PRILOGA

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„CIDRE DE NORMANDIE“/„CIDRE NORMAND“

EU št.: PGI-FR-00089-AM01 – 4.1.2017

ZOP ( ) ZGO ( X )

1. Skupina vložnikov in pravni interes

Ime: Organ za zaščito in upravljanje jabolčnikov z zaščiteno geografsko označbo Naslov: 123 rue Saint-Lazare 75008 Paris FRANCIJA Tel. +33 145222432 Telefaks +33 145222485 E-naslov: contact@odgcidresigp.com

Navedena skupina je združenje, urejeno z zakonom z dne 1. julija 1901. Sestavljajo jo pridelovalci moštnih sort sadja in predelovalci, zato ima pravni interes zahtevati spremembe specifikacije proizvoda.

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

— ☐ Ime proizvoda — ☒ Opis proizvoda — ☒ Geografsko območje — ☒ Dokazilo o poreklu — ☒ Metoda proizvodnje — ☒ Povezava — ☒ Označevanje — ☒ Drugo: [posodobitev kontaktnih podatkov pristojne službe države članice in skupine vložnikov, kontaktni podatki nadzornega organa, nacionalne zahteve, priloge]

4. Vrsta sprememb

— ☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. — ☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5. Spremembe

5.1 Opis proizvoda

— Odstavek „‚Cidres de Normandie‘ se pridobivajo s fermentacijo mošta, izdelanega iz svežega ‚sadja moštnih sort‘, pridelanega in uporabljenega v Normandiji“, je nadomeščen z naslednjim: „‚Cidre de Normandie‘/‚Cidre normand‘ je peneči jabolčnik, ki se pridobiva s fermentacijo mošta, izdelanega iz svežega sadja moštnih sort (moštnih sort jabolk ali hrušk), pridelanih in uporabljenih na geografskem območju, ki je opredeljeno v tej specifikaciji proizvoda.“ Ta opredelitev določa, da je jabolčnik peneč in da je lahko izdelan samo iz sadja moštnih sort. „Cidre de Normandie“ se je vedno pridobival izključno iz sadja moštnih sort zaradi sadovnjakov, zasajenih na geografskem območju. Ta omejitev je navedena v odstavku veljavne specifikacije proizvoda, ki se nanaša na surovine. Ta navedba, s katero se odpravlja nejasnost glede prisotnosti drugega sadja, je dodana pri opisu proizvoda.

— Dodan je odstavek, v katerem je opredeljeno sadje moštnih sort: gre za jabolka ali hruške moštnih sort, ki dajo sok z vsebnostjo taninov (polifenolov), ki je vsaj enaka kot 0,6 g/l skupnih naravnih ali oksidiranih taninskih kislin. V veljavni specifikaciji proizvoda je navedeno sklicevanje na seznam priporočenih sort sadja, ki ji je priložen. Ta seznam ni izčrpen, saj se sorte sadja spreminjajo. Okvirni seznam sort je nadomeščen z opredelitvijo sadja moštnih sort, ki se od namiznega sadja razlikuje po vsebnosti taninov.

— Odstavki, ki se nanašajo na predstavitev proizvoda, so črtani. Navedena pakiranja so namreč okvirna in ustrezajo tistim, ki so najpogosteje uporabljena, dovoljene pa so torej vse oblike.

— Določbe v zvezi s surovino so premaknjene v del „Opis metode pridobivanja proizvoda“. Zadnji odstavek v zvezi s sortno strukturo normandijskega sadovnjaka je nadomeščen z naslednjim odstavkom: „Bogata sortna sestava sadovnjakov omogoča vzpostavljanje ravnovesja med različnimi tipi sort na ravni geografskega območja. Ker na več kot tretjini površin rastejo grenka in sladko-grenka jabolka, prav tako na več kot tretjini sladka jabolka, preostala pa so kiselkasta in kisla, lahko proizvajalci jabolčnika izberejo sadje tako, da najdejo najustreznejšo kombinacijo.“ Deleži zasaditev v sadovnjakih so tako črtani („Normandijski visokodebelni sadovnjak večinoma sestavljajo sladke (44 %) in sladko-grenke sorte (37 %). Tudi v novejših nizkodebelnih sadovnjakih je 60 % sladkih in sladko-grenkih sort“), saj so odražali stanje v delu normandijskih sadovnjakov takrat, ko so jih obdelovali gospodarski subjekti iz skupine, ki je prvotno zaprosila za ZGO. Čeprav ravnotežja po svojem bistvu niso vprašljiva, so se ti podatki spremenili.

