SL Uradni list Evropske unije L 109/44

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/658

z dne 8. oktobra 2014

o državni pomoči SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N), ki jo namerava Združeno kraljestvo odobriti kot podporo za jedrsko elektrarno Hinkley Point C

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7142)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

(1) Po stikih pred priglasitvijo je Združeno kraljestvo 22. oktobra 2013 z elektronskim sporočilom, ki ga je Komisija evidentirala isti dan, priglasilo ukrepe v podporo novi jedrski elektrarni Hinkley Point C (v nadaljnjem besedilu: jedrska elektrarna HPC).

(2) Komisija je v zvezi s priglašenimi ukrepi 18. decembra 2013 začela formalni postopek preiskave, ker je imela resne pomisleke o tem, ali so ukrepi združljivi s pravili o državni pomoči.

(3) Sklep Komisije o začetku formalnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil 31. januarja 2014 objavljen na spletišču Generalnega direktorata za konkurenco in 7. marca 2014 v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe.

(4) Združeno kraljestvo je svoje pripombe na sklep o začetku postopka poslalo 31. januarja 2014.

(5) Komisija je v zvezi s tem prejela pripombe zainteresiranih strani. Posredovala jih je Združenemu kraljestvu in mu dala možnost, da nanje odgovori. Komisija je pripombe Združenega kraljestva prejela 13. junija in 4. julija 2014.

2. OPIS UKREPOV

2.1 POGODBA NA RAZLIKO

(6) Priglašen ukrep je v prvi vrsti sestavljen iz pogodbe na razliko, ki jedrski elektrarni HPC med obratovanjem zagotavlja stalne prihodke. Združeno kraljestvo je sprva priglasilo naložbeno pogodbo, ki je bila opredeljena kot predhodnica pogodbe na razliko. Ker so pogajanja med Združenim kraljestvom in podjetjem, ki je bilo v času tega sklepa 100-odstotni lastnik upravičenca, EDF Energy plc (v nadaljnjem besedilu: družba EDF), trajala dlje od pričakovanj, je naložbeno pogodbo v celoti nadomestila pogodba na razliko. Družba EDF je britanska podružnica francoskega podjetja za električno energijo Electricité de France.

(7) Upravičenec je NNB Generation Company Limited (v nadaljnjem besedilu: podjetje NNBG), ki ga je v času sklepa v celoti nadzorovala družba EDF. Pogodba na razliko je zasebna pogodba med podjetjem NNBG in nasprotno stranko pogodbe na razliko, Low Carbon Contracts Company Ltd. Med ministrstvom in delničarji podjetja NNGB bo sklenjena ločena pogodba. Ta ločena pogodba bo zajemala le nekaj pogojev transakcije, zlasti pogoje v zvezi z morebitnimi zaustavitvami in mehanizmi delitve dobička.

(8) V skladu s pogodbo na razliko bo podjetje NNBG prejelo prihodke, katerih višina se določi z veleprodajno tržno ceno, po kateri prodaja električno energijo, in razliko v plačilih, ki ustreza razliki med predhodno določeno izvršilno ceno in referenčno ceno iz prejšnjega referenčnega obdobja.

(9) Ko je referenčna cena nižja od izvršilne cene, bo nasprotna stranka pogodbe na razliko izplačala razliko med izvršilno in referenčno ceno in tako zagotovila, da bo podjetje NNBG prejemalo precej stabilne prihodke, na podlagi prodajne strategije in količine proizvedene energije. Če pa bo referenčna cena višja od izvršilne cene, bo moralo podjetje NNBG plačati razliko nasprotni stranki pogodbe na razliko. Tudi v tem primeru bo podjetje NNBG prejemalo precej stabilne prihodke.

(10) Referenčna cena je tehtano povprečje veleprodajnih cen, ki jo Združeno kraljestvo določi za vse upravljavce, ki imajo sklenjeno pogodbo na razliko. V primeru podjetja NNBG je zadevna referenčna cena referenčna cena trga s pasovno električno energijo, ki velja za vse upravljavce proizvodnje pasovne električne energije (2).

(11) Zlasti se referenčna cena trga s pasovno električno energijo sedaj določa tako, da se uporabijo podatki o dnevni ceni, ki jih sporočata London Energy Brokers Association (LEBA) in borza NASDAQ OMX Commodities, in sicer v zvezi s ceno nakupa električne energije eno sezono (tj. šest mesecev) pred dobavo oziroma ceno za naslednjo sezono (3).

(12) Referenčna cena trga s pasovno električno energijo se izračuna enkrat v sezoni in neposredno pred vsako sezono, ko se izračuna aritmetična sredina dnevnih cen za naslednjo sezono, objavljenih vsak dan v prejšnji sezoni. To povprečje se ponderira, da se zagotovi, da ima obseg, s katerim se trguje na vsak referenčni indeks, sorazmeren učinek.

(13) Podjetje NNBG bo moralo ohraniti predhodno določeno minimalno raven obratovanja, ni pa zavezano k predhodno določeni ravni proizvodnje. Zlasti naj bi elektrarna po pričakovanjih obratovala pri 91-odstotnem faktorju obremenitve. Če podjetje NNBG ne bo doseglo tega faktorja obremenitve, bi bilo posledično torej neuspešno pri doseganju ravni prihodkov, ki jih pričakuje od projekta.

(14) Podjetje NNBG bo prejemalo razliko v plačilih na podlagi njegove izmerjene proizvodnje, in sicer do najvišje ravni proizvodnje, ki bo določena v pogodbi na razliko. Za energijo, proizvedeno nad najvišjo ravnjo proizvodnje, ki jo bo podjetje prodalo na trgu, ne bo prejelo plačil. Električna energija, ki jo bo proizvedlo podjetje NNBG, se bo prodala na trgu.

2.1.1 Splošno delovanje mehanizma pogodbe na razliko

(15) Pogodba na razliko se bo sklenila z nasprotno stranko, tj. subjektom, ki ga bodo v skladu z zakonsko obveznostjo financirali vsi pooblaščeni dobavitelji.

(16) Sklenitev končne pogodbe je odvisna od končne naložbene odločitve družbe EDF in podjetja NNBG ter od finančnega dogovora (vključno s pogoji jamstva za dolg vlade Združenega kraljestva) in končne odobritve udeleženih strani.

(17) V skladu z okvirom pogodbe na razliko so pooblaščeni dobavitelji skupno odgovorni za obveznosti, ki izhajajo iz pogodbe, nasprotna stranka pogodbe pa je odgovorna le, če so pooblaščeni dobavitelji ali vlada Združenega kraljestva nanjo prenesli sredstva. Vsak dobavitelj je odgovoren glede na delež, ki ga ima na trgu, opredeljen z izmerjeno rabo električne energije. V skladu s tem okvirom ministrstvo v primeru neizpolnjevanja plačilnih obveznosti imenuje drugo nasprotno stranko, pobira plačila od drugih dobaviteljev ali pa proizvajalcem plača neposredno.

(18) Nasprotna stranka po eni strani ločeno pooblasti posrednika za poravnavo s pooblastilom za pobiranje prihodkov (tj. pooblastilo za pobiranje plačil od dobaviteljev), po drugi strani pa določi obveznost plačevanja upravljavcem proizvodnje in prejemanja plačil od njih. Vlada Združenega kraljestva namerava za posrednika za poravnavo imenovati podružnico Elexona (tj. organ, ki v Združenem kraljestvu sedaj deluje kot posrednik za poravnavo in je v 100-odstotni lasti britanskega upravljavca prenosnega omrežja (Transmission System Operator – National Grid)).

(19) Nasprotna stranka upravljavca proizvodnje po pogodbi na razliko bo lahko sprejemala odločitve in z diskrecijsko pravico na primer odločila, da upravljavec proizvodnje izpolnjuje svoje obveznosti ali da mora predložiti zavarovanje kot jamstvo za plačila po shemi ali pa bo odstopila od določenih zahtev, odvisno od posebnih tržnih pogojev. Vlada Združenega kraljestva namerava zagotoviti nadaljnja navodila o parametrih, ki bi lahko omejili diskrecijsko pravico nasprotne stranke v zvezi z odločitvami o delovanju pogodbe na razliko.

(20) Slika 1 prikazuje vloge vsakega od posrednikov v delovanju sistema pogodbe na razliko. Slika 1 Vloge in odgovornosti v delovanju pogodbe na razliko Vir: Organi Združenega kraljestva.

2.1.2 Pogoji pogodbe na razliko

(21) Združeno kraljestvo in družba EDF sta se dogovorila o pogojih pogodbe na razliko. Ti pogoji bodo preneseni v pogodbo v dolgi obliki pred končnim podpisom sporazuma in pred končno naložbeno odločitvijo družbe EDF.

(22) Veliko dogovorjenih pogojev je enakih pogojem pogodbe na razliko za druge tehnologije, zlasti tehnologije obnovljive energije. Ti pogoji so javno dostopni (4). Drugi pogoji se nanašajo na pogodbe na razliko za jedrsko elektrarno HPC.

(23) V skladu s pogoji bo izvršilna cena določena pri 92,50 GBP za MWh v nominalnih cenah za leto 2012. Če bo sprejeta naložbena odločitev za izgradnjo nove jedrske elektrarne Sizewell C na podlagi iste zasnove in ob delitvi nekaterih stroškov za reaktorje elektrarne HPC, bo izvršilna cena znašala 89,50 GBP za MWh, tudi nominalno za leto 2012.

(24) Izvršilna cena bo v celoti indeksirana z indeksom cen življenjskih potrebščin, tako kot pri drugih pogodbah na razliko. Indeks cen življenjskih potrebščin se bo prilagajal enkrat letno, in sicer z referenčnim datumom november 2011. Vsako leto se bo izvršilna cena prilagodila na prvi dan sezone, s sklicem na zadnji razpoložljivi indeks cen življenjskih potrebščin, ki ga objavi Britanski statistični urad za februar.

(25) Datum začetka trajanja pogodbe na razliko je ciljno obdobje začetka obratovanja za vsak reaktor, ki je […] (5) let po dogovorjenem ciljnem datumu začetka obratovanja. Po tem datumu začne pogodba na razliko veljati ne glede na to, ali elektrarna obratuje.

(26) Skrajni datum zaključka je […] let po zadnjem dnevu ciljnega obdobja začetka obratovanja za drugi reaktor. Če noben od reaktorjev ne začne obratovati na skrajni datum zaključka ali pred njim, lahko nasprotna stranka pogodbe na razliko prekine. Skrajni datum zaključka se lahko podaljša na podlagi višje sile ali težav s povezovanjem.

(27) Obstajala bosta dva mehanizma delitve dobička. Prvi se bo nanašal na gradbene stroške (6) in bo določal naslednje: (i) Prvi […] prihranka pri gradbenih stroških (nominalna vrednost) se bo delil v razmerju 50:50; polovico prihranka dobi nasprotna stranka pogodbe na razliko, polovico pa podjetje NNBG; in (ii) morebiten prihranek pri gradbenih stroških, ki bo presegal […] (nominalna vrednost), se bo delil v razmerju 75: 25; 75 % prihranka dobi nasprotna stranka pogodbe na razliko, 25 % prihranka pa podjetje NNBG.

(28) Druga ureditev delitve dobička se nanaša na donosnost lastniškega kapitala. Določena sta bila dva praga (6):

(29) Prvi prag je določen na ravni predvidene notranje stopnje donosa lastniškega kapitala, v času tega sklepa napovedane v zadnjem finančnem modelu (7), ali 11,4 % na podlagi namenskega lastniškega kapitala in izraženo nominalno. Dobiček, ki bi presegal to raven, bi se razdelil po naslednjem ključu: 30 % bi dobila nasprotna stranka pogodbe na razliko, 70 % pa podjetje NNBG.

(30) Drugi prag je določen višje, med 13,5 % nominalno ali 11,5 realno (deflacioniran z indeksom cen življenjskih potrebščin), prav tako na podlagi modela iz zgornje točke. Dobiček, ki bi presegal ta prag, bi se razdelil po naslednjem ključu: 60 % bi dobila nasprotna stranka pogodbe na razliko, 40 % pa podjetje NNBG.

(31) Obstajala bosta dva datuma za ponovna pogajanja o odhodkih iz poslovanja. Prvi datum bo 15 let, drugi datum pa 25 let po datumu začetka obratovanja prvega reaktorja. Ponovna pogajanja o odhodkih iz poslovanja obema stranema omogočajo zmanjšanje dolgoročnih stroškovnih tveganj in bodo vodila do sprememb izvršilne cene v obeh smereh. Mehanizem bo omogočal zvišanje ali znižanje izvršilne cene na podlagi znanih dejanskih stroškov in revidiranih napovedi prihodnjih stroškov za naslednje vrstične postavke stroškov poslovanja, v vsakem primeru v celoti in izključno, kot je potrebno za neprekinjeno delovanje obrata za proizvodnjo: (a) ponovno polnjenje jedrskega goriva v postopku priprave; (b) zavarovanje; (c) pristojbine za Urad za jedrsko regulacijo; (d) poslovne obrestne mere; (e) nekatere dajatve za prenos; (f) spremembe stroškov odstranjevanja srednje radioaktivnih odpadkov (SRAO)/izrabljenega goriva zaradi sprememb cene odvoza odpadkov po pogodbi za odvoz odpadkov; (g) spremembe v stroških ravnanja z izrabljenim gorivom in njegove razgradnje; (h) stroški poslovanja in vzdrževanja; (i) stroški prenove in denarnega poslovanja, knjiženi v izkazu poslovnega izida proizvajalca v skladu z MSRP, in vsi nastali investicijski izdatki.

(32) Stroški, povezani z zadevami v zvezi z zasnovo, delovanjem, razen delovanjem po razumnem in preudarnem standardu, razpoložljivostjo ali zmogljivostjo obrata za proizvodnjo, investicijskimi izdatki, ki niso povezani z vzdrževanjem, izdatki za novo strukturo (ki ni znotraj obstoječe zgradbe), financiranjem in določenimi stroški odvoza odpadkov, bodo izključeni iz ponovnih pogajanj.

(33) Revidirane ocene stroškov, uporabljene v ponovnih pogajanjih o odhodkih iz poslovanja, bodo temeljile na poročilu, ki ga pripravi podjetje NNBG in ga odobri nasprotna stranka pogodbe na razliko, ob upoštevanju referenčnih stroškov drugih jedrskih elektrarn, ki uporabljajo tehnologijo evropskega tlačnovodnega reaktorja (v nadaljnjem besedilu: EPR), in drugih jedrskih elektrarn iz Severne Amerike in EU, ki uporabljajo tehnologijo tlačnovodnega reaktorja, ki v vsakem primeru obratujejo po razumnem in preudarnem standardu. Prilagoditev izvršilne cene se bo izračunala s sklicem na zgornjo polovico referenčnih stroškov.

