UREDBA (EU) št. 1233/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. novembra 2011

o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov in o razveljavitvi odločb Sveta 2001/76/ES in 2001/77/ES

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

Agencije za izvozne kredite prispevajo k razvoju svetovne trgovine, ker spodbujajo izvoz in naložbe podjetij na način, ki dopolnjuje finančne in zavarovalniške storitve zasebnega sektorja. Unija je pogodbenica Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v okviru Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (v nadaljnjem besedilu: OECD). Sporazum, kakor je bil sklenjen med njegovimi udeleženkami, ureja finančne pogoje in določila, ki jih agencije za izvozne kredite lahko ponudijo, da se ohranijo enaki konkurenčni pogoji za uradno podprte izvozne kredite.

Na podlagi Odločbe Sveta 2001/76/ES z dne 22. decembra 2000 o nadomestitvi Odločbe z dne 4. aprila 1978 o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov (2) in Odločbe Sveta 2001/77/ES z dne 22. decembra 2000 o uporabi načel okvirnega sporazuma o financiranju projektov na področju uradno podprtih izvoznih posojil (3) se v Uniji uporabljajo smernice iz Sporazuma in posebna pravila za financiranje projektov.

Sporazum prek dejavnosti agencij za izvozne kredite posredno prispeva k prosti in pošteni trgovini in naložbam podjetij, ki bi imela sicer slabše možnosti za najem posojil v zasebnem sektorju.

Države članice bi morale pri ustanavljanju, razvoju in izvajanju nacionalnih sistemov za izvozne kredite ter izvajanju nadzora nad uradno podprtimi izvoznimi krediti upoštevati splošne določbe Unije o zunanjem delovanju, kot so utrjevanje demokracije, spoštovanje človekovih pravic in skladna politika za razvoj ter boj proti podnebnim spremembam.

Udeleženke Sporazuma si nenehno prizadevajo, da bi omejile izkrivljanje trga in zagotovile enake konkurenčne pogoje, po katerih premije, ki jih zaračunavajo agencije za izvozne kredite, temeljijo na tveganju in bi morale zadostovati za kritje dolgoročnih stroškov in izgub iz poslovanja v skladu z obveznostmi Svetovne trgovinske organizacije. Za doseganje tega cilja sistemi za izvozne kredite delujejo na pregleden način, agencije pa ustrezno poročajo OECD.

Dobro usmerjeni izvozni krediti, ki jih ponujajo agencije za izvozne kredite, lahko podjetjem iz Unije prinesejo nove možnosti za dostop do trga, vključno malim in srednjim podjetjem.

Udeleženke Sporazuma in države članice Unije so se dogovorile, da bodo razkrivale določene informacije o izvoznih kreditih v skladu s pravili OECD in Unije o preglednosti, da bi omogočile enake konkurenčne pogoje za udeleženke Sporazuma in države članice.

Ker je konkurenca na svetovnih trgih vse ostrejša in ker bi bilo treba preprečiti neugoden konkurenčni položaj podjetij iz Unije, bi morala Komisija na podlagi pooblastila držav članic za pogajanja podpreti prizadevanja OECD za odnose z državami, ki niso udeleženke Sporazuma. Komisija bi morala na bilateralnih in multilateralnih pogajanjih vzpostaviti svetovne standarde za uradno podprte izvozne kredite. Svetovni standardi na tem področju so nujno potrebni za enake konkurenčne pogoje v svetovni trgovini.

Komisija in države članice bi se morale glede na politiko Unije o boljši pripravi zakonodaje, ki naj bi poenostavila in izboljšala obstoječo ureditev, pri prihodnjih revizijah Sporazuma, kjer je to primerno, osredotočiti na zmanjšanje upravnega bremena za podjetja in državne uprave, vključno z agencijami za izvozne kredite.

Udeleženke Sporazuma so se odločile spremeniti in racionalizirati Sporazum. Spremembe, o katerih so se dogovorile, zajemajo povečanje prijaznosti do uporabnika, povečanje skladnosti med ustreznimi mednarodnimi obveznostmi in doseganje večje preglednosti, zlasti glede držav neudeleženk Sporazuma. Poleg tega so se udeleženke Sporazuma tudi sporazumele, da v besedilo Sporazuma vključijo pravila za financiranje projektov, ki so bila uvedena z Odločbo 2001/77/ES, in pravila v zvezi z izvoznimi krediti za ladje, uvedena z Odločbo Sveta 2002/634/ES (4) o spremembi Odločbe 2001/76/ES.

Odločbo 2001/76/ES, kakor je bila spremenjena, bi bilo zato treba razveljaviti in nadomestiti s to uredbo in s prečiščenim ter pregledanim besedilom Sporazuma, priloženega Odločbi, razveljaviti pa bi bilo treba tudi Odločbo 2001/77/ES.

Da se nemoteno in čim prej vključi spremembe smernic, ki so določene v Sporazumu in o katerih so se dogovorile udeleženke Sporazuma, v zakonodajo Unije, bi morala Komisija sprejeti delegirane akte za spremembo Priloge II, če je to potrebno. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami smernic, o katerih so se dogovorile udeleženke Sporazuma. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uporaba Sporazuma

Smernice iz Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se uporabljajo v Uniji. Besedilo Sporazuma je priloženo tej uredbi.

Člen 2

Prenos pooblastila

Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 3 z namenom spreminjanja Priloge II, ki je potrebno zaradi sprememb smernic, o katerih se dogovorijo udeleženke Sporazuma.

Če v primeru spreminjanja Priloge II, ki je potrebno zaradi sprememb smernic, o katerih se dogovorijo udeleženke Sporazuma, tako zahtevajo nujne okoliščine, se za delegirane akte, sprejete v skladu s tem členom, uporabi postopek iz člena 4.

Člen 3

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 2 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 9. decembra 2011.

3. Pooblastilo iz člena 2 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 2, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 4

Postopek v nujnih primerih

1. Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.

2. Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 3(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.

Člen 5

Preglednost in poročanje

Ukrepi v zvezi s preglednostjo in poročanjem, ki se bodo uporabljali v Uniji, so določeni v Prilogi I.

Člen 6

Razveljavitev

Odločbi 2001/76/ES in 2001/77/ES se razveljavita.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

(1) Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 8. novembra 2011.

(2) UL L 32, 2.2.2001, str. 1.

(3) UL L 32, 2.2.2001, str. 55.

(4) UL L 206, 3.8.2002, str. 16.

Brez poseganja v pristojnosti institucij držav članic, ki izvajajo nadzor nad nacionalnimi programi izvoznih kreditov, vsaka država članica Komisiji posreduje letno poročilo o dejavnostih, da se poveča preglednost na ravni Unije. Države članice v skladu s svojim nacionalnim zakonodajnim okvirom poročajo o sredstvih in obveznostih, plačanih terjatvah in izterjavah, novih obveznostih, izpostavljenosti in stroških premij. Če iz dejavnosti uradno podprtih izvoznih kreditov izhajajo pogojne obveznosti, se te dejavnosti vključijo v letno poročilo o dejavnostih.

PRILOGA II

SPORAZUM O URADNO PODPRTIH IZVOZNIH KREDITIH

KAZALO

POGLAVJE I: SPLOŠNE DOLOČBE

1. NAMEN

2. STATUS

3. UDELEŽBA

4. INFORMACIJE, NA VOLJO NEUDELEŽENKAM

5. PODROČJE UPORABE

6. SEKTORSKI DOGOVORI

7. PROJEKTNO FINANCIRANJE

8. ODPOVED

9. SPREMLJANJE

POGLAVJE II: FINANČNI POGOJI ZA IZVOZNE KREDITE

10. POLOG, NAJVEČJA URADNA PODPORA IN LOKALNI STROŠKI

11. RAZVRSTITEV DRŽAV GLEDE NA NAJDALJŠE ROKE ODPLAČEVANJA

12. NAJDALJŠI ROKI ODPLAČEVANJA

13. ROKI ODPLAČEVANJA ZA NEJEDRSKE ELEKTRARNE

14. ODPLAČEVANJE GLAVNICE IN PLAČILO OBRESTI

15. OBRESTNE MERE, PREMIJSKE STOPNJE IN DRUGI STROŠKI

16. ROK VELJAVNOSTI ZA IZVOZNE KREDITE

17. UKREPI ZA IZOGIBANJE ALI MINIMALIZACIJO IZGUB

18. PRILAGAJANJE

19. NAJNIŽJE FIKSNE OBRESTNE MERE Z URADNO FINANČNO PODPORO

20. SESTAVA CIRR

21. VELJAVNOST CIRR

22. UPORABA CIRR

23. PREMIJA ZA KREDITNO TVEGANJE

24. NAJNIŽJE PREMIJSKE STOPNJE ZA KREDITNO TVEGANJE DRŽAVE IN DRŽAVNIH POSOJILOJEMALCEV

25. RAZVRŠČANJE DRŽAV GLEDE NA NJIHOVO TVEGANJE

26. RAZVRSTITEV MULTILATERALNIH IN REGIONALNIH INSTITUCIJ

27. ODSTOTEK IN KVALITETA URADNEGA KRITJA IZVOZNIH KREDITOV

28. IZKLJUČITEV IZBRANIH ELEMENTOV TVEGANJA DRŽAVE IN TEHNIKE ZA ZMANJŠANJE TVEGANJA DRŽAVE

29. PREGLED VELJAVNOSTI NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ ZA KREDITNO TVEGANJE DRŽAVE IN DRŽAVNIH POSOJILOJEMALCEV

POGLAVJE III: DOLOČBE ZA VEZANO POMOČ

30. SPLOŠNA NAČELA

31. OBLIKE VEZANE POMOČI

32. MEŠANO FINANCIRANJE

33. UPRAVIČENOST DRŽAVE DO VEZANE POMOČI

34. UPRAVIČENOST PROJEKTA

35. NAJNIŽJA RAVEN KONCESIVNOSTI

36. IZJEME OD UPRAVIČENOSTI DRŽAVE ALI PROJEKTA DO VEZANE POMOČI

37. IZRAČUN RAVNI KONCESIVNOSTI VEZANE POMOČI

38. ROK VELJAVNOSTI VEZANE POMOČI

39. PRILAGAJANJE

POGLAVJE IV: POSTOPKI

ODDELEK 1: SKUPNI POSTOPKI ZA IZVOZNE KREDITE IN POMOČ, POVEZANO S TRGOVINO

40. OBVESTILA

41. INFORMACIJE O URADNI POMOČI

42. POSTOPKI PRILAGAJANJA

43. POSEBNA POSVETOVANJA

ODDELEK 2: POSTOPKI ZA IZVOZNE KREDITE

44. PREDHODNO OBVESTILO Z RAZPRAVO

45. PREDHODNO OBVESTILO BREZ RAZPRAVE

ODDELEK 3: POSTOPKI ZA POMOČ, POVEZANO S TRGOVINO

46. PREDHODNO OBVESTILO

47. TAKOJŠNJE OBVESTILO

ODDELEK 4: POSVETOVALNI POSTOPKI ZA VEZANO POMOČ

48. NAMEN POSVETOVANJ

49. OBSEG IN ČASOVNA RAZPOREDITEV POSVETOVANJ

50. IZID POSVETOVANJ

ODDELEK 5: IZMENJAVA INFORMACIJ ZA IZVOZNE KREDITE IN POMOČ, POVEZANO S TRGOVINO

51. KONTAKTNE TOČKE

52. OBSEG POIZVEDB

53. OBSEG ODGOVOROV

54. USTNA POSVETOVANJA

55. POSTOPKI IN OBLIKA POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV

56. ODZIVI NA PREDLOGE ZA POENOTENE POSEBNE DOGOVORE

57. SPREJETJE POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV

58. NESOGLASJE O POENOTENIH POSEBNIH DOGOVORIH

59. DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI POENOTENEGA POSEBNEGA DOGOVORA

60. VELJAVNOST POENOTENIH POSEBNIH DOGOVOROV

ODDELEK 6: IZVEDBENE DOLOČBE ZA SPOROČANJE NAJNIŽJIH OBRESTNIH MER (CIRR)

61. SPOROČANJE NAJNIŽJIH OBRESTNIH MER

62. DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI ZA UPORABO OBRESTNIH MER

63. TAKOJŠNJE SPREMEMBE OBRESTNIH MER

ODDELEK 7: PREGLEDI

64. REDNI PREGLED SPORAZUMA

65. PREGLED NAJNIŽJIH OBRESTNIH MER

66. PREGLED NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ IN S TEM POVEZANIH VPRAŠANJ

PRILOGA I: SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA LADJE

PRILOGA II: SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA JEDRSKE ELEKTRARNE

PRILOGA III: SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA CIVILNE ZRAKOPLOVE

PRILOGA IV: SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH, OBNOVLJIVIH VIRIH ENERGIJE IN VODNIH PROJEKTIH, KI VELJAJO ZA POSKUSNO OBDOBJE DO 30. JUNIJA 2007

PRILOGA V: INFORMACIJE, KI JIH JE TREBA PREDLOŽITI ZA OBVESTILA

PRILOGA VI: IZRAČUN NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ

PRILOGA VII: MERILA IN POGOJI, KI UREJAJO UPORABO RAZVRŠČANJA DRŽAV GLEDE NA NJIHOVO TVEGANJE PRI UDELEŽBI GARANTA TRETJE DRŽAVE ALI MULTILATERALNE ALI REGIONALNE INSTITUCIJE

PRILOGA VIII: MERILA IN POGOJI, KI UREJAJO UPORABO ZMANJŠANJA/IZKLJUČITVE TVEGANJA DRŽAVE PRI IZRAČUNU NAJNIŽJIH PREMIJSKIH STOPENJ

PRILOGA IX: KONTROLNI SEZNAM RAZVOJNE KAKOVOSTI

PRILOGA X: DOLOČBE IN POGOJI, KI SE UPORABLJAJO ZA TRANSAKCIJE PROJEKTNEGA FINANCIRANJA

PRILOGA XI: SEZNAM OPREDELITEV

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

1. Namen

(a) Glavni namen Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je zagotoviti okvir za pravilno uporabo uradno podprtih izvoznih kreditov.

(b) Ta sporazum si prizadeva za spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev za uradno podporo, kot je opredeljeno v členu 5(a), da se spodbudi konkurenca med izvozniki, ki bi temeljila na kakovosti in ceni izvoženega blaga in storitev, ne pa na najugodnejših uradno podprtih finančnih pogojih.

