SL Uradni list Evropske unije L 324/1

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1151/2010

z dne 8. decembra 2010

o izvajanju Uredbe (ES) št. 763/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o popisih prebivalstva in stanovanj glede načina in strukture poročil o kakovosti ter tehničnega formata za pošiljanje podatkov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 763/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o popisih prebivalstva in stanovanj (1) ter zlasti člena 5(5) in člena 6(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba (ES) št. 763/2008 vzpostavlja skupna pravila za desetletno zagotavljanje celovitih podatkov o prebivalstvu in stanovanjih.

(2) Da se oceni kakovost podatkov, ki jih Komisiji (Eurostatu) pošljejo države članice, je treba opredeliti načine in strukturo poročil o kakovosti.

(3) Da se zagotovi pravilno pošiljanje podatkov in metapodatkov, mora biti njihov tehnični format enak za vse države članice. Zato je treba sprejeti ustrezni tehnični format, ki se uporablja za pošiljanje podatkov.

(4) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Zaradi izpolnitve zahtev iz Uredbe (ES) št. 763/2008 se s to uredbo določijo načini in struktura poročil o kakovosti, ki jih države članice predložijo o kakovosti podatkov, poslanih Komisiji (Eurostatu), iz popisa prebivalstva in stanovanj za referenčno leto 2011, ter tehnični format za pošiljanje podatkov.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve in tehnične specifikacije iz Uredbe (ES) št. 763/2008 ter uredb Komisije (ES) št. 1201/2009 (2) in (EU) št. 519/2010 (3). Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:

(1) „statistična enota“ pomeni osnovno opazovano enoto, in sicer fizično osebo, gospodinjstvo, družino, bivalni prostor ali stanovanje;

(2) „individualno popisovanje“ pomeni, da se informacije o vsaki statistični enoti pridobijo tako, da se njene značilnosti lahko evidentirajo ločeno in navzkrižno razvrščeno z drugimi značilnostmi;

(3) „sočasnost“ pomeni, da se informacije, pridobljene s popisom, nanašajo na isti čas (referenčni datum);

(4) „splošnost znotraj določenega ozemlja“ pomeni, da so podatki zagotovljeni o vseh statističnih enotah znotraj točno določenega ozemlja. Če so statistične enote osebe, pomeni „splošnost znotraj določenega ozemlja“, da se zagotavljajo podatki na podlagi informacij za vse osebe, ki imajo svoje običajno prebivališče na določenem ozemlju (skupno prebivalstvo);

(5) „razpoložljivost podatkov za majhne prostorske enote“ pomeni razpoložljivost podatkov za manjše zemljepisno območje in manjše skupine statističnih enot;

(6) „določena periodičnost“ pomeni zmožnost za redno izvajanje popisov na začetku vsakega desetletja, vključno s kontinuiteto registrov;

(7) „ciljna populacija“ pomeni niz vseh statističnih enot na določenem zemljepisnem območju na referenčni datum, ki izpolnjujejo pogoje glede poročanja o eni ali več določenih vsebinah. Ciljna populacija vključuje vsako veljavno statistično enoto natanko enkrat;

(8) „ocenjena ciljna populacija“ pomeni najboljši razpoložljivi približek ciljne populacije. Ocenjeno ciljno populacijo sestavlja popisna populacija, povečana za podpokritje in zmanjšana za nadpokritje;

(9) „popisna populacija“ pomeni niz statističnih enot, ki ga dejansko ponazarjajo rezultati popisa o eni ali več določenih vsebinah za določeno ciljno populacijo. Podatkovni zapisi za popisno populacijo so podatkovni zapisi v podatkovnem viru za določeno ciljno populacijo, vključno z vsemi imputiranimi zapisi in brez vseh izbrisanih zapisov. Če podatkovni vir zaradi uporabljenega metodološkega načela vsebuje podatkovne zapise samo za vzorec statističnih enot iz ocenjene ciljne populacije, je v popisno populacijo poleg statističnih enot iz vzorca vključen tudi dopolnilni niz statističnih enot;