(34) Izvršilna cena se bo znižala (ali pavšal ali niz letnih plačil nasprotni stranki pogodbe na razliko), da se izkažejo spremembe v znesku davka, ki ga mora podjetje NNBG plačati v okoliščinah v zvezi s financiranjem delničarjev in strukturiranjem davkov podjetja NNBG. V zvezi s tem ne bo dovoljeno zvišanje.

(35) Izvedena bo enkratna in v prihodnost usmerjena prilagoditev izvršilne cene za poslovne obrestne mere po uradni ponovni presoji, ki jo Urad za cenitve izvede po začetku delovanja obrata. Naknadne spremembe poslovnih obrestnih mer bodo izvedene med ponovnimi pogajanji o odhodkih iz poslovanja.

(36) Poleg informacij, predvidenih v splošnih standardnih pogojih pogodbe na razliko, bo podjetje NNBG moralo predložiti še nekatera jamstva v zvezi z informacijami, vsebovanimi v podatkih in modelih, predloženih vladi Združenega kraljestva v zvezi s stroški projekta. V pogodbi bo določena uporaba dogovorjenega finančnega modela za določitev različnih izvršilnih cen in drugih prilagoditev v skladu s pogoji pogodbe.

(37) Podjetje NNBG bo zaščiteno in bo lahko izterjalo določene stroške za kvalificirane spremembe zakonodaje (Qualifying Changes in Law – „QCIL“).

(38) QCIL je diskriminatorna sprememba zakonodaje, specifična sprememba zakonodaje, specifična davčna sprememba zakonodaje, druga sprememba zakonodaje ali sprememba pravne podlage, v nobenem primeru pa sprememba ni predvidljiva.

(39) Diskriminatorna sprememba zakonodaje je sprememba zakona, katerega pogoji se posebej (in ne le posredno ali posledično ali zaradi nesorazmernega učinka katere koli spremembe zakona, ki je v splošni uporabi) nanašajo na projekt, obrat za proizvodnjo ali podjetje NNBG, ne pa drugače.

(40) Specifična sprememba zakonodaje je sprememba zakona, katerega pogoji se posebej (in ne le posredno ali posledično ali zaradi nesorazmernega učinka katere koli spremembe zakona, ki je v splošni uporabi) nanašajo na jedrske elektrarne ali obrate za proizvodnjo, ki so predmet pogodbe na razliko.

(41) Specifična sprememba zakonodaje je (i) sprememba davka na uran ali nov davek na uran ali (ii) sprememba zakona ali prakse Urada za carine in trošarine Združenega kraljestva, zaradi česar je davčna obravnava podjetja NNBG manj ugodna v primerjavi s posebnimi davčnimi potrdili Urada za carine in trošarine Združenega kraljestva.

(42) Sprememba pravne podlage pomeni, da (i) Urad za jedrsko regulacijo (ali njegov naslednik) obrata za proizvodnjo ne ureja več z oceno, ali bi bila žrtev, potrebna za zmanjšanje tveganja, močno nesorazmerna z doseženo koristjo; ali (ii) zadevna agencija za okolje (ali njen naslednik) možnosti zmanjševanja tveganja v zvezi z obratom za proizvodnjo ne ocenjuje več za sprejemljivo okoljsko tveganje v zvezi s tem, ali so stroški izvedbe nesorazmerni uresničeni koristi za okolje.

(43) Odškodnina v zvezi s QCIL se bo izplačala takrat, ko skupni znesek vseh terjatev iz naslova QCIL preseže 50 milijonov GBP v nominalnih in indeksiranih pogojih za leto 2012. Dvojne izterjave ne bodo dovoljene. Izvršilna cena bo prilagojena le enkrat za določen QCIL med preostalim trajanjem pogodbe, in sicer s pomočjo dogovorjenega finančnega modela ali z izračunom neto sedanje vrednosti potrebne prilagoditve.

(44) Podjetje NNBG bo v skladu s pogoji prejelo odškodnino v primeru „politične“ zaustavitve elektrarne HPC (bodisi s strani Združenega kraljestva, EU bodisi mednarodnega pristojnega organa), razen iz razlogov, ki vključujejo zdravje, jedrsko varnost, varnost, okoljske zaščitne ukrepe, zaščitne ukrepe pri jedrskem prevozu ali jedrske nadzorne ukrepe (kvalificiran dogodek zaustavitve).

(45) Odškodnina bo mogoča tudi, če bodo obrat za proizvodnjo zaustavili zaradi okoliščin zavarovanja jedrske odgovornosti tretje strani, tudi če vlada Združenega kraljestva ne bo odobrila alternativnih ureditev zavarovanja, ki jih predlaga proizvajalec, ko bi vlada Združenega kraljestva to morala storiti, proizvajalec pa nima drugih odobrenih možnosti zavarovanja.

(46) Zaščitni ukrepi za kvalificiran dogodek zaustavitve poleg plačila odškodnine nasprotne stranke pogodbe na razliko ali vlade Združenega kraljestva vključuje pravico do prenosa podjetja NNBG na vlado Združenega kraljestva (in pravico vlade, da prenos zahteva).

(47) Dogodki prenehanja veljajo le za podjetje NNBG. Nasprotna stranka pogodbe na razliko se odloči, ali bo prekinila pogodbo po nastanku upravičenega dogodka prenehanja.

2.2 KREDITNO JAMSTVO

(48) Projekt HPC in zlasti podjetje NNBG ne bosta imela koristi le od pogodbe na razliko, temveč tudi od državnega kreditnega jamstva za izdani dolg (v nadaljnjem besedilu: kreditno jamstvo).

(49) Izdane obveznice bodo podprte s kreditnim jamstvom. Kreditno jamstvo je mogoče šteti za zavarovalno pogodbo, ki zagotavlja pravočasno poplačilo glavnice in obresti na kvalificiran dolg, kar lahko znese tudi 17 milijard GBP (8).

(50) Kreditno jamstvo bo zagotovil Infrastructure UK (v nadaljnjem besedilu: oddelek IUK), oddelek finančnega ministrstva Združenega kraljestva, ki nadzoruje upravljanje jamstvenih shem Združenega kraljestva. Kreditno jamstvo je celovita platforma za upravljanje dolga za dolgoročno financiranje elektrarne HPC.

(51) Oddelek IUK meni, da je bila transakcija strukturirana tako, da upravičuje uvrstitev v vrsto tveganja, za HPC enakovredno oceni BB+/Ba1. Provizija za jamstvo bo znašala 295 bazičnih točk.

(52) Po shemi bodo obveznice, ki se bodo izdale v okviru strukture financiranja, podprte z jamstvom, ki ga izdajo lordi komisarji (Lords Commissioners) finančnega ministrstva Združenega kraljestva (porok). Vključeno je tudi premostitveno posojilo za gradnjo, ki ga bodo zagotovile komercialne banke (in ga jamstvena shema Združenega kraljestva ne zajema). Preostanek kapitala za transakcijo bodo zagotovili delničarji. S soglasjem poroka je strukturi financiranja mogoče dodati še druge vire kapitala.

(53) V času sklepa so načrtovani naslednji viri financiranja: (a) osnovni lastniški kapital v višini […] GBP; (b) pogojni kapital v višini […] GBP; (c) premostitveno posojilo za gradnjo v višini […] GBP; (d) obveznice v višini […] GBP.

(54) Struktura financiranja je oblikovana tako, da osnovni lastniški kapital utrpi vse izgube, preden izgube utrpijo obveznice. Pogojni kapital zagotavlja dodatno zagotovilo, da bo nastopil datum, ko bo porok pomirjen, da je med drugim prišlo do začetka obratovanja jedrske elektrarne HPC, da je ta usposobljena za delovanje in da so vse potrebne rezerve v celoti financirane (v nadaljnjem besedilu: finančni zaključek).

(55) Obveznosti delničarjev v zvezi z lastniškim kapitalom bodo določene v sporazumu o prispevanju kapitala, katerega podpisnik bo tudi porok, tako da bo imel zaveze v zvezi z zagotavljanjem kapitala.

(56) Za zagotovitev, da ima lastniški kapital v primeru neporavnave obveznosti zgoraj opisane lastnosti absorpcije izgube, so stranke določile dva pogoja (pogoj iz osnovnega scenarija (9) in pogoj ob neizpolnjevanju FFS (10)), ki poroku omogočata, da zahteva pospešitev osnovnega lastniškega kapitala ali pospešitev pogojnega kapitala, tj. takojšnja razpoložljivost za poplačilo obveznic in zneskov, dolgovanih poroku. Ta kombinacija določb naj bi zagotovila, da delničarji in ne porok obdržijo glavno izpostavljenost do sposobnosti preživetja tehnologije EPR, dokler ni objektivnih dokazov o zaupanju, razvidnih iz uspeha predhodnih projektov, kot sta Flamanville 3 in Taishan 1.

(57) V obdobju do izpolnitve pogoja iz osnovnega scenarija velja, da mora biti omejitev zneska črpanega dolga najmanj: mejna omejitev dolga za zadevni mejnik projekta in […] odstotkov osnovnega lastniškega kapitala minus razvojni lastniški kapital, tj. […] milijard GBP. Preglednica 1 prikazuje praktični primer značilnosti lastniškega kapitala za absorpcijo izgube: Preglednica 1 Profil črpanja v osnovnem scenariju in pogoj iz osnovnega scenarija ni izpolnjen Vir: Podatki oddelka IUK z dne 12. septembra 2014. Base Case Drawdown Profile GBP bilion Total Commited Development Equity 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 Cashflow Base Equity 9,23 1,69 — — — — — — 2,10 2,52 2,09 0,83 Contingent Equity 8,00 N/A — — — — — — — — — — Bonds 16,00 N/A 1,50 1,95 2,40 2,90 3,35 2,65 1,25 — — — Balance Sheet Base Equity 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 3,79 6,31 8,39 9,23 Contingent Equity — — — — — — — — — — Bonds 1,50 3,45 5,85 8,75 12,10 14,75 16,00 16,00 16,00 16,00 Memo item Undrawn Base Equity 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 5,43 2,92 0,83 — Undrawn Committed Equity 15,53 15,53 15,53 15,53 15,53 15,53 13,43 10,92 8,83 8,00 Source: UK Base Case

Base Case Condition Not Met (by 31 December 2020) Total Development Equity 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Cashflow Base Equity 1,69 1,69 — — — — — — Contingent Equity 7,97 N/A — — — 1,97 3,35 2,65 Bonds 6,87 N/A 1,50 1,95 2,40 2,90 — — Balance Sheet Base Equity 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 Contingent Equity — — — 1,97 5,32 7,97 Bonds 1,50 3,45 5,85 6,78 6,78 6,78 Memo item Undrawn Base Equity 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 Cumulative Cap on Debt 1,50 3,43 5,85 6,78 6,78 6,78 Source: UK Base Case

(58) Ko je pogoj iz osnovnega scenarija izpolnjen, je glavna zaščita poroka v času gradnje znesek pogojnega kapitala, ki ga je mogoče črpati za prekoračitve stroškov, skupaj z mejniki projekta, ki omejujejo znesek dolga v posameznih obdobjih.

(59) Zaveze delničarjev v zvezi z lastniškim kapitalom in pogojnim kapitalom bodo v celoti kreditno podprte z instrumenti, vključno z, a ne omejeno na jamstva matičnega podjetja, akreditive ali drugo kreditno podporo, ki je sprejemljiva za poroka.

(60) Delničarji bodo v podporo svojim obveznostim do podjetja NNBG in obveznostim podjetja NNBG odobrili fiksno (11) in/ali flotantno (spremenljivo) (12) zavarovanje (13), vključno s kvalificiranim flotantnim zavarovanjem (14), in sicer v zvezi z vsemi svojimi sredstvi, lastnino in zavezami. Podjetje NNBG in izdajatelj obveznic, novo ustanovljeno podjetje, specializirano za poseben namen, bosta v podporo svojim obveznostim odobrila obsežno fiksno in/ali flotantno zavarovanje, vključno s kvalificiranim flotantnim zavarovanjem, v zvezi z vsemi svojimi sredstvi, lastnino in zavezami. Zavarovanje bo podprto z neposrednimi dogovori s pogodbenicami v zvezi z določenimi pomembnimi pogodbami.

(61) Zaradi posebne narave transakcije in pomembnosti varnosti izvrševanje zavarovanja upošteva soglasje regulatorja za jedrsko varnost Združenega kraljestva in pa dejstvo, da je mogoče prodati le subjektu, ki ima ali ki bo imel dovoljenje za jedrsko elektrarno za lokacijo HPC.

(62) Zavarovanje, ki ga odobrijo delničarji, podjetje NNBG in izdajatelj obveznic, naj bi zagotovilo, da imajo zavarovane strani (15): (i) v primeru plačilne nesposobnosti zadevnega dolžnika absolutno prednost pred terjatvami nezavarovanih upnikov; (ii) možnost, da prodajo zavarovana sredstva in iztržek od take prodaje uporabijo za poravnavo neplačanih zavarovanih obveznosti, če bi to bil najboljši način za kar največje izterjave, in (iii) največji nadzor v primeru plačilne nesposobnosti katerega koli od hipotečnih dolžnikov in možnost doseganja namenov upravljanja zavarovanja z imenovanjem stečajnega upravitelja za podjetje in sredstva dolžnika.

(63) Obveznice bodo nezavarovane obveznosti izdajatelja in ne bodo delile zavarovanja, ki ga odobri izdajatelj ali drug član koncerna HPC.

(64) V zvezi z razvrstitvijo upnikov se bodo iztržki od izvrševanja zavarovanja, ki ga odobri podjetje NNBG, v praksi uporabili v naslednjem vrstnem redu: 1. Upniki, ki imajo prednost po zakonu. 2. Stroški izvrševanja (tj. stroški skrbnikov zavarovanja in stečajnih upraviteljev). 3. Upniki FDP (16). 4. Dajalci premostitvenega posojila za gradnjo. 5. Obveznice in porok. 6. Nezavarovani upniki podjetja NNBG. 7. Delničarji podjetja NNBG.

(65) Tega vrstnega reda v zvezi z iztržki od izvrševanja ni mogoče spremeniti brez soglasja poroka.

(66) Financiranje transakcije je razdeljeno v faze glede na doseganje mejnikov v uresničevanju projekta.

