PRILOGA

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„OLIVES CASSÉES DE LA VALLÉE DES BAUX-DE-PROVENCE“

EU št.: PDO-FR-0051-AM01 – 16.8.2017

ZOP ( X ) ZGO ( )

1. Skupina vložnikov in pravni interes

Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB) Vallon de la Fontaine 13520 Les Baux-de-Provence FRANCIJA Tel. +33 0490543842 Faks: +33 484253288 E-naslov: contact@siovb.com

Poklicno združenje „Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence“ (SIOVB), ki je urejeno z delovnim zakonikom, sestavljajo pridelovalci oljk, predelovalce oljk in oljarji (približno 1 100 gospodarskih subjektov). Združenje ima pravni interes za vložitev zahtevka.

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

— ☐ Ime proizvoda — ☒ Opis proizvoda — ☒ Geografsko območje — ☒ Dokazilo o poreklu — ☒ Metoda proizvodnje — ☒ Povezava — ☒ Označevanje — ☒ Drugo: nadzor, nacionalne zahteve

4. Vrsta sprememb

— ☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. — ☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5. Spremembe

Opis proizvoda

V specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu (s katerim je nadomeščen nekdanji povzetek) je bil opis proizvoda „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ spremenjen in dopolnjen.

Prvotno besedilo specifikacije proizvoda in povzetka:

„Oljke z označbo ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ se pridobivajo izključno iz sort salonenque ali béruguette. Oljke ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ so zgodnji proizvod s kratko obstojnostjo. To so zelene oljke, aromatizirane s komarčkom.“

je nadomeščeno z naslednjim:

„Oljke z označbo ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ so potolčene namizne oljke. Pridobivajo se izključno iz sort salonenque ali aglandau (imenovane tudi ‚béruguette‘). Za prodajo ni dovoljeno mešati sort. Velikost oljk ustreza največ 35 plodom na hektogram. Serije so homogene z največ 5 % plodov, katerih velikost ustreza več kot 42 plodom na hektogram, in največ 5 % plodov, katerih velikost ustreza manj kot 20 plodom na hektogram. Oljke, ki se potolčejo, so cele in nezarezane. Vendar je dovoljenih največ 5 % nepotolčenih oljk in 5 % razpočenih oljk. To so zelene oljke, aromatizirane s komarčkom (Foeniculum vulgare var.). V ustih so čvrste in imajo izrazit okus po komarčku, ki ga ne sme zakrivati slan okus. Lahko so nekoliko grenke. Pri oljkah ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ ni zaznati okusa po fermentaciji, (natrijevem) milu ali lesu. V prodajo se dajo v bistri ali nekoliko motni slanici, ki ne sme biti rdeča in vsebuje koščke komarčkove vejice.“

Ti deli opisa so bili dodani iz naslednjih razlogov:

— zaradi boljše opredelitve proizvoda je dodano, da so to „namizne“ oljke;

— dodano je uradno ime sorte „aglandau“, ki jo domačini imenujejo „béruguette“, ker je bilo v registrirani specifikaciji proizvoda navedeno samo ime „béruguette“. Navedeno ime je bilo dodano zaradi uskladitve z uradnim imenom sorte, kot je navedeno v evropskem registru sort;

— „Za prodajo ni dovoljeno mešati sort“: ta značilnost je bila v specifikaciji proizvoda in povzetku že navedena v postavki „Metoda proizvodnje“, ne pa tudi v postavki „Opis proizvoda“, čeprav je to pomemben del opisa;

— velikost oljk, ki ustreza največ 35 plodom na hektogram, je bila v specifikaciji proizvoda in povzetku navedena samo v postavki „Metoda proizvodnje“, čeprav je to pomemben del opisa. Poleg tega so dodana dopustna odstopanja. S temi vrednostmi je mogoče zagotoviti homogene serije, ki sestojijo iz plodov, ki so običajno srednje do zelo veliki;

— dodano je, da so oljke, preden se potolčejo, cele in nezarezane, da bi se bolje opredelile glede na standard iz zbirke Codex Alimentarius za namizne oljke. Dodana so tudi dopustna odstopanja, saj je kljub zelo skrbni pripravi še vedno mogoče, da oljke ne bodo izpolnjevale zahtev (nepotolčene oljke, razpočene oljke) za želeni končni proizvod;

— zaradi večje točnosti je dodano latinsko ime komarčka, s katerim so aromatizirane oljke („Foeniculum vulgare var.“);

— dodane so organoleptične značilnosti oljk. Organoleptičen opis je bil na podlagi pregledov, opravljenih po priznanju te označbe, dopolnjen z deskriptorji za boljšo opredelitev proizvoda;

— dodani so pogoji za predstavitev proizvoda, s čimer je dopolnjena prvotna določba v postavki „Metoda proizvodnje“ v specifikaciji proizvoda in povzetku, v kateri je bilo navedeno samo, da se oljke „shranijo v slanici“, obenem pa to omogoča tudi, da se za aromatizacijo oljk pojasni, da mora biti prisoten komarček.

Poleg tega je naslednje prvotno besedilo: „Oljke ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ so zgodnji proizvod s kratko obstojnostjo.“ črtano, ker je nenatančno.

Geografsko območje

V specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu (nekdanji „povzetek“) je spremenjena opredelitev geografskega območja oljk „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“.

Tako je naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda in povzetka:

„Območje proizvodnje kontrolirane označbe porekla ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ leži znotraj naslednjih občin departmaja Bouches-du-Rhône: Arles, Aureille, les Baux de Provence, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Maussane-les-Alpilles, Mouries, Le Paradou, Saint-Martin de Crau, Orgon, Saint-Etienne du Grès, Saint-Rémy de Provence, Senas in Tarascon.“

nadomeščeno z naslednjim:

— v enotnem dokumentu (točka 4):

„Geografsko območje leži znotraj ozemlja naslednjih občin departmaja Bouches-du-Rhône: v celoti vključene občine: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles in Paradou; delno vključene občine: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas in Tarascon.“

— v specifikaciji proizvoda:

„Vsi postopki od pridelave oljk do njihove priprave v potolčene namizne oljke in pasterizacije se izvajajo na geografskem območju, ki leži znotraj ozemlja naslednjih občin departmaja Bouches-du-Rhône: v celoti vključene občine: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles in Le Paradou; delno vključene občine: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas in Tarascon. V mestni hiši vsake od zadevnih občin se hrani kartografski dokument, v katerem so opredeljene meje geografskega območja, kot ga je opredelil nacionalni odbor za agroživilske proizvode pri Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) (nacionalni inštitut za poreklo in kakovost) na svojem sestanku 20. junija 2013 na predlog komisije strokovnjakov, imenovane za ta namen.“

Obseg geografskega območja je razširjen na dele občin, ki so že vključene v geografsko območje, in na novo sosednjo občino „Mas-Blanc-des-Alpilles“ (del občine). To dodano besedilo se nanaša na vse občine geografskega območja, razen na občino „Les Baux-de-Provence“, ki je že v celoti vključena v geografsko območje. Ti deli občin, ki so bili dodani v obseg geografskega območja, izpolnjujejo ista geološka, pedološka in podnebna merila ter merila glede rastlinske sestave kot preostalo območje označbe porekla. Poleg tega je s to razmejitvijo omogočeno, da se v območje označbe porekla vključi nov proizvajalec namiznih oljk. Dodan je datum odobritve te razmejitve (20. junij 2013) na podlagi odločitve, ki jo je sprejel nacionalni odbor za agroživilske proizvode pri inštitutu INAO, pristojen za potrditev spremembe geografskega območja na nacionalni ravni.

