UREDBA SVETA (EGS) št. 404/93

z dne 13. februarja 1993

o skupni ureditvi trga za banane

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 42 in 43 Pogodbe,

ob upoštevanju Protokola o carinski kvoti za uvoz banan v prilogi Izvedbene konvencije o pridružitvi prekomorskih držav in ozemelj Skupnosti iz člena 136 Pogodbe in zlasti odstavka 4,

ob upoštevanju predloga Komisije(1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta(2),

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora(3),

ker mora delovanje in razvoj skupnega trga s kmetijskimi proizvodi spremljati uvajanje skupne kmetijske politike, zlasti skupne ureditve trga, ki so lahko različne, glede na posamezni kmetijski proizvod;

ker v državah članicah Skupnosti, ki pridelujejo banane, že obstajajo nacionalne ureditve trga, s katerim se skuša zagotoviti, da bi pridelovalci lahko prodali svoj pridelek na nacionalnem trgu in prejeli dohodek v skladu s stroški pridelave; ker te nacionalne ureditve trga določajo količinske omejitve, ki ovirajo vzpostavitev enotnega trga za banane; ker nekatere države članice, ki ne pridelujejo banan, prednostno odpirajo trg bananam iz afriških, karibskih in pacifiških (AKP) držav, druge pa imajo liberalne uvozne predpise, ki v enem primeru celo vključujejo privilegiran carinski režim; ker te različne ureditve ovirajo prost pretok banan v Skupnosti in izvajanje enotnega režima v trgovini s tretjimi državami; ker mora za vzpostavitev enotnega trga različne nacionalne ureditve nadomestiti uravnotežena in prožna skupna ureditev trga v sektorju banan;

ker bi zato, da bi Skupnost lahko uporabljala načelo preference skupnosti in izpolnjevala različne mednarodne obveznosti, morala skupna ureditev trga omogočiti, da se banane, pridelane v Skupnosti, in banane iz AKP držav, ki so tradicionalne dobaviteljice, prodajo na trgu Skupnosti na način, da se pridelovalcem zagotovi primeren dohodek in porabnikom zmerne cene, hkrati pa se ne ovira uvoz banan iz ostalih tretjih držav;

ker je treba uvesti standarde kakovosti za sveže banane in, po potrebi, tržne predpise za proizvode iz banan, da bi zagotovili preskrbo trga s proizvodi enotne in zadostne kakovosti, ob upoštevanju krajevnih posebnosti in pridelanih sort, ter prodajo pridelkov Skupnosti po dovolj ugodni ceni za zagotovitev ustreznih dohodkov;

ker je zaradi doseganja največjega mogočega dohodka od banan, pridelanih v Skupnosti, treba spodbujati ustanavljanje organizacijproizvajalcev, predvsem z odobravanjem pomoči za začetek poslovanja; ker se morajo člani take organizacije obvezati, da bodo celoten pridelek prodali preko te organizacije, da bi lahko imela učinkovito vlogo pri koncentraciji ponudbe; ker je treba dovoliti tudi ustanavljanje drugih vrst združenj, ki bi vključevala organizacije proizvajalcev in predstavnike drugih faz proizvodnje; ker bi bilo treba kasneje določiti pogoje, pod katerimi smejo taka združenja, ki predstavljajo različna področja sektorja banan, sprejemati ukrepe splošnega interesa in svoja pravila razširjati tudi na nečlane, tako lokalne kot regionalne; ker bi te organizacije lahko svetovale pri pripravi okvirnih programov in imele dejavno vlogo pri izvajanju strukturnih ukrepov, sprejetih kot del ureditve trga;

ker je treba ublažiti strukturne pomanjkljivosti, ki omejujejo konkurenčnost pridelka Skupnosti, predvsem s povečanjem storilnosti; ker bi bilo treba programe, s katerimi bi to dosegli na posameznih pridelovalnih območjih, določiti v okviru sistema pomoči Skupnosti s sodelovanjem med Komisijo ter državnimi in regionalnimi organi ter različnimi vrstami organizacij v zgoraj navedenem sektorju, da bi bili kar najtesneje povezani s pripravo predlaganih ukrepov;

ker je ureditev trga v posameznih državah doslej omogočala, da so nacionalni pridelovalci banan na trgu dosegali primerne dohodke za pokrivanje stroškov pridelave; ker uvedba skupne ureditve trga ne bi smela pridelovalcev postaviti v slabši položaj od sedanjega in ker se bodo cene na teh trgih verjetno spremenile, je treba predvideti kompenzacije za pokrivanje izpada dohodka zaradi uvedbe novega sistema, da bi omogočili nadaljnjo pridelavo v Skupnosti ob stroških, ki so posledica posebnega strukturnega položaja, dokler ne bo urejena s pomočjo strukturnih ukrepov; ker je treba predvideti možnost prilagajanja pomoči zaradi upoštevanja povečane storilnosti ter trendov v različnih kakovostnih razredih;

