SL Uradni list Evropske unije L 56/131

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/367

z dne 1. marca 2017

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslani po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta in zaključku preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom v skladu s členom 11(3) Uredbe (EU) 2016/1036

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije;

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), in zlasti člena 11(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Veljavni ukrepi

(1) Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) decembra 2013 z izvedbeno uredbo (EU) št. 1238/2013 (2) („prvotna uredba“) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic), ki so trenutno uvrščeni pod oznake KN ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 in ex 8541 40 90 (oznake TARIC 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 in 8541409039), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) ali ki so od tam poslani („prvotni ukrepi“). Ukrepi so bili sprejeti kot dajatev ad valorem v višini od 27,3 % do 64,9 %.

(2) V prvotni preiskavi je kitajska gospodarska zbornica za uvoz in izvoz strojev ter elektronskih izdelkov (China Chamber of Commerce for Import & Export of Machinery & Electronic Products – „CCCME“) v imenu skupine proizvajalcev izvoznikov Komisiji predložila cenovno zavezo. Komisija je s Sklepom 2013/423/EU (3) sprejela navedeno cenovno zavezo glede začasne protidampinške dajatve. Komisija je po tem, ko sta jo skupina proizvajalcev izvoznikov in CCCME uradno obvestila o spremenjeni različici cenovne zaveze, z Izvedbenim sklepom 2013/707/EU (4) potrdila sprejetje cenovne zaveze, kot je bila spremenjena („zaveza“) za obdobje uporabe dokončnih ukrepov. Komisija je od takrat sprejela Izvedbeni sklep 2014/657/EU (5) o pojasnilih v zvezi z izvajanjem zaveze. Sprejela je tudi pet uredb o umiku sprejetja zaveze več proizvajalcev izvoznikov (6).

(3) Komisija je 5. maja 2015 objavila Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških in izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz izdelka, ki se pregleduje (7). Pregled je bil po obsegu omejen na referenčno vrednost, ki se uporablja za mehanizem za prilagoditev cen, ki je določen v navedeni zavezi. Zaključen je bil januarja 2016 na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/12 (8).

(4) Komisija je 28. maja 2015 začela preiskavo proti izogibanju glede morebitnega izogibanja protidampinškim in izravnalnim ukrepom na uvoz izdelka, ki se pregleduje, z uvozom izdelka, ki se pregleduje, poslanim iz Malezije in s Tajvana, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Malezije in s Tajvana ali ne (9) (10). Na podlagi tega so bili ukrepi razširjeni na uvoz fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic), poslanih iz Malezije in s Tajvana, razen za nekatere dejanske proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da se ne izogibajo ukrepom (11).

1.2 Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov

(5) Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti (12) prvotnih ukrepov 4. septembra 2015 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložilo združenje EU ProSun v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje Unije fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic), podprli pa so ga tudi proizvajalci v Uniji, katerih skupna proizvodnja predstavlja več kot 50 % celotne proizvodnje podobnega izdelka tistega dela industrije Unije, ki je izrazil bodisi podporo bodisi nasprotovanje zahtevku.

1.3 Začetek pregleda zaradi izteka ukrepov in vmesnega pregleda

(6) Komisija je 5. decembra 2015 začela pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz v Unijo fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic) s poreklom iz LRK („zadevna država“) ali ki so od tam poslani, in objavila obvestilo o začetku v Uradnem listu Evropske unije (13) („obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov“).

(7) Komisija je istega dne po uradni dolžnosti začela delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, ki je po obsegu omejen na preiskavo v zvezi s tem, ali je v interesu Unije ali ne, da se ohranijo trenutno veljavni ukrepi za vrste celic, ki se uporabljajo v fotonapetostnih modulih ali panelih iz kristalnega silicija (14) („obvestilo o začetku vmesnega pregleda“).

1.4 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

(8) Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. oktobra 2014 do 30. septembra 2015 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“). Enaka obdobja so se uporabila v delnem vmesnem pregledu.

1.5 Zainteresirane strani

(9) Komisija je v obvestilih o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se obrnejo nanjo, če želijo sodelovati v preiskavah. Poleg tega je o začetku preiskave obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v LRK in organe LRK, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih začetek preiskav zadeva, in jih povabila k sodelovanju.

(10) Zainteresirane strani so imele možnost predložiti pripombe o začetku preiskav in zahtevati zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

(11) Komisija je v obvestilu o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov zainteresirane strani obvestila, da namerava kot tretje države s tržnim gospodarstvom v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe uporabiti Združene države Amerike („ZDA“) in Indijo ter Japonsko, Malezijo, Južno Korejo in Tajvan. O začetku preiskav je obvestila znane proizvajalce v navedenih državah in jih povabila k sodelovanju.

1.6 Vzorčenje

(12) Komisija je v obvestilih o začetku navedla, da bo v skladu s členom 17 osnovne uredbe morda izvedla vzorčenje kitajskih proizvajalcev izvoznikov (v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov), proizvajalcev Unije in nepovezanih uvoznikov Unije (v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov in vmesnim pregledom).

1.6.1 Vzorčenje proizvajalcev Unije

(13) Komisija je v obvestilih o začetku navedla, da je izbrala začasni vzorec proizvajalcev Unije. Vzorec je izbrala ob upoštevanju obsega proizvodnje in zemljepisne lege na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje v EU, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. V vzorec je bilo vključenih šest proizvajalcev v Uniji za module in trije za celice. Začasni vzorec je zajemal vertikalno integrirane proizvajalce in proizvajalce, ki niso vertikalno integrirani. Komisija je vse zainteresirane strani pozvala, da izrazijo svoje pripombe v zvezi z začasnim vzorcem. Vse družbe, ki so bile začasno izbrane, so se strinjale z vključitvijo v začasni vzorec.

(14) Več zainteresiranih strani je predložilo pripombe glede predlaganega vzorca. Kritizirale so dejstvo, da so se imena in lokacije več proizvajalcev Unije obravnavali kot zaupni, zato niso mogle predložiti pripomb glede deleža izbranih proizvajalcev v celotni proizvodnji in obsegu prodaje industrije Unije.

(15) Komisija je opozorila, da so vsi vzorčeni proizvajalci iz Unije, razen družb SolarWorld, WARIS Srl („Waris“) in Sillia VL („Sillia“), v začetni fazi zahtevali, da se njihova imena obravnavajo kot zaupna. Te zahteve je spoštovala, vendar jih je pozvala, naj med preiskavo v zvezi s pregledom potrdijo svojo željo po anonimnosti in predložijo utemeljene razloge za svojo zahtevo. Vse zadevne družbe razen ene so potrdile svojo prvotno zahtevo in predložile utemeljitev. Družbe so zlasti navedle, da se bojijo izgube poslovnih dejavnosti v LRK in/ali dobave surovin in sestavnih delov iz LRK. Ugotovljeno je bilo, da so navedeni razlogi upravičeni. Zato je Komisija sklenila sprejeti njihove zahtevke za anonimnost in zavrniti zahteve zainteresiranih strani za razkritje identitete in lokacije vzorčenih proizvajalcev v Uniji. Med anonimnimi družbami se je samo družba Jabil Assembly Poland sp. zoo. („Jabil“) strinjala, da se v končnem vzorcu njeno ime razkrije.

(16) En proizvajalec izvoznik je trdil, da Komisija pred izbiro začasnega vzorca ni opredelila industrije Unije. Zato ni mogel predložiti pripomb glede reprezentativnosti industrije Unije. Poleg tega so nekateri izbrani proizvajalci v Uniji, kot je družba SolarWorld, vertikalno integrirani, ker proizvajajo celice, ki se uporabljajo predvsem za proizvodnjo njihovih lastnih modulov. Zato obstaja tveganje, da se je proizvodnja istega končnega izdelka štela dvakrat.

(17) Iz obvestil o začetku izhaja, da se „industrija Unije“ nanaša na vse proizvajalce modulov in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic) v Uniji. Poleg tega je bila industrija Unije že jasno opredeljena v prvotni preiskavi. Nazadnje se je pri proučitvi stanja in reprezentativnosti industrije Unije odštela proizvodnja celic za lastno uporabo. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

(18) Več drugih zainteresiranih strani je trdilo, da Komisija v vzorec ne bi smela vključiti družb Waris in Sillia, ker sta to majhna proizvajalca modulov v Uniji in imata kot taka zelo specifičen poslovni model, ki ni reprezentativen. Namesto tega bi morala Komisija vključiti velike in srednje velike družbe, kot je Jabil.

(19) Komisija je zavrnila to trditev, saj je v vzorec vključila veliko število velikih in srednje velikih proizvajalcev modulov. Družbi Waris in Sillia sta bili vključeni v vzorec, da se zagotovi širša geografska reprezentativnost.

(20) Po začetku postopka je morala Komisija zaradi nesodelovanja iz vzorca izključiti družbo Sillia. Preostali vzorčeni proizvajalci Unije so tako predstavljali 38,8 % celotne prodaje in 55 % celotne proizvodnje modulov v Uniji ter 76,6 % celotne prodaje in 77 % celotne proizvodnje celic v Uniji. Zato se je spremenjeni vzorec še vedno obravnaval kot reprezentativen za industrijo Unije.

1.6.2 Vzorčenje uvoznikov

(21) Komisija je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilih o začetku, da bi se odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec.

(22) Dva nepovezana uvoznika sta predložila zahtevane informacije in se strinjala z vključitvijo v vzorec. Ker sta bila samo dva, se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

1.6.3 Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov

(23) Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov je bilo v obvestilu o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov za ugotovitev dampinga predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se lahko Komisija odločila, ali bi bilo vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov. Opravljeno je bilo tudi posvetovanje z organi zadevne države.

(24) Enainosemdeset proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države (pogosto skupine več družb) je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec treh skupin na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Vse tri so v EU izvažale module, ena pa je izvažala tudi celice. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Pripomb ni bilo.

(25) Po razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da vzorec proizvajalcev izvoznikov ni primeren, saj se znatno razlikuje od vzorca proizvajalcev Unije v smislu proizvodnje in proizvodne zmogljivosti vzorčenih družb.

(26) Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 24, je Komisija izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. V skladu s členom 17 osnovne uredbe mora biti uporabljeni vzorec statistično ustrezen na osnovi informacij, ki so dostopne ob času izbora, ali vključevati največji reprezentativni obseg proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Zato mora biti vzorec proizvajalcev izvoznikov reprezentativen za proizvajalce izvoznike in ne za enakovredne subjekte v Uniji. Kakor je potrjeno s sodno prakso Sodišča, ni potrebno, da vzorec proizvajalcev izvoznikov odraža vzorec proizvajalcev Unije (15). Ta trditev je bila zato zavrnjena.

1.7 Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

(27) Komisija je poslala vprašalnike trem vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v LRK, devetim proizvajalcem Unije in več kot 100 drugim zainteresiranim stranem, na primer nepovezanim uvoznikom in družbam višje in nižje v prodajni verigi, ki so se javili v rokih iz obvestila o začetku.

(28) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani: Proizvajalci v Uniji — SolarWorld Group, Bonn, Nemčija, — Jabil, Kwidzyn, Poljska, — WARIS S.r.l., Borgo Chiese, Italija, — dva anonimna proizvajalca modulov in dva anonimna proizvajalca celic; uvoznika: — IBC Solar AG, Nemčija, — BayWa r.e. Solar Energy Systems GmbH, Nemčija; gospodarski subjekti, ki so višje v prodajni verigi: — Wacker Chemie AG, Nemčija; proizvajalci izvozniki v LRK: — Chint Solar, Hangzhou, — Jinko Solar, Šanghaj in Shangrao, — Trina Solar, Changzhou; proizvajalec v primerljivi državi: — Sunengine Corporation, Hukou, Tajvan.

1.8 Razkritje

(29) Komisija je 20. decembra 2016 vsem zainteresiranim stranem razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih namerava ohraniti veljavne protidampinške ukrepe, ter pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo pripombe. Komisija je obravnavala pripombe zainteresiranih strani in jih po potrebi upoštevala. Po razkritju so kitajska gospodarska zbornica, Wacker, Solar Power Europe („SPE“) in Solar Alliance for Europe („SAFE“) zahtevali zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih, ki jim je bilo odobreno.

(30) Ker odbor iz uvodne izjave 379 ni predložil mnenja, je Komisija razkrila svoj namen, da skrajša obdobje uporabe ukrepov s 24 na 18 mesecev. Zainteresirane strani je pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi s tem.

2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1 Zadevni izdelek

(31) Zadevni izdelek so fotonapetostni moduli ali paneli iz kristalnega silicija in vrste celic, ki se uporabljajo v fotonapetostnih modulih ali panelih iz kristalnega silicija (celice so debeline največ 400 mikrometrov) („izdelek, ki se pregleduje“ ali „zadevni izdelek“), ki so trenutno uvrščeni pod oznake KN ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 in ex 8541 40 90 (oznake TARIC 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 in 8541409039), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslani, razen če so v tranzitu v smislu člena V GATT.