Dodano je tudi, da se oljke obirajo na parcelah, identificiranih pod opisanimi pogoji. Tako je v specifikaciji proizvoda dodano naslednje besedilo:

„Potolčene oljke izvirajo iz oljk, obranih na identificiranih parcelah, ki ležijo na opredeljenem območju proizvodnje. Parcele se identificirajo po merilih za kraje zasaditve parcel, ki jih je določil nacionalni odbor za agroživilske proizvode pri inštitutu INAO na svojem sestanku 21. februarja 2013 na podlagi mnenja komisije strokovnjakov, ki jo je za ta namen imenoval. Vsak proizvajalec, ki želi, da bi se njegova parcela identificirala, vloži ustrezno vlogo pri službah inštituta INAO na obrazcu, skladnem z vzorcem, ki ga je direktor inštituta INAO odobril pred 31. majem pred prvim obiranjem oljk za označbo porekla, in se obveže, da bo upošteval merila za kraj zasaditve parcele. Pristojni nacionalni odbor inštituta INAO vsako leto po mnenju navedene komisije strokovnjakov odobri seznam novih identificiranih parcel. Seznam identificiranih parcel in merila za identifikacijo so na vpogled pri službah inštituta INAO in zadevne skupine.“

Ta postopek nadzornim organom omogoča, da izdelajo seznam vseh parcel, primernih za pridelavo oljk za označbo porekla v danem letu.

— Poleg tega je v točko 3.4 enotnega dokumenta in specifikacijo proizvoda dodano naslednje besedilo:

„Vsi postopki od pridelave oljk do priprave črnih oljk se izvajajo na opredeljenem geografskem območju.“

Dodana ni nobena nova obvezna faza na geografskem območju, vendar informacije o fazah, ki morajo potekati na geografskem območju, v nekdanjem povzetku in specifikaciji proizvoda niso bile jasno navedene.

— Samo v specifikacijo proizvoda so dodani tudi kartografski viri, uporabljeni za opredelitev geografskega območja:

„V mestni hiši vsake od zadevnih občin se hrani kartografski dokument, v katerem so opredeljene meje geografskega območja, kot ga je opredelil nacionalni odbor za agroživilske proizvode pri Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) (nacionalni inštitut za poreklo in kakovost) na svojem sestanku 20. junija 2013 na predlog komisije strokovnjakov, imenovane za ta namen.“

Te kartografske podatke Institut national de l’information géographique et forestière (IGN) (nacionalni inštitut za geografske in gozdarske informacije) je za razliko od katastrskih načrtov, ki so se sprva uporabljali, mogoče prenesti na druge nosilce podatkov.

Po veljavnih nacionalnih postopkih je za odločitev o zahtevku za spremembo specifikacije proizvoda, preden se ta pošlje Evropski komisiji, pristojen nacionalni odbor za označbe porekla mlekarskih, agroživilskih in gozdarskih proizvodov pri nacionalnem inštitutu za poreklo in kakovost (INAO). Vendar sprememba velja šele, ko je registrirana na evropski ravni.

Dokazilo o poreklu

Iz te postavke specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta (nekdanji povzetek) je črtano celotno naslednje prvotno besedilo:

„Oljka je skupaj z žitom in vinsko trto že od nekdaj del trojice glavnih kultur Provanse. V Vallée des Baux-de-Provence je oljkarstvo vedno prevladovalo kljub konkurenci iz uvoza ter opuščanju oljk in njihovem nadomeščanju z gojenjem zelenjave zaradi izgradnje namakalnih kanalov. Leta 1786 je opat Couture v svoji razpravi prikazal, da je ena od posebnosti Vallée des Baux-de-Provence njeno veliko bogastvo sort oljk. Pri tem je naštel najmanj šest glavnih vrst, med katerimi sta bili salonenque, nekdaj imenovana ‚plant de salon‘, in béruguette, nekdaj imenovana ‚aglandau‘ ali ‚blanquette‘. Ti stari in tradicionalni sorti sta edini dovoljeni za pridelavo oljk za kontrolirano označbo porekla ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘. Zaradi tega bogastva je območje Vallée des Baux-de-Provence postalo eno od območij z najbogatejšo pripravo oljk. Stoletni običaji so vedno omogočali uživanje potolčenih zelenih oljk, celih zelenih oljk in črnih oljk. Potolčene zelene oljke se proizvajajo skoraj izključno samo v Vallée des Baux-de-Provence. Potolčene oljke, katerih povprečna letna proizvodnja znaša 250 ton, so najpomembnejše namizne oljke območja Vallée des Baux-de-Provence. Z obiranjem oljk, namenjenih tovrstni pripravi, se septembra vsako leto začne oljčno proizvodno leto v Vallée des Baux-de-Provence. Izvirnost te proizvodnje je predvsem v ‚tolčenju‘ oljk, ki je danes mehanizirano, dolgo pa se je izvajalo ročno, zaradi česar se je v tej regiji razvila tradicionalna dejavnost. Ker so potolčene oljke z območja Vallée des Baux-de-Provence prve namizne oljke, ki pridejo na trg (med oktobrom in novembrom), jih poznavalci zaradi zgodnje proizvodnje vsako leto nestrpno pričakujejo.“

Glede na spremembe nacionalnih zakonov in predpisov je bila namreč postavka „Dokazila o poreklu proizvoda z geografskega območja“ v specifikaciji proizvoda in povzetku (točka 4.4 „Dokazilo o poreklu“), ki je vsebovala samo elemente „povezave s poreklom“, spremenjena ter odslej v specifikaciji proizvoda združuje izključno deklarativne obveznosti in vodenje registrov za sledljivost proizvoda in spremljanje proizvodnih razmer.

Dodani so bili torej različni odstavki, s katerimi so nadomeščeni prejšnji odstavki o zgodovini in slovesu proizvoda. V predlaganem novem besedilu so opisani dokumenti, ki so bili uvedeni za spremljanje in nadzor proizvoda z označbo porekla: identifikacijska prijava gospodarskih subjektov, izjava o nenameri uporabe celotne ali delne proizvodnje za označbo porekla v danem letu, evidenca pridelave, registri ravnanja z oljkami (kot surovino) in potolčenimi oljkami (končnim proizvodom), letna prijava pridelka oljk, prijava predelave, letna prijava predelave potolčenih oljk, prijava dajanja potolčenih oljk z označbo porekla v promet, letna prijava zalog potolčenih oljk z označbo porekla.

Poleg tega je v navedeni postopek nadzora vključen tudi analitični in organoleptični preskus, ki je že predviden z veljavnimi določbami.

Odstavek se glasi:

„Celotni postopek je dopolnjen z analitičnim in organoleptičnim preskusom, ki se izvede z naključnim vzorčenjem za pakiranje pripravljenega ali že pakiranega končnega proizvoda ter s katerim se je mogoče prepričati o kakovosti končnega proizvoda in njegovi skladnosti z opisom iz točke 2.“

Gre namreč za kratek opis narave in vzpostavljenega sistema za nadzor proizvoda.

