SL Uradni list Evropske unije L 59/22

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/287

z dne 15. oktobra 2014

o državni pomoči SA.26500 – 2012/C (ex 2011/NN, ex CP 227/2008), ki jo je Nemčija odobrila družbama Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair Ltd.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7369)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) PDEU,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

(1) Družba Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V. (zvezno združenje nemških letalskih prevoznikov; v nadaljnjem besedilu: BDF) je s pritožbo z dne 27. avgusta 2008 obvestila Komisijo o domnevni nezakoniti državni pomoči družbama Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair Ltd. (v nadaljnjem besedilu: Ryanair). Pritožba je bila evidentirana pod številko državne pomoči CP 227/2008.

(2) Komisija je 9. avgusta 2010 posredovala pritožbo in od Nemčije zahtevala informacije. Nemčija je zahtevane informacije predložila z dopisom z dne 30. septembra 2010.

(3) Komisija je 8. aprila 2011 zahtevala informacije od družb Air Berlin in Ryanair. Družba Air Berlin je zahtevane informacije predložila 10. maja 2011, družba Ryanair pa 20. junija 2011. Komisija je z dopisom z dne 11. avgusta 2011 Nemčiji posredovala prevedeno različico teh pripomb in prilog. Nemčija je 28. septembra 2011 Komisiji sporočila, da v tej fazi ne bo predložila nobenih pripomb.

(4) Komisija je z dopisom z dne 26. januarja 2012 Nemčijo obvestila o odločitvi, da bo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (2) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) v zvezi s pomočjo za naložbe in tekoče poslovanje za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, nižjimi letališkimi taksami za letalske prevoznike ter sporazumi o trženju z družbo Ryanair.

(5) Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi z domnevnimi ukrepi pomoči.

(6) Komisija je 21. februarja 2012 Nemčijo zaprosila za dodatne informacije. Nemčija je 24. februarja 2012, 30. marca 2012 in 2. aprila 2012 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka in odgovore, ki jih je zahtevala Komisija.

(7) Komisija je 13. aprila 2012 prejela pripombe dveh zainteresiranih strani (družb Ryanair in Airport Marketing Services (4) – v nadaljnjem besedilu: AMS).

(8) Komisija je 20. aprila 2012 od Nemčije zahtevala dodatne informacije, ker ta ni zagotovila nekaterih odgovorov v okviru zahteve po informacijah z dne 21. februarja 2012. Nemčija je odgovorila 11. maja 2012.

(9) Komisija je 25. junija 2012 prejela nadaljnje pripombe zainteresiranih strani (družbe Ryanair, njene hčerinske družbe AMS in svetovalne družbe, ki svetuje družbi Ryanair), ki jih je Nemčiji poslala z dopisom z dne 22. avgusta 2012. Nemčija je zahtevala prevod dokumentov in 4. decembra 2012 poslala svoje pripombe.

(10) Komisija je z dopisom z dne 29. novembra 2012 od Nemčije zahtevala nadaljnje informacije. Nemčija je odgovorila 17. januarja 2013.

(11) Družba Ryanair je 10. aprila 2013 predložila nadaljnje pripombe (5), ki so bile Nemčiji posredovane 3. maja 2013.

(12) Komisija je 14. novembra 2013 od Nemčije zahtevala nadaljnje informacije. Nemčija je odgovorila 14. januarja 2014. Ker so bili odgovori Nemčije nepopolni, ji je Komisija 19. marca 2014 poslala opomin. Nemčija je odgovorila 22. aprila 2014.

(13) Družba Ryanair je 20. decembra 2013 predložila nadaljnje pripombe, ki so bile Nemčiji posredovane 8. januarja 2014. Nemčija je 27. januarja 2014 predložila pripombe glede pripomb družbe Ryanair.

(14) Družba Ryanair je 17. januarja 2014 in 31. januarja 2014 predložila nadaljnje pripombe, ki so bile Nemčiji posredovane 7. marca 2014. Nemčija je 7. aprila 2014 razglasila, da glede prispevka družbe Ryanair nima nobenih pripomb.

(15) Komisija je z dopisom z dne 25. februarja 2014 Nemčijo obvestila, da so bile 20. februarja 2014 sprejete smernice za letalski sektor iz leta 2014 (6) in da se bodo začele uporabljati v zvezi z obravnavanim primerom na datum objave v Uradnem listu Evropske unije. Nemčiji je dala tudi priložnost, da v 20 delovnih dneh od objave smernic v Uradnem listu predloži pripombe k smernicam in njihovi uporabi.

(16) Komisija je z dopisi z dne 24. februarja 2014 tudi tretje strani obvestila, da so bile 20. februarja 2014 sprejete smernice za letalski sektor iz leta 2014 in da se bodo začele uporabljati v zvezi z obravnavanim primerom na datum njihove objave v Uradnem listu Evropske unije. Tudi tretjim stranem je dala priložnost, da v 20 delovnih dneh od objave smernic v Uradnem listu predložijo pripombe k smernicam in njihovi uporabi.

(17) Smernice za letalski sektor iz leta 2014 so bile v Uradnem listu Evropske unije objavljene 4. aprila 2014. Z njimi so bile nadomeščene smernice za letalski sektor iz leta 1994 (7) ter smernice za letalski sektor iz leta 2005 (8).

(18) Komisija je 15. aprila 2014 v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo, v katerem je države članice in zainteresirane strani pozvala, naj v enem mesecu od objave smernic za letalski sektor iz leta 2014 predložijo pripombe o njihovi uporabi v tem primeru (9).

(19) Komisija je 29. aprila 2014 Nemčiji poslala zahtevo po informacijah, na katero je Nemčija odgovorila 7. maja 2014.

(20) Družba Deutsche Lufthansa AG je 6. maja 2014 predložila pripombe k temu primeru v zvezi s sprejetjem novih smernic. Nezaupna različica teh pripomb je bila Nemčiji posredovana 8. maja 2014. Nemčija je 15. maja 2014 predložila pripombe v zvezi s tem.

(21) Pritožnik je 7. maja 2014 predložil pripombe k temu primeru v zvezi s sprejetjem novih smernic, nezaupna različica teh pripomb pa je bila Nemčiji poslana 21. maja 2014. Nemčija je odgovorila 28. maja 2014.

(22) Komisija je 10. septembra 2014 od Nemčije in družbe Ryanair zahtevala nadaljnje informacije. Nemčija in družba Ryanair sta odgovorili 16. septembra 2014.

(23) Družba Ryanair in svetovalna družba, ki deluje v njenem imenu, sta 12. septembra 2014 predložili pripombe k temu primeru, nezaupna različica teh pripomb pa je bila Nemčiji poslana 19. septembra 2014. Nemčija je 6. oktobra 2014 predložila pripombe v zvezi s tem.

2. OZADJE PREISKAVE

2.1 PRVA PREUREDITEV LETALIŠČA V NIZKOCENOVNE LETALSKE STORITVE

(24) Družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (10), ki je v javni lasti, je že od leta 1992 lastnik in upravljavec letališča Leipzig-Altenburg (prej letališče Altenburg-Nobitz, v nadaljnjem besedilu: letališče AOC) v južnem delu zvezne dežele Turingije v Nemčiji. Letališče AOC je nekdanje rusko vojaško letališče, ki je bilo zapuščeno v začetku devetdesetih let 20. stoletja. Nato je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH postala odgovorna za gradnjo in uporabo letališča AOC. V skladu s statutom je cilj družbe izboljšati gospodarsko pomembno infrastrukturo, da bi se okrepila gospodarska moč vzhodne Turingije in zahodne Saške.

(25) Letališča, ki so najbližje letališču AOC, so: (a) letališče Leipzig-Halle, ki je od letališča AOC oddaljeno približno 85 km ter 1 uro in 10 minut vožnje z avtomobilom; (b) letališče Dresden, ki je od letališča AOC oddaljeno približno 113 km ter 1 uro in 16 minut vožnje z avtomobilom; (c) letališče Erfurt, ki je od letališča AOC oddaljeno približno 140 km ter 1 uro in 37 minut vožnje z avtomobilom; (d) letališče Hof-Plauen, ki je od letališča AOC oddaljeno približno 122 km ter 1 uro in 37 minut vožnje z avtomobilom.

(26) Odkar je letališče AOC začelo delovati kot civilno letališče, ima na leto manj kot 150 000 potnikov. Preglednica 1 vsebuje pregled števila potnikov na letališču AOC od leta 2000. Preglednica 1 (11) Število potnikov na letališču AOC v obdobju 2000–2013 (12) Leto Skupno število potnikov (13) Potniki na rednih letih (14) 2000 27 876 — 2001 27 345 — 2002 26 811 — 2003 71 006 51 289 2004 93 946 76 742 2005 118 442 101 846 2006 105 213 90 551 2007 147 100 124 411 2008 138 400 126 972 2009 140 800 133 411 2010 119 000 112 985 2011 15 000 9 328 2012 5 400 — 2013 5 000 —

(27) Družba Eurowings je leta 2000 ponujala devet letov; družba Air Berlin je leta 2001 izvedla 62 letov, leta 2002 57 letov in nato prenehala delovati na letališču AOC.

(28) Upravljavec letališča AOC, tj. družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, in družba Ryanair sta 3. marca 2003 sklenili sporazum o letaliških storitvah za deset let.

(29) V letih viška (2008–2010) je družba Ryanair z letališča AOC ponujala do štiri destinacije. Družba Ryanair je najprej ponujala dnevne lete v London in od leta 2007 lete v Barcelono/Girono. Družba je imela leta 2009 tudi lete v Edinburg, leta 2010 pa je odprla še ruto v Alicante. Ryanair je bil od 1. maja 2003 edina družba, ki je zagotavljala redne letalske storitve do letališča AOC in z njega.

(30) Te storitve je prenehala opravljati 31. marca 2011. Od takrat ni imel noben drug letalski prevoznik rednih letov z letališča AOC, kot potrjuje tudi spletno mesto letališča.

2.2 DRUGA PREUREDITEV LETALIŠČA V SPLOŠNI LETALSKI PROMET

(31) Na podlagi priporočil svetovalne družbe KE-Consult GbR (15) iz leta 2010 (v nadaljnjem besedilu: študija KE-Consult) je začelo letališče razvijati dejavnosti splošnega letalskega prometa, pri čemer se je osredotočilo na poslovne lete in izkoristilo bližino regije Chemnitz-Zwickau z rastočim gospodarstvom. Letališče je prenehalo izvajati nizkocenovne letalske dejavnosti ter je bilo poleg tega preoblikovano v center za usposabljanje letalskega in varnostnega osebja.

(32) Glavni razlogi za to preureditev so (16): (a) Velika odvisnost letališča od javnih prispevkov, ki jih zagotavljajo zlasti zvezna dežela Turingija in delničarji družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH: v poročilu, ki ga je leta 2011 pripravilo vodstvo družbe, je navedeno, da je bilo od leta 1992 v letališče vloženih približno 21 milijonov EUR, pri čemer je 17 milijonov EUR vložila zvezna dežela Turingija in približno 4 milijone EUR delničarji družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Kljub temu je v proračunskih letih 2009 in 2010 nastala vrzel v financiranju (17) v znesku približno 270 000 EUR. Zaradi manjkajočih prispevkov delničarjev je bila likvidnost letališča takrat ogrožena, kar je ogrozilo prihodnost družbe. (b) V skladu s statutom družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH naj bi nizkocenovnim letalskim dejavnostim prinašal koristi gospodarski razvoj regije. Kljub temu je bila donosnost naložb v letališče negativna: pozitivni davčni učinek, ki ga je letališče AOC ustvarilo za občine in javne organe financiranja, je bil manjši od prispevkov, plačanih letališču (18). (c) Spremembe strukture delničarjev: Družba Stadtwerke Altenburg GmbH (SWA) se je 31. decembra 2010 odrekla svoji udeležbi, do katere je imelo mesto Altenburg prednostno kupno pravico. (d) Leta 2009 se je zamenjala vlada zvezne dežele Turingije in izkazalo se je, da nova vlada še manj zagotavlja nadaljnje prispevke za letališče. Nova vlada je zlasti zavrnila odločitve prejšnje vlade, da se letališču zagotovijo prispevki za trženje za obdobje 2009–2012. Ker javni delničarji v zimski sezoni 2010/2011 družbi Ryanair niso hoteli zagotoviti nadaljnjih prispevkov za trženje, se je na podlagi finančne podpore regionalnih podjetij izvajala le ruta v London in iz Londona. Delničarji in upravni odbor družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH so nato zavrnili dodelitev 420 000 EUR, ki jih je družba Ryanair zahtevala kot pristojbino za trženje za načrt letov za poletje 2011. Družba Ryanair se je nato odločila, da bo svoje regionalno vozlišče prestavila v Magdeburg/Cochstedt in da bo marca 2011 prenehala izvajati dejavnosti na letališču AOC.

(33) Vodstvo letališča je predvidelo številne možnosti preureditve. Najbolj izvedljiva je bila ponudba novih rut in čarterskih letov za leto 2012 brez kakršnih koli prispevkov za trženje: zato so se leta 2011 začela pogajanja z družbo Rheinjet za lete v Barcelono. Potem ko se je družba Ryanair 26. julija 2011 odločila, da bo letela z letališča Leipzig-Halle, se je položaj letališča AOC na trgu spremenil in navedene nove rute so se opustile.

(34) Zato je bila leta 2011 v zvezi s preureditvijo letališča sprejeta odločitev o novih dejavnostih: (a) razvoj poslovnega prevoza, ki bi moral biti donosnejši zaradi milejših varnostnih zahtev; (b) ustanavljanje podjetij, zainteresiranih za letalske dejavnosti; (c) ustanavljanje zagonskih podjetij; (d) vzpostavljanje fotonapetostnih elektrarn (fotonapetostna naprava je bila zgrajena leta 2012), najemanje parkirnih prostorov in objektov, organiziranje dogodkov.