(32) Naslednje vrste izdelka so izključene iz opredelitve izdelka, ki se pregleduje: — solarni napajalniki, ki so sestavljeni iz manj kot šestih celic, so prenosni in z električno energijo napajajo naprave ali baterije, — tankoslojni fotonapetostni izdelki, — fotonapetostni izdelki iz kristalnega silicija, ki so trajno vgrajeni v električne naprave, kadar funkcija električnih naprav ni proizvodnja električne energije in se te električne naprave napajajo z električno energijo, ki jo proizvedejo integrirane fotonapetostne celice iz kristalnega silicija, — moduli ali paneli z izhodno napetostjo, ki ne presega 50 V pri enosmernem toku, in izhodno močjo, ki ne presega 50 W, namenjeni izključno za neposredno uporabo za polnjenje baterij v sistemih z enakimi značilnostmi glede napetosti in moči.

(33) Fotonapetostni moduli in celice pretvarjajo sončno svetlobo v električno energijo. Pretvorbo izvajajo celice, ki absorbirajo svetlobo in jo prek kristalnega silicija pretvarjajo v električno energijo.

2.2 Podobni izdelek

(34) Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe: — zadevni izdelek, — izdelek, ki se proizvaja v LRK in prodaja v Uniji, — izdelek, ki se proizvaja v LRK in prodaja na drugih trgih, — izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Tajvana, ki se je uporabljala kot primerljiva država, ter — izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

(35) Komisija se je odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3. DAMPING

3.1 Uvodne ugotovitve

(36) V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je damping trenutno prisoten in ali obstaja verjetnost, da se nadaljuje ali ponovno pojavi zaradi morebitnega izteka veljavnih ukrepov za uvoz iz LRK.

3.2 Damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

3.2.1 Primerljiva država

(37) Ker se LRK šteje za državo brez tržnega gospodarstva, je bila normalna vrednost določena na podlagi cene v tretji državi s tržnim gospodarstvom v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. V ta namen je bilo treba izbrati primerljivo državo.

(38) V prvotni preiskavi je bila primerljiva država Indija. Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava kot morebitne primerljive države uporabiti ZDA in Indijo (kakor je zahteval vložnik) ter Japonsko, Malezijo, Južno Korejo in Tajvan.

(39) Komisija je pripombe o izbiri primerljive države prejela od šestih zainteresiranih strani. Vse so podprle Tajvan. Ena je podprla Južno Korejo kot drugo možnost. Hkrati so vse nasprotovale ZDA zaradi obstoječih ukrepov trgovinske zaščite in izkrivljanj, ki jih povzroča domače subvencioniranje. Tri strani so prav tako nasprotovale Indiji zaradi domačih neučinkovitosti.

(40) Komisija je po navezavi stikov z vsemi znanimi proizvajalci podobnega izdelka v vseh morebitnih primerljivih državah zagotovila sodelovanje enega proizvajalca v Tajvanu in enega v ZDA. Sodelujoči proizvajalec v Tajvanu je proizvajal predvsem celice, prodajal pa je module in celice. Večino modulov, ki jih je prodajal, so proizvedle tretje strani v skladu s sporazumi o poslih oplemenitenja, pri čemer naj bi tretje strani dobile celice in plačilo za posle oplemenitenja ter oskrbo z moduli. Nekateri moduli so bili enostavno kupljeni od tretjih strani, ki bi jim sodelujoči proizvajalec prodajal celice. Vsi ti moduli so bili nato prodani pod znamko sodelujočega proizvajalca. Sodelujoči proizvajalec v ZDA je povezan z glavnim proizvajalcem Unije – SolarWorld – ter je proizvajal celice in module, vendar je na domačem trgu prodajal samo module.

(41) Tajvanski trg in trg ZDA se zdita konkurenčna, saj je na obeh prisotnih več domačih proizvajalcev in oba obsegata znaten uvoz iz tujine. Vendar je trg solarnih panelov v ZDA zaščiten s protidampinškimi in izravnalnimi dajatvami za uvoz iz Kitajske ter protidampinškimi dajatvami za uvoz iz Tajvana. Na Tajvanu niso vzpostavljeni taki ukrepi.

(42) Ker sodelujoči proizvajalec v ZDA v OPP ni prodajal celic na domačem trgu, tajvanski trg pa za razliko od ZDA ni zaščiten z ukrepi trgovinske zaščite, je Komisija menila, da je Tajvan ustreznejša tretja država s tržnim gospodarstvom.

(43) Po razkritju sta dve zainteresirani strani trdili, da je Komisija izbrala neustreznega proizvajalca iz primerljive države, saj ta proizvaja manjše količine celic kot proizvajalci izvozniki, njegove module pa proizvajajo tretje osebe v okviru sporazuma o poslih oplemenitenja („tolling“).

(44) V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe Komisija ne izbira proizvajalcev iz primerljive države. Izbere tretje države s tržnim gospodarstvom. Kljub močnemu prizadevanju Komisije, da bi zagotovili široko sodelovanje v vseh možnih primerljivih državah, je sodeloval le en proizvajalec iz Tajvana. Poleg tega je bil ta proizvajalec tudi edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v celotni preiskavi, ki je prodajal tako module kot celice. Sodelujoči proizvajalec v Tajvanu tudi deluje v tretji državi s tržnim gospodarstvom, ki jo kot primerljivo državo v tej zadevi podpirajo vse strani, ki so podale pripombe glede tega vprašanja, vključno z eno od obeh strani, ki sta predložili to trditev. Zato je bila ta trditev zavrnjena, ker ni bilo druge možnosti in je bila izbira glede na okoliščine zadeve ustrezna.

3.2.2 Normalna vrednost

(45) Kot podlaga za določitev normalne vrednosti so bile skladno s členom 2(7)(a) osnovne uredbe uporabljene informacije, ki jih je zagotovil sodelujoči proizvajalec v primerljivi državi.

(46) Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je celotni obseg domače prodaje proizvajalca iz primerljive države reprezentativen. V skladu s to določbo je domača prodaja reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje zadevnega proizvajalca in podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % celotnega izvoza posameznega zadevnega proizvajalca izvoznika v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V primeru reprezentativne domače prodaje podobnega izdelka so se kot normalna vrednost uporabile dobičkonosne domače cene. Kadar domača prodaja podobnega izdelka ni bila reprezentativna, se je normalna vrednost konstruirala v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. Kadar se podoben izdelek ni prodajal v reprezentativnih količinah, se je Komisija poleg tega odločila, da ne uporabi zadnjega stavka člena 2(2), saj reprezentativna prodaja na družbo ni dosegala 1 %, kar je premalo za reprezentativnost v smislu te določbe.

(47) Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim stroškom proizvodnje podobnega izdelka sodelujočega proizvajalca iz primerljive države v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prištelo naslednje: — tehtano povprečje prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („PSA-stroški“) sodelujočega proizvajalca iz primerljive države, ki so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nastali pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem trgovskem prometu, ter — tehtani povprečni dobiček, ki ga je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom sodelujoči proizvajalec iz primerljive države dosegel pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem trgovskem prometu.

(48) Za vrste izdelkov, ki so se prodajali na domačem trgu, so bili dodani povprečni PSA-stroški in dobiček od transakcij, opravljenih na domačem trgu v okviru običajnega poteka trgovine za te vrste izdelkov. Za vrste izdelkov, ki se na domačem trgu sploh niso prodajali, so bili dodani tehtani povprečni PSA-stroški (med 2 % in 5 %) in dobiček (med 1,5 % in 6 %) od vseh transakcij, opravljenih na domačem trgu v okviru običajnega poteka trgovine.

(49) Po razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da Komisija pri konstruiranju normalne vrednosti ni upoštevala prednosti, ki jih imajo pri strukturnih stroških t. i. kitajske družbe prvega reda (16). Po mnenju te strani bi bilo treba zaradi tega odšteti 22 % proizvodnih stroškov. Ista stran je poleg tega nasprotovala temu, da je Komisija normalno vrednost konstruirala s prištetjem splošnih in administrativnih stroškov in dobička stroškom proizvodnje. Po mnenju te strani to pomeni dvojno štetje, saj bi vsako morebitno plačilo za posle oplemenitenja že vključevalo nekatere splošne in administrativne stroške in dobiček.

(50) Druga zainteresirana stran je trdila, da Komisija ni zagotovila razčlenitve obsega proizvodnje in reprezentativnosti proizvodnje in prodaje celic, ki jih proizvaja proizvajalec v primerljivi državi, ter modulov, proizvedenih v okviru sporazuma o poslih oplemenitenja. Po mnenju te strani Komisija ni pojasnila, kako so se izračunali stroški proizvodnje modulov, izdelanih v okviru sporazuma o poslih oplemenitenja. Ista družba je zahtevala, naj Komisija zagotovi dodatne podrobnosti v zvezi z izračunom konstruirane normalne vrednosti celic in modulov. Poleg tega bi morala Komisija zagotoviti podrobnosti o strukturi stroškov in velikosti partnerja pri poslih oplemenitenja, da se ugotovi, ali je lahko v zadostni meri uporabil ekonomijo obsega in ali je plačilo za izvajalca poslov oplemenitenja reprezentativno. Komisija bi morala oceniti tudi reprezentativnost plačila za sporazuma posle oplemenitenja, ki ga plačuje proizvajalec v primerljivi državi, v primerjavi s plačilom za posle oplemenitenja, ki ga je družba Jabil prejela za isto storitev v Uniji.

(51) Kot je navedeno zgoraj, je bila, kadar je bila konstrukcija normalne vrednosti potrebna, normalna vrednost konstruirana na podlagi člena 2(3) osnovne uredbe (tj. stroški proizvodnje v državi porekla plus splošni in administrativni stroški in dobiček). Domnevne stroškovne prednosti za kitajske družbe prvega reda se pri tem ne upoštevajo, saj za to ni nobene podlage v osnovni uredbi. Poleg tega v zadevni predložitvi ni bilo pojasnjeno, kako je zainteresirana stran količinsko opredelila 22 %. Komisija se tudi ni strinjala, da prištevanje splošnih in administrativnih stroškov in dobička povzroča dvojno štetje. Cena vsaka surovine, ki se prodaja, ali storitve, ki se zagotavlja v tržnem gospodarstvu, vključuje tudi del splošnih in administrativnih stroškov in dobička dobavitelja. Zato je ta trditev v nasprotju z načinom, kako je treba konstruirati normalno vrednost v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.

(52) Kot je navedeno zgoraj, je Komisija ocenila reprezentativnost domače prodaje proizvajalca iz primerljive države. Vendar pa podrobnih rezultatov tega preskusa in obsega proizvodnje in prodaje ni mogoče razkriti, saj predstavljajo zaupne poslovne informacije navedenega proizvajalca. Stroške proizvodnje modulov, izdelanih v okviru sporazuma o poslih oplemenitenja, so sestavljali stroški proizvodnje celic, uporabljenih v modulih, in plačilo za posle oplemenitenja. Kar zadeva dodatne podrobnosti o izračunu konstruirane normalne vrednosti celic in modulov, Komisija ugotavlja, da so to zaupne poslovne informacije. Poleg tega nekatere informacije, kot je struktura stroškov izvajalcev poslov oplemenitenja, niso le zaupne, temveč tudi niso dostopne Komisiji in proizvajalcu v primerljivi državi. V zvezi s to zahtevo je treba močno poudariti, da zainteresiran stran ne dvomi o Tajvanu kot ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom. Dejansko je zainteresirana stran v svoji prejšnji predložitvi izbiro Tajvana pohvalila, medtem ko je kot neustrezni primerljivi državi označila ZDA in Indijo. Nobena zainteresirana stran ni dala vedeti ali ponudila argumenta, da se ponudniki storitev proizvajalcu iz primerljive države v primerni tretji državi s tržnim gospodarstvom ne vedejo v skladu s tržnimi silami.

(53) Te trditve so bile zato zavrnjene.

3.2.3 Izvozna cena

(54) Komisija je najprej določila izvozno ceno na podlagi izvoznih cen, ki so bile dejansko plačane ali ki jih plačujejo neodvisne stranke v Uniji ali na podlagi preprodajnih cen, kadar se je zadevni izdelek prodajal prek povezanih uvoznikov v Uniji.

(55) Da bi se preučilo, ali so bile izvozne cene za Unijo zanesljive, ter ob upoštevanju obstoja zavez so bile izvozne cene za Unijo analizirane v povezavi z minimalno uvozno ceno (MIP) iz zaveze. Dejansko je bilo treba ugotoviti, ali je bila izvozna cena za Unijo določena na določeni stopnji zlasti zaradi MIP, ki je bila določena v zavezi, in ali je bila zato zanesljiva ali ne. Komisija je v zvezi s tem preučila, ali je bila na podlagi tehtanega povprečja na ravni posameznega vzorčenega proizvajalca izvoznika izvozna cena za Unijo občutno višja od minimalne uvozne cene ali ne. Komisija je preučila tudi, kako je bila ta cena povezana s cenami za izvoz v tretje države.