(10) „dopolnilni niz statističnih enot“ pomeni niz tistih statističnih enot, ki pripadajo ocenjeni ciljni populaciji, o katerih podatkovni vir ne vsebuje podatkovnih zapisov, ki bi nastali zaradi uporabe metodologije vzorčenja;

(11) „ocenjevanje pokritja“ pomeni analizo razlike med določeno ciljno populacijo in popisno populacijo;

(12) „popopisna raziskava“ pomeni raziskavo, opravljeno kmalu po popisovanju za potrebe pokritja in ocene vsebine;

(13) „podpokritje“ pomeni niz vseh statističnih enot, ki pripadajo določeni ciljni populaciji, vendar niso vključene v ustrezno popisno populacijo;

(14) „nadpokritje“ pomeni niz vseh statističnih enot, ki so vključene v popisno populacijo in se uporabljajo za poročanje o določeni ciljni populaciji, vendar ne pripadajo navedeni ciljni populaciji;

(15) „imputacija zapisa“ pomeni dodelitev umetnega, vendar verjetnega podatkovnega zapisa natanko enemu zemljepisnemu območju na najbolj podrobni geografski ravni, za katero se popisni podatki pripravljajo, in imputacijo navedenega podatkovnega zapisa v podatkovni vir;

(16) „brisanje zapisa“ pomeni brisanje ali neupoštevanje podatkovnega zapisa, ki je vključen v podatkovni vir, uporabljen za poročanje o določeni ciljni populaciji, vendar ne navajajo nobenih veljavnih informacij o nobeni statistični enoti znotraj navedene ciljne populacije;

(17) „imputacija točke“ pomeni vstavljanje umetne, vendar verjetne informacije v podatkovni zapis, pri čemer podatkovni zapis že obstaja v podatkovnem viru, ki te informacije še ne vsebuje;

(18) „podatkovni vir“ pomeni niz podatkovnih zapisov za statistične enote in/ali dogodke, povezane s statističnimi enotami, ki je podlaga za pripravo popisnih podatkov o eni ali več vsebinah za določeno ciljno populacijo;

(19) „registrski podatki“ pomeni podatke, ki so v registru ali iz njega izvirajo;

(20) „podatki iz vprašalnikov“ pomeni podatke, ki se prvotno pridobijo od anketirancev prek vprašalnika v okviru zbiranja statističnih podatkov, ki se nanašajo na določen trenutek;

(21) „register“ pomeni skladišče, kamor se shranjujejo informacije o statističnih enotah in ki se posodablja neposredno med dogodki, ki vplivajo na statistične enote;

(22) „povezovanje zapisov“ pomeni postopek združevanja informacij iz različnih podatkovnih virov, tako da se zapisi za posamezne statistične enote primerjajo in informacije za vsako statistično enoto združujejo, če je enota, na katero se zapis nanaša, ista;

(23) „usklajevanje registrov“ pomeni povezovanje zapisov, pri čemer so vsi usklajeni podatkovni viri v registrih;

(24) „izvlečenje/ekstrakcija/luščenje/zajemanje podatkov“ pomeni postopek pridobivanja popisnih informacij iz podatkov, ki so v registru in se nanašajo na posamezne statistične enote;

(25) „šifriranje“ pomeni postopek pretvorbe informacij v šifre, ki ponazarjajo razrede v shemi klasificiranja;

(26) „identifikacijska spremenljivka“ pomeni spremenljivko v podatkovnih zapisih v podatkovnem viru ali katerem koli seznamu statističnih enot, ki se uporablja za: — ocenjevanje, ali podatkovni vir (ali seznam statističnih enot) ne vsebuje več kot en podatkovni zapis za vsako statistično enoto, in/ali — za povezovanje zapisov;

