IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1469

z dne 1. oktobra 2018

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Prejšnje preiskave in obstoječi ukrepi

(1) Svet je z Uredbo (ES) št. 2320/1997 (2) uvedel protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom, med drugim, iz Rusije. S Sklepom Komisije 2000/70/ES (3) je bila sprejeta zaveza izvoznika iz Rusije. Svet je z Uredbo (ES) št. 348/2000 (4) uvedel protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1322/2004 (5) je bilo sklenjeno, da se iz previdnosti, da ne bi ponovno prišlo do protikonkurenčnega ravnanja nekaterih proizvajalcev Unije (glej uvodno izjavo 9 navedene uredbe), ukine uporaba veljavnih ukrepov za uvoz med drugim iz Rusije.

(2) Po preiskavi v zvezi s pregledom, izvedeni v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, je Svet z Uredbo (ES) št. 258/2005 (6) spremenil dokončne ukrepe, uvedene z Uredbo (ES) št. 348/2000, razveljavil možnost oprostitve dajatev iz člena 2 navedene uredbe in uvedel protidampinško dajatev v višini 38,8 % na uvoz iz Hrvaške in protidampinško dajatev v višini 64,1 % na uvoz iz Ukrajine, razen za uvoz družbe Dnepropetrovsk Tube Works, za katero je veljala protidampinška dajatev v višini 51,9 %.

(3) S Sklepom 2005/133/ES (7) je Komisija delno opustila dokončne ukrepe v zvezi s Hrvaško in Ukrajino za devet mesecev z veljavnostjo od 18. februarja 2005. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1866/2005 (8) je bila delna opustitev podaljšana za eno leto.

(4) Svet je z Uredbo (ES) št. 954/2006 (9) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi s poreklom med drugim iz Hrvaške, Rusije in Ukrajine, razveljavil uredbi (ES) št. 2320/97 in (ES) št. 348/2000, zaključil vmesne preglede in preglede zaradi izteka protidampinških dajatev na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom med drugim iz Rusije ter zaključil vmesne preglede protidampinških dajatev na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom med drugim iz Hrvaške, Rusije in Ukrajine.

(5) Sodišče je s svojo sodbo z dne 16. februarja 2012 v združenih zadevah C-191/09 in C-200/09 P, Svet in Komisija proti Interpipe Niko Tube in Interpipe NTRP, zavrnilo pritožbo Sveta (10) zoper sodbo Sodišča prve stopnje z dne 10. marca 2009, s katero je bil člen 1 Uredbe (ES) št. 954/2006 razglašen za ničnega v delu, v katerem protidampinška dajatev, določena za izvoz izdelkov, ki jih izdelujeta družbi Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT in Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (v nadaljnjem besedilu skupaj: skupina Interpipe), presega protidampinško dajatev, ki bi se uporabila, če ne bi bila opravljena prilagoditev izvozne cene zaradi provizije, kadar je prodaja potekala s posredovanjem povezanega trgovca, družbe Sepco SA (11). V skladu s členom 266 Pogodbe o delovanju Evropske unije je Komisija sprejela ukrepe, ki so potrebni za upoštevanje sodb, ter znova izračunala stopnjo protidampinške dajatve za skupino Interpipe v skladu s smernicami Sodišča prve stopnje in Sodišča. Z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 540/2012 (12) so bili popravljeni vidiki Uredbe (ES) št. 954/2006, za katere je bilo ugotovljeno, da niso skladni z osnovno uredbo, kar je privedlo do razveljavitve delov navedene uredbe. Vse druge ugotovitve iz Uredbe (ES) št. 954/2006 so ostale veljavne. Po ponovnem izračunu je torej bilo določeno, da protidampinška dajatev, ki zdaj velja za zadevni izdelek za skupino Interpipe, znaša 17,7 %.

(6) Svet je z Uredbo (EU) št. 585/2012 (13) po pregledu zaradi izteka ukrepa uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi s poreklom iz Rusije in Ukrajine ter ukinil protidampinške ukrepe za uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške (v nadaljnjem besedilu: prejšnji pregled zaradi izteka ukrepa).

(7) Po preiskavah v zvezi z delnim vmesnim pregledom v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je Svet z Uredbo (EU) št. 795/2012 (14) oziroma Uredbo (EU) št. 1269/2012 (15) spremenil dokončne ukrepe, ki so bili uvedeni z Uredbo (EU) št. 585/2012 za več ruskih in ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov.

(8) Protidampinške dajatve, ki zdaj veljajo, znašajo 35,8 % na uvoz iz Rusije, razen za družbe Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant in Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant in OAO Seversky Tube Works (28,7 %), ter 25,7 % na uvoz iz Ukrajine, razen za družbe OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), LLC Interpipe Niko Tube in OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (13,8 %).

1.2 Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

(9) Komisija je 4. julija 2017 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku pregleda), napovedala začetek pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Ukrajine, v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe (16).

(10) Pregled se je začel po utemeljenem zahtevku, ki ga je 30. marca 2017 vložil odbor za zaščito industrije brezšivnih jeklenih cevi Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: vložnik) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo več kot 25 % skupne proizvodnje nekaterih brezšivnih cevi v Uniji. Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinškega uvoza iz Ukrajine, ponovitev dampinškega uvoza iz Rusije in ponovitev škode industriji Unije.

1.3 Vzporedni delni vmesni pregled

(11) Komisija je 7. maja 2018 začela delni vmesni pregled glede uvoza nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom med drugim iz Ukrajine v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe (17). Ta delni vmesni pregled je zahtevala skupina proizvajalcev izvoznikov iz Ukrajine, in sicer skupina Interpipe, obseg tega pregleda pa je omejen na preiskavo dampinga, ki zadeva vložnika.

1.4 Preiskava

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

(12) Preiskava glede nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2016 do 30. junija 2017 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2014 do konca OPP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

Zadevne strani

(13) Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike, znane uporabnike, predstavnike držav izvoznic, vložnika in proizvajalce Unije, navedene v zahtevku za začetek pregleda. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in v roku, določenem v obvestilu o začetku pregleda, zahtevati zaslišanje.

Vzorčenje

(14) Glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov v Rusiji in Ukrajini ter veliko število uvoznikov je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku pregleda najprej predvideno vzorčenje za proizvajalce izvoznike in uvoznike. Da bi Komisija lahko ugotovila, ali je vzorčenje dejansko potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh po začetku postopka javijo Komisiji in ji predložijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku pregleda.

(15) Komisiji so se v roku javili samo dva ruska proizvajalca izvoznika (skupina TMK in skupina ChTPZ, v nadaljnjem besedilu skupaj: dve skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov) in en ukrajinski proizvajalec izvoznik (v nadaljnjem besedilu: skupina Interpipe). Zato je bila sprejeta odločitev, da se vzorčenje za proizvajalce izvoznike ne izvede.

(16) Noben uvoznik ni predložil informacij, zahtevanih v obvestilu o začetku pregleda, ali izrazil pripravljenosti za sodelovanje s Komisijo. So pa štirje uvozniki ob začetku postopka predložili svoja stališča. Zato se je Komisija odločila, da ne bo izvedla vzorčenja.

(17) Komisija je v obvestilu o začetku navedla tudi, da je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Dvanajst proizvajalcev Unije je pred začetkom postopka predložilo informacije, zahtevane za izbor vzorca, in izrazilo pripravljenost za sodelovanje s Komisijo. Na podlagi navedenega je Komisija začasno izbrala vzorec treh proizvajalcev, za katere je bilo ugotovljeno, da so reprezentativni za industrijo Unije v smislu obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji.

(18) Po nezadostnem sodelovanju enega izmed vzorčenih proizvajalcev Unije in uporabi člena 18 osnovne uredbe v zvezi s to družbo je Komisija zadevnega začasno izbranega proizvajalca nadomestila z dvema drugima proizvajalcema Unije. Končni vzorec proizvajalcev Unije je zato vključeval družbe Arcelor Mittal Tubular Products, Benteler Steel Tube GmbH, Dalmine S.p.A. in Zeleziarne Podbrezova a.s.

Vprašalniki

(19) Vprašalniki so bili torej poslani petim vzorčenim proizvajalcem Unije (skupno iz prvotnega in končnega vzorca), štirim uvoznikom, dvema skupinama ruskih proizvajalcev izvoznikov in skupini Interpipe.

(20) Na vprašalnik ni odgovorila nobena od dveh skupin ruskih proizvajalcev izvoznikov. Ruski organi so bili obveščeni o nesodelovanju in nameri Komisije, da uporabi člen 18 osnovne uredbe.

(21) Oba proizvajalca sta kljub temu poslala pripombe, s katerimi sta oporekala pravilnosti zahtevka in nasprotovala nadaljevanju ukrepov.

(22) Vprašalnike je izpolnilo pet proizvajalcev Unije in en sodelujoči proizvajalec izvoznik iz Ukrajine. Vprašalnika ni izpolnil nobeden od štirih uvoznikov Unije.

Preveritveni obiski

(23) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki jih je štela za potrebne, da ugotovi, kakšna je verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode, ter informacije v interesu Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb: proizvajalci Unije: — Arcelor Mittal Tubular Products, Ostrava, Češka, — Benteler Steel Tube GmbH, Paderborn, Nemčija, — Dalmine S.p.A., Bergamo, Italija, — Zeleziarne Podbrezova a.s., Podbrezova, Slovaška, in njena povezana trgovca, tj. družbi Pipex Italia S.p.A., Arona, Italija, in Slavrur Sp. z o.o., Stalowa Wola, Poljska, — Vallourec Deutschland GmbH, Boulogne Billancourt, Francija; proizvajalec izvoznik v Ukrajini: — skupina Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina) ter povezane trgovinske družbe (LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ukrajina, Interpipe Europe SA, Lugano, Švica, in Interpipe Central Trade GmbH, Frankfurt, Nemčija).

Naknadni postopek

(24) Komisija je 13. julija 2018 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Rusije in Ukrajine.

(25) Pripombe so predložili dve skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov, skupina Interpipe, misija Ukrajine pri Evropski uniji in stalna misija Ruske federacije pri Evropski uniji. Službe Komisije so 8. avgusta 2018 zaslišale dve skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov in stalno misijo Ruske federacije pri Evropski uniji. Istega dne je potekalo zaslišanje med skupino Interpipe in službami Komisije. Ob upoštevanju pripomb skupine Interpipe sta se družbi zagotovili dve dodatni razkritji glede analize v zvezi z Ukrajino in nekaterih vprašanj, povezanih z družbo.

(26) Pripombe zainteresiranih strani so se proučile in upoštevale, kot je bilo primerno.

2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1 Zadevni izdelek

(27) Zadevni izdelek je isti kot v zadnji preiskavi, na podlagi katere so bili uvedeni sedanji veljavni ukrepi, tj. nekatere brezšivne cevi iz železa ali jekla (v nadaljnjem besedilu: brezšivne cevi), s krožnim prečnim prerezom, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm in z ekvivalentom ogljika (CEV) do vključno 0,86 v skladu s formulo in kemično analizo Mednarodnega inštituta za varilstvo (IIW) (18), s poreklom iz Rusije in Ukrajine (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 in ex 7304 59 93 (19) (oznake TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 in 7304599320).

(28) Zadevni izdelek se uporablja v različne namene, na primer za cevovode za tekočine, v gradbeništvu za pilote, za mehansko uporabo, za plinovode, toplotne cevi ter cevi, znane kot cevi OCTG („oil country tubular goods“), ki se v naftni industriji uporabljajo kot vrtalne, zaščitne in proizvodne cevi.

