbenih oknih.

Vsak prispevek se lahko uporabi za kritje unovčitev jamstva, tudi če je določen za poseben namen.

5. Najmanj 400 000 000 EUR kritja jamstva EFSD se v skladu s cilji Sporazuma o partnerstvu AKP-EU dodeli za naložbe v partnerskih državah, upravičenih do financiranja iz 11. ERS v celotnem obdobju izvajanja jamstva EFSD.

6. Najmanj 100 000 000 EUR kritja jamstva EFSD se dodeli za naložbe v partnerskih državah vzhodnega in južnega sosedstva v skladu z Uredbo (EU) št. 232/2014.

Člen 13

Izvajanje sporazumov o jamstvu EFSD

1. Komisija v imenu Unije sklene sporazume o jamstvu EFSD z upravičenimi partnerji, izbranimi v skladu s členom 11 in odstavkom 4 tega člena, o odobritvi jamstva EFSD, ki je brezpogojno, nepreklicno, na prvi poziv in v korist izbranega upravičenega partnerja.

2. Med Komisijo in izbranim upravičenim partnerjem oziroma izbranimi upravičenimi partnerji se sklene en ali več sporazumov o jamstvu EFSD za vsako naložbeno okno. Da se zadosti posebnim potrebam, se lahko jamstvo EFSD odobri za posamezne operacije financiranja ali naložbene operacije. Sporazumi se lahko sklenejo s konzorcijem dveh ali več upravičenih partnerjev.

Vsi sporazumi o jamstvu EFSD se na zahtevo dajo na voljo Evropskemu parlamentu in Svetu, pri čemer se zagotovi varovanje zaupnih in poslovno občutljivih informacij.

3. Sporazumi o jamstvu EFSD vsebujejo zlasti določbe v zvezi z naslednjim:

(a) podrobnimi pravili o zagotavljanju jamstva EFSD, vključno z ureditvijo glede kritja in njegovim določenim kritjem za portfelje in projekte v okviru posameznih vrst instrumentov, kakor tudi analizo tveganja za projekte in portfelje projektov, tudi na sektorski, regionalni in nacionalni ravni;

(b) cilji in namenom te uredbe, oceno potreb in navedbo pričakovanih rezultatov, ob upoštevanju spodbujanja družbene odgovornosti gospodarskih družb in odgovornega poslovanja, zlasti s spoštovanjem vseh mednarodno dogovorjenih smernic, načel in pravnih instrumentov, navedenih v točki (i) člena 9(2);

(c) nadomestilom za jamstvo, ki odraža stopnjo tveganja ter možnost za delno subvencioniranje nadomestila, da se v ustrezno utemeljenih primerih določijo ugodnejši pogoji, zlasti v državah iz točke (d) člena 9(2);

(d) zahtevami za uporabo jamstva EFSD, vključno glede plačilnih pogojev, kot so specifični časovni okviri, obresti, ki se morajo plačati na zapadle zneske, stroški in stroški izterjave ter morda potrebne ureditve v zvezi z likvidnostjo;

(e) postopki v sporih, vključno s sprožilnimi dogodki in čakalnimi dobami, vendar ne omejeno nanje, ter postopki v zvezi z izterjavo terjatev;

(f) obveznosti spremljanja, poročanja in ocenjevanja v skladu s členoma 16 in 17;

(g) jasnimi in dostopnimi pritožbenimi postopki za tretje strani, na katere bi lahko vplivalo izvajanje projektov, podprtih z jamstvom EFSD.

4. Komisija pri sklepanju sporazumov o jamstvu EFSD z upravičenimi partnerji upošteva naslednje:

(a) nasvete in napotke strateškega in regionalnega odbora v skladu s členoma 5 in 6;

(b) cilje naložbenega okna;

(c) izkušnje upravičenega partnerja ter njegovo operativno in finančno zmogljivost ter zmogljivost obvladovanja tveganj;

(d) znesek lastnih sredstev in sofinanciranje zasebnega sektorja, ki jih je upravičen partner pripravljen uporabiti za naložbeno okno.

5. Upravičeni partner operacije financiranja in naložbene operacije odobri v skladu s svojimi lastnimi pravili in postopki ter v skladu s pogoji iz sporazuma o jamstvu EFSD.

