PRILOGA C

DEL II SPORAZUMA

”I. SPECIFIKACIJE ZA PRIKAZOVALNIKE

1. Opredelitev pojmov

1.1 Vrste izdelkov

Elektronski prikazovalnik (prikazovalnik): komercialno dostopen izdelek z zaslonom in pripadajočo elektronsko opremo, ki so pogosto nameščeni v enem ohišju, katerega glavna funkcija je prikaz vizualnih podatkov iz (1) računalnika, delovne postaje ali strežnika prek enega ali več vhodov (npr. VGA, DVI, HDMI, Display Port, IEEE 1394, USB), (2) zunanje naprave za shranjevanje (npr. pomnilniškega ključka USB, pomnilniške kartice) ali (3) omrežne povezave.

(a) Računalniški monitor: elektronska naprava, običajno z diagonalo zaslona, ki je večja od 12 palcev, in z gostoto slikovnih pik, ki je večja od 5 000 slikovnih pik na kvadratni palec (slikovnih pik/in2), ki prikazuje uporabniški vmesnik in odprte programe ter uporabniku omogoča delo z računalnikom, običajno z uporabo tipkovnice in miške. Prikazovalnik z izboljšano zmogljivostjo: računalniški monitor, z vsemi naslednjimi značilnostmi in funkcijami: (i) kontrastno razmerje najmanj 60:1, izmerjeno pri vodoravnem kotu gledanja najmanj 85°, s stekleno zaščito zaslona ali brez nje; (ii) privzeta ločljivost najmanj 2,3 milijona slikovnih pik; in (iii) velikost barvne lestvice najmanj sRGB, kot določa IEC 61966 2-1. Spremembe barvnega prostora so dovoljene, dokler je podprtih 99 % ali več določenih barv sRGB.

(b) Digitalni fotookvir: elektronska naprava, običajno z diagonalo zaslona, ki je manjša od 12 palcev, katere glavna funkcija je prikaz digitalnih slik. Opremljena je lahko tudi s programirljivim časovnikom, senzorjem za zaznavanje prisotnosti, zvokom, videom, povezavo Bluetooth ali brezžično povezavo.

(c) Reklamni prikazovalnik: elektronska naprava, običajno z diagonalo zaslona, ki je večja od 12 palcev, in z gostoto slikovnih pik največ 5 000 slikovnih pik/in2. Običajno se trži kot komercialni reklamni prikazovalnik za uporabo v nepisarniških okoljih, kjer ga vidi veliko ljudi, na primer v maloprodajnih trgovinah ali veleblagovnicah, restavracijah, muzejih, hotelih, prizoriščih na prostem, letališčih, konferenčnih sobah ali učilnicah.

1.2 Zunanji napajalnik: imenovan tudi zunanji omrežni napajalnik. Sestavni del, ki je v ločenem fizičnem ohišju zunaj prikazovalnika in je zasnovan za pretvorbo vhodne izmenične omrežne napetosti iz električnega omrežja v nižjo(-e) enosmerno(-e) napetost(-i) za napajanje prikazovalnika. Zunanji napajalnik je povezan s prikazovalnikom prek odstranljive ali fiksno pritrjene električne povezave z vtičem/vtičnico, kabla, vrvice ali drugačnega ožičenja.

1.3 Načini delovanja:

(a) Način vklopa: način delovanja, v katerem je izdelek vklopljen in opravlja eno ali več svojih glavnih funkcij. Ta način opisujejo tudi pogosti izrazi „aktivno“, „v uporabi“ in „običajno delovanje“. Poraba energije v tem načinu je običajno večja kot v načinu mirovanja in v načinu izklopa.

(b) Način mirovanja: način delovanja, v katerega izdelek preide, ko prejme signal iz priključene naprave ali notranji dražljaj. Izdelek lahko preide v ta način tudi zaradi signala, ki ga z vnosom ustvari uporabnik. Izdelek se mora prebuditi ob prejemu signala iz priključene naprave, omrežja, prek daljinskega upravljanja in/ali notranjega dražljaja. Medtem ko je izdelek v tem načinu, ne ustvarja vidne slike, razen morebitnih funkcij, usmerjenih k uporabniku, ali zaščitnih funkcij, kot so informacije o izdelku ali stanju prikazovalnika, ali funkcij, ki temeljijo na senzorju. Opombi: 1. primer notranjega dražljaja je časovnik ali senzor za zaznavanje prisotnosti. 2. nadzor napajanja ni primer uporabniškega vnosa.

(c) Način izklopa: način delovanja, v katerem je izdelek priključen na vir napajanja in ne opravlja nobene funkcije načina vklopa ali načina mirovanja. Ta način lahko traja nedoločen čas. Izdelek lahko preide iz tega načina samo, če uporabnik neposredno pritisne stikalo za vklop ali kontrolnik. Nekateri izdelki nimajo tega načina.

1.4 Svetlost: fotometrična meritev svetilnosti na enoto površine svetlobe, ki potuje v določeni smeri, izražena v kandelah na kvadratni meter (cd/m2). Svetlost se nanaša na nastavitve osvetlitve prikazovalnika.

(a) Največja evidentirana svetlost: največja svetlost, ki jo lahko doseže prikazovalnik pri prednastavljeni nastavitvi načina vklopa in ki jo navede proizvajalec na primer v uporabniškem priročniku.

(b) Največja izmerjena svetlost: največja svetlost, ki jo lahko doseže prikazovalnik z ročnim nastavljanjem kontrolnikov, na primer osvetlitve in kontrasta.

(c) Tovarniška svetlost: svetlost prikazovalnika pri tovarniško privzeti prednastavljeni nastavitvi, ki jo izbere proizvajalec za običajno domačo ali ustrezno komercialno rabo. Tovarniška svetlost prikazovalnikov s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve se lahko razlikuje glede na osvetlitev okolja, v katerem je nameščen prikazovalnik.

1.5 Površina zaslona: vidna širina, pomnožena z vidno višino, izražena v kvadratnih palcih (in2).

1.6 Samodejno prilagajanje osvetlitve: samodejni mehanizem, ki kot funkcija osvetlitve okolja prilagaja osvetlitev prikazovalnika.

1.7 Osvetlitev okolja: kombinacija osvetljenosti okolja, v katerem je prikazovalnik, na primer dnevne sobe ali pisarne.

1.8 Mostična povezava: fizična povezava med dvema vozliščnima krmilnikoma, običajno, vendar ne omejeno na, USB ali FireWire, ki omogoča razširitev vrat, običajno zaradi prestavitve vrat na priročnejše mesto ali povečanja števila razpoložljivih vrat.

1.9 Omrežna zmogljivost: zmožnost pridobitve naslova IP pri vzpostavljeni povezavi z omrežjem.

1.10 Senzor za zaznavanje prisotnosti: naprava, ki zaznava prisotnost ljudi pred prikazovalnikom ali v njegovi okolici. Senzor za zaznavanje prisotnosti se običajno uporablja za preklop prikazovalnika med načinom vklopa in načinom mirovanja ali izklopa.

1.11 Družina izdelkov: skupina prikazovalnikov iste blagovne znamke z zaslonom enake velikosti in ločljivosti v posameznem ohišju, ki lahko ima različne konfiguracije strojne opreme.

Primer: dva računalniška monitorja iz iste modelne linije z diagonalo zaslona 21 palcev in ločljivostjo 2,074 milijona slikovnih pik, vendar z razlikami pri značilnostih, kot so vgrajeni zvočniki ali kamera, sta lahko družina izdelkov.

1.12 Vzorčni model: konfiguracija izdelka, ki se preskuša za dodelitev oznake ENERGY STAR ter se bo tržila z oznako ENERGY STAR in bo z njo označena.

2. Področje uporabe

2.1 Vključeni izdelki

2.1.1 Do oznake ENERGY STAR so upravičeni izdelki, ki ustrezajo opredelitvi prikazovalnika, kot je navedeno v tem dokumentu, in ki se napajajo neposredno iz omrežja na izmenični tok, z zunanjim napajalnikom ali prek podatkovne ali omrežne povezave, z izjemo izdelkov, ki so navedeni v oddelku 2.2.

2.1.2 Značilni izdelki, ki bi bili upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo, vključujejo: (a) računalniške monitorje; (b) digitalne fotookvirje; (c) reklamne prikazovalnike in (d) dodatne izdelke, vključno z monitorji s preklopnikom za tipkovnico, video in miško ter drugimi posebnimi prikazovalniki, ki ustrezajo opredelitvam in izpolnjujejo merila za dodelitev oznake v tej specifikaciji.

2.2 Izključeni izdelki

2.2.1 Izdelki, ki jih zajemajo druge specifikacije izdelkov ENERGY STAR, niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo. Seznam trenutno veljavnih specifikacij je na voljo na spletnem mestu www.eu-energystar.org.

2.2.2 Naslednji izdelki niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo: (a) izdelki z vidno diagonalo zaslona nad 61 palcev; (b) izdelki z vgrajenim televizijskim tunerjem; (c) izdelki, ki se tržijo in prodajajo kot televizorji, vključno z izdelki z vhodnimi vrati za računalnik (npr. VGA), ki se tržijo in prodajajo večinoma kot televizorji; (d) izdelki, ki so komponentni televizorji. Komponentni televizor je izdelek, ki je sestavljen iz dveh ali več ločenih sestavnih delov (npr. prikazovalne naprave in tunerja) in ki se trži ter prodaja kot televizor pod enim modelom ali sistemsko oznako. Komponentni televizor ima lahko več napajalnih kablov; (e) televizorji/računalniški monitorji z dvojno funkcijo, ki se tržijo in prodajajo kot takšni; (f) naprave za mobilno računalništvo in komunikacijo (npr. preklopni računalniki, tablice, elektronski bralniki, pametni telefoni); (g) izdelki, ki morajo izpolnjevati specifikacije za medicinske naprave, ki prepovedujejo možnosti upravljanja porabe energije, in/ali nimajo stanja porabe energije, ki ustreza opredelitvi načina mirovanja, in (h) lahki odjemalci, ultralahki odjemalci ali odjemalci brez lastnega operacijskega sistema.

3. Merila za dodelitev oznake

3.1 Signifikantne števke in zaokroževanje

3.1.1 Vsi izračuni se opravijo z neposredno izmerjenimi (nezaokroženimi) vrednostmi.

3.1.2 Skladnost z zahtevami specifikacije se ocenjuje z neposredno izmerjenimi ali izračunanimi vrednostmi brez zaokroževanja, razen če ni navedeno drugače.

3.1.3 Neposredno izmerjene ali izračunane vrednosti, predložene za objavo na spletnem mestu ENERGY STAR, se zaokrožijo na najbližjo signifikantno števko, kot določajo zahteve ustrezne specifikacije.

3.2 Splošne zahteve

3.2.1 Zunanji napajalnik: če je izdelek opremljen z zunanjim napajalnikom, mora zunanji napajalnik izpolnjevati zahteve zmogljivosti stopnje V v skladu z Mednarodnim protokolom za označevanje učinkovitosti in vključevati oznako stopnje V. Dodatne informacije o Protokolu za označevanje so na voljo na spletnem mestu www.energystar.gov/powersupplies. Zunanji napajalniki morajo pri preskusu s preskusno metodo za izračun energijske učinkovitosti enonapetostnih zunanjih napajalnikov AC-DC in AC-AC izpolnjevati zahteve stopnje V (11. avgust 2004).

3.2.2 Upravljanje porabe energije: (a) izdelki morajo biti opremljeni vsaj z eno funkcijo za upravljanje porabe energije, ki je privzeto omogočena in ki se lahko uporablja za samodejni prehod iz načina vklopa v način mirovanja s priključeno gostiteljsko napravo ali notranjim sistemom (npr. privzeto omogočena podpora za signalizirano upravljanje porabe za prikazovalnike VESA); (b) izdelki, ki ustvarjajo vsebino za prikaz iz enega ali več notranjih virov, morajo imeti privzeto omogočen senzor ali časovnik za samodejno aktiviranje načina mirovanja ali izklopa; (c) pri izdelkih, ki imajo notranji privzeti zakasnilni čas, po katerem izdelek preide iz načina vklopa v način mirovanja ali način izklopa, se navede zakasnilni čas; (d) računalniški monitorji samodejno preidejo v način mirovanja ali način izklopa v 15 minutah po odklopu z gostiteljskega računalnika.

3.3 Zahteve za način vklopa

3.3.1 Moč v načinu vklopa (PON), izmerjena s preskusno metodo ENERGY STAR, je manjša ali enaka kot zahteva za največjo moč v načinu vklopa (PON_MAX), izračunana in zaokrožena v tabeli 1 spodaj. Če je gostota slikovnih pik izdelka (DP), izračunana z enačbo 1, večja od 20 000 slikovnih pik/in2, se ločljivost zaslona (r), uporabljena za izračun PON_MAX, določi z enačbo 2. Enačba 1: Izračun gostote slikovnih pik Kjer je: — DP gostota slikovnih pik izdelka, zaokrožena na najbližje celo število, v slikovnih pikah/in2, — r ločljivost zaslona v milijonih slikovnih pik, — A vidna površina zaslona v in2. Enačba 2: Izračun ločljivosti, če je gostota slikovnih pik izdelka (DP) večja od 20 000 slikovnih pik/in2 Kjer je: — r1 in r2 ločljivost zaslona v milijonih slikovnih pik, ki se uporablja za izračun PON_MAX, — DP gostota slikovnih pik izdelka, zaokrožena na najbližje celo število, v slikovnih pikah/in2, — A vidna površina zaslona v in2. Tabela 1 Izračun zahtev za največjo moč v načinu vklopa (PON_MAX) Vrsta izdelka in diagonala zaslona (d – v palcih) PON_MAX če je Dp ≤ 20 000 slikovnih pik/in2 (v wattih) Kjer je: r = ločljivost zaslona v milijonih slikovnih pik; A = vidna površina zaslona v in2 ; rezultat zaokrožen na najbližjo desetino watta. PON_MAX če je DP > 20 000 slikovnih pik/in2 (v wattih) Kjer je: r = ločljivost zaslona v milijonih slikovnih pik; A = vidna površina zaslona v in2; rezultat zaokrožen na najbližjo desetino watta. d < 12,0 12,0 ≤ d < 17,0 17,0 ≤ d < 23,0 23,0 ≤ d < 25,0 25,0 ≤ d ≤ 61,0 30,0 ≤ d ≤ 61,0 (samo za izdelke, ki ustrezajo opredelitvi reklamnega prikazovalnika)

3.3.2 Pri izdelkih, ki ustrezajo opredelitvi prikazovalnika z izboljšano zmogljivostjo, se vrednosti PON_MAX, izračunani v tabeli 1, doda dodelitev moči (PEP), izračunana z enačbo 3. V tem primeru je vrednost PON, izmerjena s preskusno metodo ENERGY STAR, enaka vsoti PON_MAX in PEP ali manjša od nje. Enačba 3: Izračun dodelitve moči v načinu vklopa za prikazovalnike z izboljšano zmogljivostjo Kjer je: — PEP< 27″ dodelitev moči v načinu vklopa v wattih za prikazovalnik z izboljšano zmogljivostjo z diagonalo zaslona pod 27 palcev, — PEP≥ 27″ dodelitev moči v načinu vklopa v wattih za prikazovalnik z izboljšano zmogljivostjo z diagonalo zaslona 27 palcev ali več, — PON_MAX zahteva za največjo moč v načinu vklopa v wattih.