(35) Po navedbah vodstva naj bi ti ukrepi na podlagi bistvenega znižanja stroškov družbi omogočili, da si sama zagotovi srednjeročno financiranje, saj bi se lahko na leto privarčevalo 520 000 EUR, s čimer bi se sčasoma zmanjšala vrzel v financiranju letališča. Letališče bi se vzdrževalo in tako prispevalo k razvoju regionalnega gospodarstva.

3. UKREPI, KI SE OCENJUJEJO, IN OZADJE TEH UKREPOV

3.1 PREGLED JAVNIH PRISPEVKOV, KI JIH JE PREJELA DRUŽBA FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH

(36) Med letoma 1992 in 2010 je bilo v družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH vloženih približno 21 milijonov EUR, pri čemer je približno 17 milijonov EUR vložila zvezna dežela Turingija in približno 4 milijone EUR javni delničarji družbe (19).

(37) Družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je v obdobju 2000–2011 prejela dve vrsti javnih prispevkov, ki so jih zagotovili njeni delničarji in druge javne organizacije, zlasti zvezna dežela Turingija (20). Po navedbah Nemčije in v skladu s finančnimi poročili družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je zvezna dežela Turingija financirala zlasti naložbe v infrastrukturo, delničarji pa so prispevali k financiranju izgub iz poslovanja. V preglednici 2 so navedeni vsi javni prispevki, ki jih je prejelo letališče in so bili namenjeni naslednjim glavnim ciljem: (a) financiranje naložb, zlasti naložb v infrastrukturo; (b) financiranje operativne dejavnosti (kritje izgube); (c) financiranje ukrepov za trženje v okviru različnih sporazumov z družbo Ryanair; (d) financiranje dejavnosti javnega interesa. Preglednica 2 (21) Pregled vseh javnih prispevkov, ki jih je prejela družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (v tisoč EUR) Proračunsko leto Prispevki delničarjev Drugi javni prispevk (22) Skupaj 2000 256 321 577 2001 256 655 911 2002 256 226 482 2003 960 561 1 521 2004 1 280 395 1 675 2005 914 690 1 604 2006 769 404 1 173 2007 1 057 780 1 837 2008 925 2 032 2 957 2009 957 1 416 2 373 2010 1 147 367 1 514 2011 302 0 302 Skupaj 9 079 7 847 16 926

3.2 FINANCIRANJE NALOŽB V INFRASTRUKTURO V OBDOBJU 2000–2011

(38) Nemčija navaja, da se je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v obdobju 2000–2011 zavezala naložbam v infrastrukturo v skupnem znesku 6 474 035 EUR, ki so podrobno razčlenjene v preglednici 3. Te naložbe vključujejo skupni znesek 687 882 EUR za širitev vzletno-pristajalne steze v letih 2003 in 2004 ter znesek 1 003 571 EUR za gradnjo novega terminala leta 2009 (terminal je bil odprt šele leta 2010 (23)). Preglednica 3 (24) Pregled naložb v infrastrukturo in njihovega financiranja na letališču AOC v obdobju 2000–2011 (v EUR) Leto Infrastrukturni ukrep Javni prispevki Lastna sredstva (25) Skupna vrednost naložbe 2000 vreme – pridobitev centralnega računalnika, dodatne opreme itd. 13 914 9 276 23 190 tehnično sprejetje naprave za iskanje smeri RT 1000C 3 590 2 393 5 983 oskrba z vodo (priključek, sprememba) (2) 10 205 6 803 17 008 2001 obnova vzletno-pristajalne steze in delov vozne steze 72 652 8 072 80 724 pridobitev zračnega zaganjalnika 34 495 42 949 77 443 2002 ograja okrog letališča (preostanek) 26 144 17 429 43 573 stroški načrtovanja – načrtovana širitev območja RESA 22 in praga 22 46 183 5 131 51 314 2003 razširitev območja RESA 22, obnova vzletno-pristajalne steze (1. plačilo leta 2003, 2. plačilo leta 2004) 314 550 187 882 687 882 2004 razširitev območja RESA 22, obnova vzletno-pristajalne steze (2. plačilo leta 2004) 185 450 2006 letališki svetilnik, pridobitev programske opreme, pridobitev petih alarmnih naprav s pomočjo radijskega prenosa, gradnja zasilnega izhoda, razširitev terminala, nakup 27 biometričnih transponderjev, podaljšanje kabla vremenske postaje, 28 787 12 337 41 124 pridobitev gasilske brizgalne (1. obrok leta 2006) 193 526 82 940 276 466 2007 pridobitev gasilske brizgalne (2. obrok leta 2007) 387 052 165 879 552 931 pridobitev vozila za čiščenje 230 040 153 360 383 400 2008 mreža za spremljanje varnosti 11 430 4 899 16 329 univerzalna kosilnica 5 514 3 676 9 190 pridobivanje zemljišč 56 144 24 062 80 206 obnova vzletno-pristajalne steze – varnostna nadgradnja 1 816 538 778 516 2 595 054 (26) 2009 obnova terminala 702 500 50 672 753 172 (27) označevanje letališke ploščadi 4 429 1 898 6 327 popravila vzletno-pristajalne steze pred pragom 04 336 853 0 336 853 2010 obnova terminala 0 250 399 250 399 (27) označevanje letališke ploščadi 0 0 0 popravila vzletno-pristajalne steze pred pragom 04 0 144 366 144 366 2012 naprava za preskušanje tornih lastnosti GripTester (varnost letenja) 28 770 12 330 41 100 SKUPAJ 4 508 766 1 965 269 6 474 034

(39) Kot je podrobno opisano v oddelku 3.4.2, je bilo letališče AOC k razširitvi vzletno-pristajalne steze in zagotovitvi službenih prostorov za družbe za izposojo avtomobilov zavezano na podlagi sporazuma o letaliških storitvah z družbo Ryanair. V finančnih poročilih družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za zadevna leta je navedeno, da je bila vzletno-pristajalna steza podaljšana (28).

(40) Odbor družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz je na sestanku 23. junija 2000 v zvezi z razvojem letališča obravnaval splošen desetletni naložbeni program, katerega skupni znesek naložb bi znašal približno 20 milijonov EUR.

3.3 FINANCIRANJE IZGUB IZ POSLOVANJA DRUŽBE FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH V OBDOBJU 2000–2011

(41) Družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je v obdobju 2000–2011 z delovanjem na letališču AOC ustvarila letne izgube, kot so navedene v preglednici 4. Preglednica 4 (29) Pregled letnih izgub družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in financiranja teh izgub (v tisoč EUR) Proračunsko leto Poslovni izid brez javnih prispevkov in stroškov javne politik (30) Naložbe (31) Amortizacija Neto finančni rezultat (32) Neto rezultat 2000 – 244 204 1 509 – 19 + 34 2001 – 591 77 1 469 – 24 – 31 2002 – 214 61 1 393 0 + 51 2003 – 1 161 509 620 + 2 – 64 2004 – 1 192 428 612 – 1 0 2005 – 671 92 445 – 12 – 272 2006 – 496 2 613 531 – 26 – 253 2007 – 719 1 071 533 – 1 – 301 2008 – 511 664 645 – 2 – 460 2009 – 906 2 354 821 + 7 – 562 2010 – 1 150 1 296 965 – 2 – 567 2011 – 424 8 907 – 13 – 437

(42) Nemčija je predložila podatke iz preglednice 5 o letnih prispevkih delničarjev za kritje izgub iz poslovanja družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (33); ti kapitalski prispevki skupaj znašajo 8,9 milijona EUR. Preglednica 5 Prispevki delničarjev za operativne namene (v EUR) 2000 200 000–300 000 (34) 2001 200 000–300 000 (34) 2002 200 000–300 000 (34) 2003 300 000–400 000 (34) 2004 475 000–575 000 (34) 2005 700 000–800 000 (34) 2006 925 000–1 025 000 (34) 2007 1 250 000–1 350 000 (34) 2008 1 125 000–1 225 000 (34) 2009 1 125 000–1 225 000 (34) 2010 1 325 000–1 425 000 (34) 2011 425 000–525 000 (34) Skupaj 8 897 000

(43) Glede na finančna poročila družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je finančni položaj letališča že od začetka zadevnega obdobja precej odvisen od prispevkov delničarjev. V finančnem poročilu iz leta 2002 je navedeno, da bi bil obstoj družbe brez finančnih prispevkov delničarjev ogrožen in da so potrebni dodatni prispevki delničarjev. V več drugih finančnih poročilih (iz let 2003 in 2004) je prav tako navedeno, da je družba preživela le zaradi kapitalskih prispevkov delničarjev (35). V letni napovedi iz finančnega poročila za leto 2003 je bilo že predvideno, da bodo v naslednjem finančnem obdobju potrebni kapitalski prispevki delničarjev. Glede na finančno poročilo za leto 2006 se je bilo mogoče stečaju leta 2006 izogniti le s prispevki delničarjev.

(44) Po navedbah Nemčije so stroški javne politike povezani s stroški osebja, odgovornega za kontrolo zračnega prometa, kontrolo ograje, upravo, prijavo na let, usposabljanje, in piloti ter so se financirali z lastnim kapitalom družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in zvezne dežele Turingije, kot je prikazano v preglednicah 6 in 7. Preglednica 6 Financiranje stroškov javne politike družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (36) (v EUR) Leto Stroški javne politike skupaj Lastniški kapital Finančni prispevki zvezne dežele Turingije 2000 276 420 106 031 170 389 2001 278 773 127 043 151 730 2002 292 270 134 801 157 469 2003 412 325 247 279 165 046 2004 461 067 293 713 167 354 2005 685 406 529 734 155 672 2006 683 415 527 017 156 398 2007 732 355 597 858 134 497 2008 700 772 599 954 100 818 2009 718 416 347 598 370 818 2010 657 982 313 933 344 049 2011 598 056 261 654 336 402 Skupaj 6 497 257 4 086 615 2 410 642

Preglednica 7 (37) Porazdelitev finančnih prispevkov zvezne dežele Turingije glede na vrsto stroškov javne politike (v EUR) Leto Nadzor zračnega prometa Storitve nadzora na letališču Finančni prispevki zvezne dežele Turingije skupaj 2000 170 389 0 170 389 2001 151 730 0 151 730 2002 157 469 0 157 469 2003 165 046 0 165 046 2004 167 354 0 167 354 2005 155 672 0 155 672 2006 156 398 0 156 398 2007 134 497 0 134 497 2008 100 818 0 100 818 2009 100 818 270 000 370 818 2010 94 049 250 000 344 049 2011 86 402 250 000 336 402 Skupaj 1 640 642 770 000 2 410 642

3.4 LETALIŠKE TAKSE IN PLAČILA DRUŽBI RYANAIR V SKLADU S SPORAZUMI O LETALIŠKIH STORITVAH IN TRŽENJU

3.4.1 Seznam letaliških taks na letališču AOC

(45) V preglednici 8 so navedeni ključni podatki standardnih seznamov letaliških taks, ki so se na letališču AOC uporabljale v obdobju 2002–2010 (38). Preglednica 8 Seznam letaliških taks, ki so se na letališču AOC uporabljale v obdobju 2002–2010 (39) Cene brez DDV Pristajalne takse za zrakoplove, ki tehtajo več kot 6 001 kg/na 1 000 kg Potniške takse/na potnika Seznam letaliških taks od 1.1.2002 7,78 EUR 2,67 EUR Seznam letaliških taks od 18.9.2006 7,45 EUR 3,00 EUR

(46) Januarja 2011 je bil pripravljen nov seznam letaliških taks, katerega ključni podatki so navedeni v preglednicah 9 in 10. Preglednica 9 Seznam letaliških taks, ki se za zrakoplove uporabljajo od leta 2011 (40) Seznam letaliških taks od januarja 2011 (Cene brez DDV) Čas obračanja letal do 30 min Čas obračanja letal nad 30 min Za potniške lete s predvidenimi rotacijami (41) 0 EUR 7,45 EUR Za potniške lete brez predvidenih rotacij in tovorne lete 7,45 EUR

Preglednica 10 Seznam letaliških taks, ki se od leta 2011 uporabljajo za potnike (42) Seznam letaliških taks od januarja 2011 (Cene brez DDV) Število potnikov manjše od 50 000 Število potnikov med 50 000 in 100 000 Taksa na potnika 6,00 EUR 4,20 EUR

3.4.2 Sporazum z družbo Ryanair o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003

(47) Družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (v sporazumu imenovana letališče AOC) in Ryanair (Ryanair Limited) sta 3. marca 2003 sklenili sporazum o letaliških storitvah za deset let. Sporazum je začel veljati z rednimi dnevnimi leti do letališča London Stansted, ki naj bi se začeli izvajati 1. maja 2003.

(48) V skladu s tem sporazumom družba Ryanair plačuje letališču AOC: (a) pristojbino za izvajanje potniškega zračnega prevoza v skladu s tarifo letališča AOC, veljavno na dan opravljanja storitve; (b) znesek, ki ustreza taksam za varnost potnikov in državnim taksam (davek DE) po tarifi, veljavni v času leta. Prvotna taksa znaša „štiri evre in enainpetdeset centov (4,08 EUR)“ (43). V sporazumu je tudi določeno, da si bosta obe stranki prizadevali znižati davek DE, če se bo število potnikov, ki potujejo prek letališča, povečalo. Družba Ryanair vsekakor kot minimalno takso zaračuna prvotno takso.

(49) Nemčija je navedla, da je družba Ryanair plačevala pristojbine za opravljanje storitev v skladu s takrat veljavno standardno uredbo letališča AOC o pristojbinah, pri čemer je fiksna pristajalna pristojbina znašala […]* na zrakoplov, potniška pristojbina pa […]* na potnika (brez DDV) (44) (pristojbine, plačane junija 2009).

