Uredba Sveta (ES) št. 2258/96

z dne 22. novembra 1996

o aktivnostih obnove in rehabilitacije v državah v razvoju

SVET EVROPSKE UNIJE JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti člena 130w Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije [1],

v skladu s postopkom, določenim v členu 189c Pogodbe [2],

ker je Komisija, v svojem sporočilu z dne 12. maja 1993 Evropskemu parlamentu in Svetu glede posebnega programa podpore rehabilitacije v državah v razvoju, poudarila posebno naravo in obseg rehabilitacije in obnove, ki ga potrebujejo države v razvoju, kjer so vojne, civilni nemiri ali naravne nesreče povzročili hudo uničenje;

ker sklepi Sveta (razvoj) z dne 2. decembra 1993 o pomoči za rehabilitacijo definirajo glavne cilje, pogoje in merila v zvezi s pomočjo ter poudarjajo potrebo po tesnem sodelovanju med Komisijo in državami članicami pri njenem načrtovanju in uresničevanju;

ker mora Komisija zagotoviti, da se prizadevanja na področju humanitarne pomoči, rehabilitacije in razvoja vodijo skladno in kontinuirano;

ker je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 16. novembra 1993 [3] poudaril potrebe držav v razvoju glede pomoči za rehabilitacijo ter predlagal ustanovitev posebnega finančnega okvira v splošnem proračunu Evropskih skupnosti z znatnimi finančnimi sredstvi za ta namen;

ker je Evropski parlament poudaril potrebo, da se aktivnosti rehabilitacije vključijo v srednjeročni ali dolgoročni razvojni načrt;

ker je Evropski parlament ugotovil, da je treba hitrosti in učinkovitosti pomoči posvetiti posebno pozornost;

ker je organ za izvrševanje proračuna vključil v proračun postavke za financiranje rehabilitacijskih programov v južni Afriki (B7-3210) ter dejavnosti v zvezi s sanacijo in obnovo v državah v razvoju (B7-6410);

ker je treba določiti postopke za upravljanje s temi programi in aktivnostmi,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Skupnost izvaja rehabilitacijske in obnovitvene aktivnosti v državah v razvoju iz odstavka 2, ki so jim vojna, civilni nemiri ali naravne nesreče povzročili hudo uničenje, s tem, da daje prednost najmanj razvitim med temi državami. Te aktivnosti, ki trajajo omejen čas in ki jih je treba začeti, čimprej ko je to mogoče, ne da bi kompromitirali kakovost ocenjevanja aktivnosti, se načrtujejo za pomoč pri ponovni vzpostavitvi delujočega gospodarstva in institucionalne usposobljenosti, ki sta potrebna za obnovo socialne in politične stabilnosti v državah prejemnicah pomoči ter za zadovoljevanje potreb ljudstva, ki je prizadeto kot celota. Dejavnosti se morajo postopno spreminjati tako, da od aktivnosti humanitarne pomoči omogočajo možnosti za ponovno prejemanje srednjeročne in dolgoročne razvojne pomoči. Aktivnosti morajo omogočati, da se begunci, razseljene osebe in demobilizirane enote vrnejo na svoje domove ter morajo prispevati, da se celotno prebivalstvo vrne v običajno civilno življenje v njihovih državah in domačih regijah.

2. Države prejemnice po tej uredbi so afriške, karibske in pacifiške države, sredozemske države, države Latinske Amerike in Azije ter države v razvoju na Kavkazu in v osrednji Aziji.

Člen 2

1. Pri odločanju o aktivnostih je treba upoštevati, kadar je to mogoče, obstoj minimalne ravni varnosti in resnične zavezanosti k procesu tranzicije, spoštovanju demokratičnih vrednot in osnovnih svoboščin.

2. Prednostne naloge pri aktivnostih po tej uredbi so: ponovni zagon proizvodnje na dolgoročni osnovi, fizična in operativna rehabilitacija osnovne infrastrukture, vključujoč deminiranje, socialna kohezija, zlasti beguncev, razseljenih oseb in demobiliziranih enot ter prenova institucionalne usposobljenosti, ki je potrebna med obdobjem rehabilitacije, zlasti na lokalni ravni.