Metoda proizvodnje

— Uvodni stavek „oljke morajo biti obrane v opredeljenih nasadih na opredeljenem območju proizvodnje“ je črtan iz te postavke specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta (nekdanji povzetek), ker je bil postopek identifikacije parcel predstavljen v postavki „Geografsko območje“ specifikacije proizvoda.

Sorte

V specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu je naslednje prvotno besedilo:

„Oljke se pridobivajo izključno iz sort salonenque ali béruguette. Za prodajo ni dovoljeno mešati sort.“

nadomeščeno z naslednjim:

„Oljke, ki se uporabijo, se pridobivajo izključno iz sort salonenque in aglandau (imenovane tudi béruguette).“

Dodano je namreč sklicevanje na uradno ime sorte „aglandau“. Seznam dovoljenih sort (salonenque in béruguette) kot tak ni spremenjen, vendar je v njem odslej navedena sorta aglandau, saj je to uradno ime sorte, ki jo domačini imenujejo „béruguette“.

Gostota zasaditve

Dodana so pravila o gostoti zasaditve.

V specifikacijo proizvoda je dodano naslednje besedilo:

„V vsakem nasadu, zasajenem po 27. avgustu 1997, ima vsako drevo na voljo minimalno površino 24 kvadratnih metrov, ki se izračuna s pomnožitvijo razdalje ‚med vrstama‘ in razdalje ‚razmika‘ med drevesi. Po drugi strani je najmanjša razdalja med drevesi vsaj 4 metre.“

Ta pravila ustrezajo običajnim lokalnim praksam, ki zagotavljajo optimalni razvoj drevesa. Uporabljajo se za vsa drevesa, zasajena po datumu priznanja kontrolirane označbe porekla na nacionalnem ozemlju. S temi pravili se lahko zagotovi upoštevanje priporočenih pravil o gostoti zasaditve pri prihodnjih nasadih.

Obrezovanje

V specifikacijo proizvoda je dodano naslednje besedilo: „Oljke se obrezujejo vsaj vsako drugo leto.“

Tako imenovana rodna rez omogoča uravnavanje pridelka oljke. Z nadaljnjim obrezovanjem se izboljša letina. Oljke se običajno obrezujejo vsako leto, ker pa vegetativni cikel oljke traja dve leti, je v specifikaciji proizvoda priporočeno najmanj eno obrezovanje na vsaki dve leti.

Namakanje

V specifikacijo proizvoda je dodana naslednja določba:

„Namakanje v dobi rasti oljke je dovoljeno do datuma obiranja, ki se vsako leto določi za označbo porekla.“

Odločeno je bilo, da se namakanje omeji do datuma začetka obiranja, ki se vsako leto določi za označbo porekla. Ta datum ustreza običajnim praksam. To omogoča, da se dovoli namakanje dreves, kadar je to potrebno zaradi dolgotrajne suše, da se prepreči prevelik vodni stres, ki škoduje drevesu v rastni dobi in kakovosti plodov. Po drugi strani pa je za ohranitev kakovosti dozorelih plodov pred prepojenostjo z vodo zaželeno, da se namakanje ustavi, ko se začne obiranje.

Godnost dreves za proizvodnjo oljk

Naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda:

„Uporaba kontrolirane označbe porekla ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ se lahko odobri samo za oljke z dreves, starih najmanj pet let.“

je nadomeščeno z naslednjim:

„Uporaba označbe porekla ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ se odobri samo za oljke z dreves, ki so na parceli zasajena najmanj pet let.“

Zaradi jasnejšega besedila je namreč dodano, da starost, ko so drevesa godna za proizvodnjo oljk za označbo porekla in ki je določena na pet let, ustreza petim letom „zasaditve drevesa na parceli“ (identificirana parcela za označbo porekla).

Donos

Največji dovoljeni donos je deset ton na hektar namesto največ šest ton na hektar.

Naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda:

„Donos na hektar ne sme presegati šest ton oljk na hektar.“

je nadomeščeno z naslednjim:

„Donos ne presega deset ton oljk, obranih na hektar oljčnega nasada, ne glede na namen uporabe oljk. Donos se izračuna na vse identificirane parcele kmetijskega gospodarstva, na katerih se pridelujejo oljke za označbe porekla ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘, ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ in ‚Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence‘. Drevesa mladih nasadov namreč zdaj postajajo godna za proizvodnjo, donos teh oljčnih nasadov pa dosega od 8 do 10 t/ha. Poleg tega niso redki večstoletni oljčni nasadi, v katerih rastejo drevesa z velikimi krošnjami in posledično veliko rodnostjo. K optimizaciji donosa prispevata tudi profesionalizacija proizvajalcev in obnova parcel. Dodan je bil tudi način izračuna donosa, da bi se izognili poljubnemu razlaganju in olajšali nadzor. Tako je dodano, da se donos izračuna na obrani pridelek (in ne celotni pridelek drevesa, ki vključuje odpadle oljke, ki se ne poberejo in za katere ni mogoče uporabiti označbe), ne glede na namen uporabe oljk, ter na vse identificirane parcele kmetijskega gospodarstva, na katerih se pridelujejo oljke za označbe porekla „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“, „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ in „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence““.

Obiranje oljk

Za boljšo ureditev postopkov in zagotovitev kakovosti obranih oljk so dodane različne določbe o obiranju.

— Naslednja prvotna določba specifikacije proizvoda:

„Oljke morajo biti pridobljene iz oljk, ki se ob ustrezni zrelosti oberejo neposredno z drevesa,“ je črtana.

Nadomeščena je z naslednjima določbama, ki sta dodani v specifikacijo proizvoda:

„Datum začetka obiranja se vsako leto določi s sklepom direktorja inštituta INAO na podlagi obrazloženega predloga skupine. Oljke se obirajo ročno ali z mehanskim postopkom, ki zagotavlja, da plodovi ostanejo celi (nihajoče grablje za obiranje oljk so prepovedane).“

Odločeno je bilo, da se uvede sistem začetka obiranja, s čimer se zagotovi, da oljkarji upoštevajo zadostno zrelost oljk. Datum začetka obiranja predlaga skupina, ki svoj predlog opre na senzorično analizo reprezentativnih vzorcev oljk s celotnega geografskega območja.

Nenatančni pojem oljk, „ki se ob ustrezni zrelosti oberejo neposredno z drevesa“, je nadomeščen z obveznostjo, da se oljke obirajo ročno ali z mehanskim postopkom, ki zagotavlja, da plodovi ostanejo celi. Nihajoče grablje za obiranje oljk so prepovedane, ker lahko poškodujejo oljke.

— Naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda:

„Oljke se nato skladiščijo v zabojčkih, zatem pa se v največ 48 urah po obiranju dostavijo predelovalcem oljk.“

je nadomeščeno z naslednjim:

„Oljke se skladiščijo v zabojčkih ali paletnih zabojih. Nato se v skladu z lokalnimi običaji v največ 48 urah po obiranju v dobrem fitosanitarnem stanju dostavijo predelovalcem oljk.“

Oljke se namreč lahko obirajo tudi v paletne zaboje in ne samo zabojčke (z režami), saj tovrstne posode ne škodujejo kakovosti proizvoda. Poleg tega je nujno, da se predelovalcem oljk dostavijo fitosanitarno neoporečne oljke.