(50) Ta sporazum o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003 določa, da mora letališče AOC v zameno: (a) zagotoviti vzletno-pristajalno stezo, ki bo do 31. decembra 2003 izpolnjevala posebne tehnične specifikacije ter bo dokončana in podaljšana do 31. maja 2004; (b) zagotavljati terminalne in infrastrukturne storitve ([…]*) ter storitve v zvezi s prodajo, trženjem in javnimi odnosi (storitve iz Priloge A k sporazumu o storitvah); (c) zagotavljati oskrbo ali s tem povezane storitve (storitve iz Priloge B k sporazumu o storitvah); (d) zagotavljati avtobusni prevoz med letališčem AOC in postajo v Leipzigu ter med letališčem AOC in postajo v Dresdnu po običajnih lokalnih prevozninah; (e) skrbeti za službo za rezervacije (storitve iz Dodatka k Prilogi B k sporazumu o storitvah).

(51) Poleg obveznosti družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, da zagotovi vzletno-pristajalno stezo, je v Prilogi A k sporazumu določenih več drugih storitev, ki naj bi jih opravljalo letališče AOC: (a) terminalne in infrastrukturne storitve: […]* in druge „razumne priložnostne zahteve družbe Ryanair za zagotovitev, da lahko družba ohrani 25-minutni čas obračanja“; (b) storitve v zvezi s prodajo, trženjem in javnimi odnosi: […]*.

(52) Pristojbine iz uvodne izjave 48, ki jih plačuje družba Ryanair, vključujejo več storitev v skladu s Prilogo B o oskrbi in s tem povezanih storitvah, ki jih opravljajo izvajalci storitev zemeljske oskrbe, k sporazumu o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003, na primer (45): natovarjanje in raztovarjanje prtljage (brez tovora); na zahtevo storitve za uporabo sanitarij in vode […]*; […]* ter dobava in uporaba snovi za odtajanje na zahtevo družbe Ryanair, pri čemer stroški za tekočino znašajo […]* na liter; prijava potnikov na let, vkrcanje in izkrcanje ter preverjanje potnih listin.

(53) V skladu z Dodatkom k Prilogi B o službi za rezervacije k sporazumu o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003 mora izvajalec storitev zemeljske oskrbe vzpostaviti in voditi oddelek za storitve prevoza potnikov, skrbeti za ustrezno usposobljenost osebja za rezervacije in plačevati računalniško strojno opremo in telefon, telefaks, računalniške in telekomunikacijske naprave v zračnem prevozu (SITA) ter vse stroške vzdrževanja in nadomeščanja opreme, ki jih ima navedeni izvajalec storitev v času vodenja potniškega oddelka. Vendar […]*.

3.4.3 Sporazumi o storitvah trženja

(54) Družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je sklenila tri sporazume o storitvah trženja, prvega z družbo Ryanair, druga dva pa z družbo Airport Marketing Services Limited (AMS), in zadnjemu sporazumu z dne 25. januarja 2010 priložila spremni dopis. Preglednica 11 Sporazumi o trženju med družbama Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair/AMS Sporazum Trajanje Namen Pristojbine, ki jih mora letališče AOC plačati družbi Ryanair Sporazum z dne 7.4.2003 med letališčem AOC in družbo Ryanair 15.4.2003–30.4.2013 Oglasi v angleškem jeziku za internetno promocijo in spodbujanje prodaje ter odnose z javnostjo, da bi se spodbudilo trženje zračnega turizma na območju Altenburga — nagrada za uspešnost, ki temelji na številu odhajajočih potnikov in se odšteje od takse za letališke storitve, ki jih plačuje družba Ryanair — nagrada za uspešnost, ki temelji na določenem odstotku kakršnega koli povišanja letaliških pristojbin Sporazum z dne 28.8.2008 med letališčem AOC in družbo AMS 28.8.2008–27.8.2010 Storitve trženja, ki vključujejo uporabo spletnega mesta ryanair.com kot glavnega orodja: odstavek (odstavki), dolg 150 besed, v delu „Top Five Things To Do“ (Pet stvari, ki jih morate narediti) na strani destinacije AOC […]* za leto 2008 […]* za leto 2009 (46) (oba zneska brez DDV) Sporazum z dne 25.1.2010 med letališčem AOC in družbo AMS 25.1.2010–konec prvega leta od datuma začetka izvajanja prve storitve Sklop storitev trženja, ki se opravljajo eno leto […]* na leto (46) (brez DDV) Spremni dopis z dne 21.9.2010 med letališčem AOC in družbo AMS 21.9.2010–31.3.2011 Dopolnilni sporazum k prvotnemu sporazumu z dne 25.1.2010 […]* za zimo v letu 2010

3.4.3.1 Sporazum o trženju z dne 7. aprila 2003

(55) V skladu s prvim sporazumom o trženju, ki sta ga letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (v sporazumu imenovano letališče AOC) in družba Ryanair sklenila 7. aprila 2003 in je od 15. aprila 2003 veljal deset let, mora družba Ryanair izvajati storitve trženja za promocijo območja Altenburg. V skladu s sporazumom ima družba Ryanair končno besedo pri vseh odločitvah glede promocije in oglaševanja, razen v zvezi s spletnim mestom letališča AOC.

(56) Ob upoštevanju nalog, ki jih opravlja družba Ryanair, mora letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH plačevati naslednje pristojbine: (a) „nagrado za uspešnost“ na odhajajočega potnika, na podlagi katere se določita neto taksa, ki jo družba Ryanair plačuje na potnika za pristajanje, kontrolo lokalnega zračnega prometa, razsvetljavo, parkiranje (brez parkiranja čez noč), oskrbo na ploščadi in oskrbo potnikov in infrastrukturo, ter taksa za storitve prevoza potnikov v okviru potniškega zračnega prevoza. Letališče AOC na podlagi dokumentov o številu potnikov izračuna neto takso na potnika in izračun ob koncu vsakega tedna predloži družbi Ryanair. Ryanair izračuna nagrado za uspešnost in izračun letališču AOC predloži v 30 dneh po koncu vsakega meseca; v izračunu se upoštevajo storitve predhodnega koledarskega meseca. Ryanair lahko svojo nagrado za uspešnost odšteje od mesečnih računov letališča AOC za pristajalne pristojbine; Preglednica 12 Neto taksa na potnika, ki jo družba Ryanair plačuje letališču AOC (v EUR) Število rotacij storitev Neto taksa na odhajajočega potnika, vključno z vsemi taksami (razen za varnost) 1.–5. leto Neto taksa na odhajajočega potnika, vključno z vsemi taksami (razen za varnost) 6.–10. leto […]* […]* […]* […]* […]* […]* […]* […]* […]* (b) nagrada za uspešnost, ki temelji na določenem odstotku kakršnega koli povišanja letaliških pristojbin in vključuje: — 100 % kakršnega koli povišanja prispevkov za varnost, ki jih pobira država, do največ 10 % nad veljavno objavljeno tarifo v petletnem obdobju in — 100 % kakršnega koli povišanja veljavnih objavljenih pristojbin ali dodatnih pristojbin, taks ali prispevkov, uvedenih v okviru objavljenih letaliških taks, do največ 10 % celotne veljavne objavljene pristojbine, ki jo plačuje družba Ryanair, v petletnem obdobju.

3.4.3.2 Sporazum o trženju z dne 28. avgusta 2008

(57) Drugi sporazum o storitvah trženja sta 28. avgusta 2008 sklenila letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (v sporazumu imenovano letališče AOC) in družba Airport Marketing Services. Letališče AOC namerava v skladu s sporazumom dejavno spodbujati mestne in regionalne zmogljivosti ter povečati delež prihajajočih potnikov v okviru storitev družbe Ryanair in s tem čim bolj povečati prihodke letališča iz neletalskih dejavnosti. Sporazum je povezan z zavezo družbe Ryanair, da bo odprla ruto z letališča AOC do letališča London Stansted, ki bo obratovala poleti (vsak dan) in pozimi (štirikrat na teden), ter ruto do Girone, ki bo obratovala le poleti (trikrat na teden).

(58) Sporazum bo sprva trajal dve leti. Letališče AOC plačuje […] EUR* v 1. letu in […] EUR* v 2. letu. V zameno prejme letališče AOC […]*. Sporazum ne vključuje nobene dodatne navedbe glede trajanja, namestitve ali drugih podrobnosti o povezavi.

(59) Letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ima pravico do izbire preferenčnih slotov za izvajanje ukrepov trženja. Vendar zaradi omejene razpoložljivosti teh slotov ni mogoče zagotoviti. Letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ima tudi pravico do izbire spletnih mest, ki se lahko prek povezave povežejo s spletnim mestom družbe Ryanair. Vendar to pravico omejuje določba, da spletna mesta ne smejo vključevati storitev letov, najemanja avtomobilov ali namestitve in/ali katerih koli drugih storitev, ki se oglašujejo tudi na spletnem mestu družbe Ryanair. Poleg tega ima družba Ryanair končno besedo in lahko zavrne objavo spletnega mesta. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH mora tudi preverjati, ali se storitve opravljajo v skladu s sporazumom.

3.4.3.3 Sporazum o trženju z dne 25. januarja 2010

(60) Tretji sporazum o storitvah trženja sta 25. januarja 2010 sklenila letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (v sporazumu imenovano letališče AOC) in družba Airport Marketing Services. V skladu s sporazumom družba AMS na spletnem mestu družbe Ryanair ponuja s turizmom povezane storitve trženja, tako da lahko letališče AOC oglašuje svojo poslovno in turistično ponudbo. Sporazum je povezan z zavezo družbe Ryanair, da bo odprla poletne rute – začetek obratovanja poleti 2010 in le za poletno sezono IATA (47) – z letališča AOC do letališč London Stansted (sedemkrat na teden), Girona (trikrat na teden) in Alicante (dvakrat na teden).

(61) Sporazum bo sprva trajal eno leto. Letališče AOC plačuje […] EUR* za eno leto za naslednji sklop storitev trženja: […]*. Pravice in dolžnosti letališča AOC v zvezi s sloti, naravo spletnih mest in končno besedo družbe Ryanair so popolnoma enake kot pravice in dolžnosti iz prejšnjega sporazuma.

3.4.3.4 Spremni dopis z dne 21. septembra 2010

(62) Spremni dopis z dne 21. septembra 2010 sta podpisala letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (v sporazumu imenovano letališče AOC) in družba Airport Marketing Services. Sporazum dopolnjuje prvotni sporazum o storitvah trženja z dne 25. januarja 2010, saj želi letališče AOC kupiti dodatne oglaševalske storitve (48) v vrednosti […] EUR*, in sicer le za obdobje zime 2010. Spremni dopis preneha veljati 31. marca 2011.

(63) Oglaševalske storitve, ki jih mora družba AMS zagotoviti v skladu s spremnim dopisom, vključujejo „prisotnost povezave do spletnega mesta, ki ga določi letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, pri čemer je ta povezava 12 dni v času trajanja tega spremnega dopisa prikazana na britanski domači strani www.ryanair.com“.

(64) Po navedbah Nemčije so plačila v okviru tega spremnega dopisa izvedle zasebne družbe, potem ko so se dogovorile o ohranjanju dejavnosti družbe Ryanair na letališču AOC.

4. RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE IN ZAČETNA OCENA KOMISIJE

(65) Komisija je v sklepu o začetku postopka opozorila na naslednja vprašanja v zvezi z ukrepi, ki se ocenjujejo: (a) Ukrep 1: Financiranje naložb v infrastrukturo v obdobju 2000–2011: Ali plačila, izvedena za letališko infrastrukturo v obdobju 2000–2011, v skupnem znesku 6 474 034 EUR – vključno s podaljšanjem vzletno-pristajalne steze, kot je predvideno v sporazumu z dne 3. marca 2003, ki sta ga sklenila letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in družba Ryanair – pomenijo državno pomoč in ali je v tem primeru ta državna pomoč združljiva z notranjim trgom? (b) Ukrep 2: Financiranje izgub iz poslovanja letališča Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v obdobju 2000–2011: Ali so javni delničarji ravnali v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ko so v obdobju 2000–2011 letališču Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH dodelili letno pomoč za tekoče poslovanje v znesku 9,079 milijona EUR, in ali je v nasprotnem primeru ta državna pomoč združljiva z notranjim trgom? (c) Ukrep 3: Letališke takse in plačila družbi Ryanair v skladu s sporazumi o letaliških storitvah in trženju: Ali je letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH s tem, ko je sprejelo zmanjšanje prihodkov iz letaliških storitev na podlagi mehanizma pristojbin za trženje, ki so se družbi Ryanair/AMS plačevale v obdobju od 1. maja 2003 do 31. marca 2011, ravnalo kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu, in če to znižanje pomeni državno pomoč, ali je ta pomoč združljiva z notranjim trgom? Javni upravljavec letališča, tj. družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, se je s sprejetjem znižanih letaliških taks odpovedal prihodkom. Družbama Ryanair in AMS je plačila za trženje zagotovil javni upravljavec letališča, razen v okviru zadnjega sporazuma o trženju, tj. spremnega dopisa z dne 21. septembra 2010, v zvezi s katerim so plačila zagotovile zasebne družbe. Zato bo Komisija iz svoje analize izključila ta zadnji sporazum o trženju, ki je bil z družbo AMS sklenjen 21. septembra 2010, ker so financiranje v zvezi s tem sporazumom zagotovile zasebne regionalne družbe, ki so se strinjale z ohranjanjem dejavnosti družbe Ryanair na letališču.

5. PRIPOMBE NEMČIJE

5.1 FINANCIRANJE NALOŽB V INFRASTRUKTURO V OBDOBJU 2000–2011 (UKREP 1):

(66) Nemčija pojasnjuje, da so javni prispevki k naložbam v letališko infrastrukturo temeljili neposredno na logiki, ki je bila podlaga za preureditev letališča. Preureditev vojaškega letališča v civilno je bila upravičena z gospodarskim razvojem regij vzhodne Turingije in zahodne Saške (49). Odstavek 2(1) statuta družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH dejansko določa, da je cilj družbe izboljšati poslovno infrastrukturo, da bi se z gospodarskega vidika okrepile regije vzhodne Turingije in zahodne Saške. Poročilo, ki ga je pripravilo vodstvo družbe (50), letne prihodke od tujih potnikov, ki vstopajo na letališče, ocenjuje na 10,7 milijona EUR za celotno osrednjo Nemčijo.

