ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(12)

Kljub nasploh dobro delujočemu trgu dela in visoki stopnji doseganja terciarne izobrazbe je stopnja zaposlenosti starejših delavcev, žensk in nizko kvalificiranih mladih razmeroma nizka. Institucionalne ovire še vedno zavirajo izvajanje učinkovitih aktivacijskih politik. V okviru javne službe za zaposlovanje se pripravlja pomembna reforma, s katero se bo iskalcem zaposlitve zagotovilo individualno svetovanje, vlada pa jo namerava zaključiti do konca leta 2015. Osnutek reforme poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter reforma srednješolskega izobraževanja za izboljšanje učnih rezultatov učencev, zlasti tistih, ki izhajajo iz socialno in ekonomsko manj ugodnega okolja, še nista bila sprejeta. Napovedani ukrepi v zvezi z materinskim nadomestilom in dodatki za šolanje ter načrtovana reforma starševskega dopusta bodo po pričakovanjih prispevali k večji udeležbi žensk na trgu dela. Negativne spodbude za delo prejemnikov drugega dohodka v gospodinjstvu izhajajo iz sistema t. i. skupne obdavčitve in iz zasnove sistema socialnih prejemkov. Kljub visoki stopnji doseganja terciarne izobrazbe učni rezultati ostajajo nezadovoljivi, izboljšanje položaja ljudi s priseljenskim ozadjem in nizko kvalificiranih mladih pa težavno. Še vedno obstajajo izzivi ponudbe na trgu dela, povezani z institucionalnimi dejavniki in zasnovo sistema socialnih prejemkov, ter povzročajo težave na trgu dela.
(10)

Izboljšana konkurenčnost je ključnega pomena za okrepitev gospodarskega okrevanja na Danskem. Rast produktivnosti, ki je v tem pomenu bistvena, je bila na splošno v zadnjih dveh desetletjih šibka, nanjo pa so vplivale vstopne ovire in regulativna obremenitev v storitvenih sektorjih, usmerjenih na domači trg. Odbor za produktivnost je ugotovil, da je mogoče produktivnost izboljšati v sektorjih gradbeništva in maloprodaje. Predpisi, ki veljajo za maloprodajna podjetja, so zelo strogi, Danska pa ni sprejela nobenih ukrepov, da bi jih ublažila. V sektorju gradbeništva veljajo zahtevni gradbeni predpisi in veliko sistemov izdaje potrdil. Vlada je strategijo za gradbeništvo predstavila novembra 2014. Strategija ima dobre namene, saj si prizadeva na primer za poenostavitev pravil, racionalizacijo tehničnih elementov vlog za gradbena dovoljenja, uvedbo mednarodnih standardov, uskladitev nacionalnih standardov ter skrajšanje obdobja, potrebnega za izdajo gradbenega dovoljenja. Vendar je treba strategijo še v celoti preliti v konkretne ukrepe. Še vedno se prekrivajo sistemi izdajanja dovoljenj in potrdil, ki se v nekaterih primerih uporabljajo tudi za začasno zagotavljanje čezmejnih storitev. Poleg tega se dovoljenja in potrdila, izdana v drugih državah članicah, pri ustanavljanju podjetij na Danskem ne upoštevajo vedno.
(2)

Euroobmočje je več kot samo vsota njegovih članic. Gospodarska in finančna kriza je jasno razkrila tesno povezanost euroobmočja in poudarila potrebo po večjem usklajevanju fiskalnih, finančnih in strukturnih politik med državami članicami euroobmočja, da se doseže usklajena naravnanost politike v euroobmočju kot celoti. Države članice euroobmočja so se s podpisom Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju (PSUU) v ekonomski in monetarni uniji dne 2. marca 2012 zavezale k izvedbi vrste obsežnih reform politik in usklajevanju politik. Z začetkom veljavnosti t. i. dvojčka uredb (3) (v nadaljnjem besedilu: dvojček) v letu 2013 se je še okrepilo usklajevanje proračunskih in ekonomskih politik v euroobmočju. Države članice euroobmočja imajo posebno odgovornost za učinkovito izvajanje novega okvira upravljanja. To zahteva večji medsebojni pritisk v podporo izvajanju nacionalnih reform in preudarnemu vodenju javnih financ, obsežnejšo oceno nacionalnih reform z vidika interesov euroobmočja, internalizacijo morebitnega učinka prelivanja in spodbujanje politik, ki so še posebno pomembne za dobro delovanje ekonomske in monetarne unije. Potrebno je tudi ustrezno obveščanje o strategiji za euroobmočje.
(c)