2. Status

Sporazum, pripravljen v okviru OECD, je bil sklenjen aprila 1978 za nedoločen čas. Gre za neformalen prijateljski sporazum med udeleženkami; Sporazum ni pravni akt OECD (1), čeprav uživa upravno podporo Sekretariata OECD (v nadaljnjem besedilu: Sekretariat).

3. Udeležba

Obstoječe udeleženke Sporazuma so: Avstralija, Kanada, Evropska unija, Japonska, Koreja, Nova Zelandija, Norveška, Švica in Združene države Amerike. Obstoječe udeleženke lahko druge države članice in nečlanice OECD povabijo, da postanejo udeleženke.

4. Informacije, na voljo neudeleženkam

(a) Udeleženke se zavežejo, da bodo z neudeleženkami delile informacije o obvestilih, povezanih z uradno podporo, kot je določeno v členu 5(a).

(b) Udeleženka na podlagi vzajemnosti odgovori na zahtevo neudeleženke v konkurenčnih razmerah o finančnih pogojih, ki jih ponuja za svojo uradno podporo, kakor bi odgovorila na zahtevo udeleženke.

5. Področje uporabe

Sporazum se uporablja za vso uradno podporo za izvoz blaga in/ali storitev, ki jo zagotavlja vlada ali je zagotovljena v njenem imenu, vključno s finančnimi najemi z roki odplačevanja dve leti ali več.

(a) Uradna podpora se lahko zagotovi v različnih oblikah: 1. Garancija ali zavarovanje izvoznih kreditov (čisto kritje). 2. Uradna finančna podpora: — neposredni kredit/financiranje in refinanciranje ali — subvencioniranje obrestnih mer. 3. Katera koli kombinacija zgoraj navedenih oblik.

(b) Sporazum se uporablja za vezano pomoč; postopki, določeni v poglavju IV, se uporabljajo tudi za nevezano pomoč v zvezi s trgovino.

(c) Sporazum se ne uporablja za izvoz vojaške opreme in kmetijskih proizvodov.

(d) Uradna podpora se ne dodeli, če obstajajo jasni dokazi, da je bila pogodba sklenjena s kupcem v državi, ki ni končna namembna država blaga, in izključno zato, da se pridobi ugodnejši rok vračila.

6. Sektorski dogovori

(a) Naslednji sektorski dogovori so del Sporazuma: — Ladje (Priloga I) — Jedrske elektrarne (Priloga II) — Civilni zrakoplovi (Priloga III) — Obnovljivi viri energije in vodni projekti (Priloga IV)

(b) Udeleženka sektorskega dogovora sme uporabljati njegove določbe za uradno podporo izvoza blaga in/ali storitev, ki jih zajema ta sektorski dogovor. Če sektorski dogovor ne vključuje določbe, ki ustreza določbi Sporazuma, udeleženka sektorskega dogovora uporabi določbo Sporazuma.

7. Projektno financiranje

(a) Udeleženke lahko uporabijo pogoje, navedene v Prilogi X za izvoz blaga in/ali storitev za transakcije, ki izpolnjujejo merila, navedena v Dodatku 1 Priloge X.

(b) Odstavek (a) se ne uporablja za izvoz blaga in storitev, zajetih v sektorskem dogovoru o civilnih zrakoplovih.

8. Odpoved

Udeleženka lahko odpove Sporazum s pisnim obvestilom Sekretariatu, pri čemer uporabi sredstva za takojšnjo komunikacijo, npr. računalniški informacijski sistem OECD (OLIS). Odpoved začne veljati 180 koledarskih dni po dnevu, ko Sekretariat prejme obvestilo.

9. Spremljanje

Sekretariat spremlja izvajanje Sporazuma.

POGLAVJE II

FINANČNI POGOJI ZA IZVOZNE KREDITE

Finančni pogoji za izvozne kredite zajemajo vse določbe, navedene v tem poglavju, in se medsebojno berejo.

Sporazum navaja omejitve za pogoje za izvozne kredite, ki lahko uživajo uradno podporo. Udeleženke se zavedajo, da se za nekatere trgovinske ali industrijske sektorje uporabljajo bolj restriktivni finančni pogoji od tistih iz Sporazuma. Udeleženke morajo še naprej spoštovati takšne finančne pogoje, zlasti načelo, po katerem rok odplačevanja ne presega življenjske dobe blaga.

10. Polog, največja uradna podpora in lokalni stroški

(a) Udeleženke zahtevajo od kupcev blaga in storitev, ki so predmet uradne podpore, da opravijo polog v višini najmanj 15 odstotkov pogodbene vrednosti izvoza na začetni datum kredita ali pred njim, kakor je določeno v Prilogi XI. Pri odmeri pologa se lahko pogodbena vrednost izvoza sorazmerno zmanjša, če posel vključuje blago in storitve iz tretje države, za katere ne velja uradna podpora. Financiranje/zavarovanje 100 odstotkov premije je dovoljeno. Premija je lahko vključena v pogodbeno vrednost izvoza ali ne. Zadržana plačila, opravljena po začetnem datumu kredita, se v tem kontekstu ne štejejo za polog.

(b) Uradna pomoč za taka plačila pologa je mogoča le v obliki zavarovanja in garancij, tj. čistega kritja za običajna predkreditna tveganja.

(c) Z izjemo določb odstavkov (b) in (d) udeleženke ne smejo zagotoviti uradne podpore, ki presega 85 odstotkov pogodbene vrednosti izvoza, vključno z dobavo tretje države, vendar brez lokalnih stroškov.

(d) Udeleženke lahko zagotovijo uradno podporo za lokalne stroške, pod pogojem, da: 1. skupna uradna podpora, zagotovljena v skladu z določbami odstavkov (c) in (d) ne presega 100 odstotkov pogodbene vrednosti izvoza. Kot posledica tega znesek lokalnih stroškov, ki je predmet podpore, ne sme presegati zneska pologa; 2. se ne zagotavlja pod pogoji, ki so ugodnejši/manj restriktivni od pogojev, dogovorjenih za povezani izvoz; 3. se za države kategorije I, kakor so opredeljene v členu 11(a), omeji na čisto kritje.

11. Razvrstitev držav glede na najdaljše roke odplačevanja

(a) Države kategorije I so tiste, ki so vključene v klasifikacijo Svetovne banke (2). Vse druge države so v kategoriji II. Klasifikacija Svetovne banke se vsako leto ponovno preračuna. Država se lahko uvrsti v drugo kategorijo šele po tem, ko je bila v isti kategoriji dve zaporedni leti.

(b) Pri razvrščanju držav se uporabljajo naslednja operativna merila in postopki: 1. Razvrstitev za namene Sporazuma se določi glede na BND na prebivalca po izračunih Svetovne banke, ki so namenjeni njeni razvrstitvi držav posojilojemalk. 2. Kadar Svetovna banka nima dovolj informacij, da bi objavila podatke o BND na prebivalca, je pozvana, da oceni, ali ima zadevna država BND na prebivalca, ki presega trenutni prag ali pa ga ne dosega. Država se razvrsti glede na oceno, razen če se udeleženke odločijo, da bodo ravnale drugače. 3. Če se država na novo razvrsti v skladu s členom 11(a), začne ponovna razvrstitev veljati dva tedna po tem, ko Sekretariat o zaključkih, dobljenih iz gornjih podatkov Svetovne banke, obvesti vse udeleženke. 4. Kadar Svetovna banka spremeni številke, se takšne spremembe v zvezi s Sporazumom zanemarijo. Kljub temu pa se lahko razvrstitev države spremeni s sprejetjem poenotenega posebnega dogovora, pri čemer bi udeleženke ugodno ocenile spremembo zaradi napak in opustitev v številkah, ki bi bile naknadno priznane v istem koledarskem letu, v katerem je Sekretariat številke prvotno razdelil.

12. Najdaljši roki odplačevanja

Brez poseganja v člen 13 se najdaljši rok odplačevanja spreminja v skladu z razvrstitvijo po namembnih državah, določenih po merilih iz člena 11.

(a) Za države kategorije I je najdaljši rok odplačevanja pet let z možnostjo dogovora za osem let in pol, če se upoštevajo postopki za predhodno obvestilo, navedeni v členu 45.

(b) Za države kategorije II je najdaljši rok odplačevanja deset let.

(c) Če pogodba zajema več kakor eno namembno državo, si morajo udeleženke prizadevati za vzpostavitev poenotenega posebnega dogovora za doseganje soglasja o ustreznih rokih v skladu s postopki iz členov 55 do 60.

13. Roki odplačevanja za nejedrske elektrarne

(a) Za nejedrske elektrarne je najdaljši rok odplačevanja dvanajst let. Če se udeleženka namerava potegovati za rok odplačevanja, daljši od roka iz člena 12, mora predhodno poslati uradno obvestilo v skladu s postopkom iz člena 45.

(b) Nejedrske elektrarne so celotne elektrarne ali njihovi deli, ki jih ne napaja jedrska energija; vključujejo vse sestavne dele, opremo, materiale in storitve (vključno z usposabljanjem osebja), ki so neposredno potrebni za zgraditev in zagon takšnih nejedrskih elektrarn. To ne zajema postavk, za katere je običajno odgovoren kupec, na primer stroškov, povezanih s posegi v prostor, cestami, gradbenimi naselji, električnimi vodi, ranžirnimi postajami in vodovodnim omrežjem, ter stroškov, ki izvirajo iz postopkov za uradna dovoljenja (npr. lokacijska dovoljenja, dovoljenja za oskrbo z gorivom) v državi kupca, razen naslednjega: 1. v primerih, ko je kupec ranžirne postaje enak kupcu elektrarne, je najdaljši rok odplačevanja za prvotno ranžirno postajo enak roku za nejedrsko elektrarno (tj. dvanajst let), in 2. najdaljši rok odplačevanja za elektronapajalne postaje, transformatorje in prenosne vode z najmanjšim pragom napetosti 100 kV je enak roku za nejedrske elektrarne.

14. Odplačevanje glavnice in plačilo obresti

(a) Glavnica izvoznega kredita se odplačuje v enakih in rednih obrokih.

(b) Glavnica in obresti se odplačujejo največ na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvi obrok glavnice in obresti plačajo najpozneje šest mesecev po datumu začetka kredita.

(c) Za izvozne kredite, zagotovljene za podporo lizingu, se lahko namesto enakih odplačil glavnice, kot je določeno v odstavku (a), uporabijo enaka odplačila glavnice in obresti skupaj.

(d) Na podlagi izjemnih in ustrezno utemeljenih razlogov se lahko izvozni krediti zagotovijo pod drugačnimi pogoji kot tistimi, ki so določeni v odstavkih (a) do (c) zgoraj. Zagotovitev takšne podpore se pojasni z neravnovesjem v časovni razporeditvi sredstev, s katerimi razpolaga dolžnik, in profila servisiranja dolgov, ki je na voljo na podlagi enakega, polletnega razporeda odplačevanja, in izpolnjuje naslednja merila: 1. Enkratno vračilo glavnice ali vrsta plačil glavnice v šestmesečnem obdobju ne sme presegati 25 odstotkov glavnice kredita. 2. Glavnica se odplačuje največ na vsakih dvanajst mesecev. Prvo vračilo glavnice se plača najpozneje dvanajst mesecev po datumu začetka kredita, prav tako je treba v dvanajstih mesecih po datumu začetka kredita odplačati najmanj dva odstotka glavnice kredita. 3. Obresti se plačajo najmanj vsakih dvanajst mesecev, pri čemer mora biti prvo plačilo opravljeno najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita. 4. Najdaljše ponderirano povprečno obdobje odplačevanja ne sme presegati: — Za transakcije z državnimi kupci (ali z državno garancijo vračila), štiri leta in pol za transakcije v državah kategorije I ter pet let in tri mesece za države kategorije II. — Za transakcije z nedržavnimi kupci (in brez državne garancije vračila), pet let za države kategorije I in šest let za države kategorije II. — Ne glede na določbe iz dveh predhodnih alinej za transakcije, ki vključujejo podporo za nejedrske elektrarne v skladu s členom 13, šest let in tri mesece. 5. V skladu s členom 45 udeleženka pošlje predhodno obvestilo, s katerim pojasnjuje razloge za nezagotavljanje podpore v skladu z odstavki (a) do (c).

(e) Po začetnem datumu kredita se obresti ne kapitalizirajo.

15. Obrestne mere, premijske stopnje in drugi stroški

(a) Obresti izključujejo: 1. kakršna koli plačila premij ali drugih stroškov za zavarovanje ali garancijo dobaviteljskih kreditov ali finančnih kreditov; 2. kakršna koli druga plačila bančnih stroškov ali provizij v zvezi z izvoznim kreditom, razen letnih ali polletnih bančnih stroškov, ki jih je treba plačevati ves čas trajanja odplačevanja kredita, in 3. odbitne davke, ki jih naloži država uvoznica.

(b) Kadar se uradna podpora dodeli z neposrednimi krediti/financiranjem ali refinanciranjem, se lahko premija doda k nominalni vrednosti obrestne mere ali pa se lahko šteje za ločeni strošek; obe sestavini je treba ločeno navesti udeleženkam.

16. Rok veljavnosti za izvozne kredite

Finančni pogoji za posamezen izvozni kredit ali kreditno linijo, razen roka veljavnosti za komercialne referenčne obrestne mere (CIRR) iz člena 21, se ne smejo določiti za več kakor šest mesecev pred zadnjo obveznostjo.

17. Ukrepi za izogibanje ali minimalizacijo izgub

Sporazum organom za zavarovanje izvoznih kreditov ali finančnim ustanovam ne preprečuje, da bi dali soglasje za manj restriktivne pogoje od tistih, ki jih predvideva Sporazum, če se taki ukrepi sprejmejo po sklenitvi pogodbe (ko dogovor o izvoznem kreditu in spremljajoči dokumenti že začnejo veljati) in kadar je njihov namen izključno ta, da bi se izognili ali čim bolj zmanjšali izgubo zaradi dogodkov, ki bi lahko povzročili neplačilo ali nastanek zavarovalnega primera.

18. Prilagajanje

Ob upoštevanju mednarodnih obveznosti udeleženke in v skladu z namenom Sporazuma se lahko udeleženka v skladu s postopki iz člena 42 prilagodi finančnim pogojem, ki jih ponuja udeleženka ali neudeleženka. Za finančne pogoje po tem členu velja, da so v skladu z določbami poglavij I, II in prilog I, II, III, IV in X, kadar je to primerno.