Člen 3

Sodelujoči partnerji, ki so upravičeni do finančne podpore po tej uredbi, so regionalne in mednarodne organizacije, nevladne organizacije, nacionalne, pokrajinske ter lokalne vladne službe in agencije, organizacije s sedežem v državi prejemnici pomoči, inštituti ter javni in zasebni nosilci dejavnosti.

Člen 4

1. Instrumenti, ki se uporabljajo med izvajanjem aktivnosti iz člena 1 vključujejo študije, tehnično pomoč, usposabljanje ali druge storitve, dobave blaga in gradbena dela ter tudi revizije in misije v zvezi z vrednotenjem in spremljanjem.

2. Financiranje Skupnosti lahko krije tako investicije, razen nakupa stavb, kakor tudi tekoče stroške poslovanja (vključno s stroški upravljanja, vzdrževanja in delovanja), upoštevajoč dejstvo, da mora biti cilj projekta prevzem tekočih stroškov s strani koristnikov.

3. Za vsako aktivnost pri sodelovanju se poskuša pridobiti finančni prispevek od partnerjev iz člena 3. Pričakovani prispevek mora biti v okviru razpoložljivih sredstev zadevnih partnerjev in je odvisen od narave aktivnosti. V posebnih primerih, kadar je partner NVO ali organizacija s sedežem v zadevni skupnosti, se prispevek lahko da v naravi.

4. Izkoristijo se lahko možnosti skupnega financiranja z drugimi dajalci sredstev, zlasti z državami članicami.

5. Sprejmejo se potrebni ukrepi za poudarjanje narave pomoči Skupnosti, zagotovljeni po tej uredbi.

6. Komisija – zaradi doseganja ciljev usklajenosti in komplementarnosti iz Pogodbe ter s ciljem zagotovitve optimalne učinkovitosti celotnega delovanja – sprejme vse potrebne usklajevalne ukrepe, predvsem za:

(a) vzpostavitev sistema za sistematsko izmenjavo in analizo informacij o aktivnostih, ki jih financirajo ali jih nameravajo financirati Skupnost in države članice;

(b) usklajevanje teh aktivnosti na kraju samem z rednimi srečanji in izmenjavo informacij med predstavniki Komisije in držav članic v državi prejemnici pomoči.

7. Komisija lahko v povezavi z državami članicami sprejme katere koli pobude, potrebne za zagotovitev dobrega usklajevanja z drugimi dajalci sredstev, zlasti tistimi, ki so del sistema Združenih narodov.

Člen 5

Finančna pomoč po tej uredbi ima obliko nepovratnih sredstev.

Člen 6

1. Komisija pretehta, odloča, upravlja, spremlja ter ocenjuje aktivnosti iz okvira te uredbe na podlagi proračunskih in drugih veljavnih postopkov zlasti tistih, ki so določenih v finančni uredbi, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropskih skupnosti.

2. Pri ocenjevanju projektov in programov se upoštevajo naslednji dejavniki:

- učinkovitost in trajnost dejavnosti,

- kulturni, socialni in okoljski vidiki ter vprašanje enakosti spolov,

- institucionalni razvoj, potreben za dosego ciljev projektov,

- izkušnje, pridobljene pri podobnih aktivnostih.

3. Sklep v zvezi s subvencijami, večjimi kakor 2 milijona ekujev za posamezne aktivnosti, ki se financirajo po tej uredbi, se sprejme po postopku iz člena 7.

Komisija v kratki in jedrnati obliki obvesti odbor iz člena 7 o vseh finančnih sklepih, ki jih namerava sprejeti v zvezi s projekti in programi, ki znašajo manj kakor 2 milijona ekujev. Te informacije se dajo na voljo najkasneje en teden pred sprejetjem sklepa.

4. Komisija je pooblaščena, da brez mnenja odbora iz člena 7 odobri katere koli dodatne obveznosti za kritje pričakovanih ali resničnih prekoračenih stroškov v zvezi z aktivnostmi, pod pogojem, da je prekoračitev ali dodatna potreba manjša kakor 20 % začetnih obveznosti, določenih v finančnem sklepu.

Odbor iz člena 7 mora biti obveščen o sklepu, ki ga sprejme Komisija, če je dodatna obveznost iz prejšnjega pododstavka manjša kakor 4 milijona ekujev. Če je navedena dodatna obveznost večja kakor 4 milijona ekujev, vendar manjša od 20 % začetno danih zavez se pridobi mnenje Odbora.