Priprava potolčenih oljk

Naslednja določba: „Oljke, na katerih so sledi stika s tlemi, niso dovoljene za predelavo,“ je dodana v specifikacijo proizvoda, da se zagotovita optimalna kakovost proizvodov in upoštevanje tradicionalne prakse.

Naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda in povzetka:

„Velikost oljk mora ustrezati največ 35 plodom na hektogram.“

ki je samo v specifikaciji proizvoda dopolnjeno z naslednjim besedilom:

„Oljke se pred pripravo v obratih za konzerviranje razvrstijo po velikosti in preberejo. Navedeni obrati morajo biti na geografskem območju proizvodnje kontrolirane označbe porekla ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘.“

je v enotnem besedilu črtano, v specifikaciji proizvoda pa nadomeščeno z naslednjim besedilom:

„Oljke se pred pripravo razvrstijo po velikosti in preberejo. Velikost oljk ustreza največ 35 plodom na hektogram. Serije so homogene z največ 5 % plodov, katerih velikost ustreza več kot 42 plodom na hektogram, in največ 5 % plodov, katerih velikost ustreza manj kot 20 plodom na hektogram.“

Faze, ki se izvajajo na geografskem območju, so navedene v postavki „Geografsko območje“ specifikacije proizvoda in v točki 3.4 enotnega dokumenta.

V zvezi s prebiranjem oljk pred pripravo je v specifikacijo proizvoda dodana naslednja določba:

„Sveže oljke, ki imajo naslednje napake, ne presegajo 5 % uporabljenih oljk:

— pegave oljke = udarci pri obiranju, zaradi vetra ali toče,

— nagubani ali mehki plodovi,

— piki žuželk.

Delež črvivih oljk je manjši od 3 % oljk, ki se uporabijo.“

Gre za določitev meril prebiranja oljk z opredelitvijo napak in najvišjih dopustnih vrednosti za te napake.

Določba: „Cele oljke se potolčejo mehansko, nato pa se macerirajo v alkalni raztopini, dokler se delno ne razgrenijo. Alkalna raztopina se nato nadomesti s čisto vodo, v kateri oljke ostanejo najmanj 36 ur, pri čemer se voda zamenja vsakih 12 ur.“

je v specifikaciji proizvoda nadomeščena z naslednjo:

„Tolčenje se izvaja mehansko na svežih celih plodovih. Po tolčenju delci mesa oljk ne presegajo 5 % oljk, ki se uporabijo. Oljke se macerirajo v alkalni raztopini, katere gostota ne presega 1 025. Po namakanju do delne razgrenitve se alkalna raztopina nadomesti s čisto vodo. Oljke ostanejo v vodi najmanj 36 ur, voda pa se menja z zaporednimi spiranji, dokler ni voda bistra. Gostota po osmozi in stabilizaciji je med 1 036 in 1 050. Za znižanje vrednosti pH slanice sta dovoljeni samo citronska in mlečna kislina.“

Dodani so torej naslednji elementi: največji sprejemljivi delež mesa oljk v serijah, vrednost gostote slanice in dovoljeni dodatki za znižanje vrednosti pH slanice.

Obveznost menjanja vode za spiranje oljk „vsakih 12 ur“ je nadomeščena z obveznostjo menjanja vode „z zaporednimi spiranji, dokler ni voda bistra“, cilj česar je, da se na koncu postopka dobi bistra voda, ki kaže, da so oljke zadostno sprane.

Z vsemi temi dodanimi deli in spremembami se zagotovi, da se po tradicionalnih metodah proizvodnje dobi kakovosten proizvod, kar pomeni čim več potolčenih, zadostno spranih in stabiliziranih celih plodov.

Shranjevanje potolčenih oljk pred pakiranjem

Naslednje prvotno besedilo v specifikaciji proizvoda:

„Oljke se shranijo v slanico. V slanici jih je treba shranjevati pri temperaturi med +4 °C in +8 °C.“

in v povzetku (v točki 4.5): „oljke se shranijo v slanico“

je v enotnem besedilu črtano, v specifikaciji proizvoda pa nadomeščeno z naslednjim besedilom:

„Oljke se shranijo v slanico najpozneje v osmih dneh po razgrenitvi, v njej pa se shranjujejo največ 12 mesecev pri temperaturi med 2 in 4 °C.“

Za zagotovitev čim boljših pogojev shranjevanja pred trženjem je namreč dodano najdaljše obdobje shranjevanja v slanici, ki je določeno na 12 mesecev. S tega vidika je temperatura shranjevanja znižana na temperaturo „med 2 in 4 °C“, namesto „med 4 °C in 8 °C“.

Poleg tega je v specifikaciji proizvoda dodano naslednje besedilo o pasterizaciji:

„Če se proizvod pasterizira, se ta postopek izvede znotraj geografskega območja označbe porekla, da se zagotovi skladnost proizvoda z opisom iz točke 2 pred prvim trženjem oljk z označbo porekla. Izvajalci za to uporabijo najvišjo pasterizacijsko vrednost 2 000 sekund (pri teoretični temperaturi 70 °C). Cilj je namreč preprečiti čezmerno kuhanje oljk, zaradi katerega bi se lahko oljke zmehčale in nekoliko preveč potemnele, in sicer s čisto zelene na kostanjevo rjavo barvo. Postopek nadzora zato vključuje okrepljen nadzor nad pasterizacijo z rednim preverjanjem zabeleženih podatkov pasterizatorjev in kontrolo značilnosti proizvoda po pasterizaciji.“

Ta odstavek je s skoraj istimi besedami (nekoliko se razlikuje le oblika) dodan tudi v točko 3.5 enotnega dokumenta, pri čemer je vsebina popolnoma enaka besedilu iz specifikacije proizvoda.

Pasterizacija ostaja neobvezna, če pa se izvaja, je v teh novih določbah navedeno, da se izvaja na geografskem območju ob upoštevanju določene pasterizacijske vrednosti. Obveznost izvajanja pasterizacije na geografskem območju omogoča, da se določi kontrola pasteriziranih proizvodov pred njihovim prvim trženjem z označbo porekla in preveri, da so ohranjene značilnosti, opredeljene v točki 2 specifikacije proizvoda („opis“).

Aromatizacija

Prvotna določba specifikacije proizvoda in povzetka:

„Te oljke so aromatizirane izključno s komarčkom.“

je v specifikaciji proizvoda in točki 3.3 enotnega dokumenta nadomeščena z naslednjo določbo:

„Potolčene oljke so aromatizirane izključno s komarčkom (Foeniculum vulgare var.), za kar se uporabijo vegetativni del in semena rastline. Dodajo se lahko kupljeni izvleček komarčka, prevretek ali poparek komarčka, ki ga pripravi gospodarski subjekt.“

Pogoji aromatizacije s komarčkom so bolje opredeljeni. Tako je dodano, da se za aromatizacijo uporabijo vegetativni del in semena rastline ter da se lahko dodajo tudi kupljeni izvleček komarčka, prevretek ali poparek komarčka, ki ga pripravi gospodarski subjekt. Poleg tega je zaradi večje točnosti dodano latinsko ime komarčka, tj. Foeniculum vulgare var.

Povezava z geografskim območjem

V specifikaciji proizvoda in tudi v enotnem dokumentu (ali nekdanjem povzetku) je bila celotna povezava napisana ponovno.

