ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(28)

Za podporo izvajanju evropskega jamstva za otroke in nadaljnjih podpornih ukrepov so na voljo sredstva Unije. V okviru Evropskega socialnega sklada plus bodo vse države članice namenile ustrezen znesek za boj proti revščini ali socialni izključenosti otrok. V državah članicah, v katerih je stopnja otrok, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, nad povprečjem Unije, bo moral zadevni znesek znašati vsaj 5 % njihovih nacionalnih dodelitev iz Evropskega socialnega sklada plus. V skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti bosta Evropski sklad za regionalni razvoj in program InvestEU prav tako podpirala naložbe v omogočitveno infrastrukturo, kot so socialna stanovanja ter ustanove za vzgojo in varstvo predšolskih otrok, ter opremo in dostop do kakovostnih in splošnih storitev. Mehanizem za okrevanje in odpornost v okviru načrta okrevanja za Evropo in instrumenta „Next Generation EU“ nudi dodatna sredstva Unije za reforme, naložbe in politike za naslednjo generacijo, otroke in mlade, kot sta izobraževanje ter pridobivanje znanj in spretnosti, ki jih je treba vključiti v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost (11). Instrument za tehnično podporo lahko podpira države članice pri oblikovanju in izvajanju strukturnih reform na področju izobraževanja, socialnih storitev, pravosodja in zdravja, vključno z medsektorskimi reformami za boj proti revščini in socialni izključenosti otrok.
(3)

Instrument Next Generation EU, vključno z Mehanizmom za okrevanje in odpornost, bo zagotovil trajnostno, vključujoče in pravično okrevanje. Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ki je vzpostavila Mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost bo zagotovil finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeval bo h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa okrepil odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Pomagal bo tudi pri izboljšanju stanja javnih financ v kratkoročnem obdobju ter prispeval h krepitvi vzdržnih javnih financ ter k rasti in ustvarjanju delovnih mest v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju.
(2)

Javnozdravstveni ukrepi so močno prizadeli zlasti mala in srednja podjetja (1), saj so pogosto manj sposobna absorbirati ali financirati izgube kot večja podjetja. Mala in srednja podjetja so tudi bolj verjetno dejavna v poslovnih sektorjih, kot so hoteli, restavracije, kavarne in bari, ki so se zaradi javnozdravstvenih ukrepov morali zapreti.
2.

Zlasti bi morale vse države članice izvajati točke 19 do 21 Priporočila (EU) 2020/1475 o skupnem okviru glede možnih ukrepov za potnike, ki prihajajo z območij z višjim tveganjem. Države članice bi morale glede na previdnostno načelo do nadaljnjega odsvetovati vsa nenujna potovanja v Združeno kraljestvo in iz njega. Toda v skladu s Priporočilom (EU) 2020/1475 bi bilo treba iz kakršne koli nadaljnje začasne omejitve izvzeti skupine, navedene v nadaljevanju, če v 72 urah pred odhodom opravijo RT-PCR test ali hitri antigenski test ali pa opravijo desetdnevno karanteno in deseti dan opravijo RT-PCR test z negativnim rezultatom: (a) državljani Unije v smislu člena 20(1) PDEU in državljani tretjih držav, ki imajo na podlagi sporazumov med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani in navedenimi tretjimi državami na drugi strani pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije, ki potujejo v svojo državo članico ali državo državljanstva; (b) državljani Unije v smislu člena 20(1) PDEU, državljani tretjih držav, ki imajo na podlagi sporazumov med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani in navedenimi tretjimi državami na drugi strani pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije, in državljani Združenega kraljestva, ki potujejo v svojo državo članico ali državo državljanstva; (c) državljani tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas na podlagi direktive o rezidentih za daljši čas, osebe, ki imajo pravico do prebivanja na podlagi drugih direktiv EU ali nacionalnega prava ali ki imajo nacionalne vizume za prebivanje za daljši čas, če potujejo v svojo državo članico prebivanja; (d) družinski člani oseb iz točk (a) do (c).
(20)

