UREDBA (EU) 2019/287 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. februarja 2019

o izvajanju dvostranskih zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov, ki omogočajo začasen preklic preferencialov v nekaterih trgovinskih sporazumih, sklenjenih med Evropsko unijo in tretjimi državami

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

Unija redno sklepa trgovinske sporazume s tretjimi državami, v katerih tem državam odobri preferencialno obravnavo. Taki trgovinski sporazumi lahko vključujejo dvostranske zaščitne klavzule in druge mehanizme za začasni preklic tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave, kot so stabilizacijski mehanizmi za nekatere občutljive izdelke. Zaradi posebnih značilnosti nekaterih izdelkov, za katere se uporabljajo trgovinski sporazumi, in zaradi ranljivega položaja najbolj oddaljenih regij Unije, kot je določeno v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), so morda potrebne ad hoc določbe.

To uredbo bi bilo treba uporabljati brez poseganja v kakršne koli posebne določbe iz trgovinskih sporazumov v zvezi z zaščitnimi ukrepi in drugimi mehanizmi za začasni preklic tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave, kadar take posebne določbe niso skladne s to uredbo. Vse takšne posebne določbe bi bilo treba navesti v Prilogi k tej uredbi. Komisiji se tako ne bi smelo preprečiti, da se v prihodnjih trgovinskih sporazumih s tretjimi državami pogaja o takšnih posebnih določbah.

Zaščitne ukrepe je treba upoštevati le, kadar se zadevni izdelek uvaža v Unijo v tako povečanem obsegu, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije, in pod takimi pogoji, da to povzroči ali grozi, da bo povzročilo, resno škodo za proizvajalce Unije podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov. Zaščitni ukrepi bi morali biti v eni od oblik iz ustreznega trgovinskega sporazuma.

Spremljanje in pregledovanje trgovinskih sporazumov, izvajanje preiskav in po potrebi uvedba zaščitnih ukrepov bi se morali izvajati kar najbolj pregledno.

Pozorno spremljanje morebitnih občutljivih izdelkov bi moralo olajšati pravočasne odločitve glede morebitnega začetka preiskav in poznejše uvedbe zaščitnih ukrepov. Zato bi morala Komisija redno spremljati uvoz vseh občutljivih izdelkov, in sicer od datuma začasne uporabe ustreznega trgovinskega sporazuma ali pa datuma začetka veljavnosti ustreznega trgovinskega sporazuma, če začasna uporaba ni predvidena. Spremljanje bi bilo treba razširiti na druge izdelke ali sektorje, če ustrezna industrija Unije Komisiji predloži ustrezno utemeljeno zahtevo.

Zaščitni ukrepi bi se morali uporabljati le v obsegu in v takšnem obdobju, ki sta potrebna za preprečitev resne škode in olajšanje prilagoditve. Določiti bi bilo treba najdaljše trajanje zaščitnih ukrepov ter posebne določbe glede podaljšanja in ponovnega pregleda takih ukrepov.

Komisija bi morala začeti posvetovanja z zadevnimi državami, na katere vplivajo zaščitni ukrepi, če to zahtevajo trgovinski sporazumi, katerih pogodbenice so.

Za spremembe Priloge k tej uredbi bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU glede dodajanja ali črtanja vnosov v zvezi s: trgovinskim sporazumom; kakršnimi koli posebnimi določbami iz trgovinskega sporazuma, ki se nanašajo na zaščitne ukrepe ali druge mehanizme za začasni preklic tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave, ki ni v skladu s to uredbo; kakršnimi koli izdelki, ki jih trgovinski sporazum določa kot občutljive; ali kakršnimi koli določbami o posebnih pravilih za druge mehanizme. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (2) . Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Izvajanje dvostranskih zaščitnih klavzul ali drugih mehanizmov in vzpostavitev preglednih meril za začasno opustitev tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave iz trgovinskih sporazumov zahteva enotne pogoje za sprejetje začasnih in dokončnih zaščitnih ukrepov, uvedbo ukrepov predhodnega nadzora, zaključek preiskave brez ukrepov ter začasno opustitev tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave.

Za sprejetje ukrepov predhodnega nadzora in začasnih zaščitnih ukrepov bi bilo treba glede na učinke teh ukrepov in njihovo zaporedno logiko v zvezi s sprejetjem dokončnih zaščitnih ukrepov uporabiti svetovalni postopek. Za uvedbo dokončnih zaščitnih ukrepov in za ponovni pregled takih ukrepov bi bilo treba uporabiti postopek pregleda.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

2. Člen 194 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) se še naprej uporablja za uporabo zaščitnih ukrepov za začasni preklic tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave iz trgovinskih sporazumov, sklenjenih med Unijo in tretjimi državami, ki niso navedeni v Prilogi k tej uredbi.

1. Ta uredba vsebuje določbe za izvajanje dvostranskih zaščitnih klavzul in drugih mehanizmov za začasni preklic tarifnih preferencialov ali druge preferencialne obravnave iz trgovinskih sporazumov, sklenjenih med Unijo in eno ali več tretjimi državami ter navedenih v Prilogi k tej uredbi.