19. Najnižje fiksne obrestne mere z uradno finančno podporo

(a) Udeleženke, ki zagotavljajo uradno finančno podporo posojil s fiksno stopnjo, morajo uporabljati ustrezne komercialne referenčne obrestne mere (Commercial Interest Reference Rate – CIRR) kot najnižje obrestne mere. CIRR so obrestne mere, izračunane v skladu z naslednjimi načeli: 1. CIRR naj bi predstavljale končne komercialne posojilne obrestne mere na domačem trgu zadevne valute; 2. CIRR naj bi se tesno ujemale z obrestno mero za prvorazredne domače posojilojemalce; 3. CIRR naj bi temeljile na stroških zagotavljanja sredstev za financiranje s fiksno obrestno mero; 4. CIRR naj ne bi izkrivljale domačih konkurenčnih pogojev; in 5. CIRR naj bi se tesno ujemale z obrestno mero, ki je na voljo prvorazrednim tujim posojilojemalcem.

(b) Zagotavljanje uradne finančne podpore ne sme izravnati ali nadomestiti, delno ali v celoti, ustrezne premije kreditnega tveganja, ki se zaračuna za tveganje nevračila v skladu z določbami člena 23.

20. Sestava CIRR

(a) Vsaka udeleženka, ki želi sestaviti CIRR, izbere na začetku enega od naslednjih dveh sistemov temeljnih obrestnih mer za svojo nacionalno valuto: 1. triletni donos državnih obveznic za roke odplačevanja do vključno petih let; petletni donos državnih obveznic za roke odplačevanja nad pet let ter do vključno osmih let in pol; ter sedemletni donos državnih obveznic za roke odplačevanja nad osem let in pol, ali 2. petletni donos državnih obveznic ne glede na rok zapadlosti. Udeleženke se dogovorijo o izjemah pri sistemu temeljnih obrestnih mer.

(b) CIRR se določijo na fiksno maržo 100 baznih točk nad temeljno obrestno mero vsake udeleženke, razen če se udeleženke ne dogovorijo drugače.

(c) Druge udeleženke uporabijo CIRR, ki se določi za posamezno valuto, če se odločijo za financiranje v navedeni valuti.

(d) Udeleženka lahko spremeni svoj sistem temeljnih obrestnih mer z obvestilom, ki ga pošlje šest mesecev vnaprej, in po posvetu z udeleženkami.

(e) Udeleženka ali neudeleženka lahko zaprosi, da se CIRR sestavi v valuti neudeleženke. Ob posvetovanju z zainteresirano neudeleženko lahko udeleženka ali Sekretariat v imenu te neudeleženke da predlog za sestavo CIRR v navedeni valuti po postopku poenotenega posebnega dogovora v skladu s členi 55 do 60.

21. Veljavnost CIRR

Obrestna mera, ki se uporablja za transakcijo, se ne določi za več kakor 120 dni. Če se pogoji uradne finančne podpore določijo pred datumom sklenitve pogodbe, se CIRR doda marža v višini 20 baznih točk.

22. Uporaba CIRR

(a) Kadar se uradna finančna podpora zagotovi za posojila s spremenljivo obrestno mero, banke in druge finančne ustanove ne smejo ponuditi možnosti izbire, nižje od CIRR (ob sklenitvi izvirne pogodbe) ali kratkoročne tržne obrestne mere za ves čas trajanja kredita.

(b) Ob prostovoljnem, zgodnjem odplačilu kredita ali katerega koli dela kredita, posojilojemalec državni instituciji, ki zagotovi uradno finančno podporo, povrne vse stroške in izgube, nastale zaradi takšnega zgodnjega odplačila, vključno s stroški, ki jih je državna institucija utrpela zaradi nadomestitve dela denarnih pritokov s fiksno stopnjo, ki jih je prekinilo zgodnje odplačilo.

23. Premija za kreditno tveganje

Udeleženke poleg obresti zaračunavajo premije za kritje tveganja nevračila izvoznih kreditov. Premijske stopnje, ki jih zaračunavajo udeleženke, morajo temeljiti na tveganju, konvergirati in ne smejo biti nezadostne za kritje dolgoročnih operativnih stroškov in izgub.

24. Najnižje premijske stopnje za kreditno tveganje države in državnih posojilojemalcev

Udeleženke ne smejo zaračunati premijske stopnje, ki bi bila nižja od veljavne najnižje premijske stopnje (Minimum Premium Rate – MPR) za kreditno tveganje države in tveganje državnih posojilojemalcev, ne glede na to, ali je kupec/posojilojemalec zasebni ali javni subjekt.

(a) Veljavna MPR se določi v skladu z naslednjimi dejavniki: — veljavnim razvrščanjem držav glede na tveganje držav, kot je navedeno v členu 25, — ali je uradno kritje izvoznih kreditov strogo omejeno na tveganje države, kot je določeno v členu 25(a), — tveganim obdobjem (tj. časovni horizont tveganja ali HOR – Horizon of Risk), — odstotkom kritja in kakovostjo uradnega izvoznokreditnega produkta, zagotovljenega, kot je navedeno v členu 27, in — vsako uporabljeno tehniko za zmanjšanje/izključitev tveganja države, kot je navedeno v členu 28.

(b) MPR so izražene v odstotkih vrednosti glavnice kredita, kakor da bi bile premije v celoti unovčene na datum kredita. Razlaga matematične formule, ki se uporablja za izračun MPR, je navedena v Prilogi VI.

(c) Za države, ki so razvrščene v kategorijo 0, kot je navedeno v členu 25, MPR niso vzpostavljene, vendar udeleženke ne smejo zaračunavati premijskih stopenj, ki znižajo razpoložljivo oblikovanje cen na zasebnem trgu.

(d) Za države z „najvišjim tveganjem“ v kategoriji 7 načelno veljajo premijske stopnje, ki presegajo za to kategorijo določene MPR; takšne premijske stopnje določi udeleženka, ki zagotavlja uradno podporo.

(e) Pri izračunu MPR za transakcijo je veljavna razvrstitev države glede na tveganje, ki se mora uporabiti, razvrstitev države kupca, razen: — če subjekt, ki je kreditno sposoben glede na velikost zajamčenega dolga, v tretji državi na zahtevo zagotovi jamstvo v obliki nepreklicne, nepogojne, pravno veljavne in izvršljive garancije obveznosti odplačila celotnega dolga za ves čas trajanja roka vračila dolga; v tem primeru lahko velja razvrstitev države glede na tveganje razvrstitev tiste države, v kateri se nahaja garant, ali — če multilateralna ali regionalna institucija, kot je navedeno v členu 26, deluje kot posojilojemalec ali garant za transakcijo; v tem primeru lahko velja razvrstitev države glede na tveganje razvrstitev te zadevne specifične multilateralne ali regionalne institucije.

(f) Merila in pogoji glede uporabe razvrstitve države glede na tveganje v skladu s situacijami, opisanimi v prvi in drugi alinei člena 24(e), so določene v Prilogi VII.

(g) Če je uradna podpora strogo omejena na tveganje države, kot je opredeljeno v členu 25(a), tj. kritje tveganja kupca/posojilojemalca je popolnoma izključeno, se MPR zniža za 10 odstotkov; to je zajeto v matematični formuli, ki se uporablja za izračun MPR v Prilogi VI.

(h) Konvencija HOR, ki se uporablja pri izračunu MPR, je polovica dobe črpanja in celotno obdobje odplačevanja, prevzema pa način rednega odplačevanja izvoznega kredita, tj. odplačevanje glavnice in obresti v enakih polletnih obrokih, pri čemer se prvi obrok plača šest mesecev po začetnem datumu kredita. Za izvozne kredite z nestandardnimi načini odplačevanja se ekvivalentno obdobje odplačevanja (izraženo v enakih, polletnih obrokih) izračuna z naslednjo formulo: ekvivalentno obdobje odplačevanja = (povprečno ponderirano obdobje odplačevanja – 0,25)/0,5.

(i) Udeleženka, ki uporablja MPR v primeru, navedenem v prvi alinei odstavka (e) zgoraj, ki vodi k nižji premijski stopnji od MPR, ki se uporablja za državo kupca, mora predhodno poslati uradno obvestilo v skladu s členom 44 a). Udeleženka, ki uporablja MPR v primeru, navedenem v drugi alinei člena 24(e) ali člena 24(g), mora predhodno poslati uradno obvestilo v skladu s členom 45(a).

25. Razvrščanje držav glede na njihovo tveganje

Države se razvrstijo glede na verjetnost, ali bo država odplačevala svoje zunanje dolgove (tj. kreditno tveganje države).

(a) Obstaja pet elementov kreditnega tveganja države: — splošni moratorij za vračila, ki ga odredi vlada kupca/posojilojemalca/garanta ali tista državna institucija, prek katere poteka odplačevanje, — politični dogodki in/ali gospodarske težave, do katerih pride zunaj države udeleženke, ki pošlje obvestilo, ali zakonodajni/upravni ukrepi, sprejeti zunaj države udeleženke, ki pošlje obvestilo, ki preprečujejo ali povzročajo zamude pri prenosu sredstev, plačanih v zvezi s kreditom, — pravni predpisi, sprejeti v državi kupca/posojilojemalca, ki določajo, da so vračila v lokalni valuti veljavno poplačilo dolga, ne glede na to, da kot posledica tečajnih nihanj takšna vračila po zamenjavi v valuto kredita ne pokrivajo več zneska dolga na datum prenosa sredstev, — kakršen koli ukrep ali odločitev vlade tuje države, ki preprečuje vračila v zvezi s kreditom, in — primeri višje sile, do katerih pride zunaj države udeleženke, ki pošlje obvestilo, npr. vojna (vključno z državljansko vojno), razlastitev, revolucija, neredi, javni nemiri, orkani, poplave, potresi, vulkanski izbruhi, udarni valovi in jedrske nesreče.

(b) Države so razvrščene v eno od osmih kategorij tveganja države (0–7). Za kategorije od 1 do 7 so bile vzpostavljene MPR, ne pa tudi za kategorijo 0, saj velja stopnja tveganja države za države v tej kategoriji za zanemarljivo.

(c) Države OECD z visokim dohodkom na prebivalca, kakor jih letno opredeljuje Svetovna banka glede na BND na prebivalca, so razvrščene v kategorijo 0. — Za namene MPR ostane vsaka država OECD, ki je razvrščena v kategorijo 0 zaradi svojega statusa države z visokim dohodkom na prebivalca, razvrščena v kategorijo 0, dokler dve zaporedni leti ne doseže praga BND držav z visokim dohodkom na prebivalca, nakar se razvrstitev te države v skladu s členom 25(d) do (f) pregleda. — Vsaka država OECD, ki dve zaporedni leti presega prag držav z visokim dohodkom na prebivalca, se po definiciji razvrsti v kategorijo 0. Takšna razvrstitev začne veljati takoj, ko o statusu države, kot ga je določila Svetovna banka, poroča Sekretariat. — Druge države, za katere velja, da imajo podobno stopnjo tveganja, se lahko prav tako razvrstijo v kategorijo 0.

(d) Vse države, razen držav OECD z visokim dohodkom na prebivalca (3), se razvrstijo z metodologijo razvrščanja držav glede na njihovo tveganje, ki jo sestavljata: — Model ocene tveganja države (v nadaljnjem besedilu: model), po katerem se pripravi količinska ocena kreditnega tveganja države in ki za vsako državo temelji na treh skupinah kazalcev tveganja: izkušnje s plačili udeleženk, finančno stanje in gospodarski položaj. Metodologija modela je sestavljena iz različnih faz, vključno z oceno treh skupin kazalcev tveganja ter kombiniranja in prožnega ponderiranja skupin kazalcev tveganja. — Kakovostna ocena rezultatov modela se preuči za vsako državo posebej, tako da zajame politično tveganje in/ali druge dejavnike tveganja, ki jih model deloma ali v celoti ne upošteva. Če je ustrezno, lahko to vodi k prilagoditvi ocene količinskega modela, ki potem odseva končno oceno kreditnega tveganja države.

(e) Razvrstitve držav glede na njihovo tveganje se redno spremljajo in vsaj enkrat letno pregledajo, Sekretariat pa nemudoma sporoči spremembe, ki izhajajo iz metodologije razvrščanja držav glede na njihovo tveganje. Če se država na novo razvrsti v nižjo ali višjo kategorijo tveganja države, udeleženke najkasneje v petih dneh po tem, ko jih je o novi razvrstitvi obvestil Sekretariat, zaračunajo premijske stopnje, enake ali višje od MPR, ki so povezane z novo kategorijo tveganja države.

(f) Sekretariat objavi veljavne razvrstitve držav glede na njihovo tveganje.

26. Razvrstitev multilateralnih in regionalnih institucij

Multilateralne in regionalne institucije se ustrezno razvrstijo in pregledajo; Sekretariat objavi takšne veljavne razvrstitve.

27. Odstotek in kvaliteta uradnega kritja izvoznih kreditov

MPR se razlikujejo zaradi upoštevanja različne kakovosti izvoznokreditnih produktov in odstotka kritja, ki ga zagotavljajo udeleženke, kot je navedeno v Prilogi VI. Diferenciacija mora temeljiti na izhodiščih izvoznika (tj. nevtralizacija konkurenčnega učinka, ki izhaja iz različne kakovosti produkta, zagotovljene izvozniku ali finančni ustanovi).

(a) Kakovost izvoznokreditnega produkta je odvisna od tega, ali je produkt zavarovanje, garancija ali neposredni kredit/financiranje, za zavarovalne produkte pa, ali je kritje obresti med čakalnim rokom za zahtevke (tj. obdobje med datumom zapadlosti plačila, ki ga opravi kupec/posojilojemalec, in datumom, ko je zavarovatelj dolžan izvozniku/finančni ustanovi povrniti škodo) brez dodatnih dajatev.

(b) Vsi obstoječi izvoznokreditni produkti, ki jih ponujajo udeleženke, se razvrstijo v eno od treh kategorij produktov: — podstandardni produkt, tj. zavarovanje brez kritja obresti v čakalnem roku za zahtevke in zavarovanje s kritjem obresti v čakalnem roku z ustrezno dodatno dajatvijo na premijo, — standardni produkt, tj. zavarovanje s kritjem obresti v čakalnem roku za zahtevke brez ustrezne dodatne dajatve k premiji in neposrednih kreditov/financiranja, in — nadstandardni produkt, tj. garancije.

