IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/1296

z dne 1. julija 2022

o uporabi člena 34 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za oddajo javnih naročil za črpanje surove nafte in zemeljskega plina v Romuniji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 4485)

(Besedilo v romunskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (1) in zlasti člena 35(3) Direktive,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za javna naročila,

ob upoštevanju naslednjega:

1. DEJSTVA

(1) Ukrepi iz tega sklepa so skladni z mnenjem Svetovalnega odbora za javna naročila.

(2) Družba OMV Petrom S.A. (v nadaljnjem besedilu: prijavitelj) je 2. novembra 2021 predložila zahtevek v skladu s členom 35(1) Direktive 2014/25/EU (v nadaljnjem besedilu: zahtevek). Zahtevek izpolnjuje formalne zahteve iz člena 1(1) Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2016/1804 (2) in Priloge I k navedenemu izvedenemu sklepu. Prijavitelj je predložil dodatne informacije 27. januarja in 25. februarja 2022. Komisija je 12. aprila 2022 od Romunije zahtevala dodatne informacije. Romunija je dodatne informacije predložila 2. maja 2022.

(3) Prijavitelj je naročnik v smislu člena 4(1) Direktive 2014/25/EU in ima pravico vložiti zahtevek pri Komisiji v skladu s členom 35 navedene direktive. Prijavitelj se ukvarja z iskanjem in proizvodnjo nafte in plina. Osnovni kapital prijavitelja je razdeljen na naslednji način: 51 % je v lasti družbe OMV Aktiengesellschaft; 21 % je v lasti Romunije; 10 % je v lasti družbe Fondul Proprietatea S.A., 18 % pa je v lasti fizičnih in pravnih oseb.

(4) Zahtevku je bilo priloženo obrazloženo in utemeljeno mnenje romunskega sveta za konkurenco z dne 10. februarja 2021. Kadar se prijava nanaša na „stališče“ romunskega sveta za konkurenco, bi bilo treba to razumeti kot „mnenje“ romunskega sveta za konkurenco. V skladu z zahtevkom je Komisija pozvana, da določi, da se Direktiva 2014/25/EU ne uporablja za dejavnosti črpanja surove nafte in zemeljskega plina v Romuniji.

2. PRAVNI OKVIR

(5) V skladu s členom 14, točka (a), Direktive 2014/25/EU se navedena direktiva uporablja za dejavnosti v zvezi z izkoriščanjem geografskega območja za črpanje nafte ali plina.

(6) Zahtevek se nanaša na proizvodnjo surove nafte in zemeljskega plina v Romuniji.

(7) V skladu z uvodno izjavo 25 Direktive 2014/25/EU „bi moralo ‚črpanje‘ pomeniti ‚proizvodnjo‘ nafte in plina. V skladu z uveljavljeno prakso v primerih združitev bi se moralo šteti, da ‚proizvodnja‘ vključuje tudi ‚razvoj‘, to je vzpostavitev ustrezne infrastrukture za proizvodnjo v prihodnosti (naftne ploščadi, naftovodi, plinovodi, terminali itd.).“

(8) Člen 34(1) Direktive 2014/25/EU določa, da se navedena direktiva ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje ene od dejavnosti, za katere velja navedena direktiva, če je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, ta dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen.

(9) Neposredna izpostavljenost konkurenci se oceni na podlagi objektivnih meril ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega sektorja. Vendar navedeno oceno otežujejo kratki roki, ki jih je treba spoštovati, in dejstvo, da mora temeljiti na informacijah, ki so na voljo Komisiji. Navedene informacije morajo izvirati bodisi iz že razpoložljivih virov bodisi iz informacij, pridobljenih v okviru uporabe člena 34, o čemer govori člen 35 Direktive 2014/25/EU, in jih ni mogoče dopolniti z bolj zamudnimi metodami, vključno zlasti z javnimi preiskavami zadevnih gospodarskih subjektov.