(67) Po navedbah Nemčije spada zagotavljanje infrastrukture med pristojnosti države v okviru njenih pristojnosti za prostorsko načrtovanje, regionalni razvoj in regionalno prometno politiko. Zato tovrstne naložbe v infrastrukturo ne temeljijo samo na ekonomskih razlogih v korist podjetja, ampak so zajete tudi v vlogi države pri opravljanju storitev splošnega pomena.

(68) Nemčija dodaja, da ima zvezna dežela pravico (51) le do financiranja nekaterih dejavnosti, ki so v njenem neposrednem interesu in ki brez državnih subvencij ne bi bile izvedljive. Prekomerno nadomestilo se preprečuje z naknadnim nadzorom pravilne uporabe zagotovljenih sredstev (52).

(69) Po navedbah Nemčije je znano, da zlasti regionalna letališča svojih stroškov in naložb pogosto ne morejo pokriti z letališkimi taksami, zato je morda nujno potrebno javno sofinanciranje. Nemčija zlasti trdi, da so morali naložbe v infrastrukturo financirati javni organi, da bi se izpolnile nujne zakonske zahteve z vidika varovanja in varnosti. Letališče AOC kot regionalno letališče z letališkimi taksami ne more ustvariti zadostnih prihodkov za financiranje vseh naložb v infrastrukturo. Poleg tega družba brez državnih subvencij ne bi mogla izpolniti svojih zakonskih obveznosti, vključno z varnostnimi zahtevami za letalske dejavnosti.

(70) Nemčija izpostavlja, da je bil terminal leta 2009 obnovljen zaradi varnostnih zahtev, da bi se izpolnila zahteva glede ločenega obravnavanja potnikov s schengenskega območja in potnikov zunaj tega območja. Po navedbah Nemčije so se poleg obnove obravnavale tudi druge možnosti, vendar je bila zaradi večjega števila potnikov in visokih stroškov teh nadomestnih možnosti izbrana dolgoročna rešitev obnove terminala.

(71) Nemčija je navedla, da je bil skupni znesek 6 474 034 EUR, ki je bil vložen v infrastrukturo v obdobju 2000–2011 (53), izključno povezan z negospodarskimi dejavnostmi. Po navedbah Nemčije te naložbe v infrastrukturo ne pomenijo državne pomoči, zato se v zvezi z njimi ne uporabljajo pravila o državni pomoči iz člena 107 PDEU. Nemčija nadalje pojasnjuje, da je mogoče ta znesek naložb v negospodarske dejavnosti razdeliti na naložbe v vrednostne papirje ter naložbe v javno varnost in varnost v letalstvu. Nemčija opozarja, da varnostne in policijske dejavnosti, ukrepi protipožarne zaščite, javna in operativna varnost, meteorološke storitve ter varnost med letom spadajo na področje javne politike. Nemčija tudi opozarja, da se je znaten znesek prejetih sredstev namenil zagotovitvi varnosti infrastrukture in njeni obnovi, ne pa gradnji nove infrastrukture.

(72) Poleg tega je Nemčija navedla, da se je 30 % celotnega zneska naložb v višini 6 474 034 EUR financiralo iz lastniškega kapitala družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, preostali del pa je zagotovila zvezna dežela Turingija. Nemčija izpostavlja, da je bilo financiranje teh naložb v infrastrukturo zagotovljeno z nepovratnimi sredstvi in ne posojili. Pogoji za ta nepovratna sredstva izhajajo iz zahtev iz uredbe Thüringer Landeshaushaltsordnung (54).

(73) Nemčija je navedla še, da so se projekti preureditve v skladu s členom 107(3)(c) PDEU tudi v drugih zveznih deželah v celoti financirali z javnimi sredstvi, da bi se spodbudil regionalni gospodarski razvoj. Sklicuje se tudi na predhodno odločbo Komisije (55), v kateri je navedeno, da je gradnja ali širitev regionalnih letališč na strukturno šibkih območjih združljiva s Pogodbo Evropske unije.

Namenska infrastruktura za družbo Ryanair

(74) V zvezi z naložbami, ki jih družba Ryanair zahteva v sporazumu o storitvah (zahteva, da se vzletno-pristajalna steza z določenimi tehničnimi značilnostmi zagotovi do 31. decembra 2003 ter dokonča in podaljša do 31. maja 2004 (56)), je Nemčija navedla, da to podaljšanje ni bilo v celoti izvedeno in se ni obravnavalo kot pogodbena obveznost, temveč kot predpogoj za katerega koli letalskega prevoznika, ki želi pristajati na letališču AOC. Nemčija je navedla, da se je dolžina vzletno-pristajalne steze na letališču AOC z leti podaljšala z 2 185 m (7.7.2003) na 2 235 m (9.9.2004) in nazadnje na 2 435 m (9.12.2008). Vendar je bila vzletno-pristajalna steza odprta za vse uporabnike. Po navedbah Nemčije dejstvo, da je to vzletno-pristajalno stezo uporabljala le družba Ryanair, ne spremeni ocene.

(75) Nemčija je tudi zavrnila trditev pritožnika, da se je vzletno-pristajalna steza podaljšala zlasti zaradi zrakoplova Boeing 737-800 družbe Ryanair (107 teh zrakoplovov leta 2007), saj ta zrakoplov dejansko pogosto uporabljajo tudi drugi letalski prevozniki, na primer Deutsche Lufthansa (132 letal leta 2007). Poleg tega Nemčija opozarja, da je navedba pritožnika, da je bilo do leta 2007 v posodobitev letališča vloženih 28 milijonov EUR javnih sredstev, napačna. Pritožnik naj bi se skliceval na informacije, ki so vključevale zgolj ocene glede morebitnih stroškov. Po navedbah Nemčije so dejanske naložbe znašale 16,7 milijona EUR.

(76) Poleg tega Nemčija trdi, da so obveznosti, ki jih družba Ryanair zahteva v Prilogah A in B ter v Dodatku k Prilogi B k sporazumu o storitvah, splošne obveznosti, ki jih mora letališče izpolnjevati, da bi lahko opravljalo storitve, ki jih zahtevajo letalski prevozniki: Navedla je, da so storitve iz uvodnih izjav 50 do 53 običajne obveznosti katerega koli letališča in da je letališka infrastruktura dostopna vsem uporabnikom. Prav tako je dodala, da nekatere storitve iz Priloge A k sporazumu o storitvah, kot so tiskovne konference, novinarski izleti in večeri potovalnih agencij, niso bile zagotovljene.

Ocena državne pomoči

(77) Med letoma 1993 in 1997 je zvezna dežela Turingija vložila 12,25 milijona EUR v letališko infrastrukturo. V obdobju 1998–2011 je zvezna dežela Turingija odobrila finančne prispevke za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v znesku 4,5 milijona EUR. Ta sredstva so se zagotovila na podlagi objavljenih shem pomoči zvezne dežele Turingije, katerih priglasitev se ni štela za potrebno. Po navedbah Nemčije je pomoč v okviru teh shem dostopna vsem upravljavcem letališč v Turingiji. V okviru teh shem pomoči se javna sredstva odobrijo za naložbe v infrastrukturo, ki so nujne za zračni promet, dostopne vsem morebitnim uporabnikom in namenjene splošnemu javnemu interesu. Poleg tega so ta sredstva omejena na ustrezne in potrebne zneske, pri čemer Nemčija opozarja, da od leta 1997 tudi letališča krijejo del infrastrukturnih stroškov. Po navedbah Nemčije zato te sheme ne morejo povzročiti nobenega izkrivljanja konkurence.

(78) V zvezi z naložbami v infrastrukturo, izvedenimi med 12. decembrom 2000 – datum sodbe Sodišča v zadevi Aéroports de Paris – in 9. decembrom 2005 – datum začetka uporabe smernic za letalski sektor iz leta 2005 –, Nemčija meni, da so merila, ki se uporabljajo, nejasna: ob uporabi smernic za letalski sektor iz leta 1994 se infrastruktura ne more že v izhodišču obravnavati kot državna pomoč. Nemčija v zvezi s tem trdi, da so se smernice iz leta 1994 uporabljale do začetka veljavnosti smernic iz leta 2005 in da sodba v zadevi Aéroports de Paris tega ne spremeni. Ker smernice iz leta 1994 zavezujejo Komisijo v skladu z načelom legitimnih pričakovanj, se morajo torej za naložbe v infrastrukturo uporabljati do leta 2005. Zato ukrepa ni mogoče šteti za državno pomoč: čeprav so se plačila za infrastrukturo izvedla v okviru javnega financiranja, se to financiranje nanaša na dejavnosti s področja javne politike in ne na gospodarsko dejavnost.

(79) Kar zadeva naložbe v infrastrukturo, izvedene po 9. decembru 2005, Nemčija kot prvo meni, da ne pomenijo pomoči, kar utemeljuje z razlogi iz uvodnih izjav 66 do 73. Če bi Komisija kljub temu sklenila, da te naložbe pomenijo državno pomoč, Nemčija trdi, da je ta pomoč v skladu s členom 107(3)(c) PDEU združljiva z notranjim trgom, saj izpolnjuje zahteve iz točke 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005: (a) Nemčija v zvezi s prvo zahtevo trdi, da imajo naložbe v infrastrukturo jasen cilj splošnega interesa, tj. zagotoviti prometno infrastrukturo in regionalni razvoj v strukturno šibki regiji. Tako je bilo letališče AOC prvo vojaško letališče, ki je bilo po ponovni združitvi Nemčije preurejeno v letališče za civilno uporabo. Letališče AOC je pomembno tudi za podjetja na bližnjem industrijskem območju. Poleg tega se bosta z receptivnim turizmom izboljšala regionalni turizem in ustvarjanje delovnih mest. (b) Nemčija v zvezi z drugo zahtevo trdi, da so naložbe v infrastrukturo potrebne in sorazmerne z zastavljenim ciljem. Ponovno poudarja, da je bil namen vseh naložb obnova in posodobitev letališča. Ker upravljavec letališča, tj. družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, ni imel dovolj sredstev, je bilo potrebno javno financiranje. (c) Nemčija v zvezi s tretjo zahtevo meni, da so bile srednjeročne možnosti za uporabo infrastrukture zadovoljive vsaj do leta 2009. V skladu s tremi študijami, izvedenimi leta 2007 (57), naj bi upravljavec letališča do leta 2015 izboljšal letne rezultate letališča in dosegel skoraj uravnotežene poslovne prihodke ter okrepil bližnje industrijsko območje. Ena študija (58) obravnava zlasti donosnost prometa nizkocenovnega prevoznika in kot mogoč scenarij navaja, da bi lahko letališče AOC do leta 2015 doseglo 500 000 potnikov, kar je celo opisano kot previdna ocena. Po navedbah Nemčije to dokazuje, da so družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in njeni delničarji vedno ravnali kot zasebni vlagatelji. (d) Nemčija v zvezi s četrto zahtevo pojasnjuje, da lahko do infrastrukture pravično in brez diskriminacije dostopajo vsi njeni morebitni uporabniki. (e) Nemčija je v zvezi s tretjo zahtevo navedla, da vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju s splošnim interesom. Letališče AOC je letališče z manj kot 150 000 potniki na leto, torej letališče kategorije D, pri čemer ni izkrivljanja konkurence v odnosu z drugimi letališči.

(80) Nemčija nazadnje meni, da ukrep ne bo povzročil izkrivljanja ali ne izkrivlja konkurence na notranjem trgu, saj je infrastruktura brez diskriminacije dostopna vsem uporabnikom. Poleg tega kot letališče kategorije D v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005 na leto oskrbi manj kot 150 000 potnikov in kot tako ne konkurira drugim letališčem. Konkurenca med letališčem AOC ter letališči Dresden, Erfurt-Weimar in Hof je zanemarljiva. Poleg tega delež letališča AOC predstavlja le 0,1 % skupnega prometa vseh nemških letališč iz ADV (59), zato je Nemčija navedla, da to letališče ne konkurira nobenim evropskim letališčem, kar pomeni, da ne vpliva na konkurenco na notranjem trgu in trgovino med državami članicami. Nemčija v zvezi s tem opozarja, da na primer delovna obremenitev letališča AOC predstavlja le 2 % delovne obremenitve letališča Leipzig-Halle.

Ugotovitve študije KE-Consult iz leta 2010 o prihodnjih razvojnih možnostih letališča in regije, v kateri deluje

(81) Ko je postalo očitno, da se scenarij, predviden v študijah iz leta 2007, ne bo uresničil, je letališče pri svetovalni družbi KE-Consult naročilo študijo o letališču AOC in sosednjem industrijskem območju; študija je bila predložena leta 2010. Ugotovitve kažejo, da nadaljnji razvoj letališča kot nizkocenovnega letališča ne bi bil poslovno uspešen, in priporoča se, da se letališče osredotoči na splošni letalski promet. Tako je upravni odbor družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH septembra 2011 predložil nov načrt za razvoj letališča, ki ga je potrdil nadzorni odbor, potrjen pa je bil tudi na sestanku delničarjev. Letališče AOC ne bo odprto za nizkocenovne letalske prevoznike ali kakršne koli komercialne letalske dejavnosti, ampak za splošni letalski promet, poleg tega pa bi moralo s tem novim poslovnim razvojem postati donosno do leta 2015.

(82) Študija KE-Consult priznava, da so delničarji družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH družbo stalno subvencionirali. Ker se je bila potreba po subvencijah vse večja, je bila dosežena meja gospodarske učinkovitosti delničarjev.

(83) Študija KE-Consult je bila izvedena, da bi se preučile mogoče razvojne možnosti letališča AOC na podlagi njegovega regionalnega, političnega, gospodarskega in fiskalnega učinka. V zvezi s tem so bili izdelani različni scenariji o ukinitvi, nespremenjenem nadaljnjem izvajanju ali razširitvi letalskega prometa z nizkocenovnimi prevozniki ter o razvoju industrijskega parka okrog letališča.