— Odstavek o naravi in lastnostih sestavin (pitna voda, sladkor, aditivi, konzervansi, sladila in CO2) je črtan, razen stavka v zvezi s karamelom, ki je premaknjen v del „Opis metode pridobivanja proizvoda“. Karamel ostaja edino dovoljeno barvilo. Namen črtanja teh elementov je posodobitev glede na določbe, vsebovane v splošnih nacionalnih in evropskih predpisih, zlasti kar zadeva aditive za živila.

— Odstavki o fizikalno-kemijskih in organoleptičnih značilnostih so bili preoblikovani tako, da je opis proizvoda bolj tekoč in povezan ter brez odvečnih navedb. Ostajajo tri kategorije: glavne fizikalne značilnosti, kemijske značilnosti in organoleptične značilnosti.

— Podrobno so določene glavne fizikalno-kemijske značilnosti jabolčnika „Cidre de Normandie“ ali „Cidre normand“: „ima obliko bistre ali motne pijače, pridobljene s fermentacijo mošta, ki se pridobi s stiskanjem pulpe moštnih sort sadja z dodajanjem vode ali brez. Ima mehurčke in se rahlo peni“. Te značilnosti so v veljavni specifikaciji proizvoda navedene kot organoleptične značilnosti. Poleg tega je dodano, da se „[k]oličine, namenjene industrijski uporabi in izdelavi sestavljenih proizvodov, […] lahko tržijo tudi, če ni penjenja“. Jabolčnik je namreč lahko namenjen industrijski uporabi, na primer v kisarnah, ali za izdelavo sestavljenih proizvodov, kot so sokovi. Čeprav ta uporaba ni bila izrecno navedena v veljavni specifikaciji proizvoda, se je jabolčnik „Cidre de Normandie“ brez penjenja stalno uporabljal.

— Pri kemijskih lastnostih jabolčnika „Cidre de Normandie“ so ohranjene samo tri ciljne vrednosti, ki se nanašajo na najmanjši skupni volumenski delež alkohola, najmanjši dejanski volumenski delež alkohola in največjo vsebnost hlapnih kislin. Pri najmanjšem skupnem volumenskem deležu alkohola je ohranjena samo vrednost 5,0 %, ki se uporablja za vse vrste jabolčnika „Cidre de Normandie“, vrednost 5,5 % samo za vrste jabolčnika „bouchés“ pa je črtana. Druge vrednosti (največja vsebnost železa, največja vsebnost etanala, največja vsebnost celotnega žveplovega dioksida) so črtane, saj izhajajo iz nacionalnih predpisov (odlok št. 53-978 z dne 30. septembra 1953), ki se uporabljajo za vse vrste jabolčnika, tako da niso značilne za jabolčnik „Cidre de Normandie“.

— Organoleptične značilnosti jabolčnika „Cidre de Normandie“ vsebinsko niso spremenjene, so pa zadevni odstavki zaradi lažje berljivosti združeni v en odstavek: „Za ‚Cidre de Normandie‘ ali ‚Cidre normand‘ so značilne različne močne arome, med katerimi prevladuje sadežna (jabolko, agrumi, breskev, marelica itd.). Jabolčnik ‚Cidre de Normandie‘ ali ‚Cidre normand‘ je svetlo rumene do temno oranžne barve. Jabolčniki z dokaj izrazito barvo so pogosti, pri čemer je obarvanost posledica tega, da v kombinaciji sort prevladujejo sadeži, bogati s polifenoli (sladki, sladko-grenki ipd.), ki oksidirajo, zlasti ob vrenju pulpe. ‚Cidre de Normandie‘ je znan po pravem ravnovesju grenkega, kislega in sladkega okusa.“ Iz navedb v zvezi z aromami, okusi in barvami je razvidna naravna raznolikost jabolčnikov, odvisno od njihove kombinacije: deskriptorji odražajo razpon obstoječe palete ter niso sistematično in hkrati prisotni v vsakem jabolčniku.

— Vse druge določbe, ki niso navedene zgoraj, so črtane (največje vsebnosti železa, etanala in žveplovega dioksida ter posebne značilnosti posamezne vrste jabolčnika). Spadajo namreč na področje splošnih predpisov, ki se uporabljajo za jabolčnike in v katerih so med drugim opredeljene različne vrste jabolčnikov („bouchés“, sladki, suhi in polsuhi).