(29) Ob dobavi uporabnikom so brezšivne cevi zelo različnih oblik. Brezšivne cevi so lahko pocinkane, navojne, dobavljene kot „green tubes“ (tj. niso toplotno obdelane), s posebnim zaključkom, z različnimi krožnimi prečnimi prerezi, razrezane ali nerazrezane. Ni splošnih standardnih velikosti cevi, zato je večina brezšivnih cevi izdelana po naročilu strank. Brezšivne cevi so običajno zvarjene. V posebnih primerih pa se lahko povežejo z navoji ali se uporabljajo nepovezane, vendar pa se lahko še vedno zvarijo. Preiskava je pokazala, da imajo vse brezšivne cevi enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo.

2.2 Podobni izdelek

(30) Ta preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa je potrdila, da imajo, kot je bilo ugotovljeno v prejšnjih in tudi zadnji preiskavi, izdelek, izvožen v Unijo iz Rusije in Ukrajine, izdelek, proizveden in prodan na domačih trgih Rusije in Ukrajine, ter izdelek, ki ga proizvajajo in prodajajo v Uniji proizvajalci Unije, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter končne uporabe in se zato štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

(31) V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping zaradi izteka veljavnih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

3.1 Rusija

3.1.1 Damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

3.1.1.1 Uvodne opombe

(32) Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz Rusije zaradi izteka obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

(33) Ker v preiskavi ni sodeloval noben ruski proizvajalec izvoznik, kot je navedeno v uvodni izjavi 20, je splošna analiza Komisije, vključno z izračunom dampinga, temeljila na dostopnih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

(34) Zato je bila verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga ocenjena na podlagi informacij iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa, ki so bile združene z informacijami iz drugih virov, kot so informacije, zbrane na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe, informacije iz prejetih pisnih stališč, med drugim vključno s statističnimi podatki ruske zvezne carinske službe o ruskem izvozu (20), in statistični podatki s specializirane spletišču Metal Expert (21).

(35) Ker Rusija ni sodelovala, Komisija ni mogla primerjati normalne vrednosti z izvozno ceno po posameznih vrstah izdelka. Normalna vrednost in izvozna cena sta zato bili določeni na podlagi povprečnih vrednosti v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

3.1.1.2 Normalna vrednost

(36) Komisija je za določanje normalne vrednosti uporabila isto metodologijo, kot jo je uporabil vložnik v zahtevku. Ta metodologija temelji na podatkih o ruskih domačih cenah, ki so na voljo na spletišču Metal Expert. Komisija je zato uporabila povprečne domače cene v Rusiji, in sicer franko tovarna, kot je navedeno na spletišču Metal Expert za 12 mesecev od julija 2016 do junija 2017.

3.1.1.3 Izvozna cena

(37) Izvozne cene v Unijo so bile ugotovljene na podlagi zbirke podatkov Komisije iz člena 14(6) osnovne uredbe.

3.1.1.4 Primerjava

(38) Normalna vrednost in izvozna cena sta bili primerjani na podlagi franko tovarna. Normalna vrednost je bila prilagojena navzgor v skladu z metodologijo, ki jo je zagotovil vložnik (22), in na podlagi informacij, ki so na voljo na spletišču Metal Expert. Izvozna cena je prilagojena navzdol na raven franko tovarna. Za ta namen so bili stroški dostave, zavarovanje in provizija odšteti na podlagi informacij, ki so bile na voljo v zahtevku.

3.1.1.5 Damping

(39) Na podlagi navedenega je Komisija izračunala, da stopnja dampinga za ruski izvoz v Unijo znaša približno 33 %. Raven uvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa je bila razmeroma nizka, in sicer je predstavljala 0,6 % potrošnje Unije.

3.1.1.6 Pripombe po dokončnem razkritju

(40) Po razkritju sta dve skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov skupaj predložili pripombe na dokument Komisije o splošnem razkritju.

(41) Obe družbi sta oporekali zakonitosti obstoječih ukrepov. Prvič, trdili sta, da so bili prvotni ukrepi nezakoniti, saj je Komisija uporabila prilagajanje stroškov normalni vrednosti na podlagi člena 2(5) osnovne uredbe, kar naj bi bilo glede na sodno prakso pritožbenega organa STO nezakonito (23). Drugič, trdili sta, da je pristop Komisije k pregledu zaradi izteka ukrepa, pri katerem Komisija ne pride do ugotovitev, povezanih z družbo (24), v nasprotju z besedilom in duhom osnovne uredbe in protidampinškega sporazuma STO.

(42) Prva trditev je bila zavrnjena, saj se nanaša na izračun prvotne dajatve, ki ne spada na področje uporabe tega postopka. Za namene tega pregleda zaradi izteka ukrepa je bilo treba zaradi nesodelovanja ruskih proizvajalcev izvoznikov uporabiti določbe člena 18. Pri drugi trditvi dve skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov nista utemeljili razlogov, zakaj bi bile ugotovitve na državni ravni v zvezi s pregledi zaradi izteka ukrepa nezakonite. Ta trditev je bila zato prav tako zavrnjena.

(43) Kar zadeva posebne vidike preiskave, sta dve skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov najprej oporekali temu, da je Komisija uporabila člen 18 osnovne uredbe, in trdili, da Komisija ni upoštevala informacij, ki sta jih predložili med preiskavo.

(44) V zvezi z uporabo člena 18 osnovne uredbe so bili vsi znani ruski proizvajalci izvozniki pozvani, naj izpolnijo vprašalnik, ki je bil po začetku namenjen proizvajalcem izvoznikom (25). Poleg tega je stalna misija Rusije pri EU prejela neizpolnjene vprašalnike in bila pozvana, naj se obrne na druge ruske proizvajalce (ali z njimi seznani Komisijo), s katerimi Komisija na dan začetka morda ni bila seznanjena, da bi ti imeli možnost sodelovati v preiskavi.

(45) Dve skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov, ki sta se javili, sta 21. avgusta 2017 Komisijo obvestili o svoji odločitvi, da v preiskavi ne bosta polno sodelovali in da ne bosta izpolnili vprašalnika, svoje sodelovanje pa sta prostovoljno omejili na predložitev le nekaterih podatkov (kot so podatki o proizvodnji in zmogljivosti ter izvoznih cenah na tretjih trgih) in pripomb o nekaterih vidikih preiskave. Kljub temu sta skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov prejeli vprašalnik in bili pozvani, naj ga izpolnita. Ruski proizvajalci izvozniki so bili v dopisu, priloženemu temu pozivu, nedvoumno obveščeni, da bo Komisija zaradi neizpolnjenih vprašalnikov uporabila člena 18 osnovne uredbe. Komisija ni od nobenega od njih prejela izpolnjenega vprašalnika.

(46) Glede na to je Komisija ruske organe 22. marca 2018 obvestila, da namerava uporabiti člen 18 osnovne uredbe.

(47) Kljub temu je Komisija na zaslišanju dne 8. avgusta 2018 poudarila, da je upoštevala podatke, ki sta jih skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov predložili, čeprav sta skupini trdili nasprotno. Komisija je pojasnila, da je podatke, ki sta jih skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov predložili v zvezi z zmogljivostjo in proizvodnjo, dejansko navzkrižno preverila z javno dostopnimi podatki, tj. podatki s spletišču Metal Expert. Komisija je uporabila tudi ruske statistične podatke o izvozu, ki so ji jih predložili proizvajalci izvozniki, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 34. Zato je bila trditev, da Komisija ni upoštevala informacij, ki sta jih predložili skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov, zavrnjena.

(48) Skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov sta navedli tudi, da sta Komisijo pozvali, naj izvede preveritvene obiske v zvezi z omejenimi podatki, ki sta jih predložili, Komisija pa teh preveritvenih obiskov ni izvedla.

(49) V skladu s členom 16 osnovne uredbe bi bilo treba preveritvene obiske izvesti, kadar se Komisiji zdi primerno, pri čemer se lahko Komisija odloči, da takega preveritvenega obiska ne bo izvedla, če pravočasno ne prejme ustreznega odgovora. Komisija se je na podlagi navedenega in ker v tej zadevi ni bilo ustrezno izpolnjenega vprašalnika, odločila, da se preveritveni obisk ne bi smel izvesti.

3.1.2 Verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga v primeru razveljavitve ukrepov

(50) Kot je navedeno zgoraj, je bilo ugotovljeno, da je Rusija v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljevala z dampingom, raven uvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa je bila razmeroma nizka. Komisija je zato analizirala, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval ali ponovil, če bi se dovolil iztek sedanjih protidampinških ukrepov. Pri tem je obravnavala proizvodnjo in neizkoriščeno zmogljivost v Rusiji, privlačnost trga Unije in ravnanje ruskih izvoznikov na drugih trgih.

3.1.2.1 Neizkoriščena zmogljivost

(51) Skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov sta po dokončnem razkritju oporekali ugotovitvam Komisije v zvezi z neizkoriščeno zmogljivostjo, ki je bila na voljo v Rusiji. Skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov sta zlasti trdili, da je Komisija neizkoriščeno zmogljivost, ki je bila na voljo v Rusiji, precenila. Ta neizkoriščena zmogljivost je temeljila na tržnih informacijah (spletišče Metal Expert), pri čemer je bila ocenjena na več kot 550 000 ton.

(52) Komisija je na zaslišanju dne 8. avgusta 2018 pojasnila podatke, ki jih je uporabila za izračun podatka, sporočenega v dokumentu o splošnem razkritju, tj. javno dostopne podatke (kot so vključeni v spis) v času priprave dokumenta o splošnem razkritju. Na podlagi prejetih pripomb in razprav na zaslišanju je Komisija skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov pozvala, naj predložita najnovejše posodobljene in podrobne podatke o proizvodnji in zmogljivosti, do katerih imata dostop. Skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov sta te informacije (katerih vir je spletišče Metal Expert) Komisiji predložili 10. avgusta 2018. Komisija je za izračun proizvodne zmogljivosti torej uporabila posodobljene podatke s spletišča Metal Expert, kot sta jih v stališču z dne 10. avgusta 2018 predložili skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov.

(53) Iz tako pridobljenih posodobljenih podatkov o neizkoriščeni zmogljivosti je tako razvidno, da je neizkoriščena zmogljivost v Rusiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 350 000–380 000 ton. Ta precejšnja presežna zmogljivost predstavlja več kot 25 % potrošnje Unije.

3.1.2.2 Privlačnost trga Unije

(54) V preiskavi je bilo potrjeno, da je iz razlogov v nadaljevanju trg Unije privlačen za ruske proizvajalce.

(55) Prvič, kar zadeva velikost, se trg Unije (več kot 1,3 milijona ton potrošnje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in 1,5 milijona ton leta 2014) lahko šteje za enega izmed največjih trgov brezšivnih cevi po vsem svetu.

(56) Drugič, po uvedbi ukrepov iz oddelka 232 zakona ZDA, in sicer dajatve v višini 25 % na izdelke iz jekla (26), v katere je zajet tudi zadevni izdelek, bi lahko bil izvoz Rusije na enega izmed njenih glavnih izvoznih trgov vsaj delno omejen. Zato bi trg Unije postal privlačnejši, to pa bi pomenilo tveganje, da bi se lahko del trgovine preusmeril v Unijo.

(57) Kar zadeva cene, raven nelojalnega nižanja prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (glej uvodno izjavo 137) kaže, da je povprečna raven cen ruskega uvoza na trg Unije pod ravnjo cen proizvajalcev Unije, zato se bo v primeru razveljavitve ukrepov izvoz verjetno še naprej večal.

(58) Glede na sorazmerno nizko raven uvoza v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (8 663 ton) je Komisija analizirala tudi izvozne cene iz Rusije na druge trge tretjih držav v tem obdobju, kot so bile navedene v uradnih statističnih podatkih ruske zvezne carinske službe o ruskem izvozu, ter primerjala te ravni cen z uvoznimi cenami v Unijo. Ta analiza je pokazala, da Rusija prodaja na več svojih glavnih izvoznih trgih po cenah, ki so podobne cenam dampinškega izvoza na trg Unije ali včasih celo nižje od teh cen.