Za pospešitev okrevanja gospodarstva bo pomembno dajati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe. Javne in zasebne naložbe so se v letu 2019 še naprej močno povečevale, vendar so zaostajale za naložbenimi potrebami. Na občinski ravni so javne naložbe pod nadomestitveno stopnjo, pri čemer so se zaostanki pri naložbah zmanjšali, a so še vedno visoki in znašajo 4,0 % BDP, naložbe pa še naprej ovirajo omejitve zmogljivosti in načrtovanja. Prednost bi se lahko dala že načrtovanim naložbam v zelene tehnologije in energijo, kot so na primer projekti na področju prenove stavb in obnovljivih virov energije. Kljub nedavnim pobudam je doseganje kratko- in srednjeročnih ciljev glede razogljičenja ter ciljev glede podnebne nevtralnosti do leta 2050 še naprej izziv. To velja tudi za okoljske cilje in cilje glede energijske učinkovitosti, saj cenovne spodbude, zlasti glede na nizke cene nafte, ki so posledica trenutne krize zaradi COVID-19, odvračajo od podnebju in okolju prijaznega ravnanja. Za preobrazbo Nemčije v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo potrebne obsežne zasebne in javne naložbe v daljšem obdobju na področjih, kot so energija iz obnovljivih virov, infrastruktura za električno energijo, energijska učinkovitost, krožno gospodarstvo in trajnostni promet. Poleg tega je nemški zvezni revizijski urad kritiziral stroškovno učinkovitost ukrepov, povezanih s prehodom na zeleno energijo. Da bi se izkoristile prednosti popolnoma integriranega sistema trajnostne energije in usklajenih cenovnih signalov, so potrebna večja prizadevanja in trajne naložbe v energetska omrežja. Čista mobilnost se lahko spodbuja z ustreznimi regulativnimi ukrepi ter večjimi in hitrejšimi naložbami v trajnostno prometno infrastrukturo in rešitve za čisto mobilnost. Dodatne naložbe v raziskave in razvoj so bistvene za spodbujanje okrevanja ter prehoda na bolj trajnostno in konkurenčno gospodarstvo. Odhodki za izobraževanje in raziskave so se leta 2018 rahlo povečali, in sicer na 9,31 % BDP v primerjavi z 9,2 % v letu 2017, in niso dosegli prejšnjega nacionalnega cilja v višini 10 % BDP. Zasebne naložbe v raziskave in razvoj so vse bolj skoncentrirane v velikih podjetjih. Ponudba stanovanj je kljub ukrepom politike še vedno precej pod letnim ciljem, da se v obdobju 2017–2021 zgradi 375 000 novih stanovanj. S politikami, ki spodbujajo naložbe v nova stanovanja, bi se odpravilo to neravnotežje in izboljšala cenovna dostopnost stanovanj. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod, ki je obravnavan v predlogu Komisije, za obdobje 2021–2027 bi Nemčiji lahko pomagalo nasloviti nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi za leto 2020. To bi Nemčiji omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.
(16)