(67) V obdobju po datumu izdaje največje količine obveznic (razen obveznice SZC) se bo zagotovil osnovni lastniški kapital v skladu z urnikom, pri čemer bo pogojni kapital kril vse prekoračitve stroškov v zvezi s tem urnikom.

(68) Dividende za delničarje niso dovoljenje pred finančnim zaključkom.

(69) Organi Združenega kraljestva navajajo, da kreditno jamstvo tudi po finančnem zaključku ostaja zavarovano z veliko strukturnimi ukrepi za zmanjševanje tveganja, ki temeljijo na zavezah, vključno s pomembnimi omejitvami v zvezi z izplačilom dividend ter […]-mesečno rezervo za odplačevanje dolga (ki jo je mogoče financirati z gotovino, pogojnimi akreditivi ali dopustnimi jamstvi), ki bi lahko dosegla […] milijard GBP. Tržni standard pri financiranju projektov naj bi bil šestmesečna rezerva za odplačevanje dolgov.

(70) Do uveljavljanja kreditnega jamstva po finančnem zaključku naj bi prišlo le v naslednjih primerih: (a) če obstaja bistven odklon pri uspešnosti poslovanja in pride do posledičnega zmanjšanja denarnega toka, ki je na voljo za odplačevanje dolga, v primerjavi s pričakovanji; in (b) je zaradi tega odklona zmanjšana v strukturi predvidena in zgoraj navedena rezerva za odplačevanje dolga.

(71) Če se uporabi rezerva za odplačevanje dolga (v katerem koli obsegu), jo je treba pred izplačilom dividend v celoti spet napolniti.

(72) Organi Združenega kraljestva trdijo, da bo glede na obseg strukturnih zaščit pred neizpolnjevanjem obveznosti ter prisotnost sprožilnih dogodkov in možnih pravnih sredstev pred neizpolnjevanjem obveznosti do izvrševanja prišlo le v majhnem obsegu in v malo verjetnih okoliščinah. Če pa bi izvrševanje bilo potrebno, bodo okoliščine verjetno nepričakovane in resne, za kar pa fiksno izvrševanje ne bo primerno. Oddelek IUK je menil, da je potrebna prožnost za obravnavo njegovih možnosti v luči dogodkov, kot se zgodijo, da bo lahko bolje zaščitil svoje interese. Zato je oddelek IUK izbral največji in prožni sklop možnosti izvrševanja, skupaj z diskrecijsko pravico v zvezi z določanjem najprimernejšega načina izvrševanja v zadevnem času.

(73) Komisija je v oceno prejela glavne finančne pogoje, doslej dogovorjene v zvezi s financiranjem projekta HPC. Pogoji vsebujejo dogovor strank v zvezi z glavnimi pogoji dokumentov o financiranju, ne da bi na datum tega sklepa bila na voljo končna oblika pravnih osnutkov. Organi Združenega kraljestva so izjavili, da bodo preostali pogoji in tudi končni dokumenti o financiranju vsebovali standardne klavzule, ki bi jih za podoben projekt zahteval vsak vlagatelj. Ker Komisija ni imela priložnosti, da bi to preverila, bodo morali organi Združenega kraljestva v primeru, da končni dokumenti kakor koli spreminjajo ukrep, ki je sedaj predstavljen Komisiji, to prijaviti Komisiji.

2.3 DOGOVOR Z MINISTRSTVOM

(74) V pogodbi na razliko je določeno, da bodo vlagatelji podjetja NNBG upravičeni do odškodnine, če se vlada Združenega kraljestva odloči zapreti elektrarno HPC iz političnih razlogov (ki ne vključujejo zdravja, jedrske varnosti, varnosti, okoljskih zaščitnih ukrepov, zaščitnih ukrepov pri jedrskem prevozu ali jedrskih nadzornih ukrepov). Ta plačila bi se financirala enako kot plačila po pogodbi na razliko (tj. s pomočjo dajatev dobaviteljev). Pogodbi na razliko bo priložen dogovor z ministrstvom, ki ga bodo sklenili ministrstvo in vlagatelji NNBG.

(75) Ta dogovor določa, da bo, če v primeru politične zaustavitve organ nasprotne stranke vlagateljem NNBG ne bo mogel plačati odškodnine, dogovorjeno odškodnino plačalo ministrstvo. Dogovor ne predvideva dodatnih odškodnin za podjetje NNBG ali njegove vlagatelje.

3. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

(76) Komisija je med posvetovanjem o sklepu o začetku postopka, ki je potekalo do 7. aprila 2014, prejela zelo veliko odgovorov. Pripombe, pomembne za zadevno oceno državne pomoči, so opisane v nadaljevanju.

(77) Pripombe zainteresiranih strani bodo obravnavane v ustreznih delih ocene, brez posebnih navedb specifičnih pripomb.

(78) Zaradi števila odgovorov bodo pripombe opisane po temah.

3.1 PRIPOMBE V ZVEZI Z UKREPI KOT STORITVIJO SPLOŠNEGA GOSPODARSKEGA POMENA

(79) Eden od sodelujočih se je strinjal z vlado Združenega kraljestva, da ukrepi ne vključujejo državne pomoči, in navedel dokaze, ki jih je Združeno kraljestvo predložilo v podporo ocene storitve splošnega gospodarskega pomena.

(80) Ena stran je navedla, da jedrska elektrarna HPC izvaja storitev splošnega gospodarskega pomena, saj zagotavlja obveznost javnih storitev za zagotovitev, da se povpraševanju po energiji zadosti kratkoročno, srednjeročno in dolgoročno; navedla je tudi, da se projekt izvaja jasno in pregledno, da nobeno od udeleženih podjetij nima gospodarske prednosti. Elektrarna HPC bo tudi izboljšala varnost oskrbe, saj se bosta zmanjšali odvisnost od uvoženih goriv in uporaba fosilnih goriv.

(81) Med tistimi, ki nasprotujejo mnenju Združenega kraljestva, da ukrep ne vključuje državne pomoči, je eden od sodelujočih pripomnil, da ukrep ni v skladu z merili iz sodbe Altmark, saj je pogodba na razliko edina odškodnina za izpolnjevanje storitve splošnega gospodarskega pomena (v nadaljnjem besedilu: SSGP).

(82) Več sodelujočih je pripomnilo, da se za projekt ni moglo potegovati nobeno drugo podjetje.

(83) Več strani je trdilo, da priglašeni ukrep ne spada v okvir EU za storitve splošnega gospodarskega pomena, saj Združeno kraljestvo ni jasno opredelilo obveznosti javnih storitev, za katero bo dodelilo odškodnino, prav tako ni izpolnilo pogojev pooblastitve za opravljanje obveznost javne storitve, kot je določeno v členu 3(2) Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17).

(84) Več strani je pripomnilo, da ukrepi pomoči niso skladni z merili iz sodbe Altmark, ko je proizvajanje električne energije običajna gospodarska dejavnost, zato bi jedrska energija morala konkurirati drugim virom električne energije na liberaliziranem notranjem trgu z električno energijo; ukrepu manjka cilj skupnega interesa; zdi se, da ni objektivnega merila za utemeljitev 35 let dolgega trajanja; različno obravnava jedrsko energijo in obnovljive vire energije; temelji na neznanih parametrih in ni analize stroškov in koristi. Poleg tega SSGP ne more obstajati, ker lahko jedrska elektrarna proizvaja le pasovno električno energijo. Možnosti za prekomerno odškodnino bi bile velike.

3.2 PRIPOMBE, PREJETE V ZVEZI Z OBSTOJEM POMOČI

(85) Več sodelujočih je navedlo, da so ukrepi državna pomoč, saj vključujejo dvostranske sporazume med državo in podjetjem; plačila so posebej namenjena cilju proizvajanja jedrske energije; plačila neposredno obremenjujejo državni proračun; pogodba pa predvideva podporo in posebne pogoje za jedrsko energijo, ki bi presegla vsako podporo za obnovljive vire energije.

(86) Eden od sodelujočih je pripomnil, da bo premik od plačila „po enoti“ odpadkov k najvišji omejitvi cene odvoza odpadkov pomenil pomoč in novo subvencijo za nove upravljavce jedrske elektrarne.

3.3 PRIPOMBE, PREJETE V ZVEZI S CILJI SKUPNEGA INTERESA, NEDELOVANJEM TRGA IN POTREBO PO POSREDOVANJU DRŽAVE

(87) Med pozitivnimi odgovori je en sodelujoči navedel, da lahko jedrska energija pomembno prispeva k proizvodnji električne energije z nizkimi emisijami ogljika in k diverzifikaciji sektorja proizvodnje električne energije. Pripomnil je tudi, da čeprav jedrska energija ne bo zmožna zagotoviti vseh dodatnih zmogljivosti, ki jih bo Združeno kraljestvo v prihodnjih desetletjih potrebovalo, bo po vsej verjetnosti imela najpomembnejšo vlogo pri nadomeščanju iztrošenih jedrskih zmogljivosti in pri izpolnjevanju prihodnjih potreb.

(88) Več sodelujočih je navedlo, da je Združeno kraljestvo v drugačnem položaju kot druge države članice, saj je otok in ima omejene možnosti za povezovalne vode. Primerjava s Finsko ali Francijo ne bi bila primerna, saj imata ti državi precej drugačni tržni strukturi, poleg tega pa imata dolgoročne gospodarske sporazume, ki podpirajo izgradnjo jedrskih elektrarn. Poleg tega Združeno kraljestvo ne bo moglo reševati prekinjene razpoložljivosti obnovljivih virov z uvozom večjih količin energije iz sosednjih držav takrat, ko obnovljivi viri ne bodo proizvajali energije, ali z odlaganjem presežkov zaradi prevelike proizvodnje, ko bodo proizvajali energijo. Zato bodo pomanjkljivosti na britanskem trgu, kar zadeva enotni evropski trg z električno energijo, vedno večje od pomanjkljivosti v državah na celini in jih bo treba odpraviti z več ukrepi. Podpora jedrski energiji bi izboljšala diverzifikacijo oskrbe z energijo, s tem pa bi se okrepila trdnost energetskega sistema Združenega kraljestva.

(89) En sodelujoči je opozoril na posebno tržno nepopolnost jedrske energije, zlasti dolgotrajno izgradnjo in življenjsko dobo, kar pomeni trajanje donosa naložbe več kot 30 let, precej po letu 2050. Spoznanja, pridobljena iz izpadov električne energije v določenih državah članicah, kažejo, da se ni mogoče povsem zanašati na čezmejno povezljivost ter da noben upravljavec prenosnega omrežja zmogljivosti povezovalnih vodov ne more zagotoviti enako kot zmogljivost v domačem prepletenem omrežju. Državna pomoč za projekt HPC morda manj izkrivlja konkurenco kot uvedba drugih ukrepov, kot so trgi proizvodnih zmogljivosti.

(90) En sodelujoči je navedel, da jedrska elektrarna HPC ne bi škodovala ciljem zagotavljanja varstva okolja, saj bodo delovanje elektrarne pozorno spremljale zadevne ustanove, kot je Urad za jedrsko regulacijo. Poleg tega bi jedrska elektrarna HPC izpolnjevala okoljske predpise Environmental Permitting Regulations iz leta 2010.

(91) Več strani je navedlo, da obstaja več tehnologij za varno shranjevanje jedrskih odpadkov.

(92) Več strani je pripomnilo, da sedanja kombinacija politik ne zadostuje za spodbujanje naložb v jedrsko energijo, zlasti zato, ker je cena emisijskih kuponov prenizka; spodnja meja cene ogljika v Združenem kraljestvu cen ogljika ne bo zvišala do te mere, da bi se spodbudile naložbe v jedrsko energijo; zgolj jamstvena shema Združenega kraljestva pa tudi ne zadostuje za spodbujanje naložb, saj ne obravnava dolgoročne rentabilnosti jedrske elektrarne. Ogljični odtis proizvodnje jedrske energije je podoben kot pri proizvodnji vetrne energije in precej manjši od odtisa pri morskih obnovljivih virih, sončnih elektrarnah in tehnologijah za biomaso.

(93) En sodelujoči je trdil, da Združeno kraljestvo podpira obnovljive vire energije, vendar take tehnologije niso primerne za zagotavljanje pasovne električne energije, hkrati pa bi Združeno kraljestvo zaradi uporabe plina postalo odvisno od fosilnih goriv in se izpostavilo geopolitičnemu tveganju.

(94) En sodelujoči je navedel, da bi morala Komisija preveriti neto koristi elektrarne HPC za okolje v primerjavi s sedanjo mešanico energetskih virov v Združenem kraljestvu. Jedrska elektrarna HPC bi, ocenjena po teh merilih, gotovo prinesla pomembne koristi za okolje.

(95) Več strani je navedlo, da bi morale države članice imeti možnost, da izberejo lastne mešanice energetskih virov in zagotovijo potrebne spodbude, brez katerih bi se učinkovite dolgoročne zasebne naložbe v nizkoogljično proizvodnjo električne energije zaustavile. Komisija ne bi smela vplivati na take odločitve. Jedrske elektrarne bi imele visoke začetne stroške kapitala in nizke mejne stroške obratovanja, kar skupaj s pomanjkanjem povezave med stroški obratovanja in cenami na trgu z električno energijo določa obstoj tveganja, ki ga na potrošnike ni mogoče uspešno prenesti brez posredovanja države.

(96) Več strani je kritiziralo točko 337 sklepa o začetku postopka, zlasti ker v Združenem kraljestvu že vse od liberalizacije energetskega trga pred 20 leti ni bilo vlaganj v nove jedrske elektrarne. Poleg tega bi bile take naložbe zaradi nevarnosti sprememb vladnih politik in drugih političnih tveganj za zasebne vlagatelje težavne.

(97) Več strani je navedlo, da kapitalski stroški pomenijo približno 75 % proizvodnih stroškov električne energije (18) v primerjavi z 10 do 15 % za plinske elektrarne brez zajemanja in shranjevanja CO2. Navedeno je bilo tudi, da stroškovna učinkovitost dekarbonizacije po lastnem modeliranju pomeni raven 50 g CO2/kWh do leta 2030, v primerjavi s sedanjimi vrednostmi približno 500 g CO2/kWh, kar bi se z najnižjimi stroški doseglo le, če bi nove jedrske zmogljivosti dosegle visoke stopnje uveljavitve (npr. 11 do 18 GW). Sedanja vrednostna korist obsežnega jedrskega programa bi bila 23 milijard GBP. Dolgoročna pogodba za jedrsko energijo bi ohranila učinkovitost razporejanja električne energije, kar bi bilo pomembno tako za jedrske tehnologije kot tudi za obnovljive tehnologije, saj imajo nizke mejne stroške.

