IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 28. avgusta 2017

o objavi enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

(Mergelland (ZOP))

(2017/C 296/02)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 97(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

V skladu s členom 97(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 je Komisija vlogo preučila in sklenila, da izpolnjuje pogoje iz členov 93 do 96, člena 97(1) ter členov 100, 101 in 102 navedene uredbe.

SKLENILA:

Edini člen

Enotni dokument, pripravljen v skladu s členom 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013, in sklic na objavo specifikacije proizvoda za ime „Mergelland“ (ZOP) sta v Prilogi k temu sklepu.

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 je objava tega sklepa podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zaščito imena iz prvega odstavka tega člena v dveh mesecih od dneva njegove objave v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

PRILOGA

ENOTNI DOKUMENT

„MERGELLAND“

PDO-NL-02114

Datum vložitve vloge: 26. januar 2016

1. Ime za registracijo

Mergelland

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

4. Opis vina

Vino kategorije 1 – vino: Beli Auxerrois

Sorta grozdja: auxerrois

zgodnje zorenje, majhna kislost, majhna gostota mošta.

Organoleptične lastnosti:

Barva: svetla limonovo rumena.

Okus: po zrelih rumenih jabolkih, hruškah, rahlo kisel, lahek, saden.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola (v vol. %),

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), kar ustreza volumenskemu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 1 – vino: Beli Chardonnay

Grozdje: chardonnay

pozno zorenje, velika kislost, velika gostota mošta.

Organoleptične lastnosti:

Barva: svetla limonova do zlato rumena.

Okus: po limoni, maslu, prepečenih kruhkih, vaniliji, srednje izrazito telo.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola (v vol. %),

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 1 – vino: Rdeči Dornfelder

Grozdje: dornfelder

srednji čas zorenja, majhna kislost, povprečna gostota mošta.

Organoleptične lastnosti

Barva: intenzivna rubinasto rdeča do škrlatna.

Okus: po češnjah, robidnicah in bezgovih jagodah.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola (v vol. %),

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 1 – vino: Beli Gewürztraminer

Grozdje: gewürztraminer

srednji čas zorenja, velika kislost, velika gostota mošta.

Organoleptične lastnosti:

Barva: svetla limonovo rumena.

Okus: po južnem sadju (npr. ličiju), cvetju, agrumih, začimbah.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola,

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 1 – vino: Beli Rivaner/Müller-Thurgau

Grozdje: rivaner/müller-thurgau

zelo zgodnje zorenje, majhna kislost, majhna gostota mošta.

Organoleptične lastnosti:

Barva: svetla limonovo rumena.

Okus: po jabolkih, koščičastem sadju, muškatnem oreščku.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola (v vol. %),

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 1 – vino: Beli Pinot Blanc

Grozdje: pinot blanc

srednje do pozno zorenje, srednja kislost, velika gostota mošta, povprečen donos.

Organoleptične lastnosti:

Barva: svetla limonovo rumena.

Okus: po rumenih sadežih, hruškah, meloni, lipi.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola (v vol. %),

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 1 – vino: Beli Pinot Gris

Grozdje: pinot gris

srednje do pozno zorenje, srednja kislost, velika gostota mošta.

Organoleptične lastnosti:

Barva: svetla limonova do zlato rumena.

Okus: po hruškah, medu, orehih.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola (v vol. %),

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 1 – vino: Rdeči Pinot Noir

Grozdje: pinot noir

srednje do pozno zorenje, srednja kislost, velika gostota mošta.

Organoleptične lastnosti:

Barva: precej svetla barva granatnega jabolka do rubinasto rdeča.

Okus: po rdečem jagodičevju, malinah, jagodah, vaniliji in drugih gozdnih notah, svetle barve.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola (v vol. %),

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 1 – vino: Rosé Pinot Noir

Grozdje: pinot noir

srednje do pozno zorenje, srednja kislost, velika gostota mošta.

Organoleptične lastnosti:

Barva: lososovo rožnata.

Okus: po malinah, jagodah, včasih zrelih paradižnikih, svetel.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola (v vol. %),

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 1 – vino: Beli Pinot Noir

Grozdje: pinot noir

srednje do pozno zorenje, srednja kislost, velika gostota mošta.

Organoleptične lastnosti:

Barva: svetla limonova do zlato rumena.

Okus: po hruškah, rumenih sadežih, včasih s pridihom jagod in malin.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola (v vol. %),

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 1 – vino: Beli Riesling

Grozdje: rizling

pozno zorenje, velika kislost, majhna do povprečna gostota mošta.