Švedsko gospodarstvo se je po izbruhu pandemije COVID-19 upočasnilo, kot še nikoli doslej. Glede na spomladansko napoved Komisije 2020 naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 9,7 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 9,3 %. Zasebna potrošnja naj bi se močno zmanjšala, zlasti v najbolj izpostavljenih kategorijah potrošnje, kot so prevoz, restavracije in nastanitev. Za bruto investicije v osnovna sredstva se predvideva, da bodo upadle še bolj od porabe, kar je v veliki meri posledica negotovosti glede hitrosti okrevanja. Švedski organi so že zgodaj začeli sprejemati ukrepe in so, ko se je pandemija COVID-19 širila, ukrepe politike postopoma krepili. Ukrepi so bili usmerjeni v zdravstvo in preprečevanje gospodarske škode. Ukrepi v zvezi z zdravstvenim varstvom vključujejo gospodarsko podporo centralne vlade za dodatne stroške, ki jih povzroča pandemija COVID-19, namenjeno regijam in lokalnim organom, ki so odgovorni za zdravstveni sistem. Na gospodarskem področju je vlada sprejela vrsto ukrepov za zmanjšanje stroškov podjetniškega sektorja (kratkoročna dajanja na čakanje, stroški za odsotnost zaradi bolezni, oprostitev delodajalca od plačevanja prispevkov za socialno varnost, poroštva za kredite in znižanja najemnin) ter za zagotavljanje likvidnosti podjetij (odlog plačila davkov, tudi davka na dodano vrednost (DDV)). Poleg tega se je švedska centralna banka – Sveriges Riksbank – odločila, da podaljša kredite podjetjem prek bank, da odkupi državne in občinske obveznice, krite hipotekarne obveznice ter obveznice in komercialne zapise, ki so jih izdale švedske nefinančne družbe. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Riksbank je sklenila tudi pogodbe o valutnih zamenjavah z drugimi centralnimi bankami, da bi zagotovila razpoložljivost pomembnih valut za finančni sektor. Politika na področju sociale in trga dela je bila razširjena, na primer z začasnimi spremembami pri denarnih nadomestilih za čas bolezni, povečanjem nadomestil za brezposelnost, znižanjem zahtev za dostop do sheme za brezposelnost ter z aktivnimi politikami trga dela in izobraževanja (kot so na primer zelena delovna mesta, podaljšanje sheme Delovna mesta za nov začetek, poletni tečaji in več študentov v visokošolskem izobraževanju).
(6)

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast. Splošna odstopna klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (5), olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu z dne 20. marca 2020 menila, da so glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi pandemije COVID-19 izpolnjeni pogoji za uporabo splošne odstopne klavzule, in pozvala Svet, naj potrdi to ugotovitev. Ministri za finance držav članic so 23. marca 2020 potrdili to oceno Komisije. Strinjali so se, da se je treba na resen upad gospodarske aktivnosti odzvati odločno, ambiciozno in usklajeno. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.
(12)

Obseg in učinkovitost politik za izboljšanje zaposljivosti sta omejena. Programi usposabljanja in prekvalifikacije so se okrepili, vendar so še vedno nezadostni in ne obravnavajo v celoti problematike dolgotrajno brezposelnih oseb in prikrajšanih skupin. Izobraževalni sistem ne prispeva dovolj k socialno-ekonomskemu razvoju in mu na vseh ravneh primanjkuje finančnih sredstev. Med perečimi izzivi so nizka kakovost rezultatov izobraževanja, udeležba Romov v vključujočem rednem izobraževanju od zgodnjega otroštva in učinkovito vključevanje študentov iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij v izobraževanje in usposabljanje (glede na vse večji delež mladih, ki zgodaj opustijo šolanje). Rezultati izobraževanja in raven osnovnih znanj in spretnosti so še vedno šibki v primerjavi z mednarodnimi standardi, nanje pa močno vpliva socialno-ekonomski položaj učencev. Zagotavljanje, da je slovaško prebivalstvo opremljeno z boljšim naborom znanj in spretnosti za spreminjajoče se gospodarstvo in družbo, je izziv. Kljub postopnemu zviševanju plač do leta 2020 je učiteljski poklic še vedno neprivlačen in se sooča z vse večjim pomanjkanjem. Poleg tega so kakovost in relevantnost začetnega usposabljanja ter priložnosti za poklicni razvoj učiteljev omejeni. Sedanji ukrepi za spodbujanje pravičnosti in vključujočega izobraževanja doslej niso izpolnili pričakovanj in ni bilo opaziti resničnega napredka pri desegregaciji romskih učencev. Vlada je sprejela „Nacionalni načrt reforme izobraževanja in vzgoje“ (2018–2027) in prvi akcijski načrt (2018–2019) (z oceno proračunskih sredstev) ter novo zakonodajo glede zagotavljanja kakovosti v visokem šolstvu. Ključnega pomena bo, da se ti ukrepi učinkovito izvajajo in spremljajo, da se ugotovi, ali prinašajo pričakovane rezultate.
(13)