5.2 Geografsko območje

Odstavek „‚Cidres de Normandie‘ (jabolčniki in zgoščeni mošti) se izdelujejo izključno v Normandiji, regiji, ki jo sestavljajo naslednji departmaji“ je nadomeščen z:

„Obiranje sadja moštnih sort in izdelava jabolčnika ‚Cidre de Normandie‘, razen pakiranja, se izvajata na geografskem območju, sestavljenem iz spodaj navedenih občin. Geografsko območje zajema nekdanjo Normandijo in majhne regije, ki ji pripadajo (Perche, Domfrontais, Plaine d’Alençon, Pays de Bray). Obsega departmaje upravne regije Normandije in manjši del sosednjih departmajev Mayenne, Sarthe, Eure-et-Loir in Oise.“

V veljavni specifikaciji proizvoda se opredelitev geografskega območja nanaša na departmaje in kantone. Kantoni so nadomeščeni s seznamom občin, ki jih sestavljajo, ker se te manj spreminjajo.

Dodan je bil zemljevid geografskega območja.

Te oblikovne spremembe ne vplivajo na opredelitev geografskega območja, ki ostaja nespremenjena.

5.3 Dokazilo o poreklu

— Odstavek „Jabolčniki ‚Cidres de Normandie‘ se lahko, razen pakiranja, izdelujejo samo v proizvodnih enotah, ki so na geografskem območju“ je črtan. Ker so v določbah, ki jih vsebuje, opisane faze, ki jih je treba obvezno izvajati na geografskem območju, so bile te določbe premaknjene v točko „Opredelitev geografskega območja“.

— Na splošno je del „Dokazilo o poreklu“ dopolnjen zaradi boljše sledljivosti porekla. Tako je podrobno določeno, da morajo gospodarski subjekti obvezno vzpostaviti sledljivost, zato se morajo evidentirati pri skupini.

— Spremenjeni so naslednji odstavki: — Navedbe na embalaži: ta odstavek je črtan, ker vsebuje splošne zahteve v zvezi z označevanjem proizvoda in ne v zvezi s sledljivostjo. — Navedbe v zvezi s spremljanjem proizvodnje: beseda „proizvodnja“ je nadomeščena z besedo „izdelava“, ki je ustrezen izraz v povezavi z jabolčnikom. Pojem „proizvodni list“ je črtan, ker je ta vrsta dokumenta lahko zajeta v sistemu evidentiranja zalog, ki omogoča sledenje ustreznih informacij.

— Surovine: Navedba „iz regije, ki ni Normandija“ je nadomeščena z „zunaj geografskega območja“, da bi se nedvoumno razlikovalo med sadjem, iz katerega se lahko izdeluje „Cidre de Normandie“, in drugim sadjem. Izraz „spremna listina“ je nadomeščen z izrazom „dobavnica“ za vsako dostavljeno serijo. Na tej dobavnici se navede narava sadja („narava sadja moštnih sort“). Dobavnica je tako bolj natančna.

— Proizvodnja (preimenovana v „Izdelavo“): ta odstavek je bil združen z odstavkom Pakiranje in razpošiljanje. Besedilo je spremenjeno zaradi razjasnitve določb: Navedba „dokumenti, opredeljeni v nadaljevanju“ je nadomeščena z „evidenco zalog“.

— Razen pri sledljivosti so bili elementi odstavka „Pakiranje in razpošiljanje“ črtani, ker so se nanašali na pakiranje, te faze pa ni treba nujno izvajati na geografskem območju.

— Dodani sta bili določba v zvezi s prijavo proizvedenih količin ter obveznost vzdrževanja registrov za proizvajalce sadja moštnih sort (lokacija parcel, ustrezne sorte, razlikovanje med kategorijami sadja moštnih sort in namiznega sadja) in evidence zalog ali kakršnega koli računovodskega dokumenta, enakovrednega za druge gospodarske subjekte (vnos in iznos sadja moštnih sort, mošta ali zgoščenega mošta in jabolčnika).

— Dodana je bila pregledna shema sledljivosti v obliki preglednice.