Organoleptične lastnosti:

Barva: svetla limonovo rumena.

Okus: po belem koščičastem sadju (breskvah), jabolkih, hruškah.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola (v vol. %),

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 1 – vino: Rosé Dornfelder

Grozdje: dornfelder

srednji čas zorenja, majhna kislost, povprečna gostota mošta.

Organoleptične lastnosti:

Barva: močno rožnata.

Okus: po češnjah, robidnicah in malinah.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola (v vol. %),

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 5 – kakovostno peneče vino: Beli Auxerrois

Sorta grozdja: auxerrois

zgodnje zorenje, majhna kislost, majhna gostota mošta.

Organoleptične lastnosti:

Barva: svetla limonovo rumena.

Okus: po zrelih rumenih jabolkih, hruškah, rahlo kisel, lahek, saden.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola (v vol. %),

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 5 – kakovostno peneče vino: Beli Chardonnay

Grozdje: chardonnay

pozno zorenje, velika kislost, velika gostota mošta.

Organoleptične lastnosti:

Barva: svetla limonova do zlato rumena.

Okus: po limoni, maslu, prepečenih kruhkih, vaniliji, srednje izrazito telo.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola (v vol. %),

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 5 – kakovostno peneče vino: Beli Gewürztraminer

Grozdje: gewürztraminer

srednji čas zorenja, velika kislost, velika gostota mošta.

Organoleptične lastnosti:

Barva: svetla limonovo rumena.

Okus: po južnem sadju (npr. ličiju), cvetju, agrumih, začimbah.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola (v vol. %),

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 5 – kakovostno peneče vino: Beli Rivaner/Müller-Thurgau

Grozdje: rivaner/müller-thurgau

zelo zgodnje zorenje, majhna kislost, majhna gostota mošta.

Organoleptične lastnosti:

Barva: svetla limonovo rumena.

Okus: po jabolkih, koščičastem sadju, muškatnem oreščku.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola (v vol. %),

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 5 – kakovostno peneče vino: Beli Pinot Blanc

Grozdje: pinot blanc

srednje do pozno zorenje, srednja kislost, velika gostota mošta, povprečen donos.

Organoleptične lastnosti:

Barva: svetla limonovo rumena.

Okus: po rumenih sadežih, hruškah, meloni, lipi.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola,

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 5 – kakovostno peneče vino: Beli Pinot Gris

Grozdje: pinot gris

srednje do pozno zorenje, srednja kislost, velika gostota mošta.

Organoleptične lastnosti:

Barva: svetla limonova do zlato rumena.

Okus: po hruškah, medu, orehih.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola,

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida.

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 5 – kakovostno peneče vino: Rosé Pinot Noir

Grozdje: pinot noir

srednje do pozno zorenje, srednja kislost, velika gostota mošta.

Organoleptične lastnosti:

Barva: lososovo rožnata.

Okus: po malinah, jagodah, včasih zrelih paradižnikih, svetel.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola,

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 5 – kakovostno peneče vino: Beli Pinot Noir

Grozdje: pinot noir

srednje do pozno zorenje, srednja kislost, velika gostota mošta.

Organoleptične lastnosti:

Barva: svetla limonova do zlato rumena.

Okus: po hruškah, rumenih sadežih, včasih s pridihom jagod in malin.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola,

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 5 – kakovostno peneče vino: Beli Riesling

Grozdje: rizling

pozno zorenje, velika kislost, majhna do povprečna gostota mošta.

Organoleptične lastnosti:

Barva: svetla limonovo rumena.

Okus: po belem koščičastem sadju (breskvah), jabolkih, hruškah.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola,

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

Vino kategorije 5 – kakovostno peneče vino: Rosé Dornfelder

Grozdje: dornfelder

srednji čas zorenja, majhna kislost, povprečna gostota mošta.

Organoleptične lastnosti:

Barva: močno rožnata.

Okus: po češnjah, robidnicah in malinah.

Analitske lastnosti: pri opisu naslednjih lastnosti se uporabljajo veljavne opredelitve iz predpisov EU/nizozemskih ministrskih odlokov:

— največji delež skupnega alkohola,

— največja koncentracija hlapnih kislin,

— največja koncentracija skupnega žveplovega dioksida,

— največja obogatitev, razkisanje in, ob odobritvi, dokisanje.

Najmanjša gostota mošta je 1 070 g/l (70 °Oechsle), ustreza volumenskemu skupnemu deležu skupnemu deležu naravnega alkohola 9 %.

5. Enološki postopki

a. Osnovni enološki postopki

Beli Auxerrois

Posebni enološki postopki

Aroma se doseže s hladno fermentacijo v jeklenih posodah.