6. Jamstvo EFSD lahko krije:

(a) za dolžniške instrumente glavnico in vse obresti ter zneske, dolgovane izbranemu upravičenemu partnerju, ki jih ta partner ni prejel v skladu s pogoji o finančnih operacijah po nastopu primera neizpolnitve obveznosti;

(b) za naložbe v lastniški kapital vložene zneske in stroške financiranja, povezane z njimi;

(c) za druge operacije financiranja in naložbene operacije iz člena 9(2) uporabljene zneske in stroške financiranja, povezane z njimi;

(d) vse ustrezne stroške in stroške izterjave, povezane z neizpolnitvijo obveznosti, razen če se ti odbijejo od prihodkov izterjave.

7. Sporazumi o jamstvu EFSD določajo podrobna pravila o kritju, zahtevah, upravičenosti, upravičenih partnerjih in postopkih.

Člen 14

Jamstveni sklad EFSD

1. Jamstveni sklad EFSD je likvidnostni blažilec, iz katerega se izplačajo upravičeni partnerji v primeru unovčitve jamstva EFSD v skladu z ustreznim sporazumom o jamstvu EFSD.

2. Jamstveni sklad EFSD se financira iz:

(a) prispevkov iz splošnega proračuna Unije in drugih virov;

(b) prostovoljnih prispevkov držav članic in drugih donatorjev;

(c) donosov na vložena sredstva jamstvenega sklada EFSD;

(d) zneskov, izterjanih od dolžnikov, ki niso poravnali obveznosti, v skladu z določbami o izterjavi iz sporazumov o jamstvu EFSD;

(e) prejemkov in drugih plačil, ki jih Unija prejme v skladu s sporazumi o jamstvu EFSD.

3. Prihodki jamstvenega sklada EFSD, kakor so določeni v točkah (c) in (e) odstavka 2 tega člena, predstavljajo notranje namenske prejemke v skladu s členom 21(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

4. Sredstva jamstvenega sklada EFSD iz odstavka 2 neposredno upravlja Komisija, vlagajo pa se v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in upoštevajo ustrezna bonitetna pravila. Komisija do 30. junija 2019 Evropskemu parlamentu in Svetu posreduje neodvisno zunanjo oceno prednosti in slabosti tega, da se finančno poslovodenje s sredstvi jamstvenega sklada za zunanje ukrepe, kakor je določeno V Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (12), in EFSD zaupa Komisiji, EIB ali obema, ob upoštevanju ustreznih tehničnih in institucionalnih meril, ki se uporabljajo za primerjavo storitev upravljanja premoženja, vključno s tehnično infrastrukturo, primerjavo stroškov opravljenih storitev, institucionalno ureditvijo, poročanjem, uspešnostjo, odgovornostjo in strokovnostjo posamezne institucije in drugimi mandati za upravljanje premoženja splošnega proračuna Unije. Oceni se po potrebi priloži zakonodajni predlog.

5. Vplačila v jamstveni sklad EFSD se uporabijo, da se doseže ustrezna raven rezervacij za kritje skupnih obveznosti jamstva EFSD. Stopnja oblikovanja rezervacij znaša 50 % skupnih obveznosti jamstva EFSD, ki se krijejo iz splošnega proračuna Unije.

6. Po oceni ustreznosti ravni sredstev jamstvenega sklada EFSD v skladu s poročilom, določenim v členu 16(3), se izvedejo naslednja plačila:

(a) brez poseganja v odstavek 8 tega člena se morebitni presežek vplača v splošni proračun Unije;

(b) morebitna dodatna sredstva se vplačajo v jamstveni sklad EFSD v letnih tranšah v največ triletnem obdobju, ki začne teči od leta n+1.

7. Če se stanje sredstev v jamstvenem skladu EFSD od 1. januarja 2021 dalje zaradi unovčitev jamstva EFSD zniža pod 50 % stopnje oblikovanja rezervacij iz odstavka 5, Komisija predloži poročilo o:

(a) vzroku primanjkljaja, skupaj s podrobno obrazložitvijo; ter

(b) kadar se to zdi potrebno, morebitnih izrednih ukrepih, ki so potrebni za obnovitev jamstvenega sklada EFSD.

8. Po unovčitvi jamstva EFSD se vplačila v jamstveni sklad EFSD, določena v točkah (c), (d) in (e) odstavka 2 tega člena, ki presegajo sredstva, potrebna, da se doseže stopnja oblikovanja rezervacij na ravni iz odstavka 5 tega člena, ali morebitni presežek iz točke (a) odstavka 6 tega člena najprej uporabijo znotraj omejitev najdaljšega obdobja iz člena 8(3) za obnovitev jamstva EFSD do njegovega začetnega zneska.

Člen 15

Financiranje jamstvenega sklada EFSD iz splošnega proračuna Unije

Iz splošnega proračuna Unije se zagotovi prispevek v višini 350 000 000 EUR.