(27) „zajemanje“ pomeni postopek, s katerim se zbrani podatki pretvorijo v strojno berljivo obliko;

(28) „urejanje zapisov“ pomeni postopek pregledovanja in spreminjanja podatkovnih zapisov, da bi jih naredili verjetne in hkrati ohranili večji del teh zapisov;

(29) „ustvarjanje gospodinjstva“ pomeni identifikacijo zasebnega gospodinjstva v skladu s konceptom gospodinjskega bivanja, kakor je opredeljen v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1201/2009 pod vsebino „Gospodinjski status osebe“;

(30) „ustvarjanje družine“ pomeni identifikacijo družina na podlagi informacij o tem, ali osebe živijo v skupnem gospodinjstvu, vendar brez informacij ali z nepopolnimi informacijami o družinskih vezeh med osebami. Izraz „družina“ je opredeljen kot „ožja družina“ pod vsebino „Družinski status osebe“ v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1201/2009;

(31) „neodgovor na enoto“ pomeni neuspešno zbiranje kakršnih koli podatkov iz statistične enote, ki je del popisne populacije;

(32) „neodgovor na točko“ pomeni neuspešno zbiranje podatkov o eni ali več določenih vsebinah iz statistične enote, ki je del popisne populacije, vendar je pri tem mogoče zbrati podatke o najmanj eni drugi vsebini za navedeno statistično enoto;

(33) „statistična zaščita podatkov“ pomeni metode in postopke, ki se uporabljajo za zagotavljanje čim manjšega tveganja za razkritje informacij o posameznih statističnih enotah in hkratne objave čim več statističnih informacij;

(34) „ocenjevanje“ pomeni izračun statistike ali ocene prek matematične enačbe in/ali algoritma, ki se uporabi na razpoložljivih podatkih;

(35) „koeficient variacije“ pomeni standardno napako (kvadratni koren variance cenilke), deljeno s pričakovano vrednostjo cenilke;

(36) „napaka zaradi privzema modela“ pomeni napako zaradi predpostavk, ki so podlaga za ocenjevanje in vsebujejo negotovost, ali pomanjkanja informacij;

(37) „opredelitev strukture podatkov“ pomeni niz strukturnih metapodatkov, povezan s podatkovnim nizom, ki vsebuje podatke o tem, kako so koncepti povezani z ukrepi, dimenzijami in značilnostmi hiperkocke, skupaj z informacijami o ponazoritvi podatkov in z njimi povezanih opisnih metapodatkov.

Člen 3

Metapodatki in poročanje o kakovosti

1. Države članice do 31. marca 2014 sporočijo Komisiji (Eurostatu) osnovne informacije iz Priloge I k tej uredbi ter podatke in metapodatke o kakovosti iz prilog II in III k tej uredbi glede popisov prebivalstva in stanovanj za referenčno leto 2011 ter glede podatkov in metapodatkov, poslanih Komisiji (Eurostatu) v skladu z Uredbo (EU) št. 519/2010.

2. Za izpolnitev zahtev iz odstavka 1 opravijo države članice oceno pokritja za popise prebivalstva in stanovanj za referenčno leto 2011 ter oceno imputacije in brisanja podatkovnih zapisov.

3. Uredba (ES) št. 223/2009 (4) in struktura metapodatkov Euro SDMX, kot je opredeljena v Priporočilu Komisije 2009/498/ES (5), za pripravo in izmenjavo referenčnih podatkov (vključno z metapodatki o kakovosti) se uporabljata v smislu te uredbe.

Člen 4

Podatkovni viri

Kateri koli podatkovni vir lahko prispeva informacije, potrebne za izpolnitev zahtev Uredbe (ES) št. 763/2008, zlasti pa za:

— izpolnitev bistvenih značilnosti, navedenih v členu 2(i) Uredbe (ES) št. 763/2008 ter opredeljenih v členu 2(2) do (6),

— ponazoritev ciljne populacije,

— upoštevanje zadevnih tehničnih specifikacij iz Uredbe (ES) št. 1201/2009 in

— prispevanje k zagotavljanju podatkov za program statističnih podatkov iz Uredbe (EU) št. 519/2010.