‚SZO-TEF‘ pomeni faktorje toksične ekvivalentnosti SZO za oceno tveganja za ljudi na podlagi sklepov Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) – strokovnega srečanja Mednarodnega programa za kemijsko varnost (IPCS) junija 2005 v Ženevi (Martin van den Berg et al., Ponovna ocena faktorjev toksične ekvivalentnosti za dioksine in dioksinom podobne spojine pri ljudeh in sesalcih, Svetovna zdravstvena organizacija, 2005 (The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds). Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006)).
(8)

Cilj proračunske strategije iz programa za stabilnost za leto 2014 je zagotoviti trajno odpravo čezmernega primanjkljaja in do leta 2017 doseči srednjeročni cilj strukturnega primanjkljaja v višini približno 0,5 % BDP. Ta srednjeročni cilj je strožji kot to zahteva Pakt za stabilnost in rast. Primanjkljaj sektorja država Slovaške je bil leta 2013 trajnostno znižan pod 3 % BDP. Načrtovana (preračunana) sprememba strukturnega salda za leto 2014 bi pomenila, da Slovaška znatno odstopa od poteka prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja. Načrtovano izboljšanje leta 2015 v višini 0,3 % BDP bi bilo v skladu s pravili Pakta za stabilnost in rast. V poznejših letih program za stabilnost ne bi zagotovil ustrezne prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja. Odhodki bi se v letih 2014 in 2015 povečevali v skladu z referenčno vrednostjo za odhodke. V programu za stabilnost je predvideno, da bi bil največji del konsolidacije za dosego srednjeročnega cilja opravljen v letih 2016 in 2017. Na splošno potek prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja predstavlja tveganje glede upoštevanja zahtev Pakta za stabilnost in rast. Program za stabilnost predvideva, da bo dolg sektorja država v celotnem programskem obdobju ostal pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu za stabilnost, ki ga je potrdil neodvisni organ (Odbor za makroekonomske napovedi), je verjeten. Kvantitativno opredeljeni ukrepi ne zagotavljajo, da bodo fiskalni cilji, ki jih določijo organi, doseženi. Poleg tega niso vsi ukrepi na strani prihodkov dovolj natančno določeni in varčevalne reforme državne uprave so še vedno izpostavljene tveganjem glede izvedbe, medtem ko plače v javnem sektorju morda tako kot v preteklost niso enake v proračunu predvidenim vrednostim. Po drugi strani številke iz programa za stabilnost še ne upoštevajo prihrankov, ki izhajajo iz aktivacije omejitve domačega zadolževanja. V skladu s pomladansko napovedjo služb Komisije iz leta 2014, ki vključuje vpliv prihranka pri odhodkih zaradi omejitve zadolževanja, bi bilo odstopanje od poteka prilagoditvene leta 2014 manjše, kot je predvideno v programu za stabilnost, medtem ko se za leto 2015 načrtuje zadostna strukturna prilagoditev z upoštevanjem referenčne vrednosti za odhodke tako leta 2014 kot tudi leta 2015.
„SZO-TEF“ pomeni faktorje toksične ekvivalentnosti SZO za oceno tveganja za ljudi na podlagi sklepov Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) – strokovnega srečanja Mednarodnega programa za kemijsko varnost (IPCS) junija 2005 v Ženevi (Martin van den Berg et al., Ponovna ocena faktorjev toksične ekvivalentnosti za dioksine in dioksinom podobne spojine pri ljudeh in sesalcih, Svetovna zdravstvena organizacija, 2005 (The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds). Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006)).
(14)

To priporočilo podpira temeljne pravice in upošteva načela, priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Zlasti si to priporočilo prizadeva za spodbujanje pravice do prostosti, pravice do pravičnega sojenja in pravice do obrambe. Treba bi ga bilo ustrezno razlagati in izvajati.
4.

Zagotovi učinkovito izvajanje reforme trga dela in določanja plač, da bi bile plače bolj usklajene s produktivnostjo. Sprejme nadaljnje ukrepe za spodbujanje udeležbe na trgu dela, zlasti žensk in mladih, na primer v okviru „jamstva za mlade“. Okrepi poklicno izobraževanje in usposabljanje, poskrbi za učinkovitejše delovanje javnih zavodov za zaposlovanje ter izboljša poklicno usmerjanje in svetovalne storitve za študente, udeležene v terciarnem izobraževanju. Zmanjša finančne ovire za delo drugega prejemnika dohodka v gospodinjstvu in izboljša varstvo, zlasti za otroke in dolgotrajno oskrbo, ter izvenšolske storitve. Okrepi prizadevanja za preprečevanje prezgodnjega opuščanja šolanja. Izboljša kakovost šol in rezultatov šolanja, tudi z izboljšanjem strokovnega razvoja učiteljev in diversifikacijo poklicnega razvoja. Zagotovi učinkovitost socialnih transferjev, predvsem z boljšo ciljno usmerjenostjo nadomestil, zlasti za gospodinjstva z otroki, ki imajo nizke prihodke.
SL Uradni list Evropske unije L 55/32