POGLAVJE IV

POROČANJE, ODGOVORNOST IN OCENJEVANJE

Člen 16

Poročanje in računovodenje

1. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o operacijah financiranja in naložb, ki jih krije jamstvo EFSD. To poročilo se objavi. Vključuje naslednje elemente:

(a) oceno rezultatov, ki prispevajo k namenu in ciljem EFSD, kakor so navedeni v členu 3 oziroma členu 9(1) in (2);

(b) oceno operacij financiranja in naložb v operaciji, ki jih krije jamstvo EFSD, na ravni sektorja, države in regije ter njihove skladnosti s to uredbo, vključno z ukrepi glede tveganj in njihovimi učinki na finančno in gospodarsko stabilnost partnerjev;

(c) na podlagi kazalnikov, skladnih s členom 9(5), opravljeno oceno dodatnosti in dodane vrednosti, mobilizacije sredstev zasebnega sektorja, pričakovane in dejanske skupne realizacije ter skupnih rezultatov in učinka vseh operacij financiranja in naložb, ki jih krije jamstvo EFSD, vključno z učinkom na ustvarjanje dostojnih delovnih mest, izkoreninjenje revščine in na način odpravljanja temeljnih vzrokov migracij, tudi neregularnih; kadar je to mogoče, ta ocena vključuje analizo zajetih operacij z vidika enakosti spolov na podlagi dokazov in podatkov, razčlenjenih po spolu;

(d) oceno skladnosti z zahtevami o uporabi jamstva EFSD in o doseganju ključnih kazalnikov uspešnosti, določenim za vsak predloženi predlog;

(e) oceno učinka finančnega vzvoda, ki so ga dosegle operacije, ki jih krije jamstvo EFSD;

(f) informacijo o finančnem znesku, prenesenem upravičencem, in oceno vseh operacij financiranja in naložb vsakega upravičenega partnerja skupaj;

(g) oceno dodatnosti in dodane vrednosti operacij financiranja in naložb upravičenih partnerjev ter skupnih tveganj, povezanih s temi operacijami;

(h) podrobne informacije o unovčitvah jamstva EFSD, izgubah, donosih, izterjanih zneskih in vseh ostalih prejetih plačilih, pa tudi splošni izpostavljenosti tveganjem;

(i) finančna poročila o operacijah financiranja in naložb upravičenih partnerjev, ki jih zajema ta uredba, revidirana s strani neodvisnega zunanjega revizorja;

(j) oceno sinergij in dopolnjevanja med operacijami, ki jih krije jamstvo EFSD, ter drugim in tretjim stebrom načrta za zunanje naložbe na osnovi relevantnih obstoječih poročil, s posebnim poudarkom na napredku, doseženem pri dobrem upravljanju, vključno z bojem proti korupciji in nezakonitim finančnim tokovom, spoštovanjem človekovih pravic, pravno državo, politikami, ki upoštevajo vidik spola, pa tudi spodbujanjem podjetništva, lokalnega podjetniškega okolja in lokalnih finančnih trgov;

(k) oceno skladnosti operacij jamstva EFSD z mednarodno dogovorjenimi načeli učinkovitosti razvoja;

(l) oceno plačila jamstev in izvajanja člena 22.

2. Za namene računovodenja Komisije, njenega poročanja o tveganjih, ki jih krije jamstvo EFSD, ter njenega upravljanja jamstvenega sklada EFSD, upravičeni partnerji, s katerimi je bil sklenjen sporazum o jamstvu EFSD, Komisiji in Računskemu sodišču vsako leto predložijo finančna poročila o operacijah financiranja in naložb, ki jih zajema ta uredba, revidirana s strani neodvisnega zunanjega revizorja, pri čemer ta med drugim vsebujejo informacije o:

(a) oceni tveganja operacij financiranja in naložb upravičenih partnerjev, vključno z informacijami o obveznostih Unije, izmerjenimi v skladu z računovodskimi pravili Unije, ki jih določi računovodja Komisije na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor;

(b) neporavnanih finančnih obveznostih za Unijo, nastalih na podlagi jamstva EFSD, odobrenega za upravičene partnerje in njihove operacije financiranja in naložbene operacije, razčlenjene po posameznih operacijah.

Upravičeni partnerji Komisiji na zahtevo predložijo vse dodatne informacije, potrebne za izpolnitev obveznosti Komisije v zvezi s to uredbo.