5.4 Metoda proizvodnje

— Surovine: Ta odstavek je dodan v opisu metode proizvodnje. V njem so povzete navedbe iz dela „Opis proizvoda“ veljavne specifikacije proizvoda (kategorije sadja moštnih sort glede na njihove značilnosti – vsebnost taninov, kislost). Sklic na seznam priporočenih moštnih sort sadja je nadomeščen z opredelitvijo moštnih sort sadja (jabolka in hruške, uporabljeni za izdelavo soka z vsebnostjo taninov (polifenolov), ki je vsaj enaka kot 0,6 g/l skupnih naravnih ali oksidiranih taninskih kislin). Za izdelavo jabolčnika „Cidre de Normandie“ je značilna uporaba zelo raznolikih moštnih sort sadja z okusi, ki se dopolnjujejo. Te sorte so v veljavni specifikaciji proizvoda navedene samo delno na seznamu „priporočenih“ sort, ki je izčrpen in nedosleden. Na primer sorte, priporočene v odlokih z dne 20. aprila 1967 in 30. maja 1980, ki vse spadajo v okvir opredelitve surovine, niso v celoti na navedenem seznamu. Prav tako niso zastopane tradicionalne lokalne sorte, čeprav so izredno številne. Zaradi usklajenosti in natančnosti ter zato, ker je težko sestaviti sezname sort, ki bi bili lahko izčrpni, je uporabljeno analitično razlikovalno merilo za moštno sorto sadja. Tanini so ena od značilnosti moštih sort sadja in se skupaj s kislostjo uporabljajo za razvrščanje sort po skupinah glede na okus za njihovo kombiniranje. Znotraj opredeljene celote se tako moštne sorte sadja razdelijo na 5 kategorij, ki proizvajalcem jabolčnika omogočajo, da jih razvrstijo. V zvezi s tem je v stavku: „Sorte sadja za predelavo v mošt so razvrščene v 6 kategorij, od katerih so glavne naslednje,“ številka 6 nadomeščena s 5, da se popravi vsebinska napaka.

— Faze izdelave: V odstavku „Mešanje in stiskanje sadja“ je dodano, da morajo biti moštne sorte sadja, ki izvirajo z geografskega območja ZGO, ustrezne za vstop v predelovalno verigo. Ta zahteva je povezana s črtanjem obveznosti pranja sadja; pranje ni zahtevano, če je sadje obrano ročno in/ali ni bilo v stiku s tlemi. V odstavku „Bistrenje pred fermentacijo“ so naštete metode (zbistritev, depektinizacija, postopki ločevanja itd.) nadomeščene z navedbo „prakse in obdelava, uveljavljene z uporabo“. Vsi našteti postopki namreč niso obvezni v vseh primerih. Izvajanje teh postopkov je odvisno od strokovnega znanja gospodarskih subjektov. V odstavku „Fermentacija“ so dovoljene prakse (mešanje, slajenje, uporaba sladkorja za jabolčnik „bouché“) črtane, ker spadajo na področje splošnih predpisov. V odstavku „Bistrenje po fermentaciji“ je navedeno, da mešanju sledi „ali ne sledi“ centrifugiranje in/ali filtriranje. S centrifugiranjem in filtriranjem se pospeši usedanje plavajočih delcev oziroma se ti delci zajamejo, da se dobi bolj bister proizvod. Ta postopka vplivata na videz proizvoda, ne pa tudi na njegov okus. To, da po mešanju nista več obvezna, torej nima večjega vpliva na proizvod. V naslovu odstavka „Vrenje v steklenicah ali karbonizacija“ je beseda „karbonizacija“ nadomeščena z besedo „gaziranje“. Gaziranje je že dovoljeno v veljavni specifikaciji proizvoda. Namen te spremembe je preprečitev pomešanja izrazov, ki sta enakovredna: gaziranje pijač se uporablja v prehranski industriji, in sicer z dodajanjem CO2 (karbonizacija) za pridobitev peneče (gazirane) pijače. Določbe v zvezi s pakiranjem in skladiščenjem so črtane, ker se z njimi ne nalagajo posebne zahteve. Dodana je shema poteka izdelave proizvoda, ki povzema različne faze proizvodnje jabolčnika „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“.

5.5 Povezava

Poglavje „Vzročna povezava“ je bilo razdeljeno v tri dele, da bi se bolje opredelile posebnosti geografskega območja, posebnosti proizvoda in vzročna povezava. To so besedilne spremembe, ki niso vsebinske.

5.6 Označevanje

Posebni elementi označevanja so omejeni na ime pijače, ki je: „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“.

Druge določbe, vključene v ta odstavek v veljavni specifikaciji proizvoda, so črtane. Večinoma spadajo na področje uporabe nacionalnih predpisov, ki se uporabljajo za jabolčnike (neobvezne navedbe o jabolčniku „bouché“, čisti sok, naravno penjenje, naravno vrenje v steklenicah …) ali širše kategorije proizvodov (potrjevanje skladnosti). Druge določbe niso zavezujoče (možnost obveščanja potrošnikov o naravi, poreklu, izdelavi, posebnostih in organoleptičnih lastnostih proizvoda).