(10) Neposredno izpostavljenost konkurenci na določenem trgu bi bilo treba oceniti na podlagi različnih meril, od katerih ni nobeno odločilno samo po sebi. Za oceno, ali so ustrezni gospodarski subjekti izpostavljeni neposredni konkurenci na trgih, ki jih zadeva ta sklep, je treba upoštevati tržni delež glavnih podjetij in stopnjo koncentracije na navedenih trgih.

3. OCENA

(11) Cilj tega sklepa je ugotoviti, ali so dejavnosti, na katere se nanaša zahtevek, na trgih, do katerih dostop ni omejen v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU, izpostavljene stopnji konkurence, ki tudi ob odsotnosti discipline javnega naročanja, dosežene s podrobnimi pravili o javnem naročanju, določene v Direktivi 2014/25/EU, zagotavlja pregledno in nediskriminatorno izvajanje javnih naročil za opravljanje zadevnih dejavnosti.

(12) Ta sklep temelji na pravnem in dejanskem stanju novembra 2021 ter informacijah, ki so jih predložili prijavitelj in organi Romunije, in javno dostopnih informacijah. Sklep se lahko pregleda, če zaradi pomembnih sprememb pravnega ali dejanskega stanja pogoji za uporabo člena 34(1) Direktive 2014/25/EU niso več izpolnjeni.

3.1 Neomejen dostop do trga

(13) Dostop do trga se šteje za neomejenega, če je država članica prenesla in uporablja ustrezne pravne akte Unije o odprtju danega sektorja ali njegovega dela za konkurenco. Navedeni pravni akti so navedeni v Prilogi III k Direktivi 2014/25/EU.

(14) V skladu s Prilogo III, točka G, k Direktivi 2014/25/EU, Direktiva 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) predstavlja ustrezno zakonodajo Unije v zvezi z odprtjem trga za črpanje nafte ali plina.

(15) Romunija je Direktivo 94/22/ES prenesla (4) v svojo zakonodajo in jo uporablja. Zato se šteje, da dostop do trga za pridobivanje surove nafte ali zemeljskega plina ni omejen v skladu členom 34(3), prvi pododstavek, Direktive 2014/25/EU.

(16) Romunski svet za konkurenco priznava, da se dostop do trgov za črpanje surove nafte in zemeljskega plina v Romuniji ne šteje za omejenega v skladu s členom 34 Direktive 2014/25/EU (5).

(17) Komisija je predhodno ugotovila, da se šteje, da je dostop do trga neomejen, če je država članica prenesla in uporablja ustrezno zakonodajo Unije za odpiranje določenega sektorja ali njegovega dela (6). Zato se za obseg tega zahtevka ne zdi potrebna podrobnejša ocena dejanskega in pravnega dostopa do upoštevnega trga.

(18) Glede na dejavnike, preučene v uvodnih izjavah 12 do 16, se Komisija strinja z romunskim svetom za konkurenco, da se dostop do trgov za črpanje surove nafte in zemeljskega plina v Romuniji ne šteje za omejenega v skladu s členom 34 Direktive 2014/25/EU.

3.2 Presoja konkurence

(19) Za presojo, ali so zadevne dejavnosti neposredno izpostavljene konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen, je treba upoštevati tržni delež glavnih podjetij in stopnjo koncentracije navedenih trgov, vključno s posebnimi značilnostmi dejavnosti, ki so predmet zahtevka.

3.2.1 Opredelitev upoštevnega proizvodnega trga

(20) Prijavitelj trdi, da so upoštevni proizvodni trgi: (a) trg za proizvodnjo surove nafte in (b) trg za proizvodnjo zemeljskega plina (7).

(21) Prijavitelj poleg tega trdi, da proizvodnja surove nafte in zemeljskega plina vključuje: (a) razvoj, tj. vzpostavitev ustrezne infrastrukture, kot so naftne ploščadi, plinovodi in terminali za prihodnjo proizvodnjo, ter (b) proizvodnjo in prodajo, tj. izkoriščanje rezerv in prvo prodajo (veleprodajo) surove nafte in zemeljskega plina.