Člen 5

Dostop do ustreznih informacij

Na zahtevo Komisije (Eurostata) države članice omogočijo Komisiji (Eurostatu) dostop do katerih koli podatkov, ki so bistveni za oceno kakovosti poslanih podatkov in metapodatkov, kakor to zahteva Uredba (EU) št. 519/2010, vendar se Komisiji ne pošiljajo mikropodatki in zaupni podatki ter jih ta tudi ne shranjuje.

Člen 6

Tehnični format za pošiljanje podatkov

Tehnični format za pošiljanje podatkov in metapodatkov za referenčno leto 2011 je format SDMX (Statistical Data and Metadata eXchange). Države članice pošljejo zahtevane podatke, ki so v skladu z opredelitvami strukture podatkov in ustreznimi tehničnimi specifikacijami, ki jih določi Komisija (Eurostat). Države članice hranijo zahtevane podatke in metapodatke do 1. januarja 2025 zaradi morebitnih poznejših zahtev Komisije (Eurostata) za pošiljanje podatkov.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 8. decembra 2010 Za Komisijo Predsednik José Manuel BARROSO

(1) UL L 218, 13.8.2008, str. 14.

(2) UL L 329, 15.12.2009, str. 29.

(3) UL L 151, 17.6.2010, str. 1.

(4) UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

(5) UL L 168, 30.6.2009, str. 50.