Za kakovostno peneče vino:

sekundarna fermentacija in zorenje v skladu s pravili o kakovosti penečega vina z uporabo tradicionalne metode.

Beli Chardonnay

Posebni enološki postopki

Sekundarne arome se pogosto dosežejo z malolaktično fermentacijo in staranjem v lesenih sodih.

Za kakovostno peneče vino:

sekundarna fermentacija in zorenje v skladu s pravili o kakovosti penečega vina z uporabo tradicionalne metode.

Rdeči Dornfelder

Posebni enološki postopki

Včasih starano v lesenih sodih

Beli Gewürztraminer

Posebni enološki postopki

Aroma se doseže s hladno fermentacijo v jeklenih posodah.

Za kakovostno peneče vino:

sekundarna fermentacija in zorenje v skladu s pravili o kakovosti penečega vina z uporabo tradicionalne metode.

Beli Rivaner/Müller-Thurgau

Posebni enološki postopki

Aroma se doseže s hladno fermentacijo v jeklenih posodah.

Za kakovostno peneče vino:

sekundarna fermentacija in zorenje v skladu s pravili o kakovosti penečega vina z uporabo tradicionalne metode.

Beli Pinot Blanc

Posebni enološki postopki

Aroma se doseže s hladno fermentacijo v jeklenih posodah.

Za kakovostno peneče vino:

sekundarna fermentacija in zorenje v skladu s pravili o kakovosti penečega vina z uporabo tradicionalne metode.

Beli Pinot Gris

Posebni enološki postopki

Aroma se doseže s hladno fermentacijo v jeklenih posodah; včasih starano v lesenih sodih.

Za kakovostno peneče vino:

sekundarna fermentacija in zorenje v skladu s pravili o kakovosti penečega vina z uporabo tradicionalne metode.

Rdeči Pinot Noir

Posebni enološki postopki

Da se ohrani sadnost, fermentacija ne poteka pri previsoki temperaturi in se pogosto podaljša v lesenih sodih.

Rosé Pinot Noir

Posebni enološki postopki

Aroma se doseže s hladno fermentacijo v jeklenih posodah.

Za kakovostno peneče vino:

sekundarna fermentacija in zorenje v skladu s pravili o kakovosti penečega vina z uporabo tradicionalne metode.

Beli Pinot Noir

Posebni enološki postopki

Aroma se doseže s hladno fermentacijo v jeklenih posodah.

Za kakovostno peneče vino:

sekundarna fermentacija in zorenje v skladu s pravili o kakovosti penečega vina z uporabo tradicionalne metode.

Beli Riesling

Posebni enološki postopki

Aroma se doseže s hladno fermentacijo v jeklenih posodah.

Za kakovostno peneče vino:

sekundarna fermentacija in zorenje v skladu s pravili o kakovosti penečega vina z uporabo tradicionalne metode.

Rosé Dornfelder

Posebni enološki postopki

Aroma se doseže s hladno fermentacijo v jeklenih posodah.

Za kakovostno peneče vino:

sekundarna fermentacija in zorenje v skladu s pravili o kakovosti penečega vina z uporabo tradicionalne metode.

b. Največji donosi

Beli Auxerrois

80 hektolitrov na hektar

Beli Chardonnay

80 hektolitrov na hektar

Rdeči Dornfelder

85 hektolitrov na hektar

Beli Gewürztraminer

80 hektolitrov na hektar

Beli Rivaner/Müller-Thurgau

85 hektolitrov na hektar

Beli Pinot Blanc

80 hektolitrov na hektar

Beli Pinot Gris

80 hektolitrov na hektar

Rdeči Pinot Noir

60 hektolitrov na hektar

Rosé Pinot Noir

75 hektolitrov na hektar

Beli Pinot Noir

75 hektolitrov na hektar

Beli Riesling

80 hektolitrov na hektar

Rosé Dornfelder

85 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno območje

Ozemlje nizozemskih občin Maastricht, Meerssen, Nuth, Simpelveld, Voerendaal, Vaals, Gulpen-Wittem, Eijsden-Margraten in Valkenburg aan de Geul.

Skupno območje ozemlja, razen območij z glinastimi tlemi, obsega približno 250 km2.

Zasajena površina, ki izpolnjuje zahteve, znaša 70 ha.

Razmejeno območje zajema le vinograde, ki se nahajajo na obdelovalni puhličasti živici.