(98) En sodelujoči je navedel, da bi se v primeru, če ne bi podprli zgodnjega razvoja nove tehnologije, kot je EPR, zanimanje vlagateljev v Združenem kraljestvu in zunaj njega za to tehnologijo zmanjšalo.

(99) En sodelujoči je navedel, da Pogodbe Euratom ni mogoče uporabiti neodvisno od sedanjih politik Komisije, saj člen 40 Pogodbe od Komisije zahteva, da redno objavlja cilje za jedrsko energijo ter da si je za cilje Pogodbe mogoče prizadevati le v skladu z drugimi določbami Pogodbe.

(100) En sodelujoči je pripomnil, da so bile pred liberalizacijo naložbe v jedrsko energijo mogoče s projekti, financiranimi s tarifami, kar je odpravilo naložbena tveganja.

(101) Ena stran je navedla, da je vir jedrskega goriva raznolik in je z vidika varnosti preskrbe z energijo zelo visoko ocenjen.

(102) Ena stran je navedla, da ni nobenih dokazanih nizkoogljičnih tehnologij pasovne električne energije razen jedrskih, ki jih je mogoče uporabiti na enakih stopnjah zmogljivosti. Glede na politična tveganja v Evropski uniji bi bili vlagatelji zelo previdni pri vlaganju veliko kapitala v novo vrsto proizvajanja električne energije. Poleg tega bi bile napovedi Komisije o naložbah v nove jedrske elektrarne v obdobju 2027–2030 vprašljive zaradi negotovosti.

(103) Več strani je pripomnilo, da Združeno kraljestvo nima mehanizma, podobnega finskemu modelu Mankala (skupna naložba elektrarn in energetsko intenzivnih panog), s katerim se upravlja asimetrija med tveganjem začetnih stroškov kapitala in dolgoročno trenutno ceno električne energije.

(104) Ena stran je navedla, da je bila večina obnovljivih tehnologij izumljena do začetka 20. stoletja, zaradi česar je podpora tem tehnologijam manj upravičena od podpore jedrski energiji iz razlogov zrelosti tehnologije.

(105) Več strani je pripomnilo, da bodo reaktorji začeli delovati šele leta 2023, zaradi česar z jedrsko elektrarno ne bo mogoče reševati vprašanja varnosti oskrbe, ki ga je Združeno kraljestvo navedlo kot utemeljitev za ukrepe.

(106) Ena stran je navedla, da jedrska tehnologija ne zagotavlja varnosti oskrbe, saj je proizvodnja energije odvisna od uvoza cepljivega jedrskega materiala. Druga stran je navedla, da bi bilo za večjo varnost oskrbe treba zmanjšati odvisnost od uvoženih goriv.

(107) En sodelujoči je pripomnil, da je energetska politika vlade Združenega kraljestva politično pristranska in omejuje razvoj vetrnih in sončnih elektrarn na otoku.

(108) Več sodelujočih je navedlo, da jedrska tehnologija poslabšuje varnost oskrbe, saj zaradi nepredvidenih okvar, zmanjšanih ravni zmogljivosti ali rutinskega vzdrževanja ni dovolj prožna za izravnavo ponudbe in povpraševanja v omrežju. Jedrska energija je povezana tudi z nepredvidljivimi šoki, ki zahtevajo veliko rezerv, v nasprotju z variabilnostjo vetrne energije, ki jo opisujejo kot vnaprej dobro predvidljivo. Isti sodelujoči so še navedli, da je jedrska energija slabo sredstvo za zmanjševanje emisij, in sicer na podlagi raziskave, ki kaže, da se v jedrskem ciklu proizvede med devet- in 25-krat več CO2 kot pri proizvodnji vetrne energije.

(109) Več sodelujočih je navedlo, da primerjalni statistični podatki kažejo, da je prispevek jedrske tehnologije k dekarbonizaciji majhen.

(110) Več strani je pripomnilo, da ukrep ne bi zagotovil varnosti oskrbe, saj iztrošenih zmogljivosti ne bi uspel nadomestiti dovolj hitro, odvisen pa bi bil od rezerv urana, ki jih lahko zmanjka.

(111) Več sodelujočih je trdilo, da bodo subvencije privedle do onemogočanja drugih, inovativnejših in okolju prijaznejših proizvodnih tehnologij ter da niso upravičene in so nezdružljive z načelom „onesnaževalec plača“. Stroške, ki bodo izhajali iz tega dolgoročnega ukrepa, bi plačale prihodnje generacije.

(112) Več sodelujočih je želelo poudariti, da več držav članic, zlasti Nemčija, Avstrija, Irska, Italija in druge, nasprotuje jedrski energiji ter da druge države članice, kot so Portugalska, Danska, Estonija ali Grčija, nimajo jedrskih elektrarn, zato v zvezi z jedrsko energijo ni skupnega cilja.

(113) Več sodelujočih je navedlo, da tehnologije, ki potrebuje subvencije za 60 let in je izvzeta iz vseh neposrednih in posrednih stroškov, ki jih povzroči, poleg tega pa zahteva še 35-letno zajamčeno pogodbo, ni mogoče šteti za sposobno preživetja.

(114) Ena stran je trdila, da ni zadovoljivega načina obravnave potrebe po odlaganju radioaktivnih odpadkov.

(115) En sodelujoči je pripomnil, da Združeno kraljestvo novo jedrsko elektrarno pretirano spodbuja tako, da zmanjšuje pomen številnih negotovosti okoli odlaganja in pomirja vlagatelje.

(116) Več sodelujočih je kritiziralo oceno tveganja, ki jo je izvedlo Združeno kraljestvo, in navedlo, da v oceni ni upoštevalo možnosti nepričakovanih „nesreč nad projektno osnovo“, kot so se zgodile v Fukušimi in v drugih primerih jedrskih nesreč. Kritike so bile izrečene tudi v zvezi z navedbami, da v primeru najhujše razumno predvidljive nesreče/incidenta v elektrarni HPC (vključno s terorističnim napadom) najvišja stopnja uhajanja v obliki obhoda mimo zadrževalnega hrama ne bi presegla 0,03 % inventarja reaktorske sredice na dan.

(117) Več sodelujočih je navedlo, da ni jasno, ali je Združeno kraljestvo upoštevalo razvoj novih tehnologij, ki izboljšujejo prožnost energetskega omrežja (npr. dinamično oblikovanje cen, pogodbe o prekinitvah dobave ali omejevalnik dinamične dobave v industriji, združevanje storitev in optimizacija povpraševanja gospodinjstev).

(118) En sodelujoči se je pritožil, da Združeno kraljestvo proizvodnji pasovne električne energije glede na spremembe v energetskem sektorju posveča premalo pozornosti, zaradi česar se postavlja vprašanje, ali bo do sredine 20. let pasovna električna energija še vedno tako pomembna, kot je danes. Zlasti prožnost sistema bo vedno bolj pomembna.

(119) Več strani je navedlo, da elektrarna HPC ne bo prva tovrstna elektrarna, temveč peta ali šesta po vrsti, če upoštevamo elektrarne na Finskem in v Franciji ter dve elektrarni na Kitajskem. Na Finskem in v Franciji je bilo naročenih več podobnih reaktorjev brez dodelitve državne pomoči.

(120) Ena stran je navedla, da bi sončne elektrarne lahko vsako leto proizvedle toliko električne energije, kot se to pričakuje od elektrarne HPC, in to s primerljivimi stroški, do leta 2020 ali kmalu za tem pa bi bila energija iz vetrnih elektrarn na morju lahko cenejša.

(121) Ena stran je navedla, da podatki vlade Združenega kraljestva kažejo, da nova jedrska elektrarna ni potrebna, v nasprotju z več dokumenti in razpravami, ki nepravilno zatrjujejo, da se bo povpraševanje po električni energiji podvojilo ali celo potrojilo, v primerjavi z raziskavo vlade v zvezi z dolgoročnim povpraševanjem po električni energiji in potrebah po zmogljivosti do leta 2025.

3.4 PRIPOMBE, PREJETE V ZVEZI S PRIMERNOSTJO IN SPODBUDNIM UČINKOM UKREPOV

(122) Med pozitivnimi odgovori je več sodelujočih navedlo, da lahko jedrska energija pomembno prispeva k proizvodnji električne energije z nizkimi emisijami ogljika in k diverzifikaciji sektorja proizvodnje električne energije. Pripomnili so tudi, da čeprav jedrska energija ne bo zmožna zagotoviti vseh dodatnih zmogljivosti, ki jih bo Združeno kraljestvo v prihodnjih desetletjih potrebovalo, bo po vsej verjetnosti imela najpomembnejšo vlogo pri nadomeščanju iztrošenih jedrskih zmogljivosti in izpolnjevanju prihodnjih potreb.

(123) Več sodelujočih je navedlo, da bi bile brez posredovanja vlade zasebne naložbe usmerjene le v kratkoročne donose, zaradi česar nova jedrska elektrarna ne bi bila izvedljiva.

(124) En sodelujoči je navedel, da upravljavci brez pomoči ne bi imeli spodbud za vlaganje v nove jedrske elektrarne ter da bi uspešno dokončanje prvega projekta močno zmanjšalo stroške novih projektov. Navedel je tudi, da reaktorjev tretje generacije ni mogoče primerjati z obstoječimi elektrarnami ter da brez dolgoročne stabilnosti cen zasebnih vlaganj v jedrsko energijo sploh ne bi bilo.

(125) Več sodelujočih je trdilo, da bi program izgradnje nove jedrske elektrarne v Združenem kraljestvu prinesel velike koristi zaposlovanja v Združenem kraljestvu in Evropi.

(126) Več sodelujočih je pripomnilo, da bi pomoč visoko kvalificirani, usposobljeni delovni sili omogočila ohranitev veščin in razvoj novih tehnik, kar bi bilo pomembno tudi za razgradnjo jedrskih reaktorjev, ki še delujejo. Omenili so tudi pozitivni učinek, ki bi ga pomoč imela za upravljavce v dobavni verigi.

(127) Več sodelujočih je poudarilo, da britanska podjetja prednost dajejo raznoliki mešanici energetskih virov ter da zlasti podpirajo jedrsko, vetrno in vodno energijo. Program Združenega kraljestva bi oblikoval bolj stabilno investicijsko okolje za podjetja, zlasti za velike porabnike električne energije.

(128) Več sodelujočih je pripomnilo, da lahko predlagani mehanizem, v primerjavi s sistemom zelenih certifikatov, ki se sedaj uporablja izključno za obnovljivo energijo, omeji prekomerno odškodnino.

(129) Več strani je navedlo, da mora država spodbujati odločitve vlagateljev v zvezi z energetsko raznovrstnostjo, saj liberalizirani trgi ne morejo ponotranjiti koristi varnosti oskrbe države članice.

(130) Ena stran je kritizirala mnenje Komisije, da pogodbe na razliko odpravljajo večino tržnih tveganj, saj veliko držav članic s sistemi fiksnih cen (feed-in tariffs) podpira obnovljive vire energije, zato ni razlogov za drugačno obravnavo jedrske energije.

(131) Več sodelujočih je navedlo, da jedrska tehnologija ni okolju prijazna, ni obnovljiva, temveč dokončna, in bi bila zelo draga, čeprav je zrela tehnologija brez učinka učenja.

3.5 PRIPOMBE, PREJETE V ZVEZI S SORAZMERNOSTJO UKREPOV

(132) Ena stran je navedla, da mehanizem pogodbe na razliko zmanjšuje tveganje, a podjetje NNBG še vedno izpostavlja osnovnemu tveganju ter preprečuje prekomerno odškodnino, saj so plačila izvedena le, ko je referenčna cena nižja od izvršilne cene. Nadalje, ureditev delitve dobička bi omejila prekomerno odškodnino, podjetje NNBG pa ne bi imelo zagotovljene višine prihodkov ali dobička. Pogodba na razliko bi stabilizirala cene, kar bi privedlo do boljšega investicijskega okolja.

(133) Več strani je navedlo, da bi bilo treba izvršilno ceno primerjati s ceno drugih nizkoogljičnih tehnologij, ne pa s stroški plinskih elektrarn; treba bi bilo upoštevati prihodnje ravni cen in ne zdajšnjih.

(134) Več strani je navedlo, da bo pogodba na razliko za elektrarno HPC veljala 35 let, medtem ko je trajanje pogodb za obnovljive vire energije krajše, običajno ne več kot 15 let. Vendar pa bi jedrska elektrarna obratovala 60 let, obrati za obnovljivo energijo pa od 20 do 25 let, kar pomeni nižji delež subvencije za obratovalno življenjsko dobo. Pogodbe na razliko bi Združeno kraljestvo varovale pred višjimi gradbenimi stroški.

(135) Ena stran je predložila oceno stroškov, v kateri je bilo navedeno, da naj bi se stroški po prvi elektrarni znatno znižali, in sicer na 60 do 75 GBP za MWh do leta 2030. Navedla je tudi, da bi izvršilna cena priglašenega ukrepa padla v razpon, naveden v analizi, tj. 85 do 100 GBP za MWh.

(136) Več strani je pripomnilo, da v tem času za cenejše velja le malo tehnologij, od katerih pa v prihodnosti nobena ne more zagotoviti večjih količin električne energije.

(137) Več strani je pripomnilo, da bi bila ob upoštevanju vseh sistemskih stroškov obnovljivih virov energije jedrska energija po izvršilni ceni, ki jo je priglasilo Združeno kraljestvo, precej cenejša možnost.

(138) Ena stran je navedla, da lahko odločitev Komisije v zvezi z izključitvijo jedrskih projektov iz uporabe mehanizmov po vzoru pogodbe na razliko pomembno vpliva na zmožnost organa za jedrsko razgradnjo v zvezi z reševanjem civilnega plutonija Združenega kraljestva. Navedla je tudi, da je breme za davkoplačevalce v zvezi z odpadki minimalno/oddaljeno, ker vlada Združenega kraljestva.

(139) Več sodelujočih je pripomnilo, da pomoč za naložbe ni odšteta od pomoči za tekoče poslovanje.

(140) En sodelujoči je navedel, da morajo biti vsi sporazumi ter vse spremembe sporazumov, ki vplivajo na financiranje, ali praktični dogovori v zvezi z razgradnjo ter ravnanjem in odstranjevanjem odpadkov in izrabljenega goriva, odprti za javnost in parlamentarni nadzor. Poudarjeno je bilo tudi, da ključne informacije o modeliranju stroškov niso bile objavljene.

