SKLEP SVETA 2005/395/SZVP

z dne 10. maja 2005

o spremembah Sklepa 2001/80/SZVP o ustanovitvi Vojaškega štaba Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28(1) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 207(2) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Poleg tega lahko pri vodenju avtonomnih vojaških operacij Svet v določenih okoliščinah in na predlog Vojaškega odbora EU sklene, da bo črpal iz skupnih zmogljivosti VŠEU, zlasti kadar je potreben skupen civilno-vojaški odziv in kadar ni določen noben nacionalni štab.

Politični in varnostni odbor je dne 12. aprila 2005 priporočil, da se mandat in organizacija VŠEU spremenita.

SKLENIL:

Člen 1

Sklep Sveta 2001/80/SZVP se spremeni, kakor sledi:

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 27, 30.1.2001, str. 7.

(2) UL L 160, 28.6.2003, str. 72.“.

PRILOGA

MANDAT IN ORGANIZACIJA VOJAŠKEGA ŠTABA EVROPSKE UNIJE

1. Uvod

V Helsinkih so se države članice EU odločile v okviru Sveta ustanoviti nove stalne politične in vojaške organe, ki bodo EU omogočali prevzem odgovornosti za celoten obseg nalog preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja, določenih v Pogodbi o Evropski uniji (PEU). Po navedbah Poročila iz Helsinkov, VŠEU „v okviru struktur Sveta zagotavlja SEVOP-u vojaško strokovno znanje in podporo, vključno z izvajanjem vojaških operacij za krizno upravljanje, ki jih vodi EU“.

Na svojem sestanku 12. in 13. decembra 2003 je Evropski svet pozdravil dokument imenovan „Evropska obramba, NATO/EU posvetovanja, načrtovanje in operacije“. Evropski svet je 16. in 17. decembra 2004 potrdil podrobne predloge za izvajanje tega dokumenta. Mandat Vojaškega štaba Evropske unije (VŠEU) je določen z naslednjim:

2. Namen

Vojaški štab zagotavlja zgodnje opozarjanje, oceno razmer in strateško načrtovanje za misije in naloge, predvidene v členu 17(2) PEU, vključno s tistimi, ki so opredeljene v Evropski varnostni strategiji. Vključuje tudi določitev evropskih nacionalnih in večnacionalnih vojaških sil in izvajanje politike in odločitev po navodilih Vojaškega odbora Evropske unije (VOEU).

3. Vloga

— Je vir vojaških strokovnih znanj EU,

— zagotavlja povezavo med VOEU in vojaškimi sredstvi, ki so na voljo EU, in po navodilu VOEU zagotavlja vojaška strokovna znanja telesom EU,

— opravlja tri glavne operativne funkcije: zgodnje opozarjanje, oceno razmer in strateško načrtovanje,

— zagotavlja zgodnje opozarjanje. Načrtuje, ocenjuje in daje priporočila glede koncepta kriznega upravljanja in splošne vojaške strategije ter izvaja sklepe in usmeritve VOEU,

— pomaga VOEU pri oceni razmer in pri vojaških vidikih strateškega načrtovanja (1), glede vseh misij in nalog, predvidenih v členu 17(2) PEU, vključno s tistimi, ki so opredeljene v Evropski varnostni strategiji, in za vse primere operacij, ki jih vodi EU, ne glede na to, ali EU pri tem uporablja sredstva in zmogljivosti Nata,

— podpira (na zahtevo generalnega sekretarja/visokega predstavnika ali politično-varnostnega odbora) začasne misije v tretje države ali mednarodne organizacije, nudi potrebno svetovanje in pomoč glede vojaških vidikov preprečevanja konfliktov, kriznega upravljanja in stabilizacije po konfliktu,

— prispeva k procesu oblikovanja, ocenjevanja in preverjanja ciljev glede zmogljivosti, ob tem pa upošteva potrebe tistih držav članic, ki jih to zadeva, da se zagotovi skladnost z Natovim procesom načrtovanja obrambe (DPP) in procesom načrtovanja in preverjanja (PARP) partnerstva za mir (PfP) v skladu z dogovorjenimi postopki,

— deluje v tesnem sodelovanju z Evropsko obrambno agencijo,

— je odgovoren za spremljanje, ocenjevanje in oblikovanje priporočil glede usposabljanja, urjenja in interoperabilnosti sil in zmogljivosti, ki jih države članice dajo na voljo EU,

— je pripravljen, da okrepi nacionalni štab, ki je določen za vodenje avtonomne operacije EU, predvsem preko civilno-vojaške celice,

— preko civilno-vojaške celice je odgovoren za sposobnost priprave in izvedbe avtonomne vojaške operacije EU in vzdrževanje sposobnosti v okviru VŠEU za hitro vzpostavitev centra operacij za konkretne operacije, zlasti kadar je potreben skupen civilno-vojaški odziv in kadar ni določen noben nacionalni štab, po tem ko je Svet na predlog VOEU sprejel sklep o taki operaciji.