3.3.3 Pri izdelkih s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve se vrednosti PON_MAX, izračunani v tabeli 1, doda dodelitev moči (PABC), izračunana z enačbo 5, če zmanjšanje moči v načinu vklopa (RABC), izračunano z enačbo 4, znaša 20 % ali več. (a) Če RABC znaša manj kot 20 %, se PABC ne doda vrednosti PON_MAX. (b) Vrednost PON, izmerjena pri onemogočenem samodejnem prilagajanju osvetlitve s preskusno metodo ENERGY STAR, je enaka vrednosti PON_MAX ali manjša od nje. Enačba 4: Izračun zmanjšanja moči v načinu vklopa za izdelke s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve Kjer je: — RABC odstotno zmanjšanje moči v načinu vklopa zaradi samodejnega prilagajanja osvetlitve, — P300 izmerjena moč v načinu vklopa v wattih pri stopnji osvetlitve okolja 300 luksov, — P10 izmerjena moč v načinu vklopa v wattih pri stopnji osvetlitve okolja 10 luksov. Enačba 5: Izračun dodelitve moči v načinu vklopa za izdelke s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve Kjer je: — PABC dodelitev moči v načinu vklopa v wattih, — PON_MAX zahteva za največjo moč v načinu vklopa v wattih.

3.3.4 Pri izdelkih, ki se napajajo iz nizkonapetostnega vira enosmernega toka, je vrednost PON, izračunana z enačbo 6, enaka vrednosti PON_MAX, izračunani v tabeli 1, ali manjša od nje. Enačba 6: Izračun moči v načinu vklopa za izdelke, ki se napajajo iz nizkonapetostnega vira enosmernega toka Kjer je: — PON izračunana moč v načinu vklopa v wattih, — PL zahtevana moč pri izmeničnem toku v wattih za nizkonapetostni vir enosmernega toka, pri čemer je breme enota, ki se preskuša, in — PS je marginalna izguba napajalnika vira na izmenični tok v wattih.

3.4 Zahteve za način mirovanja

3.4.1 Izmerjena moč v načinu mirovanja (PSLEEP) za izdelke brez podatkovnih ali omrežnih zmogljivosti, navedenih v tabeli 3 ali 4, je enaka zahtevi za največjo moč v načinu mirovanja (PSLEEP_MAX), navedeni v tabeli 2, ali manjša od nje. Tabela 2 Zahteva za največjo moč v načinu mirovanja (PSLEEP_MAX) PSLEEP_MAX (v wattih) 0,5

3.4.2 Izmerjena moč v načinu mirovanja (PSLEEP) za izdelke z eno ali več podatkovnimi ali omrežnimi zmogljivostmi, navedenimi v tabeli 3 ali 4, je enaka zahtevi za največjo moč v načinu mirovanja s podatkovno/omrežno zmogljivostjo (PSLEEP_AP), izračunani z enačbo 7, ali manjša od nje. Enačba 7: Izračun največje zahtevane moči v načinu mirovanja s podatkovno/omrežno zmogljivostjo Kjer je: — PSLEEP_AP zahteva za največjo moč v načinu mirovanja v wattih za izdelke, ki so bili preskušeni z dodatnimi zmogljivostmi, ki porabljajo energijo, — PSLEEP_MAX zahteva za največjo moč v načinu mirovanja v wattih, navedena v tabeli 2, — PDN dodelitev moči v wattih, navedena v tabeli 3, med preskušanjem v načinu mirovanja s priključeno podatkovno ali omrežno zmogljivostjo, — PADD dodelitev moči v wattih, navedena v tabeli 4, za privzeto omogočene dodatne zmogljivosti, ki so aktivne med preskušanjem v načinu mirovanja. Tabela 3 Dodelitve moči v načinu mirovanja za podatkovne ali omrežne zmogljivosti Zmogljivost Vključene vrste PDN (v wattih) USB 1.x 0,1 USB 2.x 0,5 USB 3.x, DisplayPort (povezava brez videa), Thunderbolt 0,7 Omrežje Hitri ethernet 0,2 Gigabitni ethernet 1,0 Wi-Fi 2,0

Tabela 4 Dodelitve moči v načinu mirovanja za dodatne zmogljivosti Zmogljivost Vključene vrste PADD (v wattih) Senzor Senzor za zaznavanje prisotnosti 0,5 Pomnilnik Bralniki bliskovnih pomnilniških kartic/pametnih kartic, vmesniki za kamero, PictBridge 0,2 Primer 1: digitalnemu fotookvirju, ki ima med preskušanjem v načinu mirovanja priključeno in omogočeno samo eno povezovalno ali omrežno zmogljivost (Wi-Fi), dodatne zmogljivosti pa niso omogočene, bi se dodala moč 2,0 W (Wi-Fi). Če znova navedemo enačbo: , . Primer 2: računalniški monitor s povezovalno zmogljivostjo USB 3.x in DisplayPort (povezava brez videa) se preskusi tako, da je priključen in omogočen samo USB 3.x. Če med preskušanjem v načinu mirovanja ni omogočena nobena dodatna zmogljivost, bi se temu prikazovalniku dodala moč 0,7 W (USB 3.x). Če znova navedemo enačbo: , . Primer 3: računalniški monitor z eno povezovalno in eno omrežno zmogljivostjo, USB 3.x in Wi-Fi, se preskusi tako, da sta med preskušanjem v načinu mirovanja priključeni in omogočeni obe zmogljivosti. Če med preskušanjem v načinu mirovanja ni omogočena nobena dodatna zmogljivost, bi se temu prikazovalniku dodala moč 0,7 W (USB 3.x) in 2,0 W (Wi-Fi). Če znova navedemo enačbo: , .

3.4.3 Pri izdelkih, ki so opremljeni z več kot enim načinom mirovanja (npr. „mirovanje“ in „globoko mirovanje“), izmerjena moč v načinu mirovanja (PSLEEP) v katerem koli načinu mirovanja ne sme presegati vrednosti PSLEEP_MAX v primeru izdelkov brez podatkovnih ali omrežnih zmogljivosti ali vrednosti PSLEEP_AP v primeru izdelkov, preskušenih z dodatnimi zmogljivostmi, ki porabljajo energijo, kot so podatkovne ali omrežne povezave. Če ima izdelek več načinov mirovanja, ki jih je mogoče izbrati ročno, ali če lahko izdelek preide v način mirovanja na različne načine (npr. z daljinskim upravljanjem ali prehodom gostiteljskega računalnika v mirovanje), se kot vrednost PSLEEP za dodelitev oznake navede izmerjena moč v načinu mirovanja (PSLEEP) načina mirovanja z največjo vrednostjo PSLEEP, izmerjeno v skladu z oddelkom 6.5 preskusne metode. Če izdelek samodejno prehaja med različnimi načini mirovanja, se kot vrednost PSLEEP za dodelitev oznake navede povprečna vrednost PSLEEP vseh načinov mirovanja, izmerjena v oddelku 6.5 preskusne metode.

3.5 Zahteve za način izklopa

Izmerjena moč v načinu izklopa (POFF) je enaka zahtevi za največjo moč v načinu izklopa (POFF_MAX), navedeni v tabeli 5, ali manjša od nje.

Tabela 5

Zahteva za največjo moč v načinu izklopa (POFF_MAX)

POFF_MAX

(v wattih)

0,5

3.6 Za vse izdelke se navedeta največja evidentirana svetlost in največja izmerjena svetlost; za vse izdelke, razen za tiste s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve, se navede tovarniška svetilnost.

4. Zahteve za preskus

4.1 Preskusne metode

Za izdelke, ki se dajejo na trg Evropske unije, morajo proizvajalci opraviti preskuse in samocertificirati tiste modele, ki so skladni s smernicami za oznako Energy Star. Za določitev ustreznosti za oznako ENERGY STAR se uporabijo preskusne metode, navedene spodaj.

Vrsta izdelka Preskusna metoda Vse vrste izdelkov in velikosti zaslonov Preskusna metoda ENERGY STAR za določanje porabe energije prikazovalnikov, različica 6.0 – revizija januar 2013

4.2 Število enot, potrebnih za preskus

4.2.1 Za preskus se izbere ena enota vzorčnega modela, kot je opredeljen v oddelku 1.

4.2.2 Pri dodelitvi oznake družini izdelkov se za vzorčni model šteje konfiguracija izdelka, ki ima največjo porabo energije za vsako kategorijo izdelkov v družini.

4.3 Dodelitev oznake za mednarodni trg

Izdelki se preskusijo za dodelitev oznake pri ustrezni kombinaciji vhodne napetosti/frekvence za vsak trg, na katerem se bodo prodajali in oglaševali kot izdelki z oznako ENERGY STAR.

5. Uporabniški vmesnik

Proizvajalce se spodbuja, naj snujejo izdelke v skladu s standardom za uporabniške vmesnike IEEE P1621: standard za elemente uporabniškega vmesnika pri nadzoru napajanja elektronskih naprav, ki se uporabljajo v poslovnih/domačih okoljih. Za podrobnosti glej http://eetd.LBL.gov/Controls. Če proizvajalec ne sprejme standarda IEEE P1621, predloži agenciji EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, utemeljitev, zakaj tega ni naredil.

6. Datum začetka veljavnosti

6.1 Datum, ko lahko proizvajalci izdelke opredelijo za upravičene do oznake Energy Star po tej različici 6.0, bo določen kot datum začetka veljavnosti sporazuma. Da bi bil model izdelka upravičen do oznake ENERGY STAR, mora ustrezati specifikaciji ENERGY STAR, ki velja na dan proizvodnje modela. Datum proizvodnje se razlikuje za vsako napravo in pomeni datum (npr. mesec in leto), ko se naprava šteje za v celoti sestavljeno.

6.2 Prihodnje spremembe specifikacije: EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do spremembe te specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe vplivale na njeno uporabnost za potrošnike, industrijo ali okolje. V skladu s trenutno politiko se o spremembah specifikacije posvetujeta z deležniki. V primeru spremembe specifikacije je treba vedeti, da se oznaka ENERGY STAR ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela.

7. Premisleki glede prihodnjih sprememb

7.1 Prikazovalniki z diagonalo zaslona nad 61 palcev

Trenutno so na trgu že na voljo interaktivni prikazovalniki z diagonalo zaslona nad 60 palcev, ki se uporabljajo v komercialne in izobraževalne namene. Obstaja interes za boljše razumevanje porabe energije teh izdelkov pri preskusu v skladu s preskusno metodo za prikazovalnike. Agencija EPA in Evropska komisija si bosta pred postopkom razvoja naslednje spremembe specifikacije in med njim v sodelovanju z deležniki prizadevala za dostop do teh informacij. Agencijo EPA in Evropsko komisijo načeloma zanima proučitev razširitve obsega izdelkov na tiste z diagonalo zaslona nad 61 palcev pri naslednji spremembi specifikacije.

7.2 Funkcija zaslonov na dotik

Agencija EPA in Evropska komisija sta odločeni, da bosta še naprej razvijali stopnje zmogljivosti za prikazovalnike, ki upoštevajo nove značilnosti in funkcije, in predvidevata, da bodo prikazovalniki s funkcijo zaslona na dotik, vključeni v obseg te specifikacije, postali bolj razširjeni na trgu, zlasti med reklamnimi prikazovalniki. Agencija EPA, ameriško ministrstvo za energijo in Evropska komisija bodo z deležniki raziskali, ali funkcija zaslona na dotik vpliva na porabo energije v načinu vklopa, da bodo lahko določili, v kolikšni meri bi morala biti v postopku razvoja naslednje specifikacije obravnavana funkcija zaslona na dotik.

II. SPECIFIKACIJE ZA BREZPREKINITVENE NAPAJALNIKE

1. Opredelitev pojmov

Vsi izrazi, uporabljeni v tem dokumentu, so skladni z opredelitvami pojmov v standardu IEC 62040-3 (1) Mednarodne elektrotehniške komisije (IEC), razen če ni navedeno drugače.

V tej specifikaciji se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

Brezprekinitveni napajalnik (UPS): sestav pretvornikov, stikal in naprav za shranjevanje energije (npr. baterije), ki tvorijo napajalno enoto za ohranjanje nepretrganega napajanja bremena ob izpadu izpada vhodnega napajanja (2).

1.1 Mehanizem za pretvorbo napajanja: (a) Statični UPS: UPS, pri katerem izhodno napetost zagotavljajo polprevodniški napajalni elektronski sestavni deli. (b) Rotacijski UPS: UPS, pri katerem izhodno napetost zagotavlja en ali več električnih vrtečih se strojev. (1) Rotacijski UPS (RUPS) brez dizelskega motorja: rotacijski UPS brez vgrajenega dizelskega motorja, ki bi zagotavljal napajanje bremena med izpadom vhodnega napajanja. (2) Dizelski rotacijski UPS (DRUPS): rotacijski UPS z vgrajenim dizelskim motorjem, ki lahko zagotavlja napajanje bremena med izpadom vhodnega napajanja. (c) Napajalni izhod: (1) UPS z izmeničnim (AC) izhodom: UPS, ki zagotavlja napajanje z neprekinjenim pretokom električnega naboja, ki redno spreminja smer. (2) UPS z enosmernim (DC) izhodom/usmernik: UPS, ki zagotavlja napajanje z neprekinjenim pretokom električnega naboja, ki je enosmeren. Vključuje posamezne usmerniške enote za uporabo enosmernega toka in celotne okvirje ali sisteme UPS z enosmernim izhodom, ki so sestavljeni iz usmerniških modulov, krmilnikov in drugih podpornih sestavnih delov. Opomba: UPS z enosmernim izhodom so znani tudi kot usmerniki. V tem dokumentu se uporablja izraz „UPS z enosmernim izhodom/usmernik“, ker se „usmernik“ lahko nanaša tudi na podsistem UPS z izmeničnim izhodom.