Obveznost navedbe nadzornega organa na etiketi je črtana. To informacijo je mogoče dobiti drugje, poleg tega se lahko organ spremeni.

Ker je navedba logotipa ZGO od 4. januarja 2016 obvezna, je črtano tudi to, da je obvezno navesti „ZGO in/ali zaščitena geografska označba“.

5.7 Drugo

— Posodobitev kontaktnih podatkov

Kontaktni podatki Državnega inštituta za kakovost in poreklo (Institut national de la qualité et de l’origine – INAO) so v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012 dodani kot podatki pristojne službe države članice. Poleg tega so bili po spremembah v organizaciji sektorja spremenjeni ime in kontaktni podatki skupine.

— Nadzorni organ

Kontaktni podatki nadzornega organa so bili nadomeščeni s kontaktnimi podatki organa, pristojnega za nadzor. S to spremembo se izognemo spreminjanju specifikacije proizvoda v primeru spremembe nadzornega organa.

— Nacionalne zahteve

Dodana je bila preglednica glavnih točk, ki jih je treba preveriti.

— Priloge

Priloge k veljavni specifikaciji proizvoda so črtane. Vsebujejo namreč zavezujoče določbe v zvezi z geografskim območjem, ki so ponovljene v specifikaciji proizvoda, ali nezavezujoče informacije.

ENOTNI DOKUMENT

„CIDRE DE NORMANDIE“/„CIDRE NORMAND“

EU št.: PGI-FR-00089-AM01 – 4.1.2017

ZOP ( ) ZGO ( X )

1. Ime

„Cidre de Normandie“/„Cidre normand“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itn.)

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Cidre de Normandie“/„Cidre normand“ je peneči jabolčnik, ki se pridobiva s fermentacijo mošta, izdelanega iz svežega sadja moštnih sort (moštnih sort jabolk ali hrušk), pridelanih in uporabljenih na opredeljenem geografskem območju.

Mošt iz sadja moštnih sort lahko delno izvira iz zgoščenega mošta, če delež tega ne presega 40 % celotne prostornine uporabljenega mošta (izraženo v rekonstituiranem moštu).

Bogata sortna sestava sadovnjakov omogoča vzpostavljanje ravnovesja med različnimi tipi sort na ravni geografskega območja. Ker na več kot tretjini površin rastejo grenka in sladko-grenka jabolka, prav tako na več kot tretjini sladka jabolka, preostala pa so kiselkasta in kisla, lahko proizvajalci jabolčnika izberejo sadje tako, da najdejo najustreznejšo kombinacijo.

Jabolčnik „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“ je bistra ali motna pijača, pridobljena s fermentacijo mošta, ki se pridobi s stiskanjem pulpe moštnega sadja z dodajanjem vode ali brez. Ima mehurčke in se rahlo peni.

Penjenje je posledica prisotnosti CO2, ki nastane s fermentacijo in/ali je dodan.

Količine, namenjene industrijski uporabi in izdelavi sestavljenih proizvodov, se lahko tržijo tudi, če ni penjenja.

Jabolčnik „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“ je svetlo rumene do oranžne barve. Ima močne arome, med katerimi prevladuje sadežna (jabolko, agrumi, breskev, marelica itd.), ter pravo ravnovesje grenkega, kislega in sladkega okusa.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Za izdelavo jabolčnika „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“ se uporablja sadje moštnih sort. Namizno sadje je izključeno. Za sadje moštnih sort se štejejo jabolka in hruške, uporabljeni za izdelavo jabolčnika, ki dajo sok z vsebnostjo taninov (polifenolov), ki je vsaj enaka kot 0,6 g/l skupnih naravnih ali oksidiranih taninskih kislin.

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Pridelava sadja in njegova predelava v jabolčnik (proizvodnja mošta s stiskanjem sadja, proizvodnja jabolčnika s fermentacijo mošta). Surovi sok, pridobljen z uporabo nesegrete vode, hladna fermentacija ali fermentacija pri sobni temperaturi, edino dovoljeno barvilo: karamel.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Obvezna navedba imena pijače: „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

— Departma Seine Maritime: vse občine.

— Departma Eure: vse občine.

— Departma Calvados: vse občine.

— Departma Manche: vse občine.

— Departma Orne: vse občine.