(56) Za vse vzorčene proizvajalce izvoznike je bila izvozna cena za Unijo v povprečju na ravni minimalne uvozne cene. Poleg tega je bila njihova izvozna cena za Unijo občutno višja od izvoznih cen za tretje države. Zato je na izvozno ceno za Unijo pomembno vplivala zaveza, zaradi česar je ta cena nezanesljiva.

(57) Po razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da ta ugotovitev potrjuje, da minimalna uvozna cena služi kot splošna referenčna cena za trg Unije in torej določa raven cen za vse module, ki se prodajajo v Uniji, ne glede na to, kje so bili ti moduli proizvedeni.

(58) Komisija te povezave ni ugotovila. Dejstvo, da vzorčeni proizvajalci izvozniki niso mogli prodajati pod ravnjo minimalne uvozne cene, ker zanje veljajo pogoji iz zaveze, drugim proizvajalcem izvoznikom iz LRK in drugih tretjih držav tega ne preprečuje, če je to ekonomsko izvedljivo. Poleg tega minimalna uvozna cena tudi ne more služiti kot referenčna cena, saj je zaupna poslovna informacija. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

(59) V odsotnosti zanesljive izvozne cene za te kitajske proizvajalce izvoznike, v tem primeru zaradi obstoja zaveze, je Komisija proučila drugo metodologijo za določitev izvozne cene. Glede na to, da so vzorčeni proizvajalci izvozniki prodajali solarne panele na svetovnem trgu, je Komisija uporabila izvozne cene vzorčenih proizvajalcev izvoznikov na enoto za solarne panele, ki se prodajajo na največjih izvoznih trgih zunaj EU (Čile, Indija, Japonska in Singapur, odvisno od proizvajalca izvoznika), pri čemer te prodajne cene niso vključevale dajatev trgovinske zaščite. Za Indijo se je zdelo, da ima v veljavi ukrepe trgovinske zaščite, vendar je Komisija lahko uporabila podatke proizvajalcev izvoznikov, ki niso plačali teh dajatev, in sicer zaradi razlogov, navedenih spodaj v uvodni izjavi 60. Po razkritju se je nato izkazalo, da v OPP zadevne dajatve niso več veljale (glej uvodno izjavo 86).

(60) Če proizvajalci izvozniki zadevni izdelek izvažajo neposredno neodvisnim strankam v tretji državi, je izvozna cena na enoto v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe cena, ki se je dejansko plačala ali se plačuje za zadevni izdelek, ko se proda za izvoz na trg zadevne tretje države.

(61) Če proizvajalci izvozniki zadevni izdelek izvažajo v tretjo državo prek povezane družbe, ki deluje kot uvoznica, je bila izvozna cena na enoto v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam na trgu zadevne tretje države. V tem primeru so bile na podlagi podatkov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki in jih je preverila Komisija, prilagojene cene za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s PSA-stroški (med 0,05 % in 9 %, odvisno od podatkov, ki jih je sporočila zadevna družba in ki so bili preverjeni), in za ustvarjene dobičke (med 1 % in 3 %, odvisno od podatkov, ki jih je sporočila zadevna družba in ki so bili preverjeni). V tem primeru se niso upoštevale prodajne transakcije, ki so vključevale protidampinške ali izravnalne dajatve, ker niso zanesljiv približek ceni ob odsotnosti ukrepov. Zato so bile izključene transakcije s plačano dajatvijo v Združenih državah Amerike, ker je bila velika večina teh transakcij izvedena prek povezanih izvoznikov.

(62) Po razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da je Komisija pri konstruiranju izvozne cene na podlagi člena 2(9) neupravičeno prilagodila splošne in administrativne stroške in dobiček povezanih trgovcev v LRK in v Hongkongu.

(63) Ista zainteresirana stran je poudarila, da so bile nekatera nadomestila lahko šteta dvakrat, ko so bili dodani neposredni prodajni stroški (saj so bili že vključeni v splošne in administrativne stroške). Ta stran je prav tako opozorila, da primerjava njene stopnje dampinga z njeno stopnjo nelojalnega nižanja cen morda kaže na napake v izračunih.

(64) Komisija je ti trditvi sprejela. Ustrezna prilagoditev zaradi trgovcev v LRK in v Hongkongu je bila opravljena v skladu s členom 2(10)(i) namesto v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Komisija je prav tako prilagodila izračune, da bi preprečila dvojno štetje nekaterih nadomestil. Poleg tega je Komisija po pripombi o dampingu in nelojalnem nižanju cen odkrila administrativno napako pri svojih izračunih in jo popravila. Spremembe pri izračunu ne vplivajo na sklep in predlog. Zadevna stran je bila kljub temu obveščena o opravljenih spremembah po njenih pripombah na dokončno razkritje in je imela možnost po potrebi ponovno predložiti pripombe.

(65) Za določitev izvozne cene se je tako določena izvozna cena na enoto nato pomnožila s količinami, prodanimi v Unijo med OPP.

(66) Po razkritju je ena od zainteresiranih strani izrazila dvom o uporabi izvoznih cen tretjih držav. Po mnenju te strani skupine imata Čile in Singapur omejen obseg solarnih naprav in predstavljata majhen delež celotnega kitajskega izvoza modulov in celic. Ista stran je zahtevala, naj Komisija zagotovi razčlenitev izvoza za vsako državo glede izračunane izvozne cene in tehtanega povprečja izvoznih cen v vsaki od štirih obravnavanih držav izvoznic, tj. v Čilu, Indiji, na Japonskem in v Singapurju.

(67) Druga zainteresirana stran je trdila, da je sprememba metodologije izračuna in uporaba cen za tretje države za izračun izvozne cene v nasprotju s členom 11(9) osnovne uredbe, kakor ga razlaga Splošno sodišče (17).

(68) Kot je pojasnjeno zgoraj, je Komisija za vsakega vzorčenega proizvajalca izvoznika uporabila njegove največje izvozne trge. Čile in Singapur ne predstavljata majhnega deleža zadevnih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Glede zahteve po razčlenitvi izvoza za vsako državo pri izračunani izvozni ceni in tehtanem povprečju izvozne cene v vsaki od štirih obravnavanih držav izvoznic Komisija ugotavlja, da te informacije zajemajo zaupne poslovne informacije. Poleg tega so bile te informacije pridobljene od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Nato so jim bile vrnjene bile s posebnim razkritjem, tako da so lahko preverili, ali so bile v zadevnem izračunu pravilno uporabljene. Vzorčeni proizvajalci izvozniki v zvezi s tem niso predložili nobenih pripomb. Za ponazoritev se lahko navedejo naslednji razponi: za Čile od 12 % do 18 % izvoza zadevnih proizvajalcev izvoznikov; za Indijo od 9 % do 15 % izvoza zadevnih proizvajalcev izvoznikov; za Japonsko od 12 % do 22 % izvoza zadevnih proizvajalcev izvoznikov In za Singapur od 40 % do 60 % izvoza zadevnih proizvajalcev izvoznikov

(69) Glede spremembe v metodologiji je sicer res, da mora biti, kot izhaja iz člena 11(9) osnovne uredbe, metodologija za izračun stopnje dampinga, ki se uporabi pri pregledu, načeloma enaka kot tista, ki je bila uporabljena v prvotni preiskavi, ki je privedla do uvedbe protidampinških ukrepov. Vendar ta določba določa izjemo, ki omogoča uporabo druge metodologije, če so se okoliščine zadeve spremenile. Kot je pojasnjeno zgoraj, je bil učinek zaveze o izvoznih cenah v Unijo pregledan in ugotovljeno je bilo, da te cene zaradi obstoja minimalne uvozne cene niso bile zanesljive. Komisija je bila v skladu s členom 11(9) zaradi spremenjenih okoliščin upravičena uporabiti drugačno metodologijo kot v prvotni preiskavi. V sodbi, na katero se sklicuje zainteresirana stran, je ta možnost izrecno predvidena, vendar je Svet sklenil, da se ne bo skliceval nanjo. Nazadnje, pristop Komisije je potrdilo Evropsko sodišče (18).

(70) Te trditve so bile zato zavrnjene.

3.2.4 Primerjava

(71) Komisija je primerjala normalno vrednost z izvoznimi cenami za solarne panele na največjih izvoznih trgih zunaj Unije (Čile, Indija, Japonska in Singapur, odvisno od vzorčenega proizvajalca izvoznika) vzorčenih proizvajalcev izvoznikov.

(72) Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Izvedene so bile prilagoditve za prevoz in zavarovanje (med 0,02 % in 7 %, odvisno od podatkov, ki jih je sporočila zadevna družba in ki so bili preverjeni), stroške manipuliranje, natovarjanja in tozadevne stroške (med 0 % in 1 %, odvisno od podatkov, ki jih je sporočila zadevna družba, in ki so bili preverjeni), stroške kredita (med 0,05 % in 0,5 %, odvisno od podatkov, ki jih je sporočila zadevna družba in ki so bili preverjeni) in bančne stroške (med 0 % in 0,03 %, odvisno od podatkov, ki jih je sporočila zadevna družba in ki so bili preverjeni).

3.2.5 Stopnja dampinga

(73) Za vzorčene proizvajalce izvoznike je Komisija primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka iz primerljive države s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

(74) Tako ugotovljene stopnje dampinga so v razponu 23,5 % do 31,5 %.

(75) Kot je navedeno v uvodni izjavi 48, je zaveza pomembno vplivala na izvozno ceno za Unijo pomembno in zato ta cena nezanesljiva. Kljub temu je Komisija zaradi izčrpnosti primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka iz primerljive države s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka za Unijo. Na podlagi tega so bile stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, v OPP ugotovljene v višini od 8,9 % do 14,8 %.

(76) Ta izračun je pokazal damping za proizvajalce izvoznike, za katere so v OPP veljale zaveze. Spomniti je treba, da MIP v zavezah ni temeljila na stopnji dampinga. Zaveze torej niso popolnoma odpravile dampinga, ugotovljenega v prvotni preiskavi.

(77) Po razkritju se je ena zainteresirana stran, ki ni bila vzorčen proizvajalec izvoznik, pritožila, da niso bile predložene podrobnosti glede izračuna stopnje dampinga.

(78) Komisija je ugotovila, da so bili podrobni izračuni izročeni vzorčenim proizvajalcem izvoznikom, ki so predložili podatke, in da so jih ti tudi preverili. Obvestilo tretjim osebam, ki presega sporočilni povzetek v dokumentu o splošnem razkritju in v tej uredbi, bi bilo v nasprotju z veljavnimi določbami o potrebi po usklajevanju poslovne zaupnosti in procesnih pravic.

3.3 Verjetnost nadaljevanja dampinga

(79) Kot je navedeno v uvodnih izjavah od 55 do 59 zgoraj, je bila za vse vzorčene proizvajalce izvoznike izvozna cena za Unijo povprečno na ravni MIP. Poleg tega je bila njihova izvozna cena za Unijo občutno višja od izvoznih cen za tretje države. Zato je zelo verjetno, da bi se ob odsotnosti zaveze izvozna cena za Unijo znižala na raven izvoznih cen za tretje države. Če ukrepi ne bi veljali, bi bila verjetna stopnja v višini od 23,5 % do 31,5 %, kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 74. Te stopnje dampinga so znatno višje od tistih, ki so bile ugotovljene na podlagi izvozne cene za Unijo v OPP (ki so bile med 400 EUR/kW in 700 EUR/kW za module in 100 EUR/kW in 400 EUR/kW za celice). Kot je navedeno v uvodni izjavi 75, so te stopnje dampinga v razponu od 8,9 % do 14,8 %.

(80) Komisija je pri analiziranju, ali je obstajala verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi se iztekla veljavnost ukrepov, proučila tudi naslednje elemente: privlačnost trga Unije ter proizvodno zmogljivost in potrošnjo v zadevni državi.

3.3.1 Privlačnost trga Unije

(81) Leta 2012 je trg Unije zajemal do 60 % letne svetovne novonameščene zmogljivosti. Od takrat se je njegov pomen zmanjšal na 14 % v letu 2015, kot je navedeno v uvodni izjavi 197. Pričakuje se, da bo v prihodnosti njegov delež ostal stabilen. Vendar pa so napovedi za rast trga Unije glede na letno svetovno novonameščeno zmogljivost skromne v primerjavi z ostalim svetom.

(82) Kljub temu je Unija še vedno pomemben trg s približno 7,2 GW letne novonameščene zmogljivosti v OPP, tri njene države članice (Francija, Nemčija in Združeno kraljestvo) pa so bile leta 2015 med desetimi največjimi trgi za solarne module (19). Ne nazadnje, uvedba in okrepitev ukrepov trgovinske zaščite v Kanadi, Indiji in ZDA pred uvozom iz LRK sta zmanjšali privlačnost teh trgov za proizvajalce izvoznike iz LRK in tako povečali privlačnost trga Unije, če bi se iztekla veljavnost ukrepov.