4. Naloge

— Generalnemu sekretarju/visokemu predstavniku in organom EU po navodilu VOEU zagotavlja vojaška strokovna znanja,

— spremlja potencialne krize in se pri tem opira na ustrezne nacionalne in večnacionalne obveščevalne zmogljivosti,

— situacijskemu centru daje vojaške informacije in od njega prejema njegove ugotovitve,

— uresničuje vojaške vidike strateškega predhodnega načrtovanja,

— ob usklajevanju z Natom določa in razvršča evropske nacionalne in večnacionalne sile za operacije, ki jih vodi EU,

— prispeva k razvoju in pripravi (vključno z usposabljanjem in urjenjem) nacionalnih in večnacionalnih sil, ki jih države članice dajo na voljo EU. Podrobnosti odnosov z Natom so določene v ustreznih dokumentih,

— z nacionalnimi in večnacionalnimi vojaškimi štabi, vključno s štabi Nata, ki so na voljo EU, organizira in usklajuje postopke, pri čemer v največji možni meri skrbi za združljivost s postopki Nata,

— prispeva k vojaškim vidikom boja proti terorizmu v okviru EVOP,

— prispeva k razvoju konceptov, doktrin, načrtov in postopkov glede rabe vojaških sredstev in zmogljivosti v primeru operacij odpravljanja posledic naravnih nesreč ali nesreč, ki jih povzroči človek,

— programira, načrtuje, vodi in ocenjuje vojaške vidike postopkov EU za krizno upravljanje, vključno z izvajanjem postopkov EU/NATO,

— sodeluje pri finančni oceni operacij in vaj,

— vzdržuje stike z nacionalnimi štabi in večnacionalnimi štabi večnacionalnih sil,

— razvija stalne odnose z Natom v skladu s „stalnimi dogovori EU/NATO“,

— pri VŠEU gosti Natovo skupino za zvezo in ima pri SHAPE celico EU v skladu s poročilom predsedstva EVOP, ki ga je Svet sprejel 13. decembra 2004,

— razvija ustrezne odnose z določenimi sogovorniki v OZN ter drugih mednarodnih organizacijah, vključno z OVSE in AU, na podlagi dogovorov s temi organizacijami,

— prispeva k potrebnemu postopku celovitega pridobivanja novih znanj,

— naloge, ki se izvajajo preko civilno-vojaške celice: — izvaja strateško načrtovanje v izrednih razmerah na pobudo GS/VP ali PVO, — prispeva k razvoju doktrin/konceptov glede znanja, pridobljenega iz civilno-vojaških operacij in vaj, — pripravlja koncepte in postopke za center operacij EU in zagotavlja razpoložljivost in pripravljenost osebja, objektov in opreme centra operacij za operacije, vaje in usposabljanje, — vzdržuje, posodablja in nadomešča opremo centra operacij EU in skrbi za njegove prostore.

(a) Dodatne naloge v primerih kriznega upravljanja

— Od obveščevalnih organizacij zahteva posebne ter druge ustrezne informacije iz vseh razpoložljivih virov in jih obdeluje,

— deluje v podporo VOEU s svojimi prispevki za začetno načrtovalno usmerjanje in za načrtovanje PVO,

— oblikuje vojaške strateške opcije in jih razvršča po prednosti, kot podlago za vojaško svetovanje VOEU Političnemu in varnostnemu odboru (PVO), tako da: — določa začetne splošne opcije, — po potrebi črpa pomoč pri načrtovanju pri zunanjih virih, ki bodo te opcije analizirali in jih podrobneje razvili, — ocenjuje rezultate tega podrobnejšega dela in skrbi za dodeljevanje morebitnega nadaljnjega dela, — VOEU predstavi celovito oceno in po potrebi navede prednostne naloge in priporočila,

— pri usklajevanju z nacionalnimi štabi za načrtovanje, in po potrebi z Natom, opredeli sile, ki bi lahko sodelovale v morebitnih operacijah, ki jih vodi EU,

— poveljniku operacij pomaga pri tehničnih izmenjavah s tretjimi državami, ki nudijo vojaški prispevek operaciji, ki jo vodi EU, ter pri pripravi konference o oblikovanju sil,

— nadaljuje s spremljanjem kriznih razmer,

— naloge, ki se izvajajo preko civilno-vojaške celice: — na podlagi zahteve DGE od DGEUMS, pomaga pri politično-vojaškem strateškem načrtovanju kriznega odzivanja, za katerega je odgovoren DGE (priprava CMC – koncepta kriznega upravljanja, skupnega ukrepa …), — prispeva k strateškemu načrtovanju kriznega odzivanja skupnih civilno-vojaških operacij z razvijanjem strateških opcij, kakor predvidevajo postopki kriznega upravljanja. Za to načrtovanje je neposredno odgovoren DGEUMS in DGE; splošno odgovornost nosi generalni sekretar/visoki predstavnik, — na podlagi zahteve DGE od DGEUMS, pomaga pri civilnem strateškem načrtovanju kriznega odzivanja, za katerega je odgovoren DGE (priprava PSO – policijsko strateške opcije, CSO – civilno strateške opcije, itd.).