Surova nafta

(22) Komisija je v svoji prejšnji praksi odločanja opredelila veleprodajno dobavo surove nafte višje v prodajni verigi kot ločen trg od veleprodaje zemeljskega plina višje v prodajni verigi, ker se plin in surova nafta uporabljata različno in sta predmet različnega oblikovanja cen in omejevanja stroškov (8). Komisija je ugotovila, da trg za veleprodajno dobavo surove nafte višje v prodajni verigi zajema dejavnosti razvoja, proizvodnje in veleprodaje surove nafte (9).

(23) Komisija glede na navedeno za oceno pogojev iz člena 34 Direktive 2014/25/EU in brez poseganja v konkurenčno pravo ali uporabo katerega koli drugega prava Unije meni, da je upoštevni proizvodni trg trg za proizvodnjo surove nafte.

Zemeljski plin

(24) Komisija je v svoji praksi odločanja ugotovila, da obstaja en upoštevni proizvodni trg za veleprodajo zemeljskega plina višje v prodajni verigi (10). Komisija je ugotovila, da veleprodaja naravnega plina višje v prodajni verigi zajema dejavnosti razvoja, proizvodnje in veleprodaje naravnega plina (11).

(25) Komisija je preučila tudi, ali bi bilo treba veleprodajno dobavo zemeljskega plina višje v dobavni verigi razdeliti na dva ločena trga, enega za utekočinjeni zemeljski plin (UZP) in enega za plinovodni plin (12). Za namene tega sklepa je navedeno razlikovanje nepomembno, ker v Romuniji trenutno ni terminala za UZP (13). Komisija glede na navedeno za oceno pogojev iz člena 34 Direktive 2014/25/EU in brez poseganja v konkurenčno pravo ali uporabo katerega koli drugega prava Unije meni, da je upoštevni proizvodni trg trg za proizvodnjo zemeljskega plina.

3.2.2. Opredelitev upoštevnega geografskega trga

Surova nafta

(26) Prijavitelj trdi, da je trg za proizvodnjo surove nafte po obsegu svetoven.

(27) Komisija je prej štela, da je trg, ki je po obsegu svetoven, trg za veleprodajno dobavo surove nafte višje v prodajni verigi (14). Za nekatere posebne, „težko dosegljive“ odjemalce, kot so rafinerije v nekaterih neobalnih državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), je menila, da bi bilo geografsko področje uporabe mogoče omejiti na poseben oskrbovalni plinovod, kot je plinovod Druzhba (15).

(28) Komisija za oceno pogojev iz člena 34 Direktive 2014/25/EU in brez poseganja v konkurenčno pravo ali uporabo katerega koli drugega prava Unije meni, da je upoštevni geografski trg za proizvodnjo surove nafte po obsegu svetoven.

Zemeljski plin

(29) Prijavitelj trdi, da trg za proizvodnjo zemeljskega plina zajema vsaj EGP skupaj z Rusijo in Alžirijo. Vendar meni, da lahko za namene tega sklepa natančen obseg ostane nedoločen, ker je trg neposredno izpostavljen konkurenci tudi v okviru najožje možne opredelitve (16) (17).

(30) Komisija v svoji praksi odločanja še ni sprejela dokončnega stališča glede geografskega obsega veleprodajne dobave zemeljskega plina višje v prodajni verigi. Čeprav meni, da bi se lahko z vidika povpraševanja štelo, da trg vključuje EGP, Alžirijo in Rusijo (18), je z vidika ponudbe, odvisno od ravni dobavne verige (uvoz/veleprodaja, prodaja industrijskim odjemalcem in proizvajalcem električne energije, prodaja gospodinjskim odjemalcem), kjer poteka dobava, ali zaradi omejene infrastrukture za medsebojno povezovanje ali pomanjkanja razpoložljivih čezmejnih zmogljivosti, v nekaterih primerih menila, da je geografski trg ožji (tj. regionalni, ki zajema več držav članic, ali celo nacionalni (19)).