Povečanje zmogljivosti za raziskave in inovacije bi Madžarski lahko pomagalo izboljšati skromno inovacijsko uspešnost in povečati produktivnost. Nizka raven akumulacije intelektualne lastnine se kaže v majhnem številu prijavljenih patentov, blagovnih znamk in modelov, majhnem številu inovativnih podjetij in nizki ravni internacionalizacije malih in srednjih podjetij. Zlasti manjša podjetja so pri inovacijah manj dejavna, kar ovira njihovo vključevanje v globalne vrednostne verige. Vlaganje podjetij v raziskave in razvoj je skoncentrirano na nekaj velikih podjetij, ki so večinoma v tuji lasti in uživajo znatno podporo države. Podpora sodelovanju med znanostjo in podjetji bi prispevala k izboljšanju inovacijske uspešnosti in prenosa tehnologije. Kakovost javne znanosti trpi zaradi neučinkovitih politik na področju raziskav in razvoja ter nezadostnega financiranja, saj so odhodki javnega sektorja za raziskave in razvoj precej pod povprečjem Unije. Nedavni ukrepi politike, namenjeni zmanjšanju financiranja in omejevanju neodvisnosti akademskih in raziskovalnih forumov, v slednjih povzročajo negotovost, kar lahko vodi v izseljevanje vrhunskih raziskovalnih talentov in tveganje stalnega upadanja kakovosti raziskav.
(4)

Priporočila Komisije lahko obravnavajo (i) raven ambicioznosti ciljev in prispevkov z vidika skupnega doseganja ciljev energetske unije in zlasti ciljev Unije za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost ter raven elektroenergetske povezanosti, ki jo država članica želi doseči do leta 2030; (ii) politike in ukrepe, ki se nanašajo na cilje na ravni držav članic in Unije ter druge politike in ukrepe s potencialnim čezmejnim pomenom; (iii) vse dodatne politike in ukrepe, ki bi bili lahko potrebni v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih; (iv) medsebojne vplive med obstoječimi in načrtovanimi politikami in ukrepi, vključenimi v celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, v okviru ene razsežnosti in med različnimi razsežnostmi energetske unije ter doslednost teh politik in ukrepov.
(7)

Dolgoročna vzdržnost malteških javnih financ ostaja izziv. To je v celoti posledica proračunskega učinka stroškov staranja prebivalstva, kot so zdravstvena oskrba, dolgotrajna oskrba in pokojnine. Pokojninski sistem se sooča z dvojnim izzivom, in sicer doseganjem vzdržnosti in zagotavljanjem zadostnih pokojninskih dohodkov. Napovedi glede dolgoročne vzdržnosti pokojninskih odhodkov so se izboljšale, predvsem zaradi pozitivnejše ocene dolgoročnega potenciala rasti Malte. Vendar so imeli ukrepi, uvedeni v proračunu za leto 2016, le omejen učinek na dolgoročno vzdržnost pokojninskega sistema, ki tako ostaja precejšen izziv. Poleg tega ostaja kljub uvedbi ukrepov za izboljšanje zadostnosti pokojnin vrzel v pokojninski pokritosti med spoloma visoka. Delovanje zdravstvenega sistema se je izboljšalo, prav tako so se skrajšale čakalne vrste. Vendar ostajajo izzivi pri porazdelitvi sredstev in dejavnosti z bolnišnične oskrbe na primarno zdravstveno oskrbo. Institucionalno okolje primarne zdravstvene oskrbe ustvarja pritisk tako na bolnišnično kot na urgentno oskrbo. Bolnišnična in primarna zdravstvena oskrba nista dobro usklajeni, urgentna oskrba pa se še naprej uporablja neučinkovito. Dostop do inovativnih zdravil ostaja izziv, tudi v proračunskem smislu. Država je sprejela pobude, s katerimi naj bi poskrbela za vse večje potrebe po sistemu dolgotrajne oskrbe, kot je spodbujanje oskrbe znotraj skupnosti ali na domu.
(10)