Gre predvsem za dodane dele, ki ne spreminjajo prvotno opisanih temeljnih značilnosti vzročne povezave med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda.

— Naslednje prvotno besedilo v povzetku:

„Geografsko območje proizvodnje Vallée des Baux-de-Provence je na severu omejeno s Canal des Alpilles, na jugu pa s Canal de Craponne“,

in v specifikaciji proizvoda:

„Geografsko območje proizvodnje Vallée des Baux-de-Provence na severu jasno razmejuje Canal des Alpilles, na jugu pa Canal de Craponne“,

je v specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu nekoliko spremenjeno in nadomeščeno z naslednjim besedilom:

„Geografsko območje je del masiva Alpilles z njegovim koluvialnim obrobjem in severnim robom nižavja Crau.“

Ta posodobitev je posledica manjše spremembe meja geografskega območja, zaradi katere Canal des Alpilles in Canal de Craponne ne označujeta več mej geografskega območja.

Poleg tega so za dopolnitev tega dopisa dodani naslednji elementi:

„Hribovska veriga Alpilles (z največ 400 metri nadmorske višine) se na približno 30 kilometrih razteza od zahoda proti vzhodu in obsega najznačilnejše apnenčaste griče Provanse, ki se dvigujejo med Rono in Duranco ter nižavjem Crau. Ta masiv tvori najzahodnejšo vejo provansalskih antiklinal. To je erodiran masiv s slikovitim poševno izklesanim reliefom, ki ga sestavljajo predvsem kredni apnenci in jurski apnenci na južnem delu.“

— Naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda (ki ni bilo vključeno v povzetek):

„Lego oljčnih nasadov na tem območju je skozi zgodovino zaznamovala izgradnja namakalnih kanalov. Oljke so se tako ohranile v predelih, kjer je namakanje ostalo težavno in kjer so bile varne pred izruvanjem, medtem ko so bile v drugih predelih nadomeščene z gojenjem zelenjave.“

je črtano, ker so to zgodovinska dejstva, ki ne dokazujejo prave povezave z geografskim poreklom.

— Naslednje prvotno besedilo v specifikaciji proizvoda:

„Za tako razmejeno regijo Vallée des Baux-de-Provence so značilne posebne geološke in podnebne razmere.“

in v povzetku:

„Zanjo so značilne posebne geološke in podnebne razmere.“

ter naslednje prvotno besedilo v specifikaciji proizvoda:

„Na gričevnatem območju so tla apnenčasta, brez izrazite barve in prodnata z veliko zmogljivostjo zadrževanja toplote, zračna in zelo prepustna. Podnebje je sredozemsko z vročimi in suhimi poletji, precej deževnimi jesenmi in pomladmi ter značilnim vetrom ‚maestralom‘ (severnikom). Rastlinstvo regije Vallée des Baux je še posebno prilagojeno delovanju teh tal. Območje Vallée des Baux-de-Provence je zaradi hribovske verige Alpilles veliko manj izpostavljeno vetru in pomladnim zmrzalim, predvsem pa megli, ki zavira oploditev cvetov oljk in pospešuje razvoj nekaterih glivičnih bolezni.“

je spremenjeno in dopolnjeno, da bi se podrobneje pojasnile posebnosti geografskega območja. Del tega besedila je povzet v opisu „vzročne povezave“, vendar je del v zvezi z opisom podnebja, tal in rastlinstva črtan in nadomeščen z naslednjimi elementi (dodani deli v enotnem dokumentu in specifikaciji proizvoda):

„Za geografsko območje so značilne naslednje podnebne razmere:

— sredozemsko podnebje;

— velika razlika v temperaturah in padavinah med letnimi časi in leti;

— padavine, za katere so značilne kratke, a močne nevihte, ki se pojavljajo predvsem jeseni in pomladi. Padavine v količini 700 mm na leto padejo v 50 dneh;

— sušno obdobje, za katero so značilna suha in vroča ter celo izjemno vroča poletja s pogostim pomanjkanjem vode, zlasti julija;

— zmerne zime, pri čemer je najhladnejši mesec januar;

— povprečna temperatura 13,6 °C z odstopanjem za 1 do 2 °C navzdol na severnem pobočju hribovja Alpilles in tveganjem pomladne zmrzali;

— prisotnost močnih vetrov, ki pihajo več kot 100 dni na leto, predvsem s severa (maestral) in zahoda (tramontana);

— precej izjemna osončenost, ki skupaj traja več kot 2 800 ur na leto.

Značilna tla geografskega območja so prodnata (od 40 % do 80 % proda), apnenčasta s peščeno-ilovnato ali peščeno-ilovnato-glinasto matično podlago na masivu Alpilles in njegovem koluvialnem obrobju. Tla na severnem robu starega nižavja Crau, imenovanega tudi ‚Crau d’Eyguières‘, so jerinska, rdeča in zelo prodnata (od 30 do 60 cm zaobljenih kremenastih prodov) ter obogatena z apnenčastimi koluvialnimi nanosi iz erozije južnih pobočij hribovja Alpilles.

Oljčni nasadi masiva Alpilles rastejo predvsem na apnenčastih prodnatih tleh, ki so se izoblikovala na rahlo nagnjenih ravnicah ob vznožju gore, plastovitih usedlinah in bolj ali manj debelih koluvialnih nanosih, ki zapolnjujejo grape. Tekstura finih delcev je običajno peščeno-ilovnata, redkeje pa peščeno-ilovnato-glinasta. Skupna vsebnost apnenca, ki povprečno znaša od 20 % do 30 %, lahko doseže 40 %, vsebnost aktivnega apnenca pa redko presega 8 %. pH tal je med 8 in 8,5.“

Poleg tega so samo v specifikacijo proizvoda dodani naslednji dodatni opisi podnebja, geoloških značilnosti in rastlinstva, značilnih za geografsko območje:

„Zahodni del masiva je izpostavljen vplivu doline reke Rone, tukaj je več padavin, temperature pa so milejše, tako da je pozimi in spomladi manj zmrzali. Na južnem vznožju, ki je zaščiteno pred mrzlim maestralom in tudi bolje osončeno, je mogoče zgodnejše obiranje. Na osojah je več padavin. V kotlinah in na dnu dolinic je zaradi mikropodnebnih razmer (manjši vpliv sonca in zavetrje) poleti mogoče občutiti svežino. Te značilnosti določajo posebno rastlinstvo in živalstvo iz sredozemske bioklime, zlasti zaradi njune prilagoditve dolgemu obdobju pomanjkanja vode. Geografsko območje sestoji iz erodiranega masiva s slikovitim reliefom, katerega jedro sestavljajo zgodnjekredne apnenčaste in laporne tvorbe ter jurski dolomitski apnenci na južnem delu. Na zahodno-vzhodni osi se na površju sinklinal pojavljajo številne zelo raznorodne terciarne usedline iz rečno-jezerskih nanosov, ki jih sestavljajo apnenec, konglomerati, peščenjak, lapor in pesek. V hribovju Alpilles je imelo v kvartarju pomembno vlogo zmrzalno preperevanje apnenčastih skal, zaradi katerega so nastale kamnite usedline ali plasti, ki se podaljšajo v nedavne koluvialne ali aluvialne nanose. Južna pobočja masiva Alpilles so omejena z robom starega nižavja Crau, za katero so značilne naplavine, sestavljene iz apnenčastih in silikatnih prodnikov iz villafranckija, ki jih je nanesla reka Durance, ko je prečkala prehod Saint Pierre de Vence. Predvsem zaradi podnebja in geomorfologije območja rastejo različne vrste rastja sredozemskega pasu, za katerega sta značilna alepski bor (Pinus halepensis) in črničevje (Quercus ilex). Na območju, na katerem se dejansko križajo različne biogeografske značilnosti in za katero je značilno predvsem mezosredozemsko podnebje, raste približno 960 rastlinskih vrst, od katerih jih je 50 na meji območja porazdelitve ter ki so prilagojene suši in apnenčastim tlom.“