(b) Dodatne naloge med operacijami

— VŠEU, ki deluje pod vodstvom VOEU, stalno nadzoruje in spremlja vse vojaške vidike operacij. Pri podpori VOEU, ki svetuje PVO pri vodenju strateških usmeritev, opravlja strateške analize skupaj z imenovanim poveljnikom operacije,

— ob upoštevanju političnih in operativnih dogodkov posreduje VOEU nove možnosti kot podlago za njegovo vojaško svetovanje PVO,

— prispeva h krepitvi ključnega jedra in, po potrebi, k nadaljnjemu razvoju centra operacij EU,

— naloge, ki se izvajajo preko civilno-vojaške celice: — zagotavlja stalno ključno jedro centra operacij EU, — pomaga pri povezovanju civilnih operacij. Odgovornost za izvajanje takih operacij nosi DGE. Pomaga pri načrtovanju, podpori (vključno z morebitno uporabo vojaških sredstev) in izvajanju civilnih operacij (strateška raven ostane v pristojnosti DGE).

5. Organizacija

— Deluje pod vojaškim vodstvom VOEU, kateremu poroča,

— VŠEU je oddelek sekretariata Sveta, ki je neposredno povezan z generalnim sekretarjem/visokim predstavnikom in deluje v tesnem sodelovanju z drugimi oddelki sekretariata Sveta,

— VŠEU načeluje generalni direktor (GDVŠEU), ki je častnik s tremi zvezdicami,

— sestavlja ga osebje, ki ga dodelijo države članice, kadar delujejo v mednarodnem svojstvu, v skladu s pravili za domače izvedence in vojaške uslužbence, dodeljene Generalnemu sekretariatu Sveta, kot tudi za uradnike, ki jih dodelita Generalni sekretariat Sveta in Komisija. Za izboljšanje postopka izbora osebja VŠEU se države članice poziva, da za posamezne funkcije predlagajo več kandidatov,

— za obvladovanje vseh namenov in nalog je VŠEU organiziran na način iz Dodatka,

— med upravljanjem kriznih razmer ali pri urjenju lahko VŠEU ustanovi skupine za ukrepanje v kriznih razmerah (CAT – Crisis Action Teams), pri tem pa uporablja svoje lastno znanje, osebje in infrastrukturo. Poleg tega lahko preko VŠEU od držav članic EU zahteva začasno povečanje števila osebja, če je to potrebno,

— misijo, funkcijo in organizacijo civilno-vojaške celice kot tudi sestavo centra operacij je Svet odobril 13. decembra 2004, Evropski svet pa jih je podprl 16. in 17. decembra 2004. VŠEU bo preko DGEUMS dajal smernice za vojaške dejavnosti, ki jih izvaja civilno-vojaška celica. Za funkcionalnost prispevkov celice k civilnim vidikom kriznega upravljanja ostane odgovoren DGE. Poročanje o teh dejavnostih CIVCOM bo v skladu z ustaljenimi postopki za civilne vidike kriznega upravljanja.

6. Odnosi s tretjimi državami

Odnosi med VOEU in evropskimi članicami Nata, ki niso članice EU, ostalimi tretjimi državami in državami kandidatkami za pristop k EU so opredeljeni v ustreznih dokumentih, ki se nanašajo na odnose EU s tretjimi državami.

(1) Predhodne opredelitve:

Strateško načrtovanje: dejavnosti načrtovanja, ki se pričnejo takoj ob pojavu krize in končajo, ko politične oblasti EU odobrijo vojaško strateško opcijo ali sveženj vojaško strateških opcij. Strateški proces obsega oceno vojaških razmer, definicijo politično-vojaškega (POL/MIL) okvira in oblikovanje vojaško strateških opcij.

Vojaško strateška opcija: možnost vojaškega ukrepanja zaradi doseganja POL/MIL ciljev, navedenih v POL/MIL okviru. Vojaško strateška opcija opisuje možne vojaške rešitve, potrebna sredstva ter omejitve in priporočila glede izbire poveljnika in štaba operacij.