(83) Kitajski proizvajalci se še vedno zelo zanimajo za trg Unije. Kljub uvedbi protidampinških in izravnalnih ukrepov leta 2013 so ohranili močan položaj na trgu Unije. Njihov delež na trgu modulov se je s 66 % leta 2012 zmanjšal na 41 % v OPP, njihov delež na trgu celic pa se je s 7 % leta 2012 povečal na 16 % v OPP. To izraža trend povečevanja števila proizvajalcev Unije, ki svojo dejavnost omejujejo na segment proizvodnje modulov, celice pa kupujejo v tretjih državah. Štejejo se kot proizvajalci modulov v Uniji. To prav tako kaže naravnanost proizvajalcev izvoznikov, ki imajo proizvodne zmogljivosti tudi v drugih tretjih državah razen LRK, da umaknejo svojo zavezo in prodajajo v Unijo iz teh tretjih držav.

(84) Nadalje, kot je leta 2015 pokazala preiskava proti izogibanju, so se nekateri kitajski proizvajalci poskusili izogniti ukrepom prek Tajvana in Malezije, ki sta največji tretji državi po uvozu v Unijo. Od uvedbe ukrepov je bilo umaknjenih več zavez. Umaknjene so bile ali prostovoljno, ali zaradi kršitev, ali zaradi neizvedljivosti (podrobnosti so navedene v opombi 6).

(85) Po razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da so ZDA kljub ukrepom trgovinske zaščite proti uvozu iz LRK privlačen trg zaradi spodbud in zelo visoke ravni naravnega sevanja sonca. Poleg tega je ista stran trdila, da v nasprotju z zgoraj navedenimi dejstvi Indija nima nobenih ukrepov trgovinske zaščite proti uvozu iz LRK. Poleg tega Indija načrtuje znatno povečanje nameščene zmogljivosti.

(86) Kar zadeva ZDA, je Komisija ugotovila, da ji stran ni predložila nobenega dokaza, da spodbude v celoti izravnajo neugodni položaj zaradi dajatev za proizvajalce iz LRK. Komisija namreč ni trdila, da ameriški trg ni privlačen, ampak da prisotnost dajatev zmanjšuje njegovo privlačnost. Glede Indije predlagana dajatev ni bila uveljavljena in je prenehala veljati junija 2014. Vendar, čeprav za Indijo ne veljajo dajatve, dajatve v Kanadi in ZDA povečujejo privlačnost trga Unije v primeru, da bi ukrepi prenehali veljati. Prav tako to ne pomeni, da je trg Unije privlačen, saj vsi drugi zgoraj opisani vidiki še vedno veljajo.

3.3.2 Proizvodna zmogljivost in potrošnja v zadevni državi

(87) Neizkoriščene zmogljivosti vseh proizvajalcev izvoznikov v LRK, sodelujočih v tej preiskavi, so po podatkih iz njihovih izpolnjenih vprašalnikov za izbor vzorca znašale 33 %. Že te družbe so imele v OPP neizkoriščeno zmogljivost (približno 10 GW), ki bi lahko zadostila potrebam celotnega trga Unije. Opozoriti je treba, da je neizkoriščena zmogljivost največjih sodelujočih proizvajalcev po obsegu precej manjša, saj se njihova izkoriščenost zmogljivosti giblje v razponu od 86 % do 97,8 %.

(88) Po razkritju je ena zainteresirana stran dvomila v te podatke in trdila, da so štirje največji kitajski proizvajalci (Trina, JA Solar, Jinko in Canadian Solar) delovali s polno zmogljivostjo. Po mnenju te zainteresirane strani ti štirje proizvajalci predstavljajo več kot 40 % celotnega kitajskega izvoza (približno 11,2 GW). Zato bi morali za dosego 43 % neizkoriščene zmogljivosti leta 2016, kot jo je navedla Komisija, vsi manjši proizvajalci delovati z le 20 % izkoriščenostjo zmogljivosti. Zainteresirana stran je Komisijo pozvala, naj predloži podrobne informacije o izračunu povprečja v višini 43 %.

(89) Komisija je najprej opozorila, da so neizkoriščene zmogljivosti vseh proizvajalcev izvoznikov v LRK, sodelujočih v tej preiskavi, ocenjene na približno 33 % in ne 43 %. Poleg tega zgoraj navedeni izračuni zadevne strani temeljijo na predpostavki, da sta družbi JA Solar in Canadian Solar sodelovali pri preiskavi. Navedena proizvajalca nista sodelovala pri preiskavi. Komisija zato ne pozna njune zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti ter ju pri zgornjem izračunu ni upoštevala.

(90) Trditev je bila zato zavrnjena.

(91) Celotna kitajska proizvodna zmogljivost modulov je ocenjena na 96,3 GW/leto za leto 2015 in naj bi leta 2016 dosegla 108 GW/leto (20). Hkrati je bilo svetovno povpraševanje ocenjeno na 50,6 GW leta 2015 in naj bi se po napovedih leta 2016 povečalo na 61,7 GW (21). Skupna neizkoriščena zmogljivost kitajskih proizvajalcev je torej močno presegla svetovno povpraševanje, saj ga je leta 2015 presegla za 47,5 %, leta 2016 pa ga bo presegla za 42,9 %.

(92) Več strani je trdilo, da je kitajsko domače povpraševanje v zadnjih nekaj letih naraščalo in da je do prvega četrtletja leta 2016 doseglo 50 % kitajske proizvodnje solarnih modulov. Kitajska naj bi imela do leta 2020 za približno 20 GW novih naprav letno. Vendar kot je navedeno zgoraj in dodatno pojasnjeno v uvodnih izjavah od 186 do 195, bi lahko presežna zmogljivost kitajskih proizvajalcev izvoznikov v prihodnosti pokrila celotno svetovno povpraševanje, vključno z vsemi hitro rastočimi trgi skupaj, kot so sama Kitajska ter Indija, Japonska in Južna Amerika.

(93) Dve zainteresirani strani sta podvomilo o podatkih o zmogljivosti v LRK in svetovni potrošnji, ki jih je uporabila Komisija. Ena zainteresirana stran je trdila, da bodo v bližnji prihodnosti potrebne dodatne zmogljivosti za pokritje vse večjega povpraševanja po solarnih napravah v LRK in drugod. Po mnenju te strani Komisija ni predložila nobenega tehtnega argumenta, da bi bila domnevna presežna zmogljivost v LRK namenjenega na trg Unije.

(94) Navedene trditve so obravnavane v uvodnih izjavah 190–191 spodaj.

3.3.3 Sklep v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga

(95) Komisija je ob upoštevanju ocenjene znatne neizkoriščene zmogljivosti v LRK skupaj s privlačnostjo trga Unije zaradi njegove velikosti in prodajne cene, zlasti glede na raven cen izvoza LRK v tretje države, in primerov preteklih praks izogibanja ugotovila, da bi razveljavitev protidampinških ukrepov zelo verjetno povzročila znatno povečanje dampinškega uvoza solarnih celic in modulov iz LRK v Unijo.

4. ŠKODA

4.1 Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

(96) Podobni izdelek je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proizvajalo približno 100 proizvajalcev v Uniji. Ti pomenijo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

(97) Za določitev celotne proizvodnje Unije v OPP so se uporabile vse razpoložljive informacije o industriji Unije, saj popolne javne informacije o proizvodnji niso bile na voljo. Te informacije so vključevale: makroekonomske podatke, ki jih je predložil vložnik in v njegovem imenu zbrala neodvisna svetovalna družba Europressedienst, stalne odgovore, ki so jih zainteresirane strani predložile v predzačetni fazi, ter preverjene vprašalnike, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije.

(98) Na podlagi tega je bila celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledi ocenjena na približno 3 409 MW za module in 1 270 MW za celice.

4.2 Določitev zadevnega trga Unije

(99) Del industrije Unije je vertikalno integriran, velik del proizvodnje industrije Unije pa je, kar zadeva proizvodnjo celic, namenjen lastni uporabi (96 %). Zato je bil prosti trg za celice zanemarljiv. Po razkritju je ena zainteresirana stran izpodbijala zadnjo izjavo in trdila, da je prosti trg predstavljal velik del celotnega trga za celice (ocenjeno na 3 409 MW, glej tabelo 1b spodaj). Komisija je sprejela navedeni popravek, saj je zaprti trg v Uniji res predstavljal samo 31,8 % celotne potrošnje celic. Vendar to ne spremeni ugotovitve, da je znaten del proizvodnje celic industrije Unije namenjen lastni uporabi, in ne vpliva na analizo, izvedeno glede škode in interesa Unije. Dejansko se prosti trg za celice pokriva predvsem z uvozom in ne s prodajo proizvajalcev celic v Uniji, glede na to, da je večina proizvajalcev celic v zadnjih letih izstopila s trga.

(100) Da bi ugotovili, ali je industrija Unije še naprej trpela škodo, ter določili potrošnjo in različne ekonomske kazalnike, povezane s stanjem industrije Unije, je Komisija proučila, ali in koliko je treba pri analizi upoštevati nadaljnjo uporabo podobnega izdelka, ki ga proizvaja industrija Unije („lastna uporaba“).

(101) Komisija je analizirala naslednje ekonomske kazalnike glede na celotno dejavnost (vključno z lastno uporabo industrije): potrošnjo, obseg prodaje, proizvodnjo, proizvodno zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, rast, naložbe, zaloge, zaposlenost, produktivnost, denarni tok, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in višino stopnje dampinga. Komisija je v skladu s prvotno preiskavo za navedene kazalnike ugotovila, da je konkuriranje uvoza iz zadevne države enako vplivalo na proizvodnjo, namenjeno lastni uporabi. Celice, namenjene zaprtemu trgu, so se uporabljale kot glavni sestavni deli v proizvodnji modulov. Zato je neposredna konkurenca uvoza modulov iz zadevne države, s katero so se srečali proizvajalci modulov v Uniji, prav tako pomenila posreden pritisk na ceno prodaje za lastno uporabo in/ali stroške proizvodnje celic, ki se uporabljajo v teh modulih. Poleg tega je uvoz celic iz LRK povečal pritisk na proizvajalce modulov, ki uporabljajo proizvodnjo celic za lastno uporabo. Ti niso tekmovali le z moduli, ki se sestavljajo v tretjih državah iz kitajskih celic, temveč tudi z moduli, ki se sestavljajo v Uniji z uporabo navedenih uvoženih kitajskih celic.

(102) Za razliko od drugih primerov (22), kjer je bilo razlikovanje med zaprtim in prostim trgom pomembno za analizo škode, saj je bilo ugotovljeno, da izdelki, ki so namenjeni za lastno uporabo, niso izpostavljeni neposredni konkurenci uvoza, je Komisija zato v tem primeru ugotovila, da za večino ekonomskih kazalnikov razlikovanje med zaprtim in prostim trgom ni bilo upravičeno.

(103) Kar zadeva dobičkonosnost, pa je Komisija proučila le prodajo na prostem trgu. Cene na zaprtem trgu so bile določene v skladu z različnimi cenovnimi politikami (določanje transfernih cen po navideznih tržnih cenah, prenos na podlagi dejanskih stroškov itd.). Zato niso vedno odražale cen po običajnih tržnih pogojih in se niso mogle upoštevati pri oceni tega kazalnika.

(104) Po razkritju je več strani trdilo, da bi bilo treba stanje industrije celic Unije oceniti ločeno za zaprti trg in prosti trg. Prvič, trdile so, da Komisija ni ustrezno utemeljila, kako je konkurenca uvoza iz LRK vplivala tudi na zaprti trg. Drugič, ena stran je trdila, da glede na to, da je Komisija menila, da so cene na zaprtem trgu nezanesljive za oceno donosnosti, prav tako ni pravilno sklepati, da so bile te cene pod pritiskom zaradi uvoza modulov. Tretjič, skupna analiza obeh trgov je v nasprotju z dejstvom, da je v obravnavanem obdobju potrošnja celic upadla manj kot potrošnja modulov. To verjetno pomeni, da ne obstaja neposredna povezava med uvozom modulov in celic ter med zmanjšanjem uvoza celic in cenami celic, izpostavljenimi prostemu trgu.

(105) Prvič, v nasprotju s trditvami strani je Komisija v uvodnih izjavah 101–102 zgoraj podrobno obrazložila, kako je konkurenca uvoza iz LRK vplivala tudi na zaprti trg za celice. Ker je celica glavna sestavina za proizvodnjo modulov, uvoz modulov iz LRK izvaja posreden pritisk na ceno celic za lastno uporabo, kadar transferna cena temelji na virtualni tržni ceni. V nasprotnem primeru, kadar transferna cena temelji na dejanskih stroških, uvožene celice izvajajo pritisk na družbe, da poskrbijo za večjo učinkovitost svojega proizvodnega procesa. Drugič, čeprav so cene na zaprtem trgu nezanesljive za oceno donosnosti, je Komisija menila, da je gibanje teh cen pomemben dejavnik pri ocenjevanju, ali je zaprti trg izpostavljen konkurenci uvoza iz LRK. Tretjič, Komisija ni trdila, da obstaja neposredna povezava med uvozom modulov in celic. Ugotovila je, da je tudi lastna uporaba celic izpostavljena neposredni konkurenci uvoza celic in posredni konkurenci uvoza modulov, saj se celice za lastne potrebe uporabljajo za proizvodnjo modulov. In končno, zainteresirana stran ni dokazala, da ni nobene povezave med cenami celic na prostem trgu in zmanjšanjem uvoza celic. Kot je razvidno iz preglednice 8b, so se prodajne cene celic industrije Unije povečale, ko se je med letom 2014, ko so ukrepi začeli polno učinkovati, in OPP uvoz celic iz Kitajske zmanjšal tako po obsegu kot po tržnem deležu. Zato so bile te trditve zavrnjene.