— Naslednje prvotno besedilo v specifikaciji proizvoda:

„Zaradi geografskega okolja, ki ga sestavlja hribovska veriga Alpilles s posebnimi tlemi in podnebjem, starih sort, ki so dobro zakoreninjene v tej regiji, ter pridelovalnih praks, ki so se izoblikovale z izkušnjami in delom kmetov, je Vallée des Baux-de-Provence idealno območje za pridelavo oljk.“

in v povzetku:

„Vallée des Baux-de-Provence je zaradi tega geografskega okolja z apnenčastimi tlemi in sredozemskim podnebjem, starih sort, ki so dobro zakoreninjene v tej regiji, pridelovalnih praks, ki so se izoblikovale z izkušnjami in delom kmetov, idealno območje za pridelavo oljk.“

je črtano, ker so informacije, ki ga vsebuje, natančneje povzete v drugih odstavkih te postavke.

Dodani so naslednji elementi v zvezi s človeškimi dejavniki:

V specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu: „Oljka je skupaj z žitom in vinsko trto že od nekdaj del trojice glavnih kultur Provanse.“

Samo v specifikaciji proizvoda: „V Vallée des Baux-de-Provence je oljkarstvo vedno prevladovalo kljub konkurenci iz uvoza ter opuščanju oljk in njihovem nadomeščanju z gojenjem zelenjave zaradi izgradnje namakalnih kanalov.“

V specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu:

„Leta 1786 je opat Couture v svoji razpravi pokazal, da je ena od posebnosti Vallée des Baux-de-Provence njeno veliko bogastvo sort oljk. Pri tem je naštel najmanj šest glavnih vrst, med katerimi sta bili salonenque, nekdaj imenovana ‚plant de salon‘, in beruguette, nekdaj imenovana ‚aglandau‘ ali ‚blanquette‘. Ti stari in tradicionalni sorti sta edini, ki sta dovoljeni in se lahko uporabljata za pridelavo oljk z označbo porekla ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘. Zaradi tega bogastva je območje Vallée des Baux-de-Provence postalo eno od območij z najraznovrstnejšo pripravo oljk. Stoletni običaji so vedno omogočali uživanje potolčenih zelenih oljk, celih oljk in črnih oljk. Potolčene zelene oljke se proizvajajo skoraj izključno samo v Vallée des Baux-de-Provence. Z obiranjem oljk, namenjenih za tovrstno pripravo, se konec avgusta vsako leto začne oljčna letina v Vallée des Baux-de-Provence. Izvirnost te proizvodnje je predvsem v ‚tolčenju‘ oljk, ki je danes mehanizirano, dolgo pa se je izvajalo ročno, zaradi česar se je v tej regiji razvila tradicionalna dejavnost. Metoda priprave je preprosta in tradicionalna: potem ko se oljke potolčejo, se macerirajo v alkalni raztopini, dokler se delno ne razgrenijo. Alkalna raztopina se nato nadomesti s čisto vodo, v kateri oljke ostanejo najmanj 36 ur, pri čemer se voda redno menja. Oljke se shranijo v slanico z gostoto med 1 036 in 1 050 ter se lahko pasterizirajo. Za znižanje vrednosti pH slanice sta dovoljeni samo citronska in mlečna kislina.“

Človeški dejavniki so bili torej dopolnjeni zlasti s tradicionalno metodo priprave potolčenih oljk.

V specifikacijo proizvoda in enotni dokument so dodani naslednji elementi posebnosti proizvoda:

„Potolčene oljke ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ so namizne oljke, katerih posebnosti so povezane z:

— obdelavo v ‚potolčene‘ zelene oljke. Tolčenje se izvaja mehansko na svežih celih plodovih;

— uporabo izključno sort salonenque ali aglandau (imenovane tudi ‚béruguette‘ ali ‚blanquette‘);

— izrazitim okusom po komarčku zaradi uporabe izključno te aromatične snovi za njihovo aromatiziranje;

— navzočnostjo koščkov komarčkove vejice v slanici;

— čvrstostjo v ustih;

— najmanjšo velikostjo, ki ustreza največ 35 plodom na hektogram.“

V specifikacijo proizvoda in enotni dokument so dodani opisi „vzročne povezave“ med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda, in sicer z naslednjim besedilom: „Na tem gričevnatem območju so tla apnenčasta, brez izrazite barve in prodnata z veliko zmogljivostjo zadrževanja toplote, zračna in zelo prepustna, kar je ugodno za oljkarstvo. Območje Vallée des Baux-de-Provence je zaradi hribovske verige Alpilles veliko manj izpostavljeno megli, ki zavira oploditev cvetov oljk in pospešuje razvoj nekaterih glivičnih bolezni. Zato je to idealno območje za pridelavo oljk. Podnebne in talne značilnosti geografskega območja so tudi privedle do izbora sort, ki se uporabljajo za ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘. Salonenque je sorta, ki je odlično prilagojena apnenčastim, kamnitim in plitvim zemljiščem, pa tudi poletni suši in vetru. Plodovi dozorijo zelo zgodaj, uporabijo pa se tudi za označbo porekla ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘. Sorta aglandau ali ‚berruguette‘, ki je občutljivejša za sušo kot sorta salonenque, se je uveljavila zaradi svoje odpornosti proti mrazu in vetru ter poznejšega zorenja, prilagojenega lokalnemu podnebju. V Provansi je zelo razširjena.

Navadni komarček je v regiji Vallée des Baux-de-Provence zelo razširjen. Cveti poleti, semena pa dozorijo ob obiranju sorte salonenque, tako da so tradicionalno vključena v pripravo potolčenih oljk, saj se njihove arome skladno povezujejo. S preprosto in tradicionalno metodo priprave oljk se ohranijo značilne arome in čvrstost tega ploda.“

Označevanje

Naslednje prvotne določbe v registrirani specifikaciji proizvoda in povzetku:

„Označevanje oljk s kontrolirano označbo porekla ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ mora vključevati:

— navedbo ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘;

— navedbo ‚kontrolirana označba porekla‘ (Appellation d’Origine Contrôlée) ali ‚AOC‘;

— če se pri označevanju neodvisno od naslova navede ime kmetijskega gospodarstva ali blagovne znamke, mora biti ime označbe še enkrat zapisano med besedama ‚označba‘ in ‚kontrolirana‘.