(31) Komisija za oceno pogojev iz člena 34 Direktive 2014/25/EU in brez poseganja v konkurenčno pravo ali uporabo katerega koli drugega prava Unije meni, da upoštevni geografski trg za proizvodnjo zemeljskega plina lahko ostane nedoločen.

3.2.3 Tržna analiza

Surova nafta

(32) Glede na razpoložljive informacije (20) je skupna dnevna proizvodnja nafte po vsem svetu leta 2019 znašala 82 168 milijonov sodčkov, leta 2020 pa 76 000 milijonov sodčkov. Leta 2019 je družba OMV Petrom proizvedla skupno 65,90 tisoč sodčkov dnevno, s čimer dosega 0,08-odstotni tržni delež (21). Leta 2020 je proizvedla skupno 63,87 tisoč sodčkov dnevno, kar ustreza enakemu tržnemu deležu kot leta 2019. Za namene te analize je pomembno upoštevati stopnjo koncentracije in zadevni trg v celoti. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je za trg za proizvodnjo surove nafte značilna prisotnost velikih podjetij v državni lasti in treh drugih mednarodnih vertikalno integriranih zasebnih podjetij (tako imenovanih „super velikih“, tj. BP, ExxonMobil in Shell, katerih deleži proizvodnje surove nafte so leta 2019 znašali 1 %, 3 % in 2 %) (22) ter nekaj tako imenovanih „velikih“ (23).. Navedeni dejavniki kažejo na to, da trg sestavlja več podjetij, ki lahko izvajajo konkurenčni pritisk na trg. Hkrati posebna dejavnika tega trga, in sicer praksa cen, ki temeljijo na mednarodnih kotacijah, ter odsotnost znatnih ovir pri transakcijah s surovo nafto podpirata zamisel o trgu z nizko stopnjo koncentracije, na katerem se aktivira več gospodarskih subjektov, med katerimi je mogoče domnevati učinkovito konkurenco.

(33) Poleg tega konkurenčnost upoštevnega trga v Romuniji potrjuje tudi dejstvo, da so bili v prejšnjem razpisnem krogu 2009/2010 za dejavnosti iskanja, razvoja in proizvodnje nafte pogodbe za izkoriščanje nafte dodeljene neromunskim podjetjem družbam prek konkurenčnih razpisnih postopkov, ki jih je izvedel nacionalni organ za mineralne vire (24). To potrjuje tudi, da je trg odprt za tuja podjetja, saj za večino subjektov, ki kotirajo na borzi, velja, da so hčerinskih družb mednarodnih skupin ali da so mednarodna podjetja njihovi večinski delničarji.

(34) Konkurenčnost romunskega trga potrjuje tudi dejstvo, da surova nafta, ki se predeluje v objektih prijavitelja, ni omejena na lastno proizvodnjo (25). Prijavitelj predeluje domačo in uvoženo surovo nafto. V obdobju 2017–2019 je uvožena surova nafta predstavljala 20,13 %, 9,58 % oziroma 14,28 % celotne surove nafte, predelane v Romuniji (26).

(35) Prijavitelj v zvezi z izvozom surove nafte trdi, da na svetovnem trgu ni ovir za izvoz med Romunijo in drugimi državami članicami, tudi zunaj Unije. V praksi, kot trdi prijavitelj, letna nacionalna proizvodnja surove nafte ne zajema količin, ki jih predela v spodnjem delu verige (27).