(59) Ob upoštevanju ugotovitev iz uvodnih izjav od 50 do 58 je Komisija sklenila, da obstaja velika verjetnost, da se bo v primeru izteka ukrepov dampinški uvoz iz Rusije ponovil v precejšnem obsegu.

3.1.2.3 Pripombe po dokončnem razkritju

(60) Po dokončnem razkritju sta skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov navedli, da v primeru razveljavitve ukrepov ni verjetnosti za nadaljevanje dampinga. Kot glavna razloga za oporekanje ugotovitvam Komisije sta poudarili uspešnost ruskega domačega trga brezšivnih cevi in razmere na drugih izvoznih trgih. Poleg tega so ruski proizvajalci izvozniki trdili, da Komisija ni upoštevala (javno dostopnih) podatkov, ki so ji jih predložili v zvezi z ravnmi cen na drugih trgih tretjih držav.

(61) Ta trditev je napačna. Komisija je ruske proizvajalce izvoznike na zaslišanju 8. avgusta 2018 obvestila, da je pri analizi upoštevala javno dostopne ruske statistične podatke, ki sta jih predložili skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov (27). Na podlagi teh podatkov je Komisija potrdila, da so bile ravni cen na več glavnih izvoznih trgih Rusije, ki predstavljajo pomemben delež celotnega ruskega izvoza brezšivnih cevi, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nižje od njenih izvoznih cen v Unijo (28). Zato je bila trditev zavrnjena.

(62) Skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov sta trdili, da je bil sklep Komisije o velikost trga Unije, kot je naveden v uvodni izjavi 55 zgoraj, „zelo precenjen“. Poleg tega sta trdili, da obstajajo trgi, ki so privlačnejši od trga Unije.

(63) Prvič, pomen trga Unije je bil posebej izpostavljen na zaslišanju 8. avgusta 2018, na katerem so predstavniki največjega ruskega proizvajalca priznali, da je bil trg Unije dejansko eden od glavnih trgov za zadevni izdelek. Poudariti je treba, da Komisija ni zavzela stališča glede tega, ali obstajajo trgi, ki bi bili privlačnejši od trga Unije. Namesto tega je ugotovila, da je bil trg Unije za ruske proizvajalce izvoznike privlačen zaradi razlogov, navedenih v uvodnih izjavah od 55 do 58.

(64) V zvezi s tem je Komisija ugotovila tudi neskladnosti med opisnim delom stališč, ki so ji jih predložili ruski proizvajalci izvozniki, in dejanskimi podatki iz teh stališč. Ruski proizvajalci izvozniki so zlasti poudarili, da so cene v nekaterih državah, kot so Indija, Turčija in Združeni arabski emirati, „višje od izvoznih cen v Unijo“ (29). Ta trditev je napačna ter v nasprotju z dejanskimi podatki, ki so jih predložile iste strani (30) in iz katerih je bilo jasno razvidno, da so bile cene v Uniji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dejansko višje (31). Zato je bila ta trditev zavrnjena.

(65) Skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov sta oporekali tudi sklepom Komisije, da bi lahko uporaba ukrepov iz oddelka 232 zakona ZDA pomenila tveganje preusmeritve trgovine, ter se sklicevali na predhodne ugotovitve Komisije v zvezi s preiskavo EU glede zaščitnih ukrepov za nekatere izdelke iz jekla v teku, pri čemer so bile brezšivne cevi začasno izključene iz uporabe ukrepov (32).

(66) Postopek v zvezi s preiskavo EU glede zaščitnih ukrepov za nekatere izdelke iz jekla še vedno poteka, pri čemer so bile brezšivne cevi začasno izključene iz ukrepov. Vendar ta začasna izključitev brezšivnih cevi iz začasnih zaščitnih ukrepov ni temeljila na odsotnosti preusmeritve trgovine (kot so napačno trdili ruski proizvajalci izvozniki), ampak na dejstvu, da se uvoz ni povečal (33).

(67) Kar zadeva morebitni učinek ukrepov iz oddelka 232 zakona ZDA, Komisija trdi, da tveganja preusmeritve trgovine ni mogoče izključiti in da bi tako tveganje nedvomno postalo verjetnejše, če bi se dopustil iztek veljavnih ukrepov. Opozoriti je treba, da bi trg Unije zaradi 25-odstotne dajatve v ZDA v primerjavi z 0-odstotno dajatvijo v Uniji v primeru izteka dajatev za ruske proizvajalce izvoznike nedvomno postal privlačnejši, kot je v sedanjih razmerah, tj. ob veljavnih dajatvah na obeh trgih. Trendi uvoza v ZDA za zdaj torej niso pokazatelj, saj ukrepi Unije ostajajo veljavni, spodbuda za menjavo trgov pa je manjša, kot bi bila v primeru odsotnosti ukrepov v Uniji.

(68) Skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov sta trdili tudi, da bodo verjetno za nekatere ruske proizvajalce izvoznike uveljavljena nekatera izvzetja iz ukrepov iz oddelka 232 zakona ZDA. Komisija je navedla, da iz dokazov (34), ki jih je v zvezi s tem imela na voljo, ni bilo mogoče sklepati o verjetnosti izvzetja posameznega ruskega proizvajalca iz ukrepov. Zato je Komisija v odsotnosti trdnih dokazov v zvezi s tem to trditev zavrnila.

(69) Nazadnje sta skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov trdili, da je glede na omejeno količino izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom malo verjetno, da bi se v primeru razveljavitev ukrepov damping nadaljeval ali ponovil.

(70) Komisija se je sklicevala na svoje ugotovitve glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga iz uvodnih izjav od 50 do 68 in poudarila, da je analiza predvidela verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

3.2 Ukrajina

3.2.1 Damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

3.2.1.1 Uvodne opombe

(71) V Ukrajini so trije znani proizvajalci brezšivnih cevi. Eden izmed njih, skupina Interpipe, je sodelovala v preiskavi. Skupina Interpipe je daleč največji proizvajalec v Ukrajini. Glede na trgovinsko statistiko je izvoz brezšivnih cevi te družbe v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal približno 87 % celotnega uvoza iz Ukrajine v navedenem obdobju (35) in je znašal 80 711 ton ali 6 % potrošnje Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Podatki, ki jih je predložila skupina Interpipe, so bili preverjeni na kraju samem v Ukrajini ter v prostorih njenega povezanega trgovca v Švici in njenega povezanega uvoznika v Nemčiji. Po preverjanju je Komisija popravila nekatere podatke, ki jih je skupina Interpipe prvotno predložila, predvsem v zvezi z vrednostmi PSA in CIF.

(72) Skupina Interpipe ima v popolni lasti in pod nadzorom dva proizvajalca izvoznika, in sicer LLC Interpipe Niko Tube (v nadaljnjem besedilu: Niko Tube) in OJSC Interpipe NTRP (v nadaljnjem besedilu: NTRP). V skladu z običajno prakso Komisije je bila izračunana skupna stopnja dampinga za oba proizvajalca izvoznika. Obseg dampinga je bil najprej izračunan za vsakega posameznega proizvajalca izvoznika, nato pa je bilo določeno tehtano povprečje posameznih stopenj dampinga na ravni skupine Interpipe.

(73) Glede na znaten izvoz skupine Interpipe v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je analiza nadaljevanja dampinga v tem obdobju temeljila predvsem na preverjenih podatkih, ki jih je predložila skupina Interpipe.

3.2.1.2 Normalna vrednost

(74) Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je celotni obseg domače prodaje posameznih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Na podlagi tega je bilo s preiskavo za oba proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da je bila prodaja podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativna.

(75) Komisija je nato opredelila, katere vrste izdelka skupine Interpipe, ki se prodajajo na domačem trgu, so enake ali primerljive z vrstami, izvoženimi v Unijo.

(76) Komisija je nato za skupino Interpipe proučila, ali je domača prodaja vseh vrst izdelka, ki so enake ali primerljive z vrsto izdelka, ki se izvaža, reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali podobne vrste izdelka. Komisija je ugotovila, da je bila za večino vrst izdelka domača prodaja reprezentativna.

(77) Komisija je nato določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu za vsako vrsto izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

(78) Normalna vrednost je bila določena na podlagi dejanske domače cene za posamezno vrsto izdelka, ne glede na to, ali je bila navedena prodaja dobičkonosna ali ne: (a) če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, zajemal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste izdelka in (b) če je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka proizvodnim stroškom na enoto ali višja od njih. V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

(79) Normalna vrednost je bila določena na podlagi dejanske domače cene za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom: (a) če obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka ali (b) če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od proizvodnih stroškov na enoto.

(80) Če ni bilo prodaje določene vrste podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine ali če določena vrsta izdelka ni bila prodana v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je Komisija konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.

(81) Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim stroškom proizvodnje podobnega izdelka vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prištelo naslednje: (a) tehtano povprečje prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nastali pri domači prodaji podobnega izdelka v okviru običajnega poteka trgovine, in (b) tehtani povprečni dobiček, ki ga je dosegel vsak sodelujoči proizvajalec izvoznik pri domači prodaji podobnega izdelka v okviru običajnega poteka trgovine v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

(82) Skupina Interpipe je po dokončnem razkritju oporekala nekaterim elementom, ki jih je Komisija uporabila za izračun normalne vrednosti. Trditve so se nanašale na naslednje elemente: (i) izračunom PSA-stroškov med povezanimi družbami; (ii) uporabo finančnih stroškov, ki izhajajo iz [zaupno] (36); (iii) pozitivno in negativno tečajno razliko, ki izhaja iz [zaupno]; (iv) nekaterimi stroški kredita, ki bi jih bilo treba upoštevati.

(83) V zvezi s prvim elementom je Komisija skupino Interpipe v drugem dodatnem razkritju obvestila o tem, kakšen bi bil v primeru sprejetja trditve vpliv na stopnjo dampinga in poznejše ugotovitve. Komisija je v zvezi s tem predložila tudi začasen izračun, ki je temeljil na istem pristopu kot v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa. Komisija je na podlagi analize vseh elementov sprejela trditev skupine Interpipe v zvezi s to točko, zato se je stopnja dampinga ustrezno znižala (glej uvodno izjavo 90). Komisija je trditvi (ii) in (iii) zavrnila. Komisija je zaradi zaupne narave podatkov, vključenih v analizo, skupini Interpipe na dan objave te uredbe zagotovila individualno pojasnilo.

(84) V zvezi s trditvijo, da bi bilo treba pri izračunu dampinga upoštevati stroške kredita, je Komisija trdila (kot je pojasnjeno v posebnem razkritju z dne 13. julija 2018), da ji družba ni predložila zahtevanih dokazov, s katerimi bi podprla svojo trditev. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

3.2.1.3 Izvozna cena

(85) Proizvajalci izvozniki so zadevni izdelek izvažali neodvisnim strankam v Uniji prek več povezanih družb, ki so delovale kot trgovci in/ali uvozniki.

(86) Če je proizvajalec izvoznik zadevni izdelek izvozil neodvisnim strankam v Uniji prek povezane družbe, ki je delovala kot trgovka (Interpipe Europe SA), je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi plačanih ali plačljivih cen za zadevni izdelek, ko je bil prodan za izvoz v Unijo.

(87) Če je proizvajalec izvoznik zadevni izdelek izvažal v Unijo prek povezane družbe, ki je delovala kot uvoznica (Interpipe Central Trade GmbH), je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič nadalje prodan neodvisnim strankam v Uniji. Izvozna cena je bila v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe prilagojena za transakcije v zvezi s povezanim uvoznikom v Nemčiji. Prodajna cena povezanega uvoznika za nepovezane stranke je bila prilagojena nazaj na ceno franko tovarna, tako da so se odšteli PSA-stroški povezanega uvoznika, razumni delež dobička in drugi popravki, kjer je primerno.

