IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/696

z dne 29. aprila 2022

o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Irska na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 2596)

(Besedilo v angleškem in irskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (1) in zlasti odstavka 2, tretji pododstavek, Priloge III k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Direktiva 91/676/EGS določa pravila za varstvo voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov.

(2) Odstavek 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS določa, da morajo države članice, ki nameravajo vnesti več kot 170 kg dušika iz živinskega gnojila na hektar (ha), določiti količine, da ne bi posegale v doseganje ciljev iz člena 1 navedene direktive. Te količine je treba utemeljiti na podlagi objektivnih meril.

(3) Komisija je 22. oktobra 2007 sprejela Odločbo 2007/697/ES (2) o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Irska na podlagi Direktive 91/676/EGS, da se pod določenimi pogoji dopusti vnos 250 kg dušika iz živinskega gnojila na hektar letno na kmetijah z vsaj 80 % travinja, v okviru irskega akcijskega programa, kot ga izvaja Irska v skladu z European Communities (Good Agricultural Practices for Protection of waters) Regulations iz leta 2006 (3).

(4) Komisija je 24. februarja 2011 sprejela Sklep 2011/127/EU (4) o spremembi Odločbe 2007/697/ES in podaljšanju odstopanja do 31. decembra 2013, v povezavi z irskim akcijskim programom, kot ga izvaja Irska v skladu zEuropean Communities (Good Agricultural Practices for Protection of waters) Regulations iz leta 2010 (5).

(5) Komisija je 27. februarja 2014 sprejela Izvedbeni sklep 2014/112/EU (6) o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Irska na podlagi Direktive 91/676/EGS, da se pod določenimi pogoji dopusti vnos 250 kg dušika iz živinskega gnojila na hektar letno na kmetijah z vsaj 80 % travinja, v okviru irskega akcijskega programa, kot ga izvaja Irska v skladu z European Communities (Good Agricultural Practices for Protection of waters) Regulations iz leta 2014 (7).

(6) Komisija je 8. februarja 2018 sprejela Izvedbeni sklep (EU) 2018/209 (8) o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Irska na podlagi Direktive 91/676/EGS, da se pod določenimi pogoji dopusti vnos 250 kg dušika iz živinskega gnojila na hektar letno na kmetijah z vsaj 80 % travinja, v okviru irskega akcijskega programa, kot ga izvaja Irska v skladu z European Union (Good Agricultural Practices for Protection of waters) Regulations iz leta 2017 (9). Izvedbeni sklep (EU) 2018/209 je prenehal veljati 31. decembra 2021.

(7) Odstopanje, odobreno z Izvedbenim sklepom (EU) 2018/209, je v letu 2020 zadevalo 6 016 kmetij, kar ustreza približno 4,9 % skupnega števila gospodarstev s pašnimi živalmi, 15,9 % skupnega števila glav živine in 9,6 % celotne neto kmetijske površine na Irskem.

(8) Irska je 14. oktobra 2021 Komisiji predložila zahtevek za podaljšanje odstopanja na podlagi odstavka 2, tretji pododstavek, Priloge III k Direktivi 91/676/EGS.

(9) V skladu z uredbami European Union (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) iz leta 2022 (10) je Irska sprejela nov akcijski program z dodatnimi in okrepljenimi ukrepi za izpolnitev ciljev Direktive 91/676/EGS.

(10) Irska v skladu s členom 5(2) Direktive 91/676/EGS uporablja akcijski program na vsem svojem ozemlju.

(11) Podatki, ki jih je Irska predložila v okviru obveznosti poročanja iz člena 10 Direktive 91/676/EGS, kažejo, da so vode v obdobju 2016–2019 na splošno dosegale dobro kakovost. V zvezi s tem je bila na 98,5 % vseh postaj za spremljanje podzemne vode na Irskem povprečna koncentracija nitratov pod 50 mg/l, na 81,5 % teh postaj za spremljanje pa je bila povprečna koncentracija nitratov pod 25 mg/l. Na vseh postajah za spremljanje površinske vode na Irskem je bila povprečna koncentracija nitratov pod 50 mg/l, na 99,2 % teh postaj za spremljanje pa je bila povprečna koncentracija nitratov pod 25 mg/l. Poleg tega je 14 % postaj za spremljanje površinske vode poročalo o evtrofikaciji, 10 % pa je poročalo o tveganju za evtrofikacijo. Kar zadeva trende, je 37,5 % postaj za spremljanje podzemne vode poročalo o povečanju koncentracij nitratov, 45,5 % jih je poročalo o stabilnih trendih, 17 % pa o trendih zmanjševanja. Kar zadeva površinske vode, je 11,1 % postaj za spremljanje poročalo o povečanju koncentracij nitratov, 86,2 % jih je poročalo o stabilnih trendih, 2,8 % pa o trendih zmanjševanja.