(141) Več strani je izrazilo pomisleke, da Združeno kraljestvo podjetju NNBG morda dodeljuje dodatno pomoč, tudi v obliki režima, ki omejuje odgovornost upravljavcev jedrske elektrarne. Več strani je pripomnilo, da bi za tehnologije, ki niso jedrske, veljala polna odgovornost, za jedrsko tehnologijo pa velja režim omejene odgovornosti.

(142) Druga vrsta podpore, ki je bila navedena kot morda izključena iz priglašene pomoči, je podcenjevanje stroškov ravnanja z jedrskimi odpadki in njihovega odstranjevanja po pogodbi za odvoz odpadkov, ki jo bodo novi upravljavci jedrske elektrarne morali skleniti na zahtevo Združenega kraljestva. Podobno je nekaj strani navedlo, da bi domnevno pomanjkljivi stroški razgradnje kršili načelo „onesnaževalec plača“.

(143) En sodelujoči je izrazil pomisleke v zvezi z morebitnimi presežki stroškov na podlagi izkušenj z modeloma EPR na Finskem in v Franciji.

(144) Obstoječi upravljavci jedrskih elektrarn v Združenem kraljestvu že dobivajo finančno podporo na podlagi več finančnih instrumentov, vključno z omejitvami odgovornosti, zavarovanjem poslovnih tveganj, subvencijami za stroške odstranjevanja jedrskih odpadkov in subvencijami za stroške protiterorističnih ukrepov.

(145) Več strani je pripomnilo, da bo zaradi pomoči gospodarsko tveganje s podjetja preneseno na davkoplačevalce, pomoč pa bo povzročila tudi brezizhodnost, zaradi česar se bodo cene energije zvišale za prihodnjih 35 let.

(146) Več strani je navedlo, da je izvršilna cena previsoka, elektrarna HPC pa najdražja elektrarna v zgodovini. Izkrivljanja bodo vodila do dodatnih stroškov.

(147) Ena stran je pripomnila, da ocena sorazmernosti ne more biti dokončna, dokler delitev dobička in določbe o ponovnih pogajanjih o stroških niso v celoti priglašene.

(148) Ena stran je navedla, da izvršilna cena presega ceno, ki jo Nemčija plačuje za kopensko vetrno energijo.

(149) Ena stran je pripomnila, da bi bilo pravično domnevati, da ni mogoče razumno pričakovati znatnega znižanja stroškov EPR, če bo podprt, ter da omenjeni reaktor ne bi bil nastajajoča tehnologija.

(150) Več strani je navedlo, da se lahko več nastajajočih tehnologij obnovljive energije izkaže kot precej bolj stroškovno učinkovitih od elektrarne HPC ter da nedavno poročilo Carbon Connect (19) ocenjuje, da bodo donosi za družbo EDF in druge vlagatelje v elektrarno HPC precej višji kot v drugih projektih, s pričakovanim donosom na lastniški kapital približno 19 do 21 odstotkov, kar je več od pričakovanih donosov na lastniški kapital v projektih zasebnih finančnih pobud. Če bi upoštevali strošek polnega zavarovanja proti jedrskim nesrečam, bi bil gospodarski razlog za jedrsko elektrarno v primerjavi z drugimi nizkoogljičnimi viri znatno šibkejši. Nedavno poročilo organa za jedrsko razgradnjo in odbora za javne račune v spodnjem domu britanskega parlamenta kaže na stroške jedrske dediščine v višini več kot 2,5 milijarde GBP na leto ali 42 % skupnega proračuna Oddelka za energijo in podnebne spremembe (DECC).

(151) Več strani je navedlo, da obstaja razumen dvom v zvezi s prekomerno odškodnino.

(152) Ena stran je izračunala, da če izvršilno ceno v razponu 35 let pretvorimo v 15-letno izvršilno ceno, bi ta znašala približno 117 GBP za MWh v realnih pogojih za leto 2012 ali več kot 20 % več od kopenske vetrne energije in 10 do 15 % več od pretvorbe biomase. Prav tako bi bilo mogoče domnevati, da se bodo stroški kopenske vetrne energije do leta 2023 še znižali zaradi višjih ravni uporabe, zaradi česar bo razlika še očitnejša.

(153) Več strani je pripomnilo, da bodo cene alternativnih tehnologij in zlasti tehnologij obnovljive energije v prihodnosti padle, kar bo v primeru projekta HPC pomenilo prekomerno odškodnino.

(154) Ena stran je navedla, da Združeno kraljestvo na trgu ni iskalo enakovrednih zmogljivosti ali enakovredne proizvodnje za isto obdobje. V Franciji in na Finskem cene električne energije, proizvedene v jedrskih elektrarnah, znašajo med 45 in 50 EUR za MWh. Iz poročil finančnega analitika izhaja, da bo letna notranja stopnja donosa na lastniški kapital družbe EDF 25- do 35-odstotna. Pogodbe na razliko bi jedrski elektrarni v primerjavi z obnovljivimi viri energije olajšale doseganje referenčne cene, kombinacija spodnje meje cene ogljika in trg proizvodnih zmogljivosti pa bi podpirala naložbe v novo jedrsko elektrarno.

3.6 PRIPOMBE, PREJETE V ZVEZI Z MOREBITNIM IZKRIVLJANJEM KONKURENCE IN TRGOVINE MED DRŽAVAMI ČLANICAMI

(155) Med pozitivnimi odgovori je več strani navedlo, da ukrep ne bi bistveno vplival na konkurenco ali trgovino med državami članicami, saj ne bi bistveno vplival na blaginjo potrošnikov in ne bi povzročil višanja maloprodajnih cen. Prav tako bi bilo podjetje NNBG izpostavljeno tržnim silam in pobudam za konkuriranje na veleprodajnem trgu z električno energijo.

(156) Več strani je navedlo, da bi bilo treba za vse nizkoogljične tehnologije vzpostaviti enake konkurenčne pogoje, zato so subvencije za novo jedrsko elektrarno skladne z veljavnimi podpornimi politikami za obnovljive vire energije. Več strani je navedlo, da je treba ohraniti tehnološko nevtralnost, zato jedrska tehnologija ne sme biti predmet diskriminacije.

(157) Več strani je pripomnilo, da ukrepi ne morejo izriniti naložb v obnovljive vire energije, saj so tudi ti podprti s pogodbami na razliko. Nekaj strani je nadalje navedlo, da bi pomoč nasprotno delovala kot spodbuda za nove naložbe v tehnologije za proizvajanje energije.

(158) Ena stran je pripomnila, da naj bi zmogljivost elektrarne HPC znašala nekaj več kot 3 gigavate, ves britanski trg pa bo kmalu dosegel 80 gigavatov. Na podlagi tega pomoč na trgu ne bi povzročila pomembnega izkrivljanja (npr. 4 %):

(159) Več strani je pripomnilo, da koristi iz alternativ v primerjavi z novo jedrsko elektrarno ne bi mogle zagotoviti dovolj visoke ravni zmogljivosti, da bi jih bilo mogoče šteti za sprejemljivo možnost. Zlasti ni mogoče upoštevati koristi od prilagajanja odjema, energetska učinkovitost zahteva dodatne politike, povezanost pa bi pomenila ključni prispevek k učinkoviti rabi virov, glavna ovira pa bi bila politična in regulativna.

(160) Več sodelujočih je navedlo, da bi ukrepi vodili k izkrivljanju konkurence. To bi se zgodilo zaradi izključitve alternativnih tehnologij in zlasti diskriminacije ali izrinjenja naložb v tehnologije obnovljive energije. Prišlo bi tudi do izkrivljanja trgovine na notranjem trgu, saj uvozniki ne bi mogli konkurirati subvencionirani ceni jedrske energije, kar bi privedlo do umetnih presežkov v drugih državah članicah.

(161) En sodelujoči je poudaril, da bi pomoč izkrivljala konkurenco med obstoječimi jedrskimi elektrarnami in novimi jedrskimi elektrarnami, saj slednje prejemajo pomoč za tekoče poslovanje, obstoječe pa ne. Druga stran je navedla, da je treba ohraniti tehnološko nevtralnost, zato jedrska tehnologija ne sme biti predmet diskriminacije.

(162) Ena stran je pripomnila, da bodo subvencije za jedrsko energijo verjetno zmanjšale obseg razpoložljivega trga za tehnologije obnovljive energije in otežile vzpostavitev novih zmogljivosti za proizvodnjo obnovljive energije v EU.

(163) Ena stran je kritizirala strokovno študijo prof. Greena in dr. Staffella zlasti zato, ker naj bi za analizo blaginje in oceno izkrivljanja uporabila neprimerno metodo; njune predpostavke naj ne bi bile primerne za obravnavo obstoja nedelovanja finančnega trga; predpostavke v zvezi s eksogenostjo tehtanih povprečnih stroškov kapitala nimajo utemeljitve; študija je zanemarila učenje, zunanje stroške ogljika, raznolikost ponudbe in tržno moč.

(164) Ena stran je pripomnila, da bi pomoč povzročila neuravnoteženost med vsemi stroški drugih energetskih tehnologij in jedrsko tehnologijo v škodo potrošnikov ter znatno povečala zneske davka. Družba EDF bi na britanskem energetskem trgu dobila prevladujoči položaj, še posebej, če bi bilo odobreno podaljšanje ekonomske življenjske dobe obstoječih jedrskih elektrarn.

(165) Ena stran je navedla, da bi lahko plačevanje razlik iz pogodbe na razliko na podlagi izmerjene proizvodnje ustvarilo izkrivljanje trga, saj bi lahko proizvajalci električno energijo prodajali celo po negativnih cenah in se v zvezi s pozitivnimi prihodki opirali na pogodbo na razliko.

(166) Ena stran je navedla, da bi obseg pomoči ogrozil naložbe v prihodnje povezovalne vode, vključno s povezovalnimi vodi med Škotsko in Islandijo (geotermalna električna energija) ter med Anglijo in nordijskimi državami (geotermalna in vetrna električna energija, energija plimovanja).

3.7 PRIPOMBE, PREJETE V ZVEZI S KREDITNIM JAMSTVOM

(167) Več sodelujočih je navedlo, da ni mogoče izključiti prekomerne odškodnine, saj sveženj pomoči poleg pogodbe na razliko vključuje tudi kreditno jamstvo.

3.8 DRUGE PREJETE PRIPOMBE

(168) Več sodelujočih je navedlo divje prašiče, pri katerih so marca 2013, 27 let po nesreči v Černobilu, zaznali velike količine sevanja. Več sodelujočih je zaprosilo za drugo posvetovanje, ko bo priglašen ukrep dokončan.

(169) Več sodelujočih je poudarilo, da je vlada Združenega kraljestva v predvolilnem programu obljubila, da ne bo dajala subvencij jedrskim elektrarnam.

(170) Ena stran je navedla, da se bo Združeno kraljestvo še naprej opiralo na t. i. uspešno dokončanje postopkov, povezanih z novo izgradnjo, vendar pa bo zanemarilo znatne negotovosti v zvezi z umestitvijo, vzpostavitvijo in delovanjem geološkega odlagališča, da bi se pripravili načrti in določili stroški. Kritizirala je tudi sedanje predloge Združenega kraljestva v zvezi z ravnanjem z jedrskimi odpadki in njihovim odstranjevanjem.

4. PRIPOMBE ZDRUŽENEGA KRALJESTVA

(171) Združeno kraljestvo je odgovor na sklep o začetku postopka poslalo 31. januarja 2014. V njem je navedlo več analiz, vključno z naslednjimi: (a) modeliranje Oddelka za energijo in podnebne spremembe; (b) poročilo podjetja Oxera o nedelovanju trga, sorazmernosti in možnem izkrivljanju konkurence; (c) študija podjetja Pöyry o morebitnem izkrivljanju notranjega trga in alternativah za novo jedrsko elektrarno; (d) poročilo podjetja Redpoint o razvoju sektorja električne energije v Združenem kraljestvu; (e) opis postopka odkrivanja in preverjanja stroškov, ki je vključeval podjetji KPMG in LeighFisher; (f) poročilo podjetja KPMG o možnem izkrivljanju konkurence; (g) primerjava stopnje donosa.

(172) Združeno kraljestvo je v svojem odgovoru trdno ponovilo stališče, ki ga je navedlo že v priglasitvi. Zlasti bo nova jedrska elektrarna pomemben del mešanice energetskih virov v Združenem kraljestvu, kar bo pripomoglo k oblikovanju dekarbonizirane, varne in raznolike oskrbe z električno energijo po sprejemljivi ceni.

(173) Argumenti Združenega kraljestva so podrobneje navedeni v nadaljevanju.

4.1 PRIPOMBE, PREJETE V ZVEZI Z OBSTOJEM DRŽAVNE POMOČI IN SSGP

(174) Združeno kraljestvo vztraja, da priglašen ukrep ni pomoč, in sicer v okviru meril iz sodbe Altmark za pogodbo na razliko in obvestila o poroštvih (20) za jamstvo. Združeno kraljestvo še vedno meni, da je pomoč skladna z okvirom EU za storitve splošnega gospodarskega pomena (21). Če ne bi bila, bi bila skladna s členom 107(3)(c) PDEU.

(175) V zvezi s prvim merilom iz sodbe Altmark, tj. obstoj storitve splošnega gospodarskega pomena (v nadaljnjem besedilu: SSGP), organi Združenega kraljestva navajajo, da izgradnja jedrske elektrarne HPC v določenem roku in obratovanje v okviru pogodbe na razliko pomenita SSGP, da se dosežejo cilji splošnega interesa vlade Združenega kraljestva.

(176) Organi Združenega kraljestva pojasnjujejo opredelitev SSGP. SSGP naj bi vsebovala naložbo v jedrsko elektrarno nove generacije, zgrajeno v določenem časovnem okviru. Noben zasebni vlagatelj, ki deluje pod sedanjimi tržnimi pogoji, naj ne bi želel vlagati v jedrsko elektrarno nove generacije v časovnem okviru, navedenem v pogodbi na razliko. Organi Združenega kraljestva navajajo, da obstaja pomembno nedelovanje trga, kar zadeva izgradnjo novih jedrskih elektrarn, kar upravičuje obstoj SSGP.