1.2 Modularni UPS: UPS, sestavljen iz dveh ali več posameznih enot UPS, z enim ali več skupnimi okvirji in s skupnim sistemom za shranjevanje energije, katerih izhodi so v običajnem načinu delovanja priključeni na skupno izhodno vodilo, ki je v celoti v okvirju(-ih). Skupna količina posameznih enot UPS v modularnem UPS je enaka „n + r“, kjer je n količina posameznih enot UPS, potrebnih za napajanje bremena, in r količina presežnih enot UPS. Modularni UPS se lahko uporabljajo za zagotavljanje presežnosti, prilagajanje zmogljivosti ali oboje.

1.3 Presežnost: dodajanje enot UPS v vzporedni sistem UPS za izboljšanje neprekinjenosti napajanja bremena, z naslednjo razvrstitvijo. (a) N + 0: UPS, ki ne prenese nobenih izpadov pri ohranjanju delovanja v običajnem načinu. Brez presežnosti. (b) N + 1: vzporedni UPS, ki lahko prenese izpad ene enote UPS ali ene skupine enot UPS pri ohranjanju delovanja v običajnem načinu. (c) 2N: vzporedni UPS, ki lahko prenese izpad polovice svojih enot UPS pri ohranjanju delovanja v običajnem načinu.

1.4 Načini delovanja UPS: (a) Običajni način: stabilni način delovanja, ki ga UPS doseže pri naslednjih pogojih: (1) izmenično vhodno napajanje je znotraj zahtevanih dovoljenih toleranc in napaja UPS; (2) sistem za shranjevanje energije ostane napolnjen ali se polni; (3) breme je znotraj navedene nazivne zmogljivosti UPS; (4) premostitev je na voljo in znotraj navedenih dovoljenih toleranc (če je primerno). (b) Način shranjene energije: stabilni način delovanja, ki ga UPS doseže pri naslednjih pogojih: (1) izmenično vhodno napajanje je odklopljeno ali zunaj zahtevanih dovoljenih toleranc; (2) vse napajanje zagotavlja sistem za shranjevanje energije, v primeru DRUPS pa vgrajeni dizelski motor ali kombinacija obojega; (3) breme je znotraj navedene nazivne zmogljivosti UPS. (c) Premostitveni način: način delovanja, ki ga UPS doseže, če se breme napaja samo prek premostitve.

1.5 Karakteristika vhodne odvisnosti UPS: (a) odvisen od napetosti in frekvence (VFD): ščiti breme pred izpadom napajanja (3); (b) neodvisen od napetosti (VI): ščiti breme tako kot v primeru odvisnosti od napetosti in frekvence zgoraj, poleg tega pa tudi pred: (1) neprekinjeno podnapetostjo na vhodu; (2) neprekinjeno prenapetostjo na vhodu (4); (c) Neodvisen od napetosti in frekvence (VFI): neodvisen od sprememb napetosti in frekvence, ščiti breme pred škodljivimi učinki takšnih sprememb brez praznjenja vira shranjene energije.

1.6 UPS z enim običajnim načinom: UPS, ki deluje v običajnem načinu znotraj parametrov samo enega niza karakteristike vhodne odvisnosti. Na primer UPS, ki deluje samo kot neodvisen od napetosti in frekvence.

1.7 UPS z več običajnimi načini: UPS, ki deluje v običajnem načinu znotraj parametrov več nizov karakteristike vhodne odvisnosti. Na primer UPS, ki lahko deluje kot neodvisen od napetosti in frekvence ali kot odvisen od napetosti in frekvence.

1.8 Premostitev: alternativna napajalna pot za izmenični pretvornik. (a) Vzdrževalna premostitev (pot): alternativna napajalna pot, ki zagotavlja neprekinjenost napajanja bremena med vzdrževanjem. (b) Samodejna premostitev: napajalna pot (glavna ali pomožna), alternativna posrednemu izmeničnemu pretvorniku. (1) Mehanska premostitev: krmiljenje prek stikala z mehansko ločljivimi kontakti. (2) Statična premostitev (elektronska premostitev): krmiljenje prek elektronskega vklopnega stikala, na primer tranzistorji, tiristorji, triaki ali druga polprevodniška naprava ali naprave. (3) Hibridna premostitev: krmiljenje prek stikala z mehansko ločljivimi kontakti v kombinaciji z najmanj eno krmiljeno elektronsko ventilsko napravo.

1.9 Referenčno preskusno breme: breme ali stanje, v katerem izhod UPS zagotovi delovno moč (W), za katero je zasnovan UPS (5).

1.10 Enota, ki se preskuša (UUT): UPS, ki se preskuša in ki je konfiguriran tako, kot pri odpremi uporabniku, vključno z vsemi pripomočki (npr. filtri ali transformatorji), potrebnimi za skladnost s preskusno nastavitvijo, določeno v oddelku 3 preskusne metode ENERGY STAR.

1.11 Faktor moči: razmerje med absolutno vrednostjo delovne moči (P) in navidezno močjo (S).

1.12 Družina izdelkov: skupina modelov izdelkov, ki (1) jih je izdelal isti proizvajalec, (2) izpolnjujejo enaka merila za dodelitev oznake ENERGY STAR in (3) imajo skupno osnovno zasnovo. Sprejemljive razlike v družini izdelkov v primeru UPS vključujejo: (a) število nameščenih modulov; (b) presežnost; (c) vrsto ter količino vhodnih in izhodnih filtrov; (d) število impulzov usmernika (6) in (e) zmogljivost sistema za shranjevanje energije.

1.13 Kratice: (a) A: amper (Ampere) (b) ac: izmenični tok (Alternating Current) (c) dc: enosmerni tok (Direct Current) (d) DRUPS: dizelski rotacijski UPS (Diesel coupled rotary UPS) (e) RUPS: rotacijski UPS (Rotary UPS) (f) THD: celotno harmonsko popačenje (Total Harmonic Distortion) (g) UPS: brezprekinitveni napajalnik (Uninterruptible Power Supply) (h) UUT: enota, ki se preskuša (Unit Under Test) (i) V: volt (Volt) (j) VFD: odvisen od napetosti in frekvence (Voltage and Frequency Dependent) (k) VFI: neodvisen od napetosti in frekvence (Voltage and Frequency Independent) (l) VI: neodvisen od napetosti (Voltage Independent) (m) W: watt (Watt) (n) Wh: wattna ura (Watt-hour)

2. Področje uporabe

2.1 Do oznake ENERGY STAR so upravičeni izdelki, ki ustrezajo opredelitvi brezprekinitvenega napajalnika, kot je navedeno v tem dokumentu, vključno s statičnimi in rotacijskimi UPS ter UPS z izmeničnim izhodom in UPS z enosmernim izhodom/usmerniki, z izjemo izdelkov, ki so navedeni v oddelku 2.3.

2.2 Izdelki, ki so upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo, vključujejo:

(a) UPS za domačo rabo, namenjene zaščiti namiznih računalnikov in povezanih zunanjih naprav in/ali naprav za domače razvedrilo, kot so televizorji, STB, DVR, enote Blu-ray in predvajalniki DVD;

(b) komercialne UPS, namenjene zaščiti informacijske in komunikacijske opreme v malih podjetjih in podružnicah, na primer strežnikov, omrežnih stikal in usmerjalnikov ter malih shranjevalnih polj;

(c) UPS za podatkovna središča, namenjene zaščiti velikih sistemov informacijske in komunikacijske opreme, na primer strežnikov v podjetjih, omrežne opreme in velikih shranjevalnih polj, in

(d) telekomunikacijske UPS z enosmernim izhodom/usmernike, namenjene zaščiti sistemov telekomunikacijskih omrežij v osrednji pisarni ali na oddaljeni lokaciji za brezžično/mobilno omrežje.

2.3 Izključeni izdelki

2.3.1 Izdelki, ki jih zajemajo druge specifikacije izdelkov ENERGY STAR, niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo. Seznam trenutno veljavnih specifikacij je na voljo na spletnem mestu www.eu-energystar.org.

2.3.2 Naslednji izdelki niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo: (a) izdelki, ki so vgrajeni v računalnik ali drugo breme za končno uporabo (npr. notranji napajalniki z dodatno baterijo ali pomožnimi baterijami za modeme, varnostne sisteme itd.); (b) industrijski UPS, posebej zasnovani za zaščito ključnih nadzornih, proizvodnih ali produkcijskih procesov ali postopkov; (c) UPS za elektroenergetske sisteme, zasnovani za uporabo kot del sistemov za prenos in distribucijo električne energije (npr. UPS v razdelilnih postajah ali UPS za celotno sosesko); (d) UPS za kabelsko televizijo, zasnovani za napajanje sistema za distribucijo kabelskega signala zunaj opreme in priključeni neposredno ali posredno na sam kabel. „Kabel“ so lahko koaksialni kabel (kovinska žica), optična vlakna ali brezžična povezava (npr. „Wi-Fi“); (e) UPS, zasnovani za skladnost s posebnimi varnostnimi standardi UL za uporabo na varnostnem področju, na primer za zasilno osvetlitev, operacije, izstop ali medicinsko diagnostično opremo, in (f) UPS, zasnovani za mobilno, ladijsko, pomorsko ali letalsko uporabo.

3. Merila za dodelitev oznake

3.1 Signifikantne števke in zaokroževanje

3.1.1 Vsi izračuni se opravijo z neposredno izmerjenimi (nezaokroženimi) vrednostmi.

3.1.2 Skladnost z mejnimi vrednostmi specifikacije se ocenjuje z neposredno izmerjenimi ali izračunanimi vrednostmi brez zaokroževanja, razen če ni navedeno drugače.

3.1.3 Neposredno izmerjene ali izračunane vrednosti, predložene za objavo na spletnem mestu ENERGY STAR, se zaokrožijo na najbližjo signifikantno števko, kot določajo mejne vrednosti ustrezne specifikacije.

3.2 Zahteve za energijsko učinkovitost za UPS z izmeničnim izhodom

3.2.1 UPS z enim običajnim načinom: povprečna bremensko prilagojena učinkovitost (EffAVG), izračunana z enačbo 1, je enaka zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 2, ali večja od nje, za navedeno nazivno izhodno moč in karakteristiko vhodne odvisnosti, razen kot je navedeno spodaj. Pri izdelkih z nazivno izhodno močjo nad 10 000 W ter komunikacijsko in merilno zmogljivostjo, kot je določeno v oddelku 3.6, je povprečna bremensko prilagojena učinkovitost (EffAVG), izračunana z enačbo 1, enaka zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 3, ali večja od nje, za navedeno karakteristiko vhodne odvisnosti. Enačba 1: Izračun povprečne učinkovitosti za UPS z izmeničnim izhodom Kjer je: — EffAVG povprečna bremensko prilagojena učinkovitost, — tn % delež časa pri določeni vrednosti n % referenčnega preskusnega bremena, kot je navedeno s predvidevanji obremenitve v tabeli 1, in — Eff|n % učinkovitost pri določeni vrednosti n % referenčnega preskusnega bremena, izmerjena v skladu s preskusno metodo ENERGY STAR. Tabela 1 Predvidevanja obremenitve UPS z izmeničnim izhodom za izračun povprečne učinkovitosti Nazivna izhodna moč, P, v wattih (W) Karakteristika vhodne odvisnosti Delež časa pri določenem deležu referenčnega preskusnega bremena, tn % 25 % 50 % 75 % 100 % P ≤ 1 500 W VFD 0,2 0,2 0,3 0,3 VFD 0 0,3 0,4 0,3 1 500 W < P ≤ 10 000 W VFD, VI ali VFI 0 0,3 0,4 0,3 P > 10 000 W VFD, VI ali VFI 0,25 0,5 0,25 0

Tabela 2 Zahteva za najmanjšo povprečno učinkovitost UPS z izmeničnim izhodom Zahteva za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), kjer je: P nazivna izhodna moč v wattih (W) in ln naravni logaritem. Nazivna izhodna moč Karakteristika vhodne odvisnosti VFD VI VFI P ≤ 1 500 W 0,967 0,0099 × ln(P) + 0,815 1 500 W < P ≤ 10 000 W 0,970 0,967 P > 10 000 W 0,970 0,950 0,0099 × ln(P) + 0,805

Tabela 3 Zahteva za najmanjšo povprečno učinkovitost UPS z izmeničnim izhodom za izdelke z merilno in komunikacijsko zmogljivostjo Zahteva za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), kjer je: P nazivna izhodna moč v wattih (W) in ln naravni logaritem. Nazivna izhodna moč Karakteristika vhodne odvisnosti VFD VI VFI P > 10 000 W 0,960 0,940 0,0099 × ln(P) + 0,795

3.2.2 UPS z več običajnimi načini, ki niso odpremljeni s privzeto omogočenim načinom največje vhodne odvisnosti: če UPS z več običajnimi načini ni odpremljen s privzeto omogočenim načinom največje vhodne odvisnosti, je njegova povprečna bremensko prilagojena učinkovitost (EffAVG), izračunana z enačbo 1, večja ali enaka: (a) zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 2, za nazivno izhodno moč in način najmanjše vhodne odvisnosti, ki ju zagotavlja UPS, za modele z izhodno močjo največ 10 000 W ali brez komunikacijske in merilne zmogljivosti, kot je določeno v oddelku 3.6, ali (b) zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 3, za nazivno izhodno moč in način najmanjše vhodne odvisnosti, ki ju zagotavlja UPS, za modele z izhodno močjo nad 10 000 W ter s komunikacijsko in merilno zmogljivostjo, kot je določeno v oddelku 3.6.

3.2.3 UPS z več običajnimi načini, odpremljeni s privzeto omogočenim načinom največje vhodne odvisnosti: če je UPS z več običajnimi načini odpremljen s privzeto omogočenim načinom največje vhodne odvisnosti, je njegova povprečna bremensko prilagojena učinkovitost (EffAVG), izračunana z enačbo 2, večja ali enaka: (a) zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 2, za nazivno izhodno moč in način najmanjše vhodne odvisnosti, ki ju zagotavlja UPS, za modele z izhodno močjo največ 10 000 W ali brez komunikacijske in merilne zmogljivosti, kot je določeno v oddelku 3.6, ali (b) zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 3, za nazivno izhodno moč in način najmanjše vhodne odvisnosti, ki ju zagotavlja UPS, za modele z izhodno močjo nad 10 000 W ter s komunikacijsko in merilno zmogljivostjo, kot je določeno v oddelku 3.6. Enačba 2: Izračun povprečne učinkovitosti za UPS z izmeničnim izhodom z več običajnimi načini Kjer je: — EffAVG povprečna bremensko prilagojena učinkovitost, — Eff1 povprečna bremensko prilagojena učinkovitost v načinu najmanjše vhodne odvisnosti (tj. VFI ali VI), izračunana z enačbo 1, in — Eff2 povprečna bremensko prilagojena učinkovitost v načinu največje vhodne odvisnosti (tj. VFD), izračunana z enačbo 1.