Te navedbe so v istem vidnem polju na isti etiketi. Zapisane so z dobro vidnimi, čitljivimi, neizbrisnimi ter dovolj velikimi črkami, da izstopajo iz podlage, na katero so natisnjene, in se jasno ločijo od vseh drugih zapisanih navedb in risb.“

so v specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu nadomeščene z naslednjimi določbami: „Poleg obveznih navedb, določenih s predpisi o označevanju in predstavitvi živil, se pri označevanju oljk z označbo porekla ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ vključi tudi:

— ime označbe porekla ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘,

— navedbo ‚zaščitena označba porekla‘ ali ‚ZOP‘.

Ti navedbi sta v istem vidnem polju na isti etiketi. Zapisani sta z dobro vidnimi, čitljivimi, neizbrisnimi ter dovolj velikimi črkami, da izstopata iz podlage, na katero sta natisnjeni, in se tako jasno ločita od vseh drugih zapisanih navedb in risb.“

Navedbe pri označevanju, značilne za označbo, so bile namreč usklajene z Uredbo (EU) št. 1151/2012, tako da je bila odpravljena uporaba obstoječih nacionalnih navedb: „AOC“ ali „kontrolirana označba porekla“ je bila nadomeščena z evropsko navedbo: „zaščitena označba porekla“ ali „ZOP“.

Postavka „Nacionalne zahteve“

Ob upoštevanju sprememb nacionalnih zakonov in predpisov je sklicevanje na uredbo z dne 27. avgusta 1997 o priznanju kontrolirane označbe porekla na francoskem ozemlju črtano in dodana je preglednica z glavnimi točkami, ki jih je treba preveriti, ter njihovimi referenčnimi vrednostmi in metodo njihovega ocenjevanja.

Drugo

Postavke „Pristojna služba države članice“, „Skupina vložnikov“ in „Navedba nadzornih organov“: ime in kontaktni podatki uradnih nadzornih organov in skupine so bili posodobljeni. Sestava skupine in njen pravni status v bistvu nista bila spremenjena. Skupino še vedno sestavljajo pridelovalci oljk, predelovalci oljk in oljarji.

Postavka Kontaktni podatki in prvotno besedilo (specifikacija proizvoda in enotni dokument) Kontaktni podatki in posodobljeno besedilo (specifikacija proizvoda) Pristojna služba države članice Ime: Institut National des Appellations d’Origine 138, Champs Elysées 75008 Pariz FRANCIJA Tel. + 33 153898000 Faks: + 33 142255797 Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) 12 rue Henri Rol-Tanguy – TSA 30003 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex FRANCIJA Tel. +33 173303800 Faks +33 173300804 E-naslov: info@inao.gouv.fr Skupina vložnikov Ime: Syndicat Interprofessionnel de l’Olivier de la Vallée des Baux Naslov: Mairie de Maussane les Alpilles 13520 Maussane les Alpilles FRANCIJA In v enotnem dokumentu: Sestava: Pridelovalci/predelovalci (x) Drugo () In v specifikaciji proizvoda: To združenje, ki je bilo ustanovljeno leta 1994, sestavljajo vse fizične ali pravne osebe, ki se ukvarjajo z oljčni proizvodi iz regije Vallée des Baux-de-Provence. Združuje pridelovalce oljk, predelovalce oljk in oljarje. Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB) Vallon de la Fontaine 13520 Les Baux-de-Provence FRANCIJA Tel. +33 490543842 Faks: +33 484253288 E-naslov: contact@siovb.com Sestava: pridelovalci in predelovalci. Pravni status: poklicno združenje, ki je urejeno z delovnim zakonikom. Nadzorni organi I.N.A.O 138, Champs Elysées 75008 PARIZ D.G.C.C.R.F. 59, Bd V. Auriol Teledoc 251 75703 Pariz Cedex 13 FRANCIJA Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) Naslov: Arborial – 12 rue Henri Rol-Tanguy TSA 30003 – 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex Telefon: + 33 173303800 Telefaks: + 33 173300804 E-naslov: info@inao.gouv.fr Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) Naslov: 59, boulevard Vincent Auriol 75703 Pariz Cedex 13 FRANCIJA Tel. + 33 144871717 Faks: + 33 144973037 DGCCRF je direktorat ministrstva za gospodarstvo. Po določbah člena 37 Uredbe št. 1151/2012 preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda pred dajanjem proizvoda na trg opravi certifikacijski organ za proizvode, katerega ime in kontaktni podatki so dostopni na spletišču inštituta INAO in v podatkovni zbirki Evropske komisije.

ENOTNI DOKUMENT

„OLIVES CASSEES DE LA VALLEE DES BAUX-DE-PROVENCE“

EU št.: PDO-FR-0051-AM01 – 16.8.2017

ZOP ( X ) ZGO ( )

1. Ime

„Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Oljke z označbo „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ so potolčene zelene namizne oljke. Pridobivajo se izključno iz sort salonenque ali aglandau (imenovane tudi „béruguette“). Za prodajo ni dovoljeno mešati sort. Velikost oljk ustreza največ 35 plodom na hektogram. Serije so homogene z največ 5 % plodov, katerih velikost ustreza več kot 42 plodom na hektogram, in največ 5 % plodov, katerih velikost ustreza manj kot 20 plodom na hektogram. Oljke, ki se potolčejo, so cele in nezarezane. Vendar je dovoljenih največ 5 % nepotolčenih oljk in 5 % razpočenih oljk. To so zelene oljke, aromatizirane s komarčkom (Foeniculum vulgare var.). V ustih so čvrste in imajo izrazit okus po komarčku, ki ga ne sme zakrivati slan okus. Lahko so nekoliko grenke. Pri oljkah „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ ni zaznati okusa po fermentaciji, (natrijevem) milu ali lesu.

V prodajo se dajo v bistri ali nekoliko motni slanici, ki ne sme biti rdeča in vsebuje koščke komarčkove vejice.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Oljke z označbo „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ se pridobivajo izključno iz sort salonenque in aglandau. Aromatizirajo se s komarčkom (Foeniculum vulgare var.), za kar se uporabijo vegetativni del in semena rastline. Dodajo se lahko kupljeni izvleček komarčka, prevretek ali poparek komarčka, ki ga pripravi gospodarski subjekt.

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vsi postopki od pridelave oljk do njihove priprave v potolčene namizne oljke in pasterizacije se izvajajo na opredeljenem geografskem območju.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Če se proizvod pasterizira, se ta postopek izvede znotraj geografskega območja označbe porekla, da se zagotovi skladnost proizvoda z opisom iz točke 3.2 pred prvim trženjem oljk z označbo porekla. Izvajalci uporabijo najvišjo pasterizacijsko vrednost 2 000 sekund (pri teoretični temperaturi 70 °C). Cilj je namreč preprečiti čezmerno kuhanje oljk, zaradi katerega bi se lahko oljke zmehčale in spremenile barvo, in sicer s čisto zelene na kostanjevo rjavo. Postopek nadzora zato vključuje okrepljen nadzor nad pasterizacijo z rednim preverjanjem zabeleženih podatkov pasterizatorjev in kontrolo značilnosti proizvoda po pasterizaciji.

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Poleg obveznih navedb, določenih s predpisi o označevanju in predstavitvi živil, označevanje oljk z označbo porekla „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ vključuje tudi:

— ime označbe porekla „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“;

— navedbo „zaščitena označba porekla“ ali „ZOP“.

Ti navedbi sta v istem vidnem polju na isti etiketi.