(12) Število glav živine na Irskem se je v zadnjih letih povečalo. Število govedi, prašičev in ovac se je od obdobja 2012–2015 do obdobja 2016–2019 povečalo za 4,78 %, 2,81 % oziroma 0,54 %, s čimer se je nadaljeval trend povečevanja iz prejšnjih obdobij poročanja. Povprečen nanos dušika iz živinskega gnojila je v obdobju 2016–2018 znašal 117 kg dušika na hektar v primerjavi s 104 kg dušika na hektar v obdobju 2012–2015. Povprečen nanos fosforja je v obdobju 2016–2018 znašal 14 kg fosforja na hektar v primerjavi s 15 kg fosforja na hektar v obdobju 2012–2015. Povprečen vnos kemičnega dušikovega gnojila se je v obdobju 2016–2019 v primerjavi z obdobjem 2012–2015 povečal za 13 %. Povprečen vnos kemičnega fosforjevega gnojila se je v obdobju 2016–2019 v primerjavi z obdobjem 2012–2015 povečal za 24 %. Povprečen presežek fosforja je v obdobju 2016–2018 znašal 23,1 kg fosforja na hektar v primerjavi z 20 kg fosforja na hektar v obdobju 2012–2015. Povprečen presežek dušika je v obdobju 2016–2018 znašal 62,3 kg dušika na hektar v primerjavi s 44,8 kg dušika na hektar v obdobju 2012–2015.

(13) Na Irskem je 92 % kmetijskih zemljišč namenjenih travinju. Na splošno se 67 % površin obdeluje ekstenzivno, kar pomeni manjšo gostoto živali in manjši vnos gnojil, 33 % površin se obdeluje v okviru kmetijsko-okoljskih programov in le 14 % površin se obdeluje intenzivno. Pridelava poljščin predstavlja 6,6 % uporabe. Povprečna uporaba kemičnih gnojil na travinju je 78,3 kg dušika na hektar in 8,6 kg fosforja na hektar.

(14) Za irsko podnebje sta značilna enakomerno razporejena količina padavin čez leto in relativno majhen letni razpon temperatur, kar spodbuja dolgo rastno sezono trave, od 330 dni na leto na jugozahodu do okoli 250 dni na leto na severovzhodu (11).

(15) Spremne informacije, ki jih je predložila Irska, kažejo, da je predlagana količina 250 kg dušika na hektar letno na kmetijah z vsaj 80 % travinja upravičena glede na objektivna merila, kot so dolga rastna doba in veliki pridelki trave, ki sprejme veliko dušika.

(16) Po preučitvi zahtevka Irske v skladu z odstavkom 2, tretji pododstavek, Priloge III k Direktivi 91/676/EGS in ob upoštevanju irskega akcijskega programa ter glede na izkušnje, pridobljene z odstopanjem iz Odločbe 2007/697/ES ter izvedbenih sklepov 2014/112/EU in (EU) 2018/209, Komisija meni, da količina živinskega gnojila, ki ga predlaga Irska, tj. 250 kg dušika na hektar letno, ne bo posegala v doseganje ciljev iz Direktive 91/676/EGS, če bodo izpolnjeni nekateri strogi pogoji, ki bi morali veljati za kmete, za katere je izdano dovoljenje.

(17) Glede na podatke iz uvodnih izjav 11 do 13 bi bilo treba pogoje iz tega sklepa okrepiti v primerjavi s pogoji iz Izvedbenega sklepa (EU) 2018/209. Vzpostavljeni pogoji ter sistemi spremljanja in nadzora bi morali zadostovati za zagotovitev, da je to odstopanje skladno s pravno zavezujočimi cilji okvirne direktive o vodah (12), vse večjimi ambicijami uredbe o porazdelitvi prizadevanj (13) in želenimi cilji evropskega zelenega dogovora v zvezi z onesnaževanjem s hranili.