28. Izključitev izbranih elementov tveganja države in tehnike za zmanjšanje tveganja države

Udeleženke lahko v skladu s posebnimi merili in pogoji, navedenimi v Prilogi VIII, izključijo določene elemente tveganja države ali uporabijo opredeljene tehnike za zmanjšanje tveganja države, navedene v členu 28 b), s čimer se znižajo veljavne MPR z uporabo dejavnika za zmanjšanje/izključitev tveganja države (Mitigation/Exclusion Factor – MEF) v formuli MPR. MEF se določa po naslednjem postopku:

(a) V zvezi z izključitvijo izbranih elementov kreditnega tveganja države iz uradnega kritja izvoznih kreditov: — Kadar so iz kritja v celoti izključeni zgolj prvi trije elementi kreditnega tveganja države, kot je določeno v členu 25(a), se lahko uporabi MEF v višini 0,5. — Kadar sta iz kritja v celoti izključena zgolj četrti in peti element kreditnega tveganja države, kot je določeno v členu 25(a), se lahko uporabi MEF v višini 0,2.

(b) V zvezi z naslednjimi tehnikami za zmanjšanje tveganja države so veljavna MPR in merila ter pogoji, pod katerimi lahko velja MEF, določena v Prilogi VIII: — Struktura prihodnjega pritoka iz tujine z založnim računom v tujini — Trdne varščine v tujini — Zavarovanje s premoženjskimi varščinami v tujini — Zavarovanje s premoženjskimi varščinami v tujini ali financiranjem na podlagi premoženja — Sofinanciranje s strani mednarodnih finančnih institucij (International Financial Institutions – IFI) — Financiranje v lokalni valuti — Pogojna garancija ali zavarovanje tretje države — Tveganje dolžnika je manjše od državnega tveganja

(c) Uporaba več kot ene tehnike za zmanjšanje tveganja države, opisane v členu 28(b), nima neposrednega kumulativnega učinka na veljavni MEF. Izbira ustreznega MEF, ki izkazuje kombinacijo tehnik za zmanjšanje tveganja države, mora upoštevati učinek morebitnega prekrivanja dveh ali več tehnik na enaka kreditna tveganja države. V primeru prekrivanja se upošteva zgolj najbolj kakovostno zavarovanje pri določanju ustreznega, veljavnega MEF.

(d) Udeleženka, ki uporablja MPR v primerih, navedenih v členu 28(a) do (c), mora predhodno poslati uradno obvestilo v skladu s členom 44(a).

(e) Seznam tehnik zmanjševanja tveganja države iz člena 28(b) ni zaprt seznam; udeleženke morajo v skladu s členom 66 z uporabo teh tehnik spremljati in pregledovati zbirko izkušenj, vključno z veljavnimi merili, pogoji, okoliščinami ter MEF, določenimi v Prilogi VIII.

29. Pregled veljavnosti najnižjih premijskih stopenj za kreditno tveganje države in državnih posojilojemalcev

(a) Da bi zagotovili zadostne MPR in po potrebi omogočili prilagajanje navzgor ali navzdol, se vzporedno uporabljajo trije instrumenti za pridobivanje povratnih informacij o premijah (Premium Feedback Tool – PFT), s katerimi se spremljajo in usklajujejo MPR.

(b) Obračunavanje denarnih tokov in evidentiranje poslovnih dogodkov sta računovodska pristopa, ki ocenjujeta veljavnost skupnih MPR, kategorijo tveganja države in časovni horizont tveganja v skladu z dejanskimi rezultati udeleženk glede kreditnega tveganja države in državnih posojilojemalcev za izvozne kredite, za katere se uporabljajo MPR.

(c) Tretji instrument PFT sestavljajo štirje sklopi kazalnikov zasebnega trga (4), ki zagotavljajo informacije o tržnem oblikovanju cen za kreditno tveganje države in državnih posojilojemalcev.

POGLAVJE III

DOLOČBE ZA VEZANO POMOČ

30. Splošna načela

(a) Udeleženke so se dogovorile, da morajo oblikovati dopolnjujoče politike za izvozne kredite in vezano pomoč. Politike izvoznih kreditov morajo temeljiti na svobodni konkurenci in svobodnem oblikovanju tržnih sil. Politike vezane pomoči morajo zagotoviti potrebna zunanja sredstva državam, sektorjem ali projektom, ki imajo le malo dostopa do tržnega financiranja ali pa ga sploh nimajo. Politike vezane pomoči morajo zagotoviti najboljšo vrednost v denarju, kar najbolj zmanjšati izkrivljanje poslovanja in prispevati k razvojno učinkoviti uporabi teh sredstev.

(b) Določbe tega sporazuma o vezani pomoči se ne uporabljajo za programe pomoči multilateralnih ali regionalnih institucij.

(c) Ta načela ne prejudicirajo stališč Odbora za razvojno pomoč (Development Assistance Committee – DAC) o kakovosti vezane in nevezane pomoči.

(d) Udeleženka lahko zahteva dodatne informacije, bistvene za stopnjo vezanosti katere koli oblike pomoči. Če je negotovo, ali neka praksa financiranja spada v okvir opredelitve vezane pomoči iz Priloge XI, donatorska država zagotovi dokazila glede tega, da je pomoč dejansko „nevezana“ v skladu z opredelitvijo iz Priloge XI.

31. Oblike vezane pomoči

Vezana pomoč je lahko v obliki:

(a) posojil uradne razvojne pomoči (Official Development Assistance – ODA), kakor so opredeljena v „DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance (1987)“ (Temeljna načela DAC za povezano mešano financiranje ter vezano in delno nevezano uradno razvojno pomoč);

(b) nepovratnih finančnih spodbud ODA, kakor so opredeljene v „DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance (1987)“, in

(c) drugih uradnih sredstev (Other Official Flows – OOF), kar vključuje nepovratna sredstva in posojila, vendar pa ne zajema uradno podprtih izvoznih kreditov, ki so v skladu s Sporazumom, ali

(d) kakršne koli mešane oblike, pravno ali dejansko, pod nadzorom donatorja, posojilodajalca ali posojilojemalca, ki zajemajo dve ali več od predhodnih in/ali naslednjih finančnih sestavin: 1. izvozni kredit, ki je uradno podprt z neposrednimi krediti/financiranjem, refinanciranjem, subvencioniranjem obrestne mere, garancije ali zavarovanja, za katere se uporablja Sporazum, in 2. druga sredstva pod tržnimi pogoji ali blizu njim ali pologi kupca.

32. Mešano financiranje

(a) Mešano financiranje lahko poteka v več oblikah, vključno z mešanimi krediti, mešanim financiranjem, skupnim financiranjem, vzporednim financiranjem ali enkratnimi celovitimi transakcijami. Glavne značilnosti vseh teh oblik so: — koncesivna sestavina, ki je pravno ali dejansko povezana z nekoncesivno sestavino, — en sam del finančnega paketa ali celoten paket, ki dejansko predstavlja vezano pomoč, in — koncesivna sredstva, ki so na voljo samo, če prejemnik sprejme z njimi povezano nekoncesivno sestavino.

(b) „Dejanska“ medsebojna povezava ali vez se določi z dejavniki, kot so: — obstoj neformalnih dogovorov med prejemnikom in donatorjem, — namera donatorja, da bo olajšal sprejemljivost finančnega paketa z uporabo ODA, — dejansko vezanje celotnega finančnega paketa na nabavo v donatorski državi, — stopnja vezanosti ODA in način razpisovanja ali sklepanja pogodb za vsako finančno transakcijo; ali — katera koli druga praksa, ki jo opredelijo DAC ali udeleženke, pri kateri obstaja med dvema ali več finančnimi sestavinami dejanska medsebojna povezava.

(c) Naslednje prakse ne preprečujejo določitve „dejanske“ medsebojne povezave ali vezi: — delitev pogodbe z ločenim obveščanjem o sestavinah pogodbe, — delitev pogodb, ki se financirajo v več fazah, — opustitev obveščanja o soodvisnih delih pogodbe; in/ali — opustitev obveščanja, ker je del finančnega paketa nevezan.

33. Upravičenost države do vezane pomoči

(a) Državam, ki zaradi BND na prebivalca niso upravičene do 17-letnih posojil Svetovne banke, se vezana pomoč ne odobri. Svetovna banka vsako leto znova preračuna prag za to kategorijo (5). Država se lahko uvrsti v drugo kategorijo šele po tem, ko je bila v kategoriji, v katero jo je uvrstila Svetovna banka, nespremenjeno dve zaporedni leti.

(b) Pri razvrščanju držav se uporabljajo naslednja operativna merila in postopki: 1. Razvrstitev za namene Sporazuma se določi po BND na prebivalca, kakor ga izračuna Svetovna banka zaradi svoje razvrstitve držav posojilojemalk; to razvrstitev objavi Sekretariat. 2. Kadar Svetovna banka nima dovolj informacij za objavo podatkov o BND na prebivalca, je pozvana, da oceni, ali BND zadevne države na prebivalca presega trenutni prag ali pa ga ne dosega. Država se razvrsti glede na oceno, razen če se udeleženke odločijo, da bodo ravnale drugače. 3. Če se upravičenost države do vezane pomoči spremeni v skladu s členom 33(a), začne nova razvrstitev veljati dva tedna po tem, ko Sekretariat vsem udeleženkam sporoči sklepe, do katerih je prišel na podlagi zgoraj navedenih podatkov Svetovne banke. Pred začetkom veljavnosti nove razvrstitve se ne sme priglasiti nikakršno financiranje z vezano pomočjo za na novo upravičeno državo; po datumu začetka veljavnosti se ne sme priglasiti nikakršno financiranje z vezano pomočjo za državo, ki je na novo napredovala, razen priglasitev posameznih transakcij, zajetih v predhodno potrjeni kreditni liniji, do izteka kreditne linije (kar ne sme biti več kakor leto dni po datumu začetka veljavnosti). 4. Kadar Svetovna banka spremeni številke, se takšne spremembe za Sporazum ne upoštevajo. Vendar pa se lahko razvrstitev države spremeni s sprejetjem poenotenega posebnega dogovora v skladu z ustreznimi postopki iz členov 55 do 60, udeleženke pa naj bi z naklonjenostjo obravnavale takšno spremembo zaradi napak in opustitev v številkah, ki so bile naknadno priznane v istem koledarskem letu, ko jih je Sekretariat prvič objavil. 5. Ne glede na razvrstitev držav, ki niso ali ki so upravičene do prejemanja vezane pomoči, se morajo udeleženke izogniti zagotavljanju kreditov vezane pomoči Belorusiji, Bolgariji, Romuniji, Ruski federaciji in Ukrajini, razen čistih nepovratnih finančnih spodbud, pomoči v hrani in človekoljubne pomoči ter pomoči, namenjene zmanjšanju posledic jedrskih ali velikih industrijskih nesreč oziroma preprečevanju njihovega nastanka. V primeru, da BND katere koli od teh držav tri zaporedna leta preseže prag Svetovne banke za neupravičenost do 17-letnih posojil, za upravičenost države za takšne kredite veljajo členi 33(a) in (b)(1) do (4) zgoraj ter tudi druge določbe tega sporazuma o vezani pomoči (6).

34. Upravičenost projekta

(a) Vezana pomoč se ne daje za javne ali zasebne projekte, ki bi morali biti komercialno izvedljivi, če bi se financirali po tržnih pogojih ali pogojih Sporazuma.

(b) Ključna preskusa za takšno upravičenost do pomoči sta: — ali je projekt finančno neizvedljiv, tj. ali ob primernih cenah, določenih po tržnih načelih, ni sposoben ustvariti denarnega toka, ki bi zadostoval za pokrivanje operativnih stroškov projekta in servisiranje uporabljenega kapitala, kar je prvi ključni preskus, ali — ali je primerno na podlagi izmenjave informacij z drugimi udeleženkami sklepati, da projekta verjetno ne bo mogoče financirati po tržnih pogojih ali po pogojih Sporazuma, kar je drugi ključni preskus. V zvezi s projekti z vrednostjo več kakor 50 milijonov SDR je treba pri razmisleku o primernosti takšne pomoči nameniti posebno težo pričakovani razpoložljivosti financiranja po tržnih pogojih ali po pogojih Sporazuma.

(c) Ključna preskusa iz pododstavka (b) naj bi pokazala, kako bi bilo treba ovrednotiti projekt, da bi ugotovili, ali naj bi ga financirali s takšno pomočjo ali pa z izvoznimi krediti po tržnih pogojih ali po pogojih Sporazuma. S posvetovalnim procesom iz členov 48 do 50 naj bi se po pričakovanju sčasoma oblikovala zbirka izkušenj, v kateri bodo agencije za izvozne kredite in tudi agencije za pomoč našle natančnejše napotke, kako določiti mejo med tema kategorijama projektov.

35. Najnižja raven koncesivnosti

Udeleženke ne smejo zagotavljati vezane pomoči, ki ima raven koncesivnosti manj kakor 35 odstotkov ali 50 odstotkov, če je država upravičenka najmanj razvita država (Least Developed Country – LDC), razen v primerih, navedenih spodaj, ki so tudi izvzeti iz postopkov obveščanja, navedenih v členu 47(a):

(a) tehnična pomoč: vezana pomoč, kadar uradno razvojno pomoč sestavlja izključno tehnično sodelovanje v višini manj kakor tri odstotke skupne vrednosti transakcije ali manj kakor en milijon posebnih pravic črpanja (Special Drawing Rights – SDR), pri čemer velja nižja vrednost, in

(b) manjši projekti: kapitalski projekti v vrednosti manj kakor milijon SDR, ki se v celoti financirajo v obliki nepovratne razvojne pomoči.

36. Izjeme od upravičenosti države ali projekta do vezane pomoči

(a) Določbe členov 33 in 34 se ne uporabljajo za vezano pomoč, kadar je raven koncesivnosti 80 odstotkov ali več, razen za vezano pomoč, ki je del mešanega finančnega paketa, opisanega v členu 32.

(b) Določbe člena 34 se ne uporabljajo za vezano pomoč z vrednostjo manj kakor dva milijona posebnih pravic črpanja (SDR), razen za vezano pomoč, ki je del mešanega paketa, opisanega v členu 32.