PRILOGA I Osnovne informacije Struktura osnovnih informacij o popisih prebivalstva in stanovanj, ki se izvajajo v državah članicah za referenčno leto 2011, obsega naslednje oddelke: 1. PREGLED 1.1. Pravni okvir 1.2. Pristojni organi 1.3. Sklici na druge pomembne dokumente (npr. nacionalna poročila o kakovosti) (neobvezno) 2. PODATKOVNI VIRI (1) 2.1. Klasifikacija podatkovnih virov v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 763/2008 2.2. Seznam podatkovnih virov, uporabljenih za popis iz leta 2011 (2) 2.3. Matrika „podatkovni viri x vsebine“ 2.4. V kolikšni meri imajo podatkovni viri bistvene značilnosti (člen 4(4) Uredbe (ES) št. 763/2008) 2.4.1. Individualno popisovanje 2.4.2. Sočasnost 2.4.3. Splošnost znotraj določenega ozemlja 2.4.4. Razpoložljivost podatkov za majhne prostorske enote 2.4.5. Določena periodičnost 3. ŽIVLJENJSKI CIKEL POPISA 3.1. Referenčni datum v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 763/2008 3.2. Priprava in izvedba zbiranja podatkov 3.2.1. Podatki iz vprašalnikov 3.2.1.1. Oblikovanje in testiranje vprašalnikov (vključno s kopijami vseh končnih vprašalnikov) 3.2.1.2. Sestavljanje seznamov z naslovi, priprava terenskega dela, kartiranje, obveščanje javnosti 3.2.1.3. Zbiranje podatkov (vključno s terenskim delom) 3.2.2. Registrski podatki 3.2.2.1. Ustvarjanje novih registrov od leta 2001 dalje (po potrebi) 3.2.2.2. Ponovna zasnova obstoječih registrov od leta 2001 dalje (vključno s spremembami v vsebini registrov, prilagajanjem popisnega prebivalstva, prilagajanjem opredelitev in/ali tehničnih specifikacij) (po potrebi) 3.2.2.3. Vzdrževanje registrov (za vsak register, uporabljen za popis iz leta 2011), vključno z/s: — vsebino registra (registrirane statistične enote in informacije o statističnih enotah, kakršno koli urejanje zapisov in/ali imputacija točk v registru), — upravnimi odgovornostmi, — zakonsko obveznostjo za evidentiranje informacij, pobud za zagotavljanje verodostojnih informacij ali mogočih razlogov za zagotavljanje neverodostojnih informacij, — zamudami pri poročanju, zlasti zakonskih/uradnih rokov, rokov za evidentiranje podatkov, zapoznelo poročanje, — ocenjevanjem in dovoljevanjem neevidentiranja, neodjave in večkratnega evidentiranja, — vsako večjo revizijo registrov, ki vpliva na podatke popisa iz leta 2011, periodičnostjo revizij registra, — stabilnostjo (primerljivost informacij o registriranem prebivalstvu skozi čas) (neobvezno), — uporabo, med drugim tudi „statistično uporabo registra za namene, ki niso popis“ in „uporabo registra za nestatistične namene (npr. administrativne namene)“. 3.2.2.4. Usklajevanje registrov (vključno z identifikacijskimi spremenljivkami, ki se uporabljajo za povezovanje zapisov) 3.2.2.5. Izvlečenje/ekstrakcija/luščenje/zajemanje podatkov 3.3. Obdelava in ocenjevanje 3.3.1. Obdelava podatkov (vključno z zajemom, šifriranjem, identifikacijskimi spremenljivkami, urejanjem zapisov, imputacijo zapisov, brisanjem zapisov, ocenjevanjem, povezovanjem zapisov vključno z identifikacijskimi spremenljivkami, ki se uporabljajo za povezovanje zapisov, ustvarjanjem gospodinjstev in družin) 3.3.2. Ocena kakovosti in pokritja, popopisne raziskave (po potrebi), končno potrjevanje podatkov 3.4. Diseminacija (načini diseminacije, zagotavljanje statistične zaupnosti, vključno s statistično zaščito podatkov) 3.5. Ukrepi za zagotavljanje stroškovne učinkovitosti (1) Poročanje za oddelek 2 mora biti celovito in brez prekrivanj, in sicer tako, da se za vsako vsebino določi natanko en podatkovni vir. (2) Za podatkovne vire, ki nastanejo iz povezovanja zapisov, seznam vsebuje informacije o novih podatkovnih virih in o vseh prvotnih podatkovnih virih, iz katerih izhaja novi podatkovni vir.