PRIPOROČILO SVETA

z dne 21. februarja 2012

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2010

(2012/127/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Četrte konvencije AKP-EGS, podpisane dne 15. decembra 1989 v Loméju (1), kot je bila spremenjena s Sporazumom, podpisanim dne 4. novembra 1995 na Mauriciusu (2),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru drugega finančnega protokola k Četrti konvenciji AKP-EGS (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen osmi Evropski razvojni sklad (osmi ERS), in zlasti člena 33(3) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 16. junija 1998, ki se uporablja za sodelovanje pri razvojnem financiranju v okviru Četrte konvencije AKP-ES (4), in zlasti členov 66 do 74 Finančne uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi osmega ERS na dan 31. decembra 2010 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2010 z odgovori Komisije (5),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 33(3) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje osmega ERS.

(2) Komisija je dejavnosti osmega ERS v proračunskem letu 2010 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti osmega ERS za proračunsko leto 2010.

V Bruslju, 21. februarja 2012 Za Svet Predsednica M. VESTAGER

(1) UL L 229, 17.8.1991, str. 3.

(2) UL L 156, 29.5.1998, str. 3.

(3) UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

(4) UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

(5) UL C 326, 10.11.2011, str. 251.
(12)

Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije programa, verjeten. Napovedi gospodarske rasti v programu za stabilnost so podobne kot v spomladanski napovedi služb Komisije iz leta 2012. Cilj proračunske strategije programa za stabilnost je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj pod prag 3 % BDP do konca leta 2015, kar je v skladu z rokom, ki ga je za odpravo prekomernega primanjkljaja določil Svet. V programu za stabilnost je trenutno predviden primanjkljaj v višini 8,3 % BDP (pod ciljem iz programa v višini 8,6 % BDP) za leto 2012, 7,5 % BDP za leto 2013, 4,8 % BDP za leto 2014 in 2,8 % BDP do konca obdobja programa leta 2015. Ta potek podpirajo ukrepi za konsolidacijo v višini 2,7 % BDP, ki bodo upoštevani v proračunu za leto 2012, širši ukrepi za konsolidacijo v višini 3,9 % BDP, ki so predvideni v obdobju 2013–2014, ter nadaljnji delno določeni ukrepi za konsolidacijo v višini 1,1 % BDP v letu 2015. V programu za stabilnost je ponovljen srednjeročni proračunski cilj strukturnega javnofinančnega primanjkljaja v višini 0,5 % BDP, ki v obdobju programa ni dosežen. Srednjeročni cilj ustrezno odraža zahtevo Pakta za stabilnost in rast. Državni dolg presega 60 % BDP in naj bi se s 108 % BDP leta 2011 povečal na 120 % v letu 2013, preden naj bi se začel zmanjševati. Irska bo do konca postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem do leta 2015 in nadaljnja tri leta v prehodnem obdobju, proračunski načrti pa bi zagotovili zadosten napredek pri izpolnjevanju referenčnega merila za zmanjšanje dolga iz Pakta za stabilnost in rast.
Svet je na podlagi ocene konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 mnenja, da je ob upoštevanju zadnjih razpoložljivih informacij makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije iz programa za leto 2012, previden, za leto 2013 pa verjeten. Medtem ko so makroekonomske projekcije za leto 2012 v scenariju iz programa zelo podobne tistim iz spomladanske napovedi služb Komisije 2012 (s projekcijo rasti BDP v višini 2,0 % in 2,2 %), trenutni ekonomski podatki navajajo, da bi bil rezultat lahko višji. Namen proračunske strategije, opisane v konvergenčnem programu, je odpraviti čezmerni primanjkljaj do leta 2012 in do konca obdobja konvergenčnega programa doseči srednjeročni proračunski cilj. V obdobju konvergenčnega programa 2012-2015 je spremenjen srednjeročni proračunski cilj, in sicer z – 1 na – 0,5 % BDP; nov srednjeročni proračunski cilj ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Načrtovan krovni primanjkljaj za leto 2012 je skladen z rokom za odpravo čezmernega primanjkljaja iz priporočila Sveta z dne 7. julija 2009. Konvergenčni program za leto 2013 navaja krovni primanjkljaj v višini 1,4 % BDP, čeprav načrtovanje zmanjšanja odhodkov še ni v celoti podprto z ukrepi. Na podlagi (preračunanega) strukturnega proračunskega salda (6) se bo Latvija svojemu srednjeročnemu proračunskemu cilju približala do konca obdobja konvergenčnega programa leta 2015. Medtem ko je na podlagi preračunanih informacij mogoče sklepati, da je napredek pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja manj kot 0,5 % BDP v strukturnem smislu v zadnjih letih konvergenčnega programa, bi načrtovana omejitev odhodkov zagotovila, da bi bila stopnja rasti državnih odhodkov ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov skladna z referenčno vrednostjo za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast.