(c) Za vezano pomoč najmanj razvitim državam (LDC), kakor jih opredeljujejo Združeni narodi, ne veljajo določbe členov 33 in 34.

(d) Ne glede na določbe členov 33 in 34 lahko udeleženka izjemoma zagotovi podporo na naslednje načine: — s postopkom poenotenega posebnega dogovora, kakor je opredeljeno v Prilogi XI in opisano v členih 55 do 60, ali — z utemeljitvijo pomoči, če jo podpira večji del udeleženk, kakor je opisano v členih 48 in 49, ali — s pismom generalnemu sekretarju OECD v skladu s postopki iz člena 50, za katerega pa udeleženke pričakujejo, da se bo uporabil samo v izjemnih primerih in redko.

37. Izračun ravni koncesivnosti vezane pomoči

Raven koncesivnosti vezane pomoči se izračuna po isti metodi kakor za element nepovratnih sredstev, ki jo uporablja DAC, razen naslednjega:

(a) Diskontna stopnja, ki se uporablja za izračun ravni koncesivnosti posojila v dani valuti, tj. diferencirana diskontna stopnja (Differentiated Discount Rate – DDR), se vsako leto 15. januarja spremeni in se izračuna: — Povprečje CIRR + marža Marža (M) je odvisna od rokov odplačevanja (R): R M manj od 15 let 0,75 od 15 do 20 let 1,00 od 20 do 30 let 1,15 od 30 let in več 1,25 — Za vse valute se povprečje CIRR izračuna tako, da vzamemo povprečje mesečnih CIRR, veljavnih v šestmesečnem obdobju med 15. avgustom prejšnjega leta in 14. februarjem tekočega leta. Dobljena stopnja, vključno z maržo, se zaokroži na najbližjih 10 baznih točk. Če je za valuto več kakor en CIRR, se za ta izračun uporabi CIRR za najdaljšo zapadlost, kakor je določeno v členu 20(a).

(b) Referenčni datum za izračun ravni koncesivnosti je začetni datum kredita, kakor je določen v Prilogi XI.

(c) Za izračun skupne ravni koncesivnosti mešanega finančnega paketa se šteje, da so ravni koncesivnosti naslednjih kreditov, sredstev in plačil enake nič: — izvozni krediti, ki so v skladu s Sporazumom, — druga sredstva po tržnih pogojih ali blizu njih, — druga uradna sredstva z ravnjo koncesivnosti, ki je nižja od najnižje dovoljene po členu 35, razen v primerih prilagajanja, in — polog kupca. Plačila na začetni datum kredita ali pred njim, ki se ne štejejo za polog, se vključijo v izračun ravni koncesivnosti.

(d) Diskontna stopnja pri prilagajanju: pri prilagajanju pogojem pomoči pomeni prilagajanje identičnosti prilagajanje identični ravni koncesivnosti; ta se ponovno preračuna z diskontno stopnjo, veljavno v času prilagajanja.

(e) Lokalni stroški in nabava pri tretjih državah se vključijo v izračun ravni koncesivnosti samo, če jih financira donatorska država.

(f) Skupna raven koncesivnosti paketa se določi tako, da se nominalna vrednost vsake sestavine paketa pomnoži z ustrezno ravnjo koncesivnosti vsake sestavine, rezultati se seštejejo in nato se seštevek deli s skupno nominalno vrednostjo sestavin.

(g) Diskontna stopnja za dano posojilo v okviru pomoči je stopnja, veljavna ob obvestilu o njem. Vendar pa je ob takojšnjem obvestilu diskontna stopnja tista, ki je veljala takrat, ko so bili določeni pogoji posojila v okviru pomoči. Sprememba diskontne stopnje med trajanjem posojila ne spremeni njegove ravni koncesivnosti.

(h) Če se valuta spremeni, preden je pogodba sklenjena, se uradno obvestilo spremeni. Diskontna stopnja, ki se uporablja za izračun ravni koncesivnosti, je tista, ki velja na datum spremembe. Sprememba ni potrebna, če so alternativna valuta in vse potrebne informacije za izračun ravni koncesivnosti razvidne iz izvornega obvestila.

(i) Ne glede na pododstavek (g) je diskontna stopnja, uporabljena za izračun ravni koncesivnosti posameznih transakcij v okviru kreditne linije pomoči, tista stopnja, ki je bila prvotno priglašena za kreditno linijo.

38. Rok veljavnosti vezane pomoči

(a) Udeleženke ne smejo določiti pogojev za vezano pomoč, če se to nanaša na financiranje posameznih transakcij ali na protokol o pomoči, kreditno linijo pomoči ali na podoben sporazum, za dlje kakor dve leti. Pri protokolu o pomoči, kreditni liniji pomoči ali podobnem sporazumu se doba veljavnosti začne na datum njegovega podpisa, o čemer je treba poslati obvestilo v skladu s členom 47; o podaljšanju kreditne linije se pošlje obvestilo, kakor da bi bila to nova transakcija, s pojasnilom, da gre za podaljšanje, in sicer po pogojih, dovoljenih v času obvestila o podaljšanju. Pri posameznih transakcijah, vključno s tistimi, o katerih je poslano obvestilo v okviru protokola o pomoči, kreditne linije pomoči ali podobnega sporazuma, se doba veljavnosti začne na datum obvestila o prevzemu obveznosti v skladu s členom 46 ali 47, kakor je ustrezno.

(b) Ko država prvič postane neupravičena do 17-letnih posojil Svetovne banke, se veljavnost obstoječih in novih protokolov o vezani pomoči in kreditnih linij, o katerih so bila poslana uradna obvestila, omeji na eno leto po datumu potencialne spremembe razvrstitve v skladu s postopki iz člena 33(b).

(c) Podaljšanje takšnih protokolov in kreditnih linij je mogoče samo pod pogoji, ki so v skladu z določbami členov 33 in 34 Sporazuma po: — ponovni razvrstitvi držav; in — spremembi določb Sporazuma. V takšnih okoliščinah se lahko ohranijo obstoječi pogoji ne glede na spremembo diskontne stopnje, določene v členu 37.

39. Prilagajanje

Ob upoštevanju mednarodnih obveznosti udeleženke in v skladu z namenom Sporazuma se lahko udeleženka v skladu s postopki iz člena 42 prilagodi finančnim pogojem, ki jih ponuja udeleženka ali neudeleženka.

POGLAVJE IV

POSTOPKI

Oddelek 1: Skupni postopki za izvozne kredite in pomoč, povezano s trgovino

40. Obvestila

Uradna obvestila, ki jih določajo postopki v Sporazumu, morajo biti pripravljena v skladu s Prilogo V in vsebovati podatke, ki jih vsebuje ta priloga, kopije pa je treba poslati Sekretariatu.

41. Informacije o uradni pomoči

(a) Takoj ko se udeleženka obveže za uradno podporo, o kateri je poslala obvestilo v skladu s postopki iz členov 44 do 47, o tem vedno obvesti vse druge udeleženke tako, da v obrazec 1C sistema za poročanje držav upnic (Creditor Reporting System – CRS) vnese sklicno številko obvestila.

(b) Pri izmenjavi informacij v skladu s členi 52 do 54 udeleženka obvesti druge udeleženke o kreditnih pogojih, pod katerimi namerava podpreti določeno transakcijo, in jih lahko zaprosi za podobne informacije.

42. Postopki prilagajanja

(a) Pred prilagajanjem finančnim pogojem, ki jih domnevno ponuja udeleženka ali neudeleženka v skladu s členoma 18 in 39, si mora udeleženka kar najbolj prizadevati, vključno z uporabo ustnih posvetovanj, opisanih v členu 54, da preveri, ali so ti pogoji uradno podprti, ter ravna v skladu z naslednjim: 1. Udeleženka obvesti vse druge udeleženke o pogojih, ki jih namerava podpreti, po enakih postopkih uradnega obveščanja, ki se zahtevajo za prilagojene pogoje. V primeru prilagajanja neudeleženki se mora udeleženka, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, ravnati po enakih postopkih uradnega obveščanja, kot bi se zahtevali, če bi prilagojene pogoje ponudila udeleženka. 2. Ne glede na 1) zgoraj velja, da mora udeleženka, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, o svoji nameri čim prej poslati obvestilo, če veljavni postopek obveščanja od udeleženke, ki namerava uporabiti možnost prilagajanja, zahteva, da se vzdrži svoje obveznosti po datumu zaključka zbiranja razpisnih ponudb. 3. Če udeleženka pobudnica omili ali umakne svojo namero, da bo podprla prijavljene pogoje, o tem takoj obvesti vse druge udeleženke.

(b) Udeleženka, ki namerava ponuditi finančne pogoje, identične uradno prijavljenim v skladu s členoma 44 in 45, lahko to stori po tem, ko se izteče tam predpisan ustrezni čakalni rok. Udeleženka o svoji nameri čim prej pošlje obvestilo.

43. Posebna posvetovanja

(a) Udeleženka, ki upravičeno domneva, da so finančni pogoji, ki jih ponuja druga udeleženka (udeleženka pobudnica), ugodnejši od pogojev iz Sporazuma, o tem obvesti Sekretariat; Sekretariat nemudoma poskrbi, da so takšne informacije na voljo.

(b) Udeleženka pobudnica v dveh delovnih dneh po tem, ko Sekretariat izda informacije, pojasni finančne pogoje svoje ponudbe.

(c) Po pojasnitvi udeleženke pobudnice lahko katera koli udeleženka zahteva, da Sekretariat v petih dneh organizira poseben posvetovalni sestanek udeleženk za razpravo o tem vprašanju.

(d) Finančni pogoji, ki uživajo ugodnosti uradne podpore, ne začnejo veljati do izida posebnega posvetovalnega sestanka udeleženk.

Oddelek 2: Postopki za izvozne kredite

44. Predhodno obvestilo z razpravo

(a) Udeleženka najmanj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti obvesti vse druge udeleženke, če je bila uporabljena najnižja premijska stopnja določena v skladu s prvo alineo člena 24(e) ali člena 28 v skladu s Prilogo V Sporazuma. Če v tem času katera koli druga udeleženka zahteva razpravo, udeleženka pobudnica počaka še dodatnih deset koledarskih dni. Če je veljavna MPR po zmanjšanju/izključitvi tveganja manjša ali enaka 75 odstotkom MPR, ki bi bila posledica uporabe razvrstitve države glede na tveganje brez zmanjšanja ali izključitve države kupca, udeleženka, ki o tem pošlje obvestilo, najmanj dvajset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti obvesti vse druge udeleženke.

(b) Po razpravi udeleženka vse ostale udeleženke obvesti o svoji končni odločitvi za lažji pregled zbirke izkušenj v skladu s členom 66. Udeleženke vodijo evidenco svojih izkušenj glede premijskih stopenj, o katerih je bilo poslano obvestilo v skladu z odstavkom (a) zgoraj.

45. Predhodno obvestilo brez razprave

(a) Udeleženka najmanj deset koledarskih dni pred prevzemom kakršne koli obveznosti v skladu s Prilogo V Sporazuma obvesti vse druge udeleženke, če: 1. namerava pri državi kategorije I podpreti roke odplačevanja, daljše od petih let, ki pa ne presegajo osmih let in pol; 2. namerava zagotoviti podporo za nejedrsko elektrarno z rokom odplačevanja, ki je daljši od najdaljšega možnega roka, določenega v členu 12, vendar ne presega dvanajstih let, kakor je določeno v členu 13(a); 3. namerava zagotoviti podporo v skladu s členom 14(d); 4. namerava uporabiti premijsko stopnjo v skladu z drugo alineo člena 24(e); 5. namerava uporabiti premijsko stopnjo v skladu s členom 24(g).

(b) Če udeleženka pobudnica omili ali umakne svojo namero, da bo podprla takšne transakcije, o tem takoj obvesti vse druge udeleženke.

Oddelek 3: Postopki za pomoč, povezano s trgovino

46. Predhodno obvestilo

(a) Udeleženka pošlje predhodno obvestilo, če namerava zagotoviti uradno podporo za: — nevezano pomoč v zvezi s poslovanjem v vrednosti dveh milijonov SDR ali več ter z ravnjo koncesivnosti manj kakor 80 odstotkov, — nevezano pomoč v zvezi s poslovanjem v vrednosti manj kakor dveh milijonov SDR in z elementom nepovratnih sredstev (kakor jih opredeljuje DAC) manj kakor 50 odstotkov, — vezano pomoč v zvezi s poslovanjem v vrednosti dveh milijonov SDR ali več in z ravnjo koncesivnosti manj kakor 80 odstotkov, — vezano pomoč v zvezi s poslovanjem v vrednosti manj kakor dveh milijonov SDR in z ravnjo koncesivnosti manj kakor 50 odstotkov, razen v primerih iz člena 35(a) in (b).

(b) Predhodno obvestilo se pošlje najpozneje trideset delovnih dni pred zaključkom zbiranja razpisnih ponudb ali datumom prevzema obveznosti, pri čemer velja datum, ki nastopi prej.

(c) Če udeleženka pobudnica omili ali umakne svojo namero, da bo podprla pogoje, o katerih je poslala obvestilo, o tem takoj obvesti vse druge udeleženke.

(d) Določba tega člena se uporablja za vezano pomoč, ki je del mešanega finančnega paketa, kakor je opisano v členu 32.

47. Takojšnje obvestilo

(a) Udeleženka takoj, tj. v dveh delovnih dneh po prevzemu obveznosti, obvesti vse druge udeleženke, če zagotovi uradno podporo za vezano pomoč v eni od obeh naslednjih vrednosti: — dva milijona SDR ali več in z ravnjo koncesivnosti 80 odstotkov ali več; ali — manj kakor dva milijona SDR in z ravnjo koncesivnosti 50 odstotkov ali več, razen za primere, navedene v členu 35(a) in (b).

(b) Udeleženka prav tako nemudoma obvesti vse druge udeleženke, kadar se podpiše protokol o pomoči, kreditna linija ali podoben sporazum.

(c) Predhodno obvestilo ni potrebno, če se udeleženka namerava prilagoditi finančnim pogojem, za katere se zahteva takojšnje obvestilo.

Oddelek 4: Posvetovalni postopki za vezano pomoč

48. Namen posvetovanj

(a) Udeleženka, ki želi pojasnila o možni poslovni motivaciji za vezano pomoč, lahko zahteva, da se zagotovi izčrpna ocena kakovosti pomoči (podrobno navedena v Prilogi IX).

