UREDBA KOMISIJE (EU) št. 148/2010

z dne 23. februarja 2010

o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v Registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Prosciutto di Parma (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti drugega stavka člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Komisija je pregledala zadevne spremembe in odločila, da so utemeljene. Ker so to manjše spremembe v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006, jih Komisija lahko odobri brez uporabe postopka iz členov 5, 6 in 7 navedene uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Specifikacija zaščitene označbe porekla „Prosciutto di Parma“ se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Posodobljeni enotni dokument je vključen v Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

(2) UL L 148, 21.6.1996, str. 1.

Grafične značilnosti ter dimenzije navedb in označb, ki jih vsebuje trikotnik konzorcija iz točk 1 in 3, so vključene v grafične ponazoritve iz prilog k tej direktivi (prilogi 3 in 4), ki sta sestavni del Direktive.“

„3. Če so bili pri pakiranju ‚Prosciutto di Parma‘ upoštevani vsi pogoji iz točke 4 spodaj, zgoraj navedena skupna stran embalaže oblikuje trikotnik s prosojnim ozadjem, ki ima na vrhu del s črnim ozadjem in logotipom ZOP Skupnosti. Grafični prikaz na embalaži se ujema z grafično ponazoritvijo iz priloge k tej direktivi (Priloga 2), ki je sestavni del Direktive.

„1. Embalaže ‚Prosciutto di Parma‘ morajo imeti ne glede na obliko, velikost in težo skupno stran, ki zaseda 25 % površine zgornjega dela embalaže in jo oblikuje trikotnik s črnim ozadjem, ki leži na levem vrhu ter vsebuje znak konzorcija in zakonite navedbe: ‚Prosciutto di Parma‘ – denominazione di origine protetta ai sensi della legge 13 febbraio ’90 no 26 e del Reg. CE n. 1107/96 – confezionato sotto il controllo dell'Istituto Parma Qualità. Grafični prikaz na embalaži se ujema z grafično ponazoritvijo iz priloge k tej direktivi (Priloga 1), ki je sestavni del Direktive.“

embalaže imajo skupno stran, ki zaseda 25 % površine zgornjega dela embalaže in jo oblikuje trikotnik s črnim ali prosojnim ozadjem, ki leži na levem vrhu, pri čemer se upoštevajo omejitve in pogoji, določeni s priloženo direktivo o rezanju in pakiranju ‚Prosciutto di Parma‘, ter vsebuje znak ‚,vojvodske krone‘ in navedbe:“

PRILOGA II

ENOTNI DOKUMENT

Uredba Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla

„PROSCIUTTO DI PARMA“

ES št.: IT-PDO-0217-0067-30.01.2009

ZGO ( ) ZOP (X)

1. IME

„Prosciutto di Parma“

2. DRŽAVA ČLANICA ALI TRETJA DRŽAVA

Italija

3. OPIS KMETIJSKEGA PROIZVODA ALI ŽIVILA

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.2: mesni proizvod

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Zorjeni pršut; označen z vročim žigom na koži; oblasta zunanja oblika: brez distalnega dela (nogice), brez zunanjih nepravilnosti, ki kvarijo podobo proizvoda, z omejitvijo odprte mišičnine poleg glave stegnenice na največ šest centimetrov (kratko obrezanje); teža: običajno med osmimi in desetimi kilogrami ter nikoli pod sedmimi kilogrami; barva prereza: enakomerna barva med rožnato in rdečo, marmorirana s čisto belo barvo slanine; vonj in okus: meso delikatnega in sladkega okusa, malo slano ter dišečega in značilnega vonja; ustreznost natančnih parametrov analize za vlago, sol in proteolizo; „Prosciutto di Parma“ se po označitvi z označbo lahko trži cel, izkoščen, pakiran v kosih različnih oblik in teže oziroma narezan in ustrezno pakiran.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

