Nemčija se sooča z izzivi, povezanimi z njeno odvisnostjo od fosilnih goriv in uvoza energije iz Rusije ter z okvirnimi pogoji za naložbe v popolnoma povezan trajnostni energetski sistem. Po podatkih za leto 2020 je odvisnost od uvoza plina iz Rusije še posebej močna (65 % (20)) in višja od povprečja Unije (44 %). Odvisnost od uvoza nafte iz Rusije je prav tako višja od povprečja Unije (34 % v primerjavi s 26 %) (21). Več kot polovico mešanice energijskih virov Nemčije predstavljata plin (26 %) in nafta (35 %). Ta odvisnost neposredno vpliva na nemško industrijo, ki predstavlja 35 % porabe končne energije zemeljskega plina. Hitrejši napredek pri širitvi prenosnih in distribucijskih omrežij ter uvajanju obnovljivih virov energije je ključnega pomena za reševanje teh izzivov, doseganje podnebnih in energetskih ciljev ter spodbujanje naložb v zvezi s prihranki. Potrebna so večja prizadevanja za diverzifikacijo oskrbe z energijo in poti oskrbe z energijo ter uporabo vseh razpoložljivih brezogljičnih virov energije, zlasti z uvajanjem električne energije in plinov iz obnovljivih virov, vključno z obnovljivim vodikom, ter uporabo utekočinjenega zemeljskega plina. Priporoča se, naj bodo, kadar je to mogoče, nove naložbe v infrastrukturo in omrežje, ki so povezane s plinom, primerne za prihodnost, da se s prehodom na trajnostna goriva v prihodnosti omogoči njihova dolgoročna trajnostnost. Da bi se Nemčija uskladila s cilji svežnja „Pripravljeni na 55“, bo treba dodatno okrepiti prizadevanja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ter povečanja energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti. Potrebna so prizadevanja za pospešitev razogljičenja industrije, izboljšanje možnosti za prožnost in odziv odjemalcev energije na različne cene ter okrepitev povezovanja energetskega sistema (22).

Sprejeti bi bilo treba tudi ukrepe za povečanje energijske učinkovitosti in zmanjšanje porabe energije ter pospešitev razogljičenja stavbnega fonda in prometnega sektorja, ki v letu 2021 ni dosegel nacionalnih letnih ciljev za zmanjšanje emisij za te sektorje. Večja uporaba skupne mobilnosti in trajnostnega javnega prevoza lahko zmanjša porabo fosilnih goriv. Pri širitvi elektroenergetskih omrežij Nemčije je prišlo do velikih zamud. Glavni oviri sta med drugim zapletenost in trajanje postopkov načrtovanja, izdajanja dovoljenj in pritožb. Zaradi zamud pri širitvi elektroenergetskih omrežij je bilo treba na nekaterih območjih omejiti obnovljive vire energije. Poleg tega zamude pri širitvi elektroenergetskih omrežij znatno vplivajo na omrežja sosednjih držav članic, saj zmogljivost omrežja znotraj Nemčije ne zadostuje za prenos količin električne energije, s katerimi se trguje znotraj zadevnega cenovnega območja. Vlada se je zavezala, da bo delež obnovljivih virov energije v proizvodnji električne energije do leta 2030 povečala na 80 %, nemški parlament pa trenutno obravnava zakonodajni predlog za zakon o energiji iz obnovljivih virov, ki vključuje cilj, da bi do leta 2035 postali skoraj nevtralni glede emisij toplogrednih plinov v sektorju električne energije. Vendar se je uvajanje obnovljivih virov energije, zlasti vetrne energije na kopnem, v zadnjih letih močno upočasnilo zaradi trdovratnih ovir pri izvajanju. Odprava ovir pri izvajanju vključuje sprejetje ukrepov za reševanje sporov glede rabe zemljišč v zgodnji fazi, omilitev pravil o minimalni razdalji, povečanje uporabe prostorskega načrtovanja za opredelitev območij za uporabo vetrne energije in olajšanje izdajanja dovoljenj. Lokalno sprejemanje je mogoče izboljšati, tudi z bolj racionaliziranim postopkom posvetovanja, večjo udeležbo državljanov in delitvijo prihodkov v projektih. Širitev obnovljivih virov energije in povečanje energijske učinkovitosti ne bosta le zmanjšala odvisnosti od uvoza energije, temveč tudi znatno znižala cene energije. Udeležba v čezmejnem sodelovanju na področju energije se lahko še okrepi, prožnost in zmogljivost povratnega toka pa se lahko povečata, ko gre za obstoječo medsebojno povezanost.