ker je na določenih zelo majhnih območjih Skupnosti, kjer so pogoji za pridelovanje banan posebej neprimerni, bolj primerni pa za druge pridelke, treba spodbujati dokončno prenehanje pridelovanja banan s premijami za opustitev pridelave banan; ker je zaradi zmanjšanja stroškov tega ukrepa treba nasade čim prej izkrčiti;

ker je treba z bilanco ponudbe in povpraševanja, ki se sestavlja vsako leto, oceniti pričakovano pridelavo in porabo v Skupnosti; ker je treba predvideti možnost spremembe bilance med letom glede na okoliščine, vključno s posebnimi vremenskimi dogodki;

ker je zaradi zagotavljanja zadovoljive prodaje banan, pridelanih v Skupnosti, in proizvodov po poreklu iz AKP držav v okviru sporazumov Loméjske konvencije, ter v čim večji meri ohranjanja tradicionalnih vzorcev trgovine, treba določiti letno carinsko kvoto; ker bi tako po eni strani za uvoz banan iz tretjih držav veljale carinske dajatve v višini 100 ekujev na tono, kar ustreza sedanji carinski stopnji po Skupni carinski tarifi, po drugi strani pa bi bil netradicionalen uvoz banan iz AKP držav prost carine v skladu z zgoraj omenjenimi sporazumi; ker je treba predvideti možnost prilagajanja velikosti carinske kvote glede na spremembe povpraševanja v Skupnosti, ugotovljene v bilanci predvidene ponudbe in povpraševanja;

ker bi morale za uvoz izven carinske kvote veljati dovolj visoke carine, da bi bila zagotovljena prodaja banan, pridelanih v Skupnosti, in tradicionalnih količin banan iz AKP držav v sprejemljivih pogojih;

ker tradicionalni uvoz banan iz AKP ne spada v brezcarinski kontingent kot del tradicionalnih količin, ki upošteva določena pretekla vlaganja v okviru programov za povečanje pridelave;

ker je zaradi uskladitve z zgoraj naštetimi cilji in ob upoštevanju posebnih značilnosti prodaje banan treba pri vodenju carinske kvote razlikovati med subjekti, ki so že trgovali z bananami iz tretjih držav in netradicionalnimi bananami iz AKP držav, in subjekti, ki so že trgovali z bananami, pridelanimi v Skupnosti, ter hkrati določeno količino dati na voljo novim uvoznikom, ki so šele pred kratkim začeli trgovinsko dejavnost ali pa nameravajo začeti trgovinsko dejavnost na tem področju;

ker bi bilo treba izdajati posamična uvozna dovoljenja uvoznikom iz vsake zgoraj določene kategorije na podlagi povprečne količine banan, ki jo je uvoznik prodal v preteklih treh letih, za kar so na voljo statistični podatki, da ne bi prekinili obstoječih trgovskih vezi, obenem pa bi dopustili določen razvoj tržnih struktur;

ker se pri sprejemanju dodatnih kriterijev, ki jih morajo upoštevati uvozniki, Komisija ravna po načelu, da je treba fizičnim ali pravnim osebam, ki so prevzele poslovno tveganje prodaje banan, izdati dovoljenja in da je treba preprečevati motnje normalnih trgovinskih odnosov med osebami, ki se nahajajo na različnih točkah prodajne verige;

ker morajo države članice, ob upoštevanju tržnih struktur, na podlagi postopkov in kriterijev, ki jih sprejme Komisija, voditi popis uvoznikov in določati prodane količine, ki se uporabijo kot referenca za izdajo potrdil;

ker nadzor uvoza v okviru carinske kvote zahteva sistem uvoznih dovoljenj, zavarovanih z varščino;

ker bi morala Komisija imeti možnost, da prilagodi ukrepe za obvladovanje resnih motenj ali nevarnosti za takšne motnje, ki bi lahko ogrozile doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe;

ker bi dodeljevanje določenih vrst pomoči lahko poslabšalo delovanje ureditve trga; ker je zato treba za sektor banan uporabljati določbe Pogodbe, ki omogočajo upoštevanje državne pomoči, ki jo odobrijo države članice, in prepovedujejo pomoč, ki je nezdružljiva z delovanjem skupnega trga;

ker je zaradi lažjega izvajanja teh določb treba v okviru Upravnega odbora določiti postopek za vzpostavitev tesnega sodelovanja med državami članicami in Komisijo;

ker mora skupna ureditev trga v sektorju banan ustrezno upoštevati tudi cilje iz člena 39 in 110 Pogodbe;