(b) Poleg tega lahko udeleženka v skladu s členom 49 zahteva posvetovanja z drugimi udeleženkami. Ta posvetovanja vključujejo ustna posvetovanja, kakor je opisano v členu 54, da bi na njih: — prvič, razpravljali, ali ponudba za pomoč izpolnjuje zahteve iz členov 33 in 34, in — če je potrebno, razpravljali, ali je ponudba za pomoč utemeljena, tudi če zahteve iz členov 33 in 34 niso izpolnjene.

49. Obseg in časovna razporeditev posvetovanj

(a) Med posvetovanji lahko udeleženka med drugim zahteva naslednje informacije: — rezultate podrobne študije izvedljivosti ali ocene projekta, — ali obstaja konkurenčna ponudba z nekoncesivnim financiranjem ali financiranjem v obliki pomoči, — pričakovanje, da bo projekt ustvarjal ali prihranil tujo valuto, — ali obstaja sodelovanje z večstranskimi organizacijami, kakršna je Svetovna banka, — prisotnost mednarodnih konkurenčnih razpisov (International Competitive Bidding – ICB), še zlasti, če je dal dobavitelj donatorske države najniže ocenjeno ponudbo, — vplivi na okolje, — udeležba zasebnega sektorja; in — časovni razpored uradnih obvestil (npr. šest mesecev pred datumom zaključka zbiranja razpisnih ponudb ali datumom prevzema obveznosti) o koncesivnih kreditih ali kreditih v obliki pomoči.

(b) Posvetovanje se zaključi, o ugotovitvah glede obeh vprašanj iz člena 48 pa Sekretariat uradno obvesti vse udeleženke najmanj deset delovnih dni pred datumom zaključka zbiranja razpisnih ponudb ali datumom prevzema obveznosti, pri čemer velja datum, ki nastopi prej. Če med posvetujočimi se stranmi ni soglasja, Sekretariat pozove druge udeleženke, naj izrazijo svoja stališča v petih delovnih dneh. O teh stališčih poroča udeleženki, ki je poslala obvestilo, ta pa naj bi znova premislila, ali bo vztrajala, če se zdi, da ni večje podpore za ponudbo pomoči.

50. Izid posvetovanj

(a) Donator, ki želi nadaljevati projekt kljub pomanjkanju večje podpore, o svoji nameri predhodno obvesti druge udeleženke najpozneje šestdeset koledarskih dni po koncu posvetovanja, tj. sprejetju predsednikovega sklepa. Donator na generalnega sekretarja OECD naslovi tudi pismo, v katerem opiše rezultate posvetovanja in pojasni prednostni neposlovni nacionalni interes, zaradi katerega je ta ukrep nujen. Udeleženke pričakujejo, da bodo takšni dogodki izjemni in redki.

(b) Donator takoj uradno obvesti udeleženke, da je na generalnega sekretarja OECD naslovil pismo, katerega kopija mora biti priložena obvestilu. Niti donator niti nobena druga udeleženka ne sme prevzeti obveznosti za vezano pomoč, dokler ne poteče deset delovnih dni od izdaje tega obvestila udeleženkam. Pri projektih, za katere so bile v posvetovalnem procesu ugotovljene konkurenčne komercialne ponudbe, se zgoraj navedeni rok desetih delovnih dni podaljša na petnajst dni.

(c) Sekretariat spremlja potek in rezultate posvetovanja.

Oddelek 5: Izmenjava informacij za izvozne kredite in pomoč, povezano s trgovino

51. Kontaktne točke

Vsa sporočila je treba pošiljati med za to določenimi kontaktnimi točkami v vsaki državi s sredstvi za takojšnjo komunikacijo, npr. OLIS, obravnavajo pa se zaupno.

52. Obseg poizvedb

(a) Udeleženka lahko vpraša drugo udeleženko o njenem odnosu do tretje države, institucije v tretji državi ali posebnega načina poslovanja.

(b) Udeleženka, ki je prejela vlogo za uradno podporo, lahko na drugo udeleženko naslovi poizvedbo, v kateri navede najugodnejše kreditne pogoje, ki bi jih bila povprašujoča udeleženka pripravljena podpreti.

(c) Če se poizvedba pošlje več kakor eni udeleženki, mora vsebovati seznam naslovnikov.

(d) Kopija vseh poizvedb se pošlje Sekretariatu.

53. Obseg odgovorov

(a) Udeleženka, na katero je naslovljena poizvedba, se mora odzvati v sedmih koledarskih dneh in zagotoviti čim več informacij. Odgovor mora čim bolje opredeliti odločitev, ki jo bo udeleženka verjetno sprejela. Če je potrebno, se čim prej pošlje izčrpen odgovor. Kopije se pošljejo drugim naslovnikom poizvedbe in Sekretariatu.

(b) Če odgovor na poizvedbo naknadno postane neveljaven iz kakršnega koli razloga, na primer zato, ker: — je bila vloga predložena, spremenjena ali umaknjena, ali — se preučujejo drugi pogoji,

je treba nemudoma poslati nov odgovor, kopijo odgovora pa poslati na vse druge naslove iz poizvedbe in Sekretariatu.

54. Ustna posvetovanja

(a) Udeleženke se v desetih delovnih dneh odzovejo na zaprosila za ustna posvetovanja.

(b) Zaprosilo za ustna posvetovanja je na voljo udeleženkam in neudeleženkam. Posvetovanja se izvedejo čim prej po izteku roka desetih delovnih dni.

(c) Predsednik udeleženk se usklajuje s Sekretariatom glede kakršnega koli potrebnega naknadnega spremljanja, npr. poenotenega posebnega dogovora. Sekretariat da izid posvetovanja takoj na razpolago.

55. Postopki in oblika poenotenih posebnih dogovorov

(a) Predlogi za poenoteni posebni dogovor se naslovijo samo na Sekretariat. Sekretariat pošlje predlog za poenoteni posebni dogovor vsem udeleženkam in, kadar gre za vezano pomoč, vsem kontaktnim točkam DAC. Istovetnost pobudnice se v registru poenotenih posebnih pobud na oglasni deski OLIS ne razkrije. Vendar pa lahko Sekretariat na zahtevo ustno razkrije istovetnost pobudnice ali članice DAC. Sekretariat vodi evidenco takšnih zahtev.

(b) Predlog za poenoteni posebni dogovor mora biti opremljen z datumom in imeti naslednjo obliko: — Sklicna številka, ki ji sledi „poenoteni posebni dogovor“. — Ime države uvoznice in kupca. — Čim bolj natančno ime ali opis projekta, tako da je ta jasno opredeljen. — Pogoji, ki jih predvideva država pobudnica. — Predlog za poenoteni posebni dogovor. — Državljanstvo in imena znanih konkurenčnih ponudnikov. — Rok za oddajo komercialne in finančne razpisne ponudbe in številka razpisa, če sta znana. — Drugi bistveni podatki, vključno z razlogi za predlog za poenoteni posebni dogovor, razpoložljivost študij projekta in/ali posebnih okoliščin.

(c) Predlog za poenoteni posebni dogovor, dan v skladu s členom 33(b)(4), se naslovi na Sekretariat, kopije pa se pošljejo drugim udeleženkam. Udeleženka, ki daje predlog za poenoteni posebni dogovor, zagotovi izčrpno pojasnilo razlogov, zakaj meni, da naj bi se razvrstitev države razlikovala od postopka, navedenega v členu 33(b).

(d) Sekretariat zagotovi javni dostop do dogovorjenih poenotenih posebnih dogovorov.

56. Odzivi na predloge za poenotene posebne dogovore

(a) Odzvati se je treba v dvajsetih koledarskih dneh, čeprav se spodbuja, naj se udeleženke na predlog za poenoteni posebni dogovor odzovejo čim prej.

(b) Odziv je lahko zahteva po dodatnih informacijah, sprejetje, zavrnitev, predlog za spremembo poenotenega posebnega dogovora ali alternativni predlog za poenoteni posebni dogovor.

(c) Šteje se, da je udeleženka, ki sporoči, da nima stališča, ker se nanjo ni obrnil izvoznik ali organi oblasti v državi prejemnici glede pomoči za projekt, sprejela predlog za poenoteni posebni dogovor.

57. Sprejetje poenotenih posebnih dogovorov

(a) Po preteku roka dvajsetih koledarskih dni Sekretariat obvesti vse udeleženke o statusu predloga za poenoteni posebni dogovor. Če poenotenega posebnega dogovora sicer niso sprejele vse udeleženke, vendar pa ga nobena od njih ni zavrnila, ostane odprt še za nadaljnji rok osmih koledarskih dni.

(b) Po preteku tega nadaljnjega roka se šteje, da je udeleženka, ki ni izrecno zavrnila predloga za poenoteni posebni dogovor, tega sprejela. Vendar pa lahko udeleženka, vključno z udeleženko pobudnico, pogojuje svoje sprejetje poenotenega posebnega dogovora s tem, da ga izrecno sprejme ena ali več udeleženk.

(c) Če udeleženka ne sprejme enega ali več elementov poenotenega posebnega dogovora, implicitno sprejme vse njegove druge elemente. Razume se, da lahko takšno delno sprejetje pripelje druge udeleženke do tega, da spremenijo svoj odnos do predlaganega poenotenega posebnega dogovora. Vse udeleženke lahko prosto ponudijo pogoje, ki jih ne zajema poenoteni posebni dogovor, ali pa se jim prilagodijo.

(d) Poenoteni posebni dogovor, ki ni bil sprejet, se lahko ponovno obravnava po postopkih iz členov 55 in 56. V teh okoliščinah udeleženk ne zavezuje njihova prvotna odločitev.

58. Nesoglasje o poenotenih posebnih dogovorih

Če se udeleženka pobudnica in udeleženka, ki je predlagala spremembo ali alternativo, v dodatnem roku osmih koledarskih dni ne moreta sporazumeti o poenotenem posebnem dogovoru, se lahko ta rok podaljša z njunim obojestranskim soglasjem. Sekretariat obvesti vse udeleženke o vsakem takem podaljšanju.

59. Datum začetka veljavnosti poenotenega posebnega dogovora

Sekretariat obvesti vse udeleženke o tem, da bo poenoteni posebni dogovor začel veljati, ali pa o tem, da je bil zavrnjen; poenoteni posebni dogovor začne veljati tri koledarske dni po tej napovedi. Sekretariat poskrbi, da je na OLIS na voljo stalno osvežena evidenca vseh poenotenih posebnih dogovorov, o katerih so se sporazumeli ali o katerih odločitev še ni bila sprejeta.

60. Veljavnost poenotenih posebnih dogovorov

(a) Ko se sklene, velja poenoteni posebni dogovor dve leti od datuma začetka veljavnosti, razen če je Sekretariat obveščen, da za ta dogovor ni več interesa in da se s tem strinjajo vse udeleženke. Poenoteni posebni dogovor ostane veljaven še za dve leti, če udeleženka zaprosi za podaljšanje v štirinajstih koledarskih dneh po prvotnem datumu izteka. O naknadnih podaljšanjih se je mogoče sporazumeti po istem postopku. Poenoteni posebni dogovor, o katerem so se udeleženke sporazumele v skladu s členom 33(b)(4), ostane veljaven, dokler niso na razpolago podatki Svetovne banke za naslednje leto.

(b) Sekretariat spremlja status poenotenih posebnih dogovorov in o tem stalno obvešča udeleženke z vodenjem seznama „The Status of Valid Common Lines“ (status veljavnih poenotenih posebnih dogovorov) na OLIS. V skladu s tem Sekretariat med drugim: — doda nove poenotene posebne dogovore, ko jih udeleženke sprejmejo, — osveži datum izteka, kadar udeleženka zaprosi za podaljšanje, — izbriše poenotene posebne dogovore, ki so potekli, — vsako četrtletje izda seznam poenotenih posebnih dogovorov, ki potečejo v naslednjem četrtletju.

Oddelek 6: Izvedbene določbe za sporočanje najnižjih obrestnih mer (CIRR)

61. Sporočanje najnižjih obrestnih mer

(a) CIRR za valute, določene v skladu z določbami člena 20, se najmanj enkrat na mesec s sredstvi za takojšnjo komunikacijo pošljejo Sekretariatu, ki jih razpošlje vsem udeleženkam.

(b) Takšno obvestilo mora Sekretariat prejeti najpozneje pet dni po koncu vsakega meseca, ki ga ta informacija zadeva. Sekretariat potem takoj obvesti vse udeleženke o veljavnih obrestnih merah in jih da na voljo javnosti.

62. Datum začetka veljavnosti za uporabo obrestnih mer

Vse spremembe CIRR začnejo veljati petnajsti dan po koncu vsakega meseca.

63. Takojšnje spremembe obrestnih mer

Kadar dogajanje na trgu zahteva obvestilo o spremembi CIRR v teku meseca, se spremenjena obrestna mera uvede deset dni po tistem, ko Sekretariat prejme obvestilo o tej spremembi.

Oddelek 7: Pregledi

64. Redni pregled sporazuma

(a) Udeleženke redno pregledujejo delovanje Sporazuma. Med pregledom udeleženke med drugim pregledajo postopke za pošiljanje uradnih obvestil, izvajanje in delovanje sistema DDR, pravila in postopke o vezani pomoči, vprašanja prilagajanja, predhodno prevzete obveznosti in možnosti širše udeležbe v Sporazumu.

(b) Ta pregled temelji na informacijah o izkušnjah udeleženk ter na njihovih predlogih za izboljšanje delovanja in učinkovitosti Sporazuma. Udeleženke upoštevajo cilje Sporazuma in prevladujoč gospodarski in monetarni položaj. Informacije in predlogi, ki jih želijo za ta pregled dati udeleženke, mora Sekretariat prejeti najpozneje petinštirideset koledarskih dni pred datumom pregleda.

65. Pregled najnižjih obrestnih mer

(a) Udeleženke redno pregledujejo sistem za določanje CIRR za zagotovitev, da prijavljene obrestne mere odražajo tekoče tržne razmere in ustrezajo ciljem, na katerih temelji ta sistem. Takšni pregledi zajemajo tudi maržo, ki jo je treba dodati, ko se uporabljajo te obrestne mere.