(88) Skupina Interpipe je po dokončnem razkritju trdila, da bi bilo treba zaradi odstopanj med izračunom in opisno razlago v dokončnem razkritju, povezanem z družbo, pregledati ceno CIF družbe Interpipe Europe. Komisija je dejansko ugotovila, da se v opisnem delu razkritja, povezanega z družbo, ni ustrezno upošteval dejanski način izračuna cene CIF. Komisija je zato opis v razkritju, povezanem z družbo, popravila in potrdila, da je bil izračun izveden na podlagi ugotovitev, o katerih je z družbo razpravljala na preveritvenem obisku.

3.2.1.4 Primerjava

(89) Izvozne cene skupine Interpipe v Unijo so bile primerjane z normalno vrednostjo njene domače prodaje na ravni franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen. V zvezi s tem so bili odšteti popravki za stroške prevoza in provizije, ki vplivajo na normalno vrednost in izvozno ceno.

3.2.1.5 Damping

(90) Na podlagi navedenega je stopnja dampinga, ki je bila ugotovljena za skupino Interpipe v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, znaša 21,6 %. Ker je skupina Interpipe največja ukrajinska proizvajalka in je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljala večino uvoza iz Ukrajine, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 71, je Komisija sklenila, da je damping, ugotovljen za družbo Interpipe, reprezentativen za Ukrajino na ravni države.

(91) Komisija je torej ugotovila, da se je damping iz Ukrajine v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval.

3.2.2 Verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov

(92) Kot je bilo ugotovljeno zgoraj, je Ukrajina v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljevala z dampingom. Uvoz iz Ukrajine je dosegel 80 711 ton v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, kar je predstavljalo 6 % tržnega deleža v Uniji (37). Poleg teh ugotovitev je Komisija analizirala, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval, če bi se dovolil iztek sedanjih protidampinških ukrepov. Pri tem je obravnavala proizvodnjo in neizkoriščeno zmogljivost v Ukrajini, privlačnost trga Unije in ravnanje ukrajinskih izvoznikov na drugih trgih.

3.2.2.1 Neizkoriščena zmogljivost

(93) Neizkoriščena zmogljivost je bila izračunana na naslednji način. Kar zadeva skupino Interpipe, bi se lahko neizkoriščena zmogljivost določila na podlagi sporočenih in ustrezno preverjenih podatkov. Druga dva proizvajalca zadevnega izdelka v Ukrajini vprašalnika nista izpolnila. V pisnih stališčih sta predložila le nekatere informacije o proizvodnji in proizvodni zmogljivosti. Te informacije so bile analizirane in primerjane z viri tržnih podatkov, zlasti s podatki spletišča Metal Expert. Glede na navedeno je bila neizkoriščena zmogljivost Ukrajine ocenjena na vsaj približno 500 000 ton, kar predstavlja približno 40 % potrošnje Unije (38).

(94) Skupina Interpipe je po dokončnem razkritju oporekala zgoraj navedenemu podatku Komisije o neizkoriščeni zmogljivosti, pri čemer je sprva trdila, da bi morala neizkoriščena zmogljivost znašati [80 000–100 000 ton]. Komisija je na podlagi prejetih pripomb predložila podrobno razlago in pojasnila v okviru prvega dodatnega razkritja skupini Interpipe, na zaslišanju z družbo in v okviru drugega dodatnega razkritja skupini Interpipe. Skupina Interpipe je v svojih pripombah k prvemu dodatnemu razkritju in na zaslišanju potrdila, da se strinja z neizkoriščeno zmogljivostjo, ki jo je zanjo izračunala Komisija in je bila znatno večja od neizkoriščene zmogljivosti, ki jo je omenila v svojih pripombah k dokončnemu razkritju. Kljub temu je še naprej oporekala izračunu zmogljivosti, kar zadeva druga dva proizvajalca iz Ukrajine.

(95) V zvezi s tem je Komisija skupino Interpipe opozorila na dejstvo, da nobena od teh dveh družb ni v celoti sodelovala s Komisijo, saj sta predložili le nekatere informacije, povezane s proizvodnjo in/ali proizvodno zmogljivostjo. Opozorila je tudi, da je Komisija informacije, ki sta jih predložili ti strani, kljub temu in v nasprotju s trditvami skupine Interpipe upoštevala v svoji analizi. Dejansko je Komisija navzkrižno preverila informacije, ki so bili predloženi v teh stališčih, z javno dostopnimi podatki na spletišču Metal Expert.

(96) Podatki s spletišča Metal Expert so bili za eno od teh strani skladni s trditvijo družbe, da se je proizvodna zmogljivost v obravnavanem obdobju zelo zmanjšala. Za izračun njene neizkoriščene zmogljivosti se je Komisija zato opirala na zmanjšano proizvodno zmogljivost, kot je bilo sporočeno na spletišču Metal Expert. Kljub temu je skupina Interpipe po tem dodatnem razkritju še naprej oporekala tako pridobljenemu podatku o neizkoriščeni zmogljivosti. Komisija je zavrnila to trditev iz naslednjih razlogov.

(97) Zadevna družba v svojem stališču ni predložila podatkov v zvezi s proizvodno zmogljivostjo. Navedla je le, da se je število zaposlenih zmanjšalo (60–75-odstotno zmanjšanje delovne sile) in da je proizvodnja znašala [4 000–10 000] milijonov ton na leto. Poleg tega skupina Interpipe v svojih pripombah po dodatnem razkritju ni predložila ocene proizvodne zmogljivosti zadevne družbe.

(98) Zato iz stališč skupine Interpipe in zadevne družbe sledi, da Komisija sploh ni prejela izhodišča za oceno proizvodnje in prostih zmogljivosti za to družbo. Komisija je kljub temu sklenila, da trditev zadevne družbe potrjujejo javno dostopni podatki, saj so podatki o proizvodni zmogljivosti s spletišča Metal Expert upoštevali zmanjšano proizvodno zmogljivost te družbe. Komisija se je zato odločila, da bo svojo neizkoriščeno zmogljivost izračunala na podlagi podatkov o proizvodnji, ki jih je predložila zadevna družba, in podatkov o proizvodni zmogljivosti, ki so bili sporočeni na spletišču Metal Expert.

(99) Komisija je torej sprejela trditev, da je družba zelo zmanjšala svojo proizvodno zmogljivost. Trditev skupine Interpipe je torej neutemeljena.

(100) Kar zadeva tretjega proizvajalca, je Komisija ugotovila znatna odstopanja med podatki, ki jih je predložila družba, in javno dostopnimi podatki. Tako se je Komisija oprla na proizvodno zmogljivost, kot je navedena na spletišču Metal Expert, za izračun svoje proste zmogljivosti. Skupina Interpipe je trdila, da bi morala Komisija sklepati na podlagi domnevnega preverjanja navedene družbe, opravljenega v okviru druge protidampinške preiskave, ki je bila izvedena pred več kot desetimi leti. Komisija meni, da je uporaba novejših podatkov primernejši in zanesljivejši način pridobivanja informacij o proizvodnji in neizkoriščeni zmogljivosti v okviru te preiskave.

(101) V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je zadevni proizvajalec v več svojih stališčih, predloženih Komisiji (39), potrdil, da se število vzpostavljenih proizvodnih linij v zadnjih letih ni spremenilo (čeprav se nekatere od njih zdaj naj ne bi uporabljale). Iz teh razlogov in ker ni bilo izpolnjenega vprašalnika, Komisija ni mogla preveriti, ali bi bilo mogoče na podlagi navedb družbe sprejeti njeno trditev glede zmanjšane proizvodne zmogljivosti.

(102) Skupina Interpipe je po posebnem dodatnem razkritju predložila dokument, ki je po njenem mnenju razveljavljal izračun za druga dva ukrajinska proizvajalca. Vendar je bil dokument v nasprotju s tržnimi podatki, ki so bili na voljo Komisiji in so dejansko potrjevali njen izračun. Iz teh tržnih podatkov je bilo razvidno, da je bila proizvodna zmogljivost drugih dveh ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov precej višja, kot je bilo navedeno v dokumentu, ki ga je predložila skupina Interpipe.

(103) Zato Komisija potrjuje svojo odločitev v zvezi z neizkoriščeno zmogljivostjo, kot je določena v uvodni izjavi 93.

3.2.2.2 Privlačnost trga Unije

(104) Preiskava je potrdila, da je trg Unije privlačen tudi za ukrajinske proizvajalce izvoznike iz razlogov v nadaljevanju.

(105) Prvič, kar zadeva velikost, se trg Unije (več kot 1,3 milijona ton potrošnje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in 1,5 milijona ton leta 2014) lahko šteje za enega izmed največjih trgov brezšivnih cevi po vsem svetu.

(106) Drugič, kar zadeva cene, raven nelojalnega nižanja prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (glej uvodno izjavo 136) kaže, da je povprečna raven cen ukrajinskega uvoza na trg Unije pod ravnjo cen proizvajalcev Unije, zato se bo v primeru razveljavitve ukrepov izvoz verjetno še naprej večal.

(107) Tretjič, poleg tega je Ukrajina v zadnjih letih kljub veljavnim protidampinškim dajatvam postopoma povečevala svojo raven uvoza (z manj kot 2-odstotnega tržnega deleža leta 2012 na 6-odstoten tržni delež v obdobju preiskave v zvezi s pregledom), kar potrjuje, da je trg Unije kljub veljavnim dajatvam še vedno privlačen.

(108) Četrtič, po uvedbi ukrepov iz oddelka 232 zakona ZDA, in sicer dajatve v višini 25 % na izdelke iz jekla (40), v katere je zajet tudi zadevni izdelek, bi lahko bil izvoz Ukrajine na enega izmed njenih glavnih izvoznih trgov vsaj delno omejen. Zato bi trg Unije postal privlačnejši, to pa bi pomenilo tveganje, da bi se lahko del trgovine preusmeril v Unijo. To je treba proučiti poleg drugih obstoječih trgovinskih ovir na tretjih trgih (glej uvodno izjavo 116).

(109) Po dokončnem razkritju je skupina Interpipe oporekala ugotovitvam Komisije glede privlačnosti trga Unije.

(110) Skupina Interpipe je zlasti izpodbijala oceno Komisije v zvezi z morebitnim vplivom ukrepov iz oddelka 232 zakona ZDA in čedalje večjim uvozom iz Ukrajine v obravnavanem obdobju.

(111) V zvezi s prvo točko je skupina Interpipe oporekala analizi Komisije v zvezi z morebitnim vplivom ukrepov iz oddelka 232 zakona ZDA na trg. Skupina Interpipe je zlasti menila, da ni tveganja preusmeritve trgovine na trg Unije. Izpostavila je tudi začasne ukrepe Komisije v okviru preiskave glede zaščitnih ukrepov za izdelke iz jekla, kar zadeva brezšivne cevi.

(112) Prvič, kot je navedeno v uvodni izjavi 66, so začasni ukrepi, uvedeni v okviru preiskave glede zaščitnih ukrepov, dejansko vključevali odločitev, da se brezšivne cevi izključijo s področja uporabe začasnih ukrepov. Vendar ta začasna izključitev ni temeljila na neobstoju tveganja preusmeritve trgovine, ampak na tem, da se raven uvoza tega izdelka v zadevnem obdobju na splošno ni povišala.

(113) Drugič, skupina Interpipe je priznala, da se nekaj njenega izvoza v ZDA nanaša na vrste cevi OCTG, vendar tudi na cevi za splošno uporabo in cevovode, kar je vrsta izdelka, ki jo izvaža zlasti v Unijo. Skupina Interpipe je trdila tudi, da se je raven izvoza v ZDA do (vključno) maja 2018 poviševala.