— Departma Oise, naslednje občine: Blacourt, Le Coudray-Saint-Germer, Cuigy-en-Bray, Espaubourg, Flavacourt, Hodenc-en-Bray, Labosse, Lachapelle-aux-Pots, Lalande-en-Son, Lalandelle, Puiseux-en-Bray, Saint-Aubin-en-Bray, Saint-Germer-de-Fly, Saint-Pierre-es-Champs, Sérifontaine, Talmontiers, Le Vaumain, Le Vauroux, Abancourt, Blargies, Boutavent, Bouvresse, Broquiers, Campeaux, Canny-sur-Thérain, Escles-Saint-Pierre, Formerie, Fouilloy, Gourchelles, Héricourt-sur-Thérain, Lannoy-Cuillère, Moliens, Monceaux-l’Abbaye, Mureaumont, Omécourt, Quincampoix-Fleuzy, Romescamps, Saint-Arnoult, Saint-Samson-la-Poterie, Saint-Valery, Villers-Vermont, Elencourt, Beaudéduit, Briot, Brombos, Cempuis, Daméraucourt, Dargies, Feuquières, Grandvilliers, Grez, Halloy, Le Hamel, Hautbos, Lavacquerie, Laverrière, Le Mesnil-Conteville, Offoy, Saint-Maur, Saint-Thibault, Sarcus, Sarnois, Sommereux, Thieuloy-Saint-Antoine, Achy, Blicourt, Bonnières, Fontaine-Lavaganne, Gaudechart, Haute-Épine, Hétomesnil, Lihus, Marseille-en-Beauvaisis, Milly-sur-Thérain, La Neuville-sur-Oudeuil, La Neuville-Vault, Oudeuil, Pisseleu, Prévillers, Rothois, Roy-Boissy, Saint-Omer-en-Chaussée, Villers-sur-Bonnières, Bazancourt, Buicourt, Crillon, Ernemont-Boutavent, Escames, Fontenay-Torcy, Gerberoy, Glatigny, Grémévillers, Hannaches, Hanvoile, Haucourt, Hécourt, Lachapelle-sous-Gerberoy, Lhéraule, Loueuse, Martincourt, Morvillers, Saint-Deniscourt, Saint-Quentin-des-Prés, Senantes, Songeons, Sully, Thérines, Villembray, Villers-sur-Auchy, Vrocourt, Wambez.

— Departma Eure in Loir, naslednje občine: Argenvilliers, (Les) Autels-Villevillon, Authon-du-Perche, (La) Bazoche-Gouet, Beaumont-les-Autels, Béthonvilliers, Brunelles, Champrond-en-Perchet, Chapelle-Guillaume, Chapelle-Royale, Charbonnières, Coudray-au-Perche, (Les) Étilleux, (La) Gaudaine, Luigny, Margon Miermaigne, Moulhard, Nogent-le-Rotrou, Saint-Bomer, Saint-Jean-Pierre-Fixte, Soizé, Souancé-au-Perche, Trizay-Coutretot-Saint-Serge, Vichères.

— Departma Mayenne, naslednje občine: Ambrières-les-Vallées, Chantrigné, Couesmes-Vaucé, La Haie-Traversaine, Le Pas, St-Loup-du-Gast, Soucé, Le Housseau-Brétignolles, Lassay-les-Châteaux, Rennes-en Grenouilles, St-Julien-du-Terroux, Ste-Marie-du-Bois, Thuboeuf, Gorron, Hercé, Lesbois, St-Aubin-Fosse-Louvain, Vieuvy, Désertines, Boulay-les-Ifs, Champfremont, Ravigny, St-Pierre-des-Nids, Champéon, Charchigné, Le Horps, Montreuil-Poulay, Le Ribay.

— Departma Sarthe, naslednje občine: Nogent-le-Bernard, Avezé, Dehault, La-Chapelle-du-Bois, La-Ferté-Bernard, Préval, St-Aubin-des-Coudrais, Louzes, Neufchâtel-en-Saosnois, Assé-le-Boisne, Douillet-le-Joly, Montreuil-le-Chétif, St-Aubin-de-Locquenay, St-Georges-le-Gaultier, St-Léonard-des-Bois, St-Paul-le-Gaultier, Sougé-le-Ganelon, Ancinnes, Gesnes-le-Gandelin, Moulins-le-Carbonnel.

5. Povezava z geografskim območjem

Z geološkega vidika je Normandija na zahodu del armorikanskega masiva in na vzhodu del pariškega bazena. Za Normandijo je značilno milo in vlažno podnebje, brez pomanjkanja vode v poletnem času. Podnebje v Normandiji je oceansko. Zime so na obali razmeroma mile, v notranjosti pa ostrejše. Poletja so sveža in vlažna. Padavine so razmeroma obilne. Geološka raznolikost daje pokrajini določeno razgibanost, ki pa je kljub temu omejena zaradi podobnega podnebja, ki je zmerno in vlažno. To pomeni, da v številnih delih Normandije najdemo enaka travniška in gozdnata območja.