3.3 Zahteve za energijsko učinkovitost za UPS z enosmernim izhodom/usmernike

Povprečna bremensko prilagojena učinkovitost (EffAVG), izračunana z enačbo 3, je enaka zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 4, ali večja od nje. Ta zahteva velja za celotne sisteme in/ali posamezne module. Tudi proizvajalci lahko dodelijo oznake, pri čemer veljajo naslednje zahteve:

(a) celotnim sistemom, ki so tudi modularni, se dodeli oznaka kot družinam izdelkov modularnih UPS z nameščenim določenim modelom modula;

(b) dodelitev oznake posameznim modulom ne vpliva na dodelitev oznake modularnim sistemom, razen če je tudi celotnim sistemom dodeljena oznaka, kot je navedeno zgoraj;

(c) pri izdelkih z nazivno izhodno močjo nad 10 000 W ter komunikacijsko in merilno zmogljivostjo, kot je določeno v oddelku 3.6, je povprečna bremensko prilagojena učinkovitost (EffAVG), izračunana z enačbo 3, enaka zahtevi za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN), določeni v tabeli 5, ali večja od nje.

Enačba 3: Izračun povprečne učinkovitosti za vse UPS z enosmernim izhodom

Tabela 4

Zahteva za najmanjšo povprečno učinkovitost UPS z enosmernim izhodom/usmernika

Zahteva za najmanjšo povprečno

učinkovitost (EffAVG_MIN)

0,955

Tabela 5

Zahteva za najmanjšo povprečno učinkovitost UPS z enosmernim izhodom/usmernika za izdelke z merilno in komunikacijsko zmogljivostjo

Nazivna izhodna moč Zahteva za najmanjšo povprečno učinkovitost (EffAVG_MIN) P > 10 000 W 0,945

3.4 Zahteve za faktor moči

Izmerjeni faktor vhodne moči vseh UPS z izmeničnim izhodom pri 100-odstotkih referenčnega preskusnega bremena je večji ali enak najmanjši zahtevi za faktor moči, navedeni v tabeli 6, za vse običajne načine VFI in VI, zahtevane za dodelitev oznake.

Tabela 6

Najmanjša zahteva za faktor vhodne moči UPS za UPS z izmeničnim izhodom

Najmanjša zahteva za

faktor moči

0,90

3.5 Zahteve za sporočanje standardnih podatkov

3.5.1 Podatki za standardizirani podatkovni list za moč in zmogljivost (PPDS) se predložijo agenciji EPA in/ali Evropski komisiji za vsak model ali družino izdelkov.

3.5.2 Več podrobnosti o listu PPDS je na voljo na spletni strani ENERGY STAR za UPS na naslovu www.energystar.gov/products. Na listu PPDS so naslednji podatki: (a) splošne značilnosti (proizvajalec ter ime in številka modela); (b) električne značilnosti (mehanizem za pretvorbo moči, topologija, vhodna in izhodna napetost ter frekvenca); (c) povprečna učinkovitost, uporabljena za dodelitev oznake; (d) učinkovitost pri vsaki točki obremenitve in rezultati preskusa faktorja moči v vsakem ustreznem običajnem načinu ter za obe preskušeni največjo in najmanjšo konfiguracijo za družine izdelkov modularnih UPS; (e) merilna in komunikacijska zmožnost (podatki, prikazani na merilniku, podatki, zagotovljeni prek omrežja, in razpoložljivi protokoli); (f) spletna povezava do razpoložljivega javnega dokumenta s smernicami za preskusni postopek za določen model, če je primerno; (g) značilnosti baterije/naprave s shranjeno energijo; (h) fizične mere.

3.5.3 Agencija EPA in Evropska komisija lahko občasno spremenita seznam PPDS, kot je potrebno, in obveščata partnerje o postopku spreminjanja.

3.6 Zahteve za komunikacijsko in merilno zmogljivost

3.6.1 UPS z izmeničnim izhodom in UPS z enosmernim izhodom/usmerniki z nazivno izhodno močjo nad 10 000 W so lahko upravičeni do spodbude za učinkovitost v višini 1 odstotne točke, kot je razvidno v tabeli 3 in tabeli 5, če se prodajajo z merilnikom energije, ki ima naslednje značilnosti: (a) merilnik je odpremljen kot samostojni zunanji sestavni del, priložen UPS na prodajnem mestu, ali pa je vgrajen v UPS; (b) merilnik meri izhodno energijo UPS v kWh v vsakem običajnem načinu; (c) merilnik lahko pošilja rezultate merjenja prek omrežja z uporabo enega od naslednjih protokolov: Modbus RTU, Modbus TCP ali SNMP (v. 1, 2 ali 3); (d) če merilnik ni vgrajen v UPS, izpolnjuje zahteve iz oddelka 3.6.2; (e) če je merilnik vgrajen v UPS, izpolnjuje zahteve iz oddelka 3.6.3.

3.6.2 Zahteve za zunanje merilnike: zunanji merilniki, ki so priloženi UPS, izpolnjujejo eno od naslednjih zahtev za UPS, da pridobijo spodbudo za učinkovitost merjenja: (a) razred točnosti 2 ali boljši (tj. razred 1, razred 0,5 S ali razred 0,2 S), kot je določeno v standardu IEC 62053-21 (7), IEC 62053-22 (8) ali ANSI C12.2 (9); (b) relativna napaka pri merjenju energije znaša največ 2 odstotka v primerjavi s standardom pri pogojih, navedenih v oddelku 3.6.4, z izjemo toka, ki se preskusi pri 25 odstotkih in 100 odstotkih največjega toka merilnika, ali (c) relativna napaka pri merjenju energije znaša največ 5 odstotkov v primerjavi s standardom za del celotnega merilnega sistema (vključno s tokovniki, ki jih je mogoče integrirati z merilnikom in UPS) pri pogojih, navedenih v oddelku 3.6.4.

3.6.3 Zahteve za vgrajene merilnike: vgrajeni merilniki izpolnjujejo naslednje zahteve za UPS pri pogojih, navedenih v oddelku 3.6.4, da pridobijo spodbudo za učinkovitost merjenja: relativna napaka pri merjenju energije znaša največ 5 odstotkov v primerjavi s standardom za del celotnega merilnega sistema (vključno s tokovniki, integriranimi z merilnikom in UPS).

3.6.4 Okoljski in električni pogoji za točnost merilnika: merilnik izpolnjuje zahteve, navedene v oddelku 3.6.2 ali 3.6.3, pri naslednjih pogojih: (a) okoljski pogoji: skladni s preskusno metodo ENERGY STAR in standardi, navedenimi v njej, in (b) električni pogoji: skladni z vsemi točkami obremenitve v preskusni metodi ENERGY STAR in standardi, navedenimi v njej.

4. Preskušanje

4.1 Preskusne metode

Za izdelke, ki se dajejo na trg Evropske unije, morajo proizvajalci opraviti preskuse in samocertificirati tiste modele, ki so skladni s smernicami za oznako Energy Star. Pri preskušanju UPS se za določitev ustreznosti za oznako ENERGY STAR uporabijo preskusne metode, navedene v tabeli 7.

Tabela 7

Preskusne metode za dodelitev oznake ENERGY STAR

Vrsta izdelka Preskusna metoda Vsi UPS Preskusna metoda ENERGY STAR za brezprekinitvene napajalnike, revizija maj 2012

4.2 Število enot, potrebnih za preskus

4.2.1 Vzorčni modeli za preskus se izberejo v skladu z naslednjimi zahtevami: (a) pri dodelitvi oznake posameznemu modelu izdelka se za vzorčni model šteje konfiguracija izdelka, enakovredna tisti, ki se bo tržila z oznako ENERGY STAR in bo z njo označena; (b) pri dodelitvi oznake družini izdelkov modularnih UPS, kjer se modeli razlikujejo po številu nameščenih modulov, proizvajalec izbere največjo in najmanjšo konfiguracijo, ki sta vzorčna modela – tj. modularni sistem mora izpolnjevati merila upravičenosti v največji in najmanjši nepresežni konfiguraciji. Če vzorčna modela največje in najmanjše konfiguracije izpolnjujeta merila za dodelitev oznake ENERGY STAR pri svoji stopnji izhodne moči, lahko vsi modeli z vmesno konfiguracijo v družini izdelkov modularnih UPS pridobijo oznako ENERGY STAR. (c) Pri dodelitvi oznake družini izdelkov UPS, v kateri so modeli povezani z drugo značilnostjo in ne s številom nameščenih modulov, se za vzorčni model šteje konfiguracija v družini izdelkov z največjo porabo energije, z izjemo razlik glede sistemov za shranjevanje energije – proizvajalec lahko za preskus izbere kateri koli sistem za shranjevanje energije, ki izpolnjuje zahteve preskusne metode ENERGY STAR. Drugih izdelkov v družini izdelkov ni treba preskusiti za dodelitev oznake, pričakuje pa se, da izpolnjujejo ustrezna merila za dodelitev oznake ENERGY STAR, in so lahko preverjeni enkrat po prvotni dodelitvi oznake.

4.2.2 Za preskus se izbere ena enota vsakega vzorčnega modela.

4.2.3 Vse preskušene enote izpolnjujejo merila za dodelitev oznake ENERGY STAR.

5. Datum začetka veljavnosti

5.1 Datum, ko lahko proizvajalci izdelke opredelijo za upravičene do oznake Energy Star po tej različici 1.0, bo določen kot datum začetka veljavnosti sporazuma. Da bi bil model izdelka upravičen do oznake ENERGY STAR, mora ustrezati specifikaciji ENERGY STAR, ki velja na dan proizvodnje modela. Datum proizvodnje se razlikuje za vsako napravo in pomeni datum, ko se naprava šteje za v celoti sestavljeno.

5.2 Prihodnje spremembe specifikacije: EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do spremembe te specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe vplivale na njeno uporabnost za potrošnike, industrijo ali okolje. V skladu s trenutno politiko se o spremembah specifikacije posvetujeta z deležniki. V primeru spremembe specifikacije je treba vedeti, da se oznaka ENERGY STAR ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela izdelka.

III. SPECIFIKACIJE ZA RAČUNALNIŠKE STREŽNIKE (RAZLIČICA 2.0)

1. Opredelitve pojmov

1.1 Vrste izdelkov

1.1.1 Računalniški strežnik: računalnik, ki zagotavlja storitve in upravlja omrežna sredstva za odjemalne naprave (npr. namizne računalnike, prenosne računalnike, lahke odjemalnike, brezžične naprave, osebne organizatorje, telefone z internetnim protokolom, druge računalniške strežnike ali druge omrežne naprave). Računalniški strežnik se prodaja po podjetniških kanalih za uporabo v podatkovnih središčih in pisarniških ali poslovnih okoljih. Do računalniškega strežnika se običajno dostopa prek omrežnih povezav in ne prek neposredno priključenih uporabniških vhodnih naprav, kot je tipkovnica ali miška. Za namene te specifikacije mora računalniški strežnik izpolnjevati vsa naslednja merila: (a) trži in prodaja se kot računalniški strežnik; (b) zasnovan je za podporo enega ali več operacijskih sistemov za računalniške strežnike in/ali hipervizorjev ter je naveden kot takšen; (c) njegov namen je izvajati aplikacije, ki jih je namestil uporabnik, ki so običajno, vendar ne izključno, poslovne narave; (d) zagotavlja podporo za kodo za popravljanje napak (ECC) in/ali medpomnilnik (vključno z dvorednimi pomnilniškimi moduli (DIMM) z medpomnilnikom in konfiguracijami z vgrajenim medpomnilnikom (BOB)); (e) zapakiran je in se prodaja z enim ali več napajalniki AC-DC ali DC-DC in (f) zasnovan je tako, da imajo vsi procesorji dostop do skupnega sistemskega pomnilnika in da so vidni enemu operacijskemu sistemu ali hipervizorju.

1.1.2 Upravljani strežnik: računalniški strežnik, zasnovan za visoko stopnjo razpoložljivosti v okolju z visoko stopnjo upravljanja. Za namene te specifikacije mora upravljani strežnik izpolnjevati vsa naslednja merila: (a) zasnovan je za konfiguracijo s presežnimi napajalniki in (b) vsebuje nameščeni namenski upravljalni krmilnik (npr. storitveni procesor).

1.1.3 Rezinski sistem: sistem, sestavljen iz rezinske omare in enega ali več odstranljivih rezinskih strežnikov in/ali drugih enot (npr. rezinske enote za shranjevanje, rezinske omrežne opreme). Rezinski sistemi so nadgradljiva rešitev za združevanje več rezinskih strežnikov ali enot za shranjevanje v eno samo ohišje. Zasnovani so tako, da lahko tehniki preprosto dodajo ali zamenjajo (hitra menjava) rezine na kraju samem. (a) Rezinski strežnik: računalniški strežnik, zasnovan za uporabo v rezinski omari. Rezinski strežnik je naprava z visoko gostoto, ki deluje kot samostojni računalniški strežnik ter vključuje najmanj en procesor in sistemski pomnilnik, vendar za delovanje potrebuje skupna sredstva rezinske omare (npr. napajalnike, hlajenje). Procesor ali pomnilniški modul, namenjen za nadgradnjo samostojnega strežnika, se ne šteje za rezinski strežnik. (1) Rezinski strežnik za več predalov: rezinski strežnik, ki pri namestitvi v rezinsko omaro zasede več kot en predal. (2) Rezinski strežnik z enojno širino: rezinski strežnik, ki zahteva širino standardnega predala za rezinski strežnik. (3) Rezinski strežnik z dvojno širino: rezinski strežnik, ki zahteva dvojno širino standardnega predala za rezinski strežnik. (4) Rezinski strežnik s polovično višino: rezinski strežnik, ki zahteva polovico višine standardnega predala za rezinski strežnik. (5) Rezinski strežnik s četrtinsko višino: rezinski strežnik, ki zahteva četrtino višine standardnega predala za strežnik. (6) Rezinski strežnik z več vozlišči: rezinski strežnik, ki ima več vozlišč. Sam rezinski strežnik je mogoče hitro zamenjati, posameznih vozlišč pa ne. (b) Rezinska omara: ohišje, v katerem so skupna sredstva za delovanje rezinskih strežnikov, rezinskih enot za shranjevanje in drugih rezinskih naprav. Skupna sredstva, ki so v omari, lahko vključujejo napajalnike, enote za shranjevanje podatkov in strojno opremo za distribucijo enosmernega napajanja, hlajenje, upravljanje sistema in omrežne storitve. (c) Rezinska enota za shranjevanje: naprava za shranjevanje, zasnovana za uporabo v rezinski omari. Za delovanje rezinske naprave za shranjevanje so potrebna skupna sredstva v rezinski omari (npr. napajalniki, hlajenje).