(18) Sprejeti bi bilo treba dodatne ukrepe v zvezi z vnosom živinskega gnojila in drugih gnojil. Ti ukrepi bi morali prispevati k izboljšanju upravljanja hranil z optimizacijo gnojenja in omejeno uporabo gnojil. Ukrepi, navedeni v tem sklepu, bi morali dopolnjevati ukrepe, ki se že izvajajo na podlagi kodeksa dobrih kmetijskih praks.

(19) Letni upravni nadzor in poljske preglede bi bilo treba povečati na 10 % kmetij, ki jim je bilo izdano dovoljenje. Poljski pregledi bi morali temeljiti na zanesljivi metodologiji, vključno z oceno tveganja, naključnim nadzorom in rezultatih nadzora iz prejšnjih let. Nacionalni organi bi morali proučiti program kmetijskih pregledov, ki jih izvajajo lokalni organi, in sredstva, potrebna za izvajanje pregledov. Uporabiti bi bilo treba odvračilne sankcije (vključno z ekonomskimi). Pritožbe ali poročila državljanov, nevladnih organizacij ali žvižgačev o neskladnosti bi bilo treba obravnavati.

(20) Irski organi bi morali leta 2023 izvesti dvoletni pregled kakovosti vode, vključno s koncentracijo nitratov in trofičnim stanjem. Na območjih, kjer podatki o spremljanju razkrivajo trende poslabšanja ali stanje onesnaženosti ali nevarnosti onesnaženja v zvezi s koncentracijami nitratov ali evtrofikacijo, bi bilo treba od leta 2024 največjo količino živinskega gnojila, ki se lahko vnese, zmanjšati na 220 kg dušika na hektar.

(21) Zahteve za spremljanje koncentracije nitratov in trofičnega stanja v skladu z Direktivo 91/676/EGS se še naprej uporabljajo. Dvoletni pregled bi moral temeljiti na podatkih tega spremljanja. Na področjih, za katera velja odstopanje, bo potrebno dodatno spremljanje in letno poročanje.

(22) Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14) določa splošna pravila za vzpostavitev infrastrukture za prostorske informacije v Uniji za namene okoljskih politik Unije ter politik ali dejavnosti, ki lahko vplivajo na okolje. Prostorske informacije, zbrane na podlagi tega sklepa, bi morale biti, kjer je primerno, skladne z določbami navedene direktive. Da bi zmanjšala upravno breme in izboljšala skladnost podatkov, bi morala Irska pri zbiranju potrebnih podatkov v skladu s tem sklepom uporabiti informacije, pridobljene v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, vzpostavljenega na podlagi naslova V, poglavje II, Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15).

(23) Odstopanje iz tega sklepa ne posega v obveznosti Irske glede uporabe Direktive Sveta 92/43/EGS (16), vključno s sodbo Sodišča Evropske unije v zadevi C-293/17 Coöperatie Mobilisation for the Environment in Vereniging Leefmilieu (17), zlasti glede razlage člena 6(3) navedene direktive.

(24) Pogoji iz členov 6 do 9 tega sklepa so obvezni pogoji za vse travniške kmetije, ki jim je bilo izdano dovoljenje na podlagi odstopanja. Ti pogoji se zato štejejo za obvezne standarde in zahteve, določene v nacionalnem pravu za te subjekte v smislu členov 12 in 13 Uredbe (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta (18).

(25) Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za nitrate, ki je bil ustanovljen v skladu s členom 9 Direktive 91/676/EGS –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1 Odstopanje Odstopanje, ki ga je zahtevala Irska z dopisom z dne 14. oktobra 2021 za vnos na zemljišča večje količine dušika iz živinskega gnojila od tiste, ki jo določa odstavek 2, drugi pododstavek, prvi stavek, Priloge III k Direktivi 91/676/EGS, namreč 170 kg dušika, se odobri ob upoštevanju pogojev iz členov 4 do 12 tega sklepa.

Člen 2 Opredelitev pojmov V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a) „trava“ pomeni trajno travinje ali začasen pašnik, ki leži manj kot štiri leta; (b) „travniška kmetija“ pomeni kmetijsko gospodarstvo, na katerem 80 % ali več kmetijske površine, ki je na voljo za gnojenje z živinskim gnojilom, pokriva trava; (c) „pašna živina“ pomeni govedo (razen telet, rejenih za meso), ovce, jelenjad, koze in konje; (d) „parcela“ pomeni posamezno polje ali skupino polj, ki so enotna glede posevkov, tipa tal in praks gnojenja; (e) „načrt gnojenja“ pomeni predhoden izračun v zvezi z načrtovano uporabo in razpoložljivostjo hranil; (f) „bilanca gnojenja“ pomeni bilanco hranil na podlagi dejanske uporabe in vnosa hranil; (g) „skupno zemljišče“ pomeni parcelo, ki je v lasti dveh ali več oseb skupaj ali v določenih deležih in je bila prvotno kupljena od irske komisije za zemljišča (Irish Land Commission) v skladu z zakoni o nakupu zemljišč (Land Purchase Acts), vključno z zemljiščem, na katerem imata dve ali več oseb pravico do paše ali pravico do šote.

Člen 3 Področje uporabe Odstopanje, odobreno v skladu s členom 1, se uporablja za travniške kmetije, ki jim je bilo izdano dovoljenje v skladu s členom 5 (v nadaljnjem besedilu: dovoljenje).

Člen 4 Letni zahtevek in obveznosti 1. Kmetje na travniških kmetijah, ki želijo izkoristiti odstopanje, pri pristojnih organih vsako leto vložijo zahtevek za dovoljenje za vnos živinskega gnojila, ki vsebuje do 250 kg dušika na hektar na leto. Dovoljenje vsebuje izjavo, da se za kmeta na travniški kmetiji izvaja ves nadzor iz člena 11. 2. V zahtevku iz odstavka 1 se vložnik pisno obveže, da bo izpolnjeval pogoje iz členov 6 do 9.

Člen 5 Izdaja dovoljenja Dovoljenja za vnos količine živinskega gnojila na travniških kmetijah, ki vsebuje do 250 kg dušika na hektar letno, se izdajo pod pogoji iz členov 6 do 9.

Člen 6 Pogoji glede uporabe živinskega gnojila in drugih gnojil 1. Količina živinskega gnojila pašne živine, ki se letno vnese v tla na travniških kmetijah, vključno z živalskimi iztrebki, ne presega količine gnojila, ki vsebuje 250 kg dušika na hektar letno, pod pogoji iz odstavkov 2 do 6 tega člena. Od leta 2024 na podlagi dvoletnega pregleda ta največja količina ne presega 220 kg dušika na hektar letno na območjih iz člena 12. 2. Skupni vnos dušika ne presega predvidljivih potreb po hranilih vsakega posevka niti največje stopnje gnojenja za travniške kmetije, določene v akcijskem programu za nitrate, in upošteva vnos iz tal. Skupni vnos dušika se razlikuje glede na gostoto živine in produktivnost travinja. 3. Vsaka travniška kmetija pripravi in vodi načrt gnojenja, v katerem sta opisana kolobarjenje na kmetijskem zemljišču ter načrtovani vnos živinskega gnojila in drugih gnojil. Na travniški kmetiji je na voljo pred 1. marcem vsakega koledarskega leta. Navedeni načrt vključuje najmanj naslednje: (a) načrt za kolobarjenje, ki opredeljuje naslednje: (i) površino parcel s travo; (ii) površino parcel z drugimi posevki; (iii) skico zemljevida, ki prikazuje lokacijo posameznih parcel; (b) število glav živine na travniški kmetiji; (c) opis sistema namestitve in sistema za skladiščenje gnojila, vključno z velikostjo prostora, ki je na razpolago za skladiščenje gnoja; (d) izračun proizvedenega dušika in fosforja iz gnojila na travniški kmetiji; (e) količino, vrsto in lastnosti gnojila, dostavljenega zunaj travniške kmetije ali na travniško kmetijo; (f) predvidene potrebe posevka po dušiku in fosforju na posameznih parcelah; (g) rezultate analize tal glede stanja dušika in fosforja v tleh, če so na voljo; (h) lastnosti gnojila, ki se bo uporabilo; (i) izračun vnosa dušika in fosforja z gnojilom na posameznih parcelah; (j) izračun vnosa dušika in fosforja s kemičnimi in drugimi gnojili na posameznih parcelah. Načrt gnojenja se spremeni najpozneje sedem dni po vsaki spremembi kmetijske prakse na travniški kmetiji. Za vsako travniško kmetijo se pripravi in vodi bilanca gnojenja, vključno z informacijami o upravljanju vnosov dušika in fosforja ter upravljanju talne vode. Pristojnemu organu se za vsako koledarsko leto predloži do 31. marca naslednjega koledarskega leta. Sprejme se program apnenja, ki temelji na načrtu upravljanja hranil in je povezan z rezultati analize tal. 4. Živinskega gnojila se ne sme nanašati jeseni pred začetkom setve trave. 5. Vsaj 50 % gnojevke, pridobljene na travniški kmetiji, se uporabi do 15. junija. Za vsako uporabo gnojevke se uporabi oprema za razprševanje gnojevke z nizkimi emisijami. 6. Dovoljena stopnja gostote živine na skupnih površinah ne presega 50 kg dušika na hektar. Kemična gnojila niso dovoljena na skupnih površinah.