(84) Zahteve za mikroekonomsko in fiskalno ravnovesje se lahko izpolnijo le s scenarijem „splošnega letalskega prometa“, ki pomeni ukinitev letalskega prometa z nizkocenovnimi prevozniki na letališču AOC. To je edini scenarij, ko letališče ne potrebuje nobenih drugih plačil, temveč le obvezni letni dodatni prispevek delničarjev v znesku 227 000 EUR na delničarja. Ta scenarij je ugoden z makroekonomskega vidika. Do leta 2015 bi ta scenarij delničarje stal 0,83 milijona EUR, kar se lahko krije z obveznimi letnimi prispevki v znesku 227 000 EUR. Če se bo amortizacija še naprej zmanjševala, po letu 2015 ne bodo potrebne dodatne subvencije delničarjev. Regionalna gospodarska učinkovitost je veliko večja kot v vseh drugih scenarijih. Pozitiven je tudi javnofinančni saldo Turingije in njenih občin za leto 2015.

(85) Vsi drugi scenariji, ki vključujejo nadaljnje izvajanje ali razširitev letalskega prometa z nizkocenovnimi prevozniki, niso gospodarsko trajnostni na podlagi obveznih prispevkov delničarjev. Fiskalni učinek za Turingijo bi znašal med 115 000 EUR in 375 000 EUR na leto, odvisno od scenarija. V vseh scenarijih z nizkocenovnimi letalskimi prevozniki bi bil pozitivni fiskalni učinek letališča AOC in občin manjši od prispevkov, ki bi jih potrebovalo letališče, zato je fiskalno ravnovesje med prihodki in stroški negativno.

(86) Dodatni makroekonomski učinek letalskega prometa z nizkocenovnimi prevozniki bo mogoče doseči le, če se bodo poleg obveznih prispevkov delničarjev zagotovile naložbe v znesku 6,7 milijona EUR do 10 milijonov EUR. Regionalna gospodarska učinkovitost je v scenarijih z nizkocenovnimi letalskimi prevozniki manjša kot v scenariju splošnega letalskega prometa. V primerjavi s scenarijem splošnega letalskega prometa je raven potrebnih prispevkov v scenarijih z nizkocenovnimi letalskimi prevozniki enajst- do petnajstkrat višja, medtem ko so učinki dodane vrednosti le dva- do trikrat večji. Medtem ko je fiskalno ravnovesje med prihodki in stroški v scenariju splošnega letalskega prometa pozitivno, je v vseh scenarijih z nizkocenovnimi prevozniki negativno.

(87) Poleg tega se je upoštevalo več okvirnih pogojev: (a) negotovost zaradi monopolnih uporabnikov in zunanjih vplivov: razvoj letalskega prometa na letališču AOC je v precej – vsaj v zvezi s prometom nizkocenovnih prevoznikov – odvisen od pogodb z zadevnimi letalskimi prevozniki in od zunanjih vplivov, kot je britanska turistična taksa ali nemška taksa za zračni promet, ki lahko izrazito negativno vplivajo na obseg prometa z nizkocenovnimi prevozniki; (b) neodobritev nadaljnjega stalnega subvencioniranja: ogrozila bi se poštena konkurenca brez subvencioniranja, kar ne bi bilo v skladu z načrtom zračnega prometa za Nemčijo in sporazumi politične koalicije na ravni zvezne dežele; (c) pomanjkanje trajnosti: scenariji z nizkocenovnimi prevozniki ne kažejo izboljšanja fiskalnega in mikroekonomskega ravnovesja. Poslovni model na podlagi nizkocenovnih prevoznikov bi povzročil samo vse večjo potrebo po subvencijah do leta 2015 in pozneje.

(88) Zato študija KE ugotavlja, da delničarjem in zvezni deželi Turingiji ni mogoče priporočiti nadaljnjega izvajanja ali razširitve letalskega prometa nizkocenovnih prevoznikov.

5.2 FINANCIRANJE IZGUB IZ POSLOVANJA DRUŽBE FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH V OBDOBJU 2000–2011 (UKREP 2)

(89) V finančnih poročilih družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz je navedeno, da letališče ne more zagotoviti operativne dejavnosti brez javnih prispevkov za kritje izgub. Družba je vzpostavila sistem, v okviru katerega se vsako leto pripravijo letni poslovni načrti za prihodnje leto, ki se odobrijo na sestanku delničarjev in nato v zadevnem letu posodabljajo z aktualnimi podatki, ki jih pridobi letališče (60). Ta sistem je letališču omogočil posodabljanje javnega finančnega prispevka, potrebnega za kritje izgub.

(90) Nemčija je navedla, da izgube, zabeležene po letu 2000, ki so zahtevale prispevke delničarjev, niso povzročile le naložb v infrastrukturo: amortizacija ne pojasnjuje v celoti izgub, povzročili pa jih niso niti finančni stroški, saj letališče ni imelo kreditnega financiranja. Letne izgube družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH so bile le delno povezane s stroški amortizacije, poleg tega pa jih Nemčija ne povezuje neposredno z družbo Ryanair.

(91) Kar zadeva trditve pritožnika, kot so navedene v sklepu o začetku postopka, jih Nemčija v celoti zavrača. Po navedbah Nemčije pritožnik ne upošteva pristopa na podlagi enojnega zaračunavanja (61) na letališču AOC. Nemčija je navedla, da so bili prihodki iz neletalskih dejavnosti leta 2009 enaki tistim iz letalskih dejavnosti. V zvezi s tem zavrača trditev, da je naraščajoče število potnikov zaradi skrivnih plačil družbi Ryanair pomenilo vse večje izgube za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Navedla je, da so bile izgube posledica najrazličnejših dejavnikov, ki niso bili povezani z družbo Ryanair.

(92) Nemčija zlasti zavrača trditev, da ruta družbe Ryanair z letališča AOC na letališče London Stansted neposredno konkurira ruti družbe Air Berlin z letališča Leipzig-Halle na letališče London Stansted in da je bil to razlog, da je družba Air Berlin ukinila zadnjenavedeno ruto. Nemčija poudarja, da je družba Air Berlin ukinila ruto na letališče London Stansted, ker letališče Leipzig-Halle ni več subvencioniralo družbe Air Berlin in ker je bila uvedena prepoved nočnih letov.

(93) Nemčija meni, da letna plačila delničarjev družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ne pomenijo državne pomoči, saj so izpolnjene zahteve načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, v skladu s katerim je treba upoštevati vse gospodarske ugodnosti, zagotovljene glavnemu delničarju, tj. okrožju Altenburger Land (62). Sklicuje se na študijo iz leta 2007, ki jo je izvedel prof. dr. Klophaus (63) (v nadaljnjem besedilu: študija Klophaus) in v kateri so navedene „izgubljene subvencije“ okrožja Altenburger Land: gospodarski učinek plačil delničarjev na okrožje Altenburger Land je bil pozitiven zaradi dodatnih plačil davkov. Skupni prihodki od davkov v letu 2006, ustvarjeni z delovanjem na letališču AOC, znašajo 7,9 milijona EUR, pri čemer je 1 milijon EUR zlasti v korist okrožja Altenburger Land. Če bi se letno število potnikov povečalo na 500 000, bi se ta vsota do leta 2015 potrojila. Ker je donosnost plačil davkov večja od letnih plačil delničarjev, je Nemčija sklenila, da je okrožje Altenburger Land ravnalo kot zasebni vlagatelj.

(94) Kar zadeva trditev glede morebitnega zaprtja letališča namesto nadaljnjih prispevkov delničarjev, Nemčija potrjuje, da je okrožje Altenburger Land ravnalo kot zasebni vlagatelj: če bi se letališče zaprlo, bi moral upravljavec letališča zvezni deželi Turingiji povrniti približno 7 milijonov EUR, saj bi to pomenilo predčasen konec uporabe infrastrukture. Da bi se izognili temu povračilu, so tudi delničarji ravnali kot zasebni vlagatelji.

Študija Klophaus

(95) Ugotovitve študije Klophaus iz leta 2007 so naslednje. Študija navaja, da so neposredni, posredni, inducirani in spodbujevalni učinki letališča AOC na gospodarstvo in privlačnost regije, zlasti z vidika delovnih mest, pozitivni in veliki. Po ugotovitvah študije so pozitivni tudi prihodnji obeti letališča AOC, saj bi lahko postalo baza družbe Ryanair za osrednjo Nemčijo, za kar si prizadeva družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Ker je na letališču AOC nameščenih toliko zrakoplovov družbe Ryanair, bi se lahko torej število potnikov vsako leto povečalo za milijon. Tako bi lahko AOC postalo regionalno letališče, kar bi okrožju Altenburger Land zagotovilo priložnost, da spremeni svoj mednarodni profil ter tako izboljša svojo gospodarsko in poslovno strukturo. V študiji je navedeno, da bo AOC kot nizkocenovno letališče zagotovilo velike splošne gospodarske ugodnosti.

(96) Po ugotovitvah študije bo letališče AOC do leta 2015 predvidoma zagotovilo 658 delovnih mest (95,3-odstotna rast v primerjavi z letom 2006). Poleg tega bo ustvarjenih 881 posrednih delovnih mest (157,6-odstotna rast) in 438 induciranih delovnih mest (184,4-odstotna rast). Študija poudarja tudi pomen dostopnosti regij na nacionalni in mednarodni ravni, kar zelo vpliva na gospodarski razvoj zadevne regije.

(97) V zvezi s tem je treba v skladu s študijo upoštevati tako javne prispevke za obnovo in razširitev letališča AOC ter s tem povezane stroške trženja kot tudi prihodke od davkov za zvezno deželo Turingijo in njene občine. Študija ugotavlja, da je treba upoštevati tako mikroekonomske vidike kot tudi makroekonomske učinke.

5.3 LETALIŠKE TAKSE IN PLAČILA DRUŽBI RYANAIR V SKLADU S SPORAZUMI O LETALIŠKIH STORITVAH IN TRŽENJU (UKREP 3)

(98) Nemčija trdi, da niti letališke takse niti sporazumi o storitvah trženja ne pomenijo državne pomoči. Poudarja, da ni nobene povezave med sporazumi o letaliških storitvah in sporazumi o storitvah trženja, ki jih je treba oceniti ločeno; sporazumi o storitvah trženja ne pomenijo zmanjšanja prihodkov letališča, ampak zagotavljajo storitve oglaševanja.

Sporazum o storitvah družbe Ryanair

(99) Nemčija je navedla, da je letališče upoštevalo pozitivna gospodarska pričakovanja, ki temeljijo na razvoju letalske dejavnosti prek družbe Ryanair. Pri sprejemanju odločitve glede poslovanja z letalskim prevoznikom so se na sestanku delničarjev dne 22. aprila 2003 upoštevali podatki (64), prikazani v preglednici 13, pri čemer je bilo sklenjeno, da bi se lahko tudi v previdnem scenariju (en let dnevno s 70-odstotnim koeficientom zasedenosti) z družbo Ryanair dosegel skupni letni rezultat […]*. Preglednica 13 Pričakovani prihodki od dejavnosti družbe Ryanair na letališču AOC (65) (2003) (v EUR) Pristojbina na potnika […]* Število potnikov na zrakoplov s 70-odstotnim koeficientom zasedenosti (66) 104 Pričakovani mesečni prihodki […]* Mesečni stroški za načrtovane naložbe 12 138 Pričakovani mesečni rezultat […]* Pričakovani letni rezultat […]*

(100) Mesečni stroški, ki so se upoštevali v preglednici 13, vključujejo stroške osebja ter storitve odtajanja vzletno-pristajalne steze in odstranjevanja snega. Komisija ugotavlja, da je v dokumentu, ki je bil 22. aprila 2003 predložen na sestanku delničarjev, naveden skupni znesek letnih naložb v višini 902 155 EUR. Napovedi iz preglednice 13 tega zneska ne upoštevajo.

(101) Nemčija je navedla, da je družba Ryanair v skladu s seznamom takrat veljavnih letaliških taks plačevala takso za pristajanje […]* na zrakoplov in potniško takso […]* na potnika (67), tj. taksi, ki veljata za vse morebitne letalske prevoznike in ki sta po mnenju družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH razumni, če se upoštevajo promet in prihodki, ki jih družba Ryanair ustvarja za letališče AOC.

(102) Nemčija je navedla, da storitve, ki naj bi jih letališče AOC zagotovilo v skladu s Prilogo A k sporazumu, ki je bil 3. marca 2003 sklenjen z družbo Ryanair, niso bile zagotovljene. Storitve iz Priloge B in Dodatka k Prilogi B o službi za rezervacije k sporazumu z dne 3. marca 2003 so bile družbi Ryanair zagotovljene brez dodatnih stroškov.

Sporazumi o trženju družbe Ryanair

(103) Nemčija pojasnjuje, da je družba Ryanair v skladu s sporazumom o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003 letališču AOC plačevala pristojbine za letališke storitve glede na običajni seznam letalskih taks, kar je v obdobju 2003–2011 skupaj znašalo […] EUR*. V skladu s sporazumom o trženju z dne 7. aprila 2003 je letališče AOC v obdobju 2003–2011 družbi Ryanair plačalo prispevek za storitve trženja v skupnem znesku […] EUR*. Na podlagi razlike med obema plačiloma je družba Ryanair v obdobju 2003–2011 letališču AOC plačevala neto znesek […] EUR*. Ker je bilo število potnikov v tem obdobju 408 291 (68), je Nemčija sklenila, da je družba Ryanair letališču AOC plačala neto pristojbino v znesku približno […] EUR* na odhajajočega potnika. Preglednica 14 Računi, ki jih je družba Ryanair izdala in prejela v obdobju 2003–2011 (69) (v EUR) Leto Prejeti računi družbe Ryanair Izdani računi letališča Število potnikov 2003 […]* […]* 25 750 2004 […]* […]* 37 160 2005 […]* […]* 50 714 2006 […]* […]* 44 580 2007 […]* […]* 60 678 2008 […]* […]* 62 876 2009 […]* […]* 66 367 2010 […]* […]* 55 641 2011 […]* […]* 4 525 Skupaj […]* […]* 408 291

(104) Nemčija je navedla, da poleg napovedi družbe Ryanair, da bo marca 2011 ukinila rute z letališča AOC, upravljavec letališča februarja in marca 2011 ni plačal nobenih dodatnih prispevkov za trženje.