(114) Komisija trdi, da obstaja tveganje, da bi se lahko vsaj del količin, ki se zdaj iz Ukrajine izvažajo v ZDA, v primeru izteka ukrepov preusmeril v Unijo. To tveganje se nanaša zlasti na standardne brezšivne cevi. Opozoriti je treba, da bi trg Unije zaradi 25-odstotne dajatve v ZDA za standardne brezšivne cevi v primerjavi z 0-odstotno dajatvijo v Uniji v primeru izteka dajatev za ukrajinske proizvajalce izvoznike nedvomno postal privlačnejši, kot je v sedanjih razmerah, tj. ob veljavnih dajatvah na obeh trgih. Trendi za zdaj torej niso pokazatelj, saj ukrepi Unije ostajajo veljavni, spodbuda za menjavo trgov pa je manjša, kot bi bila v primeru odsotnosti ukrepov v Uniji. Poleg tega bi bili ukrajinski proizvajalci zaradi dejstva, da za nekatere države in/ali posamezne družbe na podlagi ukrepov iz oddelka 232 zakona ZDA že velja izvzetje, na trgu ZDA težje konkurenčni (41).

(115) Poleg tega Komisija meni, da tveganja preusmeritve trgovine ni mogoče izključiti in da bi tako tveganje nedvomno postalo verjetnejše, če bi se dopustil iztek veljavnih ukrepov.

(116) Nazadnje, ukrepe iz oddelka 232 zakona ZDA bi bilo treba proučiti v širšem kontekstu, kar zadeva Ukrajino, in sicer v kontekstu številnih trgovinskih ovir, s katerimi se ukrajinski proizvajalci brezšivnih cevi zdaj soočajo na nekaterih tretjih trgih, in sicer protidampinških ukrepov v Braziliji, Kanadi, Mehiki in Rusiji.

(117) Komisija glede na zgoraj navedeno zato trdi, da bi trg Unije brez protidampinške dajatve postal še privlačnejši in bi torej verjetno prejel še več dampinškega uvoza iz Ukrajine.

3.2.2.3 Druge pripombe po dokončnem razkritju

(118) Več trditev skupine Interpipe je bilo povezanih z razvojem potrošnje na ukrajinskem trgu in diverzifikacijo njenih izvoznih trgov. Prvič, skupina Interpipe je trdila, da je razvoj njene ravni izvoza in tržnega deleža sledil razvoju potrošnje v Uniji oziroma bil z njim drugače usklajen ter da razvoj uvoza in njegovega tržnega deleža ne more pomeniti tveganja za industrijo Unije. Drugič, skupina Interpipe je trdila, da glede na do takrat največjo rast na ukrajinskem trgu ne bi mogla povečati prodaje brezšivnih cevi v Unijo. Skupina Interpipe je sklenila, da bi se lahko morebitna presežna proizvodnja v Ukrajini pokrila z rastjo domačega povpraševanja. Podobno je skupina Interpipe izpostavila tudi bolj raznolik portfelj izvoza, s katerim je oporekala ugotovitvi Komisije v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga. Komisija je te trditve obravnavala v drugem dodatnem razkritju skupini Interpipe.

(119) Komisije je te trditve proučila, vendar jim je oporekala. Prvi del te trditve je napačen, drugi pa je v nasprotju z dejstvi, ugotovljenimi v preiskavi.

(120) V zvezi s prvim delom je Ukrajina leta 2015 na primer svoj izvoz povečala za 20 %, potrošnja v Uniji pa se je zmanjšala za 9 %. Poleg tega je Ukrajina v obravnavanem obdobju na splošno svoj tržni delež v Uniji povečala za 27 % (njen tržni delež se je povečal za 1,3 odstotne točke), potrošnja v Uniji pa se je v istem obdobju zmanjšala za 10 %.

(121) Zato je Komisija potrdila, da je Ukrajina v obravnavanem obdobju zaradi manjše potrošnje in kljub veljavnim ukrepom znatno povečala obseg uvoza v Unijo (dosegla je 6-odstotni tržni delež). Kot je bilo ugotovljeno v analizi verjetnosti nadaljevanja dampinga zgoraj, je verjetno, da se bo delež dampinškega uvoza iz Ukrajine v odsotnosti ukrepov še povečal. Trditev skupine Interpipe je bila zato zavrnjena.

(122) V zvezi z drugim delom trditve v uvodni izjavi 118 je Komisija trdila, da je iz dejstev nedvoumno razviden drugačen razvoj ravnanja ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov pri izvozu na trg Unije, kot ga je predvidela skupina Interpipe. Komisija trendom v zvezi z domačo potrošnjo in drugimi državami uvoznicami, ki jih je opisala skupina Interpipe, ni oporekala. Namesto tega je poudarila, da so bili sklepi/napovedi, ki jih je skupina Interpipe izpeljala iz takih trendov (v zvezi s tem, kako bi vplivali na pristop ukrajinskih proizvajalcev k trgu Unije), v nasprotju z dejstvi, tj. povečanjem uvoza v Unijo kljub veljavni protidampinški dajatvi. Nazadnje se Komisija v zvezi s trditvijo o diverzifikaciji izvoza sklicuje na uvodno izjavo 116, v kateri je navedeno, da na nekaterih pomembnih tretjih trgih zdaj velja več omejitev trgovanja za Ukrajino. Domnevno povečanje števila držav uvoznic bi torej bilo treba proučiti skupaj z zgoraj omenjenimi omejitvami trgovanja.

(123) Zato je bila ta trditev glede na ugotovitve v zvezi s privlačnostjo trga Unije, neizkoriščeno zmogljivostjo in nekaterimi omejitvami trgovanja na nekaterih tretjih trgih zavrnjena.

(124) Na koncu je skupina Interpipe oporekala analizi Komisije glede prihodnjega sporazuma o skupnem podjetju z enim od ključnih proizvajalcev EU. Komisija je svojo oceno v zvezi s tem vprašanjem pojasnila v drugem dodatnem razkritju družbi. Prvič, glede na informacije, ki jih je Komisija imela na voljo, prihodnjega skupnega podjetja še niso odobrili vsi zadevni organi za konkurenco. Zato v tej fazi ni mogoče sklepati, kakšen učinek bi lahko to skupno podjetje imelo na izvoz brezšivnih cevi skupine Interpipe v Unijo, če ga bo sploh imelo. Drugič, skupina Interpipe je potrdila, da skupno podjetje še ni bilo ustanovljeno. Tretjič, Komisija se sklicuje na svojo oceno v drugem dodatnem razkritju družbi, v katerem je poudarila tudi dejstvo, da ji je bil kljub več zahtevkom zavrnjen dostop do podrobnih podatkov o zadevnem sporazumu o skupnem podjetju, zato ni mogla oceniti učinkov, ki bi izhajali na primer iz morebitne prihodnje proizvodnje. Glede na navedeno takrat še ni bilo mogoče sklepati o učinkih tega skupnega podjetja. Komisija kljub temu dodaja, da so trditve v zvezi z možnim vplivom skupnega podjetja na trgu Unije in trditve skupine Interpipe v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga med sabo v popolnem nasprotju, kar zadeva zmogljivost skupne Interpipe (ali njen neobstoj) za povečanje njenega izvoza v Unijo (42).

3.3 Sklep o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga v primeru razveljavitve ukrepov

(125) Ob upoštevanju (i) nadaljevanja dampinških praks obeh držav v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, (ii) precejšnjih neizkoriščenih zmogljivosti (ki skupaj znašajo več kot 800 000 ton) in (iii) privlačnosti trga Unije je Komisija sklenila, da obstaja močna verjetnost, da se bo v primeru izteka ukrepov dampinški uvoz iz Ukrajine in Rusije še naprej v precejšnjem obsegu večal oziroma ponovil.

4. PROIZVODNJA UNIJE IN INDUSTRIJA UNIJE

(126) V obravnavanem obdobju je podobni izdelek proizvajalo 18 proizvajalcev v Uniji. Šteje se, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, zato bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“.

(127) Za določitev celotne proizvodnje Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o industriji Unije, kot so informacije iz zahtevka, podatki, ki so jih proizvajalci Unije in vložnik sporočili pred začetkom preiskave in po njem, ter izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

(128) Na tej podlagi je bila celotna proizvodnja Unije ocenjena na približno 2,25 milijona ton v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Ta podatek vključuje proizvodnjo vseh proizvajalcev Unije, in sicer proizvodnjo vzorčenih in nevzorčenih proizvajalcev, izračunano na podlagi preverjenih podatkov, ki jih je predložil vložnik.

(129) Kot je bilo navedeno v uvodnih izjavah 17 in 18, je bil končni vzorec štirih proizvajalcev izbran izmed 12 proizvajalcev Unije, ki so predložili informacije, zahtevane za izbor vzorca v fazi pred začetkom pregleda.

(130) Štirje vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 30 % celotne ocenjene proizvodnje Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in 37 % celotne prodaje industrije Unije na trgu Unije. Zato se končni vzorec šteje za reprezentativnega za celotno industrijo Unije.

5. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE

5.1 Potrošnja Unije

(131) Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in celotnega uvoza. V obravnavanem obdobju se je na splošno zmanjšala za 10 %. Najmanjša je bila leta 2016, ko se je zmanjšala za 14 % v primerjavi z letom 2014. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bilo opaženo zmerno povečanje potrošnje. 2014 2015 2016 OPP Potrošnja (v tonah) 1 493 525 1 360 682 1 283 739 1 344 610 Indeks 100 91 86 90 Vir: zbirka podatkov Komisije iz člena 14(6) osnovne uredbe, zahtevek in izpolnjeni vprašalniki.

5.2 Uvoz iz zadevnih držav

5.2.1 Obseg in tržni delež zadevnega uvoza

(132) Ugotovljeno je bilo, da sta se obseg in tržni delež uvoza iz Rusije in Ukrajine v Unijo v obravnavanem obdobju razvijala na naslednji način: 2014 2015 2016 OPP Rusija Obseg (v tonah) 10 073 6 450 8 178 8 663 Indeks 100 64 81 86 Tržni delež potrošnje Unije (%) 0,7 0,5 0,6 0,6 Indeks 100 70 94 96 Ukrajina Obseg (v tonah) 70 608 77 314 77 550 80 711 Indeks 100 109 110 114 Tržni delež potrošnje Unije (%) 4,7 5,7 6,0 6,0 Indeks 100 120 128 127 Obe zadevni državi Obseg (v tonah) 80 681 83 764 85 729 89 373 Indeks 100 104 106 111 Tržni delež potrošnje Unije (%) 5,4 6,2 6,7 6,6 Indeks 100 114 124 123 Vir: zbirka podatkov Komisije iz člena 14(6) osnovne uredbe, zahtevek in izpolnjeni vprašalniki.

(133) Obseg uvoza iz obeh zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju kljub veljavnim protidampinškim ukrepom povečal za 11 %. Povečanje je predstavljal samo uvoz iz Ukrajine, ki se je v obravnavanem obdobju povečal za 14 %, uvoz iz Rusije pa se je zmanjšal za –14 %. V istem obdobju se je njun skupni tržni delež povečal za 23 %, znova zaradi povečanja uvoza iz Ukrajine, pri čemer se je njen tržni delež v obravnavanem obdobju povečal za 27 % in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosegel 6 % potrošnje Unije, tržni delež Rusije pa se je zmanjšal za 4 % in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal 0,6 % potrošnje Unije. Pri tem je treba upoštevati, da se je hkrati zmanjševala tudi potrošnja.