PRILOGA II Podatki in metapodatki o kakovosti Podatki in metapodatki o kakovosti v zvezi s podatkovnimi viri in vsebinami vsebujejo naslednje točke: 1. USTREZNOST 1.1. Primernost podatkovnih virov Države članice morajo poročati o primernosti podatkovnih virov, zlasti pa o vplivu večjega odstopanja od bistvenih značilnosti popisov prebivalstva in stanovanj in/ali zahtevanih opredelitev in konceptov, ki bi lahko resno oviralo ustrezno uporabo poslanih podatkov. 1.2. Popolnost Naslednji podatki se zagotavljajo za: — vsa zemljepisna območja na naslednjih ravneh: nacionalna raven, NUTS 1, NUTS 2, — vse hiperkocke (1) in vse podkocke (1): (1) število vseh posebnih vrednosti celic „ni na voljo“, (2) število vseh posebnih vrednosti celic „ni na voljo“, označenih kot „nezanesljivo“, (3) število vseh posebnih vrednosti celic „ni na voljo“, označenih kot „zaupno“, (4) število vseh številčnih vrednosti celic, označenih kot „nezanesljivo“. 2. NATANČNOST Naslednje informacije: — je treba zagotoviti za vsaki podatkovni vir (oddelek 2.1.) in vsako vsebino (oddelek 2.2.), ki se nanašajo na štetja oseb (2), ter — se lahko zagotovijo za podatkovne vire (oddelek 2.1.) in vsebine (oddelek 2.2.), ki se nanašajo na štetja statističnih enot, ki niso osebe (neobvezno). 2.1. Podatkovni viri (3) Podatki, ki se zahtevajo v točki 2.1.1., se zagotovijo za vsa zemljepisna območja na naslednjih ravneh: nacionalni ravni, NUTS 1 in NUTS 2. Obrazložitveni metapodatki, ki se zahtevajo v točki 2.1.2., se zagotovijo za nacionalno raven. 2.1.1. Podatki (1) Popisna populacija: absolutna vrednost in odstotek ocenjene ciljne populacije; (2) Ocenjena ciljna populacija (4): absolutna vrednost; (3) Podpokritje (ocenjeno): absolutna vrednost in odstotek popisne populacije; (4) Nadpokritje (ocenjeno): absolutna vrednost in odstotek popisne populacije; (5) Število vseh imputacij zapisa (5): absolutna vrednost in odstotek popisne populacije; (6) Število vseh brisanj zapisa (6): absolutna vrednost in odstotek popisne populacije; (7) Dodatno, za vzorce: dopolnilni niz statističnih enot (7): absolutna vrednost; (8) Število neimputiranih zapisov v podatkovnem viru za statistične enote, ki pripadajo popisni populaciji: absolutna vrednost (8), odstotek popisne populacije (8), odstotek ocenjene ciljne populacije (9) in odstotek vseh neimputiranih zapisov v podatkovnem viru (pred kakršnim koli brisanjem zapisov) (10) (9) Dodatno, za podatke iz vprašalnikov v podatkovnem viru (11): neodgovor na enoto (pred imputacijo zapisov): absolutna vrednost in odstotek popisne populacije. 2.1.2. Obrazložitveni metapodatki Obrazložitveni metapodatki vsebujejo opise: — postopka ocenjevanja podpokritja in nadpokritja, vključno z informacijami o kakovosti ocen za podpokritje in nadpokritje, — vseh metod, uporabljenih za imputiranje ali brisanje zapisov za statistične enote, — vseh metod, uporabljenih za ponderiranje podatkovnih zapisov za statistične enote, — dodatno, za podatke iz vprašalnikov v podatkovnem viru (11): vsi ukrepi za identifikacijo in omejevanje neodgovorov na enoto ali drugi ukrepi za popravljanje napak med zbiranjem podatkov. 2.2. Vsebine Podatki, ki se zahtevajo v točki 2.2.1., se zagotovijo za vsa zemljepisna območja na naslednjih ravneh: nacionalni ravni, NUTS 1 in NUTS 2. Obrazložitveni metapodatki, ki se zahtevajo v točki 2.2.2., se zagotovijo za nacionalno raven. 