(106) Po razkritju je kitajska vlada trdila, da skupna analiza zaprtega in prostega trga za celice dejansko odpravlja analizo prostega trga, saj ta predstavlja le 4 % celotne proizvodnje celic v Uniji. Komisija tako ni preučila stanja domače industrije kot celote in zato ne izpolnjuje zahtev po „objektivno[sti]“ v členu 3.1 protidampinškega sporazuma.

(107) Komisija ne razume, kako naj bi skupna analiza zaprtega in prostega trga za celice odpravila analizo prostega trga. Dejansko je Komisija analizirala več kazalnikov škode le za prosti trg, na primer donosnost, prodajne cene in donosnost naložb. Poleg tega je več kazalnikov analiziranih kumulativno, in sicer tudi v primerih, ko je opravljena ločena analizira zaprtega in prostega trga (23). Ti kazalniki so pogosto: proizvodnja, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, naložbe, donosnost naložb, zaposlenost, produktivnost, zaloge in stroški dela. Ne nazadnje so ti kazalniki škode za proizvajalce Unije, ki so prodajali izključno na prostem trgu, sledili istim trendom in posledično ugotovitve za celotno industrijo celic Unije veljajo tudi zanje. Kitajska vlada je vztrajala, da je treba v skladu s sodno prakso STO v primeru obstoja zaprtega trga za del izdelka v preiskavi izvesti primerjalno analizo. Komisija meni, da se je ta zahteva, če je veljala v zadevnem, zelo posebnem primeru, v vsakem primeru upoštevala. Za del proizvodnje celic Unije, ki se prodaja na zaprtem trgu, je bila škoda ugotovljena na podlagi posrednega cenovnega pritiska na ravni modulov, v katere so te celice vgrajene. Za del proizvodnje celic v Uniji, ki se prodaja na prostem trgu, so bili kazalniki škode prav tako ocenjeni ločeno in kažejo iste trende kot za zaprti del trga (ki so kot posledica dejstva, da ta predstavlja 96 % proizvodnje Unije, skoraj popolnoma enaki kot kumulativna ocena). Ta trditev je bila zato zavrnjena.

(108) Kitajska vlada je tudi trdila, da trditev, da proizvajalci modulov v Uniji konkurirajo modulom, sestavljenim iz kitajskih celic v tretjih državah, nezakonito razširja obseg preiskave. Vendar so bili taki moduli vključeni v obseg preiskave že od samega začetka, saj celice modulom dodeljujejo poreklo (24). Ta trditev je bila zato zavrnjena.

(109) Po razkritju je ena od strani trdila, da analiza donosnosti na podlagi 4 % proizvodnje celic v Uniji ni reprezentativna za točno oceno potrebe po ohranitvi dajatev. Komisija je ugotovila, da je bila le dobičkonosnost ocenjena izključno na podlagi prodaje celic neodvisnim strankam, in sicer zaradi razlogov, predstavljenih v uvodni izjavi 103 Vendar pa so bili za namene ocenitve stanja industrije Unije vsi drugi kazalniki analizirani ob upoštevanju tako zaprtega kot prostega trga celic. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

(110) Družba Jabil je v OPP kot pogodbeni proizvajalec sestavljala module v imenu drugih družb. Za to storitev sestavljanja je prejela plačilo od drugih družb. Te so v celoti prevzele pogodbeno odgovornost za prodajo modulov, ki jih je sestavila družba Jabil. Prihodek, ki ga je prijavila družba Jabil, torej ni izhajal iz prodaje modulov, temveč iz plačila za storitev. Zato je Komisija sklenila, da bo podatke o dobičku družbe Jabil ločila od podatkov o dobičku za preostalo industrijo modulov v Uniji (glej uvodni izjavi 160 in 161 spodaj). Kar zadeva preostale kazalnike škode, dejavnosti sestavljanja, ki jih je družba Jabil izvajala za nesodelujoče proizvajalce modulov, ni bilo mogoče preveriti, zato niso bile upoštevane.

(111) Po razkritju je ena zainteresirana stran zahtevala dodatna pojasnila o tem, katerih podatkov družbe Jabil se ni upoštevalo in zakaj. Komisija je vse podatke, ki jih je predložila družba Jabil in se nanašajo na module sodelujočih proizvajalcev v Uniji, upoštevala pri vseh kazalnikih škode, razen dobičkonosnosti. Upoštevali so se samo podatki, ki jih je bilo mogoče preveriti, preostali del pa je bil izključen zaradi posebnega poslovnega modela družbe Jabil in dejstva, da končnih prodajnih cen ni bilo mogoče preveriti.

4.3 Potrošnja Unije

(112) Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi celotnega obsega uvoza zadevnega izdelka in obsega celotne prodaje podobnega izdelka v Uniji, vključno z izdelki za lastno uporabo. Celotna prodaja industrije Unije je temeljila na informacijah, ki jih je predložil Europressedienst in so bile po potrebi popravljene s podatki iz stalnih odgovorov, ki so jih zainteresirane strani predložile v predzačetni fazi, ter iz preverjenih vprašalnikov, ki so jih izpolnile vzorčene družbe. Kot je navedeno v uvodni izjavi 116 v nadaljevanju, so podatki o uvozu temeljili na podatkovni zbirki Comext in podatkih, ki so jih Komisiji države članice prijavile v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe („podatkovna zbirka iz člena 14(6)“). Podatki o potrošnji so bili navzkrižno preverjeni z drugimi viri (25).

(113) Potrošnja v Uniji se je gibala na naslednji način: Preglednica 1a Potrošnja modulov v Uniji (v MW) 2012 2013 2014 OPP Celotni trg 16 324 10 580 7 292 7 191 Indeks (2012 = 100) 100 65 45 44 Vir: Europressedienst, stalni odgovori, preverjeni izpolnjeni vprašalniki, podatkovna zbirka Comext in podatkovna zbirka iz člena 14(6). Preglednica 1b Potrošnja celic v Uniji (v MW) 2012 2013 2014 OPP Celotni trg 4 604 4 449 3 262 3 409 Indeks (2012 = 100) 100 97 71 74 Vir: Europressedienst, stalni odgovori, preverjeni izpolnjeni vprašalniki, podatkovna zbirka Comext in podatkovna zbirka iz člena 14(6).

(114) Na splošno se je potrošnja Unije med letom 2012 in OPP znatno zmanjšala. Potrošnja modulov v Uniji se je zmanjšala za 56 %. Vendar je po strmem upadu za 35 % med letoma 2012 in 2013 v letu 2014 in v OPP ostala dokaj stabilna.

(115) Potrošnja celic pa se je v obravnavanem obdobju zmanjšala nekoliko manj, to je za 26 %. Zmanjšanje potrošnje je bilo zabeleženo zlasti med letoma 2013 in 2014, ko je upadla za 26 %. Vendar je v OPP začela okrevati in se je v primerjavi z letom 2014 povečala za 4,5 %.

4.4 Uvoz iz zadevne države

(116) Obseg in vrednost uvoza sta temeljila na različnih virih. Za leto 2012 in del leta 2013 sta temeljila na podatkih, ki jih je predložil vložnik in v njegovem imenu zbral Europressedienst, ker so se v tem času moduli in celice uvažali v Unijo pod carinskimi oznakami, ki so zajemale druge izdelke, ki niso zajeti v sedanji preiskavi, zato ni bilo mogoče uporabiti podatkov Eurostata. Po uvedbi registracije uvoza 6. marca 2013 (26) so se lahko uporabili podatki Eurostata. Za preostali del leta 2013, leto 2014 in OPP je Komisija zato svoje ugotovitve oprla na podatkovno zbirko Comext (27) in podatkovno zbirko iz člena 14(6).

4.4.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

(117) Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način: Preglednica 2a Uvoz modulov iz LRK (v MW) in tržni delež (28) 2012 2013 2014 OPP Obseg uvoza iz LRK 10 786 5 198 2 845 2 917 Indeks 100 48 26 27 Tržni delež (%) 66 49 39 41 Indeks (2012 = 100) 100 74 59 61 Vir: Podatkovna zbirka Comext in podatkovna zbirka iz člena 14(6). Preglednica 2b Uvoz celic iz LRK (v MW) in tržni delež 2012 2013 2014 OPP Obseg uvoza iz LRK 333 386 613 548 Indeks 100 116 184 165 Tržni delež (%) 7 9 19 16 Indeks (2012 = 100) 100 120 260 223 Vir: Podatkovna zbirka Comext in podatkovna zbirka iz člena 14(6).

(118) V obravnavanem obdobju se je obseg uvoza modulov iz LRK zmanjšal za 73 %, pri čemer se je tržni delež ustrezno zmanjšal za 39 %, tj. s 66 % leta 2012 na 41 % v OPP. Vendar se je po uvedbi obstoječih ukrepov leta 2013 obseg uvoza med letoma 2013 in 2014 zmanjšal za 45 %, potrošnja pa za 31 %.

(119) Obseg uvoza celic se je v obravnavanem obdobju povečal za 65 %, kar je povzročilo mnogo večje povečanje tržnega deleža, tj. za 123 % (s 7 % leta 2012 na 16 % v OPP), in to kljub krčenju trga. Hkrati se je med letoma 2013 in 2014 uvoz celic povečal za 59 %, kar je povzročilo povečanje tržnega deleža za 10 odstotnih točk. Čeprav se povečanje ni nadaljevalo v OPP, je takrat raven uvoza ostala mnogo višja kot v letih 2012 in 2013.

4.4.2 Cene uvoza iz zadevne države

(120) Komisija je cene uvoza določila na podlagi podatkovne zbirke Comext in podatkovne zbirke iz člena 14(6).

(121) Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način: Preglednica 3a Uvozne cene modulov (EUR/kW) 2012 2013 2014 OPP Uvozne cene LRK 700 520 553 544 Indeks (2012 = 100) 100 74 79 78 Vir: Podatkovna zbirka Comext in podatkovna zbirka iz člena 14(6). Preglednica 3b Uvozne cene celic (EUR/kW) 2012 2013 2014 OPP Uvozne cene LRK 500 350 282 286 Indeks (2012 = 100) 100 70 56 57 Vir: Podatkovna zbirka Comext in podatkovna zbirka iz člena 14(6).

(122) Povprečna uvozna cena modulov in celic iz LRK se je v obravnavanem obdobju znižala, in sicer za 22 % za module in za 43 % za celice. Za module se je uvozna cena v letih 2012 in 2013 znižala, nato pa se je, ko so začeli veljati ukrepi, med letoma 2013 in 2014 povišala za 6,3 %. Med letom 2014 in OPP se je spet nekoliko znižala, in sicer za 1,6 %. Uvozna cena celic se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 43 %. Med letoma 2012 in 2013 se je znižala za 30 %, v letih 2013 in 2014 pa je nadalje padla za dodatnih 19,4 %, vendar se je med letom 2014 in OPP nekoliko povišala, in sicer za 1,4 %.

(123) Kot je navedeno v oddelku 3.2.3 zgoraj, so skoraj vsi proizvajalci izvozniki, ki so v OPP prodajali module in celice iz LRK v Unijo, imeli cenovne zaveze, njihove izvozne cene za EU pa so bile določene z navedenimi cenovnimi zavezami za določitev minimalne uvozne cene. Samo 1,6 % obsega uvoza modulov in 0,6 % obsega uvoza celic je bilo opravljenega pod minimalno uvozno ceno (29). Zato se take izvozne cene niso mogle šteti za ustrezni kazalnik za določitev politike oblikovanja cen proizvajalcev izvoznikov, če ukrepov ne bi bilo.

(124) Po razkritju je več strani trdilo, da bi bilo treba za določitev nelojalnega nižanja prodajnih cen uporabiti izvozne cene v EU in da so na tej podlagi izračunale, da nelojalnega nižanja prodajnih cen ni bilo. Res je, da na podlagi izvoznih cen v EU ni nelojalnega nižanja prodajnih cen za module in da je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen za celice zanemarljivo. Komisija je vseeno menila, da odsotnost nelojalnega nižanja prodajnih cen zaradi spoštovanja minimalne uvozne cene ni bila odločilni kazalnik za analizo trenutnega položaja industrije Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 170 spodaj, je Komisija ugotovila, da je industrija Unije še naprej trpela škodo zaradi preteklega dampinga, ugotovljenega v prejšnji preiskavi, in zaradi praks izogibanja, ki so bile ugotovljene, kakor je navedeno v uvodni izjavi 4 zgoraj, in ni imela na voljo dovolj časa, da bi okrevala.