(b) Udeleženka lahko predsedniku udeleženk predloži obrazloženo zahtevo za izredni pregled, če meni, da CIRR za eno ali več valut ne odražajo več tekočih tržnih razmer.

66. Pregled najnižjih premijskih stopenj in s tem povezanih vprašanj

Udeleženke redno spremljajo in pregledujejo vse vidike premijskih pravil in postopkov. To vključuje:

(a) metodologijo za model tveganja države, da se pregleda njegova veljavnost glede na izkušnje;

(b) najnižje premijske stopnje za tveganje države in državnih posojilojemalcev, da se od časa do časa usklajujejo in se tako zagotovi, da ostajajo točno merilo za tveganje, ob upoštevanju treh načinov za povratne informacije o premiji (PFT): postopkov obračunavanja denarnih tokov in poslovnih dogodkov ter, kadar je ustrezno, kazalnikov zasebnega trga;

(c) razlikovanja v MPR, ki upoštevajo različno kakovost izvoznokreditnih produktov in odstotek zagotovljenega kritja; in

(d) zbirko izkušenj glede uporabe zmanjšanja in/ali izključitve tveganja, kot je določeno v členu 28, in nadaljevanje veljavnosti in ustreznosti posebnih dovoljenih dejavnikov za zmanjšanje/izključitev tveganja. Za lažji pregled Sekretariat zagotovi poročila o stanju vseh uradnih obvestil.

(1) Kot je opredeljeno v členu 5 Konvencije OECD.

(2) Na podlagi letnega pregleda razvrstitve držav, ki ga izvede Svetovna banka, se za namen razvrstitve kategorije držav uporablja prag bruto nacionalnega dohodka na prebivalca (BND); takšen prag je na voljo na spletni strani OECD (www.oecd.org/ech/xcred).

(3) Za upravne namene se nekatere države, ki ponavadi ne prejemajo uradno podprtih izvoznih kreditov, ne razvrstijo.

(4) Kazalniki zasebnega trga so: državne obveznice, metoda read-across, zasežen trg in konzorcialno posojilo.

(5) Na podlagi letnega pregleda razvrstitve držav, ki ga izvede Svetovna banka, se za namen upravičenosti do vezane pomoči uporablja prag bruto nacionalnega dohodka na prebivalca (BND), takšen prag je na voljo na spletni strani OECD (www.oecd.org/ech/xcred).

(6) Za namene člena 33(b)(5) se razgradnja jedrske elektrarne lahko obravnava kot humanitarna pomoč. V primeru jedrske ali velike industrijske nesreče, ki povzroči resno čezmejno onesnaženje, lahko vsaka prizadeta udeleženka zagotovi vezano pomoč za odpravo ali zmanjšanje njenih posledic. Če obstaja utemeljena nevarnost za takšno nesrečo, mora vsaka morebitno prizadeta udeleženka, ki namerava zagotoviti pomoč za preprečitev nesreče, v skladu s členom 46 pred tem poslati uradno obvestilo. Druge udeleženke ugodno obravnavajo pospešitev postopkov vezane pomoči v skladu s posebnimi okoliščinami.

PRILOGA I SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA LADJE POGLAVJE I OBSEG SEKTORSKEGA DOGOVORA 1. Udeležba Udeleženke sektorskega dogovora so: Avstralija, Evropska unija, Japonska, Koreja in Norveška. 2. Področje uporabe Ta sektorski dogovor, ki dopolnjuje Sporazum, določa posebne smernice za uradno podprte izvozne kredite za izvozne pogodbe glede naslednjega: (a) Vseh novih morskih plovil, težkih 100 bruto ton ali več, ki se uporabljajo za prevoz blaga ali potnikov ali za izvajanje specializiranih storitev (na primer ribiška plovila, ladje za predelavo rib, ledolomilci in plavajoči bagri, ki zaradi narave svojega pogona in vodenja (krmarjenja) trajno nosijo vse značilnosti samostojne plovnosti na odprtem morju), vlačilcev z močjo 365 kW in več ter nedokončanih plavajočih in mobilnih trupov ladij. Sektorski dogovor ne zajema vojaških plovil. Plavajoči doki in mobilne enote na morju niso vključeni v sektorski dogovor, če pa bi se pojavile težave v zvezi z izvoznimi krediti za take strukture, se udeleženke sektorskega dogovora (v nadaljnjem besedilu: udeleženke) po preučitvi utemeljenih zahtev katere koli udeleženke lahko odločijo za njihovo vključitev. (b) Vseh preoblikovanih plovil. Preoblikovanje plovil je vsako preoblikovanje morskih plovil, katerih teža presega 1 000 bruto ton, pod pogojem, da zajema korenite spremembe načrta tovora, trupa ali pogonskega sistema. (c) 1. Čeprav vozila na zračno blazino niso zajeta v sektorskem dogovoru, lahko udeleženke dodelijo izvozne kredite za ta vozila pod enakimi pogoji, kakršni so tisti, ki prevladujejo v sektorskem dogovoru. Zavezujejo se, da bodo to možnost uporabljale zmerno in da ne bodo dodeljevale takih kreditnih pogojev vozilom na zračno blazino, kadar se ugotovi, da ni ponujena nikakršna konkurenca pod pogoji sektorskega dogovora. 2. V sektorskem dogovoru je izraz „vozilo na zračno blazino“ opredeljen na naslednji način: amfibijsko vozilo, težko najmanj 100 ton, ki ga v celoti podpira zrak, ki se izpušča iz vozila in napolnjuje prostor v prožni obrobi okoli roba vozila, in zemeljska ali vodna površina pod vozilom, poganjajo in krmarijo pa ga lahko propelerji ali po cevi vodeni zrak iz ventilatorjev ali podobnih naprav. 3. Razume se, da je treba dodelitev izvoznih kreditov po pogojih, ki so enaki pogojem, prevladujočim v tem sektorskem dogovoru, omejiti na tista vozila na zračno blazino, ki se uporabljajo na morskih in ne na zemeljskih poteh, razen ko morajo priti do objektov na terminalih, ki so oddaljeni največ en kilometer od vode. POGLAVJE II DOLOČBE ZA IZVOZNE KREDITE IN VEZANO POMOČ 3. Najdaljši rok odplačevanja Najdaljši rok odplačevanja je 12 let po dobavi, ne glede na razvrstitev držav. 4. Gotovinska plačila Udeleženke zahtevajo minimalno gotovinsko plačilo v višini 20 % pogodbene cene ob dobavi. 5. Odplačilo glavnice Znesek glavnice izvoznega kredita se odplača v enakih obrokih v rednih časovnih razmikih, navadno šest mesecev in največ 12 mesecev. 6. Najnižja premija Določbe Sporazuma v zvezi z referenčnimi vrednostmi za najnižje premije se ne uporabljajo, dokler udeleženke tega sektorskega dogovora ne opravijo nadaljnjega pregleda takih določb. 7. Pomoč Katera koli udeleženka, ki želi zagotoviti pomoč, mora poleg določb Sporazuma potrditi, da se ladja med obdobjem odplačevanja ne vodi z odprtim registrom in da je pridobljeno ustrezno jamstvo, da končni lastnik stalno prebiva v državi prejemnici, da ni pasivno hčerinsko podjetje tujega podjetja in da se je obvezal, da ladje ne bo prodal brez odobritve vlade svoje države. POGLAVJE III POSTOPKI 8. Obveščanje Poleg določb Sporazuma in sistema poročanja upnikov IBRD/Berne Union/OECD mora zaradi preglednosti vsaka udeleženka letno poslati podatke o svojem sistemu za zagotavljane uradne podpore in o sredstvih za izvajanje tega sektorskega dogovora vključno z veljavnimi shemami. 9. Pregled (a) Sektorski dogovor se revidira letno ali na zahtevo katere koli udeleženke v okviru delovne skupine OECD za ladjedelništvo, za udeleženke Sporazuma pa se izdela poročilo. (b) Za večjo skladnost in doslednost med Sporazumom in tem sektorskim dogovorom ter ob upoštevanju narave ladjedelniške industrije, se bodo udeleženke tega sektorskega dogovora in Sporazuma ustrezno posvetovale in usklajevale. (c) Če se udeleženke Sporazuma odločijo spremeniti Sporazum, morajo udeleženke tega sektorskega dogovora (udeleženke) preučiti takšno odločitev in njen pomen za ta sektorski dogovor. Dokler se taka preučitev ne opravi, se spremembe Sporazuma ne uporabljajo za ta sektorski dogovor. Če se udeleženke strinjajo s spremembami Sporazuma, to pisno sporočijo udeleženkam Sporazuma. Če pa se ne strinjajo s spremembami Sporazuma, kar zadeva njihovo uporabo v ladjedelništvu, obvestijo udeleženke Sporazuma o svojih pripombah in se z njimi posvetujejo, da bi poiskale rešitev teh težav. Če se skupini ne moreta dogovoriti, prevlada mnenje udeleženk, kar zadeva uporabo sprememb v ladjedelništvu. (d) Z začetkom veljavnosti „Sporazuma o običajnih pogojih konkurence v sektorju gradnje in popravil ladij“ ta sektorski dogovor preneha veljati za tiste udeleženke, ki so po svoji zakonodaji zavezane uporabljati Sporazum o izvoznih kreditih za ladje iz leta 1994 [C/WP6(94)6]. Take udeleženke si prizadevajo sporazum iz leta 1994 takoj revidirati in ga uskladiti s tem sektorskim dogovorom. Dodatek ZAVEZA ZA NADALJNJE DELO Poleg nadaljnjega dela v zvezi s Sporazumom se udeleženke tega sektorskega dogovora obvezujejo, da bodo: (a) razvijale ponazoritveni seznam vrst ladij, ki na splošno veljajo za nekomercialno rentabilne, ob upoštevanju določb glede vezane pomoči iz Sporazuma; (b) pregledale določbe Sporazuma v zvezi z referenčnimi vrednostmi za najnižje premije zaradi njihove vključitve v ta sektorski dogovor; (c) ob upoštevanju razvoja dogodkov na ustreznih mednarodnih pogajanjih razpravljale o vključitvi drugih pravil o najnižjih obrestnih merah, vključno s posebno CIRR in spremenljivimi obrestnimi merami; (d) razpravljale o primernosti letnih obrokov odplačila glavnice.

PRILOGA II SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA JEDRSKE ELEKTRARNE POGLAVJE I OBSEG SEKTORSKEGA DOGOVORA 1. Področje uporabe (a) Ta sektorski dogovor, ki dopolnjuje Sporazum: — določa posebne smernice, ki se uporabljajo za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na pogodbe za izvoz celotnih jedrskih elektrarn ali njihovih delov, kar vključuje vse sestavne dele, opremo, materiale in storitve, vključno s šolanjem osebja, ki je potrebno neposredno za gradnjo in zagon takšne jedrske elektrarne. Določa tudi pogoje, ki se uporabljajo za podporo za jedrsko gorivo, — se ne uporablja za postavke, za katere je običajno odgovoren kupec, zlasti za stroške v zvezi s posegi v prostor, cestami, gradbenim naseljem, energetskimi vodi, ranžirno postajo in vodovodnim omrežjem, pa tudi za stroške, ki izvirajo iz postopkov za pridobivanje uradnih dovoljenj v državi kupca (npr. lokacijsko dovoljenje, gradbeno dovoljenje, dovoljenje za polnitev z gorivom), razen: — v primerih, ko je kupec ranžirne postaje enak kupcu elektrarne in je sklenjena pogodba glede prvotne ranžirne postaje za to elektrarno, so najdaljši rok odplačevanja in najnižje obrestne mere za prvotno ranžirno postajo enaki kot tisti za jedrsko elektrarno (tj. 15 let in SCIRR), — se ne uporablja za elektronapajalne postaje, transformatorje in prenosne vode. (b) Ta sektorski dogovor se uporablja tudi za modernizacijo obstoječih jedrskih elektrarn, kadar znaša skupna vrednost modernizacije osemdeset milijonov SDR (kategorija X) ali več in je verjetno, da se bo s tem ekonomska življenjska doba elektrarne podaljšala za vsaj petnajst let. Če ni izpolnjeno nobeno od teh meril, se uporabijo pogoji Sporazuma. (c) Za uradno podporo, ki se zagotavlja za razgradnjo jedrske elektrarne, se uporabljajo pogoji Sporazuma in ne sektorskega dogovora. Razgradnja je opredeljena kot zapiranje ali razstavljanje jedrske elektrarne. Postopki za poenotene posebne dogovore, navedeni v členih 55 do 60 Sporazuma, zagotavljajo možnost skrajšanja ali podaljšanja rokov odplačevanja. 2. Pregled Udeleženke redno pregledujejo določbe tega sektorskega dogovora. POGLAVJE II DOLOČBE ZA IZVOZNE KREDITE IN VEZANO POMOČ 3. Najdaljši rok odplačevanja Najdaljši rok odplačevanja je petnajst let ne glede na razvrstitev držav. 4. Odplačevanje glavnice in plačilo obresti (a) Glavnica izvoznega kredita se odplačuje v enakih in rednih obrokih. (b) Glavnica se odplačuje največ na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvi obrok in obresti plačajo najpozneje šest mesecev po datumu začetka kredita. (c) Za izvozne kredite, zagotovljene za podporo lizingu, se lahko namesto enakih odplačil glavnice, kot je določeno v odstavku (a), uporabijo enaka odplačila glavnice in obresti skupaj. 5. Najnižje obrestne mere (a) Udeleženka, ki zagotavlja uradno finančno podporo z neposrednim financiranjem, refinanciranjem ali subvencioniranjem obrestnih mer, uporablja najnižje obrestne mere; ta udeleženka uporabi ustrezno posebno komercialno referenčno obrestno mero (Special Commercial Interest Reference Rate – SCIRR). Kadar je prevzeta obveznost po nespremenljivi SCIRR na začetku omejena na najdaljšo možno dobo, ki ne presega petnajstih let od datuma sklenitve pogodbe, je kakršna koli uradna podpora za preostalo posojilno dobo prav tako omejena na garancije ali subvencioniranje obrestnih mer po ustrezni SCIRR, ki se uporablja ob ponovni določitvi obrestne mere. (b) Če je zagotovljena uradna finančna podpora za opremo za delno dobavo jedrske elektrarne, kjer dobavitelj nima nikakršne odgovornosti za usposobitev za zagon, je najmanjša obrestna mera SCIRR v skladu s členom 6 tega sektorskega dogovora. Druga možnost je, da lahko udeleženka ponudi ustrezno CIRR v skladu s členom 20 Sporazuma, pod pogojem, da najdaljši rok od datuma sklenitve pogodbe do datuma končnega vračila ni daljši od desetih let. 6. Določanje SCIRR SCIRR se določijo na stalno maržo 75 baznih točk nad CIRR za zadevno valuto, razen za japonski jen, pri katerem je marža 40 baznih točk. Pri valutah, ki imajo v skladu s prvo alineo člena 20(a) Sporazuma več kakor eno CIRR, se pri sestavi SCIRR uporabi CIRR za najdaljši rok odplačevanja. 7. Lokalni stroški in kapitalizacija obresti Določbe člena 10(d) Sporazuma se ne uporabljajo v primerih, v katerih se uradna finančna podpora zagotavlja na podlagi SCIRR. Uradna finančna podpora po drugih obrestnih merah, ki se razlikujejo od SCIRR, za lokalne stroške in kapitalizacijo obresti, ki izvirajo izpred začetnega datuma kredita, skupaj ne sme pokrivati zneska, ki presega 15 odstotkov vrednosti izvoza. 8. Uradna podpora za jedrsko gorivo (a) Najdaljši rok odplačevanja kredita za začetno polnitev z gorivom ne sme biti daljši od štirih let od dobave. Udeleženka, ki odobri uradno finančno podporo za začetno polnitev z gorivom, uporabi najnižjo obrestno mero; udeleženka uporabi ustrezno CIRR. Začetna polnitev z gorivom predstavlja samo nuklearno jedro, vgrajeno na začetku, in dve naslednji ponovni polnitvi, ki sta skupaj sestavljeni iz do dveh tretjin nuklearnega jedra. (b) Najdaljši rok odplačevanja kredita za nadaljnje polnitve z jedrskim gorivom je šest mesecev. Če se v izjemnih okoliščinah štejejo kot primerni daljši roki vračila, vendar nikakor ne daljši od dveh let, se uporabijo postopki, določeni v členu 44 Sporazuma. Udeleženka, ki zagotovi uradno finančno podporo za nadaljnje polnitve z jedrskim gorivom, uporabi najnižje obrestne mere; ta udeleženka uporabi ustrezno CIRR. (c) Uradna podpora za ločeno izvajanje storitev bogatenja urana se ne zagotovi pod ugodnejšimi pogoji od tistih, ki se uporabljajo za jedrsko gorivo. (d) Obnavljanje goriva in ravnanje z izrabljenim gorivom (vključno z odlaganjem odpadkov) se plačuje z gotovino. (e) Udeleženke ne smejo zagotavljati brezplačnega jedrskega goriva ali storitev. 9. Pomoč Udeleženke ne smejo zagotavljati podpore v obliki pomoči, razen če je v obliki nevezanih nepovratnih sredstev. POGLAVJE III POSTOPKI 10. Predhodno posvetovanje Udeleženke soglašajo, da se bodo predhodno posvetovale v vseh primerih, ko nameravajo dati uradno podporo, ker priznavajo prednosti, ki jih bodo lahko imele, če bo mogoče doseči skupno stališče do pogojev za jedrske elektrarne. 11. Predhodno obveščanje (a) Udeleženka pobudnica predhodnega posvetovanja obvesti vse druge udeleženke najmanj deset delovnih dni pred sprejetjem končne odločitve o pogojih, ki jih namerava podpreti v skladu s Prilogo V Sporazuma. (b) Druge udeleženke v roku desetih delovnih dni, navedenem v gornjem pododstavku (a), ne smejo sprejeti dokončne odločitve o pogojih, pod katerimi nameravajo zagotoviti podporo, temveč v petih dneh izmenjajo informacije o primernih kreditnih pogojih za transakcijo z vsemi drugimi udeleženkami posvetovanja, zato da se doseže skupno stališče do teh pogojev. (c) Če v roku desetih dni po prejemu začetnega obvestila na tak način ni doseženo skupno stališče, se končna odločitev vsake udeleženke posvetovanja odloži za dodatnih deset delovnih dni, v tem času pa si udeleženke na ustnih posvetovanjih še naprej prizadevajo doseči skupno stališče.