2.2.1. Podatki (1) Popisna populacije (12): absolutna vrednost; (2) Število podatkovnih zapisov (13), ki vsebujejo informacije o vsebini: neponderirana (14) absolutna vrednost, neponderirani (14) odstotek popisne populacije; (3) Število imputiranih podatkovnih zapisov (13) (15), ki vsebujejo informacije o vsebini: neponderirana (14) absolutna vrednost, neponderirani (14) odstotek popisne populacije; (4) Imputacija točke (13), (15) za vsebino: neponderirana (14) absolutna vrednost, neponderirani (14) odstotek popisne populacije; (5) Neodgovor na točko (13) (pred imputacijo točke) za vsebino: neponderirana (14) absolutna vrednost, neponderirani (14) odstotek popisne populacije; (6) Število neimputiranih opazovanj o vsebini (13), (16): neponderirana (14) absolutna vrednost, neponderirani (14) odstotek popisne populacije; (7) Poslani podatki (17) za hiperkocko, določeni v preglednici v Prilogi III za zadevno vsebino (18): absolutna vrednost, odstotek popisne populacije; (8) Število neimputiranih podatkovnih zapisov (13), ki vsebujejo neimputirane informacije o vsebini, razčlenjene v skladu s hiperkocko iz preglednice v Prilogi III za zadevno vsebino (18): neponderirana (14) absolutna vrednost, neponderirani (14) odstotek popisne populacije; (9) Dodatno, za vsebine, o katerih so se informacije zbirale prek vzorca: koeficient variacije (19) za celice v hiperkocki iz Priloge III za zadevno vsebino (18). 2.2.2. Obrazložitveni metapodatki Obrazložitveni metapodatki vsebujejo opise metode, uporabljene za obdelavo neodgovorov na točko za zadevno vsebino. Za vsebine, o katerih so se informacije zbirale prek vzorca, vsebujejo metapodatki tudi opise: — vzorčnega načrta, — morebitnih odmikov v ocenjevanju zaradi napak zaradi privzema modela, — enačb in algoritmov, uporabljenih za izračun standardne napake. 3. PRAVOČASNOST IN TOČNOST Naslednje informacije je treba zagotoviti za nacionalno raven: (1) koledarske datume pošiljanja podatkov Komisiji (Eurostatu), razčlenjene po hiperkockah (1); (2) koledarske datume večjih revizij poslanih podatkov, razčlenjene po hiperkockah (1); (3) koledarske datume pošiljanja metapodatkov (20). Ob večjih revizijah 1. aprila 2014 ali pozneje morajo države članice ločeno sporočiti Komisiji (Eurostatu) pripadajoče koledarske datume, in sicer v enem tednu po vsaki večji reviziji. 4. DOSTOPNOST IN JASNOST (NEOBVEZNO) Države članice lahko poročajo o pogojih za dostop do podatkov in metapodatkov, ki jih dajo na voljo, o popisih prebivalstva in stanovanj v letu 2011, vključno o pogojih v zvezi z mediji, podporo, dokumentacijo in cenami ter/ali o kakršnih koli omejitvah. 5. PRIMERLJIVOST Za vsako vsebino morajo države članice poročati o kateri koli opredelitvi ali praksi v državi članici, ki bi lahko ovirala primerljivost podatkov na ravni EU. 6. SKLADNOST Za vsako vsebino, ki se nanaša na štetja oseb (2), morajo države članice zagotoviti absolutni odklon (21) za vrednosti celic v hiperkockah iz Priloge III (18). (1) Kot je navedeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 519/2010. (2) Vsebine in podatkovni viri za vsebine, za katere je seštevek iz preglednice v Prilogi III skupno prebivalstvo. (3) Poročanje o podatkovnih virih mora biti celovito in brez prekrivanj, in sicer tako, da se za vsako vsebino lahko določi natanko en podatkovni vir, o katerem so informacije v tem oddelku. Če je povezovanje zapisov povzročilo nastanek novega podatkovnega vira, morajo države članice oceniti novi podatkovni vir namesto prvotnih podatkovnih virov, iz katerih izhaja novi podatkovni vir. (4) ((1) + (3) – (4)), ki se nanašajo na podatke iz točke 2.1.1. te priloge, v absolutnih vrednostih. (5) Vsaka imputacija zapisa povečuje velikost popisne populacije. V podatkovnem viru, ki je nastal s povezovanjem zapisov, je treba šteti kot imputirane v novi podatkovni vir samo tiste zapise, ki so bili imputirani v katerega koli od prvotnih podatkovnih virov, s čimer se je povečala velikost popisne populacije. Če se podatkovni zapis ponderira med generiranjem