4.4.3 Cene uvoza iz drugih držav

(125) Povprečna cena uvoza iz tretjih držav v Unijo je prav tako temeljila na podatkih iz podatkovne zbirke Comext in podatkovne zbirke iz člena 14(6) ter se je gibala na naslednji način: Preglednica 4a Moduli – uvoz iz tretjih držav 2012 2013 2014 OPP Obseg (v MW) 1 395 1 382 2 049 1 808 Indeks (2012 = 100) 100 99 147 130 Tržni delež (%) 9 13 28 25 Indeks (2012 = 100) 100 153 329 290 Povprečna cena (EUR/kW) 700 520 547 550 Indeks (2012 = 100) 100 74 78 79 Vir: Podatkovna zbirka Comext in podatkovna zbirka iz člena 14(6). Preglednica 4b Celice – uvoz iz tretjih držav 2012 2013 2014 OPP Obseg (v MW) 3 227 3 334 1 580 1 725 Indeks (2012 = 100) 100 103 49 53 Tržni delež (%) 70 75 48 51 Indeks (2012 = 100) 100 107 69 72 Povprečna cena (EUR/kW) 500 350 289 275 Indeks (2012 = 100) 100 70 58 55 Vir: Podatkovna zbirka Comext in podatkovna zbirka iz člena 14(6).

(126) V zadevnim obdobju se je uvoz modulov iz tretjih držav v Unijo povečal za 30 %. Najbolj se je povečal med letoma 2013 in 2014, in sicer za 48 %. Njihov tržni delež se je znatno povečal, in sicer z 9 % leta 2012 na 25 % v OPP. Največja sprememba je bila znova med letoma 2013 in 2014, ko se je tržni delež povečal s 13 % na 28 %. Za Kitajsko so bili največji izvozniki Tajvan, Malezija in Singapur. Poudariti je treba, da je lahko uvoz s Tajvana in Malezije vključeval izogibanje ukrepom (glej uvodno izjavo 4 zgoraj).

(127) Uvoz celic iz drugih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 47 %. Najbolj se je zmanjšal med letoma 2013 in 2014, in sicer za 52 %, med letom 2014 in OPP pa se je nekoliko povečal, in sicer za 9 %. To je povzročilo zmanjšanje tržnega deleža s 70 % leta 2012 na 51 % v OPP. Med letoma 2013 in 2014 se je zmanjšal s 75 % na 48 %, v OPP pa je sledilo manjše povečanje za tri odstotne točke. Največja izvoznika celic sta bila Tajvan in Malezija, ki sta jima sledili LRK in ZDA. Poudariti je treba, da je lahko uvoz s Tajvana in Malezije vključeval izogibanje ukrepom (glej uvodno izjavo 4 zgoraj).

(128) Povprečne izvozne cene iz tretjih držav za module in celice so se v obravnavanem obdobju znatno znižale v skladu s kitajskimi cenami in cenami Unije. Za module so se v obravnavanem obdobju znižale za 21 %, za celice pa za 45 %. Tudi na te cene so lahko vplivale prakse izogibanja (glej uvodno izjavo 4 zgoraj).

4.5 Gospodarski položaj industrije Unije

4.5.1 Splošne opombe

(129) Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.

(130) Komisija je za analizo škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov, ki so bili pridobljeni od vložnika ter navzkrižno preverjeni s stalnimi odgovori, ki so jih poslali nekateri proizvajalci Unije v predzačetni fazi, in preverjenimi vprašalniki, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Mikroekonomske kazalnike pa je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije.

(131) Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

(132) Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.5.2 Makroekonomski kazalniki

4.5.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

(133) Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način: Preglednica 5a Moduli – proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti 2012 2013 2014 OPP Obseg proizvodnje (v MW) 4 604 4 449 3 262 3 409 Indeks 100 97 71 74 Proizvodna zmogljivost (v MW) 8 624 7 907 7 391 6 467 Indeks 100 92 86 75 Izkoriščenost zmogljivosti (%) 53 56 44 53 Indeks 100 105 83 99 Vir: Europressedienst, stalni odgovori, preverjeni izpolnjeni vprašalniki. Preglednica 5b Celice – proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti 2012 2013 2014 OPP Obseg proizvodnje (v MW) 1 066 7 34 1 096 1 270 Indeks 100 69 103 119 Proizvodna zmogljivost (v MW) 2 384 1 844 1 778 1 811 Indeks 100 77 75 76 Izkoriščenost zmogljivosti (%) 45 40 62 70 Indeks 100 89 138 157 Vir: Europressedienst, stalni odgovori, preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

(134) Celotna proizvodnja modulov v Uniji se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 26 %, vendar se je med letom 2014 in OPP povečala za 4,5 %. Glede na zmanjšanje povpraševanja se je proizvodna zmogljivost odzvala na trend zmanjševanja proizvodnje in se v obravnavanem obdobju prav tako zmanjšala za 25 %. Zato je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti od začetka do konca obravnavanega obdobja ostala stabilna in dosegla 53 % v OPP. Vendar se je med letom 2014 in OPP izkoriščenost zmogljivosti znatno povečala, in sicer za 9 odstotnih točk (to je 19-odstotno povečanje). Poudariti je treba, da so imeli vzorčeni proizvajalci modulov v Uniji v obravnavanem obdobju mnogo višjo stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, in sicer so dosegli 85 % v OPP, kar je za 39 % več v primerjavi z letom 2012 (61 %).

(135) Proizvodnja celic v Uniji se je v obravnavanem obdobju povečala za 19 %. Proizvodnja se je med letoma 2012 in 2013 zmanjšala za 31 %, med letoma 2013 in 2014 pa povečala za 49 % in nato še za 15 % med letom 2014 in OPP. To je sovpadalo z uvedbo protidampinških ukrepov decembra 2013, medtem ko se je potrošnja med letoma 2012 in 2014 stalno zmanjševala, vendar se je med letom 2014 in OPP povečala. Hkrati so se proizvodne zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšale za 24 %, kar je povzročilo znatno povečanje izkoriščenosti zmogljivosti, in sicer s 45 % leta 2012 na 70 % v OPP. Vzorčeni proizvajalci celic so imeli podobno kot proizvajalci modulov mnogo višjo stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti kot celotna industrija Unije (86 %), ki je v obravnavanem obdobju ostala stabilna.

(136) Skratka, industrija Unije je zmanjšala svoje zmogljivosti kot odziv na zmanjšanje potrošnje. Hkrati pa je v OPP povečala proizvodnjo v primerjavi z letom 2014, zato se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti dodatno izboljšala.

4.5.2.2 Obseg prodaje in tržni delež

(137) Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način: Preglednica 6a Moduli – obseg prodaje in tržni delež 2012 2013 2014 OPP Celotni obseg prodaje (zaprti in odprti trg) v Uniji (v MW) 4 143 4 000 2 398 2 465 Indeks 100 97 58 60 Tržni delež (%) 25 38 32 35 Indeks 100 149 128 140 Vir: Europressedienst, stalni odgovori, preverjeni izpolnjeni vprašalniki. Preglednica 6b Celice – obseg prodaje in tržni delež 2012 2013 2014 OPP Celotni obseg prodaje (zaprti in odprti trg) v Uniji (v MW) 1 045 729 1 069 1 136 Indeks 100 70 102 109 Tržni delež (%) 23 16 33 33 Indeks 100 72 144 147 Vir: Europressedienst, stalni odgovori, preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

(138) Obseg prodaje modulov se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 40 %. Vendar je to glede na 56-odstotno zmanjšanje potrošnje pomenilo znatno povečanje tržnega deleža v obravnavanem obdobju, in sicer za 40 %, tako da je ta dosegel 35 % v OPP.

(139) V zvezi s celicami se je obseg prodaje industrije Unije v obravnavanem obdobju povečal za 9 %. To je povzročilo povečanje tržnega deleža s 23 % leta 2012 na 33 % v OPP, medtem ko se je potrošnja zmanjšala mnogo manj kot za module, tj. za 26 %.

(140) Industriji Unije je kljub zmanjševanju potrošnje in uvedbi protidampinških ukrepov uspelo povečati svoj tržni delež za module in celice.

4.5.2.3 Zaposlenost in produktivnost

(141) Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 7a Moduli – zaposlenost in produktivnost 2012 2013 2014 OPP Število zaposlenih 17 321 13 918 6 506 6 303 Indeks 100 80 38 36 Produktivnost (kW/zaposlenega) 266 320 501 541 Indeks 100 120 189 203 Vir: Europressedienst, stalni odgovori, preverjeni izpolnjeni vprašalniki. Preglednica 7b Celice – zaposlenost in produktivnost 2012 2013 2014 OPP Število zaposlenih 2 876 1 511 1 846 1 770 Indeks 100 53 64 62 Produktivnost (kW/zaposlenega) 371 486 594 717 Indeks 100 131 160 194 Vir: Europressedienst, stalni odgovori, preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

(142) Zaposlenost se je med letom 2012 in OPP zmanjšala za 64 % za module in za 38 % za celice. V zvezi z moduli se je število zaposlenih najbolj zmanjšalo (za 53 %) med letoma 2013 in 2014, kar je mnogo večje zmanjšanje kot upad proizvodnje v enakem obdobju (za 27 %). V zvezi s celicami se je število zaposlenih med letoma 2013 in 2014 povečalo za 22 %, kar je bilo mnogo manj od povečanja proizvodnje, ki se je v istem obdobju povečala za 49 %. To je povzročilo znatno povečanje produktivnosti za module in celice v obravnavanem obdobju, in sicer za 103 % oziroma 94 %. Med letoma 2013 in 2014 se je produktivnost povečala za 57 % za module in za 22 % za celice.

(143) Po razkritju je ena zainteresirana stran izpodbijala ugotovitve Komisije v zvezi s številom zaposlenih v industriji Unije, pri čemer je trdila, da je prišlo do dvojnega štetja zaposlenih v proizvodnji celic in modulov največje družbe, tj. SolarWorld. Podatki o številu zaposlenih družbe SolarWorld in vseh drugih vzorčenih družb so bili ustrezno preverjeni in zagotovljeno je bilo, da v primeru vertikalno integriranih družb noben zaposleni ni bil štet dvakrat. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

4.5.2.4 Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

(144) Kot je pojasnjeno v oddelku 3.2.3 zgoraj, so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zaveze vplivale na izvozne cene proizvajalcev izvoznikov, zato niso bile dovolj zanesljive za ugotovitev, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval ali ponovno pojavil, če se dovoli iztek veljavnosti protidampinških ukrepov.

(145) Vendar analiza kazalnikov škode kaže, da so uvedeni ukrepi pozitivno vplivali na industrijo Unije, za katero se je štelo, da okreva od učinkov preteklega dampinga.

4.5.3 Mikroekonomski kazalniki

(146) Vzorčeni so bili samo trije proizvajalci celic, od katerih sta dva člana združenja EU ProSun. Sodelovala sta pri vložitvi zahtevka, ki je vseboval podatke obeh proizvajalcev. Zato so vsi podatki, povezani z mikroekonomskimi kazalniki za celice, ki jim je mogoče slediti neposredno do tretje družbe, ki ni članica EU ProSun, navedeni v razponih, da se zaščiti zaupnost tega proizvajalca Unije, ki je sodeloval v preiskavi.

4.5.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

(147) Povprečna prodajna cena na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način: Preglednica 8a Moduli – prodajne cene v Uniji 2012 2013 2014 OPP Povprečne prodajne cene na prostem trgu Unije (EUR/kW) 790 651 618 593 Indeks 100 82 78 75 Proizvodni stroški na enoto (v EUR/kW) 1 112 813 648 627 Indeks 100 73 58 56 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki. Preglednica 8b Celice – prodajne cene v Uniji 2012 2013 2014 OPP Povprečne prodajne cene na prostem trgu Unije (EUR/kW) 378–418 307–339 239–264 258–284 Indeks 100 81 63 68 Proizvodni stroški na enoto (v EUR/kW) 587–648 402–444 347-384 338-373 Indeks 100 69 59 58 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

(148) V zgornji preglednici je prikazano gibanje prodajne cene na enoto na prostem trgu Unije v primerjavi z ustreznimi stroški proizvodnje. Prodajne cene so se v obravnavanem obdobju znatno znižale, in sicer cene modulov za 25 %, cene celic pa za 32 %. Medtem ko so se prodajne cene modulov v obravnavanem obdobju stalno nižale, so se prodajne cene celic med letom 2014 in OPP povišale za 5 odstotnih točk. Prodaja celic na odprtem trgu je zajemala manj kot 5 % celotne proizvodnje vzorčenih proizvajalcev, poleg tega pa je en proizvajalec prodal velike količine po zelo nizkih cenah v pričakovanju zaprtja podjetja v EU. Zato na podlagi tega kazalnika ni bilo mogoče sprejeti smiselne ugotovitve. Celice za lastno uporabo so se med nekaterimi vzorčenimi proizvajalci prenesle ali dobavile za proizvodnjo modulov z uporabo različne metodologije (določanje transfernih cen po navideznih tržnih cenah, prenos na podlagi dejanskih stroškov itd.). Zato na podlagi gibanja cen proizvodnje za lastno uporabo ni mogoče sprejeti smiselne ugotovitve.