1.1.4 Strežnik, popolnoma odporen na napake: računalniški strežnik, zasnovan s popolno presežnostjo strojne opreme, v katerem je vsak računalniški sestavni del podvojen v dveh vozliščih, ki upravljata enake in sočasne delovne obremenitve (v primeru izpada ali popravila enega vozlišča lahko drugo vozlišče samo upravlja delovno obremenitev, zato je zagotovljeno neprekinjeno delovanje). Strežnik, popolnoma odporen na napake, uporablja dva sistema za sočasno in ponavljajoče se upravljanje delovne obremenitve, kar zagotavlja neprekinjeno razpoložljivost v ključnih aplikacijah.

1.1.5 Odporni strežnik: računalniški strežnik, zasnovan z zmogljivimi funkcijami za zanesljivost, razpoložljivost, možnost servisiranja („Reliability, Availability, Serviceability – RAS“) in nadgradljivost, ki so integrirane v mikroarhitekturo sistema, centralne procesne enote in čipja. Za namene dodelitve oznake ENERGY STAR v skladu s to specifikacijo ima odporni strežnik značilnosti, ki so opisane v Dodatku B te specifikacije.

1.1.6 Strežnik z več vozlišči: računalniški strežnik, zasnovan z dvema ali več samostojnimi strežniškimi vozlišči, ki imajo skupno ohišje in enega ali več napajalnikov. V strežniku z več vozlišči se vsa vozlišča napajajo prek skupnih napajalnikov. Strežniška vozlišča v strežniku z več vozlišči niso zasnovana za hitro menjavo. Strežnik z dvema vozliščema: običajna konfiguracija strežnika z več vozlišči, sestavljena iz dveh strežniških vozlišč.

1.1.7 Strežnikova naprava: računalniški strežnik z vnaprej nameščenim operacijskim sistemom in uporabniško programsko opremo, ki se uporablja za izvajanje namenske funkcije ali sklopa tesno povezanih funkcij. Strežnikove naprave zagotavljajo storitve prek enega ali več omrežij (npr. IP ali SAN) in se običajno upravljajo prek spletnega vmesnika ali vmesnika z ukazno vrstico. Strojne in programske konfiguracije strežnikove naprave prodajalec prilagodi za opravljanje posebne naloge (npr. imenskih storitev, storitev požarnega zidu, storitev za preverjanje pristnosti, storitev za šifriranje in storitev za govor po omrežju IP (VoIP)) in niso predvidene za izvajanje programske opreme, ki jo zagotovi uporabnik.

1.1.8 Visokozmogljivi računalniški sistem (HPC): računalniški sistem, zasnovan in optimiziran za izvajanje aplikacij z visoko stopnjo vzporednosti. Sistemi HPC vključujejo veliko homogenih vozlišč v gruči in so pogosto opremljeni s hitrimi medprocesorskimi povezavami ter zmogljivim pomnilnikom in pasovno širino. Sistemi HPC so lahko izdelani namensko ali pa sestavljeni iz običajnih računalniških strežnikov. Sistemi HPC morajo izpolnjevati VSA naslednja merila: (a) tržijo in prodajajo se kot računalniški strežnik, optimiziran za zmogljivejše računalniške aplikacije; (b) zasnovani (ali sestavljeni) in optimizirani so za izvajanje aplikacij z visoko stopnjo vzporednosti; (c) sestavljeni so iz običajno homogenih računalniških vozlišč, združenih v gručo predvsem zaradi povečanja računalniške zmogljivosti; (d) vključujejo hitre medprocesorske povezave med vozlišči.

1.1.9 Strežnik z enosmernim napajanjem: računalniški strežnik, zasnovan izključno za delovanje z virom enosmernega napajanja.

1.1.10 Veliki strežnik: odporni/nadgradljivi strežnik, ki je odpremljen kot vnaprej integriran/vnaprej preskušen sistem, vgrajen v enega ali več okvirjev ali omar, in ki vključuje izjemno povezljiv V/I podsistem z najmanj 32 namenskimi V/I režami.

1.2 Kategorija izdelkov

Klasifikacija drugega reda ali podvrsta vrste izdelkov, ki temelji na funkcijah izdelkov in nameščenih sestavnih delih. Kategorije izdelkov se v tej specifikaciji uporabljajo za določitev ustreznosti in zahtev za preskus.

1.3 Oblike računalniških strežnikov

1.3.1 Vgradni strežnik: računalniški strežnik, zasnovan za namestitev v standardno 19-palčno omaro v podatkovnem središču, kot določa standard EIA-310, IEC 60297 ali DIN 41494. Za namene te specifikacije se rezinski strežnik obravnava kot ločena kategorija in je izključen iz kategorije vgradnih strežnikov.

1.3.2 Samostoječi strežnik: samostojni računalniški strežnik, zasnovan z napajalnimi enotami, hlajenjem, V/I-napravami in drugimi sredstvi, potrebnimi za samostojno delovanje. Okvir samostoječega strežnika je podoben pokončnemu okvirju odjemalnega računalnika.

1.4 Sestavni deli računalniškega strežnika

1.4.1 Napajalna enota: naprava, ki pretvarja izmenično ali enosmerno vhodno napajanje v enega ali več izhodov z enosmernim napajanjem za napajanje računalniškega strežnika. Napajalna enota računalniškega strežnika mora biti samozadostna in fizično ločljiva od matične plošče, na sistem pa mora biti priključena prek odstranljive ali fiksno pritrjene električne povezave. (a) Napajalnik AC-DC: napajalna enota, ki pretvarja izmenično vhodno napajanje z omrežno napetostjo v enega ali več izhodov z enosmernim napajanjem za napajanje računalniškega strežnika. (b) Napajalnik DC-DC: napajalna enota, ki pretvarja enosmerno vhodno napajanje z omrežno napetostjo v enega ali več enosmernih izhodov za napajanje računalniškega strežnika. Za namene te specifikacije se pretvornik DC-DC (znan tudi kot regulator napetosti), ki je vgrajen v računalniški strežnik in se uporablja za pretvarjanje nizkonapetostnega enosmernega toka (npr. enosmernega toka z napetostjo 12 V) v druge izhode z enosmernim napajanjem za napajanje sestavnih delov računalniškega strežnika, ne šteje za napajalnik DC-DC. (c) Napajalnik z enim izhodom: napajalna enota, ki zagotovi večino nazivne izhodne moči prek enega glavnega enosmernega izhoda za napajanje računalniškega strežnika. Napajalne enote z enim izhodom so lahko opremljene z enim ali več pomožnimi izhodi, ki ostanejo aktivni pri priklopu na vir vhodnega napajanja. Za namene te specifikacije skupna nazivna izhodna moč iz dodatnih izhodov napajalne enote, ki niso glavni in pomožni izhodi, ne presega 20 wattov. Napajalne enote, opremljene z več izhodi pri enaki napetosti kot glavni izhod, se štejejo za napajalne enote z enim izhodom, razen če ti izhodi (1) nastanejo z ločenimi pretvorniki ali imajo ločene stopnje usmerjanja izhoda ali (2) imajo neodvisne tokovne omejitve. (d) Napajalnik z več izhodi: napajalna enota, ki zagotovi večino nazivnega izhodnega napajanja prek več glavnih enosmernih izhodov za napajanje računalniškega strežnika. Napajalne enote z več izhodi so lahko opremljene z enim ali več pomožnimi izhodi, ki ostanejo aktivni pri priklopu na vir vhodnega napajanja. Za namene te specifikacije skupna nazivna izhodna moč iz dodatnih izhodov napajalne enote, ki niso glavni in pomožni izhodi, znaša najmanj 20 wattov.

1.4.2 V/I-naprava: naprava, ki zagotavlja vhodno in izhodno podatkovno zmogljivost med računalniškim strežnikom in drugimi napravami. V/I-naprava je lahko vgrajena v matično ploščo računalniškega strežnika ali priključena na matično ploščo prek razširitvenih rež (kot so PCI, PCIe). Primeri V/I-naprav so ločene ethernetne naprave, naprave InfiniBand, krmilniki RAID/SAS in naprave Fibre Channel. V/I-vrata: sklop fizičnih vezij v V/I-napravi, ki omogočajo vzpostavitev samostojne V/I-seje. Izraz „vrata“ ne pomeni enako kot priključna vtičnica; v eni priključni vtičnici je lahko več vrat istega vmesnika.

1.4.3 Matična plošča: glavno tiskano vezje v strežniku. Za namene te specifikacije matična plošča vključuje priključke za priključitev dodatnih plošč in običajno vključuje naslednje sestavne dele: procesor, pomnilnik, BIOS in razširitvene reže.

1.4.4 Procesor: sklop logičnih vezij, ki se odzivajo na osnovna navodila za delovanje strežnika in jih obdelujejo. Za namene te specifikacije je procesor centralna procesna enota (CPE) računalniškega strežnika. Tipična centralna procesna enota je fizični sklop, ki se namesti na matično ploščo strežnika prek podnožja ali z neposrednim spajkanjem. Sklop centralne procesne enote lahko vključuje eno ali več procesorskih jeder.

1.4.5 Pomnilnik: za namene te specifikacije je pomnilnik del strežnika, ločen od procesorja, v katerem se shranjujejo podatki za takojšnjo uporabo s strani procesorja.

1.4.6 Trdi disk (HDD): glavna naprava za shranjevanje v računalniku, ki bere in zapisuje podatke na eno ali več vrtečih se magnetnih plošč v disku.

1.4.7 Polprevodniški pogon (SSD): naprava za shranjevanje, ki za shranjevanje podatkov namesto vrtečih se magnetnih plošč uporablja pomnilniške čipe.

1.5 Druga oprema v podatkovnem središču:

1.5.1 Omrežna oprema: naprava, katere glavna funkcija je prenašanje podatkov med različnimi omrežnimi vmesniki, s čimer zagotavlja podatkovno povezljivost med povezanimi napravami (npr. usmerjevalniki in preklopniki). Podatkovna povezljivost je dosežena z usmerjanjem podatkovnih paketov, enkapsuliranih v skladu s protokoli IP, Fibre Channel, InfiniBand ali podobnimi.

1.5.2 Izdelek za shranjevanje: popolnoma funkcionalen sistem za shranjevanje, ki zagotavlja storitve za shranjevanje podatkov odjemalcem in napravam, priključenim neposredno ali prek omrežja. Komponente in podsistemi, ki so sestavni del arhitekture izdelka za shranjevanje (npr. za zagotovitev notranje komunikacije med krmilniki in diski), se štejejo za del izdelka za shranjevanje. Nasprotno se komponente, ki so običajno povezane s shranjevalnim okoljem na ravni podatkovnega središča (npr. naprave, potrebne za delovanje zunanjega omrežja SAN), ne štejejo za del izdelka za shranjevanje. Izdelek za shranjevanje je lahko sestavljen iz vgrajenih krmilnikov za shranjevanje, naprav za shranjevanje, vdelanih omrežnih elementov, programske opreme in drugih naprav. Izdelki za shranjevanje lahko vsebujejo enega ali več vdelanih procesorjev, vendar ti procesorji ne izvajajo programskih aplikacij, ki jih zagotovi uporabnik, lahko pa izvajajo podatkovne aplikacije (npr. podvajanje podatkov, pripomočki za varnostno kopiranje, stiskanje podatkov, namestitev posrednikov).

1.5.3 Brezprekinitveni napajalnik (UPS): kombinacija pretvornikov, stikal in naprav za shranjevanje energije (npr. baterij), ki sestavljajo napajalni sistem za ohranjanje neprekinjenosti napajanja bremena v primeru izpada vhodnega napajanja.

1.6 Načini delovanja in stanja porabe energije

1.6.1 Stanje nedejavnosti: stanje delovanja, v katerem sta operacijski sistem in druga programska oprema dokončala nalaganje, računalniški strežnik je zmožen obdelovati delovne transakcije, vendar sistem ni zahteval nobene aktivne delovne transakcije ali ne čaka nanjo (tj. računalniški strežnik deluje, vendar ne opravlja koristnega dela). Pri sistemih, za katere veljajo standardi ACPI, stanje nedejavnosti ustreza samo sistemski ravni ACPI S0.

1.6.2 Aktivno stanje: stanje delovanja, v katerem računalniški strežnik opravlja delo kot odziv na predhodne ali sočasne zunanje zahteve (npr. navodilo prek omrežja). Aktivno stanje vključuje (1) aktivno obdelavo in (2) iskanje/pridobivanje podatkov iz pomnilnika, predpomnilnika ali notranje/zunanje naprave za shranjevanje med čakanjem na nadaljnji vnos prek omrežja.

1.7 Drugi ključni izrazi

1.7.1 Krmilniški sistem: računalnik ali računalniški strežnik, ki upravlja ocenjevalni postopek s primerjalnim preskusom. Krmilniški sistem izvaja naslednje funkcije: (a) zagon in ustavitev vsakega segmenta (faze) primerjalnega preskusa zmogljivosti; (b) nadzor zahtev delovne obremenitve primerjalnega preskusa zmogljivosti; (c) zagon in ustavitev zbiranja podatkov iz analizatorja moči, tako da je mogoče povezati podatke o moči in zmogljivosti iz vsake faze; (d) shranjevanje dnevniških datotek s podatki o primerjalnem preskusu moči in zmogljivosti; (e) pretvorba neobdelanih podatkov v ustrezno obliko za sporočanje, predložitev in potrditev primerjalnega preskusa in (f) zbiranje in shranjevanje podatkov o okolju, če je to avtomatizirano za primerjalni preskus.

1.7.2 Omrežni odjemalnik (preskušanje): računalnik ali računalniški strežnik, ki ustvarja delovni promet za prenos v enoto, ki se preskuša (UUT), in ki je povezan prek omrežnega preklopnika.

1.7.3 Funkcije RAS: kratica za funkcije za zanesljivost, razpoložljivost in možnost servisiranja. Kratica RAS je včasih podaljšana v RASM, ker je dodano merilo „upravljivost“. Trije glavni sestavni deli pojma RAS v povezavi z računalniškim strežnikom so opredeljeni na naslednji način: (a) Funkcije za zanesljivost: funkcije, ki podpirajo zmožnost strežnika za opravljanje predvidene funkcije brez prekinitev zaradi izpadov sestavnih delov (npr. izbira sestavnega dela, znižanje temperature in/ali napetosti, odkrivanje in popravljanje napak). (b) Funkcije za razpoložljivost: funkcije, ki podpirajo zmožnost strežnika za zagotavljanje čim boljšega delovanja pri običajni zmogljivosti za dano trajanje izpada (npr. presežnost (na mikro in makro ravni)). (c) Funkcije za možnost servisiranja: funkcije, ki podpirajo zmožnost strežnika za servisiranje brez prekinitev delovanja strežnika (npr. hitra priključitev).