zahtevanega statističnega rezultata za ciljno populacijo z utežjo worig, ki je večja od 1, ga je treba šteti za imputirani zapis z utežjo wimputed = worig – 1. Referenčna hiperkocka za uteži worig je ena od navedenih v preglednici v Prilogi III za statistične enote, o katerih poroča podatkovni vir. (6) Vsako brisanje zapisa zmanjšuje velikost popisne populacije. V podatkovnem viru, ki je nastal s povezovanjem zapisov, je treba šteti kot brisane v novem podatkovnem viru samo tiste zapise, ki so bili brisani v katerem koli od prvotnih podatkovnih virov, s čimer se je zmanjšala velikost popisne populacije. Če se podatkovni zapis ponderira med generiranjem zahtevanega statističnega rezultata za ciljno populacijo z utežjo worig, ki je manjša od 1, ga je treba šteti za brisani zapis z utežjo wdeleted = 1 – worig. Referenčna hiperkocka za uteži worig je ena od navedenih v preglednici v Prilogi III za statistične enote, o katerih poroča podatkovni vir. (7) Če podatkovni vir zaradi uporabljenega metodološkega načela vsebuje podatkovne zapise samo za vzorec statističnih enot iz ocenjene ciljne populacije, se velikost dopolnilnega niza statističnih enot izračuna v skladu z vzorčnim načrtom. (8) ((1) – (4) – (5) – (7)), ki se nanašajo na podatke iz točke 2.1.1. te priloge, v absolutnih vrednostih, oziroma 100 * ((1) – (4) – (5) – (7)) / (1). (9) 100 * ((1) – (4) – (5) – (7)) / ((1) + (3) – (4)), ki se nanašajo na podatke iz točke 2.1.1. te priloge. (10) 100 * ((1) – (4) – (5) – (7)) / ((1) – (5) + (6) – (7)), ki se nanašajo na podatke iz točke 2.1.1. te priloge. (11) V podatkovnem viru, ki je nastal s povezovanjem zapisov več kot enega vira s podatki iz vprašalnikov, se informacije zagotavljajo za vsak prvotni vir s podatki iz vprašalnikov. (12) Kot je določena v točki 2.1.1. (1) te priloge za podatkovni vir, iz katerega popisne informacije o vsebini izhajajo za ciljno populacijo. (13) Za popisno populacijo v podatkovnem viru, iz katerega izvirajo popisne informacije o vsebini. (14) Če se podatkovni zapisi ponderirajo med generiranjem zahtevanega statističnega rezultata za zadevno vsebino, „ponderiran“ pomeni, da se te uteži uporabljajo za podatkovne zapise zaradi štetja, „neponderiran“ pa pomeni, da se te uteži ne uporabljajo za podatkovne zapise zaradi štetja. Referenčne hiperkocke za uteži so tiste, navedene za vsebine v preglednici v Prilogi III. (15) Imputacija točke ne vpliva na velikost popisne populacije. Za vsebino, ki pripada podatkovnemu viru, ki je nastal s povezovanjem zapisov, se vsak zapis, ki vsebuje informacije o navedeni vsebini zaradi imputacije zapisa v katerega koli od prvotnih podatkovnih virov, šteje za imputirani zapis, če se z imputacijo poveča velikost popisne populacije, in za imputacijo točke za navedeno vsebino, če imputacija ne poveča velikosti popisne populacije. (16) ((2) – (3) – (4)), ki se nanašajo na podatke iz točke 2.2.1. te priloge. (17) Podatki, poslani na podlagi Uredbe (EU) št. 519/2010, v hiperkocki, navedeni za pripadajočo vsebino v preglednici v Prilogi III. (18) Zemljepisno območje, za katerega se zagotovijo informacije, je navedeno v preglednici v Prilogi III. (19) Kadar je številčna vrednost celice manjša od 26, se lahko koeficient variacije nadomesti s posebno vrednostjo „ni na voljo“. (20) Kot so navedeni v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 519/2010. (21) Aritmetična sredina absolutne (pozitivne) vrednosti razlike med številčno vrednostjo celic in njeno aritmetično sredino, pri čemer se aritmetične sredine izračunavajo za vse hiperkocke (kot so navedene v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 519/2010), v kateri je zadevna hiperkocka, kot je določeno v Prilogi III.