PRILOGA

ENOTNI DOKUMENT

„VLEES VAN HET ROOD RAS VAN WEST-VLAANDEREN“

EU št.: PDO-BE-02261 – 11.1.2017

ZOP (X) ZGO ( )

1. Ime

„Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“

2. Država članica ali tretja država

Belgija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Sveže meso (in klavnični izdelki)

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Ime „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ se lahko uporablja samo za sveže meso samic, starih od treh let in pol do osmih let, in volov, starih od dveh let do treh let in pol, rdeče pasme goveda, ki se vzreja in redi v Zahodni Flandriji. Trupi izpolnjujejo naslednje zahteve:

— Teža: najmanj 380 kg.

— Mesnatost: razredi S, E, U, R in O na lestvici SEUROP za razvrščanje govedi.

— Zamaščenost: 2, 3, 4 ali 5.

Meso je precej temnordeče, svetlo in drobno marmorirano s fino teksturo.

Meso je polnega, intenzivnega okusa; fino maščobno tkivo mu daje kremno noto.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

75–100 % voluminozne krme (trave in proizvodov iz travinja) za krave in vole rdeče pasme se proizvede na geografskem območju, pretežno na kmetijskem gospodarstvu samem.

V nekaterih življenjskih obdobjih prejme govedo omejen odstotek dodatne koncentrirane krme.

Poleti se govedo pase na pašnikih, čim in kakor dolgo vreme to dopušča, kar povprečno znese 7 mesecev med aprilom in novembrom.

V zimskem obdobju je krma v glavnem sestavljena iz lokalnih proizvodov iz travinja, in sicer senaže in sena.

Proizvodi iz travinja so pridelani na kmetijskem gospodarstvu, po potrebi se lahko krma dokupi lokalno, znotraj geografskega območja. Le v izrednih vremenskih razmerah (suša ali močno deževje) se lahko krma v omejenem obsegu dokupi s sosednjih območij. Letno ta krma s poreklom zunaj geografskega območja znaša 30 % do največ 50 % suhe snovi, s katero se krmijo živali, kar ne vpliva na posebne lastnosti mesa.

Poleg proizvodov iz travinja se govedo:

— poleti (in samo po potrebi) krmi z: lokalno proizvedeno voluminozno krmo (npr. koruzo, drozgo, sladnimi tropinami, krompirjem, slamo itd.),

— pozimi pa z: voluminozno krmo in dnevno največ 0,5 kg koncentrirane krme na 100 kg žive teže.

Navedena dodatna voluminozna krma se proizvede predvsem na kmetijskem gospodarstvu, po potrebi pa se dokupi. 75 %–100 % te krme izvira z geografskega območja.

Obdobje pitanja traja največ pet mesecev. Krmi se dodaja dnevno največ 1 kg koncentrirane krme na 100 kg žive teže. Koncentrirana krma vsebuje žita in je dopolnjena med drugim z laneno pogačo, krmno peso, krompirjem itd. Živali se lahko pitajo v hlevih, pripete ali proste, ali na paši.

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Rojstvo, vzreja, pitanje, zakol in razkosanje mesa potekajo na geografskem območju.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na oznaki se navede registrirano ime „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ in logotip EU.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje obsega belgijsko provinco Zahodna Flandrija.

5. Povezava z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Zahodna Flandrija je primerna za tradicionalno kmetijstvo z mešanimi kmetijami. Opis regije: „Zahodna Flandrija je ravninsko območje […]. Ima zelo ugodno oceansko podnebje in večinoma zelo bogata kmetijska zemljišča: za sipinami so težka tla polderjev; v južni polovici province so rodovitna tla iz peščene ilovice, peščena tla pa so omejena na območje trikotnika Bruges-Torhout-Tielt. Razen na peščenem območju imajo kmetje v Zahodni Flandriji na voljo veliko možnosti za izkoriščanje zemljišč in kolobarjenje.“

Zaradi bližine Severnega morja in značilnega oceanskega podnebja je bila živinoreja v Zahodni Flandriji vedno zelo pomembna. Na oceansko podnebje močno vpliva topli zalivski tok v Atlantskem oceanu. Zato je v Zahodni Flandriji malo izjemno hladnih ali izjemno vročih dni. To je hkrati z največjim številom sončnih ur v Belgiji zelo ugodno za dobro rast trave in proizvodov iz travinja, ki sta najpomembnejša vira krme za rdečo pasmo goveda. Bogata trava zagotavlja okusno goveje meso s kremno noto.

Rejci rdeče pasme zahodnoflamskega goveda svoje znanje prenašajo z generacije na generacijo, živali pasejo na prostem, dokler vremenske razmere to dopuščajo, in jih vzrejajo predvsem z voluminozno krmo. Poleg tega jih zakoljejo nekoliko pozneje kot govedo drugih mesnih pasem. Rejci zahodnoflamskega goveda vodijo mešana kmetijska gospodarstva, ki so tesno povezana z lokalno tradicijo ter so se prilagodila geografskim in podnebnim razmeram. Poleg živinoreje se gojijo tudi poljščine, kot so pšenica, ječmen, sladkorna pesa, krompir in koruza, ki se tradicionalno uporabljajo tudi kot voluminozna krma za to pasmo goveda.

5.2 Posebnost pasme

Rdeče govedo se že stoletja pase v Zahodni Flandriji in severnem delu francoske Flandrije. Okrog leta 1770 je bila ta regija center za vzrejo rdečega goveda in kar 95 % vsega goveda v regiji je bilo te pasme.