Člen 7 Pogoji glede vzorčenja in analiz tal 1. Za vsako travniško kmetijo se izvaja redna analiza dušika in fosforja v tleh. 2. Vzorčenje in analiza se izvajata najmanj enkrat na štiri leta za vsako vrsto površine s podobnimi značilnostmi, ob upoštevanju kolobarjenja in značilnosti tal. 3. Izvede se vsaj ena analiza na pet hektarjev travinja. 4. Rezultati analize dušika in fosforja v tleh so dostopni za pregled na travniški kmetiji.

Člen 8 Pogoji glede upravljanja zemljišč 1. Kmetje, ki želijo orati travišča, to storijo med 1. marcem in 31. majem. 2. Oranju trave na vseh vrstah tal sledijo posevki z visoko potrebo po dušiku takoj, najpozneje pa tri tedne po oranju trave. 3. Kolobarjenje ne vključuje stročnic ali drugih rastlin, ki vežejo atmosferski dušik. Vendar pa to ne velja za deteljo v travinju z manj kot 50 % detelje ali za druge stročnice, podsejane s travo. 4. Vsa nova ponovno posajena trava na travniški kmetiji vsebuje vsaj 1,5 kg golega semena detelje na hektar ali vsaj 2,5 kg peletirane detelje na hektar. 5. Parcele so opremljene z ograjami, ki zagotavljajo razdaljo najmanj 1,5 metra med živino in vodotoki, točke za pitje pa so nameščene na razdalji najmanj 20 metrov od vodotoka.

Člen 9 Pogoji za krmljenje živine Vsako leto med 15. aprilom in 30. septembrom se dovoli največ 15 % surovih beljakovin v koncentrirani krmi za pašno živino.

Člen 10 Spremljanje 1. Pristojni organi zagotovijo, da se vsako leto pripravijo zemljevidi, ki prikazujejo: (a) delež travniških kmetij, za katere je izdano dovoljenje, v vsaki grofiji; (b) delež živine, za katero je izdano dovoljenje, v vsaki grofiji; (c) delež kmetijskih površin, za katere je izdano dovoljenje, v vsaki grofiji; (d) lokalno rabo tal. 2. Pristojni organi spremljajo kakovost vode na območju korenin, površinske vode in podzemne vode. Komisiji tudi zagotovijo podatke o dušiku in fosforju na območju korenin ter o koncentraciji nitratov v površinski in podzemni vodi, tako pod pogoji odstopanja kot tudi pod pogoji brez odstopanja. 3. Spremljanje se izvede na kmetijskih gospodarstvih in na kmetijskih območjih spremljanja. Kraji spremljanja so reprezentativni za glavne tipe tal in stopnje intenzivnosti, prevladujoče prakse gnojenja in glavne posevke. 4. Pristojni organi poostreno spremljajo kakovost vode na kmetijskih območjih, ki se nahajajo v bližini najbolj občutljivih vodnih teles. 5. Pristojni organi izvajajo preglede lokalne rabe zemljišč, kolobarjenja in kmetijskih praks za travniške kmetije, za katere je izdano dovoljenje. 6. Informacije in podatki, zbrani z analizo hranil iz člena 7(1), (2) in (3), se uporabijo za modelno zasnovane izračune obsega izgub nitratov in fosforja na travniških kmetijah, za katere je izdano dovoljenje.