Zapisani sta z dobro vidnimi, čitljivimi, neizbrisnimi ter dovolj velikimi črkami, da izstopata iz podlage, na katero sta natisnjeni, in se tako jasno ločita od vseh drugih zapisanih navedb in risb.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje leži znotraj ozemlja naslednjih občin departmaja Bouches-du-Rhône:

v celoti vključene občine: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles in Paradou;

delno vključene občine: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas in Tarascon.

5. Povezava z geografskim območjem

Geografsko območje je del masiva Alpilles z njegovim koluvialnim obrobjem in severnim robom nižavja Crau. Hribovska veriga Alpilles (z največ 400 metri nadmorske višine) se na približno 30 kilometrih razteza od zahoda proti vzhodu in obsega najznačilnejše apnenčaste griče Provanse, ki se dvigujejo med Rono in Duranco ter nižavjem Crau. Ta masiv tvori najzahodnejšo vejo provansalskih antiklinal. To je erodiran masiv s slikovitim poševno izklesanim reliefom, ki ga sestavljajo predvsem kredni apnenci in jurski apnenci na južnem delu.

Za geografsko območje so značilne naslednje podnebne razmere:

— sredozemsko podnebje;

— velika razlika v temperaturah in padavinah med letnimi časi in leti;

— padavine, za katere so značilne kratke, a močne nevihte, ki se pojavljajo predvsem jeseni in pomladi. Padavine v količini 700 mm na leto padejo v 50 dneh;

— sušno obdobje, za katero so značilna suha in vroča ter celo izjemno vroča poletja s pogostim pomanjkanjem vode, zlasti julija;

— zmerne zime, pri čemer je najhladnejši mesec januar;

— povprečna temperatura 13,6 °C z odstopanjem za 1 do 2 °C navzdol na severnem pobočju hribovja Alpilles in tveganjem pomladne zmrzali;

— prisotnost močnih vetrov, ki pihajo več kot 100 dni na leto, predvsem s severa (maestral) in zahoda (tramontana);

— precej izjemna osončenost, ki skupaj traja več kot 2 800 ur na leto.

Geografsko območje sestoji iz erodiranega masiva s slikovitim reliefom, katerega jedro sestavljajo zgodnjekredne apnenčaste in laporne tvorbe ter jurski dolomitski apnenci na južnem delu.

Značilna tla geografskega območja so prodnata (od 40 % do 80 % proda), apnenčasta s peščeno-ilovnato ali peščeno-ilovnato-glinasto matično podlago na masivu Alpilles in njegovem koluvialnem obrobju. Tla na severnem robu starega nižavja Crau, imenovanega tudi ‚Crau d’Eyguières‘, so jerinska, rdeča in zelo prodnata (od 30 do 60 cm zaobljenih kremenastih prodov) ter obogatena z apnenčastimi koluvialnimi nanosi iz erozije južnih pobočij hribovja Alpilles.

Oljčni nasadi masiva Alpilles rastejo predvsem na apnenčastih prodnatih tleh, ki so se izoblikovala na rahlo nagnjenih ravnicah ob vznožju gore, plastovitih usedlinah in bolj ali manj debelih koluvialnih nanosih, ki zapolnjujejo grape. Tekstura finih delcev je običajno peščeno-ilovnata, redkeje pa peščeno-ilovnato-glinasta. Skupna vsebnost apnenca, ki povprečno znaša od 20 % do 30 %, lahko doseže 40 %, vsebnost aktivnega apnenca pa redko presega 8 %. pH tal je med 8 in 8,5.

Oljka je skupaj z žitom in vinsko trto že od nekdaj del trojice glavnih kultur Provanse. Leta 1786 je opat Couture v svoji razpravi navedel, da je ena od posebnosti Vallée des Baux-de-Provence njeno veliko bogastvo sort oljk, pri čemer je naštel najmanj šest glavnih vrst, med katerimi sta bili salonenque, nekdaj imenovana „plant de salon“, in béruguette, nekdaj imenovana „aglandau“ ali „blanquette“. Ti stari in tradicionalni sorti sta edini, ki sta dovoljeni in se lahko uporabljata za pridelavo oljk z označbo porekla „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“.

Zaradi tega bogastva je območje Vallée des Baux-de-Provence postalo eno od območij z najraznovrstnejšo pripravo oljk. Stoletni običaji so vedno omogočali uživanje potolčenih zelenih oljk in celih črnih oljk. Potolčene zelene oljke se proizvajajo skoraj izključno samo v Vallée des Baux-de-Provence. Z obiranjem oljk, namenjenih za tovrstno pripravo, se konec avgusta vsako leto začne oljčna letina v Vallée des Baux-de-Provence. Izvirnost te proizvodnje je predvsem v „tolčenju“ oljk, ki je danes mehanizirano, dolgo pa se je izvajalo ročno, zaradi česar se je v tej regiji razvila tradicionalna dejavnost. Metoda priprave je preprosta in tradicionalna: potem ko se oljke potolčejo, se macerirajo v alkalni raztopini, dokler se delno ne razgrenijo. Alkalna raztopina se nato nadomesti s čisto vodo, v kateri oljke ostanejo najmanj 36 ur, pri čemer se voda redno menja. Oljke se shranijo v slanico z gostoto med 1 036 in 1 050. Za znižanje vrednosti pH slanice sta dovoljeni samo citronska in mlečna kislina.

Oljke „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ so namizne oljke, katerih posebnosti so povezane z:

— obdelavo v ‚potolčene‘ zelene oljke. Tolčenje se izvaja mehansko na svežih celih plodovih;

— uporabo izključno sort salonenque ali aglandau;

— izrazitim okusom po komarčku zaradi uporabe izključno te aromatične snovi za njihovo aromatiziranje;

— navzočnostjo koščkov komarčkove vejice v slanici;

— čvrstostjo v ustih;

— najmanjšo velikostjo, ki ustreza največ 35 plodom na hektogram.

Na tem gričevnatem območju so tla apnenčasta, brez izrazite barve in prodnata z veliko zmogljivostjo zadrževanja toplote, zračna in zelo prepustna, kar je ugodno za oljkarstvo. Območje Vallée des Baux-de-Provence je zaradi hribovske verige Alpilles veliko manj izpostavljeno megli, ki zavira oploditev cvetov oljk in pospešuje razvoj nekaterih glivičnih bolezni. Zato je to idealno območje za pridelavo oljk. Podnebne in talne značilnosti geografskega območja so tudi privedle do izbora sort, ki se uporabljajo za oljke „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“. Salonenque je sorta, ki je odlično prilagojena apnenčastim, kamnitim in plitvim zemljiščem, pa tudi poletni suši in vetru. Plodovi dozorijo zelo zgodaj, uporabijo pa se tudi za označbo porekla „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“. Sorta aglandau, ki je občutljivejša za sušo kot sorta salonenque, se je uveljavila zaradi svoje odpornosti proti mrazu in vetru ter poznejšega zorenja, prilagojenega lokalnemu podnebju. V Provansi je zelo razširjena. Navadni komarček je v regiji Vallée des Baux-de-Provence zelo razširjen. Cveti poleti, semena pa dozorijo ob obiranju sorte salonenque, tako da so tradicionalno vključena v pripravo potolčenih oljk, saj se njihove arome skladno povezujejo. S preprosto in tradicionalno metodo priprave oljk se ohranijo značilne arome in čvrstost tega ploda.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e30d06c0-b702-446d-b66d-b3408eea5852