(177) Po navedbah organov Združenega kraljestva direktiva o električni energiji (22) priznava, da lahko obveznosti javnih storitev po členu 3(2) upoštevajo potrebo po dolgoročnem zagotavljanju zmogljivosti, da se zagotovi zanesljivost oskrbe. Po navedbah organov naj ne bi bilo razloga za omejevanje te podlage na obveznosti javnih storitev v zvezi z zagotavljanjem rezervnih proizvodnih zmogljivosti. Elektrarna HPC naj bi prispevala k dolgoročnemu načrtovanju Združenega kraljestva v zvezi z varnostjo oskrbe z zagotovitvijo pomembnih dolgoročnih proizvodnih zmogljivosti, kot predvideva člen 3(2) direktive o električni energiji, in sicer v 35-letnem obdobju, ko se bo razlika v plačilih izplačevala po pogodbi na razliko. Dejstvo, da začetek obratovanja elektrarne HPC morda ne bo dovolj zgoden za reševanje morebitnih nižjih ravni zmogljivosti pred letom 2020, dolgoročno ni dovolj odločujoče ob upoštevanju kratkoročne usmeritve cilja splošnega interesa. Dejstvo, da se bo Združeno kraljestvo morda soočilo z omejitvami zmogljivosti že pred obratovanjem elektrarne HPC, ne zmanjšuje utemeljitve projekta. Poleg tega bi Združeno kraljestvo brez nadaljnjega posredovanja imelo težave z omejitvami zmogljivosti v 20. letih tega stoletja in še dlje in bi moralo oblikovati mešanico energetskih virov, da bi te težave lahko stalno reševalo.

(178) Naložba v jedrsko elektrarno nove generacije, ki bo pomembno prispevala k dolgoročni varnosti oskrbe z nizkoogljično električno energijo ter ki bo zgrajena in delujoča v določenem časovnem okviru in bo obratovala v okviru pogodbe na razliko, naj bi bila usmerjena v doseganje splošnega ali javnega interesa, ki ga je mogoče šteti za SSGP. Po navedbah vlade Združenega kraljestva novih zmogljivosti za pasovno električno energijo in zlasti novih jedrskih projektov ne bodo gradila podjetja, ki poslujejo pod običajnimi tržnimi pogoji v časovnem okviru, ki bi zadostoval za izpolnjevanje ciljev splošnega interesa.

(179) Organi Združenega kraljestva so navedli, da je na pogodbo na razliko treba gledati kot na posebno obveznost javnih storitev, naloženo podjetju NNBG. Natančna opredelitev in obvezna narava obveznosti javnih storitev po SSGP izhajata iz kombinacije strogih klavzul, ki naj bi zagotovile, da bo podjetje NNBG izpolnilo poseben časovni okvir, in dejstva, da ko bo podjetje NNBG udeleženo pri gradnji, iz projekta ne bo več moglo izstopiti zaradi zelo visokih nepovratnih stroškov, ki bodo nastali.

(180) V zvezi z drugim merilom iz sodbe Altmark organi Združenega kraljestva navajajo, da so parametri za izračun referenčne cene in morebitne prilagoditve na izvršilno ceno načeloma dogovorjeni ter bodo v pogodbi na razliko določeni objektivno in pregledno, preden bo pogodba začela veljati.

(181) V zvezi s tretjim merilom iz sodbe Altmark organi Združenega kraljestva navajajo, da je v skladu s sodno prakso, ob upoštevanju diskrecijske pravice države članice v zvezi z opredelitvijo naloge SSGP in pogojev za njeno izvajanje, obseg nadzora Komisije glede nujnosti in sorazmernosti odškodnino za namene tretjega merila iz sodbe Altmark prav tako omejen na očitno napako (23). Organi Združenega kraljestva menijo, da je ukrep sorazmeren in da mehanizem pogodbe na razliko samodejno zmanjšuje raven državne podpore, saj se razlika v plačilih izplača le, ko je tržna referenčna cena nižja od izvršilne cene, ko pa je tržna referenčna cena višja od izvršilne, pa razliko podjetje NNBG plača ministrstvu. Pogodba na razliko bo vsebovala vrsto zaščit pred prekomerno odškodnino.

(182) V zvezi s četrtim merilom iz sodbe Altmark organi Združenega kraljestva menijo, da je to merilo namenjeno zagotavljanju, da nadomestilo, dodeljeno za zagotavljanje SSGP, ustreza običajnemu plačilu za tako storitev na trgu. Zaradi pomanjkanja obstoječe primerne reference naj v zadevnem primeru ne bi bilo mogoče uporabiti četrtega pogoja iz sodbe Altmark. Komisija bi domnevno morala oceniti obstoj prednosti s sklicevanjem na cilj in preverljive elemente, ki so v tej zadevi na voljo. Organi Združenega kraljestva menijo, da bi bilo treba zaradi postopka odkrivanja in preverjanja stroškov, ki so ga izvedli zunanji svetovalci za zagotovitev, da so ocene stroškov podjetja NNBG za izvajanje SSGP razumne, četrti pogoj iz sodbe Altmark šteti za izpolnjen.

(183) V zvezi s kreditnim jamstvom organi Združenega kraljestva menijo, da jamstvo podjetju na daje prednosti, saj bo dano pod komercialnimi pogoji v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Vlada Združenega kraljestva meni, da kreditno jamstvo in pogoji pogodbe na razliko služijo različnima namenoma. Namen pogodbe na razliko je zagotoviti dolgoročno pogodbeno ureditev za zmanjšanje negotovosti veleprodajnih tržnih cen, ob upoštevanju uspešnosti osnovnega sredstva. Kreditno jamstvo bi, tako kot komercialna kreditna jamstva finančnih zavarovateljev, olajšalo boljši dostop do kapitalskih trgov dolgoročnega dolga. Oblikovanje cen in odobritev kreditnega jamstva sta močno odvisna od tveganja zadevnega projekta, vključno s pogoji pogodbe na razliko. Vendar pa obratno ne drži: obstoj jamstva prerazporedi profil tveganja med vlagatelje, ki zagotovijo dolžniški kapital, in poroka, ne spreminja pa profila tveganja projekta. Vlada Združenega kraljestva se ne strinja, da bi projektno podjetje prejelo dodatno podporo zaradi kombinacije pogodbe na razliko in kreditnega jamstva.

(184) V zvezi z dogovorom z ministrstvom glede odškodnine v primeru politične zaustavitve Združeno kraljestvo navaja, da bodo vse pogodbe na razliko vsebovale določbe o nadomestilu za vlagatelje v primeru „kvalificiranega dogodka zaustavitve“, recimo spremembe v zakonu, ki trajno zaustavi obrat (odvisno od tehnologije) ali zavrnitev kakršnega koli ponovnega zagona obrata po določenem obdobju po zaustavitvi s strani vlade Združenega kraljestva. Neposreden dogovor med ministrstvom in vlagatelji NNBG je dodaten in ločen dogovor, ki je namenjen kot podpora določbam kvalificiranega dogodka zaustavitve. Ta dogovor določa, da bo, če v primeru politične zaustavitve organ nasprotne stranke vlagateljem NNBG ne bo mogel plačati odškodnine, dogovorjeno odškodnino plačalo ministrstvo. Dogovor ne predvideva dodatnih odškodnin za podjetje NNBG ali njegove vlagatelje.

(185) Organi Združenega kraljestva nadalje navajajo, da je bil dogovor nujen, saj je za jedrsko energijo politična zaustavitev še posebno tveganje.

(186) Organi Združenega kraljestva navajajo, da vsaki pogodbi na razliko ne nameravajo priložiti dogovora z ministrstvom, saj je to treba obravnavati za vsak primer posebej. Vendar pa navajajo, da bi utemeljitev za neposredni dogovor lahko veljala tudi za druge projekte in tudi za druge tehnologije, še posebej, ko so ti obsežnejši in sporni in/ali zanje veljajo podobne ureditve v zvezi z razgradnjo.

(187) Po navedbah organov Združenega kraljestva bi bile odškodnine dejansko namenjene vrnitvi vlagateljev NNBG na prvotni položaj, zato se jih ne bi smelo šteti za državno pomoč.

(188) Organi Združenega kraljestva nadalje navajajo, da je ukrep, če vsebuje državno pomoč, združljiv z notranjim trgom v skladu z okvirom EU za storitve splošnega gospodarskega pomena.

(189) Naložba v jedrsko elektrarno nove generacije, ki bo zgrajena in delujoča v določenem časovnem okviru, in njeno obratovanje v okviru naložbene pogodbe za razliko v plačilih za obdobje 35 let domnevno pomenita SSGP. Ureditve pogodbe na razliko imajo vse potrebne elemente za akt o pooblastitvi ter določajo zadevne obveznosti javne storitve in ravni odškodnine.

(190) Ker je obdobje pooblastitve, ki traja 35 let (kar je obdobje razlike v plačilih), krajše od obdobja amortizacije elektrarne HPC, ki traja 60 let, je trajanje obdobja pooblastitve na podlagi zadevne SSGP domnevno upravičeno.

(191) V zvezi z zahtevami za javno naročanje vlada Združenega kraljestva trdi, da bi Komisija morala domnevati, da je bil postopek izbire in pogajanj pravilen, razen če preiskava pokaže, da so bile v postopku napake. Združeno kraljestvo meni, da pravila o javnem naročanju v Direktivi 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24) ali Direktivi 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (25) za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev ne bi veljala za zadevni ukrep, saj pri njem ne gre za javno naročilo blaga, gradenj ali storitev za vlado Združenega kraljestva ali državnega organa v smislu navedenih direktiv. Iz istih razlogov vlada Združenega kraljestva meni, da za priglašeni ukrep ne bi veljal člen 8 direktive o električni energiji. Kljub temu pa organi Združenega kraljestva navajajo, da so postopki, ki jih je vlada Združenega kraljestva do sedaj upoštevala pri opredelitvi primernih vlagateljev po programu EMR, temeljili na jasnem, preglednem in nediskriminatornem okviru, ki je enak preglednemu in nediskriminatornemu postopku javnega razpisa. Podrobne pogoje pogodbe, podobne pogodbi za elektrarno HPC, je treba individualno izpogajati, da se kažejo značilnosti specifične naložbe.

(192) Kar zadeva diskriminacijo, če naj bi vlada Združenega kraljestva enako SSGP za nove proizvodne zmogljivosti za jedrsko energijo naložila drugemu podjetju, bi zagotovila, da bi se pri izračunu referenčne in izvršilne cene uporabila ista metodologija. Vendar pa se lahko pogoji vsake naložbene pogodbe razlikujejo zaradi edinstvenih značilnosti produkta. Take možne razlike bi bile objektivne in ne bi pomenile diskriminacije.

(193) V zvezi z zahtevami glede odškodnine organi Združenega kraljestva navajajo, da je bila izvršilna cena izračunana na podlagi predvidenih stroškov izgradnje in obratovanja za podjetje NNBG, vključno z nezagotovljenim primernim dobičkom, pri čemer so bili stroški podjetja NNBG dokazani in neodvisno preverjeni.

(194) Organi Združenega kraljestva menijo, da v zvezi z ukrepom niso potrebne dodatne zahteve, saj ne spada v nobenega od primerov, ki jih določa okvir SSGP, domnevno pa tudi ni razlogov za sklepanje, da bo ukrep občutno izkrivljal konkurenco na notranjem trgu ali v tolikšnem obsegu prizadel trgovino med državami članicami. Kolikor je znano, v konkurenci s SSGP ni podobnih storitev, niti se ne pričakuje, da bo podobne storitve zasebni sektor zagotavljal v bližnji prihodnosti. Komisija je v prejšnjem sklepu priznala, da javna podpora za sektor električne energije v geografsko izolirani državi (Irska), ki ima omejene povezovalne vode z drugimi energetskimi omrežji, omejeno vpliva na trgovino in ni v nasprotju z interesom Skupnosti (26). Enako naj bi veljalo za sektor električne energije v Združenem kraljestvu.

(195) Dodatne pripombe organov Združenega kraljestva: (i) Organi Združenega kraljestva so v svojem odgovoru večkrat jasno navedli, da je cilj ukrepa spodbuditi ali sprostiti naložbe v nizkoogljično proizvodnjo, zlasti v nove jedrske elektrarne. (ii) Pogodba na razliko za HPC je bila oblikovana za čim bolj učinkovito odpravljanje ovir projekta, vključno z nekaterimi zaščitami pred določenimi tveganji, predvsem glede negotovosti prihodnjih cen električne energije. (iii) Obstaja veliko možnosti, da bodo stroški podjetja NNBG višji od pričakovanih ali da bodo njegovi prihodki nižji od pričakovanj (na primer, če elektrarna ne doseže načrtovanih ravni proizvodnje ali če so realizirane prodajne cene električne energije nižje od tržne referenčne cene). (iv) Podjetje NNBG bo električno energijo lahko prodajalo na trgu na kraju samem ali na podlagi pogodbe. Podjetja NNBG nobena zahteva ne obvezuje, da mora prodajati le na kraju samem.

4.2 PRIPOMBE, PREJETE V ZVEZI S CILJI SKUPNEGA INTERESA

(196) Združeno kraljestvo navaja, da si prizadeva izpolniti cilje EU v zvezi z dekarbonizacijo, varnostjo oskrbe in raznolikostjo ponudbe po najnižjih stroških ter da ima, kot druge države članice, pri tem težave.

(197) Združeno kraljestvo opaža, da so energetska učinkovitost, prilagajanje odjema, povezljivost in boljše delovanje izravnalnih trgov pomembni, vendar pa samo teh ciljev kljub prizadevanjem ne more doseči. Hkrati Združeno kraljestvo trdi, da so države članice pristojne za določitev mešanice energetskih virov in da se je odločilo, da bo del njegove mešanice tudi jedrska energija.

(198) Jedrska energija bo pripomogla k dekarbonizaciji, saj gre za nizkoogljično tehnologijo. Ocene Združenega kraljestva kažejo, da je jedrska energija del najbolj stroškovno učinkovite poti do dekarbonizacije, skupaj z obnovljivimi viri energije in elektrarnami, opremljenimi s CCS.

(199) Opiranje na druge tehnologije bi bilo tvegano. Zlasti Združeno kraljestvo ocenjuje, da bi brez jedrske elektrarne za zadostitev potreb v istem časovnem okviru potrebovalo 14 gigavatov kopenske vetrne energije, 11 gigavatov vetrne energije na morju ali pet gigavatov elektrarn s plinskimi turbinami s kombiniranim ciklom (27), in to poleg obstoječih ali v tem času načrtovanih zmogljivosti.

(200) Združeno kraljestvo tudi meni, da je za zanesljiv in uravnotežen elektroenergetski sistem potrebna raznolika mešanica proizvodnih zmogljivosti.

(201) Združeno kraljestvo še navaja, da je njegova politika glede jedrske energije skladna z zasledovanjem cilja skupnega interesa v skladu s Pogodbo Euratom.