Zaradi ugodnih naravnih razmer, zlasti v smislu količine padavin, so se sadovnjaki z moštnimi sortami sadja, ki so obstajali od srednjega veka in v katerih so sadili sorte, ki so prišle iz Španije (Baskija), razširili na celotno normandijsko ozemlje.

Tako je Normandija postala vodilna pridelovalka moštnih sort sadja v Franciji (jablane in hruške moštnih sort).

Uporabljeno sadje izvira z geografskega območja, ki je bilo v preteklosti – in je še vedno – eno od pomembnejših območij proizvodnje jabolčnika v Evropi, na katerem so se razvili razširjeni in priznani znanje in veščine izdelave.

Lokalni proizvajalci ter pozneje gojitelji in drevesničarji so rastlinski material selekcionirali, izboljšali in prilagodili normandijskim talnim in podnebnim razmeram, s čimer so dobili zelo veliko število moštnih sort jabolk in hrušk, ki se razlikujejo po vsebnosti taninov in posebnih tehnoloških lastnostih. Z gojenjem ali uvedbo novih sort, za katere se je izkazalo, da so prilagojene na lokalne razmere za pridelavo in da so primerne za predelavo, se njihovo število še povečuje in zagotavlja ohranitev biotske raznovrstnosti genskih virov.

Normandija je tudi zibelka posebnega znanja in veščin na področju predelave.

Prav tako se zdi, da je jabolčnik v Normandiji prava kulinarična in zgodovinska referenca, saj je vseprisoten v gastronomiji.

Ker je jabolčnik sčasoma postajal vse bolj razširjen, so se spreminjale tudi metode izdelave. Do srede 19. stoletja so jabolčnik izdelovali na kmetijah. Nato so to pijačo, tudi zaradi povečane potrošnje, začeli izdelovati obrtniki in industrijski proizvajalci, pri čemer so se zanašali na svoje veščine pri postopku predelave (tehnike bistrenja, skladiščenje na hladnem, pasterizacija, gaziranje itd.).

Tehnike mehanskega stiskanja so omogočile izboljšanje izkoristka soka, ne da bi to škodilo posebnim lastnostim sadja.

Od začetka 20. stoletja se je postopoma razvilo filtriranje za pridobitev bolj stabilnih jabolčnikov. Okoli leta 1950 so veliki obrati za proizvodnjo jabolčnika začeli pasterizirati sladke jabolčnike, da bi omogočili čim daljšo ohranitev, preprečili razvoj mikroorganizmov in da bi jih lahko ob manjšem tveganju pošiljali v bolj oddaljene kraje.

To priznano znanje in veščine pri uporabi surovine so omogočili razvoj proizvodnje zelo cenjenega jabolčnika, medtem ko se je njegovo uživanje zasidralo v regionalni dediščini in se nato razširilo zunaj regije.

V Normandiji tradicionalno velja, da so skrivnost izdelave jabolčnika prinesli biskajski mornarji v 6. stoletju. Uporaba jabolčnika je doživela pravi razmah šele v 12. stoletju, najprej v dolinah Touques in Risle, nato v Cotentinu in nazadnje v pokrajini Caux. V 14. stoletju je jabolčnik začel izpodrivati ječmenovo pivo in v Normandiji se je prodalo skoraj toliko jabolčnika kot vina. V 15. stoletju, po stoletni vojni, je jabolčnik postal splošno razširjena pijača v spodnji in osrednji Normandiji. Pravi napredek v izdelavi jabolčnika se je začel v 16. stoletju, ko je v Cotentin prišel Guillaume de Dursus iz Biskaje. Ta je izboljšal gojene moštne sorte jabolk. Njegovemu zgledu so sledili še drugi lokalni veljaki, ki so začeli selekcionirati in gojiti sorte. Pod Ludvikom XIII. so bili vinogradi v Normandiji zaradi dajatev na vino skoraj v celoti posekani; tako se je gojenje jablan še bolj razširilo. Uživanje jabolčnika se je še bolj povečevalo. Pozneje je zaradi vojn, davkov in splošnega pomanjkanja zanimanje za gojenje jablan in izdelavo jabolčnika doživljalo različne vzpone in padce.

Od 18. stoletja so upravitelji, kmetijske družbe in državni svet združili svoja prizadevanja, da bi izboljšali in spodbudili gojenje jablan. V 19. stoletju se je izdelava jabolčnika znova okrepila, njegovo uživanje pa se je močno razširilo po letu 1870.