(105) Nemčija pojasnjuje, da so prispevke za trženje v skladu s sporazumom, ki sta ga 21. septembra 2010 sklenili družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair, plačale zasebne družbe, potem ko so se strinjale z ohranjanjem dejavnosti družbe Ryanair na letališču AOC. V poročilu vodstva družbe iz leta 2011 (70) je navedeno, da zimska letalska sezona 2010/2011, ki je vključevala le eno ruto v London, ne bi bila mogoča brez podpore regionalnih podjetij.

(106) Nemčija trdi, da je družba Ryanair na svojem spletnem mestu oglaševala letališče AOC in regijo. To spletno mesto je za Googlovim spletnim mestom drugo najbolj priljubljeno v Evropi, čemur ustrezajo cene oglaševanja. Cena ključne besede na Googlu na klik je med 0,05 in 2,00 EUR. Nemčija je izračunala, da 100 000–150 000 potnikov, ki z družbo Ryanair letno potujejo prek letališča AOC, in cena ključne besede 1 EUR ustvarjajo ceno oglaševanja 100 000–150 000 EUR na leto, če se predpostavlja, da vsak potnik zagotovi le en klik. Ker potniki običajno ne naredijo le enega, ampak več klikov, in ker nekateri potniki zagotovijo klik, ne da bi naredili rezervacijo, so nemški organi sklenili, da sporazum o trženju med družbama Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair temelji na razumni ceni, ki družbi Ryanair ne zagotavlja nobenih ugodnosti.

(107) Po navedbah Nemčije je družba Ryanair pripravila oglaševalske ukrepe iz preglednice 15. Preglednica 15 Plačila za trženje, ki jih je letališče AOC plačalo družbi Ryanair Obdobje Znesek Cilj 2003 50 000–150 000 EUR […]* Tiskani oglasi v časopisu Leipziger Volkszeitung 2004 25 000–125 000 EUR […]* Tiskani oglasi v časopisu Leipziger Volkszeitung maj 2007–marec 2008 75 000–175 000 EUR […]* Časopisni oglasi, neposredno pošiljanje komercialnih obvestil in drugi ukrepi za obveščanje javnosti maj 2008–marec 2009 50 000–150 000 EUR […]* Časopisni oglasi, neposredno pošiljanje komercialnih obvestil in drugi ukrepi za obveščanje javnosti Skupaj (2003–marec 2009) 225 000–325 000 EUR […]*

(108) Nemčija trdi, da nagrade za uspešnost ne pomenijo prednosti za družbo Ryanair, saj so to na trgu običajna plačila za dejavnosti trženja družbe Ryanair. Po navedbah Nemčije so bili ukrepi trženja uspešni, saj se je število potnikov s 25 000 (2002) povečalo na 140 000 (2009), zaradi česar so se skupni prihodki s 316 000 EUR povečali na 1,12 milijona EUR, medtem ko so se prihodki od letaliških taks s 132 000 EUR povečali na 530 000 EUR, prihodki od parkirnine pa z nič na 263 000 EUR.

(109) Nemčija trdi, da plačila v okviru sporazumov o storitvah trženja ne pomenijo državne pomoči iz naslednjih razlogov: (a) Nemčija poudarja, da zadevno ministrstvo v nasprotju s trditvami Komisije v sklepu o začetku postopka (71) ni imelo besede pri sklepanju sporazumov, razen v zvezi z infrastrukturnimi ukrepi. Odstavek 43 uredbe LuftVZO (72) ne pomeni, da je bila potrebna odobritev ministrstva; (b) dejstvo, da je lokalna gospodarska zbornica podprla letališče AOC (73), dokazuje, da je zasebni trg odobraval povezave družbe Ryanair; (c) Nemčija je navedla, da plačila za trženje, ki jih je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH plačala družbi Ryanair, ne pomenijo pomoči za zagon podjetja v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005, ampak so zgolj komercialne pogodbene obveznosti, ki ne spadajo na področje državne pomoči.

6. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

6.1 PRIPOMBE DRUŽBE RYANAIR

Odgovornost do države

(110) Družba Ryanair trdi, da se ji državna pomoč letališčem ne sme pripisati. Predpostavljanje prenosa državne pomoči z letališč na letalske prevoznike bi bilo v nasprotju z zakonodajo EU. Ta predpostavka diskriminira javna letališča, čeprav bi se morala pravila o konkurenci brez razlikovanja uporabljati za javna in zasebna podjetja. Družba Ryanair trdi, da dokazi, s katerimi Komisija dokazuje odgovornost do države, niso zadostni. Dokazi morda izražajo interes javnih organov za poslovne odnose in prihodnost letališča, vendar ne dokazujejo dejanske vpletenosti katerega koli javnega organa v pogajanja letališča in sporazume z družbo Ryanair. Dokazi, da so ministrstva zvezne dežele Turingije dejansko nasprotovala sporazumom z družbo Ryanair, bi vsaj pomenili, da mora Komisija temeljiteje preučiti odgovornost do države za sporazume z družbo Ryanair.

(111) Družba Ryanair je navedla, da vprašanje ni, ali bi morala država svoj denar vložiti drugam, temveč ali daje letalskemu prevozniku prednost, ki je sicer ne bi imel. Z javnimi letališči se je zgolj pogodila o pogojih, podobno kot se je dogovorila s primerljivimi zasebnimi letališči.

Uporaba načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu

(112) Družba Ryanair trdi, da ni posredna prejemnica državne pomoči. Če se lahko pogoji poslovnega odnosa med družbo Ryanair in letališčem upravičijo na podlagi načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, morebitna obveznost vračila ne more veljati za družbo Ryanair. Družba Ryanair trdi, da je treba načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu uporabiti vedno, kadar se domneva, da so letališča v javni lasti dodelila državno pomoč družbi Ryanair. Po navedbah letalskega prevoznika dejansko ni nobene gospodarske ali pravne utemeljitve za izvzetje javnih letališč iz uporabe načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, pri čemer je Komisija uporabljala to načelo v zvezi s sporazumi, ki se nanašajo na financiranje večje javne infrastrukture za druge načine prevoza, kot so javna morska pristanišča. Letališče pri sklepanju sporazumov izvaja gospodarsko funkcijo. Poleg tega letališča v zasebnem in javnem sektorju med seboj konkurirajo na trgu, pri čemer lahko imajo slednja koristi od pogodb med letalskimi prevozniki in letališči.

(113) Družba Ryanair meni, da se pri oceni učinkovitosti ne smejo upoštevati niti denarni vložki v naložbe na področju javne politike niti nepovratni stroški, temveč dodatni stroški, nazadnje pa meni še, da je treba to oceno izvesti na podlagi referenčnega merila, tj. običajno dobro vodeno letališče. Trdi, da če je regionalno letališče prepričano, da bo sporazum prispeval k izboljšanju njegove učinkovitosti, potem je lahko pogodba donosna tudi, če se zdi, da so cene, ki se zaračunavajo, ob sklenitvi nižje od stroškov. Pričakovati je, da bodo neučinkovita in premalo izkoriščena letališča postala donosna šele, ko bodo dosegla ekonomije obsega in zunanje učinke mreže, kar lahko traja od 25 do 30 let. Nizkocenovni letalski prevozniki imajo odličen položaj, da regionalnim letališčem zagotovijo bistveno povečanje prihodkov, običajno brez potrebe po kakršni koli novi infrastrukturi ali drugih naložbah. Družba Ryanair to podpira s sklicevanjem na sklep organa za civilno letalstvo Združenega kraljestva z dne 27. maja 2011, ki priznava cenejše zanašanje nizkocenovnih letalskih prevoznikov na letalske storitve.

(114) Družba Ryanair trdi, da se nepovratni stroški ne smejo upoštevati pri uporabi načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, kar velja tako za primerjalno analizo kot tudi za analizo stroškov. Navedla je, da bi moral zasebni vlagatelj, ki na letališču AOC deluje od leta 1992, infrastrukturne stroške in stalne stroške poslovanja letališča obravnavati kot nepovratne stroške. Realno teh stroškov ni bilo mogoče povrniti, saj je bila gospodarska privlačnost letališča AOC majhna, njegova tržna moč pa zelo omejena. V teh okoliščinah bi bilo sprejetje kakršnega koli drugega scenarija, ki bi lastniku letališča zagotovil boljše ali zgolj manj težavne možnosti, kot je hipotetično neukrepanje ali zaprtje letališča s potencialno visokimi stroški, v celoti v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

(115) Družba Ryanair tudi poudarja, da je treba posebne stroške, povezane z družbo Ryanair, upoštevati ločeno od nastalih stroškov letališča, lahko pa so na splošno nižji od prihodkov od pozitivnih zunanjih učinkov mreže, ki so jih ustvarile dejavnosti družbe Ryanair na letališču.

Študije svetovalne družbe, ki svetuje družbi Ryanair

(116) Družba Ryanair je navedla, da sporazum o pristojbinah z letališčem AOC izpolnjuje zahteve načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu. V zvezi s tem je Komisiji predložila dve poročili, ki ju je pripravila svetovalna družba. Ti študiji primerjata zadevno pogodbo z drugimi sporazumi o pristojbinah, sklenjenimi med družbo Ryanair in letališči, ki so v večinski zasebni lasti in se financirajo z zasebnimi sredstvi ali delujejo kot vlagatelji v tržnem gospodarstvu, pri čemer so v precej podobnem položaju kot letališče AOC.

(117) Družba Ryanair pojasnjuje metodo, na podlagi katere se primerjajo letališča v poročilih, kot sledi: analiza je temeljila le na drugih pogodbah družbe Ryanair, ker ta družba v primerjavi z večino drugih letalskih prevoznikov deluje drugače, saj ne uporablja prehodov za vstopanje, avtobusov ali prostorov za potnike, nima povezovalnih letov, čas obračanja letala je 20 minut, prtljaga pa je večinoma ročna. Poleg tega so bila v študijo vključena le letališča, ki se upravljajo v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Letališča, ki so morda prejela znatno državno pomoč, so bila izključena. Ob upoštevanju tega je v mreži družbe Ryanair približno 15 letališč, ki izpolnjujejo navedena merila in so bila vključena v študijo.

(118) Prvo letališče meni, da je […]* najustreznejše primerljivo letališče. V poročilu je navedeno, da „je v najboljšem primeru primerljivo letališče, izbrano za analizo, podobne velikosti kot letališče Altenburg. Čeprav ni bilo mogoče najti primerljivega letališča, ki bi bilo zelo podobno letališču Altenburg z vseh pomembnih vidikov, je letališče […]* dovolj podobno za namene tukaj predstavljene analize“. Drugo letališče je sklop primerljivih letališč razširilo na letališča […]* ter primerjalo njihove takse med obdobjema 2003–2004 in 2010–2011, in sicer takse na potnika in takse na obračanje letala.

(119) V poročilih je bilo ugotovljeno, da je splošna raven taks, ki jih je družba Ryanair plačala letališču AOC, v povprečju višja od primerljivih ravni taks, ki jih je letalski prevoznik v preiskovanem obdobju plačeval na primerljivih letališčih, ali v skladu s temi ravnmi. To pomeni, da so takse, ki jih je družba Ryanair plačevala letališču AOC v okviru različnih sporazumov, združljive z ravnjo taks, ki bi jih družbi Ryanair v podobnih okoliščinah ponudil vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki bi imel v lasti letališče.

(120) Družba Ryanair trdi, da bi bilo treba letališke takse obravnavati na ravneh, ki ustrezajo mejnim stroškom, namesto da se upoštevajo povprečni spremenljivi stroški ali povprečni skupni stroški.

(121) Poudarja, da je treba sporazuma letališča AOC z družbama Ryanair in AMS oceniti ločeno ter da se obe družbi ne moreta obravnavati kot edini upravičenec do domnevne državne pomoči. Sporazuma sta ločena, pogajanja v zvezi z njima so potekala neodvisno, nanašata se na različne storitve in nista bila predmet povezav, zaradi katerih bi ju bilo mogoče šteti za edini vir domnevne državne pomoči. Sklenitev sporazuma o trženju z družbo AMS ni bila pogoj za obratovanje rut družbe Ryanair na letališče in z njega. Številna letališča, ki jih uporablja družba Ryanair, na podlagi lastnega dojemanja svojih potreb glede trženja ne sklepajo sporazumov z družbo AMS. Družba Ryanair poudarja, da bi bilo treba nakup tržnih storitev po tržnih stopnjah obravnavati ločeno od povezanih pogodbenih dogovorov med letališčem in letalskim prevoznikom.

(122) Družba Ryanair nadalje pojasnjuje, da nič ne dokazuje, da letalski prevoznik, ki bi se zavezal zagotovitvi podobnega števila potnikov in/ali rotacij letala, ne bi prejel podobnih „znižanih pristojbin“. Komisija prav tako ni preučila, ali bi letalski prevoznik s podobnimi zavezami na primerljivem zasebnem letališču plačeval podobne pristojbine.

(123) Kar zadeva vrednost trženja, družba Ryanair trdi, da je prostor za trženje na spletnem mestu družbe Ryanair omejen vir, pri čemer je povpraševanje po tem prostoru veliko, tudi pri podjetjih, ki niso letališča. Spletno mesto trenutno beleži približno 4,5 milijarde ogledov strani na leto. Celo tradicionalni letalski prevozniki se zdaj zavedajo vrednosti svojih spletnih mest za trženje in oglaševanje. Po drugi strani pa veliko letališč sprejme poslovno razumno odločitev, da bodo blagovno znamko promovirala z oglaševanjem na spletnem mestu ryanair.com ali na spletnih mestih drugih letalskih prevoznikov. To povečanje prepoznavnosti blagovne znamke lahko letališčem prinaša koristi na veliko načinov, ki se vzajemno krepijo in dopolnjujejo. Letališče AOC je mednarodno veliko manj znano od letališč Aéroports de Paris ali Heathrow, zato mora vlagati v oglaševanje, da bi izboljšalo prepoznavnost svoje blagovne znamke in čim bolj povečalo delež prihajajočih potnikov.