Surovina (sveža stegna), ki se uporablja za proizvodnjo „Prosciutto di Parma“, ima naslednje značilnosti: čvrstost maščevja se oceni z določitvijo jodovega števila in/ali vsebnosti linolenske kisline, ki se opravi na notranjem in zunanjem maščevju stegenskega podkožja. Pri nobenem posameznem vzorcu jodovo število ne sme presegati 70 in vsebnost linolenske kisline 15 %; debelina slanine na zunanji strani svežega obrezanega stegna, merjena navpično pri glavi stegnenice (zunanja mišičnina stegna), meri okrog 20 mm pri svežih stegnih za proizvodnjo „Prosciutto di Parma“, ki tehtajo med 7 in 9 kg, in približno 30 mm pri svežih stegnih za proizvodnjo „Prosciutto di Parma“, ki tehtajo več kot 9 kg. Debelina slanine ne sme biti manjša od 15 mm oziroma 20 mm za navedena razreda svežih stegen, vključno s kožo. V „kroni“ je slanina tolikšna, da vsekakor onemogoči odstop kože od spodnje mišičnine. Obrezana sveža stegna, ki po možnosti tehtajo med 12 in 14 kg, niso nikoli lažja od 10 kg.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Dovoljena krma, količine in načini uporabe so navedeni v dveh tabelah: prva zadeva krmo, dovoljeno do 80 kg žive teže, druga pa krmo, dovoljeno v fazi pitanja. Krma je po možnosti v tekoči obliki (pomije ali kaša) in ji je po tradiciji dodana sirotka.

V prvi fazi mora biti delež suhe snovi iz žitaric vsaj 45 % vseh snovi, dovoljena krma pa lahko poleg krme, predpisane za drugo fazo, vsebuje še zdrob iz koruznega glutena in/ali krmo iz koruznega glutena („corn gluten feed“), razkoščičene rožiče, ribjo moko, moko iz sojinega ekstrakta, destilacijske usedline, pinjenec, lipide s tališčem nad 36 °C, beljakovinske lizate in silirano koruzo.

V drugi fazi, to je med pitanjem, mora biti delež suhe snovi iz žitaric vsaj 55 % vseh snovi, dovoljena krma pa lahko vsebuje: koruzo, kašo iz koruznih zrn in/ali storžev, sirek, ječmen, pšenico, tritikalo, oves, manj pomembna žita, otrobe in druge stranske proizvode pri predelavi pšenice, dehidriran krompir, stisnjeno in silirano pulpo pese, laneno pogačo, suho pulpo pese, tropine iz jabolk in hrušk, kožice grozdja ali paradižnika kot sredstvo za pospeševanje prehodnosti črevesja, sirotko, pinjenec, dehidrirano moko lucerne, melaso, moko iz sojinega ekstrakta, sončnic, sezama, kokosa, koruznih kalčkov, graha in/ali drugih stročnic, pivski kvas, torulo in druge vrste kvasa ter lipide s tališčem nad 40 °C.

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Proizvodnja in zorenje morata potekati na območju proizvodnje, opredeljenem v točki 4, saj je le tako mogoče zagotoviti kakovost, sledljivost in nadzor nad proizvodom.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

„Prosciutto di Parma“ se po označitvi z označbo lahko prodaja cel, izkoščen, v kosih različnih oblik in teže oziroma narezan in ustrezno pakiran; v takem primeru je treba pršut narezati in pakirati izključno na specifičnem območju proizvodnje iz točke 4, proizvod pa neizbrisno in neodstranljivo označiti z zaščitnim znakom ZOP pod pogoji iz točke 3.7 v nadaljnjem besedilu, da se tako zagotovijo značilne kakovostne lastnosti pršuta „Prosciutto di Parma“ in popolna sledljivost proizvoda.

3.7 Posebna pravila za označevanje

Prvi prepoznavni element pri „Prosciutto di Parma“, s katerim se razločljivo pojavlja na trgu, čeprav ni del označevanja samega, je „vojvodska krona“ (vroči žig, ki upodablja stilizirano krono s petimi konicami ob krajevnem imenu „Parma“). Ta znak ima dvojno vlogo, saj proizvod razločuje med drugimi pršuti in zagotavlja njegovo pristnost (prepoznavni znak) ter jamči, da je šel čez vse predpisane proizvodne stopnje, ki so jih ugotovili pristojni subjekti. Samo navzočnost znaka omogoča upravičeno in zakonito rabo označbe porekla: če ni „vojvodske krone“, proizvoda ni mogoče označiti z označbo porekla ne na nalepkah ali embalaži, ne na prodajnih listinah, ne pri sami prodaji (celega, narezanega in predhodno pakiranega oziroma razdeljenega pri prodaji na drobno).