Člen 11 Nadzor 1. Pristojni organi izvajajo upravni nadzor nad vsemi zahtevki za dovoljenje, da ocenijo skladnost s pogoji, določenimi v členih 6 do 9. Če nadzor pokaže, da navedeni pogoji niso izpolnjeni, se zahtevek zavrne, vložnika pa obvesti o razlogih za zavrnitev. Pristojni organi vsako leto izvajajo upravni nadzor nad vsaj 10 % travniških kmetij, za katere je izdano dovoljenje, v zvezi z rabo zemljišč, številom in vrsto glav živine ter proizvodnjo in izvozim gnojila. 2. Pristojni organi vzpostavijo program poljskih pregledov travniških kmetij, za katere je izdano dovoljenje, na podlagi tveganja in z ustrezno pogostostjo ob upoštevanju rezultatov nadzora iz prejšnjih let in rezultatov splošnega naključnega nadzora upoštevanja zakonodaje, s katero se prenaša Direktiva 91/676/EGS, in kakršnih koli informacij, ki bi kazale na neskladnost s pogoji iz členov 6 do 9. Poljski pregledi se vsako leto izvedejo na vsaj 10 % travniških kmetij, za katere je izdano dovoljenje, da se oceni skladnost s pogoji iz členov 6 do 9. 3. Kadar se ugotovi, da v katerem koli letu travniška kmetija, vključena v dovoljenje, ne izpolnjuje pogojev iz členov 6 do 9, se imetnika dovoljenja kaznuje v skladu z nacionalnimi predpisi, naslednje leto pa ni upravičen do dovoljenja. 4. Pristojnim organom se podelijo potrebna pooblastila in sredstva za preverjanje skladnosti s pogoji za dovoljenje, izdano na podlagi tega sklepa, da se preveri skladnost s pogoji iz členov 6 do 9 pred izdajo dovoljenja v skladu s tem sklepom in po njej.

Člen 12 Dvoletni pregled 1. Pristojni organi do 30. junija 2023 skupaj s poročilom iz člena 13, ki ustreza letu 2022, predložijo prilogo, ki vsebuje rezultate spremljanja koncentracije nitratov v podzemnih in površinskih vodah ter trofičnega stanja teles površinske vode na podlagi mreže za spremljanje in zahtev iz direktive o nitratih (91/676/EGS) ter vključuje vsaj zemljevide, ki prikazujejo območja, s katerih se voda steka v vode, kjer podatki o spremljanju kažejo: (a) povprečne vrednosti koncentracije nitratov nad 50 mg/l ali naraščajoče trende koncentracije nitratov v primerjavi z letom 2021; (b) „evtrofno“ stanje ali stanje „lahko postane evtrofno“ s stabilnim trendom ali trendom poslabšanja v primerjavi z letom 2021. Za vode, opredeljene v točki (a) ali (b) prvega pododstavka, se šteje, da so onesnažene, v nevarnosti, da so onesnažene, ali da kažejo trende poslabšanja. Podatki za oceno povprečnih vrednosti zajemajo obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2022. Za oceno trendov se primerjajo podatki iz let 2021 in 2022. 2. Za pripravo priloge iz odstavka 1 tega člena se uporabljeni podatki pridobijo iz mreže za spremljanje, vzpostavljene v skladu z Direktivo 91/676/EGS. 3. Od 1. januarja 2024 se na območjih, s katerih se voda steka v onesnažene vode ali vode v nevarnosti, da so onesnažene, ali vode s trendom poslabšanja, uporabljajo dodatni ukrepi v okviru akcijskega programa za nitrate. Za kmetije, ki jim je bilo izdano dovoljenje v skladu s tem sklepom in se nahajajo na takih območjih, količina gnojila, ki se lahko vnese na zemljišče, ne presega 220 kg dušika na hektar letno. 4. Pristojni organi Komisijo do 30. septembra 2023 obvestijo o rezultatih tega dveletnega pregleda, zlasti o površinah in kmetijah z dovoljenjem, kjer je največja količina gnojila, ki se vnese, 220 kg dušika na hektar letno, ter o dodatnih ukrepih, ki jih je treba uporabiti v okviru akcijskega programa za nitrate.