(149) Proizvodni stroški na enoto so se v obravnavanem obdobju močno znižali, in sicer za 46 % za module in za 42 % za celice.

(150) Prodajne cene modulov so bile povprečno nižje od proizvodnih stroškov na enoto, vendar se je razlika v obravnavanem obdobju stalno zmanjševala, zlasti po uvedbi ukrepov leta 2013. Leta 2012 je prodajna cena za module znašala le 71 % proizvodnih stroškov na enoto, vendar se je leta 2013 povišala na 80 %, leta 2014 na 94 % in v OPP na 94,5 %. Med letom 2013 in OPP se je torej razlika med prodajno ceno in proizvodnimi stroški močno zmanjšala, in sicer za 14 odstotnih točk.

(151) Za celice je prodajna cena leta 2012 znašala 60 do 67 % proizvodnih stroškov na enoto, leta 2013 72 do 80 %, leta 2014 65 do 72 %, v OPP pa 72 do 79 %. Vendar, kot je pojasnjeno zgoraj, so leta 2014 in v OPP na ta trend močno vplivale izjemno nizke cene proizvajalca v Uniji. Za drugi dve vzorčeni družbi so deleži znašali 75 do 80 % leta 2014 in 81 do 86 % v OPP, kar je večinoma skladno s trendom, ugotovljenim za module.

(152) Na splošno je industrija začela okrevati od preteklega dampinga in je povečala prizadevanja za ponovno pridobitev konkurenčnosti, zlasti s povečanjem produktivnosti delovne sile industrije Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi 141, kar je omogočilo povečanje produktivnosti in boljše izkoriščanje zmogljivosti.

4.5.3.2 Stroški dela

(153) Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 9a Moduli – povprečni stroški dela na zaposlenega 2012 2013 2014 OPP Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) 32 918 38 245 36 577 38 343 Indeks 100 116 111 116 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki. Preglednica 9b Celice – povprečni stroški dela na zaposlenega 2012 2013 2014 OPP Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) 41 289 –45 590 45 002 –49 689 45 188 –49 895 47 825 –52 807 Indeks 100 109 109 116 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

(154) Med letom 2012 in OPP so se povprečni stroški dela na zaposlenega za module in celice povišali za 16 %. Ta povišanja so bila predvsem posledica plačila odpravnin, povezanih z racionalizacijo števila zaposlenih in inflacijo plač.

4.5.3.3 Zaloge

(155) Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način: Preglednica10a Moduli – zaloge 2012 2013 2014 OPP Končne zaloge (v kW) 186 533 114 792 196 944 191 207 Indeks 100 62 106 103 Končne zaloge kot delež proizvodnje (%) 33 13 13 11 Indeks 100 40 38 34 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki. Preglednica 10b Celice – zaloge 2012 2013 2014 OPP Končne zaloge (v MW) 53 029 –58 553 90 079 –99 462 99 999 –110 415 135 492 –149 606 Indeks 100 170 189 256 Končne zaloge kot delež proizvodnje (%) 18 23 12 14 Indeks 100 125 68 80 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

(156) V obravnavanem obdobju so se zaloge modulov le nekoliko povečale, in sicer za 3 %, zaloge celic pa so se znatno povečale, in sicer za 156 %. Vendar so se zaloge kot odstotek celotne proizvodnje zmanjšale za 66 % za module in za 20 % za celice.

(157) Zalog ni mogoče obravnavati kot pomemben kazalnik škode v tem sektorju, saj proizvodnja in prodaja temeljita predvsem na naročilih, zato proizvajalci običajno vzdržujejo omejene zaloge.

4.5.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

(158) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 11a Moduli – dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb 2012 2013 2014 OPP Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam, vključno z družbo Jabil (v % prihodka od prodaje) (30) – 24,4/– 29,5 – 24,4/– 29,5 – 6,8/– 8,2 – 7,7/– 9,3 Indeks 100 100 361/298 319/264 Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam, razen družbi Jabil (v % prihodka od prodaje) – 32,7 – 27,2 – 8,7 – 9,5 Indeks 100 120 376 344 Denarni tok (v EUR) – 129 864 423 – 69 402 391 – 18 231 488 – 145 258 620 Indeks 100 187 712 89 Naložbe (v EUR) 24 134 924 12 407 723 17 333 494 24 565 553 Indeks 100 51 72 102 Donosnost naložb (%) – 6 – 10 – 3 – 2 Indeks 100 55 193 258 Preglednica 11b Celice – dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb 2012 2013 2014 OPP Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje) – 37,7 – – 41,6 – 7,2 – – 7,9 – 26,6 – – 29,3 – 36,8 – – 40,7 Indeks 100 527 142 102 Denarni tok (v EUR) – 41 934 911 – – 46 303 131 – 17 537 454 – – 19 364 273 – 12 414 052 – – 13 707 182 – 29 027 946 – – 32 051 690 Indeks 100 239 338 144 Naložbe (v EUR) 29 435 820 –32 502 051 26 074 619 –28 790 726 7 001 485 –7 730 807 11 429 509 –12 620 083 Indeks 100 89 24 39 Donosnost naložb (%) – 6,0 – – 6,7 – 2,5 – – 2,7 – 24,6 – – 27,2 – 31,8 – – 35,1 Indeks 100 246 25 19 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

(159) Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje.

(160) Kot je navedeno v uvodni izjavi 110 zgoraj, ena vzorčena družba, in sicer Jabil, izvaja dejavnosti sestavljanja in ni vključena v dejavnost prodaje modulov. Njen trend dobičkonosnosti je bil drugačen. V celotnem obravnavanem obdobju je poslovala z dobičkom in v OPP še povečala svojo dobičkonosnost, ki je dosegla 5–15 %. Vendar je družba Jabil dobiček ustvarila na podlagi plačil, ki jih je prejela od svojih strank za storitev sestavljanja modulov, in ne na podlagi njihove prodaje. Poleg tega ni imela stroškov, povezanih s prodajo modulov, kot so stroški trženja (stroške je ustvarila le z iskanjem novih pogodbenih proizvajalcev). Njena struktura stroškov se je razlikovala od strukture stroškov običajnega proizvajalca modulov, ki je v celoti odgovoren za proizvodnjo in prodajo svojega izdelka. Na primer, družba Jabil je imela manj obratnih sredstev, stroškov zalog, obveznosti do dobaviteljev in terjatev do kupcev ter stroškov raziskav in razvoja.

(161) Komisija je ugotovila, da je podatek za dobičkonosnost v 1. stolpcu preglednice 11a združeval podatke dveh različnih skupin. Po eni strani je vključeval proizvajalce modulov, ki proizvajajo izdelek in ga prodajajo, po drugi strani pa je vključeval tudi vzorčeno družbo Jabil, ki je samo sestavljala module. Za realističen pregled stanja v industriji se je Komisija odločila, da bo v svoji nadaljnji analizi razlikovala med tema dvema skupinama. Zato je v preglednici 11a dodala drugi stolpec, ki naj bi bil zanesljivejši za oceno dobičkonosnosti industrije modulov Unije.

(162) Vzorčeni proizvajalci modulov, razen družbe Jabil, so v obravnavanem obdobju poslovali z izgubo. Vendar so se v obravnavanem obdobju izgube zmanjšale za 244 %. Leta 2013 so se v primerjavi z letom 2012 zmanjšale za 5,5 odstotne točke. To je sovpadalo s časom uvedbe ukrepov (začasni ukrepi so začeli veljati 6. junija 2013). Med letoma 2013 in 2014, ko so učinki ukrepov zajemali vse leto, so se izgube precej bolj zmanjšale, in sicer za 18,5 odstotne točke. V OPP so se izgube nekoliko povečale, in sicer za 0,8 odstotne točke. Vendar so na to vplivale predvsem izgube, ki jih je ustvaril en proizvajalec Unije, ki se je pozneje odločil zaustaviti proizvodnjo. Hkrati so v OPP vsi drugi vzorčeni proizvajalci Unije še naprej zmanjševali svoje izgube v primerjavi z letom 2014.

(163) Po razkritju je več strani izpodbijalo izključitev družbe Jabil iz podatkov o dobičkih preostale industrije modulov v Uniji. Trdili so, da je bila družba Jabil redek primer donosnega proizvajalca in da je njena izključitev v nasprotju s sklepom, da se sprejme proizvajalca iz primerljive države, ki uporablja sporazum o poslih oplemenitenja („tolling“), po katerem module, ki jih prodaja, sestavlja druga družba. Komisija družbe Jabil v nasprotju s trditvami navedenih strani ni izključila iz analize donosnosti. Namesto tega je, da bi zagotovila bolj smiselno analizo občutljivosti, predložila dva ločena sklopa podatkov. Ti podatki kažejo, da tudi ob vključitvi podatkov družbe Jabil industrija Unije v povprečju v celoti ustvarja izgubo. Poleg tega kažejo tudi, da med različnimi proizvajalci Unije obstajajo velike razlike, odvisno od njihovega poslovnega modela; glej uvodne izjave 110 in 160. Zato je treba to trditev zavrniti. Poleg tega Komisija ugotavlja, da v nobenem primeru ni nedoslednosti v pristopu glede proizvajalca iz primerljive države in industrije Unije. Proizvajalec iz primerljive države je precej podoben strankam družbe Jabil in ne poslovnemu modelu družbe Jabil. Dejansko proizvajalec v primerljivi državi prevzema polno odgovornost za prodajo modulov, ki jih sestavi druga družba, medtem ko je družba Jabil izvajalec sestavljanja, ki svojim strankam zaračunava („tolling“) plačilo za posle oplemenitenja, ki jih zagotavlja. Tudi zaradi tega je Komisija za namen analize škode namenila posebno pozornost transakcijam med družbo Jabil in drugimi proizvajalci Unije, ki so v enakem položaju kot proizvajalec v primerljivi državi (glej zgornjo uvodno izjavo 52).

(164) Pri proizvajalcih celic so se izgube v obravnavanem obdobju zmanjšale za 2 %. Med letoma 2012 in 2013 so se zmanjšale za 31,9 odstotne točke, vendar so se med letoma 2013 in 2014 povečale za 20,3 odstotne točke, med letom 2014 in OPP pa za 10,7 odstotne točke. Vendar sta, kar zadeva celice, na dobičkonosnost vplivala dva izredna dogodka. Po eni strani je eden od vzorčenih proizvajalcev v obravnavanem obdobju vstopil na trg, vendar je spremenil poročanje o nekaterih stroških proizvodnje v zadnjih letih obravnavanega obdobja, kar je povzročilo velike izgube. Po drugi strani pa so bile prodajne cene izredno nizke in so povzročale velike izgube drugemu vzorčenemu proizvajalcu v OPP, ko je bil v procesu prenehanja proizvodnje. Nasprotno je tretji vzorčeni proizvajalec v obravnavanem obdobju nenehno zmanjševal svoje izgube.

(165) Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Podobno kot dobičkonosnost je neto denarni tok med letom 2012 in OPP sledil negativnemu trendu. Za module se je v obravnavanem obdobju neto denarni tok zmanjšal za 11 %, za celice pa se je v istem obdobju zmanjšal za 44 %. Na nihanja denarnega toka, ki so se leta 2014 pojavila v zvezi z moduli in celicami, so vplivali izredni dogodki, ki so se zgodili v povezavi z enim velikim proizvajalcem Unije. Ta je po eni strani pridobil obstoječo tovarno za nizko nabavno ceno, po drugi strani pa je prestrukturiral svoj dolg. Leta 2015 je še naprej odplačeval znatne obroke posojil, kar je povzročilo negativen denarni tok iz financiranja. Poudariti je treba, da je ta proizvajalec v primerjavi z letom 2014 poročal o pozitivnem denarnem toku iz poslovanja in znatnem izboljšanju poslovnega izida. Dva druga proizvajalca modulov v Uniji sta imela v OPP pozitiven denarni tok, ki se je izboljševal, medtem ko sta imela druga dva proizvajalca celic negativen denarni tok, ki pa se je prav tako izboljševal.

(166) V zvezi z naložbami je iz zgornjih preglednic razvidno, da je industrija Unije svoje naložbe za module med letom 2012 in OPP povečala za 2 %. Med letoma 2013 in 2014 so se povečale za 40 %, med letom 2013 in OPP pa za 98 %.

(167) Skupne naložbe za celice so se med letom 2012 in OPP zmanjšale za 61 %. Na splošen trend glede naložb za celice je prav tako vplivala odločitev enega vzorčenega proizvajalca Unije o prenehanju proizvodnje. Hkrati so se naložbe drugih dveh vzorčenih proizvajalcev med letom 2014 in OPP povečale za štirikrat.