Zemeljski plin

(36) Po razpoložljivih podatkih (28) je skupna proizvodnja plina v Uniji leta 2019 znašala 70 milijard Sm3 (29) , v EGP pa v istem letu 185 milijard Sm3. Proizvodnja družbe OMV Petrom je v letu 2019 znašala 4,33 milijarde Sm3, kar ustreza 6,22-odstotnemu tržnemu deležu na ravni Unije (30). Leta 2019 je proizvodnja v Rusiji in Alžiriji dosegla 678 oziroma 88 milijard Sm3 (31). Skupna proizvodnja EGP, Rusije in Alžirije je znašala 950 milijard Sm3, pri čemer je družba OMV Petrom imela 0,46-odstotni delež (32). Navedeno zmanjšanje deleža prijavitelja v primerjavi s prejšnjima letoma kaže tudi na konkurenčni pritisk, ki so ga izvajali številni konkurenti na trgu.

(37) Stopnja koncentracije na trgu za proizvodnjo zemeljskega plina je zmerna glede na prisotnost „super velikih“ podjetij (ExxonMobil in TotalEnergies s tržnima deležema 1,59 % oziroma 3,86 %), velikih podjetij (kot je Equinor s tržnim deležem 4,39 %) ter dveh podjetij v državni lasti Gazprom in Sonatrach (s tržnima deležema 48,80 % oziroma 12,99 %) (33). Komisija ugotavlja, da se glede na napovedano namero Unije za diverzifikacijo virov oskrbe s plinom pričakuje, da se bodo tržni deleži proizvajalcev plina v EGP v prihodnjih letih znatno spremenili. Pričakuje se, da bo predvidena diverzifikacija ponudbe povzročila nov vstop in s tem zmanjšala koncentracijo na trgu. To so dodatni dokazi za neposredno izpostavljenost konkurenci.

(38) Po mnenju prijavitelja je romunski izvoz zemeljskega plina zgodovinsko majhen zaradi omejenih infrastrukturnih zmogljivosti. Navedena omejitev izvoza izvaja pritisk na nacionalna podjetja, da konkurirajo, da bi svojo proizvodnjo kapitalizirala na nacionalni ravni (34). Vendar v zadnjih treh letih dejanske izvožene količine kažejo naraščajoč in pozitiven trend. Izvoz se povečuje: v prvih sedmih mesecih leta 2021 je izvoz znašal trikratnik celotnega izvoza zemeljskega plina v letu 2020. Romunski izvoz zemeljskega plina je leta 2020 znašal skoraj šestkratnik izvoza plina v letu 2017 (35). Na novo zgrajena infrastruktura je prispevala k navedenemu pozitivnemu trendu izvoza (36). Sedanji razvoj infrastrukturnih zmogljivosti izboljšuje izvozne tokove in dodatno povečuje izpostavljenost romunskih proizvajalcev zemeljskega plina konkurenci.

4. SKLEPNA UGOTOVITEV

(39) Glede na dejavnike, preučene v uvodnih izjavah 4 do 37, bi bilo treba šteti, da je pogoj neposredne izpostavljenosti konkurenci iz člena 34(1) Direktive 2014/25/EU izpolnjen za naslednje dejavnosti, ki se zagotavljajo v Romuniji: (a) črpanje surove nafte; (b) črpanje zemeljskega plina.

(40) Ker se šteje, da je pogoj neomejenega dostopa do trga izpolnjen, se Direktiva 2014/25/EU ne bi smela uporabljati, če naročniki oddajajo javna naročila, katerih namen je omogočiti izvajanje dejavnosti iz uvodne izjave 38, točki (a) in (b), tega sklepa v Romuniji, ali če so organizirani natečaji za izvajanje take dejavnosti na navedenih geografskih območjih.

(41) Ta sklep ne posega v uporabo pravil Unije o konkurenci in določb na drugih področjih prava Unije Zlasti merila in metodologija, uporabljena pri oceni neposredne izpostavljenosti konkurenci v skladu s členom 34 Direktive 2014/25/EU, niso nujno enaka tistim, uporabljenim pri oceni v skladu s členom 101 ali 102 Pogodbe ali Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (37), kot je potrdilo Splošno sodišče (38) –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1 Direktiva 2014/25/EU se ne uporablja za javna naročila, ki jih oddajo naročniki in so namenjena omogočanju črpanju nafte in zemeljskega plina v Romuniji.