5.2.2 Cene uvoza in nelojalno nižanje prodajnih cen

(134) V spodnji preglednici je prikazana povprečna cena uvoza iz Rusije in Ukrajine. Poudariti je treba, da prodajna cena uvoza iz obeh zadevnih držav v celotnem obravnavanem obdobju ni bila samo nižja od prodajnih cen industrije Unije, ampak se je v tem obdobju tudi močno nižala. 2014 2015 2016 OPP Povprečna cena v EUR/tono ruskega uvoza 758 692 631 633 Indeks 100 91 83 83 Povprečna cena v EUR/tono ukrajinskega uvoza 731 679 607 618 Indeks 100 93 83 85 Vir: zbirka podatkov iz člena 14(6) osnovne uredbe.

(135) Ker ruski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, je bilo treba nelojalno nižanje prodajnih cen v zvezi z uvozom iz Rusije določiti na podlagi statistike uvoza glede na raven TARIC, pri čemer so bile uporabljene informacije, zbrane na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe. Nelojalno nižanje prodajnih cen v zvezi z uvozom iz Ukrajine je bilo ugotovljeno z uporabo izvoznih cen sodelujočega ukrajinskega proizvajalca izvoznika, brez protidampinške dajatve. Uvozne cene CIF so bile prilagojene navzgor za stroške, nastale po uvozu. Prilagoditev je znašala 2 EUR na tono, pri čemer se je upoštevala ugotovitev iz prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepa. Zaradi pomanjkanja sodelovanja nepovezanih uvoznikov v tem postopku ni bilo podlage za ponovno oceno ravni te prilagoditve. Prodajne cene industrije Unije, ki so bile upoštevane, so bile cene vzorčenih družb za neodvisne stranke, prilagojene navzdol za stroške dostave, popuste in provizije na raven franko tovarna.

(136) V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za uvoz brezšivnih cevi za enega sodelujočega proizvajalca izvoznika iz Ukrajine (ki predstavlja približno 90 % obsega ukrajinskega izvoza v Unijo) znašala 28,9 %.

(137) Za Rusijo je bila na podlagi primerjave povprečnih cen določena stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki je znašala 20,3 %. Poleg tega je analiza ruskih izvoznih cen za druge trge tretjih držav pokazala, da je Rusija na nekaterih izmed svojih glavnih izvoznih trgov prodajala po cenah, ki so bile podobne cenam za Unijo ali včasih celo nižje, ter podprla sklep, da bi sedanja raven ruskih cen nelojalno znižala prodajne cene industrije Unije na trgu Unije.

(138) Po dokončnem razkritju sta dva ruska proizvajalca izvoznika trdila, da ta stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen ni bila reprezentativna, saj je njun izvoz v Unijo domnevno zajemal nizkokakovostne izdelke, medtem ko so znatni delež domače prodaje industrije Unije predstavljali visokokakovostni izdelki, tj. cevi OCTG. Po mnenju družb bi bil rezultat izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen popolnoma drugačna stopnja, če bi se primerjale cene podobnih vrst izdelka.

(139) V zvezi s tem se opozarja, da Komisija ni mogla primerjati cen po posameznih vrstah izdelka, ker so se zadevni ruski proizvajalci izvozniki odločili, da v preiskavi ne bodo sodelovali in niso predložili izpolnjenega vprašalnika, ki bi Komisiji omogočil, da bi pri izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen upoštevala domnevno različno mešanico izdelkov ruskih izvoznikov in domače prodaje industrije Unije.

5.3 Druge države, ki jih zadevajo protidampinški ukrepi

(140) Glede na podatke Eurostata se je obseg uvoza brezšivnih cevi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kot so opredeljene v členu 1(1) Uredbe (ES) št. 926/2009 (43), v obravnavanem obdobju zmanjšal za 34 %.

(141) Tržni delež kitajskega uvoza se je zmanjšal s 5,7 % leta 2014 na 4,2 % v OPP.

5.4 Gospodarski položaj industrije Unije

5.4.1 Uvodne opombe

(142) Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije.

(143) Kot je navedeno v uvodni izjavi 129, je bilo za proučitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije, uporabljeno vzorčenje.

(144) Komisija je za analizo škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalci škode. V zvezi s tem se gospodarski položaj industrije Unije oceni na podlagi (a) makroekonomskih kazalcev, in sicer proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, izkoriščenosti zmogljivosti, obsega prodaje, tržnega deleža in rasti, zaposlenosti, produktivnosti, višine dejanske stopnje dampinga in okrevanja od preteklega dampinga, za katere so bili podatki zbrani na ravni celotne industrije Unije, ter na podlagi (b) mikroekonomskih kazalcev, in sicer povprečne cene na enoto, stroškov na enoto, dobičkonosnosti, denarnega toka, naložb, donosnosti naložb in zmožnosti zbiranja kapitala, zalog in stroškov dela, za katere so bili podatki zbrani na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije.

(145) Za določitev makroekonomskih kazalcev in zlasti podatkov, ki se nanašajo na nevzorčene proizvajalce Unije, so se uporabile vse razpoložljive informacije o industriji Unije, vključno z informacijami iz zahtevka, podatki, ki so jih proizvajalci Unije sporočili pred začetkom preiskave in po njem, ter izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

(146) Mikroekonomski kazalci so bili določeni na podlagi informacij, ki so jih v izpolnjenih vprašalnikih sporočili vzorčeni proizvajalci Unije.

5.4.2 Makroekonomski kazalci

(a) Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

(147) Trendi proizvodnje, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti v Uniji so se v obravnavanem obdobju razvijali na naslednji način: 2014 2015 2016 OPP Obseg proizvodnje (v tonah) 2 925 290 2 125 668 1 921 743 2 247 474 Indeks 100 73 66 77 Proizvodna zmogljivost (v tonah) 4 658 456 4 658 456 4 540 036 4 541 932 Indeks 100 100 97 97 Izkoriščenost zmogljivosti (%) 63 46 42 49 Indeks 100 73 67 79 Vir: zbirka podatkov Komisije iz člena 14(6) osnovne uredbe, zahtevek in izpolnjeni vprašalniki.

(148) Obseg proizvodnje Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 23 %. Ob upoštevanju, da je proizvodna zmogljivost v tem obdobju ostala skoraj nespremenjena (nekoliko se je zmanjšala, in sicer za 3 %), se je zaradi zmanjšanja proizvodnje precej zmanjšala izkoriščenost zmogljivosti, in sicer za 14 odstotnih točk, s 63 % leta 2014 na 49 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Izkoriščenost zmogljivosti je leta 2015 in 2016 dosegla rekordno nizko raven (46 % oziroma 42 %). V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je povečala proizvodnja in s tem tudi stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, vendar slednja še vedno znaša manj kot 50 %.

(b) Obseg prodaje, tržni delež in rast

(149) V prodajo proizvajalcev Unije je vključena prodaja prek trgovinskih družb. Prodaja prek povezanih družb je v obravnavanem obdobju predstavljala približno 17 % potrošnje Unije. Vendar če se ta obseg prodaje pozneje ponovno proda neodvisnim strankam na trgu Unije, se še vedno šteje kot del prodaje za namen določanja trendov v zvezi z obsegom prodaje, tržnim deležem in rastjo industrije Unije.

(150) Trendi v zvezi z obsegom prodaje, tržnim deležem in rastjo so se v obravnavanem obdobju razvijali na naslednji način: 2014 2015 2016 OPP Obseg prodaje (v tonah) 1 213 764 1 096 745 1 038 252 1 095 231 Indeks 100 90 86 90 Tržni delež (%) 81,3 80,6 80,9 81,5 Indeks 100 99 100 100 Vir: zbirka podatkov Komisije iz člena 14(6) osnovne uredbe, zahtevek in izpolnjeni vprašalniki.

(151) Obseg prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 10 %. Ta trend je sledil trendu potrošnje, zato je industrija Unije lahko ohranila svoj tržni delež, ki je v celotnem obravnavanem obdobju znašal približno 81 %. Vendar je to dosegla s precejšnjim znižanjem prodajnih cen, kar je povzročilo poslabšanje finančnih kazalcev, kot je pojasnjeno v nadaljevanju.

(c) Zaposlenost in produktivnost

(152) Ugotovljeno je bilo, da se je skupaj z zmanjšanjem proizvodnje in prodaje znižala tudi stopnja zaposlenosti v industriji Unije, in sicer za 18 % med letom 2014 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. Vendar pa to zmanjšanje stopnje zaposlenosti ni povzročilo povečanja produktivnosti, ki se meri s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, saj je bilo zmanjšanje obsega proizvodnje v obravnavanem obdobju večje od zmanjšanja stopnje zaposlenosti. Kazalec produktivnosti se je izboljšal samo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, kar je bilo povezano s povečanjem obsega proizvodnje v primerjavi z letom 2016, stopnja zaposlenosti pa se po njenem zmanjšanju leta 2015 ni spremenila. 2014 2015 2016 OPP Število zaposlenih 15 830 14 209 12 928 12 941 Indeks 100 90 82 82 Produktivnost (v tonah/zaposlenega) 184,8 149,6 148,6 173,7 Indeks 100 81 80 94 Vir: zahtevek in izpolnjeni vprašalniki.

(d) Višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

(153) Stopnja dampinga, ki je bila ugotovljena za uvoz iz Ukrajine, je znatna (glej uvodno izjavo 90). Glede na obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza iz Ukrajine, ki so obravnavani zgoraj, vpliva dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega. Ker so ukrajinski izvozniki nenehno nepošteno oblikovali cene, je bilo tudi nemogoče, da bi industrija Unije okrevala po preteklih dampinških praksah.

5.4.3 Mikroekonomski kazalci

(a) Povprečne prodajne cene na enoto na trgu Unije in proizvodni stroški na enoto

(154) Povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji so se od leta 2014 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom znižale za 19 %. Znižanje cen kaže na trend splošnega manjšanja stroškov glavnih surovin in na poskuse prestrukturiranja stroškov, zaradi katerih so se zmanjšali stroški proizvajalcev Unije. Zaradi nadaljnjega nižanja prodajnih cen ruskih in ukrajinskih izvoznikov, ki so v obravnavanem obdobju nenehno nelojalno nižali prodajne cene industrije Unije, pa proizvajalci Unije niso mogli izkoristiti zmanjšanja stroškov, saj so morali prodajne cene znižati še bolj, kot je to dovoljevalo zmanjšanje stroškov, da bi obdržali svoj tržni delež.

(155) V obravnavanem obdobju so se stroški industrije Unije zmanjšali za 9 %, kar je bilo veliko manj, kot so se znižale cene. Zato se je v obravnavanem obdobju dobičkonosnost industrije Unije znatno zmanjšala. 2014 2015 2016 OPP Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji za nepovezane stranke (v EUR/tono) 1 024 977 844 832 Indeks 100 95 82 81 Stroški na enoto prodanega blaga (v EUR/tono) 944 1 037 932 858 Indeks 100 110 99 91 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(b) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

(156) Denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije ter njihova zmožnost zbiranja kapitala so se v obravnavanem obdobju razvijali na naslednji način: 2014 2015 2016 OPP Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje) 6,2 – 4,0 – 8,2 – 6,0 Denarni tok (v EUR) 33 622 691 20 584 055 – 5 190 651 – 5 153 970 Indeks 100 61 – 15 – 15 Naložbe (v EUR) 70 668 341 49 594 481 31 073 864 25 325 867 Indeks 100 70 44 36 Donosnost naložb (%) 5,5 – 2,9 – 5,3 – 4,1 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(157) Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije je izražena tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izražen kot delež prihodkov od te prodaje. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 155, so bili proizvajalci Unije leta 2014 dobičkonosni, od leta 2015 naprej pa so imeli izgubo. V celotnem obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije zmanjšala s 6 % dobička na 6 % izgube.