7. Glavne sorte vinske trte

rizling B

pinot noir N

pinot gris G

pinot blanc B

müller-thurgau B

gewürztraminer Rs

dornfelder N

chardonnay B

auxerrois B

8. Opis povezave

Opredelitev geografskega območja

Zaradi sestave tal, geografskih in podnebnih pogojev, edinstvenih na Nizozemskem, je Mergelland območje, ki je posebej primerno za proizvodnjo vina. Vino se je na tem območju v širokem obsegu proizvajalo že v zgodnjem srednjem veku. Najstarejše sledi vinogradništva v Mergellandu segajo v leto 968. Vino se je tu zaradi ugodnih pogojev proizvajalo celo v mali ledeni dobi (15.–19. stoletje). V obdobju francoske vladavine v času Napoleona je bila iz političnih razlogov proizvodnja vina ustavljena. Za komercialne namene se je vino na območju ponovno začelo proizvajati leta 1970, Mergelland tako velja za zibelko sodobnega nizozemskega vinogradništva. Kar je za območje je značilno in po čemer se loči od preostale Nizozemske, je prevlada klasičnih sort grozdja iz severne Francije (pinot noir, gris in blanc, chardonnay in auxerrois) in Nemčije (rizling, rivaner/müller-thurgau, gewürztraminer in dornfelder).

Sestava tal

Tla sestavlja sloj obdelovalne puhličaste živice, pod katerim se nahaja lapor (formacije v Maastrichtu in Gulpnu), krajevno se pojavljajo tudi formacije iz pleistocena in terciarja, kot so star prod v Maasu in formacije v Rupelu, Tongerenu, Holsetu in Hoogcrutsu.

Na analitske in organoleptične lastnosti vina vpliva predvsem puhlica, v manjši meri pa lapor in prod. Puhlica je vrsta lahke prsti; običajno je delež melja med 50 in 60 %; delež peska je od 20 do 30 %; delež gline je manjši od 20 %. Zaradi zračne strukture se puhlica hitro segreje, a tudi hitro ohladi. To povečuje dnevne razlike v temperaturi, ki so v Mergellandu večje že zaradi njegove notranje kopenske lege, kar prispeva k razvoju sadnosti.

Vzročna povezava

Puhlica je v glavnem bogata s kredo, lapor pod njo pa na razmejenem območju skoraj popolnoma sestavlja kreda. S kredo bogata tla v vinih ohranjajo svežo kislost in jim pogosto dajejo rahel sijaj. Raziskave kažejo, da od devetih preučenih vrst tal, kombinacija puhlice in krede dosega najvišje rezultate v kategoriji „sadje“: sadnost.

Puhlica in lapor pod njo dobro zadržujeta vodo in prenašata sušnost, zato ta le redko povzroči izgubo sadnosti in kislosti.

Naklon in prod zagotavljata ustrezno odvodnjavanje. Struktura tal skupaj s povprečnim potencialnim pomanjkanjem padavin v višini 100 mm v rastni dobi na splošno zagotavlja rahlo pomanjkanje vode. Različne študije so pokazale, da je to za kakovost vina optimalno.

Podnebje in topologija

Kljub severni legi so temperature v Mergellandu dovolj visoke, da zaradi geografskih in talnih pogojev grozdje dobro zori. To razmeroma hladno podnebje je dokaj ugodno. Grozdje iz Mergellanda lahko doseže polno fiziološko zrelost brez prehitrega povečanja vsebnosti sladkorja, ki bi zahtevalo prezgodnjo trgatev. Težava s čezmerno vsebnostjo alkohola, ki je vse večja na južnih vinorodnih območjih, se ne pojavlja. Zaradi dolgega zorenja (od obarvanja do trgatve) ima grozdje dovolj časa, da se razvijejo arome, minerali in izvleček.

Da grozdje pravočasno dozori, potrebuje ustrezno toploto in osončenost čez dan, hladne noči pa so zelo pomembne za profil okusa vina. Če so noči tople, se metabolizem pospeši. Če ni sonca, grozdje kot vir energije uporabi jabolčno kislino. Če so noči hladne, se jabolčna kislina porablja počasneje, da bo v zrelem vinu dovolj kislosti. Kislina vinu dodaja svežino in ima ključno vlogo pri nastajanju arom (estrov) med fermentacijo.

Na kratko: za vina, ki izvirajo iz Mergellanda, je značilna tipična kombinacija sadnosti, sveže elegance in mineralnosti. To izhaja iz medsebojnih vplivov izbranih sort grozdja, tal, geografskih in podnebnih pogojev, ki so edinstveno nizozemski.

9. Bistveni dodatni pogoji

—

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.rvo.nl/sites/default/files/Productdossier%20Mergelland.pdf