Člen 2 Ta sklep je naslovljen na Romunijo.

V Bruslju, 1. julija 2022 Za Komisijo Thierry BRETON član Komisije

(1) UL L 94, 28.3.2014, str. 243.

(2) Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1804 z dne 10. oktobra 2016 o podrobnih pravilih za uporabo člena 34 in 35 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL L 275, 12.10.2016, str. 39).

(3) Direktiva 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (UL L 164, 30.6.1994, str. 3).

(4) Zakon o nafti št. 238/2004 z dne 7. junija 2004, objavljen v Uradnem listu Romunije št. 535 z dne 15. junija 2014; sklep vlade št. 2075/2004 o odobritvi izvedbenih pravil (ali metodoloških normativov) za uporabo zakona o nafti št. 238/2004, ki je bil objavljen v Uradnem listu Romunije št. 1170 z dne 10. decembra 2004; izredni odlok vlade št. 27/2020 o spremembi in dopolnitvi zakona o nafti št. 238/2004, objavljen v Uradnem listu Romunije št. 161 z dne 27. februarja 2020.

(5) Glej točko 3.2 stališča romunskega sveta za konkurenco.

(6) Med drugim glej Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2177 z dne 20. novembra 2015 o izvzetju iskanja nafte in zemeljskega plina na Portugalskem iz uporabe Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL L 307, 25.11.2015 str. 27); Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1120 z dne 8. julija 2015 o izvzetju raziskovanja nafte in zemeljskega plina v Grčiji iz uporabe Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL L 182, 10.7.2015 str. 88); Izvedbeni sklep Komisije 2013/39/EU z dne 18. januarja 2013 o izvzetju raziskovanja nafte in zemeljskega plina na Cipru iz uporabe Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL L 18, 22.1.2013, str. 19).

(7) Zahtevek, stran 6, točka 15.

(8) COMP/M. 9175 – Total/Chevron Denmark; stran 6, točka 21.

(9) Odločba Komisije z dne 10. septembra 2014 v zadevi M.7316 – Det Norske Oljeselskap/Marathon Oil Norge, točka 6.

(10) COMP/M. 9175 – Total/Chevron Denmark; točka 23.

(11) Odločba Komisije z dne 10. septembra 2014 v zadevi M.7316 – Det Norske Oljeselskap/Marathon Oil Norge, točka 7.

(12) Glej odločbi v zadevah COMP/M.8773 – Letterone Holdings/BASF/Wintershall Dea și in COMP/M.7631 – Royal Dutch Shell/BG Group.

(13) Transgaz (romunski nacionalni upravljavec prenosnega plina) je napovedal, da se bo romunski sistem za prenos zemeljskega plina do leta 2028 povezal s terminalom za utekočinjeni zemeljski plin, ki se nahaja na romunski obali Črnega morja. Zahtevek, točka 92.

(14) Odločba Komisije z dne 3. septembra 2014 v zadevi M.7318 – RosneftMorgan Stanley Global Oil Merchanting Unit, točka 11; Odločba Komisije z dne 11. decembra 2009 v zadevi M.5629 – Normeston/MOL/MET JV, točka 13.

(15) Odločba Komisije z dne 8. marca 2013 v zadevi M.6801 – Rosneft/TNK-BP, točka 19.

(16) Zahtevek, točka 29.

(17) Zahtevek, točka 31.

(18) Odločba Komisije z dne 29. septembra 1999 v zadevi M.1383 – Exxon/Mobil, točka 18. Odločba Komisije z dne 29. septembra 1999 v zadevi M.1532 – BP-Amoco/Arco, točki 16 in 17. Vendar je Komisija v obeh odločbah poudarila, da nekatere zakonodaje zaradi nakupne politike glede izvora plina, ki temelji na zanesljivosti oskrbe, omejujejo količine plina, ki prihaja iz iste države.