PRILOGA III SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIH KREDITIH ZA CIVILNE ZRAKOPLOVE DEL 1 NOVI VELIKI ZRAKOPLOVI IN MOTORJI ZA TE ZRAKOPLOVE POGLAVJE I PODROČJE UPORABE 1. Oblika in področje uporabe (a) Del 1 tega sektorskega dogovora, ki dopolnjuje Sporazum, določa posebne smernice, ki se uporabljajo za uradno podprte izvozne kredite, ki se nanašajo na prodajo ali lizing novih velikih civilnih zrakoplovov, naštetih v Dodatku I, in na motorje, vgrajene v takih zrakoplovih. Nov zrakoplov je zrakoplov v lasti proizvajalca, tj. zrakoplov, ki ni bil dostavljen ali uporabljen v skladu s predvidenim namenom prevoza potnikov in/ali tovora ob plačilu prevoznine. To ne bi izključevalo podpore, ki jo udeleženka daje pogojem, primernim za nov zrakoplov za transakcije, pri katerih so bile zaradi odložitve zagotovitve uradne podpore, ob predhodni vednosti te udeleženke, vzpostavljene začasne komercialne finančne ureditve. V takšnih primerih bi bil rok odplačevanja, vključno z „začetnim datumom kredita“ in „končnim datumom odplačila“, enak roku, ki bi veljal, če bi bila prodaja ali lizing zrakoplova uradno podprta od datuma prvotne dobave zrakoplova. (b) Pogoji iz poglavja I se uporabljajo tudi za motorje in nadomestne dele, kadar se štejejo kot del prvotnega naročila za zrakoplov, ob upoštevanju določb člena 33 dela 3 tega sektorskega dogovora. Ne uporabljajo pa se za simulatorje letenja, za katere se uporabljajo določbe Sporazuma. 2. Cilj Cilj tega dela sektorskega dogovora je uveljaviti ravnovesje, ob katerem se na vseh trgih: — izenačijo konkurenčni finančni pogoji med udeleženkami, — nevtralizira financiranje udeleženk kot dejavnik pri izbiri med konkurenčnimi zrakoplovi; in — prepreči izkrivljanje konkurence. POGLAVJE II DOLOČBE ZA IZVOZNE KREDITE IN POMOČ 3. Polog (a) Najnižje plačilo pologa, ki ga zahtevajo udeleženke, je 15 odstotkov skupne cene zrakoplova, kar vključuje ceno ogrodja, vseh vgrajenih motorjev ter nadomestnih motorjev in nadomestnih delov do takega obsega, kakor je naveden v členu 33 dela 3 tega sektorskega dogovora. (b) Uradna pomoč za taka plačila pologa je mogoča le v obliki zavarovanja in garancij, tj. čistega kritja za običajna predkreditna tveganja. 4. Najdaljši rok odplačevanja Najdaljši rok odplačevanja je dvanajst let. 5. Valute, ki jih je mogoče uporabiti Valute, ki jih je mogoče uporabiti za uradno finančno podporo, so ameriški dolar, euro in britanski funt. 6. Odplačilo glavnice (a) Glavnica izvoznega kredita se ponavadi odplačuje v enakih in rednih obrokih največ na vsakih šest mesecev, pri čemer se prvi obrok plača najpozneje šest mesecev po datumu začetka kredita. V primeru lizinga se takšen način odplačevanja uporablja zgolj za znesek glavnice ali za glavnico in obresti hkrati. (b) Udeleženka, ki namerava podpreti vračilo glavnice pod drugačnimi pogoji, kot so pogoji, določeni v odstavku (a), mora ravnati v skladu z naslednjim: 1. Enkratno vračilo glavnice ali vrsta plačil glavnice v šestmesečnem obdobju ne sme presegati 25 odstotkov glavnice kredita, odplačljive med rokom odplačevanja. 2. Udeleženka pošlje predhodno obvestilo. 7. Plačilo obresti (a) Obresti se ponavadi med obdobjem odplačevanja ne kapitalizirajo. (b) Obresti je treba plačati najmanj vsakih šest mesecev, pri čemer mora biti prvo plačilo opravljeno najpozneje šest mesecev po začetnem datumu kredita. (c) Udeleženka, ki namerava podpreti plačilo obresti pod drugačnimi pogoji, kot so pogoji, določeni v odstavkih (a) in (b), pošlje predhodno obvestilo. 8. Najnižje obrestne mere (a) Udeleženke, ki zagotavljajo finančno podporo, ki ne presega 85 odstotkov skupne cene zrakoplova, navedenega v pododstavku (a) člena 3 tega sektorskega dogovora, uporabijo najnižje obrestne mere do največ 62,5 odstotka skupne cene zrakoplova: — pri roku odplačevanja do vključno deset let – TB10 + 120 baznih točk, — pri roku odplačevanja več kakor deset in do dvanajst let – TB10 + 175 baznih točk, — pri čemer TB10 pomeni desetletni donos na državne obveznice za ustrezno valuto (razen za euro) pri stalni zapadlosti in v povprečju preteklih dveh koledarskih tednov. Pri euru TB10 pomeni donos pri desetletnem roku zapadlosti krivulje donosa eura, kakor ga je določil Eurostat za namen določitve euro CIRR pri povprečju preteklih dveh koledarskih tednov. Za vse valute se uporablja zgoraj določena marža. (b) Najvišji odstotek skupne cene zrakoplova, ki se sme financirati po najnižjih obrestnih merah, določenih v pododstavku (a) zgoraj, je omejen na 62,5 odstotka, kadar je odplačilo dolga razporejeno po celotni življenjski dobi financiranja, in 42,5 odstotka, kadar je odplačilo dolga razporejeno po poznejših rokih zapadlosti. Udeleženke smejo uporabiti ta ali oni način odplačila ob upoštevanju skrajne zgornje meje, ki se uporablja za izbrani vzorec. Udeleženka, ki ponudi take tranše, obvesti druge udeleženke o znesku, obrestni meri, datumu, ko je bila obrestna mera določena, dobi veljavnosti obrestne mere in razporedu odplačevanja. Udeleženke pregledajo obe skrajni zgornji meji v času vsakega pregleda v skladu s členom 17 tega sektorskega dogovora, da preučijo, ali ena skrajna zgornja meja zagotavlja večje prednosti od druge, zato da bi ugodnejšo mejo prilagodili tako, da bi bilo doseženo večje ravnotežje. (c) Ob upoštevanju 85-odstotnega praga, opredeljenega v pododstavku (a) zgoraj: 1. lahko udeleženke zagotavljajo uradno finančno podporo na način, primerljiv s tistim, ki ga uporablja Zasebna korporacija za financiranje izvoza (Private Export Funding Corporation – PEFCO). Druge udeleženke so v rednih dvotedenskih presledkih obveščene o stroških izposoje denarja PEFCO in veljavnih posojilnih obrestnih merah, ki ne vključujejo stroškov za uradne garancije, o financiranju po nespremenljivi obrestni meri za takojšnja izplačila ali razporejenem na več datumov, za pogodbene ponudbe in razpisne ponudbe. Udeleženka, ki ponudi take tranše, uradno obvesti druge udeleženke o znesku, obrestni meri, datumu, ko je bila obrestna mera določena, dobi veljavnosti obrestne mere in razporedu odplačevanja. Vsaka udeleženka, ki se prilagaja takemu financiranju, ki ga ponudi druga udeleženka, se mu prilagodi v vseh pogojih razen v dobi veljavnosti kredita, kakor je določeno v členu 8 tega sektorskega dogovora; 2. vse udeleženke uporabljajo obrestne mere, o katerih so tako uradno obveščene, in sicer dokler obrestna mera za izplačila v roku 24 mesecev ne preseže 225 baznih točk nad TB10. Če 24-mesečna obrestna mera preseže 225 baznih točk, lahko udeleženke uporabijo obrestno mero 225 baznih točk za izplačila v roku 24 mesecev ter vse ustrezne obrestne mere in se takoj posvetujejo, zato da dosežejo trajno rešitev; (d) najnižje obrestne mere vključujejo premijo za zavarovanje kredita in stroške garancije. Vendar pa v obrestno mero niso vključene provizije za neizkoriščeni del odobrenega kredita in stroški za pripravo kreditnega posla. 9. Prilagajanje obrestnih mer Najnižje obrestne mere, določene v členu 8 tega sektorskega dogovora, se pregledujejo vsaka dva tedna. Če se konec katerega koli dvotedenskega obdobja povprečni donos državnih obveznic za ustrezno valuto ob stalni zapadlosti razlikuje za 10 baznih točk ali več, se te najnižje obrestne mere prilagodijo za enako razliko v baznih točkah, kakor je navedeno zgoraj, preračunana obrestna mera pa se zaokroži na najbližjih 5 baznih točk. 10. Doba veljavnosti za izvozne kredite/ponudbe obrestnih mer Veljavnost ponudb za najnižje obrestne mere, določene v skladu s členom 8 tega sektorskega dogovora, ne sme biti daljša od 3 mesecev. 11. Določitev ponudb obrestnih mer in izbira obrestnih mer (a) Udeleženke lahko odobrijo uradno finančno pomoč v skladu s členoma 8 in 9 tega sektorskega dogovora po obrestni meri, ki velja na dan, ko je dana ponudba za obrestno mero za ustrezen zrakoplov, pod pogojem, da je ponudba sprejeta v času njene veljavnosti v skladu s členom 10 tega sektorskega dogovora. Če ponudba za obrestno mero ni sprejeta na tak način, je mogoče dati nadaljnje ponudbe za obrestne mere, vendar najpozneje do datuma dobave ustreznega zrakoplova. (b) Ponudba za obrestno mero se lahko sprejme in obrestna mera izbere kadar koli od podpisa pogodbe do datuma dobave ustreznega zrakoplova. Obrestna mera, ki jo izbere posojilojemalec, je nepreklicna. 12. Podpora s čistim kritjem (pure cover) Udeleženke lahko zagotovijo uradno podporo samo z garancijo ali zavarovanjem, tj. čistim kritjem, ob upoštevanju 85-odstotnega praga, ki je opredeljen v členu 8(a) tega sektorskega dogovora. Vsaka udeleženka, ki daje tako podporo, obvesti druge udeleženke o znesku, pogojih, valuti in razporedu vračanja ter obrestnih merah. 13. Konkurenčna kl