(124) Družba Ryanair je predložila analizo, ki jo je pripravila svetovalna družba ter vključuje primerjavo cen, ki jih družba AMS zaračunava za storitve spletnega trženja, in cen, ki jih za podobne storitve zaračunavajo druga spletna mesta, povezana s potovanji. Z analizo se primerjajo cene, ki jih družba AMS zaračunava v svojem prvem dokumentu s tarifami iz leta 2005, na podlagi primerljivih storitev, ki so jih takrat ponujala spletna mesta, povezana s potovanji, ter cene trenutnega dokumenta s tarifami (2013) družbe AMS s cenami primerljivih storitev, ki jih prodajajo druga spletna mesta, povezana s potovanji. Ugotovitev analize je, da so bile cene, ki jih je družba AMS zaračunavala za oglaševanje na spletnem mestu ryanair.com, v obeh obdobjih nižje od povprečnih cen ali v srednjem razponu cen iz dokumenta o tarifah za primerljiva spletna mesta. Po navedbah družbe Ryanair ta ugotovitev potrjuje, da so sporazumi javnih letališč z družbo AMS v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu.

(125) Družba Ryanair poleg tega dokazuje storitve, zagotovljene letališču, na podlagi različnih posnetkov zaslona, ki potrjujejo, da so se storitve, ki so se opravljale v okviru pogodb z družbo AMS, spremljale. Ti posnetki zaslona so se običajno predložili letališču, ki je sklenilo pogodbo z družbo AMS, da bi se sporočil začetek izvajanja kupljene storitve na spletnemu mestu ryanair.com. Družba Ryanair poudarja vrednost storitev družbe AMS za letališča in meni, da bi bilo treba resno količinsko opredeliti ugodnosti, ki jih letališčem zagotavlja sklepanje pogodb z družbo AMS.

(126) Družba Ryanair je brez poseganja v stališče družbe, da bi bilo treba sporazum z družbo AMS in sporazum o letaliških storitvah obravnavati ločeno, predložila analizo donosnosti udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki jo je izvedla svetovalna družba ter zajema sporazum o letaliških storitvah med družbo Ryanair in letališčem ter sporazume o trženju med družbo AMS in letališčem. Po navedbah družbe Ryanair naj bi bila ta analiza Komisiji v pomoč pri njenem pristopu skupnega obravnavanja sporazuma o letaliških storitvah in sporazumov z družbo AMS, saj lahko preuči, kako bi se lahko družba AMS vključila v skupno analizo donosnosti družbe AMS in sporazuma o letaliških storitvah.

(127) Svetovalna družba je sklenila, da je pristop na podlagi denarnega toka ustrezna metoda za vključitev vrednosti družbe AMS v skupno oceno donosnosti družbe AMS in sporazuma o letaliških storitvah. Ta pristop zajema celotni dodatni dobiček, ki ga letališče ustvari po sklenitvi sporazuma o letaliških storitvah, in ugodnosti oglaševanja v okviru sporazuma z družbo AMS. V okviru tega pristopa bi se lahko odhodki letališča za družbo AMS v okviru analize donosnosti diskontiranih denarnih tokov šteli za dodatne stroške poslovanja. Ta pristop upošteva tudi koristi dejavnosti trženja, ki izhajajo iz sporazumov z družbo AMS, in dejavnosti trženja v okviru sporazuma o letaliških storitvah v času trajanja sporazuma in po načrtovanem prenehanju veljavnosti navedenega sporazuma, saj dejavnosti trženja dvigujejo vrednost blagovne znamke ter zagotavljajo prihodnje poslovanje in dobiček.

(128) Družba Ryanair to študijo zaključuje s poudarkom, da mora Komisija, če bo sporazum o letaliških storitvah in sporazume družbe AMS še naprej obravnavala skupaj, uporabiti načela, ki jih je v zvezi z zadevnim primerom določila svetovalna družba, da bi se pri preiskavi sporazuma o letaliških storitvah in sporazumov družbe AMS ustrezno uporabila analiza donosnosti udeleženca v tržnem gospodarstvu.

(129) Družba Ryanair je poleg tega predložila več opomb, ki jih je pripravila svetovalna družba, in analizo, ki jo je pripravil prof. Damien P. McLoughlin.

Opredelitev tržnega referenčnega merila v primerjalni analizi za preskuse načela udeleženca v tržnem gospodarstvu (74) (75)

(130) Svetovalna družba je prepričana, da je pristop Komisije, da upošteva le primerljiva letališča iz ciljnega območja letališča v preiskavi, napačen. Trdi, da na referenčne tržne cene, pridobljene pri primerljivih letališčih, ni vplivala državna pomoč, dodeljena bližnjim letališčem. Zato je lahko okvirna ocena tržnega referenčnega merila za preskuse načela udeleženca v tržnem gospodarstvu naslednja: (a) primerjalne analize se pogosto uporabljajo za preskuse načela udeleženca v tržnem gospodarstvu zunaj področja državne pomoči; (b) družbe na določanje cen medsebojno vplivajo le, če so njihovi proizvodi nadomestki ali dopolnila; (c) ni nujno, da letališča v istem ciljnem območju medsebojno konkurirajo, primerljiva letališča, uporabljena v predloženih poročilih, pa se srečujejo le z omejeno konkurenco letališč v državni lasti, ki so v ciljnih območjih primerjalnih letališč (manj kot tretjina komercialnih letališč v ciljnem območju primerljivih letališč je v celoti v državni lasti in nobeno od teh letališč ni vključeno v preiskave o državni pomoči (od aprila 2013)); (d) tudi kadar primerljivim letališčem konkurirajo letališča v državni lasti iz istega ciljnega območja, se lahko za njihovo ravnanje upravičeno šteje, da je v skladu z načelom udeleženca v tržem gospodarstvu (če gre za velik lastniški delež v zasebni lasti ali če letališče upravlja zasebna družba); (e) letališča, ki so v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, ne bodo določila cen, nižjih od dodatnih stroškov.

Načela, na katerih temelji analiza donosnosti za preskuse udeleženca v tržnem gospodarstvu (76).

(131) Svetovalna družba trdi, da analiza donosnosti, ki jo je uporabila v svojih poročilih in predložila Komisiji, temelji na načelih, ki bi jih upošteval razumen vlagatelj iz zasebnega sektorja, in zajema pristop, ki je razviden iz dosedanje prakse odločanja Komisije. Načela, na katerih temelji analiza donosnosti, so: (a) ocena se izvede postopno; (b) predhodni poslovni načrt ni nujno potreben; (c) za letališče, ki ni preveč zasedeno, je ustrezna metodologija oblikovanja cen pristop enojnega obračunavanja; (d) upoštevati bi bilo treba le prihodke, povezane z gospodarsko dejavnostjo zadevnega letališča; (e) upoštevati bi bilo treba celotno trajanje sporazuma, vključno z morebitnimi podaljšanji; (f) pri ocenjevanju donosnosti sporazumov se ne bi smeli upoštevati prihodnji finančni tokovi; (g) dodatno donosnost sporazumov z družbo Ryanair za letališča bi bilo treba oceniti na podlagi ocen ukrepov za interno stopnjo donosnosti ali neto sedanjo vrednost.

Analiza prof. Damiena P. McLoughlina (77) – Krepitev blagovne znamke: zakaj in kako bi morale majhne blagovne znamke vlagati v trženje

(132) Namen dokumenta je bil določiti poslovno logiko, na kateri temeljijo odločitve regionalnih letališč, da družbi AMS plačajo oglaševanje na spletnem mestu ryanair.com. V dokumentu je navedeno, da obstajajo številna zelo močna, znana letališča, ki se pogosto uporabljajo. Da bi lahko šibkejši konkurenti razvijali svoj posel, morajo premagati statične nakupovalne navade potrošnikov. Manjša regionalna letališča morajo najti način za dosledno seznanjanje čim širšega občinstva s sporočilom svoje blagovne znamke. Za običajne oblike tržnega sporočanja so potrebni izdatki, ki presegajo njihova sredstva.

Pripombe glede plačil družbi AMS

(133) Družba Ryanair se ne strinja z oceno Komisije, da so plačila družbi AMS stroški letališča, ker se s tem pristopom ne upošteva vrednost, ki jo imajo storitve družbe AMS za letališče. Prav tako je prepričana, da bi bilo treba v okviru analize udeleženca v tržnem gospodarstvu nakup dragocenih tržnih storitev po tržnih stopnjah obravnavati ločeno od povezanih pogodbenih dogovorov med letališčem in letalskim prevoznikom. Da bi podprla svojo analizo, je predložila študijo, ki jo je izvedla svetovalna družba in v katerih se referenčne cene, ki jih zaračunava družba AMS, primerjajo s cenami primerljivih storitev, ki jih ponujajo druga spletna mesta, povezana s potovanji (78). V skladu z ugotovitvijo iz študije so bile cene, ki jih je zaračunavala družba AMS, nižje od povprečja ali v srednjem razponu cen, ki so jih zaračunavala primerljiva spletna mesta. Na podlagi tega je družba Ryanair sklenila, da so cene družbe AMS v skladu s tržnimi cenami, odločitev javnega letališča, da plača storitve družbe AMS, pa v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Družba Ryanair je predložila tudi dokaze o storitvah, ki so se zagotavljale letališčem v okviru pogodb z družbo AMS, da bi prikazala vrednost teh storitev za letališča.

(134) Družba Ryanair Komisijo poziva, naj ponovno oceni svoj dosedanji pristop k pogodbam z družbo AMS. Prepričana je, da bi bilo treba sporazume z družbo AMS obravnavati ločeno od sporazumov o letaliških storitvah, ki jih je sklenila družba Ryanair, in v zvezi z njimi izvesti ločen preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu. Če bi Komisija vztrajala pri vključitvi sporazumov, ki jih je sklenila družba AMS, in sporazumov o letaliških storitvah, ki jih je sklenila družba Ryanair, v skupni preskus načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, je treba upoštevati vrednost, ki jo imajo storitve družbe AMS za letališče.

(135) Poročilo svetovalne družbe z dne 20. decembra 2013 o cenah družbe AMS se sklicuje na ugotovitve prejšnjih predloženih poročil, ki pojasnjujejo pomen oglaševanja za majhne blagovne znamke, kar potrjuje, da je družba Ryanair močna vseevropska blagovna znamka, ki lahko pridobi premijo za svoje storitve svetovanja. Tarife družbe AMS se primerjajo z vzorcem cen oglaševanja na spletnih mestih, ki je bil vzet v istem času, ob upoštevanju oglasov enake velikost za obdobje 2004–2005, tj. ko je bil prvič uveden dokument s tarifami družbe AMS, in za leto 2013. Spletno mesto ryanair.com ima več kot dvakrat več mesečnih obiskovalcev kot drugo najbolj priljubljeno spletno mesto, povezano s potovanji, pri čemer je verjetneje, da bodo obiskovalci sodelovali v drugih elektronskih poslovanjih. Te edinstvene značilnosti in široka seznanjenost z blagovno znamko so letalskemu prevozniku omogočili zaračunavanje premije.

(136) V primerjavo so se vključili oglasi enake velikosti, ki so bili določeni na podlagi razpoložljivih podatkov in objavljeni na domači strani posameznega spletnega mesta. Zaradi pomanjkanja preglednosti posebnih ponudb in diskrecijskih popustov, ki so običajna poslovna praksa, so se primerjale le cene iz dokumenta o tarifah. Cena iz dokumenta o tarifah je navedena v smislu cene na tisoč odtisov, tj. cena, ki se spletnemu mestu plača za vsak tisoči ogled oglasa. Cene spletnega oglaševanja se razlikujejo glede na velikost oglasa, ki se meri v slikovnih pikah, in mesto na spletni strani. Glavna oglaševalska storitev na domači strani, ki se je na spletnemu mestu ryanair.com ponujala v obdobju 2004–2005, je bila pasica velikosti 468 × 60 slikovnih točk. Pasice so običajno v srednjem zgornjem delu spletne strani. Za obdobje 2004–2005 se je cena za oglaševanje iz dokumenta o tarifah družbe AMS iz leta 2005 v obliki pasic primerjala s cenami 54 evropskih spletnih mest, povezanih s potovanji.

(137) Za leto 2013 se upoštevata še dve vrsti oglasov: oglasi Skyscraper, velikosti 120 × 600 slikovnih točk, in oglasi na sredini strani, velikosti 300 × 250 slikovnih točk. Oglasi Skyscraper so dolgi in nameščeni vzdolž roba spletne strani, medtem ko so oglasi na sredini strani običajno znotraj spletne uredniške vsebine, zaradi česar so zelo opazni. Cene oglasov Skyscraper in oglasov na sredini strani iz dokumenta o tarifah družbe AMS se primerjajo s cenami 22 spletnih mest, povezanih s potovanji, in 135 drugih spletnih mest. Ugotovljeno je, da so tarife družbe AMS v obeh obdobjih in v vseh sektorjih nižje od cen, ki jih zaračunavajo primerljiva spletna mesta, ali v njihovem razponu.

Kako naj bi se sporazumi z družbo AMS obravnavali v okviru analize donosnosti pri preskusu udeleženca v tržnem gospodarstvu

(138) Družba Ryanair je predložila poročilo, ki ga je svetovalna družba pripravila v zvezi z načeli, za katere meni, da bi se morala uporabljati pri preskusu donosnosti udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki obsega sporazume o letaliških storitvah med družbo Ryanair in letališči ter sporazume o trženju med družbo AMS in istimi letališči (79). Poudarja, da to ne vpliva na njeno mnenje, da bi bilo treba za sporazume z družbo AMS in sporazume o letaliških storitvah opraviti ločena preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu.