Člen 13 Poročanje Pristojni organi vsako leto do 30. junija Komisiji predložijo poročilo, ki vključuje naslednje informacije: (a) zemljevide, ki za vsako grofijo prikazujejo delež travniških kmetij, živine in kmetijskih zemljišč, za katere je izdano dovoljenje, kot tudi zemljevide, ki prikazujejo lokalno rabo zemljišč, iz člena 10(1); (b) rezultate spremljanja kakovosti podzemne in površinske vode, kar zadeva koncentracijo nitratov in fosforja, vključno z informacijami o trendih kakovosti vode, tako pod pogoji odstopanja kot tudi pod pogoji brez odstopanja, ter učinek odstopanja, odobrenega s tem sklepom, na kakovost vode, iz člena 10(2); (c) rezultate spremljanja tal, kar zadeva koncentracijo dušika in fosforja v talni vodi ter mineralni dušik v profilu tal, tako pod pogoji odstopanja kot tudi pod pogoji brez odstopanja, iz člena 10(2); (d) povzetek in oceno podatkov, pridobljenih pri poostrenem spremljanju kakovosti vode, iz člena 10(4); (e) rezultate pregledov lokalne rabe zemljišč, kolobarjenja in kmetijskih praks iz člena 10(5); (f) rezultate modelno zasnovanih izračunov obsega izgub nitratov in fosforja iz člena 10(6); (g) oceno rezultatov upravnega nadzora in poljskih pregledov iz člena 11(1) in (2); (h) podatke o spreminjanju števila glav živine in proizvodnji gnojila za vsako kategorijo živine in na travniških kmetijah, ki jim je bilo izdano dovoljenje; (i) primerjalno analizo nadzora travniških kmetij, za katere je izdano dovoljenje, in travniških kmetij, za katere ni izdano dovoljenje, vključno s podatki o naslednjem: — poljskih pregledih, — upravnih pregledih, — kmetijskih inšpekcijskih pregledih v okviru dogovorov o navzkrižni skladnosti, — statističnih podatkih o neskladnosti. Prostorske informacije, vsebovane v poročilu, so skladne, kjer je primerno, z Direktivo 2007/2/ES. Irska pri zbiranju potrebnih podatkov uporablja, kadar je to ustrezno, informacije, pridobljene v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, vzpostavljenega v skladu s členom 67(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013.

Člen 14 Uporaba Ta sklep se uporablja v okviru irskega akcijskega programa, kot se izvaja z zakonskim instrumentom Statutory Instrument No 113 iz leta 2022, v skladu z European Union (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations iz leta 2022. Ta sklep se uporablja do 31. decembra 2025.

Člen 15 Naslovnik Ta sklep je naslovljen na Irsko.

V Bruslju, 29. aprila 2022 Za Komisijo Virginijus SINKEVIČIUS član Komisije

(1) UL L 375, 31.12.1991, str. 1.

(2) Odločba Komisije 2007/697/ES z dne 22. oktobra 2007 o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Irska na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 284, 30.10.2007, str. 27).

(3) Statutory Instrument No. 378 of 2006.

(4) Sklep Komisije 2011/127/EU z dne 24. februarja 2011 o spremembi Odločbe 2007/697/ES o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Irska na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 51, 25.2.2011, str. 19).

(5) Statutory Instrument No. 610 of 2010.

(6) Izvedbeni sklep Komisije 2014/112/EU z dne 27. februarja 2014 o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Irska na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 61, 1.3.2014, str. 7).

(7) Statutory Instrument No. 31 of 2014.

(8) Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/209 z dne 8. februarja 2018 o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Irska na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 39, 13.2.2018, str. 5).

(9) Statutory Instrument No. 605 of 2017.

(10) Statutory Instrument No. 113 of 2022.

(11) Teagasc – the Agriculture and Food Development Authority (organ za razvoj kmetijstva in živilstva), Irska.

(12) Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

(13) Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).

(14) Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

(15) Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

(16) Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

(17) Zadeva C-293/17 Coöperatie Mobilisation for the Environment in Vereniging Leefmilieu (ECLI:EU:C:2018:882).

(18) Uredba (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 (UL L 435, 6.12.2021, str. 1).