(19) Odločba Komisije z dne 8. marca 2013 v zadevi M.6801 – Rosneft/TNK-BP, točka 12; Odločba Komisije z dne 3. maja 2007 v zadevi M.4545 – Statoil/Hydro, točke od 13 do 16.

(20) Dodatne informacije, ki jih je 25. februarja 2022 predložila družba OMV Petrom; ocene na podlagi javno dostopnih podatkov, kot jih ocenjuje ameriški vladni urad za zbiranje podatkov o energiji, str. 3.

(21) Dodatne informacije, ki jih je 25. februarja 2022 predložila družba OMV Petrom, str. 3.

(22) Glej točko 4.1, stran 12, stališča romunskega sveta za konkurenco, ki je priložen zahtevku.

(23) Njihovi tržni deleži so manjši od tržnih deležev „super velikih“.

(24) Od 27 sklenjenih pogodb o izkoriščanju nafte so jih 23 prejela podjetja, ustanovljena zunaj Romunije. V zvezi s tem glej Dodatek 4, priložen zahtevku, v katerem so v sporočilu za javnost organa ANRM (nacionalni organ za mineralne vire) napovedani zmagovalci 10. kroga in ki vsebuje podrobnosti o njihovih dejavnostih.

(25) Po mnenju prijavitelja se večina surove nafte, ki jo proizvede Romunija, dejansko uporablja za lastne postopke rafiniranja in se ne prodaja. V zvezi s tem glej točko 81 zahtevka.

(26) Zahtevek, točka 84.

(27) Zahtevek, točka 85.

(28) Podatke o velikosti trga, vključene v spodnjo vlogo, je pridobil ameriški vladni urad za zbiranje podatkov o energiji. (javno dostopni podatki z dne 25. februarja 2022). Podatki ameriškega vladnega urada so izraženi v milijardah kubičnih čevljev. Zato je družba OMV Petrom navedene podatke pretvorila v milijarde kubičnih metrov, da bi bili skladni z metriko, uporabljeno v njeni prijavi.

(29) Standardni kubični meter.

(30) Dodatne informacije, ki jih je 25. februarja 2022 predložila družba OMV Petrom, str. 5.

(31) Dodatne informacije, ki jih je 25. februarja 2022 predložila družba OMV Petrom, str. 5.

(32) Dodatne informacije, ki jih je 25. februarja 2022 predložila družba OMV Petrom, str. 5.

(33) Glede na dodatne informacije, ki jih je prijavitelj predložil 27. januarja 2022, so bili tržni deleži za podjetje Sonatrach ocenjeni ob predpostavki, da so skupne količine proizvodnje, objavljene v njegovih letnih poročilih, pridobljene iz Alžirije, saj je podjetje Sonatrach v državni lasti in je dejavno predvsem v navedeni državi.

(34) Brez znatnih izvoznih tokov se nacionalna proizvodnja lahko skladišči na notranji ravni, kar bi posledično privedlo do višjih stroškov, ali pa se ponudi po konkurenčnih cenah.

(35) Podatki, ki temeljijo na informacijah, ki jih je nacionalni regulativni organ za energetiko (ANRE) objavil v svojih mesečnih poročilih. V zvezi s tem glej točko 90 zahtevka.

(36) Romunski del prihodnjega plinovoda med Bolgarijo, Romunijo, Madžarsko in Avstrijo (BRUA) je bil slovesno odprt decembra 2020, s čimer se krepijo dvosmerne povezave med Romunijo in Madžarsko ter med Romunijo in Bolgarijo. Z obratovanjem prve faze plinovoda BRUA v obe smeri se je izboljšala likvidnost trga (saj je mogoč prenos plina ne le iz Madžarske v Romunijo, temveč tudi iz Romunije na Madžarsko).

(37) Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

(38) Sodba Splošnega sodišča z dne 27. aprila 2016, Österreichische Post AG/Komisija, T-463/14, ECLI:EU:T:2016:243, točka 28. Glej tudi Direktivo 2014/25/EU, uvodna izjava 44.