ker bi nadomestitev različnih nacionalnih ureditev v veljavi ob začetku veljavnosti te uredbe s skupno ureditvijo trga lahko povzročila motnje na notranjem trgu; ker bi morala imeti Komisija od 1. julija 1993 dalje možnost sprejeti vse potrebne prehodne ukrepe za obvladovanje težav pri uvedbi novega režima;

ker bi bilo treba področje uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1319/85 z dne 23. maja 1985 o okrepitvi nadzora nad uporabo predpisov Skupnosti za sadje in zelenjavo(1) razširiti na sektor banan zaradi zagotovitve nadzora glede upoštevanja standardov, ki so za banane določeni v tej uredbi;

ob upoštevanju družbenega, gospodarskega, kulturnega in ekološkega pomena gojenja banan na območjih Skupnosti v francoskih prekomorskih departmajih, na Madeiri, Azorih, Algarvu, Kreti, Lakoniji in Kanarskih otokih, za katera je značilna izoliranost, oddaljenost in strukturna zaostalost, te razmere pa v nekaterih primerih zaostruje še gospodarska odvisnost od gojenja banan;

ker bi bilo treba izvajanje te uredbe po določenem vmesnem obdobju uporabe in pred koncem desetega leta od začetka veljavnosti pregledati, da bi se lahko preučilo možnost uporabe nove ureditve po tem datumu,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

0 Člen 1

1. Vzpostavi se skupna ureditev trga za banane.

2. Ureditev trga zajema naslednje proizvode:

Tarifna oznaka KN Poimenovanje

ex 0803 Banane, razen rajske smokve, sveže ali suhe

ex 0811 90 90 Zamrznjene banane

ex 0812 90 90 Banane, začasno konzervirane

1106 30 11 Prah in kosmiči iz banan

ex 2006 00 90 Banane, konzervirane v sladkorju

ex 2007 10 Homogenizirani izdelki iz banan

ex 2007 99 39 ex 2007 99 90 Džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji in sadne paste iz banan

ex 2008 99 48 ex 2008 99 69 ex 2008 99 99 Banane, drugače pripravljene ali konzervirane

ex 2008 92 50 ex 2008 92 79 ex 2008 92 91 ex 2008 92 99 Mešanice iz banan, drugače pripravljene ali konzervirane

ex 2009 80 Bananin sok

3. Tržno leto traja od 1. januarja do 31. decembra.

NASLOV I

Skupni standardi kakovosti in prodaje

0 Člen 2

1. Za banane, ki naj bi se porabnikom prodajale sveže, razen rajskih smokev, se določijo standardi kakovosti, ki upoštevajo različne sorte, ki se pridelujejo.

2. Standarde kakovosti se lahko določi tudi za izdelke iz banan.

0 Člen 3

1. Proizvode, za katere so bili določeni skupni standardi, se lahko prodaja v Skupnosti samo, če ustrezajo tem standardom, razen če Komisija po postopku iz člena 27 ne določi drugače.

2. Organi, ki jih določijo države članice, lahko izvajajo preglede, da ugotovijo, če proizvodi ustrezajo standardom kakovosti.

0 Člen 4

Standarde kakovosti in prodaje, faze prodaje, v katerih morajo proizvodi ustrezati tem standardom ter ukrepe za zagotovitev enotnega izvajanja določb člena 2 in 3, vključno z določbami glede nadzora, se določi po postopku iz člena 27.

NASLOV II

Organizacije proizvajalcev in mehanizmi za koncentracijo

0 Člen 5

1. V tej uredbi organizacija proizvajalcev pomeni kakršno koli organizacijo proizvajalcev s sedežem v Skupnosti:

a) ki jo ustanovijo proizvajalcisami:

- da bi skoncentrirali ponudbo in vplivali na cene enega ali več proizvodov iz člena 1 v fazi pridelave,

- da bi včlanjenim proizvajalcemnudila ustrezne tehnične naprave in pripomočke za pakiranje in prodajo zadevnih proizvodov;

b) ki lahko dokaže določeno minimalno količino pridelave za trg in določeno minimalno številoproizvajalcev;

c) ki ima pravilnik:

- ki zahteva, da proizvajalci celoten pridelek proizvoda ali proizvodov, zaradi katerega so se pridružili organizaciji, prodajo preko te organizacije,

- ki omogoča proizvajalcem nadzor nad organizacijo in postopki odločanja,

- ki določa kazni za včlanjene proizvajalce v primeru kršitve pravil, ki jih določi organizacija,

- ki določa višino prispevkov članov,

- ki določa postopek za sprejem novih članov;

d) ki določi pravila glede informacij v zvezi s pridelavo, glede pridelave same in zlasti pravila za izboljšanje kakovosti in prodaje;

e) ki vodi ločeno knjigovodstvo za dejavnosti v zvezi z bananami;

f) ki jo zadevna država članica priznava v skladu z drugim odstavkom.