(168) Po razkritju je več strani poudarilo, da so se naložbe v celice v celotnem obravnavanem obdobju zmanjšale in da uvedba ukrepov nanje ni vplivala pozitivno. Prvič, čeprav to dejansko drži za celoten vzorec, kot je navedeno v prejšnji uvodni izjavi, je na ta trend vplivala odločitev enega od vzorčenih proizvajalcev Unije, da ustavi proizvodnjo. Navedeni proizvajalec je imel ob začetku obdobja znatne naložbe, ob koncu pa skoraj nobene. Drugič, drug vzorčeni izvoznik je v letu 2013 opravil zagonske naložbe, kar odraža veliko povečanje celotnih naložb za zadevno leto. Tretjič, potem ko je uveljavitev ukrepov začela vplivati na dobičkonosnost družb, so se naložbe celotnega vzorca med letom 2014 in OPP povečale, kar je odraz dejstva, da sta dva vzorčena proizvajalca, ki sta ostala na trgu, svoje naložbe v tem obdobju povečala za štirikrat. Zato je bila trditev, da uvedba ukrepov ni pozitivno vplivala na naložbe, zavrnjena.

(169) Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. V celotnem obravnavanem obdobju je ostala negativna zaradi čistih izgub, ki jih je ustvarila industrija Unije. Donosnost naložb v zvezi z moduli se je v obravnavanem obdobju izboljšala za 4 odstotne točke, leta 2014 in v OPP pa se je znatno izboljšala v primerjavi z letom 2013, in sicer za 7 oziroma 8 odstotnih točk. V zvezi s celicami se je donosnost naložb v obravnavanem obdobju poslabšala za 25,8–28,4 odstotne točke.

4.5.4 Sklepna ugotovitev o škodi

(170) Na splošno je industrija Unije v obravnavanem obdobju še naprej trpela škodo zaradi kratkega obdobja po uvedbi prvotnih ukrepov in obsega dampinga ter stopnje škode, ugotovljene v prejšnji preiskavi. Poleg tega so ugotovljene prakse izogibanja, kot je navedeno v uvodni izjavi 4 zgoraj, prispevale tudi k nadaljevanju škode. Vendar je od sredine leta 2013 (začasni ukrepi so začeli veljati 6. junija 2013), in zlasti v letu 2014 (prvo polno leto veljavnih protidampinških ukrepov) ter v OPP začela postopoma okrevati.

(171) Dejansko je več kazalnikov škode pokazalo pozitiven trend. Industrija Unije je povečala prodajo modulov v Uniji za 2,8 %, kar je povzročilo povečanje njenega tržnega deleža za 9,4 % med letom 2014 in OPP. V istem obdobju je industrija Unije povečala lastno uporabo in prodajo celic v Uniji za 6,3 % ter ohranila 33-odstotni tržni delež. Poleg tega je industrija Unije v istem obdobju s povečanjem proizvodnje in zmanjšanjem obstoječih zmogljivosti izboljšala izkoriščenost zmogljivosti za module za 9 odstotnih točk in za celice za 8 odstotnih točk. Dosegla je tudi znatno povečanje produktivnosti in tako zmanjšala vrzel med prodajnimi cenami in povprečnimi stroški proizvodnje. Poleg tega se je prej prisotno nelojalno nižanje prodajnih cen zaradi kitajskega izvoza prenehalo zaradi njihovega spoštovanja minimalne uvozne cene (brez nelojalnega nižanja prodajnih cen za module in le majhno nelojalno nižanje prodajnih cen za celice v OPP). Čeprav je industrija Unije v OPP še vedno poslovala z izgubo, pa so se njene izgube v zvezi z moduli znatno zmanjšale v primerjavi z letoma 2012 in 2013. Vendar se v zvezi s celicami njene izgube niso zmanjšale, saj so nanje, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 165 zgoraj, vplivali izredni dogodki v zvezi z dvema od vzorčenih proizvajalcev. Nasprotno pa je tretji proizvajalec zmanjšal svoje izgube v OPP in tako sledil enakemu trendu, kot je bil ugotovljen za module.

(172) Industrija Unije je poleg tega med letom 2014 in OPP povečala naložbe za 41 % za module in za 63 % za celice.

(173) Vendar si industrija Unije kljub prizadevanjem in vsem pozitivnim trendom, ki so bili rezultat teh prizadevanj, še vedno ni opomogla od preteklega dampinga kitajskih izvoznikov. Kot je bilo že navedeno, so proizvajalci celic in modulov v OPP poslovali z izgubo, njihovi denarni tokovi in donosnost naložb pa so bili negativni. Poleg tega je bil delež kitajskih izvoznikov še vedno večji od deleža proizvajalcev v Uniji, čeprav se je obseg uvoza njihov modulov zmanjšal. Obseg uvoza celic se je v OPP znatno povečal (za 65 %) v primerjavi z letom 2012, kar je pomenilo večji tržni delež. Kitajski uvoz celic je pomenil posreden pritisk tudi na trg proizvajalcev modulov za lastno uporabo, ki zato ni več mogel rasti. Kitajski uvoz je zato še naprej vstopal na trg Unije v znatnih količinah in po cenah, ki so bile nižje od stroškov proizvodnje industrije Unije.

(174) Po razkritju je več strani trdilo, da Komisija ni analizirala učinkov uvoza modulov iz tretjih držav v znatnih količinah in po cenah, ki so bile nižje od cen kitajskega izvoza, na industrijo Unije.

(175) Komisija priznava, da učinek uvoza modulov iz tretjih držav predstavlja pomemben dejavnik za oceno stanja industrije EU, vendar je takšen uvoz veliko manj pomemben od kitajskega uvoza – v OPP je tržni delež tretjih držav znašal 25 % (vključno z moduli, ki so bili v resnici kitajski, vendar so bili predmet praks izogibanja), tržni delež kitajskega uvoza pa je znašal 41 % (in je bil zaradi izogibanja dejansko višji). Poleg tega se je tržni delež uvoza iz tretjih držav med letom 2014 in OPP zmanjšal za 10 %, medtem ko se je tržni delež kitajskega uvoza v istem obdobju povečal za 4,9 %. Navedena dejavnika kažeta na veliko močnejši vpliv kitajskega uvoza na industrijo Unije kot ga ima uvoz iz tretjih držav. Poleg tega cene modulov iz tretjih držav niso bile nižje od cen kitajskega izvoza. Kot je razvidno iz zgornje preglednice 4a, je bila tehtana povprečna cena celotnega uvoza iz tretjih držav med OPP 550 EUR/kW, kar je višje od povprečne kitajske izvozne cene, ki je znašala 544 EUR/kW. Zato so bile te trditve zavrnjene.

(176) Glede celic je več strani trdilo, da je škodo povzročil uvoz iz tretjih držav, saj se je dobičkonosnost v OPP v primerjavi z letom 2014 zmanjšala, kar je bila posledica zmanjšanja kitajskega uvoza in hkratnega povečanja uvoza iz tretjih držav.

(177) Prvič, kot je navedeno v uvodni izjavi 164, na povečanje izgube vzorčenih proizvajalcev v OPP so vplivali izredni dogodki, ki so se zgodili v dveh proizvajalcih celic Unije, medtem ko se je dobičkonosnost tretjega (in največjega proizvajalca) v OPP v primerjavi z letom 2014 povečala. Drugič, čeprav se je uvoz iz Kitajske med letom 2014 in OPP zmanjšal za tri odstotne točke, se je med letom 2013 in OPP povečal za sedem odstotnih točk, kljub začetku veljavnosti ukrepov. Zato je uvoz iz Kitajske še naprej pomembno vplival na industrijo Unije. Tretjič, kar zadeva uvoz iz tretjih držav, se je ta med letom 2014 in OPP dejansko povečal za dve odstotni točki, vendar se je med letom 2013 in OPP zmanjšal za 24 odstotnih točk. Njegov vpliv na industrijo Unije se je tako v obdobju po uvedbi ukrepov dejansko zmanjšal. Zato je bila trditev, da je škodo povzročil uvoz iz tretjih držav, zavrnjena.

(178) Po razkritju je kitajska vlada trdila, da so se nekateri kazalniki škode izboljšali šele v OPP in ne takoj po uvedbi ukrepov. Zato ni jasne povezave med uvedbo ukrepov in različnimi pozitivnimi trendi.

(179) Komisija je priznala, da so se nekateri kazalniki škode, na primer kar zadeva module, tržni delež, proizvodnjo in izkoriščenost zmogljivosti, izboljšali šele v OPP in ne v letu 2014. Vendar pa je bilo glede na obseg dampinga in škode, ki je bil ugotovljen v prejšnji preiskavi, potrebnega nekaj časa, da se je negativni trend, ki se uporablja za celotno industrijo, lahko obrnil. To je mogoče pojasniti z dejstvom, da je bila v času uvedbe prvotnih ukrepov industrija Unije v procesu konsolidacije, pri čemer so bili mnogi proizvajalci že v stečaju ali blizu stečaja, vendar so trg zapustili šele leta 2014. To je pomembno vplivalo na vse makro kazalnike, ki so vključevali tudi take družbe. Treba je omeniti tudi, da številni kazalniki, kot so tržni delež, proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti in proizvodne zmogljivosti, ki so na ravni celotne industrije Unije kazali negativen trend, pri vzorčenih proizvajalcih Unije že leta 2014 pokazali pozitiven trend tako za module kot za celice. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

(180) Več zainteresiranih strani je trdilo, da industrija Unije posluje dobro in da si je popolnoma opomogla od pretekle škode. Po razkritju so te strani to še enkrat poudarile. Zlasti naj bi podatki, navedeni v računovodskih izkazih družb SolarWorld in Jabil, ki sta daleč največja proizvajalca modulov v Uniji, kazali, da je njuno poslovanje v Uniji v zadnjih nekaj letih naraščalo in da sta povečali obseg proizvodnje, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, izvoz in produktivnost, medtem ko sta znižali stroške proizvodnje in zmanjšali zaloge.

(181) Vzorčeni proizvajalci Unije (vključno z družbama Jabil in SolarWorld) so v letu 2014 in v OPP povečali obseg proizvodnje, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, izvoz in produktivnost, medtem ko so znižali stroške proizvodnje in zmanjšali zaloge. Vendar je trditev, da je industrija popolnoma okrevala od pretekle škode, v nasprotju z ugotovitvami preiskave, ki temeljijo na dejanskih preverjenih podatkih proizvajalcev v Uniji. Zlasti številni mikroekonomski kazalniki temeljijo samo na prodaji neodvisnim strankam v Uniji (na primer dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb). Poleg tega imajo nekatere vzorčene družbe pomembno proizvodnjo zunaj Unije, ki ni vključena v mikroekonomske kazalnike. Nasprotno so javno dostopni finančni dokumenti osredotočeni na vse dejavnosti zadevnih družb in pogosto zagotavljajo informacije o konsolidiranih računovodskih izkazih celotnih skupin. Zato sklepi o gospodarskem položaju industrije Unije v smislu člena 3(5) osnovne uredbe niso temeljili na javno dostopnih finančnih dokumentih, temveč na natančnejših in preverjenih informacijah o razmerah v Uniji, ki so predložene le med preiskavo. Poleg tega so ugotovitve o stanju industrije Unije temeljile na podatkih vseh vzorčenih proizvajalcev v Uniji in ne le na podatkih družb SolarWorld in Jabil. Nazadnje, kot je pojasnjeno zgoraj, je družba Jabil samo sestavljala module, vendar ni prevzela polne pogodbene odgovornosti za njihovo prodajo. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

(182) Po razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da bi morala Komisija upoštevati učinke obsežnih naložb družbe SolarWorld. Slednje naj bi negativno vplivale na družbo in industrijo kot celoto, saj ima družba pomemben delež proizvodnje industrije Unije.

(183) Prvič, naložbe, na katere se sklicuje zadevna stran, so bile opravljene leta 2015 in se niso nanašale le na celice in module, ampak tudi drugo proizvodnjo v EU, na primer rezine (31). Te naložbe so bile torej le deloma relevantne za oceno donosnosti družbe na področju modulov in celic. Drugič, kot so poudarile druge strani, je skupina SolarWorld v letu 2016 (32) tako v svojih podjetjih v Evropi kot tistih zunaj nje dosegla pozitivne rezultate. Navedeno na tej stopnji ne kaže na to, da bi že opravljene naložbe negativno vplivale na družbo. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

4.6 Verjetnost nadaljevanja škode

(184) Da bi se ocenila verjetnost nadaljevanja škode v primeru izteka ukrepov proti LRK, se je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe analiziral morebitni učinek kitajskega uvoza na trg in industrijo Unije.

(185) Kot je prikazano v oddelku 4.5 zgoraj, je industrija Unije v OPP še naprej trpela škodo. Kot je navedeno v oddelku 3.3 zgoraj, obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če se dovoli iztek veljavnosti ukrepov. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so proizvajalci izvozniki prodajali po dampinških cenah tretjim državam in Uniji ter da bi na trg Unije, če se dovoli iztek veljavnosti ukrepov, uvažali celo po nižjih cenah od cen, po katerih trenutno prodajajo Uniji.

4.6.1 Neizkoriščene zmogljivosti, trgovinski tokovi in privlačnost trga Unije ter politike oblikovanja cen proizvajalcev izvoznikov v LRK

(186) Kitajska proizvodna zmogljivost za module je za leto 2015 ocenjena na 96,3 GW/leto, leta 2016 pa naj bi dosegla 108 GW/leto (33). Hkrati je bilo svetovno povpraševanje za leto 2015 ocenjeno na 50,6 GW in naj bi se v s