(139) V poročilu je navedeno, da bi bilo treba prihodke, povezane z družbo AMS, vključiti v prihodkovni del skupne analize donosnosti, v kateri so izdatki, povezani z družbo AMS, vključeni v stroškovni del. V njem je predlagana metoda na podlagi denarnega toka, pri kateri so izdatki, povezani z družbo AMS, obravnavani kot dodatni stroški poslovanja. Navedeno je še, da dejavnosti trženja prispevajo k ustvarjanju in izboljšanju vrednosti blagovne znamke, kar bo verjetno prinašalo posle in dobiček v času trajanja sporazuma o trženju in tudi po njegovem prenehanju. Sporazum z družbo Ryanair bi k letališču pritegnil druge letalske prevoznike. To bi nato pritegnilo gospodarske subjekte in povečalo prihodke letališča iz neletalskih dejavnosti (80). Če Komisija izvede skupno analizo donosnosti, bi bilo treba upoštevati te koristi, tako da bi se odhodki za družbo AMS šteli za dodatne stroški poslovanja, izračun dodatnega dobička pa bi bil zmanjšan za plačila družbi AMS.

(140) Poleg tega bi bilo treba ob koncu trajanja sporazuma o letaliških storitvah v napovedani dodatni dobiček vključiti končno vrednost, da bi se upoštevala vrednost, ustvarjena po prenehanju sporazuma. Končna vrednost se lahko prilagodi na podlagi previdne predpostavke glede verjetnosti podaljšanja pogodbe z družbo Ryanair ali sklenitve podobnih dogovorov z drugimi letalskimi prevozniki. To bo omogočilo oceno spodnje meje za koristi, ki skupaj izhajajo iz sporazuma z družbo AMS in sporazuma o letaliških storitvah, ob upoštevanju negotovosti glede dodatnega dobička, ustvarjenega po prenehanju sporazuma o letaliških storitvah.

(141) Poročilo podpira ta pristop s povzetkom rezultatov študij o učinku oglaševanja na vrednost blagovne znamke. V teh študijah se ugotavlja, da se lahko z oglaševanjem ustvari vrednost blagovne znamke in izboljša zvestoba strank. Z oglaševanjem na spletnem mestu ryanair.com se zlasti poveča izpostavljenost blagovne znamke za letališče. Zlasti velja, da lahko manjša regionalna letališča, ki želijo povečati svojo bazo prometa, vrednost svoje blagovne znamke povečajo s sklenitvijo sporazumov o oglaševanju z družbo AMS (81).

(142) V poročilu je navedeno, da ima pristop na podlagi denarnega toka prednost pred pristopom na podlagi kapitalizacije, v okviru katerega bi se odhodki za družbo AMS šteli za naložbo v neopredmeteno dolgoročno sredstvo (tj. vrednost blagovne znamke letališča). Stroški trženja bi se knjižili kot neopredmeteno dolgoročno sredstvo, ki bi se amortiziralo v njegovi dobi koristnosti, s preostalo vrednostjo ob koncu načrtovanega prenehanja sporazuma o letaliških storitvah. Vendar ta pristop ne bi zajel dodatnih ugodnosti za letališče, ki izhajajo iz sklenitve sporazuma o letaliških storitvah z družbo Ryanair. Poleg tega je težko oceniti vrednost neopredmetenega dolgoročnega sredstva zaradi izdatkov v zvezi z blagovno znamko in trajanjem koristnosti sredstva.

(143) Nazadnje naj bi bil pristop na podlagi denarnega toka v skladu s precedensi Komisije v zvezi s primeri državne pomoči in drugimi primeri. V zvezi s tem je navedena zadeva BayernLB (82), za katero je Komisija navedla, da bo za oceno denarnih tokov uporabila metodo vrednotenja diskontirane dividende in nato določila končno vrednost na podlagi predvidene rasti dividende kot v primeru zmanjševanja marž v zvezi z družbo Telefónica (83), ko je v analizo diskontiranega denarnega toka vključila končno vrednost.

6.2 PRIPOMBE DRUŽBE AIRPORT MARKETING SERVICES (AMS)

(144) Družba Airport Marketing Services se je opredelila kot hčerinska družba družbe Ryanair z dejanskimi komercialnim nameni in je bila ustvarjena za razvoj dejavnosti, ki ni del osnovne dejavnosti družbe Ryanair. Družba Ryanair jo uporablja kot posrednika za prodajo oglaševalskega prostora na svojem spletnem mestu. Načeloma so sporazumi o trženju, ki jih družba AMS sklene z letališči, dogovorjeni in sklenjeni ločeno od sporazumov, ki jih družba Ryanair sklene z istimi letališči.

(145) Družba AMS je navedla, da ni bila upravičenka državne pomoči in da je letališče v zvezi z družbo AMS ravnalo v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Trdi, da je načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu izpolnjeno, saj tarife, po katerih zagotavlja oglaševalski prostor, in obseg, v katerem je ta potreben, ne razlikujejo med javnimi in zasebnimi oglaševalci. Javni in zasebni organi konkurirajo za dostop do omejenega oglaševalskega prostora na spletnem mestu ryanair.com.

(146) Družba AMS je navedla, da so bili sporazumi o trženju dogovorjeni s komercialno vrednostjo po tržnih cenah ob upoštevanju poslovne logike. Veliko letališč, tako regionalnih letališč kot letaliških vozlišč, oglašuje na spletnem mestu družbe Ryanair in drugih spletnih mestih, da bi povečala prepoznavnost svoje blagovne znamke. To povečanje prepoznavnosti blagovne znamke lahko različno koristi letališčem. Lahko na primer privabijo prihajajoče potnike letalskega prevoznika, na spletnem mestu katerega oglašuje letališče. Prihajajoči potniki ustvarjajo prihodke iz neletalskih dejavnosti, saj je veliko verjetneje, da bodo tuji potniki na letališču denar porabili za spominke, lokalne izdelke, najem avtomobila, restavracije itd., pri čemer ti prihodki predstavljajo skoraj polovico prihodkov letališča iz neletalskih dejavnosti.

(147) To zlasti velja za letališče AOC, ki ni imelo rednega potniškega prometa, ko je družba Ryanair začela rute Altenburg–London. Dejavnosti, ki bi lahko ustvarjale prihodke iz neletalskih dejavnosti, takrat niso bile razvite. Zato so bile dejavnosti trženja zlasti pomembne za povečanje deleža prihajajočih potnikov v okviru skupnega števila potnikov, ki se mu je zavezala družba Ryanair, in spodbuditev uvedbe neletalskih poslovnih dejavnosti na letališču.

(148) Spletno mesto družbe Ryanair je zlasti dragoceno za trženje, saj: je eno najbolj priljubljenih potovalnih spletnih mest na svetu; sta blagovna znamka in spletni naslov družbe Ryanair dobro znana; je vsebina spletnega mesta privlačna, stopnja obiskov ene strani pa znaša le […]*; posamezen obisk na spletnem mestu v povprečju traja zelo dolgo in je posebej usmerjen v morebitne potnike na zadevnem letališču. Te značilnosti spletnega mesta so upoštevane v pristojbinah za trženje, ki se zaračunavajo letališču AOC.

(149) Družba AMS navaja, da so bile njene pristojbine za trženje določene po tržnih cenah. Družba ne razlikuje med letališkimi in neletališkimi strankami. Cene, ki jih zaračunava družba AMS, temeljijo na objektivnih merilih in so pregledno navedene na spletnem mestu družbe (84). Cene, ki jih je družba AMS zaračunavala letališču AOC, so bile v skladu z njenim dokumentom o tarifah. Za primerjavo – cena za enostranski oglas letališča v časopisu Daily Telegraph je približno 2 385 000 EUR za 45 dni (46 000 GBP na dan). Poleg tega so oglasi, ki jih družba AMS zagotovi na spletnem mestu družbe Ryanair, stalni, medtem ko se oglasi na številnih drugih spletnih mestih običajno izmenjavajo.

(150) Dveletno izvajanje storitev v skladu s sporazumom za trženje, sklenjenim z družbo AMS leta 2008, je letališču omogočilo plačevanje oglaševalskih storitev glede na promet na spletnem mestu leta 2007. Podobno je sporazum o trženju iz leta 2010 temeljil na predpostavkah v zvezi s prometom na spletnem mestu leta 2009. Razpoložljivi pretekli podatki kažejo, da se je število obiskovalcev spletnega mesta družbe Ryanair v zadnjih letih močno povečalo.

(151) Družba AMS je sklenila, da ni prejela državne pomoči in da je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v zvezi z njo ravnala v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu.

6.3 PRIPOMBE DRUŽBE LUFTHANSA

(152) Družba Lufthansa ugotavlja, da letni poročili družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH iz let 2010 in 2011 kažeta letne izgube v znesku 567 000 EUR oziroma 437 000 EUR, kar dokazuje, da družba kljub javnemu prevozu še vedno ni donosna. Po njenih navedbah delničarji zagotavljajo dve različni vrsti letnih prispevkov: (a) v proračunskem načrtu okrožja Altenburger Land iz leta 2014 je navedeno, da je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH prejela letne dodatne prispevke v znesku 228 000 EUR v skladu z oddelkom 24 njenega statuta; (b) družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je v obdobju 2009–2011 prejela tudi nepovratne prispevke v znesku 2 406 000 EUR. V skladu z letnimi poročili ti prispevki ščitijo plačilno sposobnost družbe. Glede na proračunski načrt okrožja Altenburger Land so se ti prispevki zagotovili tudi leta 2014 (350 000 EUR za leto 2014). Prispevki delničarjev so znašali skupaj 409 000 EUR leta 2014 in 174 000 EUR leta 2013.

(153) Družba Lufthansa v zvezi s tekočimi preiskavami ugotavlja, da je bila infrastruktura očitno zgrajena izključno za družbo Ryanair, kot je bilo določeno v sporazumu z njo. Navedla je, da bi zasebni vlagatelj tako ravnal le, če bi se družba Ryanair v zameno zavezala, da bo z letališčem poslovala določeno število let.

(154) Družba Lufthansa tudi trdi, da je bila družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v obdobju 2003–2011 zagotovljena javna pomoč za reševanje, ker letališke takse niso zadostovale za kritje stroškov poslovanja. Družbo opredeljuje kot „podjetje v težavah“ v skladu s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (85), ki se niso upoštevale, saj pomoč ni bila priglašena. Zato ta pomoč ni združljiva z notranjim trgom.

(155) V zvezi z letališkimi taksami in podporo za trženje družba Lufthansa ugotavlja, da je bila družbi Ryanair zagotovljena znatna pomoč z ugodnimi taksami in podporo za trženje. Trdi, da so te prednosti nezdružljive z notranjim trgom, ker se niso mogla uporabiti merila združljivosti v okviru smernic iz leta 2005, saj se te smernice ne uporabljajo, kadar je zagotovljena trajna in stalna pomoč za tekoče poslovanje. Uporabiti ni mogoče niti smernic iz leta 2014, ker se nanašajo le na zagonsko pomoč za letalske prevoznike, ki je bila priglašena ali odobrena po začetku veljavnosti smernic. Tudi če bi se smernice iz leta 2014 lahko uporabile, merila združljivosti zagonske pomoči za letalske prevoznike ne bi bila izpolnjena.

6.4 PRIPOMBE ZDRUŽENJA BUNDESVERBAND DER DEUTSCHEN FLUGGESELLSCHAFTEN (ZVEZNO ZDRUŽENJE NEMŠKIH LETALSKIH PREVOZNIKOV)

(156) V zvezi z uporabo smernic iz leta 2014 se združenje Bundesverband der deutschen Fluggesellschafen (v nadaljnjem besedilu: združenje BDF) ne strinja z uporabo smernic iz leta 2014 za nepriglašeno pomoč za tekoče poslovanje, odobreno pred objavo smernic, ker bi bila ta uporaba v nasprotju s ciljem preprečevanja izkrivljanja konkurence in vzpostavljanja enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu. Po navedbah združenja BDF bi ta uporaba pomenila prednost za tista podjetja, ki so ukrepala v skladu s smernicami, veljavnimi pred 4. aprilom 2014. Po mnenju združenja BDF bi nove smernice retroaktivno uzakonile nezakonito ravnanje. Zato bi bilo treba zagonsko pomoč za družbo Ryanair in pomoč za naložbe za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH oceniti kot nepriglašeno pomoč v skladu s pravom, ki se je uporabljal v zadevnem času.

7. PRIPOMBE NEMČIJE K PRIPOMBAM ZAINTERESIRANIH STRANI

7.1 PRIPOMBE NEMČIJE K PRIPOMBAM DRUŽBE RYANAIR

(157) Nemčija v zvezi s poročilom svetovalne družbe ugotavlja, da ta namiguje, da je družba Germanwings morda uporabljala letališče AOC. Vendar Nemčija potrjuje, da družba Germanwings ni nikoli uporabljala tega letališča.

(158) V zvezi s pripombami družbe Ryanair je navedla, da organi zvezne dežele Turingije niso bili vključeni v pogajanja letališča in družbe Ryanair/AMS o sklepanju sporazumov.

(159) Nemčija v zvezi s sporazumi o trženju med družbo Ryanair in letališčem AOC popolnoma podpira stališče družbe Ryanair, da so ti sporazumi v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in zato ne vključujejo državne pomoči. Zlasti se strinja s sklepom zadnjega poročila svetovalne družbe, ki ga je družba Ryanair predložila 20. decembra 2013, pri čemer je navedla, da so plačila družbi AMS/Ryanair ustrezala zagotovljeni storitvi v okviru običajnega poslovnega sporazuma o storitvah.

7.2 PRIPOMBE NEMČIJE K PRIPOMBAM DRUŽBE LUFTHANSA

(160) Nemčija je navedla, da pripombe družbe Lufthansa tekočim preiskavam ne zagotavljajo nobenih novih informacij in da ima Komisija v zvezi z obravnavanim primerom že vse ustrezne informacije.

(161) Zavrača številne izjave družbe Lufthansa, ki so po njenem mnenju napačne. (a) Nemčija je navedla, da letališče AOC ni bilo zgrajeno in ni obratovalo izključno za družbo Ryanair. V zvezi s tem se sklicuje na pripombe navedene družbe in dolgoročni naložbeni načrt za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. (b) Nemčija tudi poudarja, da je uporaba infrastrukture dostopna vsem, brez diskriminacije. Od leta 2001