Glede elementov, ki določajo označevanje za „Prosciutto di Parma“, je treba obvezno navesti:

pri celem „Prosciutto di Parma“ s kostjo: — „Prosciutto di Parma“, ki mu sledi „denominazione di origine protetta“ (zaščitena označba porekla), — sedež proizvodnega obrata;

pri pakiranem, celem ali izkoščenem „Prosciutto di Parma“ oziroma proizvodu, razrezanem na kose: — „Prosciutto di Parma“, ki mu sledi „denominazione di origine protetta“ (zaščitena označba porekla), — sedež pakirnega obrata, — datum proizvodnje, če oznaka ni več čitljiva;

pri narezanem in predhodno pakiranem „Prosciutto di Parma“: — embalaže imajo skupno stran, ki zaseda 25 % površine zgornjega dela embalaže in jo oblikuje trikotnik s črnim ali prosojnim ozadjem, ki leži na levem vrhu, pri čemer se upoštevajo omejitve in pogoji, določeni s priloženo direktivo o rezanju in pakiranju „Prosciutto di Parma“, ter vsebuje znak „vojvodske krone“ in navedbe: — „Prosciutto di Parma denominazione di origine protetta ai sensi della legge 13 Febbraio 1990, n. 26 e del REG. (CE) n. 1107/96“ („Prosciutto di Parma“, zaščitena označba porekla v skladu z Zakonom št. 26 z dne 13. februarja 1990 in Uredbo (ES) št. 1107/96), — „confezionato sotto il controllo dell'Organismo autorizzato“ (pakirano pod nadzorom pristojnega organa), — sedež pakirnega obrata, — datum proizvodnje (datum začetka zorenja je na oznaki).

Prepovedana je uporaba opisnih izrazov, kot so „classico“ (klasičen), „autentico“ (pristen), „extra“ (ekstra), „super“ (super) in drugih opisov, navedb ali lastnosti, dodanih označbam pri prodaji, razen „disossato“ (izkoščen) in „affettato“ (narezan) ter drugih navedb, ki niso izrecno določene v proizvodni specifikaciji.

4. JEDRNATA OPREDELITEV GEOGRAFSKEGA OBMOČJA

„Prosciutto di Parma“ se obdela na opredeljenem območju v parmski regiji, ki zajema ozemlje parmske regije (dežela Emilija - Romanja, Italija), ki leži na južni strani ceste Emilije (via Emilia) in je najmanj pet kilometrov oddaljeno od nje do nadmorske višine največ 900 metrov ter ga na vzhodu omejuje reka Enza, na zahodu pa potok Stirone.

Surovina zanj prihaja z geografskega območja, ki je širše od območja predelave in zajema upravno ozemlje naslednjih dežel: Emilija - Romanja, Benečija, Lombardija, Piemont, Molise, Umbrija, Toskana, Marke, Abruci in Lacij (Italija).

5. POVEZAVA Z GEOGRAFSKIM OBMOČJEM

5.1 Posebnost geografskega območja

Posebne lastnosti „Prosciutto di Parma“ ter zagotovilo, da se upoštevajo strogi standardi kakovosti, higiene in varnosti hrane, so zelo odvisni od okoljskih razmer ter naravnih in človeških dejavnikov. Na širše opredeljenem geografskem območju ležijo redka, omejena območja, ki so se zaradi enkratnih in neponovljivih razmer ter posebnih spretnosti prebivalstva razvila kot območja proizvodnje pršuta z označbo porekla. Eno teh omejenih območij, manjši del parmske regije, je območje proizvodnje pršuta „Prosciutto di Parma“. Navedeno ožje območje zaznamujejo enkratne ekološke, podnebne in okoljske razmere, ki jih oblikuje morski zrak, ki prihaja z Versilskega morja, se spotoma omehča med oljčnimi nasadi in borovimi gozdovi doline Val di Magra ter se posuši na apeninskih prelazih in navzame vonja po kostanjih: ta zrak „Prosciutto di Parma“ suši in mu daje značilno sladkost.