3. Komisija vsako leto do 31. marca v okviru svojih računovodskih izkazov predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču potrebne informacije o stanju jamstvenega sklada EFSD. Poleg tega Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču vsako leto do 31. maja predloži poročilo o upravljanju jamstvenega sklada EFSD v preteklem koledarskem letu, vključno z oceno o ustreznosti rezervacij in ravni sredstev jamstvenega sklada ter o tem, ali jamstveni sklad EFSD potrebuje dodatna sredstva.

Poročilo iz prvega pododstavka vsebuje predstavitev finančnega stanja jamstvenega sklada EFSD na koncu preteklega koledarskega leta, finančnih tokov v preteklem koledarskem letu, pa tudi pomembne transakcije in vse relevantne informacije o finančnih računih. Vsebuje tudi informacije o finančnem upravljanju, uspešnosti in tveganju jamstvenega sklada EFSD na koncu preteklega koledarskega leta.

Člen 17

Ocena in pregled

1. Komisija do 31. decembra 2019 oceni delovanje EFSD, njegovo upravljanje ter njegov dejanski prispevek k namenu in ciljem te uredbe. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o oceni, ki vsebuje neodvisno zunanjo oceno o uporabi te uredbe, ter poročilu priloži utemeljen predlog o spremembi te uredbe, kot je ustrezno, zlasti za podaljšanje začetnega naložbenega obdobja iz člena 8(2). Temu poročilu o oceni se priloži mnenje Računskega sodišča.

2. Komisija do 31. decembra 2019 in nato vsaka tri leta oceni uporabo in delovanje jamstvenega sklada EFSD. Komisija poročilo o oceni predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Temu poročilu o oceni se priloži mnenje Računskega sodišča.

POGLAVJE V

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 18

Preglednost, komunikacija in javno razkritje informacij

1. Upravičeni partnerji v skladu s svojo politiko preglednosti in pravili Unije glede varstva podatkov in dostopa do dokumentov in informacij na svojem spletnem mestu proaktivno in sistematično objavljajo informacije o vseh operacijah financiranja in naložb, ki jih krije jamstvo EFSD v skladu s to uredbo, zlasti o tem, kako te operacije prispevajo k doseganju ciljev in zahtev iz te uredbe. Kadar je mogoče, se te informacije razčlenijo na ravni projekta. Pri tem se vedno zagotovi varovanje zaupnih in poslovno občutljivih informacij.

2. Komisija na svojem spletnem portalu objavi informacije o operacijah financiranja in naložb ter ključne elemente vseh sporazumov o jamstvu EFSD, vključno z informacijami o pravni identiteti upravičenih partnerjev, pričakovanih koristih za razvoj in pritožbenih postopkih v skladu s točko (g) člena 13(3), pri tem pa zagotovi varovanje zaupnih in poslovno občutljivih informacij.

3. Upravičeni partnerji v vseh informacijah, ki jih objavijo o operacijah financiranja in naložb, kritih z jamstvom EFSD v skladu s to uredbo, navedejo podporo Unije.

4. Delegacije Evropske unije v svoja obvestila za civilno družbo in širšo javnost vključijo informacije o finančnih priložnostih, ki jih ponuja EFSD.

Člen 19

Pritožbeni mehanizem in mehanizem odškodnine

Zaradi morebitnih pritožb tretjih strani v partnerskih državah, vključno s skupnostmi in posamezniki, ki bi bili oškodovani zaradi projektov, podprtih z jamstvom EFSD, Komisija in delegacije Evropske unije na svojih spletnih mestih objavijo neposredne sklice na pritožbene mehanizme zadevnih partnerjev, ki so sklenili sporazume s Komisijo. Komisija omogoči tudi neposredno prejemanje pritožb v zvezi s tem, kako upravičeni partnerji obravnavajo primere oškodovanja. Komisija te informacije upošteva pri odločitvi o prihodnjem sodelovanju s temi partnerji.

Člen 20

Revizija, ki jo opravi Računsko sodišče

1. Zunanjo revizijo dejavnosti, ki se izvajajo v skladu s to uredbo, opravi Računsko sodišče v skladu s členom 287 PDEU, zato se za te dejavnosti uporablja postopek razrešnice v skladu s členom 319 PDEU.

2. Za namene odstavka 1 tega člena ima Računsko sodišče na lastno zahtevo in v skladu s členom 287(3) PDEU dostop do vseh dokumentov in informacij, ki jih potrebuje za izvedbo svojih revizijskih nalog.