1.7.4 Izkoriščenost procesorja strežnika: razmerje med računalniško dejavnostjo procesorja in računalniško dejavnostjo procesorja pri polni obremenitvi ter navedeni napetosti in frekvenci, izmerjeno v trenutku ali s kratkoročnim povprečjem uporabe v nizu dejavnih in/ali nedejavnih ciklov.

1.7.5 Hipervizor: vrsta tehnike virtualizacije strojne opreme, ki omogoča sočasno delovanje več gostujočih operacijskih sistemov v enem gostiteljskem sistemu.

1.7.6 Pomožni procesorski pospeševalniki (APA): dodatne računalniške razširitvene kartice, nameščene v splošnonamenskih razširitvenih režah (npr. kartice GPGPU, nameščene v reži PCI).

1.7.7 Kanal DDR z medpomnilnikom: kanal ali pomnilniška vrata za povezavo pomnilniškega krmilnika z določenim številom pomnilniških naprav (npr. z moduli DIMM) v računalniškem strežniku. Tipični računalniški strežnik lahko vsebuje več pomnilniških krmilnikov, ki lahko podpirajo enega ali več kanalov DDR z medpomnilnikom. Vsak kanal DDR z medpomnilnikom tako streže samo del skupnega naslovljivega pomnilniškega prostora v računalniškem strežniku.

1.8 Družina izdelkov

Opis na višji ravni, ki se nanaša na skupino računalnikov, ki imajo eno skupno kombinacijo ohišja/matične plošče, ki pogosto vsebuje na stotine mogočih konfiguracij strojne in programske opreme.

1.8.1 Skupne lastnosti družine izdelkov: niz značilnosti, skupnih vsem modelom/konfiguracijam v družini izdelkov, ki sestavljajo skupno osnovno zasnovo. Vsi modeli/konfiguracije v družini izdelkov morajo imeti naslednje skupne lastnosti:

(a) ista modelna linija ali vrsta stroja;

(b) enaka oblika (tj. vgradni, rezinski, samostoječi) ali enaka mehanska in električna zasnova samo z majhnimi mehanskimi razlikami, ki omogočajo, da zasnova podpira več oblik;

(c) procesorji iz ene določene serije procesorjev ali procesorji, ki se priključijo v skupno vrsto podnožja;

(d) napajalne enote, ki delujejo z učinkovitostjo, večjo ali enako učinkovitostim pri vseh zahtevanih točkah obremenitve, navedenih v oddelku 3.2 (tj. 10 %, 20 %, 50 % in 100 % največje nazivne obremenitve za en izhod; 20 %, 50 % in 100 % največje nazivne obremenitve za več izhodov).

1.8.2 Preskušene konfiguracije izdelkov družine izdelkov

(a) Različni premisleki glede nakupa: (1) Konfiguracija nižjega zmogljivostnega razreda: kombinacija moči procesorskega podnožja, napajalnih enot, pomnilnika, naprav za shranjevanje (HDD/SDD) in V/I-naprav, ki predstavlja računalniško platformo z nižjo ceno ali manjšo zmogljivostjo v družini izdelkov. (2) Konfiguracija višjega zmogljivostnega razreda: kombinacija moči procesorskega podnožja, napajalnih enot, pomnilnika, naprav za shranjevanje (HDD/SDD) in V/I-naprav, ki predstavlja računalniško platformo z višjo ceno ali večjo zmogljivostjo v družini izdelkov.

(b) Tipična konfiguracija: Tipična konfiguracija: konfiguracija izdelka med konfiguracijo z najmanjšo in največjo močjo, ki je vzorčni model nameščenega izdelka z velikim obsegom prodaje.

(c) Različne porabe energije: (1) Konfiguracija z najmanjšo močjo: najmanjša konfiguracija, ki lahko zažene in izvaja podprte operacijske sisteme. Najmanjša konfiguracija vsebuje procesorsko podnožje z najmanjšo močjo in najmanj nameščenih napajalnih enot, pomnilnika, naprav za shranjevanje (HDD/SDD) ter V/I-naprav in je kot takšna na voljo za prodajo ter izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR. (2) Konfiguracija z največjo močjo: kombinacija sestavnih delov po izboru prodajalca, ki ima največjo porabo energije v družini izdelkov, ko je sestavljena in deluje. Največja konfiguracija vsebuje procesorsko podnožje z največjo močjo in največ nameščenih napajalnih enot, pomnilnika, naprav za shranjevanje (HDD/SDD) ter V/I-naprav in je kot takšna na voljo za prodajo ter izpolnjuje zahteve za oznako ENERGY STAR.

2. Področje uporabe

2.1 Vključeni izdelki

Izdelek mora ustrezati opredelitvi računalniškega strežnika v oddelku 1 tega dokumenta, da je upravičen do oznake ENERGY STAR v skladu s to specifikacijo. Upravičenost v skladu z različico 2.0 je omejena na rezinske, večvozliščne, vgradne ali samostoječe računalniške strežnike z največ štirimi procesorskimi podnožji v računalniškem strežniku (ali na rezino ali vozlišče v primeru rezinskega ali večvozliščnega strežnika). Izdelki, izrecno izključeni iz različice 2.0, so navedeni v oddelku 2.2.

2.2 Izključeni izdelki

2.2.1 Izdelki, ki jih zajemajo specifikacije izdelkov ENERGY STAR, niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo. Seznam trenutno veljavnih specifikacij je na voljo na spletnem mestu www.eu-energystar.org/.

2.2.2 Naslednji izdelki niso upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo: (a) strežniki, popolnoma odporni na napake; (b) strežnikove naprave; (c) visokozmogljivi računalniški sistemi; (d) veliki strežniki; (e) izdelki za shranjevanje, vključno z rezinsko enoto za shranjevanje, in (f) omrežna oprema.

3. Merila za dodelitev oznake

3.1 Signifikantne števke in zaokroževanje

3.1.1 Vsi izračuni se opravijo z neposredno izmerjenimi (nezaokroženimi) vrednostmi.

3.1.2 Skladnost z mejnimi vrednostmi specifikacije se ocenjuje z neposredno izmerjenimi ali izračunanimi vrednostmi brez zaokroževanja, razen če ni navedeno drugače.

3.1.3 Neposredno izmerjene ali izračunane vrednosti, predložene za objavo na spletnem mestu ENERGY STAR, se zaokrožijo na najbližjo signifikantno števko, kot določajo mejne vrednosti ustrezne specifikacije.

3.2 Zahteve za napajalnik

3.2.1 Za namene dodelitve oznake ENERGY STAR izdelku se sprejmejo podatki o preskusu napajalnika in poročila o preskusu od preskuševalnih organov, ki jih je agencija EPA odobrila za preskušanje napajalnikov.

3.2.2 Merila učinkovitosti napajalnika: napajalniki, uporabljeni v izdelkih, ki so upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo, morajo pri preskusu s Splošnim protokolom za preskus učinkovitosti notranjih napajalnikov (revizija 6.6, na voljo na spletnem mestu www.efficientpowersupplies.org) izpolnjevati naslednje zahteve. Sprejemljivi so tudi podatki o napajalnikih, ustvarjeni z revizijo 6.4.2 (kot zahteva različica 1.1), 6.4.3 ali 6.5, pod pogojem, da je bil preskus opravljen pred datumom začetka veljavnosti različice 2.0 te specifikacije. (a) Samostoječi in vgradni strežniki: samostoječi ali vgradni računalniški strežnik je upravičen do oznake ENERGY STAR, če je konfiguriran samo z napajalnimi enotami, ki izpolnjujejo ali presegajo veljavne zahteve za učinkovitost, navedene v tabeli 1 pred odpremo. (b) Rezinski strežniki in strežniki z več vozlišči: rezinski računalniški strežnik ali računalniški strežnik z več vozlišči, odpremljen z omaro, je upravičen do oznake ENERGY STAR, če je konfiguriran tako, da vse napajalne enote, ki napajajo omaro, izpolnjujejo ali presegajo veljavne zahteve za učinkovitost, navedene v tabeli 1 pred odpremo. Tabela 1 Zahteve za učinkovitost za napajalne enote Vrsta napajalnika Nazivna izhodna moč 10-% obremenitev 20-% obremenitev 50-% obremenitev 100-% obremenitev Več izhodov (AC-DC) Vse izhodne stopnje n. r. 85 % 88 % 85 % En izhod (AC-DC) Vse izhodne stopnje 80 % 88 % 92 % 88 %

3.2.3 Merila faktorja moči napajalnika: napajalniki, uporabljeni v računalnikih, ki so upravičeni do oznake v skladu s to specifikacijo, morajo pri preskusu s Splošnim protokolom za preskus učinkovitosti notranjih napajalnikov (revizija 6.6, na voljo na spletnem mestu www.efficientpowersupplies.org) izpolnjevati naslednje zahteve. Sprejemljivi so tudi podatki o napajalnikih, ustvarjeni z revizijo 6.4.2 (kot zahteva različica 1.1), 6.4.3 ali 6.5, pod pogojem, da je bil preskus opravljen pred datumom začetka veljavnosti različice 2.0. (a) Samostoječi in vgradni strežniki: samostoječi ali vgradni računalniški strežnik je upravičen do oznake ENERGY STAR, če je konfiguriran samo z napajalnimi enotami, ki izpolnjujejo ali presegajo veljavne zahteve za faktor moči, navedene v tabeli 2 pred odpremo, pri vseh pogojih obremenitve z izhodno močjo najmanj 75 wattov. Partnerji morajo meriti faktor moči napajalne enote pri pogojih obremenitve pod 75 watti in poročati o rezultatih, čeprav ne obstajajo najmanjše zahteve za faktor moči. (b) Rezinski strežniki ali strežniki z več vozlišči: rezinski računalniški strežnik ali računalniški strežnik z več vozlišči, odpremljen z omaro, je upravičen do oznake ENERGY STAR, če je konfiguriran tako, da vse napajalne enote, ki napajajo omaro, izpolnjujejo ali presegajo veljavne zahteve za faktor moči, navedene v tabeli 2 pred odpremo, pri vseh pogojih obremenitve z izhodno močjo najmanj 75 wattov. Partnerji morajo meriti faktor moči napajalne enote pri pogojih obremenitve pod 75 watti in poročati o rezultatih, čeprav ne obstajajo najmanjše zahteve za faktor moči. Tabela 2 Zahteve za faktor moči za napajalne enote Vrsta napajalnika Nazivna izhodna moč 10-% obremenitev 20-% obremenitev 50-% obremenitev 100-% obremenitev Več izhodov AC-DC Vse nazivne izhodne moči n. r. 0,80 0,90 0,95 En izhod AC-DC Nazivna izhodna moč ≤ 500 W n. r. 0,80 0,90 0,95 Nazivna izhodna moč > 500 W in Nazivna izhodna moč ≤ 1 000 W 0,65 0,80 0,90 0,95 Nazivna izhodna moč > 1 000 W 0,80 0,90 0,90 0,95

3.3 Zahteve za upravljanja porabe energije

3.3.1 Upravljanje porabe energije procesorja strežnika: računalniški strežnik je upravičen do oznake ENERGY STAR, če omogoča upravljanje porabe energije procesorja, ki je privzeto omogočeno v BIOS, in/ali prek upravljalnega krmilnika, storitvenega procesorja in/ali operacijskega sistema, dobavljenega z računalniškim strežnikom. Vsi procesorji morajo biti zmožni zmanjšati porabo energije v obdobju majhne izkoriščenosti tako, da: (a) zmanjšajo napetost in/ali frekvenco z dinamičnim prilagajanjem napetosti in frekvence ali (b) omogočijo stanje zmanjšane porabe energije procesorja ali jedra, ko jedro ali podnožje ni v uporabi.

3.3.2 Upravljanje porabe energije z nadzornikom: izdelek, ki je opremljen z vnaprej nameščenim nadzornim sistemom (npr. operacijskim sistemom, hipervizorjem), je upravičen do oznake ENERGY STAR, če ponuja privzeto omogočeno upravljanje porabe energije z nadzornim sistemom.

3.3.3 Poročanje o upravljanju porabe energije: za pridobitev oznake ENERGY STAR morajo biti na podatkovnem listu za moč in zmogljivost navedene vse privzeto omogočene tehnike upravljanja porabe energije. Ta zahteva velja za funkcije za upravljanje porabe energije v BIOS, operacijskem sistemu ali drugih elementih, ki jih lahko konfigurira končni uporabnik.

3.4 Merila za rezinski sistem in sistem z več vozlišči

3.4.1 Upravljanje in nadzor toplote v rezinskih sistemih in sistemih z več vozlišči: rezinski strežnik ali strežnik z več vozlišči je upravičen do oznake ENERGY STAR, če omogoča sprotni nadzor vhodne temperature omare ali rezine/vozlišča in privzeto omogočeno zmožnost upravljanja hitrosti ventilatorja.

3.4.2 Odpremna dokumentacija rezinskega strežnika in strežnika z več vozlišči: rezinski strežnik ali strežnik z več vozlišči, odpremljen uporabniku neodvisno od omare, je upravičen do oznake ENERGY STAR, če ima priloženo dokumentacijo, ki obvesti uporabnika, da je rezinski strežnik ali strežnik z več vozlišči upravičen do oznake ENERGY STAR samo, če je nameščen v omaro, ki izpolnjuje zahteve iz oddelka 3.4.1 tega dokumenta. Dokumentacija, priložena rezinskemu strežniku ali strežniku z več vozlišči, mora vključevati tudi seznam ustreznih omar in informacije o naročanju. Te zahteve je mogoče izpolniti s tiskanim gradivom, elektronsko dokumentacijo, priloženo rezinskemu strežniku ali strežniku z več vozlišči, ali informacijami, ki so javno dostopne na partnerjevem spletnem mestu z informacijami o rezinskem strežniku ali strežniku z več vozlišči.

3.5 Merila učinkovitosti v aktivnem stanju

3.5.1 Poročanje o učinkovitosti v aktivnem stanju: za pridobitev oznake ENERGY STAR mora biti računalniški strežnik ali družina izdelkov računalniških strežnikov predložena za dodelitev oznake z naslednjimi podatki, ki morajo biti navedeni v celoti in v okviru popolnega poročila o preskusu nazivne učinkovitosti v aktivnem stanju: (a) končni rezultati ocenjevalnega orodja SERT, kar vključuje datoteke z rezultati (v obliki html in besedilni obliki) ter vse datoteke png z grafi rezultatov, in (b) vmesni rezultati ocenjevalnega orodja SERT za celoten potek preskusa, kar vključuje datoteke s podrobnostmi o rezultatih (v obliki html in besedilni obliki) ter vse datoteke png z grafi podrobnosti rezultatov. Zahteve za sporočanje in oblikovanje podatkov so opisane v oddelku 4.1 te specifikacije.