Potem ko je Belgija leta 1830 postala samostojna, je bila pasma zaradi različnih živinorejskih pristopov francoske in belgijske oblasti razdeljena na dve veji. V Franciji so dali prednost molznemu govedu, kar je privedlo do oblikovanja pasme „rouge des Flandres“ ali „casselloise“. V Zahodni Flandriji so nadaljevali z vzrejo pasme kombiniranega tipa.

Leta 1906 je bil ustanovljen regionalni sindikat za vodenje rodovniške knjige za vso Zahodno Flandrijo. Pasma je bila v nizozemščini znana pod imenom „het rood Vlaams ras“ (rdeča pasma flamskega goveda) in pozneje preimenovana v „het rood ras van West-Vlaanderen“ (rdeča pasma zahodnoflamskega goveda). To ime poudarja opredeljeno območje vzreje, ki je belgijska provinca Zahodna Flandrija. V Zahodni Flandriji so se od začetka 20. stoletja namenoma odločili za eno samo pasmo znotraj svojih meja.

Do 70-ih let 20. stoletja je bilo skoraj 80 % vsega goveda v Zahodni Flandriji rdeče pasme. Pasma se je ohranila, ker so jo nekateri zahodnoflamski kmeti zavestno izbrali zaradi posebnih lastnosti mesa teh živali. Leta 1994 je bilo še vedno 99,6 % vseh živali te pasme v Zahodni Flandriji. Novejši podatki kažejo, da je ta delež trenutno še vedno nad 95 %.

V letu 1991 je bilo v skladu z ministrsko odredbo o izboljšanju pasem goveda uradno ime pasme „het rood ras van België“ (rdeča pasma belgijskega goveda). Ime pasme je bilo po razveljavitvi navedene odredbe leta 2007 spremenjeno v „rood“ (rdeča pasma).

5.3 Posebnost mesa

Rezultat posebnih značilnosti pasme in geografskih značilnosti Zahodne Flandrije je značilna vrsta mesa.

Rdeča pasma se je skozi stoletja prilagodila lokalnemu blagemu oceanskemu podnebju in sadovom bogatih zahodnoflamskih tal. Po ljudskem izročilu naj bi se pri tej pasmi med vsemi belgijskimi pasmami trava najbolje pretvorila v meso. Živali se čim dlje pasejo na zahodnoflamskih pašnikih, poleg tega pa se pozimi krmijo z zelo raznoliko lokalno pridelano voluminozno krmo.

Meso „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ se razlikuje od drugega belgijskega govejega mesa po svojem polnem, močnem mesnem okusu. Mesni okus je zaradi fine marmoriranosti podkrepljen s kremno noto. Meso je poleg tega zelo mehko, ne da bi se zaradi tega poslabšal njegov okus. Mehko je zaradi fine strukture mesa in zelo finih vlaken, barva je lepa, temnordeča.

Te posebne značilnosti mesa „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ zagotavljajo pasma, lokalna travnata krma in visoka starost ob zakolu.

5.4 Vzročna povezava med geografskim območjem in značilnostmi proizvoda

Povezava med rdečo pasmo in Zahodno Flandrijo obstaja že stoletja. Na geografskem območju se obsežno znanje lokalnih rejcev goveda združuje z dobrim vodenjem rodovniške knjige ter posebnimi podnebnimi in pedološkimi posebnostmi.

Velik delež lokalnih proizvodov iz travinja v krmi goveda pozitivno vpliva na okus mesa. Zaradi ugodnega oceanskega podnebja lahko trava raste celo leto, kar prispeva h krepitvi mišic in sočnemu mesu s finimi vlakni. Kakovost mesa je posebna, saj se lahko živali že od zgodnje starosti veliko gibljejo na pašnikih, s čimer pridobijo mišično maso. Krave tudi večkrat telijo. Zaradi telitve in dojenja v mesu nastajajo naravne maščobe, ki prispevajo h kremnemu okusu mesa „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“.

Ker so živali zaklane pozneje, imajo dovolj časa, da rastejo s kakovostno lokalno krmo in pridobijo mišično maso. Zato je meso teh čvrstih rdečih živali mehko in okusno.

Tudi voli rdeče pasme, ki se vzrejajo in redijo v Zahodni Flandriji, razvijejo mišično maso. Pri običajni reji mesnih pasem samci praktično ne morejo doseči takšne starosti. Večina samcev mesnega goveda se namreč zakolje že v starosti okoli 20 mesecev. V Zahodni Flandriji pa se voli rdeče pasme zakoljejo šele pri starosti od dveh let do treh let in pol. Zato lahko živali dobro razvijejo mišično maso, posledica pa je mehak, fino marmoriran končni proizvod. Bistvena razlika v primerjavi z običajno kmetijsko prakso je tudi, da je to govedo v čim večji meri na paši na prostem in se krmi s proizvodi iz zahodnoflamskega travinja in voluminozno krmo, ne pa s koncentrirano krmo in koruzo.

Kakovost mesa rdeče pasme, ki se vzreja in redi v Zahodni Flandriji, se odraža v številnih starih in novejših jedilnih listih ter v gastronomski literaturi.

Leta 2012 je bilo meso „Vlees van het rood ras van West-Vlaanderen“ priznano kot tradicionalni flamski regionalni proizvod.

Danes je meso rdeče pasme, ki se vzreja in redi v Zahodni Flandriji, zelo cenjeno v visoki gastronomiji Zahodne Flandrije in Belgije, po tem kakovostnem proizvodu pa povprašujejo tudi iz tujine.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://lv.vlaanderen.be/sites/default/files/attachments/productdossier_vlees_van_het_rood_ras_van_west-vlaanderen_0.pdf