(158) Denarni tok, tj. sposobnost industrije, da sama financira svoje dejavnosti, je bil v obdobju 2014–2015 pozitiven, nato pa je leta 2016 in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom po zmanjšanju dobičkonosnosti postal negativen.

(159) Proizvajalci Unije so v celotnem obravnavanem obdobju še vedno lahko vlagali, vendar je razvoj dobičkonosnosti in denarnega toka negativno vplival tudi na raven naložb, ki se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 64 %. Poleg tega je donosnost naložb od leta 2015 v skladu s trendom dobičkonosnosti negativna.

(160) Glede na navedeno je mogoče skleniti, da je bila finančna uspešnost vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom negativna.

(c) Zaloge

(161) Raven zalog vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 21 %. Razmerje zalog in obsega proizvodnje pa je v obravnavanem obdobju ostalo nespremenjeno (približno 3 %). Trend ravni zalog je v skladu s trendom obsega proizvodnje. Vendar se v tem primeru ta kazalec ne šteje za zelo pomembnega za oceno gospodarskega položaja proizvajalcev Unije, saj se brezšivne cevi običajno proizvajajo po naročilu. 2014 2015 2016 OPP Končne zaloge (v tonah) 87 502 51 661 53 858 68 982 Indeks 100 59 62 79 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(d) Stroški dela

(162) Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju nekoliko zmanjšali, kar je del poskusa industrije Unije, da bi prestrukturirala svoje stroške. Ta kazalec je posebno pomemben, saj stroški dela predstavljajo več kot 25 % stroškov proizvodnje brezšivnih cevi. 2014 2015 2016 OPP Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) 53 628 58 653 51 161 50 437 Indeks 100 109 95 94 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

5.5 Sklep o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode

(163) Ob upoštevanju uvodnih izjav od 131 do 162 se sklene, da so bili proizvajalci Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v manj ugodnem položaju v primerjavi z letom 2014 in da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

(164) Preiskava je pokazala, da se je večina kazalcev škode v obravnavanem obdobju poslabšala. Obseg prodaje se je zmanjšal za 10 %, obseg proizvodnje za 23 %, stopnja izkoriščenosti zmogljivosti pa se je zmanjšala s 63 % na 49 %. Čeprav je industriji Unije uspelo ohraniti svojo raven tržnega deleža, in sicer približno 81 %, je to storila v škodo svoji dobičkonosnosti; dejansko so se prodajne cene v Uniji znatno znižale (-19 %). Čeprav si je industrija Unije prizadevala, da bi zmanjšala stroške proizvodnje (zmanjšala jih je za 9 %), ima od leta 2015 izgubo. Med letom 2014 (6,2 % dobička) in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom (6,0 % izgube) se je dobičkonosnost zmanjšala za 12,2 odstotne točke. Finančni kazalci, kot sta denarni tok in donosnost naložb, so se tudi spremenili iz pozitivnih leta 2014 v negativne v nadaljnjih letih in obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V istem obdobju so se naložbe zmanjšale za 64 %.

(165) Nadaljevanje škode je posledica več dejavnikov, kot so zmanjšanje potrošnje Unije in znižanje izvoznih cen. Poleg tega pa so se cene Unije znižale zaradi dampinškega uvoza. Ukrajina je z nizkimi in dampinškimi cenami dejansko povečala svoj obseg izvoza v Unijo za 14 % ter v obravnavanem obdobju povečala svoj tržni delež za 27 %. En ukrajinski izvoznik je nelojalno znižal prodajne cene Unije za skoraj 30 %. V tej zelo kapitalsko intenzivni industriji je zmanjšanje obsega proizvodnje skupaj z znižanjem cen negativno vplivalo na dobičkonosnost.

(166) Po dokončnem razkritju so vlada Ukrajine in dva ruska proizvajalca izvoznika navedli več dejavnikov, ki bi jih bilo treba tako kot druge dejavnike upoštevati pri analizi vzročne povezave med slabim položajem industrije Unije in uvozom iz zadevnih držav. Taki dejavniki naj bi bili zmanjšanje potrošnje Unije, domača konkurenca med proizvajalci Unije, slab izvoz proizvajalec Unije, presežna zmogljivost in visoki fiksni stroški družb Unije ter uvoz iz Belorusije.

(167) Kot je priznano v uvodni izjavi 165, je nadaljevanje škode posledica več dejavnikov. Drugi dejavniki, razen zmanjšanja potrošnje, znižanja izvoznih cen in dampinškega uvoza, niso imeli pomembne vloge. Nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti dejansko bolj izraža zmanjšanje proizvodnje kot presežno zmogljivost, pri čemer se je uvoz iz drugih tretjih držav na splošno zmanjšal. Tudi tržni deleži industrije Unije so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ostali razmeroma stabilni. Trditev v zvezi s konkurenco med proizvajalci Unije ni bila utemeljena. Temelji zgolj na tem, da je vzorec proizvajalcev Unije predstavljal le 30 % proizvodnje EU in da bi zato bilo treba proučiti konkurenco med vzorčenimi in nevzorčenimi proizvajalci. To trditev bi bilo treba zavrniti, saj je v nasprotju z razlogi za uporabo vzorčenja. Komisija je dejansko proučila položaj vseh proizvajalcev Unije, vendar je – glede na veliko število proizvajalcev – proučitev nekaterih dejavnikov omejila na vzorec, ki je reprezentativen za celotno industrijo Unije. Zato ni treba proučiti učinka nevzorčenih proizvajalcev na družbe, ki so bile izbrane v vzorec.

(168) Kot je pojasnjeno spodaj, se sklep o škodi v tem primeru vsekakor osredotoča zlasti na verjetno stanje industrije Unije v primeru razveljavitve ukrepov.

(169) Po dokončnem razkritju sta vlada Ukrajine in eden od ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov poudarila, da je bil tržni delež ukrajinskega izvoza v Unijo le 6-odstoten, pri čemer se v prihodnosti verjetno ne bo povečal zaradi domače potrošnje v Ukrajini in precejšnje diverzifikacije ukrajinskega izvoza, ki je pridobil nove trge.

(170) V odgovor na navedeno bi bilo treba poudariti, da je sedanji 6-odstotni tržni delež že razlog za škodo industriji Unije, zlasti ob upoštevanju znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen. Poudariti bi bilo treba tudi, da se je ukrajinski uvoz v smislu obsega v obravnavanem obdobju povečal kljub veljavnim protidampinškim dajatvam.

(171) Eden od ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov, delno podprt tudi v stališču vlade Ukrajine, je dodatno trdil, da bi Komisija morala pri analizi ponovnega pojava škode upoštevati sporazum o skupnem podjetju, ki sta ga podpisala zadevni ukrajinski proizvajalec izvoznik in eden on največjih proizvajalcev zadevnega izdelka v Uniji. Po mnenju ukrajinskega proizvajalca bo imelo stanje tega sporazuma o skupnem podjetju znaten vpliv na obseg prihodnjega izvoza družbe v EU, distribucijske kanale in določitev cene.

(172) Komisija se sklicuje na svoje izpodbijanje v uvodni izjavi 124.

(173) Rusija je imela majhen obseg uvoza v EU, vendar je bilo ugotovljeno, da so njene cene tudi nelojalno znižale prodajne cene Unije. Izvedena je bila analiza verjetnega prihodnjega obsega izvoza iz te države v primeru razveljavitve ukrepov, kot je bilo opisano v uvodnih izjavah od 50 do 68. Pokazala je, da se bo uvoz iz Rusije verjetno povečal na ravni, ki so znatno večje od teh, doseženih v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

(174) Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 53 in 93, imata obe državi precejšnje neizkoriščene zmogljivosti in bosta v primeru razveljavitve ukrepov verjetno povečali uvoz po nizkih cenah, saj je trg Unije v smislu obsega in cen privlačen. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 56 in 108, bo trg Unije verjetno postal še privlačnejši zaradi 25-odstotne dajatve, ki so jo ZDA uvedle marca 2018 na uvoz izdelkov iz jekla, vključno z brezšivnimi cevmi. ZDA so eden izmed glavnih izvoznih trgov Rusije in Ukrajine, trg Unije pa bo verjetno postal cilj za vsaj del količin, ki se morda ne bodo mogle več prodati v ZDA.

(175) Industrija Unije je še vedno ranljiva, njen položaj pa bi postal še težji, če bi ukrepi bili razveljavljeni. Ukrajinski dampinški uvoz po nizkih cenah bi se še naprej povečeval, ruski dampinški uvoz pa bi se verjetno ponovil v precejšnjem obsegu, zato bi se na trgu Unije cene še naprej nižale in izgubljal bi se obseg prodaje.

6. INTERES UNIJE

6.1 Uvod

(176) V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov proti Rusiji in Ukrajini v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih interesov. Upoštevati je treba, da se v prejšnjih preiskavah sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, torej analiza dejanskega stanja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli negativnega učinka sedanjih protidampinških ukrepov na zadevne strani.

(177) Na podlagi tega je bilo proučeno, ali so kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega dampinga obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da ohranitev ukrepov proti uvozu s poreklom iz Rusije in Ukrajine v tem konkretnem primeru ni v interesu Unije.

6.2 Interes industrije Unije

(178) Kar zadeva interes Unije, bi se v primeru razveljavitve ukrepov gospodarski položaj industrije Unije, ki je že nestabilen in ki zdaj zagotavlja 13 000 delovnih mest v jeklarskem sektorju v zvezi z zadevnim izdelkom, nedvomno dodatno poslabšal.

6.3 Interes uvoznikov in uporabnikov

(179) Sodeloval ni noben uvoznik ali uporabnik, čeprav so bili vsi znani uvozniki in uporabniki (več kot 70 družb) obveščeni o začetku postopka in možnosti, da lahko sodelujejo kot zainteresirana stran.

(180) Glede na ugotovitve iz prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepa se uvozniki oskrbujejo z brezšivnimi cevmi od različnih dobaviteljev iz več različnih držav, zato je vpliv nadaljevanja ukrepov za uvoz iz Rusije in Ukrajine omejen. Takrat je bilo tudi ugotovljeno, da je uvoznikom uspelo ohraniti dobičkonosnost, čeprav ukrepi veljajo že več let.

(181) Kar zadeva uporabnike, pa se glede na ugotovitve iz prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepa in razpoložljive informacije zdi, da je delež brezšivnih cevi pri proizvodnih stroških uporabnikov precej majhen. Brezšivne cevi so na splošno del večjih projektov (toplotne cevi, plinovodi, zgradbe) in predstavljajo le omejen del teh projektov. Zato morebiten učinek nadaljevanja ukrepov na uporabnike predvidoma ne bo znaten.

(182) Zaradi pomanjkanja sodelovanja zadevnih družb ni preverjenih podatkov in informacij, na podlagi katerih bi bilo mogoče sklepati, da se je splošno stanje spremenilo.

6.4 Sklep o interesu Unije

(183) Glede na navedeno se sklene, da ni tehtnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.

(184) Po dokončnem razkritju sta dva ruska proizvajalca izvoznika trdila, da bi nadaljevanje uvedenih ukrepov negativno vplivalo na številne potrošnike Unije (uporabnike) in omejilo konkurenco v Uniji. Zato so zadevne zainteresirane strani Komisijo pozvale, naj prouči podaljšanje ukrepov za obdobje, ki ni daljše od dveh let.