Glede na poročilo o staranju prebivalstva za leto 2018 napovedano povečanje odhodkov za pokojnine, zdravstvo in dolgotrajno oskrbo kaže na srednje- in dolgoročno tveganje za vzdržnost javnih financ. Javnofinančni odhodki Avstrije za pokojnine so nad povprečjem Unije (13,8 % v primerjavi z 11,2 % BDP leta 2016) in naj bi se do leta 2070 še povečali (0,5 % v primerjavi z -0,2 % BDP). Z nedavnimi reformami so bile uspešno zagotovljene spodbude za poznejše upokojevanje. Kljub temu pa brez povišanja zakonsko določene upokojitvene starosti nadaljnje kopičenje pravic do ugodnosti v podaljšani delovni dobi ne izboljšuje dolgoročne vzdržnosti. Zakonsko določena upokojitvena starost žensk, ki je 60 let, je med najnižjimi v Uniji. Leta 2024 se bo ta starost šele postopoma začela prilagajati, z zakonsko določeno upokojitveno starost za moške pa bo usklajena šele leta 2033. Na splošno bi povišanje zakonsko določene upokojitvene starosti in omejevanje predčasnega upokojevanja prispevalo k vzdržnosti pokojnin v razmerah starajočega se prebivalstva.
(3)

Kakovostna in učinkovita vajeništva se vzpostavijo s strukturiranimi partnerstvi, pri katerih sodelujejo vsi zadevni deležniki, zlasti socialni partnerji, podjetja, posredniška telesa, kot so industrijske, trgovinske in obrtne zbornice, poklicne in sektorske organizacije, ustanove za poklicno izobraževanje in usposabljanje, mladinske in starševske organizacije ter lokalni, regionalni in nacionalni organi. Komisija od leta 2013 v sodelovanju z državami članicami in zadevnimi deležniki spodbuja ponudbo, kakovost in podobo vajeništva prek evropske koalicije za vajeništva, v okviru katere je bilo doslej zagotovljenih več kot 700 000 ponudb za vajeništva, pripravništva ali prvo zaposlitev. Pobude, ki jih vodijo podjetja, kot je Evropski pakt za mlade, so zagotovile več ponudb ter pripomogle k spodbujanju partnerstev med podjetji in izobraževalnim sektorjem v vsej Uniji.
(13)

Ta načela bi bilo treba določiti in uporabljati ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic, ki jih varuje pravni red Unije, in zlasti pravic iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Nezakonite spletne vsebine bi bilo treba obravnavati z ustreznimi in strogimi zaščitnimi ukrepi, da bi zagotovili zaščito različnih ogroženih temeljnih pravic vseh zadevnih strani. Te pravice glede na konkretni primer lahko vključujejo svobodo izražanja, vključno s svobodo do prejemanja in sporočanja informacij, pravico do spoštovanja zasebnega življenja in do varstva osebnih podatkov ter pravico do učinkovitega sodnega varstva uporabnikov zadevnih storitev. Vključujejo lahko tudi svobodo gospodarske pobude ponudnikov storitev gostovanja, vključno s svobodnim sklepanjem pogodb, ter tudi pravice otrok, pravico do varstva lastnine, vključno z intelektualno lastnino, pravico do človeškega dostojanstva in nediskriminacije nekaterih drugih prizadetih strani. Odločitve, ki jih sprejmejo ponudniki storitev gostovanja, da odstranijo vsebino, ki jo hranijo, ali onemogočijo dostop do nje, bi morale še zlasti ustrezno upoštevati temeljne pravice in legitimne interese uporabnikov ter osrednjo vlogo, ki jo imajo ti ponudniki pri omogočanju javne razprave ter razširjanju in prejemanju dejstev, mnenj ter idej v skladu z zakonom.
(8)