3.5.2 Nepopolno poročanje: partnerji ne smejo selektivno poročati o rezultatih posameznega modula delovne obremenitve ali predložiti rezultatov orodja za ocenjevanje učinkovitosti v kakršni koli drugačni obliki; sprejemljivo je samo popolno poročilo o preskusu v dokumentaciji za uporabnika ali trženjskem gradivu.

3.6 Merila učinkovitosti v stanju nedejavnosti – strežniki z enim podnožjem (1S) in dvema podnožjema (2S) (ne rezinski ali z več vozlišči).

3.6.1 Pošiljanje podatkov o stanju nedejavnosti: izmeri se največja moč v stanju nedejavnosti (PIDLE_MAX), rezultati pa se predložijo v gradivu za dodelitev oznake in kot je zahtevano v oddelku 4.

3.6.2 Učinkovitost v stanju nedejavnosti: izmerjena moč v stanju nedejavnosti (PIDLE) je manjša ali enaka zahtevi za največjo moč v stanju nedejavnosti (PIDLE_MAX), izračunani z enačbo 1. Enačba 1: Izračun največje moči v stanju nedejavnosti Kjer je: — PIDLE_MAX zahteva za največjo moč v stanju nedejavnosti, — PBASE osnovna dodelitev moči v stanju nedejavnosti, navedena v tabeli 3, — PADDL_i dodelitev moči v stanju nedejavnosti za dodatne sestavne dele, navedena v tabeli 4. (a) Te mejne vrednosti moči v stanju nedejavnosti veljajo samo za sisteme z enim ali dvema podnožjema. (b) Moč v stanju nedejavnosti za dodelitev oznake določite na podlagi oddelka 6.1 preskusne metode ENERGY STAR za računalniške strežnike. (c) Kategorija „odporni“ v tabeli 3 velja samo za sisteme z dvema podnožjema, ki ustrezajo opredelitvi odpornega strežnika iz dodatka B. (d) Vse količine (z izjemo nameščenih procesorjev) v tabeli 3 in tabeli 4 se nanašajo na število sestavnih delov, nameščenih v sistemu, in ne na največje število sestavnih delov, ki jih lahko podpira sistem (npr. nameščeni pomnilnik, nepodprti pomnilnik itd.) (e) Za vsak presežni napajalnik, uporabljen v konfiguraciji, se lahko uporabi dodatna dodelitev moči za napajalnik. (f) Za namene določitve dodelitev moči v stanju nedejavnosti se vse pomnilniške zmogljivosti zaokrožijo na najbližji GB (10). (g) Dodatna dodelitev za V/I-napravo se lahko uporabi za vse V/I-naprave v osnovni konfiguraciji (tj. ethernetne naprave, poleg dvojih vrat, s hitrostjo najmanj 1 gigabit na sekundo (Gb/s), vgrajene ethernetne naprave in druge V/I-naprave, ki niso ethernetne), vključno z vgrajenimi V/I-napravami in dodatnimi V/I-napravami, nameščenimi v razširitvenih režah. Ta dodelitev se lahko uporabi za naslednje vrste V/I-naprav: ethernet, SAS, SATA, Fibre Channel in Infiniband. (h) Dodatna dodelitev za V/I-napravo se izračuna na podlagi nazivne hitrosti ene povezave, zaokrožene na najbližji gigabit. V/I-naprave s hitrostjo manj kot 1 gigabit niso upravičene do dodatne dodelitve za V/I-napravo. (i) Dodatna dodelitev za V/I-napravo se uporabi samo za V/I-naprave, ki so aktivne/omogočene ob odpremi in lahko delujejo, če so priključene na aktivno stikalo. Tabela 3 Osnovne dodelitve moči v stanju nedejavnosti za strežnike 1S in 2S Kategorija Največje možno število nameščenih procesorjev (# P) Upravljani strežnik Osnovna dodelitev moči v stanju nedejavnosti, PBASE (v wattih) A 1 Ne 47,0 B 1 Da 57,0 C 2 Ne 92,0 D 2 Da 142,0 Odporni 2 Da 205,0

Tabela 4 Dodatne dodelitve moči v stanju nedejavnosti za dodatne sestavne dele Značilnost sistema Uporablja se za: Dodatna dodelitev moči v stanju nedejavnosti Dodatni napajalniki Napajalniki, nameščeni izrecno zaradi presežnosti napajanja 20 wattov na napajalnik Trdi diski (vključno s polprevodniškimi pogoni) Nameščeni trdi disk 8,0 watta na trdi disk Dodatni pomnilnik Nameščeni pomnilnik nad 4 GB 0,75 watta na GB Dodatni kanal DDR z medpomnilnikom Nameščeni kanali DDR z medpomnilnikom nad 8 kanalov (samo odporni strežniki) 4,0 watta na kanal DDR z medpomnilnikom Dodatne V/I-naprave Nameščene naprave nad dvoje vrat s hitrostjo ≥ 1 Gb, vgrajene ethernetne naprave < 1 Gb: brez dodelitve = 1 Gb: 2,0 watta/aktivna vrata > 1 Gb in < 10 Gb: 4,0 watta/aktivna vrata ≥ 10 Gb: 8,0 watta/aktivna vrata

3.7 Merila učinkovitosti v stanju nedejavnosti – strežniki s tremi podnožji (3S) in štirimi podnožji (4S) (ne rezinski ali z več vozlišči)

Pošiljanje podatkov o stanju nedejavnosti: izmeri se moč v stanju nedejavnosti (PIDLE), rezultati pa se predložijo v gradivu za dodelitev oznake in kot je zahtevano v oddelku 4.

3.8 Merila učinkovitosti v stanju nedejavnosti – rezinski strežniki

3.8.1 Pošiljanje podatkov o stanju nedejavnosti: izmeri se moč v stanju nedejavnosti (PTOT_BLADE_SYS) in (PBLADE), rezultati pa se predložijo v gradivu za dodelitev oznake in kot je zahtevano v oddelku 4.

3.8.2 Preskušanje rezinskih strežnikov za skladnost z oddelkom 3.8.1 se opravi pri vseh naslednjih pogojih: (a) Vrednosti moči se izmerijo in navedejo s polovično zasedeno rezinsko omaro. Pri rezinskih strežnikih z več napajalnimi domenami izberite število napajalnih domen, ki je najbližje polovični zasedenosti rezinske omare. Če sta na voljo dve možnosti, ki sta enako blizu polovični zasedenosti, opravite preskus z domeno ali kombinacijo domen, ki uporabijo več rezinskih strežnikov. Navede se število rezin, preskušenih pri polovično zasedeni rezinski omari. (b) Po želji se lahko izmeri in navede tudi moč pri popolnoma zasedeni rezinski omari, pod pogojem, da so predloženi tudi podatki za polovično zasedeno omaro. (c) Vsi rezinski strežniki, nameščeni v rezinski omari, imajo enako konfiguracijo (homogeno). (d) Vrednosti moči na rezino se izračunajo z enačbo 2. Enačba 2: Izračun moči za eno rezino Kjer je: — PBLADE moč na rezinski strežnik, — PTOT_BLADE_SYS skupna izmerjena moč rezinskega sistema, — NINST_BLADE_SRV število nameščenih rezinskih strežnikov v preskušeni rezinski omari.

3.9 Merila učinkovitosti v stanju nedejavnosti – strežniki z več vozlišči

3.9.1 Pošiljanje podatkov o stanju nedejavnosti: izmeri se moč v stanju nedejavnosti (PTOT_NODE_SYS) in (PNODE), rezultati pa se predložijo v gradivu za dodelitev oznake in kot je zahtevano v oddelku 4 spodaj.

3.9.2 Preskušanje strežnikov z več vozlišči za skladnost z oddelkom 3.9.1 se opravi pri vseh naslednjih pogojih: (a) Vrednosti moči se izmerijo in navedejo s popolnoma zasedeno omaro z več vozlišči. (b) Vsi strežniki z več vozlišči v omari z več vozlišči imajo enako konfiguracijo (homogeno). (c) Vrednosti moči na vozlišče se izračunajo z enačbo 3. Enačba 3: Izračun moči za eno vozlišče Kjer je: — PNODE moči strežnika na vozlišče, — PTOT_NODE_SYS skupna izmerjena moč strežnika z več vozlišči, — NINST_NODE_SRV število nameščenih strežnikov z več vozlišči v preskušeni omari z več vozlišči.

3.10 Druga merila za preskušanje

Zahteve za APA: za vse računalniške strežnike, ki se prodajajo z APA, veljajo naslednja merila in določbe:

(a) Za enojne konfiguracije: vsi preskusi v stanju nedejavnosti se opravijo z nameščenimi APA in brez njih. Rezultati merjenja moči v stanju nedejavnosti z nameščenimi APA in brez njih se predložijo agenciji EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, v sklopu gradiva za dodelitev oznake ENERGY STAR.

(b) Za družine izdelkov: preskusi v stanju nedejavnosti se opravijo z nameščenimi APA in brez njih s konfiguracijo z največjo močjo/konfiguracijo višjega zmogljivostnega razreda iz oddelka 1.8.2. Preskusi z nameščenimi APA in brez njih se lahko po želji opravijo in predložijo tudi pri drugih preskusnih točkah.

(c) Rezultati merjenja moči v stanju nedejavnosti z nameščenimi APA in brez njih se predložijo agenciji EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, v sklopu gradiva za dodelitev oznake ENERGY STAR. Rezultati tega merjenja se predložijo za vsak posamezni izdelek APA, namenjen prodaji z ustrezno konfiguracijo.

(d) Merjenje vrednosti PIDLE v oddelkih 3.6 in 3.7, PBLADE v oddelku 3.8 in PNODE v oddelku 3.9 se opravi z odstranjenimi APA, tudi če so ob odpremi nameščeni. To merjenje se nato ponovi z vsemi nameščenimi APA, s po enim naenkrat, da se oceni poraba energije v stanju nedejavnosti za vsak nameščeni APA.

(e) Moč v stanju nedejavnosti za vsak nameščeni APA v ustreznih konfiguracijah ne sme presegati 46 wattov.

(f) Navede se moč v stanju nedejavnosti za vsak posamezni izdelek APA, prodan z ustrezno konfiguracijo.

4. Zahteve za sporočanje standardnih podatkov

Zahteve za sporočanje podatkov

4.1. Evropski komisiji se predložijo vsa zahtevana podatkovna polja v obrazcu za izmenjavo podatkov o ustreznih izdelkih različice 2.0 specifikacije ENERGY STAR za računalniške strežnike za vsak računalniški strežnik ali družino izdelkov računalniških strežnikov z oznako ENERGY STAR. (a) Partnerje se spodbuja, naj zagotovijo en niz podatkov za vsako konfiguracijo izdelka z oznako ENERGY STAR, čeprav bo Evropska komisija sprejela tudi niz podatkov za vsako ustrezno družino izdelkov. (b) Pri dodelitvi oznake družini izdelkov se morajo upoštevati podatki za vse določene preskusne točke iz oddelka 1.8.2, kot je ustrezno. (c) Če je mogoče, morajo partnerji navesti tudi hiperpovezavo na podrobni kalkulator moči na svoji spletni strani, s katerim si lahko kupci pomagajo pri razumevanju podatkov o moči in zmogljivosti za posamezne konfiguracije v družini izdelkov.

4.2 Prek orodja za iskanje izdelkov bodo na spletnem mestu EU ENERGY STAR prikazani naslednji podatki: (a) ime in številka modela, identifikator SKU in/ali ID konfiguracije; (b) značilnosti sistema (oblika, razpoložljiva podnožja/reže, specifikacije moči itd.); (c) vrsta sistema (neupravljani, upravljani, nadgradljivi itd.); (d) konfiguracije sistema (vključno s konfiguracijo nižjega zmogljivostnega razreda, konfiguracijo višjega zmogljivostnega razreda, konfiguracijo z najmanjšo močjo, konfiguracijo z največjo močjo in tipično konfiguracijo za dodelitev oznake družini izdelkov); (e) podatki o porabi energije in zmogljivosti iz zahtevanih preskusov meril učinkovitosti v stanju nedejavnosti in v aktivnem stanju, vključno z datotekami results.xml, results.html, results.txt, vsemi datotekami png z grafi rezultatov, datotekami results-details.html in results-details.txt ter vsemi datotekami png z grafi podrobnosti rezultatov; (f) razpoložljive in omogočene funkcije za varčevanje energije (npr. upravljanje porabe energije); (g) seznam izbranih podatkov iz poročila o toploti ASHRAE; (h) meritve temperature vhodnega zraka, opravljene pred začetkom preskusa, ob zaključku preskusa v stanju nedejavnosti in ob zaključku preskusa v aktivnem stanju; (i) pri dodelitvi oznake družinam izdelkov: seznam ustreznih konfiguracij z ustreznimi SKU ali ID konfiguracij, in (j) za rezinski strežnik: seznam združljivih rezinskih omar, ki izpolnjujejo merila za dodelitev oznake ENERGY STAR.

4.3 Agencija EPA in Evropska komisija lahko občasno spremenita ta seznam, kot je potrebno, in obveščata deležnike o postopku spreminjanja ter jih povabita k sodelovanju.

5. Zahteve za merjenje in prikaz standardnih podatkov o zmogljivosti

5.1 Merjenje in prikaz

5.1.1 Računalniški strežnik mora zagotoviti podatke o moči (W), temperaturi vhodnega zraka (°C) in povprečni izkoriščenosti vseh logičnih centralnih procesnih enot. Podatki morajo biti na voljo v objavljeni obliki ali obliki, dostopni uporabnikom, ki jo je mogoče brati z nelastniško upravljalno programsko opremo neodvisnih ponudnikov prek standardnega omrežja. Pri rezinskih in večvozliščnih strežnikih in sistemih so podatki lahko združeni na ravni omare.

5.1.2 Za računalniške strežnike, opredeljene kot oprema razreda B v skladu s standardom EN 55022:2006, ne veljajo zahteve za predložitev podatkov o moči in temperaturi vhodnega zraka iz oddelka 5.1.1. Razred B vključuje opremo za gospodinjstvo in domačo pisarno (namenjeno uporabi v domačem okolju). Vsi računalniški strežniki v programu morajo izpolnjevati zahtevo in pogoje za poročanje o izkoriščenosti vseh logičnih centralnih procesnih enot.