2. Države članice na prošnjo priznajo zadevne organizacije, pod pogojem, da zagotovijo ustrezna jamstva glede trajanja in učinkovitosti svojega dela, zlasti glede nalog iz odstavka 1, in pod pogojem, da izpolnjujejo pogoje iz tega odstavka.

0 Člen 6

1. Države članice odobrijo priznanim organizacijam proizvajalcevpomoč za dobo pet let od datuma priznanja, da bi spodbudile njihovo ustanavljanje in pomagale pri izvajanju administrativnih opravil.

2. Uporablja se člen 14(1), (3) in (5) in člen 36(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 1035/72 z dne 18. maja 1972 o skupni organizaciji trga s sadjem in zelenjavo. (1)

0 Člen 7

1. Združenja proizvajalcevali organizacijproizvajalcev, ki se ustanovijo za izvedbo enega ali več ukrepov skupnega interesa, lahko sodelujejo pri pripravi ukrepov, predvidenih v delovnih programih iz člena 10. Člani takih združenj so lahko tudi predelovalci in trgovci.

2. Med ukrepe skupnega interesa iz odstavka 1 spadajo uporabne raziskave, usposabljanjeproizvajalcev, strategija za zagotavljanje kakovosti in razvoj okolju primernih načinov pridelave.

0 Člen 8

1. Po postopku iz člena 43(2) Pogodbe Svet določi pogoje za priznanje in delovanje skupin, ki se ukvarjajo z eno ali več gospodarskimi dejavnostmi v zvezi s pridelavo, prodajo ali predelavo banan, zlasti:

- za izboljšanje informacij o stanju na trgu in predvidenem razvoju trgov in tržnih pogojev;

in

- za zmanjšanje razpršenosti ponudbe, usmerjanje pridelave in spodbujanje izboljševanja kakovosti banan z namenom, da bi bolje zadovoljevale potrebe trga in zahteve porabnikov.

2. V te predpise se lahko pod pogoji, ki jih je treba še določiti, vključi možnost razširitve uporabe pravil, ki so jih sprejele te skupine, tudi na nečlane, pod pogojem, da so ta pravila splošnega interesa za sektor kot celoto in da je njihova razširitev v skladu z določbami o konkurenci iz Pogodbe o ustanovitvi EGS.

0 Člen 9

Izvedbene predpise za ta naslov se sprejme po postopku iz člena 27.

NASLOV III

Pomoč

0 Člen 10

1. V okviru sodelovanja med Komisijo in nacionalnimi ter regionalnimi organi pristojni organi držav članic pripravijo delovne programe v okviru pomoči Skupnosti za območja, ki so upravičena do pomoči, v katerih se opredeli potrebne ukrepe v sektorju banan, da bi dosegli vsaj dva od naslednjih ciljev:

- kakovost in tržno strategijo za proizvode z določenega območja glede na predvidena gibanja stroškov in razvoj trgov;

- boljšo izkoriščenost virov ob hkratnem upoštevanju okolja;

- večjo konkurenčnost.

2. Preko sodelovanja iz odstavka 1 pristojni organi v okviru možnosti v pripravo ukrepov iz odstavka 1 vključijo skupine, združenja in organizacije v sektorju banan iz člena 5, 7 oziroma 8 ter tehnične in ekonomske raziskovalne centre.

3. Organizacija, sprejemanje odločitev in izvajanje v zvezi z ukrepi iz delovnih programov poteka v skladu z veljavnimi predpisi za upravljanje strukturnih skladov.

0 Člen 11

V okviru sodelovanja med Komisijo in nacionalnimi in regionalnimi organi se lahko organizacije proizvajalcev, združenja in skupine iz člena 5, 7 in 8 zaprosi, da pristojnim organom predložijo svoja stališča o izvajanju predlaganih ukrepov.

0 Člen 12

1. Kompenzacija za izpad dohodka se odobri proizvajalcem iz Skupnosti, ki so člani priznane organizacije proizvajalcev, ki v Skupnosti prodaja banane v skladu s predpisanimi skupnimi standardi. Kompenzacija pa se lahko izplača tudi posameznemu proizvajalcu, ki se zaradi svojega posebnega položaja, zlasti geografskega položaja, ne more pridružiti organizaciji proizvajalcev.

2. Največja količina banan, pridelanih in prodanih v Skupnosti, za katero se lahko izplača kompenzacija, je 854 000 ton (neto teža) in se deli po pridelovalnih območjih Skupnosti na naslednji način:

1. 420 000 ton za Kanarske otoke,

2. 150 000 ton za Guadeloupe,

3. 219 000 ton za Martinique,

4. 50 000 ton za Madeiro, Azore in Algarve,

5. 15 000 ton za Kreto in Lakonijo.

Količino za posamezno območje se lahko prilagodi glede na največjo določeno količino za Skupnost.

3. Kompenzacija se izračuna na podlagi razlike med:

- pavšalnim referenčnim dohodkom za banane, pridelane in prodane v Skupnosti, in

- povprečnim dohodkom od pridelave, doseženem na trgu Skupnosti v obravnavanem letu za banane, pridelane in prodane v Skupnosti.

4. Pavšalni referenčni dohodek je:

- povprečna cena banan, pridelanih in prodanih v Skupnosti v referenčnem obdobju pred 1. januarjem 1993, ki se določi po postopku iz člena 27,

- zmanjšana za povprečno ceno prevoza in izročitve FOB.

Po treh letih od določitve pomoči ga Komisija ponovno pregleda, da bi upoštevala predvsem povečano storilnost in trende v različnih kakovostnih razredih.

5. Povprečni dohodek od pridelave se za banane iz Skupnosti vsako leto izračuna iz:

- povprečne cene banan, pridelanih v Skupnosti, ki so bile prodane v zadevnem letu,

- zmanjšane za povprečno ceno prevoza in izročitve FOB.

6. Komisija vsako leto do 1. marca določi višino kompenzacije za preteklo leto po postopku iz člena 27.

Enemu ali več pridelovalnim območjem, kjer je povprečni dohodek od pridelave izrazito manjši od povprečnega dohodka v Skupnosti, se odobri dodatno pomoč.

7. Proti predložitvi varščine se lahko izplača predplačilo na podlagi kompenzacije za preteklo leto.

8. V letu 1993 Komisija opravi vmesno preverjanje povprečnega dohodka od pridelave za to leto. Na podlagi tega preverjanja lahko Komisija izplača predplačila v skladu s postopkom iz člena 27.

0 Člen 13

1. Pridelovalcem banan iz Skupnosti, ki opustijo pridelovanje banan, se odobri enkratna premija.

2. Za odobritev premije je potrebna pisna izjava prejemnika:

a) da bo v enkratnem delovnem postopku v obdobju, ki se določi v letu 1993 ali 1994:

- odstranil vse bananovce na posestvu, če je z bananovci zasajenih manj kot 5 hektarov površin;

- odstranil polovico bananovcev na posestvu, če je z bananovci zasajena površina 5 hektarov ali več;

b) da 20 let od leta odstranitve starega nasada na tem posestvu ne bo zasadil novih bananovcev.

Premija se ne dodeljuje za površine, ki so bile zasajene z bananovci po začetku veljavnosti te uredbe, in za posestva, manjša od 0,2 hektara.

3. Premija znaša 1 000 ekujev na hektar. Po postopku iz člena 27 se ta znesek lahko prilagodi glede na posebne pogoje na določenih območjih.

4. Po postopku iz člena 27 lahko Komisija dovoli državi članici, da premije za opustitev pridelave banan ne odobri pridelovalcem z območij, kjer bi opustitev pridelave te kulture imela negativne posledice, zlasti za ohranjanje mikroklime tal ali okoljevarstvenih pogojev oziroma krajine.

5. Ta premija je v skladu s pomočjo iz naslova III Uredbe (EGS) št. 3763/91(1), naslova II Uredbe (EGS) št. 1600/92(2) in naslova III Uredbe (EGS) št. 1601/92(3) ter s strukturno pomočjo iz Uredb (EGS) št. 2152/88(4) in (EGS) št. 4253/88(5).

0 Člen 14

Podrobna pravila za uporabo tega naslova se sprejme po postopku iz člena 27.

Podrobna pravila za uporabo člena 6 in 10 pa se sprejme po postopku iz člena 29 Uredbe (EGS) št. 4253/88.

NASLOV IV

Trgovina s tretjimi državami

0 Člen 15

Ta naslov velja samo za sveže proizvode iz tarifne številke KN ex 0803, razen rajskih smokev.

Za namene tega naslova:

1. tradicionalni uvoz iz držav AKP pomeni količine banan, določene v prilogi, ki jih izvozi vsaka od držav AKP, ki že tradicionalno izvaža banane v Skupnost. Na te banane se sklicuje kot na tradicionalne banane iz AKP;

2. netradicionalni uvoz iz držav AKP pomeni količine banan, ki jih izvozijo države AKP, ki presegajo količine iz 1. točke zgoraj. Na te banane se sklicuje kot na netradicionalne banane iz AKP;

3. uvoz iz tretjih držav, ki niso članice AKP pomeni količine, ki jih izvozijo ostale tretje države. Na te banane se sklicuje kot na banane iz tretjih držav;

4. banane iz Skupnosti pomeni banane, pridelane v Skupnosti;

5. prodati ali prodaja pomeni dajanje na trg, brez priprave proizvoda za končnega porabnika.

0 Člen 16

1. Vsako leto se pripravi bilanca predvidene ponudbe in povpraševanja v Skupnosti ter uvoza in izvoza.

2. Bilanco predvidene ponudbe in povpraševanja se pripravi na podlagi:

- razpoložljivih podatkov o količinah banan po poreklu, ki so bile prodane v Skupnosti v preteklem letu,

- predvidena ponudba in povpraševanje po bananah iz Skupnosti,

- predviden uvoz tradicionalnih banan iz AKP,

- predvideno povpraševanje, predvsem na podlagi zadnjih trendov porabe in gibanj prodajnih cen.

3. Bilanco se po potrebi lahko prilagaja tudi med tržnim letom, zlasti zaradi upoštevanja izrednih okoliščin, ki vplivajo na pridelovalne in uvozne pogoje. V tem primeru se carinska kvota iz člena 18 prilagodi v skladu s postopkom iz člena 27.

0 Člen 17

Za vsak uvoz banan v Skupnost je treba predložiti uvozno dovoljenje, ki ga izda država članica na zahtevo katere koli vpletene stranke, ne glede na njen sedež v Skupnosti in na posebne pogoje za izvajanje člena 18 in 19.

Uvozno dovoljenje velja v celotni Skupnosti. Razen v primeru, ko se po postopku iz člena 27 dovolijo odstopanja, je za izdajo dovoljenja treba predložiti varščino za izvedbo uvoza pod pogoji iz te uredbe za rok veljavnosti dovoljenja, ki v celoti ali delno zapade, če se uvoz ne opravi v tem roku ali se opravi samo delno.

0 Člen 18

1. Vsako leto se za uvoz banan iz tretjih držav in netradicionalnih banan iz AKP odpre carinska kvota za dva milijona ton banan (neto teža).

V okviru carinske kvote se za uvoz banan iz tretjih držav plačuje carino v višini 100 ekujev na tono, netradicionalne banane iz AKP pa se uvaža brez carine.

Carinska kvota za drugo polovico leta 1993 znaša en milijon ton (neto teža).

Če se poveča povpraševanje v Skupnosti, ugotovljeno na podlagi bilance ponudbe in povpraševanja iz člena 16, se posledično poveča tudi kvota po postopku iz člena 27. Če je to potrebno, se prilagoditev opravi do 30. novembra pred zadevnim tržnim letom.

2. Za uvoz izven kvote iz odstavka 1 se:

- za netradicionalne banane iz AKP plača prelevman 750 ekujev na tono,

- za banane iz tretjih držav pa se plača prelevman 850 ekujev na tono.

3. Količine banan iz tretjih držav in netradicionalnih banan iz AKP, ki se ponovno izvozijo iz Skupnosti, se ne štejejo v kvoto iz odstavka 1.

0 Člen 19

1. 1. julija 1993 se odpre carinska kvota v obsegu:

a) 66,5 % za kategorijo uvoznikov, ki so prodajali banane iz tretjih držav in/ali netradicionalne banane iz AKP;

b) 30 % za kategorijo uvoznikov, ki so prodajali banane iz Skupnosti in/ali tradicionalne banane iz AKP;

c) 3,5 % za kategorijo uvoznikov s sedežem v Skupnosti, ki so leta 1992 začeli trgovati z bananami, ki niso bile pridelane v Skupnosti, in/ali s tradicionalnimi bananami iz AKP.

Možnosti uvoza iz točk a) in b) so na voljo uvoznikom s sedežem v Skupnosti, ki so za svoj račun prodali minimalno količino banan omenjenega porekla, ki jo je treba določiti.

Dodatna merila, ki jih morajo izpolnjevati uvozniki, se določi v skladu s postopkom iz člena 27. Države članice pripravijo seznam uvoznikov in povprečnih količin na uvoznika iz odstavka 2.

2. Na podlagi ločenih izračunov za vsako kategorijo uvoznikov iz točk a) in b) odstavka 1 vsak uvoznik pridobi uvozna dovoljenja na podlagi povprečnih količin banan, ki jih je prodal v zadnjih treh letih, za katera so na voljo podatki. Za kategorijo uvoznikov iz točke a) odstavka 1 se upoštevajo količine prodanih banan iz tretjih držav in/ali netradicionalnih banan iz AKP. V primeru uvoznikov iz točke b) odstavka 1 se upošteva prodajo tradicionalnih banan iz AKP in/ali banan iz Skupnosti. Banane iz tretjih držav in/ali netradicionalne banane iz AKP, uvožene na podlagi dovoljenj, izdanih v skladu s točko b) odstavka 1, se pri določanju pravic v skladu s točko a) odstavka 1 ne upoštevajo, tako da prvotna razdelitev dovoljenj med obema kategorijama uvoznikov ostane enaka.

Za drugo polovico leta 1993 se vsakemu uvozniku izdajo dovoljenja na podlagi polovice letne povprečne količine, ki jo je prodal v letih od 1989 do 1991.

3. Če zaprošena količina novih uvoznikov presega količine, določene v skladu s točko c) odstavka 1, se vsako prošnjo zmanjša za enak odstotek.

Morebitne razpoložljive količine se prerazporedi uvoznikom iz točk a) in b) odstavka 1 pod pogoji, ki se določijo po postopkih iz člena 27.

4. Če se carinska kvota poveča, se dodatne razpoložljive količine dodeli uvoznikom iz kategorij, omenjenih v odstavku 1, v skladu s predhodnimi odstavki.

0 Člen 20

V skladu s postopkom iz člena 27 Komisija sprejme in prilagodi bilanco predvidene ponudbe in povpraševanja iz člena 16.

Po istem postopku Komisija sprejme podrobna pravila za izvajanje tega naslova. Ta pravila zajemajo:

- dodatne ukrepe za izdajo dovoljenj, rok veljavnosti, pogoje za prenos in potrebni varnostni mehanizem; ta pravila lahko vključujejo tudi določitev roka za ponovno preučitev;

- pogostost izdaje dovoljenj;

- minimalno količino prodanih banan iz drugega pododstavka člena 19(1).

NASLOV V

Splošne določbe

0 Člen 21

1. Če v tej uredbi ni drugače določeno, je za uvoz proizvodov iz člena 1 prepovedano:

- zaračunavanje kakršnih koli dajatev z enakovrednim učinkom carinam,

- uporaba kakršnih koli količinskih omejitev ali ukrepov z enakovrednim učinkom.

2. Carinska kvota iz Protokola o carinski kvoti za uvoz banan v prilogi Izvedbene konvencije o pridružitvi prekomorskih držav in ozemelj iz člena 136 Pogodbe se prekine in opusti.

0 Člen 22

Za razvrščanje proizvodov iz te uredbe veljajo splošna pravila za razlaganje skupne carinske tarife in zlasti pravila za njeno uporabo. Carinska nomenklatura, ki izhaja iz uporabe te uredbe, je del skupne carinske tarife.

0 Člen 23

1. Če bi zaradi uvoza ali izvoza enega ali več proizvodov iz člena 1 na trgu v Skupnosti prišlo ali bi lahko prišlo do resnih motenj, ki bi ogrozile doseganje ciljev, opredeljenih v členu 39 Pogodbe, se lahko za trgovanje s tretjimi državami uporabi ustrezne ukrepe, dokler takšne motnje ali nevarnost motenj ne preneha.

2. V primeru iz odstavka 1, Komisija na zahtevo države članice ali na svojo lastno pobudo sprejme potrebne ukrepe; države članice obvesti o teh ukrepih, ki se začnejo takoj izvajati. Če Komisija prejme zahtevo države članice, mora o zahtevi sprejeti sklep v treh delovnih dneh po prejemu.

3. Ukrepe, ki jih je sprejela Komisija, lahko predloži Svetu katera koli država članica v treh delovnih dneh od dneva, ko je bila obveščena o ukrepih. Svet se nemudoma sestane. Svet lahko s kvalificirano večino ukrep potrdi, spremeni ali razveljavi.

4. Pravila za izvedbo tega člena se sprejme po postopku iz člena 27.

0 Člen 24

Če v tej uredbi ni drugače določeno, za pridelavo in trgovino s proizvodi iz člena 1,veljata člen 92 in 94 Pogodbe.

0 Člen 25

1. Ukrepi iz člena 12 in 13 se štejejo za intervencijske ukrepe, namenjene stabilizaciji kmetijskih trgov v smislu člena 3(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 729/70 z dne 21. aprila 1970 o financiranju skupne kmetijske politike(1).

2. Ukrepe iz člena 6 in 10 se delno financira iz usmerjevalnega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS).

3. Podrobna pravila za uporabo tega člena in zlasti opredelitev pogojev, ki morajo biti izpolnjeni pred izplačilom finančne pomoči Skupnosti, se sprejme po postopku iz člena 27.

0 Člen 26

1. Ustanovi se Upravni odbor za banane (v nadaljnjem besedilu odbor), ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predsednik pa je predstavnik Komisije.

2. V odboru se glasovi držav članic ponderirajo v skladu s členom 148(2) Pogodbe. Predsednik ne glasuje.

0 Člen 27

1. Pri uporabi postopka iz tega člena predsednik bodisi na svojo lastno pobudo ali na zahtevo predstavnika države članice zadevo predloži odboru.

2. Predstavnik Komisije predloži osnutek ukrepov za sprejem. Odbor poda svoje mnenje o ukrepih v roku, ki ga določi predsednik glede na nujnost zadeve. Mnenje se sprejme z večino, določeno v členu 148(2) Pogodbe.

3. Komisija sprejme predlagane ukrepe, ki se začnejo takoj izvajati. Če predlagani ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora, jih Komisija takoj predloži Svetu. V tem primeru lahko Komisija odloži uporabo ukrepov, ki jih je sprejela, za največ en mesec od datuma predložitve.

Svet lahko s kvalificirano večino v enem mesecu sprejme drugačen sklep.

0 Člen 28

Odbor lahko obravnava tudi kakršno koli drugo vprašanje, ki mu ga predloži predsednik na svojo lastno pobudo ali na zahtevo predstavnika države članice.

0 Člen 29

Države članice Komisiji sporočijo podatke, ki jih potrebuje za izvajanje te uredbe, zlasti o:

- sprejetih ukrepih za uporabo in preverjanje skupnih standardov kakovosti,

- organizacijahproizvajalcev,

- vsebini in izvajanju območnih okvirnih programov za banane,

- določbah za vodenje morebitnih pomoči v obliki kompenzacij,

- seznamih uvoznikov,

- podatkih o pridelku in cenah,

- količinah banan iz Skupnosti, tradicionalnih banan iz AKP, netradicionalnih banan iz AKP in banan iz tretjih držav, ki so bile prodane na njihovem ozemlju,

- predvideni ponudbi in povpraševanju v naslednjem letu.

1

2 Člen 30

Če bodo po juliju 1993 potrebni posebni ukrepi za lažji prehod od ureditve, ki je obstajala pred začetkom veljavnosti te uredbe, na ureditev, ki jo določa ta uredba, in zlasti za premagovanje občutljivih težav, lahko Komisija po postopku iz člena 27 sprejme takšne prehodne ukrepe, kot jih šteje za potrebne.

0 Člen 31

V členu 1(1) Uredbe (EGS) št. 1319/85:

1. se drugo alineo nadomesti z naslednjim besedilom:

"- preverjanje skladnosti s standardi kakovosti ali določenih zahtev glede kakovosti

a) za proizvode iz Priloge II k Uredbi (EGS) št. 1035/72, ki so bili umaknjeni s trga v skladu s členom 15 in 15a ali odkupljeni v skladu s členom 19 in 19a omenjene uredbe, in

b) za proizvode v sektorju banan, ki jih ureja Uredba Sveta (EGS) št. 404/93(1);"

2. četrto alineo pa se nadomesti z naslednjim besedilom:

preverjanje evidentiranja cen iz člena 17 in 24 Uredbe (EGS) št. 1035/72.

0 Člen 32

Najkasneje do konca tretjega leta od začetka veljavnosti te uredbe in vsakokrat, ko se spremeni pavšalni referenčni dohodek iz člena 12(4), Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te uredbe.

To poročilo med drugim vsebuje analizo gibanj trgovinskih tokov za banane iz Skupnosti, banane iz tretjih držav in banane iz AKP od začetka izvajanja ureditve iz te uredbe. Po potrebi so poročilu priloženi ustrezni predlogi.

Komisija o izvajanju te uredbe ponovno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2001 in pripravi ustrezne predloge glede nove ureditve, ki naj bi se uporabljala po 31. decembru 2002.

0 Člen 33

Ta uredba začne veljati en dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Uporablja se od 1. julija 1993.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. februarja 1993

Za Svet:

B. WESTH,

predsednik

PRILOGA

Tradicionalne količine banan iz držav AKP

Tone/neto teža

Slonokoščena obala 155 000

Kamerun 155 000

Surinam 38 000

Somalija 60 000

Jamajka 105 000

St. Lucia 127 000

St. Vincent in Grenadine 82 000

Državna skupnosti Dominike 71 000

Belize 40 000

Kapverdski otoki 4 800

Grenada 14 000

Madagaskar 5 900

857 700

1 UL C 232, 10. 9. 1992, str. 3

2 UL C 21, 25. 1. 1993.

3 UL C 19, 25. 1. 1993, str. 99.

1 UL L 137, 27. 5. 1985, str. 39.

1 UL L 118, 20. 5. 1972, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1754/92 (UL.. L 180, 1. 7. 1992, str. 23).

1 UL L 356, 24. 12. 1991, str. 1.

2 UL L 173, 27. 6. 1992, str. 1.

3 UL L 173, 27. 6. 1992, str. 13.

4 UL L 185, 15. 7. 1988, str. 9.

5 UL L 374, 31. 12. 1988, str. 1.

1 UL L 94, 28. 4. 1970, str. 13. Uredba, kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2048/88 (UL. L 185, 15. 7. 1988, str. 1).

1 UL L 47, 25. 2. 1993, str. 1.