Proizvodne in predelovalne prakse v zvezi jabolčnikom so dobile pomemben zagon v 19. stoletju in v začetku 20. stoletja, sploh glede na število podjetij, ki so do druge svetovne vojne izkoristila dinamiko destilacije (zlasti možnost prodaje alkohola državi).

V 20. letih prejšnjega stoletja je nacionalna proizvodnja jabolčnika presegla proizvodnjo piva. V letih velike proizvodnje so departmaji Manche, Calvados, Seine inférieure in Orne znatno presegli milijon hektolitrov. Normandija je bila že v 20. letih prejšnjega stoletja vodilna regija pri pridelavi moštnih sort jabolk in je to tudi ostala.

Skoraj 45 % celotne proizvodnje jabolčnika v Franciji se danes proizvede v Normandiji.

Jabolčnik „Cidre de Normandie“/„Cidre normand“ se izdeluje iz posebnega sadja moštnih sort jabolk in hrušk, ki imajo posebne značilnosti, zlasti glede vsebnosti polifenolov, in izključujejo namizno sadje; dovoljene so moštne sorte hrušk: tradicionalno najdejo mesto v kombinaciji zlasti zaradi svoje kislosti. Jabolčnik je bister ali moten, kar je odvisno predvsem od stopnje filtracije, in rumene do oranžne barve, odvisno od sorte sadja in uporabljenih postopkov. Ima široko paleto okusov, ki uravnoteža okuse različnih sort sadja in sladkobo kot posledico nefermentiranih sladkorjev. Njegovo penjenje, za katero so značilni drobni mehurčki, v ustih ne povzroča ostrine.

„Cidre de Normandie“/„Cidre normand“ uživa velik sloves, ki temelji na močni regionalni identiteti in razvoju posebnega sektorja v regiji.

Lokalni akterji so dolgo razvijali raznoliko proizvodnjo jabolčnika, katerega izvirnost izhaja iz uporabe moštnih sort sadja, jabolk in tudi hrušk, ki se v Normandiji lahko uporabijo za uravnoteženje kislosti kombinacije, in obvladovanja veščin izdelave jabolčnika.

Fizikalne razmere, ki so ugodne za gojenje moštnih sort sadja (in ne za vinogradništvo), z milim in vlažnim podnebjem ter brez pomanjkanja vode v poletnem času, so omogočile razvoj moštnih sort jablan in hrušk.

V Normandiji so se razširili sadovnjaki z moštnimi sortami, ki so od začetka 20. stoletja bili in ostajajo največji v Franciji, zaradi česar je ta regija priznana kot zibelka moštnih sort jablan. Obvladovanje veščin, koristnih za proizvodnjo jabolčnika, ki vključujejo zlasti iskanje prilagojenih in priznanih sort s posebno vsebnostjo taninov, je omogočilo razvoj posebnega proizvoda, ki ga potrošniki cenijo.

S tehnikami mehanskega stiskanja, bistrenja pred fermentacijo in po njej, fermentacije ter znanjem in veščinami kombiniranja je bilo sčasoma mogoče pridobiti najboljše iz sadja in ohraniti posebne značilnosti proizvoda.

Z razvojem znanja in veščin na področju stabilizacije in shranjevanja jabolčnikov (stekleničenje, filtracija, pasterizacija itd.) ter prilagajanjem novim tehnikam pa so normandijski jabolčniki postopoma postajali vse bolj razširjeni.

Vsi ti dejavniki so omogočili proizvodnjo kakovostnih jabolčnikov, priznanih kot del kulturne in kulinarične dediščine.

Ker se je „Cidre de Normandie“ ponujal na celotnem nacionalnem ozemlju, se je njegovo uživanje „deregionaliziralo“, hkrati pa je ohranil svojo regionalno posebnost in razvil svoj sloves.

S kulturnega in gastronomskega vidika potrošniki jablane močno povezujejo z normandijsko pokrajino. Tako je „Cidre de Normandie“ trdno zasidran v glavah celotnega naroda, jabolčnik pa je normandijska pijača par excellence.

Številni „prazniki jabolčnika“ (Barenton, Beuvron-en-Auge, Vimoutiers, Le Sap, Auffay, Forges-les-Eaux itd.) in tekmovanja v degustaciji („Saint-Jean des cidres“ na regionalni ravni in bolj lokalna tekmovanja, na primer v Pays de Caux) pričajo o slovesu proizvoda, ki se je zasidral v srce Normandije.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-830d0e1e-32b9-4d63-82b9-f99ef2dce5d5/telechargement