„industrija Unije“ pomeni celoto proizvajalcev Unije, ki proizvajajo podoben ali neposredno konkurenčen izdelek in delujejo na ozemlju Unije, ali proizvajalce Unije, katerih skupna proizvodnja podobnega ali neposredno konkurenčnega izdelka predstavlja večji delež celotne proizvodnje tega izdelka v Uniji; kadar je podoben ali neposredno konkurenčen izdelek zgolj eden od več izdelkov, ki jih proizvajajo proizvajalci Unije, se industrija Unije opredeli glede na specifične operacije, ki so del proizvodnje podobnega ali neposredno konkurenčnega izdelka;

3. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o spremljanju glede statistike o uvozu občutljivih izdelkov in kakršnih koli izdelkih ali sektorjih, na katere je bilo spremljanje razširjeno.

obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani predstavijo svoja stališča v pisni obliki in Komisiji predložijo informacije, če naj bi se taka stališča in informacije upoštevale med preiskavo;

2. Zahteve za začetek preiskave lahko skupaj predložijo tudi industrija Unije ali katera koli fizična ali pravna oseba, ki deluje v imenu industrije Unije, ali katero koli združenje brez pravne osebnosti, ki deluje v imenu industrije Unije, in sindikati. Poleg tega lahko sindikati podprejo zahteve za začetek preiskave. To ne vpliva na pravico industrije Unije, da zahtevo umakne.

Člen 6

Izvajanje preiskav

1. Komisija začne preiskavo po objavi obvestila o začetku v skladu s členom 5(7) in (8).

2. Komisija lahko od držav članic zahteva, da podajo informacije, države članice pa storijo vse potrebno, da ugodijo vsakršni tovrstni zahtevi. Če so zahtevane informacije v splošnem interesu in niso zaupne v smislu člena 12, se dodajo dokumentaciji, ki ni zaupna, kakor je določeno v odstavku 8 tega člena.

3. Kadar je to mogoče, se preiskava konča v šestih mesecih od datuma, ko je obvestilo o začetku objavljeno v Uradnem listu Evropske unije. Ta rok se lahko podaljša za dodatno obdobje treh mesecev v izjemnih okoliščinah, kot so udeleženost nenavadno visokega števila zainteresiranih strani ali zapletene tržne razmere. Komisija vse zainteresirane strani uradno obvesti o vsakršnem tovrstnem podaljšanju in pojasni razloge zanj.

4. Komisija pridobi vse informacije, ki so po njenem mnenju potrebne za ugotovitev pogojev iz člena 3(1), in jih po potrebi preveri.

5. Komisija oceni vse ustrezne objektivne in merljive dejavnike, ki vplivajo na položaj industrije Unije, zlasti stopnjo in obseg povečanja uvoza zadevnega izdelka v absolutnem in relativnem smislu, delež domačega trga, ki ga je prevzel povečan uvoz, ter spremembe v zvezi z industrijo Unije glede stopnje prodaje, proizvodnje, produktivnosti, izkoriščenosti zmogljivosti, dobička in izgube ter zaposlenosti. Ta seznam ni izčrpen in Komisija lahko pri ugotavljanju obstoja resne škode ali tveganja za nastanek resne škode upošteva tudi druge ustrezne dejavnike, kot so zaloge, cene, donos na vloženi kapital, denarni tok, raven tržnih deležev in drugi dejavniki, ki povzročajo ali so morda povzročili resno škodo ali grozijo, da bodo povzročili resno škodo za industrijo Unije.

6. Zainteresirane strani, ki so predložile informacije v skladu s točko (b) člena 5(8), in predstavniki zadevne države lahko na pisno zahtevo pregledajo vse informacije, ki jih je pridobila Komisija v zvezi s preiskavo, razen internih dokumentov, ki so jih pripravili organi Unije ali organi držav članic, pod pogojem, da so te informacije relevantne za predstavitev njihovega primera, niso zaupne v smislu člena 12 in jih Komisija uporablja v preiskavi. Zainteresirane strani lahko tudi sporočijo svoja stališča o teh informacijah. Komisija ta stališča upošteva, kadar obstaja dovolj dokazov prima facie v njihovo podporo.

7. Komisija zagotovi, da so vsi podatki in statistika, ki se uporabljajo pri preiskavi, reprezentativni, razpoložljivi, izčrpni, pregledni in preverljivi.

8. Takoj ko se vzpostavi potrebni tehnični okvir, Komisija zagotovi z geslom zaščiten spletni dostop do nezaupne dokumentacije (v nadaljnjem besedilu: spletna platforma), ki ga upravlja in prek katerega se posredujejo vse relevantne informacije, ki niso zaupne v smislu člena 12. Zainteresiranim stranem, državam članicam in Evropskemu parlamentu se zagotovi dostop do spletne platforme.

9. Komisija zainteresirane strani zasliši, zlasti kadar so vložile pisni zahtevek v obdobju, določenem v obvestilu o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije, iz katerega je razvidno, da bo izid preiskave verjetno vplival nanje in da obstajajo posebni razlogi za njihovo ustno zaslišanje. Komisija zainteresirane strani zasliši tudi večkrat, če obstajajo posebni razlogi za to.

10. Komisija omogoča lažji dostop do preiskave za raznolike in razdrobljene industrijske sektorje, ki jih sestavljajo predvsem mala in srednja podjetja (MSP), s pomočjo temu namenjene službe za podporo MSP, na primer z ozaveščanjem, zagotavljanjem splošnih informacij in pojasnil o postopkih ter o tem, kako se predloži zahteva, s pripravo standardnih vprašalnikov v vseh uradnih jezikih Unije in z odgovarjanjem na splošna vprašanja, ki ne zadevajo posameznega primera. Služba za podporo MSP da na voljo standardne obrazce za predložitev statistike za običajne namene in vprašalnike.

11. Kadar informacije niso podane v rokih, ki jih določi Komisija, ali kadar je preiskava znatno ovirana, lahko Komisija sprejme sklep na podlagi razpoložljivih dejstev. Kadar Komisija ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran ali tretja stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, teh informacij ne upošteva in lahko uporabi razpoložljiva dejstva.

12. Komisija ima vzpostavljen urad pooblaščenca za zaslišanje, katerega pristojnosti in odgovornosti se določijo v mandatu, ki ga sprejme Komisija, in ki zagotavlja dejansko izvajanje procesnih pravic zainteresiranih strani.