Člen 21

Ukrepi proti goljufijam

1. Komisija ali upravičeni partnerji nemudoma obvestijo OLAF ter mu zagotovijo potrebne informacije, če v kateri koli fazi priprave, izvedbe ali zaključka operacij financiranja in naložb, ki jih zajema ta uredba, utemeljeno sumijo, da je prišlo do goljufije, korupcije, pranja denarja ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki bi lahko škodila finančnim interesom Unije. Komisija ali upravičeni partnerji OLAF posredujejo vse potrebne informacije, da mu omogočijo, da opravi celovito in temeljito preiskavo.

2. OLAF lahko opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz uredb (EU, Euratom) št. 883/2013, (Euratom, ES) št. 2185/96 in (ES, Euratom) št. 2988/95, da se zaščitijo finančni interesi Unije in da ugotovi, ali je v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami, ki jih zajema ta uredba, prišlo do goljufije, korupcije, pranja denarja ali druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije. OLAF lahko pristojnim organom zadevnih držav članic posreduje vse informacije, ki jih je pridobil med preiskavami.

Kadar se nezakonite dejavnosti dokažejo, upravičeni partnerji poskušajo zagotoviti izterjavo v zvezi s svojimi operacijami financiranja in naložbenimi operacijami, ki jih zajema ta uredba in ki so povezane s temi dejavnostmi, ustreznim organom pa posredujejo vse informacije, potrebne za preiskavo in morebitni kazenski pregon.

Člen 22

Izključene dejavnosti in nekooperativne jurisdikcije

1. Upravičeni partnerji pri svojih operacijah financiranja in naložb spoštujejo ustrezno pravo Unije ter dogovorjene mednarodne standarde in standarde Unije, torej v okviru te uredbe ne podpirajo projektov, ki prispevajo k pranju denarja, financiranju terorizma, izogibanju plačilu davka, davčnim goljufijam in davčnim utajam.

Upravičeni partnerji prav tako ne začenjajo novih ali nadaljujejo obstoječih operacij s subjekti, registriranimi ali ustanovljenimi v jurisdikcijah, ki so na seznamu ustrezne politike Unije o nekooperativnih jurisdikcijah, ali so opredeljene kot tretje države z visokim tveganjem na podlagi člena 9(2) Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (13) ali pa v praksi ne spoštujejo davčnih standardov Unije oziroma mednarodno dogovorjenih davčnih standardov o preglednosti in izmenjavi informacij. Upravičeni partnerji lahko od tega načela odstopajo samo, če se projekt fizično izvaja v eni od teh jurisdikcij in če ni nobenega znamenja, da zadevna operacija sodi v katero od kategorij iz prvega pododstavka tega odstavka.

Upravičeni partnerji pri sklepanju sporazumov s finančnimi posredniki prenesejo zahteve iz tega člena v ustrezne sporazume in od finančnih posrednikov zahtevajo, da poročajo o njihovem spoštovanju.

2. Upravičeni partnerji pri svojih operacijah financiranja in naložb uporabljajo načela in standarde, določene v pravu Unije o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma, zlasti v Uredbi (EU) 2015/847 Evropskega parlamenta in Sveta (14) in Direktivi (EU) 2015/849. Upravičeni partnerji zagotovijo, da tako za neposredno financiranje kot za financiranje prek posrednikov na podlagi te uredbe velja obveznost razkritja informacij o dejanskem lastništvu v skladu z Direktivo (EU) 2015/849 ter objavijo podatke iz poročil po posameznih državah v skladu s členom 89(1) Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15).

POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 23

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 26. septembra 2017 Za Evropski parlament Predsednik A. TAJANI Za Svet Predsednik M. MAASIKAS

(1) Stališče Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 25. septembra 2017.

(2) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(3) Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

(4) Notranji sporazum med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 210, 6.8.2013, str. 1).

(5) Uredba (EU) št. 232/2014 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi evropskega instrumenta sosedstva (UL L 77, 15.3.2014, str. 27).

(6) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

(7) Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

(8) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

(9) Uredba (EU) št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o določitvi skupnih pravil in postopkov za izvajanje instrumentov Unije za financiranje zunanjega delovanja (UL L 77, 15.3.2014, str. 95).

(10) Uredba Sveta (EU) 2015/323 z dne 2. marca 2015 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (UL L 58, 3.3.2015, str. 17).

(11) Uredba (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za obdobje 2014–2020 (UL L 77, 15.3.2014, str. 44).

(12) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (UL L 145, 10.6.2009, str. 10).

(13) Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

(14) Uredba (EU) 2015/847 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o informacijah, ki spremljajo prenose sredstev, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1781/2006 (UL L 141, 5.6.2015, str. 1).

(15) Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).