5.2 Posebnost proizvoda

„Prosciutto di Parma“je pršut, ki zori najmanj 12 mesecev, njegovi edini dovoljeni sestavini pa sta svinjina in sol. Končni proizvod je oblaste zunanje oblike in je brez distalnega dela (nogice), odprta mišičnina poleg glave stegnenice (oreh) pa je omejena na največ šest centimetrov (kratko obrezanje). Zorjeni proizvod običajno tehta od osem do deset kilogramov in nikoli manj kot sedem kilogramov; barva prereza je enakomeren odtenek med rožnato in rdečo, marmoriran s čisto belo barvo slanine; meso je delikatnega in sladkega okusa, malo slano ter dišečega in značilnega vonja. Če proizvod analiziramo, ustreza natančnim merilom vlažnosti (med 59 % in 64 %), vsebnosti soli (med 4,5 % in 6,9 %) in proteolize (med 24 in 31).

5.3 Vzročna zveza med geografskim območjem in posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda

Vsa merila proizvodnje, ki omogočajo podelitev označbe porekla „Prosciutto di Parma“, so tesno povezana z okoljskimi razmerami ter naravnimi in človeškimi dejavniki. Surovina in proizvod „Prosciutto di Parma“ sta tesno povezana med sabo ter z razvojem proizvodnje, gospodarstva in družbe na geografskem območju, ki jima daje enkratne lastnosti. Posebne lastnosti surovine so značilne izključno za širše opredeljeno geografsko območje osrednje in severne Italije (kot je opredeljeno v drugem odstavku točke 4) od časa Etruščanov pa vse do danes.

Razvoj gojenja težkega prašiča za pozen zakol je zaznamoval obdobja prašičereje: ta se je začela z domačimi pasmami, se razvijala hkrati z naravnimi, družbenimi in gospodarskimi razmerami – zlasti pridelavo žita in predelavo mleka, ki zaznamujeta način prehrane –, nato pa se je postopoma in naravno izoblikovala v celostno proizvodnjo proizvoda z označbo porekla. Na širše opredeljenem geografskem območju leži omejeno območje ki se je zaradi enkratnih in neponovljivih okoljskih razmer ter posebnih spretnosti prebivalstva razvilo kot območje proizvodnje „Prosciutto di Parma“. To omejeno območje je manjši del parmske regije. Navedeno ožje območje zaznamujejo enkratne ekološke, podnebne in okoljske razmere, ki jih oblikuje morski zrak, ki prihaja z Versilskega morja, se spotoma omehča med oljčnimi nasadi in borovimi gozdovi doline Val di Magra ter se posuši na apeninskih prelazih in navzame vonja po kostanjih: ta zrak „Prosciutto di Parma“ suši in mu daje značilno sladkost.

Parma leži v osrčju nekdanjega ozemlja Cisalpinske Galije, katere prebivalci so vzrejali velike črede prašičev in so bili še posebej spretni pri proizvodnji slanega pršuta.

Pršut in način njegove priprave sta omenjena v različnih zgodovinskih pisnih virih, med katerimi je treba omeniti zlasti sezname gospodarske zbornice iz leta 1913, v katerih je navedena trenutna proizvodna regija. Prva (popolnoma obrtniška) faza se je do današnjih dni razvila v industrializiran proces, ki pa je kljub temu povsem ohranil tradicionalne lastnosti proizvoda.

Poreklo proizvoda je z zgodovinskega vidika dokumentirano, tudi kar zadeva območje izvora surovine, saj je ta proizvodnja sad razvoja tipične podeželske kulture, skupne celemu zgoraj navedenemu širšemu geografskemu območju, vendar se je sama proizvodnja zaradi neponovljivih mikroklimatskih in okoljskih razmer omejila le na določen del parmske regije.

SKLIC NA OBJAVO SPECIFIKACIJE

Uprava je sprožila nacionalni postopek ugovora zoper predlog spremembe zaščitene označbe porekla „Prosciutto di Parma“. Celotno besedilo proizvodne specifikacije je na voljo na spletni strani:

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg