Uredba Sveta (EGS) št. 837/90

z dne 26. marca 1990

o statističnih podatkih, ki jih države članice posredujejo o proizvodnji žit

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 43,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2727/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni ureditvi trga za žita [1], kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 201/90 [2],

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1418/76 z dne 21. junija 1976 o skupni ureditvi trga za riž [3], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1806/89 [4],

ob upoštevanju predloga Komisije [5],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [6],

ker za izvajanje nalog, za katere je po Pogodbi in uredbah glede skupne kmetijske politike odgovorna Komisija in zato potrebuje zanesljive, primerljive in sproti dopolnjene podatke, ki bi se o obdelovalnih zemljiščih, pridelku in proizvodnji žit pridobili z objektivnimi metodami;

ker je za organizacijo in obvladovanje kmetijskih trgov ustrezno priznati pomen sektorja proizvodnje žit, kar pomeni, da bi bilo treba povečati obseg potrebnih statističnih raziskovanj na podlagi predpisov Skupnosti;

ker bi bilo treba upoštevati večletne izkušnje statističnih uradov v zvezi s temi raziskovanji;

ker je namen te uredbe opredeliti statistične informacije, ki naj bi se posredovale, predpisati zadovoljivo raven zanesljivosti in določiti dodatne tehnične informacije, ki so potrebne za ocenitev podatkov proizvodnje, s široko izmenjavo izkušenj, vključno s sestanki in poročili, zagotoviti objektivnost in reprezentativnost raziskovanj o površinah in proizvodnji ter določiti končne roke, ki se jih je treba držati;

ker se za žita kot celoto in za nekatere pomembne vrste žit zahteva tudi sporočanje letnih regionalnih podatkov;

ker je za Komisijo ustrezno, da predloži poročilo po treh letih izkušenj s to uredbo, skupaj s predlogi za izboljšave statističnih raziskovanj, če je to potrebno, in ker bi morala Komisija upoštevati izvedljivost usklajenega raziskovanja Skupnosti po letu 1992;

ker je za izvajanje tega ukrepa potrebno oceniti obseg sredstev Skupnosti; ker je ta znesek usklajen s finančnim vidikom, ki je prikazan v Medustanovni pogodbi z dne 29. junija 1988 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka [7]; ker mora biti sedanja razdelitev proračunskih sredstev določena na podlagi proračunskega postopka, v skladu s to pogodbo;

ker je ustrezno, da se določi postopek, po katerem naj se ravna Stalni odbor za statistiko kmetijstva,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

ODDELEK I

Cilji

Člen 1

Države članice posredujejo Statističnemu uradu Evropskih skupnosti, v nadaljevanju Eurostat, letne podatke o žitih, kot je določeno v členih 2 in 6.

ODDELEK II

Posredovanje podatkov na nacionalni ravni

Člen 2

1. Ta uredba se uporablja za žita, ki so našteta v Prilogi I.

Prilogo I je mogoče spremeniti na podlagi postopka, določenega v členu 11.

2. Vsaka država članica predloži naslednje letne podatke o:

- obdelovalnih zemljiščih (1000 ha),

- povprečnem pridelku (100 kg/ha), in

- pospravljenem pridelku (1000 t),

za vsako skupino žit, kot je določeno v Prilogi II in za vsa žita v skupini 7 te priloge, katerih proizvodnja presega 50000 ton letno.

Prilogo II se lahko spremeni na podlagi postopka iz člena 11.

3. Poleg tega države članice predložijo podatke o povprečni vsebnosti vlage [8] v odstotkih, v zvezi z informacijami, omenjenimi v drugi in tretji alinei prvega pododstavka odstavka 2.

ODDELEK III

Metode, specifikacije

Člen 3

1. V državi članici, kjer letna proizvodnja presega 50000 t, se za vsako vrsto žita iz Priloge I pridobivajo podatki o obdelovalnih zemljiščih, pridelku in proizvodnji iz statističnih raziskovanj, ki so v obliki popisov ali raziskovanj z reprezentativnim vzorcem.

2. Ta raziskovanja se opravijo z uporabo statistično priznanih metod, ki izpolnjujejo pogoje o kvaliteti, objektivnosti in zanesljivosti, kot je opredeljeno v tem oddelku.

3. Za izpolnjevanje pogojev tega oddelka se lahko na podlagi člena 3(8) za eno ali več držav članic sklenejo prehodni sporazumi.

Člen 4

1. V primeru vzročnih raziskovanj o obdelovalnih zemljiščih je potrebno oblikovati vzorce, tako da so reprezentativni za vsaj 95 % skupne površine, posejane z žiti.

Ti podatki o površinah morajo biti dopolnjeni z oceno, ki se opira na podatke iz drugih virov in se nanaša na preostalo z žiti posejano površino.

2. Vzorčna raziskovanja o površinah morajo biti oblikovana tako, da standardna napaka za skupno obdelovalno površino z žiti v vsaki državi članici ne presega več kot 1 % te površine ali 5000 ha.

Člen 5

1. V primeru vzorčnih raziskovanj o pridelku ali proizvodnji, morajo biti vzorci oblikovani tako, da standardna napaka za skupno proizvodnjo žit ne presega več kot 2 % skupne proizvodnje ali 50000 ton.

2. Poleg zahtev o skupni proizvodnji žit iz odstavka 1, za vsako vrsto žit, omenjeno v Prilogi I, katere proizvodnja v državi članici presega prag, opredeljen v členu 3(1), standardna napaka za proizvodnjo ne sme presegati 5 % te proizvodnje oz 20000 ton.

ODDELEK IV

Posredovanje podatkov na regionalni ravni

Člen 6

Letne podatke o obdelovalnih zemljiščih, pridelkih, proizvodnji in vsebnosti vlage, je treba sporočiti Eurostatu na regionalnih ravneh, opredeljenih v Prilogi III.

Priloga III se lahko spremeni na podlagi postopka, določenega v členu 11.

Te regionalne podatke je potrebno posredovati za žita skupaj, riž ni vključen, ter za navadno pšenico, trdo pšenico, rž, ječmen in koruzo za zrnje.

Države članice prikažejo te regionalne podatke z izjemno visokim odstotkom standardne napake.

ODDELEK V

Končni roki, izmenjava izkušenj in prehodni dogovori

Člen 7

1. Koledarsko leto, v katerem bo potekala žetev, se v nadaljevanju imenuje "žetveno leto".

2. Države članice najkasneje do 1. oktobra žetvenega leta posredujejo Eurostatu predhodne nacionalne podatke o obdelovalnih zemljiščih. Končne podatke o obdelovalnih zemljiščih posredujejo najkasneje do 1. aprila tistega leta, ki sledi žetvenemu letu.

3. Začetne ocene nacionalnega pridelka ter podatki o proizvodnji se posredujejo najkasneje do 15. novembra žetvenega leta. Predhodni podatki o pridelku in proizvodnji se predložijo najkasneje do 1. februarja, končne številke pa najkasneje do 1. oktobra tistega leta, ki sledi žetvenemu letu.

Če se podatki o pridelku in proizvodnji nanašajo na revidirane podatke o površini, je treba predložiti tudi te podatke.

4. Regionalni podatki, omenjeni v členu 6, se posredujejo istočasno s končnimi številkami na nacionalni ravni in morajo biti skladni z njimi.

Člen 8

1. V 12 mesecih od začetka veljavnosti te uredbe predložijo države članice Eurostatu podrobno metodološko poročilo z opisom, kako so izvedeni podatki za obdelovalna zemljišča, pridelek in proizvodnjo za njihove države in, če je ustrezno, regije, ter prikažejo reprezentativnost ter zanesljivost teh številk. V sodelovanju z državami članicami združi Eurostat povzetek teh poročil.

2. Države članice obvestijo Eurostat o vseh spremembah informacij, ki se zagotovijo na podlagi odstavka 1, v treh mesecih od njihove uvedbe.

3. Če bi se v katerem od poročil pokazalo, da država članica v bližnji prihodnosti ne more izpolniti pogojev te uredbe in če so potrebne spremembe v postopkih in metodologiji raziskovanj, lahko Eurostat, v sodelovanju z državo članico, določi prehodno obdobje največ dveh let, v katerem se uresniči program raziskovanja te uredbe.

4. Metodološka poročila, prehodni dogovori, razpoložljivost podatkov, zanesljivost podatkov in druge pomembne zadeve v zvezi z uporabo te uredbe, se pregledajo dvakrat letno znotraj pristojne delovne skupine pri Stalnem odboru za statistiko kmetijstva.

Člen 9

1. Najkasneje do konca leta 1992 predloži Eurostat Evropskemu parlamentu in Svetu:

- poročilo o izkušnjah, dobljenih pri statističnih raziskovanjih ter ocene izvedene na podlagi te uredbe,

- če je potrebno, predloge za izboljšanje in uskladitev veljavnih dogovorov v državah članicah,

- če je potrebno, predloge za realizacijo dodatnega ad hoc raziskovanja Skupnosti, pri čemer bi se uporabile usklajene metode in karakteristike.

2. O predlogih iz prvega odstavka Svet odloča na podlagi postopka glasovanja, določenega v členu 148(2) Pogodbe.

ODDELEK VI

Finančni dogovori

Člen 10

1. Znesek izdatkov Skupnosti, potreben za izvajanje ukrepa, ki ga uvaja ta uredba, je 3200000 ECU za obdobje od 1990 do 1993, vključno s stroški, povezanimi z viri za individualno leto (dodatni, nacionalni strokovnjak na začasnem opravljanju nalog zunaj svoje delovne organizacije itd.).

2. Organ za izvajanje proračuna določi razdelitev proračunskih sredstev za vsako obračunsko obdobje.

ODDELEK VII

Končne določbe

Člen 11

1. Če je treba ravnati po postopku iz tega člena, predsednik na lastno pobudo ali pa na zahtevo predstavnika države članice preda zadevo Stalnemu odboru za statistiko kmetijstva, v nadaljevanju "Odbor".

2. Predstavnik Komisije predloži Odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor poda svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko glede na nujnost zadeve določi predsednik. Mnenje se sprejme z večino 41 glasov, pri čemer se glasovi držav članic ponderirajo na način, ki je določen v členu 148(2) Pogodbe. Predsednik ne glasuje.

3. (a) Komisija sprejme predlagane ukrepe, kadar so skladni z mnenjem Odbora.

(b) Če predlagani ukrepi niso v skladu z mnenjem Odbora ali če mnenje ni bilo podano, Komisija brez odlašanja predloži Svetu predlog ukrepov, ki naj se sprejmejo. Svet odloča s kvalificirano večino.

Če Svet ne odloči v treh mesecih po prejemu predloga, predlagane ukrepe sprejme Komisija.

Člen 12

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 26. marca 1990

Za Svet

Predsednik

M. O'Kennedy

[1] UL L 281, 1.11.1975, str. 1

[2] UL L 22, 27. 1. 1990, str. 7

[3] UL L 166, 25.6.1976, str. 1

[4] UL L 177, 24.6.1989, str. 1

[5] UL C 8, 13.1.1990, str. 12

[6] Mnenje podano 16. marca 1990 (ni še objavljeno v Uradnem listu).

[7] UL L 185, 15.7.1988, str. 33

[8] Za postopek, po katerem je treba ravnati pri preverjanju vsebnosti vlage, glej Prilogo II k Uredbi Komisije (EGS) št. 1908/84 (UL L 178, 5 7.1984, str. 22), kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2507/87 (UL L 235, 20.8.1987, str. 10). Dovoljene so druge metode približne vrednosti.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

ŽITA IZ ČLENA 2 (1)

ŽITA (brez riža)

1. Navadna pšenica (Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol.)

2. Trda pšenica (Triticum durum Desf.)

3. Rž (Secale cereale L.)

4. Ječmen (Hordeum vulgare L.)

5. Oves (Avena sativa L.)

6. Koruzna za zrnje (Zea mays L.)

7. Žita, ki niso drugje omenjena (druga žita)

7.1 Soržica

7.2 Sirek (Sorghum bicolor (L.) Moench x Sorghum. Sudanense (Piper) Stapf.)

7.3 Tritikale (x Triticosecale Wittm.)

7.4 Proso (Panicum miliaceum)

7.5 Ajda (Fagopyrum esculentum)

7.6 Mohar (Phalaris canariensis)

7.7 Mešanice žit brez soržice

7.8 Koruza s storži (Zea Mays L.)

8. RIŽ

8.1 Riž — okroglozrnat (Oryza sativa L.)

8.2 Riž — srednjezrnat (Oryza sativa L.)

8.3 Riž — dolgozrnat (Oryza sativa L.)

--------------------------------------------------

PRILOGA II

SKUPINE ŽIT IZ ŽLENA 2 (2)

(tabela podatkov, ki se posrednjejo)

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

PRILOGA III

REGIONALNE RAVNI IZ ČLENA 6

NUTS = Nomenklatura teritorialnih enot za statistiko

Države članice | Regijska razčlenitev |

Belgija | Provinces/Provincies |

Danska | — |

Zvezna Republika Nemčija | Bundesländer |

Grčija | Υπηρεσίες περιφερειακής ανάπτυξης |

Španija | Comunidades autónomas |

Francija | Régions de programme |

Irska | — |

Italija | Regioni |

Luksemburg | — |

Nizozemska | Provincies |

Portugalska | NUTS II |

Velika Britanija | Standard regions |

--------------------------------------------------