Estonija je v okviru reforme lokalne uprave sprejela ukrepe za zagotovitev razpoložljivosti in dostopnosti visokokakovostnih storitev, vključno s socialnimi storitvami, na lokalni ravni. Zlasti je sprejela zakon o upravni reformi, da bi olajšala nastajanje lokalnih občin, ki so zmožne ekonomsko preživeti in lahko financirajo svoje dejavnosti, ter da bi lažje načrtovala lokalni razvoj in rast ter ponudila kakovostne storitve. Uspešno je zaključila prostovoljno fazo združevanja lokalnih občin in izvaja zakon o socialni varnosti. Nekateri ključni ukrepi za dokončanje reforme lokalne uprave še niso sprejeti. Revizija sheme financiranja občin še ni izvedena. Dodatni zakonodajni akti o odgovornostih in delitvi nalog med občinami in osrednjo vlado so še v pripravi. Sprejetje teh predlogov je ključnega pomena za zagotavljanje kakovostnih javnih storitev na področjih, kot so izobraževanje, mladinsko delo, spodbujanje zdravja in promet.
(10)

Upad delovno sposobnega prebivalstva na Poljskem naj bi v prihodnjih desetletjih omejil potencial rasti. Poljski trg dela je bil v zadnjih letih zelo uspešen. Stopnje zaposlenosti so se še naprej poviševale, vendar bi se lahko zaradi več nedavnih ukrepov politik zmanjšala udeležba na trgu dela, zlasti žensk ter nizko usposobljenih in starejših oseb. Znižanje zakonsko določene upokojitvene starosti konec leta 2017 bo verjetno spodbudilo nekatere starejše delavce, da zapustijo trg dela. Poljski sistem socialne zaščite zagotavlja le omejene spodbude za zaposlitev. Novi otroški dodatek naj bi prispeval k zmanjšanju revščine in neenakosti, vendar bi lahko tudi negativno vplival na udeležbo staršev na trgu dela, zlasti mater. Višina otroškega dodatka in omejeno ugotavljanje upravičenosti na podlagi premoženjskega stanja izničujeta spodbude za delo v okviru drugih socialnih prejemkov in nadomestil. Obvezna predšolska vzgoja za petletne otroke je bila odpravljena septembra 2016, delež otrok, mlajših od treh let, v formalnem otroškem varstvu pa je med najmanjšimi v Uniji. Segmentacija trga dela je kljub sprejetim ukrepom še naprej visoka, kar negativno vpliva na produktivnost in akumulacijo človeškega kapitala. Še vedno obstajajo ovire za širšo uporabo pogodb za nedoločen čas. Odbor za kodifikacijo pripravlja nove osnutke individualne in kolektivne delovnopravne zakonodaje. To je priložnost za obravnavo teh ovir.
SL Uradni list Evropske unije L 39/59

PRIPOROČILO SVETA (EU) 2016/210

z dne 12. februarja 2016

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2014

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Četrte konvencije AKP-EGS, podpisane dne 15. decembra 1989 v Loméju (1), kot je bila spremenjena s Sporazumom, podpisanim dne 4. novembra 1995 na Mauritiusu (2),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru drugega finančnega protokola k Četrti konvenciji AKP-ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen osmi Evropski razvojni sklad (osmi ERS), in zlasti člena 33(3) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 16. junija 1998 o sodelovanju pri razvojnem financiranju v okviru Četrte konvencije AKP-ES (4) in zlasti členov 66 do 74 Finančne uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi osmega ERS na dan 31. decembra 2014 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega, desetega in enajstega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2014 skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu (5),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 33(3) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje osmega ERS.

(2) Komisija je dejavnosti osmega ERS v proračunskem letu 2014 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti osmega ERS za proračunsko leto 2014.

V Bruslju, 12. februarja 2016 Za Svet Predsednik J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

(1) UL L 229, 17.8.1991, str. 3.

(2) UL L 156, 29.5.1998, str. 3.

(3) UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

(4) UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

(5) UL C 373, 10.11.2015, str. 289.