5. Vsi finančni sporazumi ali pogodbe, ki se sklenejo po tej uredbi, morajo predvideti preglede na kraju samem s strani Komisije in Računskega sodišča v skladu z veljavnimi predpisi, ki jih določi Komisija v skladu z veljavnimi pravili, zlasti tistimi iz finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije.

6. Če so aktivnosti predmet sporazuma med Skupnostjo in državo gostiteljico, ti sporazumi določijo, da davkov, carin ali katerih koli drugih dajatev ne krije Skupnost.

7. Sodelovanje na razpisih za zbiranje ponudb ter pri dodelitvi pogodb je na enakopravni podlagi odprto za vse fizične in pravne osebe iz držav članic in držav prejemnic pomoči. Mogoče ga je razširiti tako, da zajame druge države v razvoju ter v izjemnih utemeljenih primerih tretje države.

8. Poreklo blaga mora biti iz držav članic, držav prejemnic ali drugih držav v razvoju. V izjemni primerih, če to upravičujejo razmere, lahko dobave blaga izvirajo od drugod.

Člen 7

1. Komisiji pri njenem delu pomaga odbor, ki geografsko pokriva območje kamor se usmerja pomoč.

2. Predstavnik Komisije predloži Odboru osnutek ukrepov, ki jih je treba sprejeti. Odbor izrazi svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga predsednik lahko določi v skladu z nujnostjo zadeve. Mnenje se sprejme z večino, določeno v drugem odstavku člena 148(2) Pogodbe, ki je potrebna za sprejemanje ukrepov Sveta na predlog Komisije. Pri glasovanju v Odboru se ponderirajo glasovi predstavnikov držav članic na način, določen v navedenem členu. Predsednik ne glasuje.

Komisija sprejme načrtovane ukrepe, če so v skladu z mnenjem odbora.

Če načrtovani ukrepi niso v skladu z mnenjem Odbora ali če ni podano nobeno mnenje, Komisija nemudoma predloži Svetu predlog, ki se nanaša na ukrepe, ki jih je treba sprejeti. Svet odloča s kvalificirano večino.

Če po enem mesecu od predložitve zadeve Svetu, Svet ničesar ne ukrene, predlagane ukrepe sprejme Komisija.

Člen 8

Na podlagi predstavitve, ki jo opravi predstavnik Komisije, strateških smernic za dejavnosti, katere je treba opraviti v prihodnjem letu, se enkrat na leto izmenjajo mnenja na skupni seji odborov iz člena 7(1).

Člen 9

Po vsakem proračunskem letu Komisija pripravi poročilo za Evropski parlament in Svet, ki povzema aktivnosti financirane med tem letom in ki oceni izvajanje te uredbe v tem obdobju.

Povzetek mora vsebovati podatke s kom so bile sklenjene izvajalske pogodbe.

Poročilo mora vsebovati povzetek sklepov neodvisnih ocen specifičnih aktivnosti.

Komisija najkasneje en mesec po sprejetju svojega sklepa obvesti države članice o aktivnostih in projektih, ki so bili odobreni. Navedejo se zneski za aktivnosti in projekte, njihova narava, državo prejemnico in partnerje.

Člen 10

Komisija redno ocenjuje aktivnosti, ki jih financira Skupnost, zaradi ugotovitve, ali so aktivnosti dosegle svoje cilje in zaradi določanja smernic za izboljšanje učinkovitosti prihodnjih aktivnosti. Komisija predloži odboru iz člena 7 povzetek opravljenih ocen, ki jih slednji po potrebi preuči. Poročila o ocenah so na voljo državam članicam, ki jih zahtevajo.

Člen 11

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu skupno oceno aktivnosti financiranih po tej uredbi s strani Skupnosti, skupaj s predlogi glede prihodnosti te uredbe ter po potrebi predlogi za njene spremembe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah

V Bruslju, 22. novembra 1996

Za Svet

Predsednik

J. Burton

[1] UL C 235, 9.9.1995, str. 11.

[2] Mnenje Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 1995 (UL C 17, 22.1.1996, str. 448), Skupno stališče Sveta z dne 29. januarja 1996 (UL C 87, 27.3.1996, str. 29) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 21. maja 1996 (UL C 166, 10.6.1996, str. 33).

[3] UL C 329, 6.12.1993, str. 77.

--------------------------------------------------