(185) Komisija je proučila predlog omejenega podaljšanja ukrepov v interesu Unije. V zvezi s tem se opozarja, da je proučitev interesov Unije za namene protidampinških preiskav strogo postopkovno dejanje, za katerega sta potrebni uravnoteženost zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uporabnikov in potrošnikov, ter ocena zapletenih pravnih, ekonomskih in političnih dejavnikov (44). Komisija je opozorila, da je iz ocene interesa Unije, kar zadeva industrijo Unije, razvidno, da bi se že tako nestabilen gospodarski položaj industrije Unije dodatno poslabšal. Opozorila je tudi, da uvozniki in uporabniki niso sodelovali ter torej niso navedli, da bi podaljšanje sedanjih veljavnih ukrepov nanje negativno vplivalo. Glede na navedeno ni dokazov, iz katerih bi bilo razvidno, da bi omejitev uporabe ukrepov na dve leti interesu Unije bolj koristila kot uporaba ukrepov za celotno petletno obdobje, določeno v členu 11(2) osnovne uredbe. Na podlagi navedenega je Komisija zavrnila argument, ki sta ga predstavila dva ruska proizvajalca izvoznika.

7. PROTIDAMPINŠKI UKREPI

(186) Iz navedenega sledi, da je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz brezšivnih cevi s poreklom iz Rusije in Ukrajine.

(187) Zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je Komisija nameravala uvesti zadevne protidampinške ukrepe, dana pa jim je bila tudi možnost, da izrazijo svoje pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb, zaradi katerih bi se spremenili zgornji sklepi.

(188) Odbor, ustanovljen s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036, ni predložil mnenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz brezšivnih cevi iz železa ali jekla, s krožnim prečnim prerezom, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm in z ekvivalentom ogljika (CEV) do vključno 0,86 v skladu s formulo in kemično analizo Mednarodnega inštituta za varilstvo (IIW) (45), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 in ex 7304 59 93 (46) (oznake TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 in 7304599320), s poreklom iz Rusije in Ukrajine. 2. Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo navedene družbe, so: Država Družba Protidampinška dajatev (%) Dodatna oznaka TARIC Rusija Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant in Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works 24,1 A741 OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant in OAO Seversky Tube Works 28,7 A859 Vse druge družbe 35,8 A999 Ukrajina OJSC Dnepropetrovsk Tube Works 12,3 A742 LLC Interpipe Niko Tube in OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) 13,8 A743 CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist 25,7 A744 Vse druge družbe 25,7 A999 3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo ustrezne veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 1. oktobra 2018 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

(2) Uredba Sveta (ES) št. 2320/97 z dne 17. novembra 1997 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev pri uvozu nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Madžarske, Poljske, Rusije, Češke, Romunije in Slovaške, o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 1189/93 in o zaključku postopka v zvezi s takim uvozom s poreklom iz Hrvaške (UL L 322, 25.11.1997, str. 1).

(3) Sklep Komisije z dne 22. decembra 1999 o sprejetju zaveze, ponujene v zvezi z vmesnim pregledom protidampinških dajatev na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom med drugim iz Rusije (UL L 23, 28.1.2000, str. 78).

(4) Uredba Sveta (ES) št. 348/2000 z dne 14. februarja 2000 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine in o dokončnem pobiranju uvedene začasne dajatve (UL L 45, 17.2.2000, str. 1).

(5) Uredba Sveta (ES) št. 1322/2004 z dne 16. julija 2004 o spremembah Uredbe (ES) št. 2320/97 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterih brezšivnih cevi, izdelanih iz železa ali nelegiranega jekla, s poreklom med drugim iz Rusije in Romunije (UL L 246, 20.7.2004, str. 10).

(6) Uredba Sveta (ES) št. 258/2005 z dne 14. februarja 2005 o spremembi protidampinških ukrepov uvedenih z Uredbo (ES) št. 348/2000 na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine (UL L 46, 17.2.2005, str. 7).

(7) Sklep Komisije z dne 16. februarja 2005 o delni opustitvi dokončnih protidampinških dajatev, ki jih uvaja Uredba (ES) št. 258/2005 za uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine (UL L 46, 17.2.2005, str. 46).

(8) Uredba Sveta (ES) št. 1866/2005 z dne 8. novembra 2005 o podaljšanju delne opustitve dokončnih protidampinških dajatev, ki jih uvaja Uredba (ES) št. 258/2005 za uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine (UL L 300, 17.11.2005, str. 1).

(9) Uredba Sveta (ES) št. 954/2006 z dne 27. junija 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine, o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2320/97 in (ES) št. 348/2000, o zaključku vmesnih pregledov in pregledov zaradi izteka protidampinških dajatev na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom, med drugim, iz Rusije in Romunije ter o zaključku vmesnih pregledov protidampinških dajatev na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom, med drugim, iz Rusije in Romunije ter Hrvaške in Ukrajine (UL L 175, 29.6.2006, str. 4).

(10) C-191/09 P – Svet in Komisija proti Interpipe Niko Tube in Interpipe NTRP.

(11) T-249/06 – Interpipe Niko Tube in Interpipe NTRP proti Svetu.

(12) Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 540/2012 z dne 21. junija 2012 o spremembi Uredbe (ES) št. 954/2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine (UL L 165, 26.6.2012, str. 1).

(13) Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 585/2012 z dne 26. junija 2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 ter o ustavitvi postopka pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Hrvaške (UL L 174, 4.7.2012, str. 5).

(14) Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 795/2012 z dne 28. avgusta 2012 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 585/2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Ukrajine, po delnem vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 238, 4.9.2012, str. 1).

(15) Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1269/2012 z dne 21. decembra 2012 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 585/2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom med drugim iz Rusije, po delnem vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 357, 28.12.2012, str. 1).

(16) Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Ukrajine (UL C 214, 4.7.2017, str. 9).

(17) Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih brezšivnih cevi med drugim s poreklom iz Ukrajine (UL C 159, 7.5.2018, str. 18).

(18) CEV se določi v skladu s Tehničnim poročilom, 1967, IIW dok. IX-555-67, ki ga je objavil Mednarodni inštitut za varilstvo (IIW).

(19) Kot je zdaj opredeljeno v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/1925 z dne 12. oktobra 2017 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 282, 31.10.2017, str. 1).

(20) Zbirka podatkov zvezne carinske službe za zunanjo trgovino http://stat.customs.ru/apex/ (javno dostopni podatki, ki so jih predložili ruski proizvajalci izvozniki v Prilogi 2 k stališčem z dne 21. avgusta 2017 in 30. julija 2018).

(21) Metal Expert LLC: www.metalexpert-group.com.

(22) Na voljo v javni različici zahtevka.

(23) Evropska unija – protidampinški ukrepi za biodizel iz Argentine, WT/DS473/AB.

(24) Npr. ugotovitev, ki bi lahko omogočila zaključek preiskave za proizvajalca izvoznika, tudi če bi se ukrepi ohranili na državni ravni.

(25) Ruski proizvajalci izvozniki so bili v sporočilu z dne 27. julija 2018 nedvoumno obveščeni, da bo Komisija zaradi neizpolnjenih vprašalnikov uporabila člena 18 osnovne uredbe.

(26) Glej: Razglasitve predsednika o prilagoditvi uvoza jekla in aluminija v Združene države Amerike, Zvezni register, 83 FR 11619 in 83 FR 11625, 15. marec 2018; razglasitve predsednika o prilagoditvi uvoza jekla in aluminija v Združene države Amerike z dne 22. marca 2018; Razglasitve predsednika o prilagoditvi uvoza jekla in aluminija v Združene države Amerike z dne 22. marca 2018. 83 FR 13355 in 83 FR 13361, 28. marec 2018; in razglasitve predsednika o prilagoditvi uvoza jekla in aluminija v Združene države Amerike z dne 30. aprila 2018. 83 FR 20683 in 83 FR 20677, 7. maj 2018; ter razglasitve predsednika o prilagoditvi uvoza jekla in aluminija v Združene države Amerike z dne 31. maja 2018.

(27) Podatki so bili prvotno predloženi 21. avgusta 2017 v Prilogi 2. Isti podatki z nekaj razlikami so bili predloženi tudi v pripombah na dokument o splošnem razkritju in stališčih po zaslišanju z dne 10. avgusta 2018.

(28) Priloga 2 k stališču z dne 30. julija 2018 in Priloga 2 k stališču z dne 21. avgusta 2017. Iz teh podatkov je razvidno, da so ravni cen za izvoz brezšivnih cevi v več tretjih držav, vključno z najpogostejšimi državami izvoza (kamor se izvozi več kot 50 % skupnega izvoza brezšivnih cevi Rusije), celo nižje od dampinških izvoznih cen v Unijo. Izvozne cene v ZDA (številka 1), Turčijo (številka 4), Indijo in Združene arabske emirate (številki 5 in 6) so na primer nižje od izvoznih cen v Unijo.

(29) Odstavek 32 stališča z dne 21. avgusta 2017, pa tudi odstavek 25 stališča z dne 30. julija 2018.

(30) Priloga 2 k zgornjima stališčema.

(31) Opozoriti je treba, da so bile cene v Uniji na primer vedno višje od cen v Turčiji ne glede na leto upoštevanega obravnavanega obdobja (v stališču ni navedeno, na katero obdobje se nanaša).

(32) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2013 z dne 17. julija 2018 o uvedbi začasnih zaščitnih ukrepov za uvoz nekaterih izdelkov iz jekla, UL L 181, 18.7.2018, str. 39.

(33) Prav tam, uvodna izjava 24.

(34) Priloga 3 k stališču z dne 30. julija 2018.

(35) Vir: podatkovna zbirka iz člena 14(6).

(36) Vsa sklicevanja na zaupne podatke družb so v tej uredbi označena z oznako [zaupno].

(37) Vir: člen 14(6), zbirka podatkov in preverjene informacije skupine Interpipe.

(38) Vir: preverjeni podatki skupine Interpipe in spletišča Metal Expert za druga dva proizvajalca v Ukrajini.

(39) Stališča z dne 27. julija 2017 (t17.009159), 8. avgusta 2017 (t17.009653), 1. februarja 2018 (t18.000894), 31. maja 2018 (t18.006325) in 1. junija 2018 (t18.006324).

(40) Glej: Razglasitve predsednika o prilagoditvi uvoza jekla in aluminija v Združene države Amerike, Zvezni register, 83 FR 11619 in 83 FR 11625, 15. marec 2018; Razglasitve predsednika o prilagoditvi uvoza jekla in aluminija v Združene države Amerike z dne 22. marca 2018. 83 FR 13355 in 83 FR 13361, marec 28, 2018; in razglasitve predsednika o prilagoditvi uvoza jekla in aluminija v Združene države Amerike z dne 30. aprila 2018. 83 FR 20683 in 83 FR 20677, 7. maj 2018; ter razglasitve predsednika o prilagoditvi uvoza jekla in aluminija v Združene države Amerike z dne 31. maja 2018.

(41) Ukrajinski organi in skupina Interpipe Komisije niso posebej obvestili o morebitnih izvzetjih, ki bi jim bila odobrena v okviru ukrepov iz oddelka 232 zakona ZDA.

(42) Zaradi zaupne narave teh informacij analiza Komisije ni v celoti vključena v Uredbo. Skupini Interpipe je bila na dan objave te uredbe v ločenem dokumentu zagotovljena podrobnejša razlaga.

(43) Uredba Sveta (ES) št. 926/2009 z dne 24. septembra 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 262, 6.10.2009, str. 19).

(44) Sodba Sodišča z dne 15. junija 2017 v zadevi C-349/16, T.KUP, ECLI:EU:C:2017:469, točka 44. Glej tudi sodbo Splošnega sodišča z dne 8. julija 2003, v zadevi T-132/01, Euroalliages in drugi proti Komisiji, ECLI:EU:T:2003:189, točka 40.

(45) CEV se določi v skladu s Tehničnim poročilom, 1967, IIW dok. IX-555-67, ki ga je objavil Mednarodni inštitut za varilstvo (IIW).

(46) Kot je zdaj opredeljeno v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2017/1925 z dne 12. oktobra 2017 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 282, 31.10.2017, str. 1). Seznam izdelkov je določen s kombiniranjem opisa izdelka iz člena 1(1) in opisa izdelka iz ustreznih oznak KN.