4.3 PRIPOMBE, PREJETE V ZVEZI Z NEDELOVANJEM TRGA IN POTREBO PO POSREDOVANJU DRŽAVE

(202) Združeno kraljestvo navaja, da na proizvajanje električne energije, zlasti na nizkoogljično proizvodnjo, še posebej pa na jedrsko proizvodnjo, vpliva več primerov nedelovanja trga.

(203) Združeno kraljestvo zlasti navaja naslednje primere nedelovanja trga, ki so značilni za trge z električno energijo na splošno: (a) zunanji učinek ostankov ogljika. Sedanje politike (tudi sistem za trgovanje z emisijami zaradi nizkih cen emisijskih kuponov) ne bi zagotovile zadostne dolgoročne gotovosti ali dovolj močnih cenovnih signalov za popolno ponotranjenje negativnih zunanjih učinkov, značilnih za proizvodnjo električne energije (tj. sočasne emisije ogljika), zaradi česar je spodbujanje naložb v nove jedrske elektrarne oteženo; (b) pozitivni zunanji učinki, ki vodijo do pomanjkljivega zagotavljanja varnosti in raznolikosti oskrbe na trgu. Razpoložljivost električne energije bi pomenila značilnosti javnega dobrega, kar bi privedlo do nepravilnega oblikovanja cen pomanjkljivih virov in nazadnje do „manjkajočega denarja“ – tj. pomanjkanja proizvodnje in varnosti oskrbe. Razlog za to je, da zasebniki pri naložbah v proizvodnjo električne energije ne upoštevajo niti socialnih stroškov možnih izpadov niti učinka razpoložljivosti proizvodnih zmogljivosti na omrežje in na druge uporabnike omrežja, zato tveganja in koristi posameznih tehnologij ne bi bili prilagojeni družbenemu optimumu, saj bi bil plin naravno zavarovan, druge tehnologije pa kaznovane, kar bi na koncu privedlo do manjše raznolikosti ponudbe; (c) nezadostne pobude za doseganje spoznanj iz uporabe novih in nedozorelih tehnologij. To bi vodilo do nezadostnih naložb v prve elektrarne nove vrste in nove tehnologije; in (d) nedelovanje finančnega trga, ki omejuje sredstva, razpoložljiva za projekte energetske infrastrukture. Financiranja projektov na področju proizvajanja jedrske energije ne bi bilo, saj bi bili trgi prenosa tveganja nepopolni, za zavarovanje pred temi tveganji pa ne bi bilo nobenih instrumentov. Dolgoročne pogodbe za oskrbo z električno energijo bi bile v primerjavi z ravnmi naložb krajše, nihanje cen bi bilo precejšnje, dolgoročne napovedi cen pa bi bile zelo negotove.

(204) Združeno kraljestvo navaja tudi, da obstaja določeno dodatno nedelovanje trga zlasti za jedrsko energijo, kar še povečuje ovire za naložbe v to tehnologijo: (e) izpostavljenost političnemu tveganju; in (f) nezavarovana izpostavljenost tveganju cene električne energije, kar je hujša oblika širšega nedelovanja trga, navedenega v točki (d), zaradi zelo visokih ravni naložb, potrebnih za proizvajanje jedrske energije.

(205) Združeno kraljestvo opaža, da to nedelovanje trga ni zgolj teoretično, saj ga dokazuje dejstvo, da od liberalizacije trga v Združenem kraljestvu še ni bilo naložb v nove jedrske elektrarne.

(206) Združeno kraljestvo navaja, da modeliranje, navedeno v sklepu o začetku postopka, in zlasti napovedi podjetja Redpoint in britanskega ministrstva za energijo in podnebne spremembe, ki navajajo, da bo nova jedrska elektrarna začela delovati do leta 2027 ali 2030, niso zanesljivi.

(207) Združeno kraljestvo je modeliranje posodobilo z novejšimi podatki, ki kažejo, da bo nova jedrska elektrarna začela delovati kvečjemu leta 2032, verjetno pa ne pred letom 2050. Združeno kraljestvo poudarja, da modeliranje nujno poenostavlja resničnost in ne more upoštevati vseh tveganj in negotovosti, s katerimi se vlagatelji soočijo v resničnem svetu.

(208) Združeno kraljestvo ugotavlja, da bi opiranje zgolj na tržne sile pomenilo izpostavljanje tveganju preložitve prispevka nove jedrske elektrarne k doseganju ciljev Združenega kraljestva za več let in po potencialno višjih stroških. Celo kratka zamuda treh ali štirih let bi pomenila izgubo blaginje, ki jo Združeno kraljestvo ocenjuje na do 30 milijard GBP.

(209) Združeno kraljestvo še oporeka temu, da se na podobnih trgih izvajajo projekti brez nekakšnega posredovanja države ali javne podpore.

4.4 PRIPOMBE, PREJETE V ZVEZI S PRIMERNOSTJO IN SPODBUDNIM UČINKOM UKREPOV

(210) Združeno kraljestvo v svojem odgovoru na sklep o začetku postopka vztraja, da je pogodba na razliko najprimernejši instrument za naložbe v novo nizkoogljično proizvodnjo, zlasti v novo jedrsko elektrarno.

(211) Pogodba na razliko bi nevtralizirala nezmožnost učinkovite delitve ali prenosa tveganja nihanja cen zaradi nepopolnih trgov prenosa tveganja in pomanjkanja primernih tržnih instrumentov za zavarovanje pred tveganji. Pogodba na razliko bi zmanjšala tveganje nezavarovanega nihanja veleprodajnih cen tako, da bi zmanjšala negotovost glede prodajne cene proizvedene električne energije, ki jo bo dobilo podjetje NNBG. Pogodba na razliko tako zagotavlja, da bo po naložbi dosežena sprejemljiva raven donosa.

(212) Združeno kraljestvo navaja, da bi pogodba na razliko izpostavljeno nedelovanje trga obravnavala po nižjih stroških za potrošnika v primerjavi z drugimi mehanizmi, kot je standardna fiksna premija (standard feed-in premium), saj omejuje ravni cene in s tem zmanjšuje državno podporo, ko so veleprodajne cene višje od izvršilne cene. Medtem ko bi bila s fiksno premijo plačana enaka vsota za vsako enoto električne energije, ne glede na veleprodajno ceno, bi pogodba na razliko zmanjšala tveganje prekomerne odškodnine v primerih visokih veleprodajnih cen.

(213) Združeno kraljestvo še poudarja, da bi bila pogodba na razliko tržni instrument, saj mora upravičenec prodajati na trgu po prevladujočih veleprodajnih cenah. Zato bi podjetju NNBG dala komercialne spodbude, da električno energijo prodaja skladno z običajnim delovanjem trga. Če bi podjetje NNBG odstopalo od referenčne cene, na primer tako, da bi električno energijo prodajalo pod referenčno ceno, bi bili njegovi prihodki nižji, saj se bo razlika v plačilih izračunala na podlagi referenčne cene. Upravičenci bi bili zaradi drugih udeležencev na trgu še vedno pod določenim pritiskom konkurence.

(214) Vlada Združenega kraljestva vztraja pri stališču, da je kombinacija pogodbe na razliko in kreditnega jamstva ustrezen instrument.

(215) Po mnenju Združenega kraljestva kreditno jamstvo samo po sebi ne bi zmanjšalo negotovosti vlagateljev v zvezi s prihodnjimi veleprodajnimi cenami, kar bi po njegovem mnenju vodilo do potrebnih višjih ravni podpore, to pa do višjih stroškov za potrošnike. Kreditno jamstvo bi bilo namenjeno obravnavi težav pri zadolževanju na kapitalskih trgih po visokih ravneh, ki jih zahtevajo naložbe v novo jedrsko elektrarno.

(216) Kreditno jamstvo imetnikom lastniškega kapitala ne bi zagotavljalo dodatne zaščite pred tveganji projekta v primerjavi s tem, kaj bi lahko ponudil trg, zato ne obravnava potrebe po iskanju vlagateljev lastniškega kapitala. Vlagatelji brez zagotovljenih prihodkov, ki izhajajo iz pogodbe na razliko, ne bi bili pripravljeni vložiti velikih denarnih vsot, niti lastniškega niti pogojnega kapitala.

(217) Združeno kraljestvo še pripomni, da je bil projekt HPC edini jedrski projekt v Združenem kraljestvu, o katerem so potekale primerne razprave, zato ne bi bilo praktično vzpostaviti pristnega konkurenčnega postopka.

4.5 PRIPOMBE, PREJETE V ZVEZI S SORAZMERNOSTJO UKREPOV

(218) Združeno kraljestvo je v svojem odgovoru vztrajalo, da je bila izvršilna cena določena na najnižji možni ravni, da bi spodbudili želeno naložbo, ter na podlagi natančnega postopka odkrivanja in preverjanja stroškov, ocene stopnje donosa, ki bi bila razumna za vlagatelje v zvezi s projektom HPC, in zahtevnih pogajanjih z družbo EDF.

(219) Združeno kraljestvo je navedlo, da so po pogodbi na razliko vlagatelji v jedrsko elektrarno HPC ohranili precejšnja tveganja, zlasti tveganja gradbenih stroškov, pa tudi nekaj tveganj v zvezi z obratovanjem in tveganje obsega v zvezi z razpoložljivostjo. Vlagatelji bi nosili tveganje presežkov gradbenih stroškov in zamud, saj bodo do plačila iz pogodbe na razliko upravičeni šele, ko se električna energija proda, tj. ko bo elektrarna delovala. Če podjetje NNBG elektrarne ne izgradi v določenih ciljnih obdobjih začetka obratovanja, bi s tem povzročilo tveganje skrajšanja trajanja pogodbe na razliko, ki se izračuna od datuma začetka obratovanja. Če gradnja ne bi bila zaključena do skrajnega datuma zaključka, bi Združeno kraljestvo lahko enostransko prekinilo pogodbo na razliko.

(220) Kreditno jamstvo od vlagateljev še vedno zahteva vlaganje precejšnjega kapitala v projekt in kritje presežkov stroškov, saj lastniški kapital v zvezi s takimi tveganji ni zavarovan.

(221) Izvršilna cena bi bila izračunana glede na pričakovane stroške podjetja NNBG za projekt in bi omogočala primerni dobiček. Vendar pa Združeno kraljestvo navaja, da so lahko stroški višji ali prihodki nižji od pričakovanj, kar bi podjetje NNBG izpostavilo tveganju doseganja dobička.

(222) Združeno kraljestvo navaja, da pogodba na razliko ščiti pred prekomerno odškodnino, saj bodo proizvajalci, ko bodo veleprodajne tržne cene višje od izvršilne cene, razliko plačali dobaviteljem. Opozarja tudi na dodatne zaščitne ukrepe pred prekomerno odškodnino, in sicer v obliki delitve prihranka pri gradbenih stroških in dobička, kar bi zagotovilo, da bi podjetje NNBG vse presežke delilo z dobavitelji in tudi potrošniki, hkrati pa bi imelo dovolj spodbud za uresničevanje teh presežkov. Vendar pa bi vsako izgubo nosilo izključno podjetje NNBG.

(223) Združeno kraljestvo vztraja, da bi se prihodnje prilagoditve izvršilne cene, recimo prilagoditve po QCIL in po ponovnih pogajanjih o odhodkih iz poslovanja, uporabile le v omejenih in predhodno določenih okoliščinah ter bi se nanašale na izbrane stroške. Ponovna pogajanja o odhodkih iz poslovanja bi bila hkrati tudi omejitev prekomerne odškodnine, saj bi se izvršilna cena prilagodila navzdol, če bi ti stroški bili nižji od predvidenih.

(224) Združeno kraljestvo ponavlja svoje stališče, da bo jamstvo dano pod komercialnimi pogoji, zato ne bi vključevalo državne pomoči.

4.6 PRIPOMBE, PREJETE V ZVEZI Z MOREBITNIM IZKRIVLJANJEM KONKURENCE IN TRGOVINE MED DRŽAVAMI ČLANICAMI

(225) Združeno kraljestvo je vztrajalo, da pogodba na razliko ne vpliva pomembno na konkurenco in trgovino med državami članicami, in svoje navedbe podprlo s poročili podjetij KPMG, Oxera in Pöyry.

(226) Instrument pogodbe na razliko bi zmanjšal izkrivljanje konkurence med proizvajalci s tem, ko bi ohranil izpostavljenost podjetja NNBG tržnim silam in podjetju dajal spodbudo za konkuriranje na veleprodajnem trgu z električno energijo. Podjetje NNBG ne bi imelo zagotovljenega doseganja referenčne cene in bi proizvedeno električno energijo moralo prodajati na trgu po najboljši možni ceni, s čimer bi se soočalo z enakimi spodbudami kot drugi udeleženci na trgu.

(227) Združeno kraljestvo je navedlo, da pogodba na razliko ne povzroča pomembnega izkrivljanja konkurence, saj podjetje NNBG ali družba EDF ne bi imela spodbude ali zmožnosti, da bi vplivala na referenčno ceno, na podlagi katere se izračunajo razlike v plačilih. Če bi podjetje NNBG poskušalo strateško znižati referenčno ceno, bi se s tem odmaknilo od svoje strategije zmanjševanja tveganja, tj. prizadevanja za uresničevanje referenčne cene. Združeno kraljestvo tudi dvomi o tem, da bi v primeru vplivanja na referenčno ceno podjetje NNBG imelo koristi na nabavnem trgu oziroma da bi v tem primeru od tega imela koristi podjetje NNBG ali družba EDF na prodajnem trgu. Združeno kraljestvo je navedlo, da bi tudi regulatorji britanskega in evropskega regulativnega režima podjetju NNBG preprečili strateško delovanje v smeri vplivanja na referenčno ceno.

(228) Pogodba na razliko prav tako ne bi zmanjšala blaginje potrošnikov ali privedla do višjih maloprodajnih cen; zaradi te pogodbe bi bilo dejansko manj verjetno, da bi dobavitelj naprej prenesel le povišanja stroškov, saj stabilizira veleprodajne cene.

(229) Združeno kraljestvo trdi, da ostaja zavezano povezljivosti ter da pogodba na razliko ne bi pomembno vplivala na tokove povezovalnih vodov in spodbude za vlaganja v povezovalne vode, saj bi te bile spodbujene z razlikami v ceni med britanskim in drugimi trgi.

(230) Analiza podjetja Pöyry naj bi pokazala, da bo jedrska elektrarna HPC imela omejen vpliv na razlike v ceni med britanskim in sosednjimi trgi, ki so sedaj z Združenim kraljestvom povezani s povezovalnimi vodi, zato projekt ne bi izkrivljal trgovine med državami članicami.

(231) Združeno kraljestvo je izrazilo mnenje, da manjše znižanje maloprodajnih cen, do katerega bi lahko prišlo zaradi obratovanja elektrarne HPC, ne bi bistveno spremenilo spodbud za energetsko učinkovitost, ter da možni energijski prihranki, ki jih ponujajo alternative za novo jedrsko elektrarno, kot sta prilagajanje odjema ali energetska učinkovitost, ne bi bilo dovolj visoki, da bi veljali za realno možnost.

5. PRIPOMBE, KI JIH JE POSLALA DRUŽBA EDF

(232) Družba EDF je skupaj s podjetjema EDF S.A. in NNBG odgovor poslala 7. aprila 2014. Družba EDF v svojem odgovoru navaja pomembne dodatne dokaze in analizo v podporo argumentu, da noben od pomislekov, ki jih je Komisija navedla v sklepu o začetku postopka, ni utemeljen.

(233) Glavni argumenti družbe EDF so na kratko opisani v nadaljevanju, ponovno združeni po načelih ocene državne pomoči.

(234) Družba EDF navaja, da pogodba na razliko izpolnjuje merila iz sodbe Altmark in da ukrep zato ni državna pomoč v skladu s členom 107(1) PDEU.

(235) V zvezi s prvim merilom iz sodbe Altmark družba navaja, da SSGP elektrarne HPC ne zajema zagotavljanja pasovne električne energije s strani podjetja NNBG. SSGP namreč obstaja v naložbi v jedrsko elektrarno nove generacije, zgrajeno v določenem časovnem okviru. Zato pomisleki Komisije v zvezi s tem, ali lahko zagotavljanje pasovne električne energije pomeni SSGP, niso pomembni.

(236) Jedrska elektrarna HPC naj bi obravnavala cilje dekarbonizacije, varnosti in raznolikosti oskrbe ter dostopnosti energije.

(237) V zvezi z zadnjimi tremi merili iz sodbe Altmark podjetje NNBG zaradi ukrepa domnevno ne bo imelo prednosti. Parametri za izračun odškodnine bodo določeni v pogodbi na razliko. Do prekomerne odškodnine ne bo prišlo iz več razlogov, zlasti zaradi formalnega postopka odkrivanja in preverjanja stroškov, ki je bil izveden že pred določitvijo izvršilne cene. Poleg tega bi morala podrobna analiza finančnih parametrov pogodbe na razliko za elektrarno HPC, ki jo je izvedla vlada Združenega kraljestva, pomiriti dvome o tem, da raven odškodnine temelji na analizi stroškov, ki bi jih imelo običajno podjetje, ki je dobro upravljano in ima primerna potrebna sredstva.

(238) V zvezi s kreditnim jamstvom družba EDF navaja, da jamstvo ne vključuje državne pomoči, saj izpolnjuje načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

(239) V zvezi z dogovorom z ministrstvom glede tveganja politične zaustavitve družba EDF navaja, da določbe, ki obravnavajo tveganje politične zaustavitve, ne pomenijo pomoči.

(240) Po navedbah družbe EDF splošna temeljna načela prava Združenega kraljestva in prava EU dajejo možnost odškodnine, če je prišlo do odvzema lastninske pravice. Ta splošna načela veljajo za vse akterje na trgu, čeprav so določeni načini vložitve odškodninskih zahtevkov na voljo le akterjem iz držav članic ali držav, ki so pogodbenice Pogodbe o energetski listini. Zadevne določbe pogodbe na razliko naj bi zagotavljale pravno varnost v zvezi z delovanjem splošnih načel. Na podlagi tega družba EDF ugotavlja, da dogovora ni mogoče šteti za državno pomoč.

5.1 PRIPOMBE, PREJETE V ZVEZI S CILJI SKUPNEGA INTERESA

(241) Družba EDF vztraja, da bo Združeno kraljestvo potrebovalo približno 60 gigavatov novih proizvodnih zmogljivosti, vključenih v sistem med letoma 2021 in 2030, da bi obravnavalo pomanjkanje električne energije, ki bo posledica zaprtja obstoječih elektrarn na fosilna goriva in jedrskih elektrarn. Po navedbah družbe EDF tega pomanjkanja ne bi bilo mogoče obravnavati zgolj s povečanjem povezljivosti in energetske učinkovitosti, temveč bi bilo treba zgraditi precej novih proizvodnih zmogljivosti.

(242) Družba EDF je navedla, da modeliranje ministrstva za energijo in podnebne spremembe kaže, da se bodo težave s primernostjo proizvodnih zmogljivosti pojavile na začetku 20. let, ter da bo jedrska elektrarna HPC, ki naj bi začela obratovati leta 2023, prispevala k reševanju te težave.

(243) Družba EDF je pripomnila, da bodo nove zmogljivosti morale biti predvsem nizkoogljične, da se dosežejo cilji dekarbonizacije, ki so skladni z energetskim načrtom Komisije za leto 2050 (28). Nova jedrska elektrarna bi bila ključni del stroškovno učinkovite dekarbonizacije sektorja električne energije.

(244) Jedrska elektrarna HPC bi nenazadnje pripomogla tudi k uresničevanju nadaljnje diverzifikacije oskrbe z energijo, saj bi omejila odvisnost Evrope od uvoza plina iz držav zunaj EU. To bi bilo skladno z diskrecijsko pravico Združenega kraljestva v skladu s členom 194 PDEU, da v prihodnjo mešanico energetskih virov vključi tudi jedrsko energijo, skupaj z drugimi oblikami nizkoogljične proizvodnje.

(245) Ta strateška odločitev bi bila skladna tudi s Pogodbo Euratom.

5.2 PRIPOMBE, PREJETE V ZVEZI S POTREBO PO POSREDOVANJU DRŽAVE IN NEDELOVANJEM TRGA

(246) Družba EDF je navedla, da trg sam ne bi mogel izpolniti skupnih ciljev, saj zahtevane naložbe pomenijo dvakratnik naložb, ki so bile izvedene v dveh desetletjih po privatizaciji leta 1990.

(247) Zlasti bi se v zvezi s proizvodnjo električne energije in zlasti jedrsko energijo pojavil skupek preostalega nedelovanja trga. Za natančnejšo opredelitev tega nedelovanja trga je bilo priloženo poročilo svetovalnega podjetja Compass Lexecon (29): (a) Nedelovanje trga v zvezi z emisijami ogljika, saj emisije ogljika po ETS ne bi imele ustrezne cene, spodnja meja cene ogljika pa ne bi zadostovala glede na politično tveganje, da se bodo stopnje v prihodnosti znižale. (b) Nedelovanje trga v zvezi z varnostjo in raznolikostjo oskrbe zaradi dejstva, da vlagatelji socialnih koristi iz varnosti in raznolikosti oskrbe ne bi ustrezno vrednotili. Naložbe v velike proizvodne zmogljivosti ne bi bile izvedene na podlagi pričakovanih donosov v obdobjih najvišjih cen, saj so te nepredvidljive, kar bi privedlo do „manjkajočega denarja“ in pomanjkanja raznolikosti v energetski mešanici. (c) Nepopolni trgi prenosa tveganja, glede na to, da ne bi bilo gotovo, da bodo veleprodajne cene električne energije povezane s fiksnimi stroški nizkoogljičnih proizvajalcev. Posledično tveganje nihanja cen samo po sebi ne bi bilo nedelovanje trga, lahko pa to postane, če je tveganja mogoče učinkovito prenesti, deliti ali zbrati, česar pa sedanji tržni pogoji ne omogočajo. (d) Politična tveganja in tveganja „oviranja“ zaradi precejšnjih političnih in regulativnih tveganj, ki lahko pomembno vplivajo na donose, ki jih vlagatelji lahko uresničijo v projektu, kar bi vlagatelje v novo elektrarno izpostavilo možni težavi „oviranja“, tj. tveganju, da vlagatelji, ki so izvedli naložbo, zaradi ukrepanja vlade ne bi mogli uresničiti donosov. (e) Tveganja, povezana s financiranjem, zaradi omejitev v sedanjih razmerah na finančnem trgu, na katerem posojilodajalci ne bi bili pripravljeni tvegati v povezavi z novo jedrsko elektrarno.

(248) Družba EDF na podlagi zgornjih argumentov ugotavlja, da je za doseganje ciljev skupnega interesa potrebna državna pomoč.

5.3 PRIPOMBE, PREJETE V ZVEZI S PRIMERNOSTJO IN SPODBUDNIM UČINKOM UKREPOV

(249) Družba EDF meni, da je zaradi javnega poziva, s katerim je Združeno kraljestvo decembra 2011 pozvalo razvijalce novih nizkoogljičnih zmogljivosti, naj se udeležijo razprav z ministrstvom za energijo in podnebne spremembe o možnih naložbenih pogodbah, v okviru katerega se je kot edini razvijalec nove jedrske elektrarne odzvalo podjetje NNBG, postopek pogajanj, ki so se ga strani udeležile, primeren. Združeno kraljestvo je izvedlo pomemben skrbni pregled projekta s postopkom odkrivanja in preverjanja stroškov, ki je trajal 18 mesecev.

(250) Prav tako pogodba na razliko podjetja NNBG ne bi zavarovala pred tržnimi tveganji. Podjetje NNBG bi še naprej prodajalo električno energijo na veleprodajnem trgu. Razlika v plačilih bi bila pošten znesek, izračunan na podlagi stroškov projekta. Podjetje NNBG bi imelo spodbudo za prodajo proizvedene električne energije na trgu, da doseže referenčno ceno, in bi prevzelo tveganje, da tega ne bo moglo uresničiti ali ne bo moglo proizvesti načrtovanih količin električne energije.

(251) Poleg tega bi podjetje NNBG ohranilo precejšnja tveganja, kot so tveganja gradnje, tveganja v zvezi z obratovanjem, finančna tveganja ter tveganja v zvezi z odpadki in razgradnjo. Presežki stroškov se ne bi prenesli na potrošnike, nosilo bi jih podjetje NNBG.

(252) Pogodba na razliko bi bila primeren instrument, saj bi pomenila dolgoročno pogodbo s stabilnostjo cen, hkrati pa bi bila bolj stroškovno učinkovita od instrumentov s fiksno premijo. Poleg tega bi bila kombinacija pogodbe na razliko in kreditnega jamstva nujna, saj bi pogodba na razliko obravnavala tveganje projekta HPC, jamstvo, dano pod komercialnimi pogoji, pa bi podjetju NNBG olajšalo dostop do posojil.

(253) Družba EDF je navedla, da naložbe v nove jedrske elektrarne na splošno in zlasti naložba v elektrarno HPC brez pogodbe na razliko in kreditnega jamstva ne bi bile izvedene, ter pozdravila predhodno ugotovitev Komisije, da je spodbudni učinek ukrepov verjeten.

5.4 PRIPOMBE, PREJETE V ZVEZI S SORAZMERNOSTJO UKREPOV

(254) Družba EDF je navedla, da razlike v plačilih ne bi presegle ravni, potrebne za zadostno dobičkonosnost projekta HPC. Ciljna notranja stopnja donosa v višini [med 9,75 in 10,25] % bi bila skladna z naložbenimi merili skupine EDF in primerna glede na tveganja, ki jih projekt vključuje, in pa tudi skladna z donosi, ki jih imajo drugi upravičenci pogodb na razliko.

(255) Družba EDF meni, da je 35-letno trajanje pogodbe na razliko najkrajše obdobje, potrebno za omogočanje financiranja projekta. Vsako skrajšanje bi privedlo do sprememb v dolžniškem financiranju, v profilu ureditev financiranja razgradnje ter v ravni prihodkov in političnem tveganju.

(256) Družba EDF je še navedla, da bi pogodba na razliko vsebovala pogodbene mehanizme, ki bi preprečevali prekomerno odškodnino za podjetje NNBG in njegove vlagatelje, zlasti klavzule o delitvi dobička.

5.5 PRIPOMBE, PREJETE V ZVEZI Z MOREBITNIM IZKRIVLJANJEM KONKURENCE IN TRGOVINE MED DRŽAVAMI ČLANICAMI

(257) Družba EDF je menila, da pogodba na razliko ne bi izrinila zasebnih naložb v druge oblike proizvodnih zmogljivosti, vključno z obnovljivimi viri energije, in sicer zaradi relativno majhnega deleža naročenih zmogljivosti.

(258) Po mnenju družbe EDF bi vsako izpodrivanje naložb v nove proizvodne zmogljivosti na fosilna goriva zgolj doseglo predvidene cilje ukrepa, tj. cilje skupnega interesa. Če elektrarna HPC ne bi bila zgrajena, bi Združeno kraljestvo morda povečalo raven podpore za druge nizkoogljične tehnologije, a družba EDF meni, da bi bil tak scenarij manj učinkovit, saj so take tehnologije dražji in bolj negotov način za izpolnjevanje ciljev dekarbonizacije, za katere si Združeno kraljestvo prizadeva.

(259) Omejen bi bil tudi učinek na zmogljivosti povezav, saj elektrarna HPC ne bi vplivala na spodbude za naložbe v povezovalne projekte, ne bi zmanjšala naložb v prilagajanje odjema, ki bi ga v prvi vrsti spodbujala struktura tarif, prav tako pa ne bi zmanjšala naložb v energetsko učinkovitost, ki bi bile odvisne predvsem od posebnih nepovratnih sredstev in finančne podpore.

(260) Družba EDF je predpostavljala tudi, da pogodba na razliko niti njej niti podjetju NNBG ne bi dajala prednosti, ki bi bila nedosegljiva drugim proizvajalcem električne energije. Tudi konkurenti se lahko potegujejo za pogodbo na razliko, ta pogodba pa ne bi pomenila, da si podjetje NNBG ne bo prizadevalo za odločitve v zvezi z učinkovitim razpošiljanjem in zniževanjem stroškov.

(261) Pogodba na razliko podjetju NNBG ne bi dala zmožnosti in spodbude za vplivanje na referenčno ceno ali za oviranje konkurentov družbe EDF, saj bi bil referenčni trg zelo likviden, sezonska proizvodnja podjetja NNBG pa bi pomenila le manjši delež količine, s katero se trguje. Poleg tega pa bi pogodba na razliko zagotovila zaščitne ukrepe proti izkrivljanju referenčne cene. Oviranje dostopa konkurentov do zmogljivosti HPC za pasovno električno energijo ne bi bilo sprejemljivo za delničarje podjetja NNBG, razen za družbo EDF, prav tako pa ne