5.2 Izvajanje poročanja

5.2.1 Za omogočanje dostopa do podatkov končnim uporabnikom lahko izdelki uporabljajo vdelane sestavne dele ali dodatne naprave, priložene računalniškemu strežniku (npr. storitveni procesor, vdelani merilnik moči ali toplote (ali drugo dodatno tehnologijo) ali vnaprej nameščeni operacijski sistem);

5.2.2 Izdelki, ki vključujejo vnaprej nameščen operacijski sistem, morajo vključevati vse potrebne gonilnike in programsko opremo, ki končnim uporabnikom omogočajo dostop do standardnih podatkov, kot je določeno v tem dokumentu. Izdelkom, ki ne vključujejo vnaprej nameščenega operacijskega sistema, mora biti priložena tiskana dokumentacija z informacijami o dostopu do registrov, ki vsebujejo ustrezne podatke o senzorjih. To zahtevo je mogoče izpolniti s tiskanim gradivom, elektronsko dokumentacijo, priloženo računalniškemu strežniku, ali informacijami, ki so javno dostopne na partnerjevem spletnem mestu z informacijami o računalniškem strežniku.

5.2.3 Ko je na voljo odprt in univerzalno dostopen standard za zbiranje in poročanje podatkov, morajo proizvajalci univerzalni standard vključiti v svoje sisteme.

5.2.4 Ocenjevanje točnosti (5.3) in zahtev za vzorčenje (5.4) se opravi na podlagi pregleda podatkov na podatkovnih listih sestavnih delov. Če ti podatki niso na voljo, se točnost in vzorčenje ocenita na podlagi partnerjeve deklaracije.

5.3 Točnost merjenja

5.3.1 Vhodna moč: rezultati merjenja morajo biti predstavljeni s točnostjo najmanj ± 5 % dejanske vrednosti z največjo stopnjo točnosti ± 10 W za vsako nameščeno napajalno enoto (tj. nikoli ni zahtevano, da je točnost za moč, o kateri se poroča, za vsak napajalnik večja od ± 10 wattov) skozi delovni razpon od nedejavnosti do polne moči.

5.3.2 Izkoriščenost procesorja: za vsako logično centralno procesno enoto, ki je vidna operacijskemu sistemu, se mora oceniti povprečna izkoriščenost, ki mora biti prek operacijskega okolja (operacijskega sistema ali hipervizorja) prikazana upravljavcu ali uporabniku računalniškega strežnika.

5.3.3 Temperatura vhodnega zraka: rezultati merjenja morajo biti predstavljeni s točnostjo najmanj ± 2 °C.

5.4 Zahteve za vzorčenje

5.4.1 Vhodna moč in izkoriščenost procesorja: rezultati merjenja vhodne moči in izkoriščenosti procesorja morajo biti vzorčeni interno v okviru računalniškega strežnika s stopnjo, večjo ali enako merjenju v neprekinjenem 10-sekundnem obdobju. Povprečje, ki zajema obdobje največ 30 sekund, mora biti vzorčeno interno v okviru računalniškega strežnika s pogostostjo najmanj enkrat na deset sekund.

5.4.2 Temperatura vhodnega zraka: rezultati merjenja temperature vhodnega zraka morajo biti vzorčeni interno v okviru računalniškega strežnika s stopnjo, večjo ali enako enemu merjenju vsakih 10 sekund.

5.4.3 Časovno žigosanje: sistemi, ki izvajajo časovno žigosanje podatkov o okolju, morajo vzorčiti interno v okviru podatkov računalniškega strežnika s stopnjo, večjo ali enako enemu merjenju vsakih 30 sekund.

5.4.4 Upravljalna programska oprema: vsa vzorčena merjenja so dana na voljo zunanji upravljalni programski opremi s prenosom na zahtevo ali usklajenim samodejnim prikazom. Sistemska upravljalna programska oprema je v vsakem primeru odgovorna za določitev roka za prikaz podatkov, računalniški strežnik pa je odgovoren za zagotovitev skladnosti prikazanih podatkov z zgornjimi zahtevami za vzorčenje in točnost.

6. Preskušanje

6.1 Preskusne metode

6.1.1 Pri preskušanju izdelkov računalniških strežnikov se za določitev ustreznosti za oznako ENERGY STAR uporabijo preskusne metode, navedene v tabeli 5. Tabela 5 Preskusne metode za dodelitev oznake ENERGY STAR Vrsta izdelka ali sestavni del Preskusna metoda Vsi Preskusna metoda ENERGY STAR za računalniške strežnike (revizija marec 2013) Vsi Orodje za ocenjevanje učinkovitosti strežnika organizacije SPEC („Standard Performance Evaluation Corporation“), različica 1.0.0, revizija 26. februar 2013

6.1.2 Pri preskušanju izdelkov računalniških strežnikov morajo imeti enote, ki se preskušajo, med preskušanjem zasedena vsa procesorska podnožja. Če računalniški strežnik ne podpira zasedenosti vseh procesorskih podnožij med preskušanjem, je treba zasesti največje podprto število podnožij. Za te sisteme velja osnovna dodelitev moči v stanju nedejavnosti na podlagi števila podnožij v sistemu.

6.2 Število enot, potrebnih za preskus

Vzorčni modeli za preskus se izberejo v skladu z naslednjimi zahtevami:

(a) Pri dodelitvi oznake posamezni konfiguraciji izdelka se za vzorčni model šteje edinstvena konfiguracija, ki se bo tržila z oznako ENERGY STAR in bo z njo označena.

(b) Pri dodelitvi oznake družini izdelkov vseh vrst izdelkov se za vzorčni model v družini šteje ena konfiguracija izdelka za vsako od petih točk, opredeljenih v oddelku 1.8.2. Vsi takšni vzorčni modeli imajo enake skupne lastnosti družine izdelkov, opredeljene v oddelku 1.8.1.

6.3 Družine izdelkov, upravičene do oznake

6.3.1 Partnerje se spodbuja, naj preskušajo posamezne konfiguracije izdelkov in predložijo podatke za dodelitev oznake ENERGY STAR. Partner pa lahko pod enim nazivom družine opredeli več konfiguracij izdelkov kot upravičene do oznake, če vsaka konfiguracija v družini izpolnjuje eno od naslednjih zahtev: (a) posamezni izdelki so narejeni na enaki platformi, izpolnjujejo enake posebne zahteve v tej specifikaciji in so upravičeni do oznake v skladu z njimi ter so v vseh pogledih enaki preskušeni vzorčni konfiguraciji, razen glede ohišja in barve, ali (b) posamezni izdelki izpolnjujejo zahteve družine izdelkov, opredeljene zgoraj v oddelku 1.8. V tem primeru morajo partnerji opraviti preskuse in predložiti podatke, kot je zahtevano v oddelku (b).

6.3.2 Partnerji morajo predložiti podatkovni list za moč in zmogljivost za vsako družino izdelkov, ki je predložena za dodelitev oznake.

6.3.3 Vse konfiguracije izdelkov v družini izdelkov, ki je predložena za dodelitev oznake, morajo izpolnjevati zahteve za oznako ENERGY STAR, vključno z izdelki, za katere podatki niso bili predloženi.

7. Datum začetka veljavnosti

7.1 Datum začetka veljavnosti te specifikacije za računalniške strežnike ENERGY STAR (različica 2.0) bo določen kot datum začetka veljavnosti sporazuma. Da bi bil model izdelka upravičen do oznake ENERGY STAR, mora ustrezati specifikaciji ENERGY STAR, ki velja na dan proizvodnje modela. Datum proizvodnje se razlikuje za vsako napravo in pomeni datum, ko se naprava šteje za v celoti sestavljeno.

7.2 Prihodnje spremembe specifikacije: EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do spremembe te specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe vplivale na njeno uporabnost za potrošnike, industrijo ali okolje. V skladu s trenutno politiko se o spremembah specifikacije posvetujeta z deležniki. V primeru spremembe specifikacije je treba vedeti, da se oznaka ENERGY STAR ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela izdelka.

8. Premisleki glede prihodnjih sprememb

8.1 Merila učinkovitosti v aktivnem stanju: EPA in Evropska komisija nameravata v različici 3.0 predpisati merila učinkovitosti v aktivnem stanju za vse kategorije računalniških strežnikov, v katerih je na voljo dovolj podatkov SERT za zadostno razlikovanje izdelkov.

8.2 Ustrezno dimenzioniranje napajalnikov: EPA in Evropska komisija bosta raziskali možnosti za spodbujanje ustreznega dimenzioniranja napajalnikov v različici 3.0.

8.3 Vključitev računalniških strežnikov DC-DC: EPA in Evropska komisija spodbujata proizvajalce, naj sodelujejo z organizacijo SPEC pri razvoju podpore za strežnike z enosmernim napajanjem v orodju SERT, da bi bili lahko v različici 3.0 za dodelitev oznake obravnavani tudi računalniški strežniki z enosmernim napajanjem.

8.4 Vključitev dodatnih sistemskih arhitektur: EPA in Evropska komisija spodbujata proizvajalce, naj sodelujejo z organizacijo SPEC pri razvoju podpore za arhitekture, ki jih orodje SERT trenutno ne podpira, čeprav imajo znaten delež na trgu računalniških strežnikov. EPA in Evropska komisija bosta pred razvojem različice 3.0 obravnavali vse arhitekture, ki jih podpira orodje SERT.

8.5 Odstranitev seštevalnika za dodatne presežne napajalnike: EPA in Evropska komisija se zavedata, da obstaja tehnologija, ki omogoča, da so presežni napajalniki v načinu pripravljenosti in da se aktivirajo samo po potrebi. EPA in Evropska komisija spodbujata uvedbo te tehnologije v računalniške strežnike in bosta raziskali, ali je v različici 3.0 trenutni seštevalnik za dodatne presežne napajalnike še vedno potreben.

8.6 Zahteve za pomožni procesorski pospeševalnik (APA): EPA in Evropska komisija nameravata na podlagi podatkov o APA, zbranih iz različice 2.0, in morebitne vključitve ocenjevanja APA v orodje SERT znova proučiti zahteve za APA in jih v različici 3.0 po možnosti razširiti.

8.7 Zahteve za poročanje o toploti in preskušanje: EPA in Evropska komisija nameravata znova ovrednotiti trenutne zahteve za poročanje o toploti in preskušanje z namenom povečanja vrednosti zbranih podatkov za proizvajalce in upravljavce podatkovnih središč.

Dodatek A

Primeri izračunov

1. Zahteve za moč v stanju nedejavnosti

Če želite določiti zahtevo za največjo moč v stanju nedejavnosti za dodelitev oznake ENERGY STAR, določite osnovno dodelitev moči v stanju nedejavnosti iz tabele 3 in nato dodajte dodelitve porabe energije iz tabele 4 (navedene v oddelku 3.6 meril upravičenosti). Primer je naveden spodaj:

Primer: standardni enoprocesorski računalniški strežnik z 8 GB pomnilnika, dvema trdima diskoma in dvema V/I-napravama (prva z dvoje enogigabitnih vrat in druga s šestimi enogigabitnimi vrati).

1.1 Osnovna dodelitev: (a) Določite osnovno dodelitev v stanju nedejavnosti iz tabele 3, navedene spodaj. (b) Strežnik, uporabljen v primeru, spada v kategorijo A in lahko v stanju nedejavnosti porabi največ 47,0 watta, da je upravičen do oznake ENERGY STAR. Kategorija Število nameščenih procesorjev (# P) Upravljani strežnik Osnovna dodelitev moči v stanju nedejavnosti (W) A 1 Ne 47,0 B 1 Da 57,0 C 2 Ne 92,0 D 2 Da 142,0 Odporni 2 Da 205,0

1.2 Dodatne dodelitve moči v stanju nedejavnosti: izračunajte dodatne dodelitve moči v stanju nedejavnosti za dodatne sestavne dele iz tabele 4, navedene spodaj. Značilnost sistema Uporablja se za Dodatna dodelitev moči v stanju nedejavnosti Dodatni napajalniki Napajalniki, nameščeni izrecno zaradi presežnosti napajanja 20,0 watta na napajalnik Trdi diski (vključno s polprevodniškimi pogoni) Vsi nameščeni trdi diski 8,0 watta na trdi disk Dodatni pomnilnik Nameščeni pomnilnik nad 4 GB 0,75 watta na GB Dodatni kanal DDR z medpomnilnikom Nameščeni kanali DDR z medpomnilnikom nad 8 kanalov (samo odporni strežniki) 4,0 watta na kanal DDR z medpomnilnikom Dodatne V/I-naprave (hitrost ene povezave, zaokrožena na najbližji gigabit) Nameščene naprave nad dvoje vrat s hitrostjo 1 Gb, vgrajene ethernetne naprave < 1 Gb: brez dodelitve = 1 Gb: 2,0 watta/aktivna vrata > 1 Gb in < 10 Gb: 4,0 watta/aktivna vrata ≥ 10 Gb: 8,0 watta/aktivna vrata (a) Strežnik, uporabljen v primeru, ima dva trda diska. Zato mu je dodeljena dodatna dodelitev 16,0 watta za trda diska (2 diska × 8,0 watta). (b) Strežnik, uporabljen v primeru, ima 4 GB pomnilnika več od osnovne konfiguracije. Zato mu je dodeljena dodatna dodelitev 3,0 watta za pomnilnik (4 dodatni GB × 0,75 watta/GB). (c) Strežnik, uporabljen v primeru, ima eno V/I-kartico, ki ne izpolnjuje pogojev za seštevalnik: prva naprava ima samo dvoje ethernetnih vrat in ne presega praga dvojih vrat. Druga naprava pa izpolnjuje pogoje za seštevalnik: strežniku je dodeljena dodatna dodelitev 12,0 watta za napravo (šest enogigabitnih vrat × 2,0 watta/aktivna vrata).

1.3 Prištejte dodatne dodelitve moči osnovni dodelitvi, da izračunate končno dodelitev v stanju nedejavnosti. Sistem, uporabljen v primeru, je upravičen do oznake samo, če v stanju nedejavnosti zahteva največ 78,0 watta (47,0 W + 16,0 W + 3,0 W + 12,0 W).

2. Dodatna dodelitev v stanju nedejavnosti – napajalniki

V naslednjih primerih so ponazorjene dodelitve moči v stanju nedejavnosti za dodatne napajalnike:

2.1 Če sta za delovanje računalniškega strežnika potrebna dva napajalnika, konfiguracija pa vključuje tri nameščene napajalnike, je strežniku dodeljena dodatna dodelitev moči v stanju nedejavnosti 20,0 watta.

2.2 Če bi bil isti strežnik opremljen s štirimi nameščenimi napajalniki, bi mu bila dodeljena dodatna dodelitev moči v stanju nedejavnosti 40,0 watta.

3. Dodatna dodelitev v stanju nedejavnosti – dodatni kanal DDR z medpomnilnikom

V naslednjih primerih so ponazorjene dodelitve moči v stanju nedejavnosti za dodatne kanale DDR z medpomnilnikom:

3.1 Če je odporni računalniški strežnik opremljen s šestimi nameščenimi kanali DDR z medpomnilnikom, mu ni dodeljena dodatna dodelitev moči v stanju nedejavnosti.

3.2 Če bi bil isti odporni strežnik opremljen s