(c)

doda se naslednja točka KSM 13: „KSM 13: MATERIALI, PRIDOBLJENI S TOPLOTNO OKSIDACIJO, IN NJIHOVI DERIVATI 1. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo v postopku toplotno-kemične pretvorbe v pogojih, v katerih prisotnost kisika ni omejena, iz izključno enega ali več naslednjih vhodnih materialov: (a) živih ali mrtvih organizmov ali njihovih delov, nepredelanih ali predelanih le na ročen, mehanski ali gravitacijski način, z raztapljanjem v vodi, s flotacijo, z vodno ekstrakcijo, s parno destilacijo ali segrevanjem, izključno z namenom, da se odstrani voda, ali izločenih iz zraka na kakršen koli način, razen (*1): — materialov, ki izvirajo iz mešanih komunalnih odpadkov, — blata iz čistilnih naprav, industrijskega blata ali mulja iz rečnih strug ter — živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009; (b) rastlinskih odpadkov iz živilskopredelovalne industrije in odpadnih rastlinskih vlaken iz proizvodnje čiste celuloze in iz proizvodnje papirja iz čiste celuloze, če niso kemično modificirani; (c) frakcije bioloških odpadkov, ki nastane pri poznejših postopkih obdelave bioloških odpadkov, zbranih ločeno za recikliranje v smislu Direktive 2008/98/ES, za katere se s sežiganjem doseže najboljši izid za okolje v skladu s členom 4 navedene direktive, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009; (d) materialov, ki nastanejo pri nadzorovanem procesu mikrobne ali toplotno-kemične pretvorbe, pri čemer se uporabljajo izključno vhodni materiali iz podtočk (a), (b) in (c); (e) blata iz komunalnih čistilnih naprav, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009; (f) materialov iz neodvisne obdelave odpadne vode, ki je ne ureja Direktiva Sveta 91/271/EGS (*2), iz živilskopredelovalne industrije, industrije hrane za hišne živali, industrije krme, mlečne industrije in industrije pijač, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009; (g) odpadkov v smislu Direktive 2008/98/ES, razen (*1): — vhodnih materialov iz podtočk (a) do (f), — nevarnih odpadkov v smislu člena 3(2) Direktive 2008/98/ES; — materialov, ki izvirajo iz mešanih komunalnih odpadkov, — bioloških odpadkov v smislu 3(4) Direktive 2008/98/ES, ki nastanejo pri ločenem zbiranju bioloških odpadkov pri viru, in — živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009; (h) pomožnih goriv (zemeljskega plina, utekočinjenega plina, kondenzata zemeljskega plina, procesnih plinov in njihovih sestavin, surove nafte, premoga, koksa in iz njih pridobljenih materialov), kadar se uporabljajo za predelavo vhodnih materialov iz podtočk (a) do (g); (i) snovi, ki se uporabljajo v proizvodnih procesih železarske in jeklarske industrije ali (j) snovi in zmesi, razen (*1): — vhodnih materialov iz podtočk (a) do (i), — odpadkov v smislu člena 3(1) Direktive 2008/98/ES; — snovi ali zmesi, ki so prenehale biti odpadki v eni ali več državah članicah na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 6 Direktive 2008/98/ES; — snovi, pridobljenih iz predhodnih sestavin, ki so prenehale biti odpadki v eni ali več državah članicah na podlagi nacionalnih ukrepov za prenos člena 6 Direktive 2008/98/ES, ali zmesi, ki vsebujejo take snovi, in — živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009. 2. Ne glede na točko 1 lahko sredstvo za gnojenje EU vsebuje materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo v postopku toplotno-kemične pretvorbe materialov kategorije 2 ali 3 ali iz njih pridobljenih proizvodov v pogojih, v katerih prisotnost kisika ni omejena, v skladu s pogoji iz člena 32(1) in (2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 ter ukrepi iz člena 32(3) navedene uredbe, samostojno ali zmešane z vhodnimi snovmi iz točke 1, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja: (a) v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 je bila določena končna točka v proizvodni verigi; (b) pogoji iz točk 3, 4 in 5 so izpolnjeni. 3. Toplotna oksidacija poteka v pogojih, v katerih pristnost kisika ni omejena, tako da se po zadnjem dovodu zraka za sežig plin, ki nastane pri toplotno-kemični pretvorbi, na nadzorovan in homogen način ter tudi v najbolj neugodnih pogojih za vsaj 2 sekundi segreje na temperaturo vsaj 850 °C. Ti pogoji se uporabljajo za vse vhodne materiale, razen za: (a) vhodne materiale iz točk 1(a), (b) in (h) ali tiste, ki so nastali pri nadzorovanem procesu mikrobne ali toplotno-kemične pretvorbe, pri katerem se uporabljajo izključno navedeni materiali, in (b) vhodne materiale iz točke 2, pri katerih se za vsaj 0,2 sekunde doseže temperatura najmanj 450 °C; 4. Toplotna oksidacija poteka v sežigalni ali zgorevalni komori. V komori se lahko predelajo samo vhodni materiali, ki niso kontaminirani z drugimi tokovi materialov, ali vhodni materiali, razen živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009, ki so bili enkrat nenamerno kontaminirani z drugimi tokovi materialov, zaradi česar je bila ugotovljena prisotnost eksogenih spojin samo v sledeh. V obratu, v katerem poteka toplotna oksidacija, morajo biti izpolnjeni vsi naslednji pogoji: (a) proizvodne linije za predelavo vhodnih materialov iz točk 1 in 2 se jasno ločijo od proizvodnih linij za predelavo drugih vhodnih materialov; (b) vhodni material se oksidira tako, da je skupna vsebnost organskega ogljika (Corg) v nastali žlindri in pepelu z rešetke manjša od 3 % v suhi snovi materiala; (c) po toplotno-kemični pretvorbi, tudi med shranjevanjem, se prepreči fizični stik med vhodnimi in izhodnimi materiali. 5. Materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, so pepel ali žlindra in imajo največ: (a) 6 mg PAO16 (*3) na 1 kg suhe snovi, (b) 20 ng ekvivalentov toksičnosti SZO (*4) PCDD/F (*5)/kg suhe snovi. 6. Sredstvo za gnojenje EU lahko vsebuje derivate materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, ki so bili proizvedeni iz vhodnih materialov iz točk 1 in 2, izpolnjujejo pogoje iz točke 5 in so bili proizvedeni v procesu toplotno-kemične pretvorbe v skladu s točkama 3 in 4. Postopek pridobivanja derivatov se izvede tako, da se namenoma spremeni kemična sestava materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo. Značilnosti postopka pridobivanja derivatov so: (a) kemična proizvodnja; derivati se pridobivajo z enim ali več kemičnimi proizvodnimi postopki, pri katerih se sproži reakcija materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, z vhodnimi materiali iz podtočke1(j), ki se porabijo ali uporabljajo v kemični predelavi, medtem ko se biološko nerazgradljivi polimeri ne uporabljajo; (b) toplotno-kemična proizvodnja: derivati se pridobijo z enim ali več proizvodnimi postopki, pri katerih se sproži toplotno-kemična reakcija materialov, pridobljenih s toplotno oksidacijo, z reaktanti iz točk 1 in 2, ki se porabijo ali uporabijo za kemično predelavo. Materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, ki imajo eno ali več nevarnih lastnosti, navedenih v Prilogi III k Direktivi 2008/98/ES, se ne mešajo z niti se ne sproži reakcija teh materialov z odpadki, snovmi ali materiali z namenom zmanjšanja nevarnih snovi pod mejne vrednosti za nevarno lastnost, kot je določeno v Prilogi III k navedeni direktivi. Proizvajalci, ki uporabljajo materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, z nevarnimi lastnostmi, morajo s pristopom masne bilance dokazati odstranitev onesnaževal ali njihovo pretvorbo na ravni, ki so nižje od mejnih vrednosti iz Priloge III k Direktivi 2008/98/ES. 7. Onesnaževala v sredstvu za gnojenje EU, ki vsebuje materiale, pridobljene s toplotno oksidacijo, ali njihove derivate oziroma je iz njih sestavljeno, ne smejo presegati naslednjih mejnih vrednosti: (a) celotni krom (Cr): 400 mg/kg suhe snovi, če so materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, ali njihovi derivati iz vhodnih materialov iz podtočk 1(e), (g) ali (i); (b) talij (Tl): 2 mg/kg suhe snovi, če so materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, ali njihovi derivati iz vhodnih materialov iz podtočk 1(e), (g) (h) ali (i); vsebnost klora (Cl-) ne sme biti višja od 30 g/kg suhe snovi. Vendar se ta mejna vrednost ne uporablja za sredstva za gnojenje EU, proizvedena s proizvodnim postopkom, pri katerem je bila dodana spojina, ki vsebuje Cl-, z namenom proizvajanja soli alkalijskih kovin ali soli zemljoalkalijskih kovin in je deklarirana v skladu s Prilogo III; vsebnost vanadija (V) ne sme presegati 600 mg/kg suhe snovi, če so materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, ali njihovi derivati iz vhodnih materialov iz podtočke 1(g) ali (i). 8. Materiali, pridobljeni s toplotno oksidacijo, ali njihovi derivati so registrirani v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 v dokumentaciji, ki vsebuje: (a) informacije, določene v prilogah VI, VII in VIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006, in (b) poročilo o kemijski varnosti v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1907/2006, ki pokriva uporabo sredstva za gnojenje, razen če je snov izrecno zajeta v eni od izjem, za katere registracija ni obvezna, kakor je določeno v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 ali v točki 6, 7, 8 ali 9 Priloge V k navedeni uredbi. (*1) Izključitev vhodnega materiala iz ene podtočke ne pomeni, da ta material ne ne bi mogel biti vhodni material na podlagi druge podtočke." (*2) Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.5.1991, str. 40)." (*1) Izključitev vhodnega materiala iz ene podtočke ne pomeni, da ta material ne ne bi mogel biti vhodni material na podlagi druge podtočke." (*1) Izključitev vhodnega materiala iz ene podtočke ne pomeni, da ta material ne ne bi mogel biti vhodni material na podlagi druge podtočke." (*3) Vsota naftalena, acenaftilena, acenaftena, fluorena, fenantrena, antracena, fluorantena, pirena, benzo[a]antracena, krizena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena, dibenzo[a,h]antracena in benzo[ghi]perilena." (*4) van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) „The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological sciences: an official journal of the Society of Toxicology 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055.“" (*5) Poliklorirani dibenzo-p-dioksini in dibenzofurani.“."