Poleg tega davčne spremembe v drugi polovici leta 2012, kot jih je parlament sprejel 24. maja in ki jih scenarij iz konvergenčnega programa še ne odraža, ampak so navedene v dopisu, ki je priložen predloženemu konvergenčnemu programu, predstavljajo tveganje za doseganje ciljev leta 2013 in pozneje. Delež splošnega državnega dolga je pod 60 % BDP, kar pomeni povečanje z 42,6 % BDP leta 2011 na 46,7 % BDP leta 2014, saj organi predhodno financirajo znatna odplačila posojil, povezana z mednarodnimi programi finančne pomoči, ki zapadejo v obdobju 2014–2015, delež dolga pa leta 2015 po odplačilu teh posojil pade na 38,9 %.
Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, verjeten. Napovedi programa za stabilnost za obdobje 2012–2013 so na splošno skladne z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2012, kar zadeva hitrost in gibanje gospodarske rasti ter gibanje na trgu dela. Napovedi programa za stabilnost glede gospodarske rasti v nadaljnjih letih so na splošno skladne z oceno Komisije o potencialni stopnji rasti Nemčije v srednjeročnem obdobju. Cilj proračunske strategije, opredeljene v programu za stabilnost, je izpolniti srednjeročni proračunski cilj že v letu 2012 in doseči bolj ali manj uravnotežen nominalni proračun od leta 2014, pri čemer nominalni primanjkljaj v letu 2011, tj. precej pred rokom leta 2013, znaša 1,0 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe. Program za stabilnost opredeljuje predhodni srednjeročni proračunski cilj glede strukturnega primanjkljaja v višini 0,5 % BDP (interpretiran kot ozek razpon okrog 0,5 % BDP), kar ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast glede primanjkljaja, ki ne presega 0,5 % BDP. Tveganja za ciljni primanjkljaj in dolg lahko nastanejo zlasti, če se izkaže, da so potrebni dodatni ukrepi za stabilizacijo finančnega sektorja. Na podlagi (preračunanega) strukturnega primanjkljaja (6) Nemčija načrtuje, da bo izpolnila svoj srednjeročni proračunski cilj v celotnem obdobju programa za stabilnost, kar bi moralo veljati tudi ob upoštevanju ocene tveganja. V skladu s podatki iz programa za stabilnost in ob upoštevanju ocene tveganj naj bi stopnja rasti javnofinančnih odhodkov ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov v letu 2012 presegla referenčno vrednost za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast, v letu 2013 pa naj bi bila skladna z njo.

Bruto dolg naj bi se v letu 2012 povečal za 0,8 odstotne točke na 82,0 % BDP, v letu 2013 pa naj bi se zmanjšal na 80 % BDP in se nato še naprej zmanjševal. Po odpravi čezmernega primanjkljaja je Nemčija v prehodnem obdobju in v skladu s svojimi načrti dovolj hitro napreduje proti doseganju referenčne vrednosti za znižanje dolga iz Pakta za stabilnost in rast.
(13)

Tekoči račun se skozi čas postopoma slabša. Izboljšanje storitvene bilance ne odtehta poslabšanja blagovne trgovinske bilance. Belgijski izvoz blaga se ni skrčil le v razmerju do rastoče svetovne trgovine, ampak tudi v razmerju do drugih držav članic euroobmočja in povprečja euroobmočja, kar kaže na neugodna domača gibanja glede stroškov dela na enoto v primerjavi z najpomembnejšimi trgovinskimi partnerji Belgije (Nizozemska, Francija, Nemčija) in celotnim euroobmočjem. Prizadevanja vlade, da bi v obdobju 2011–2012 realno rast plač omejila na največ 0,3 %, zaradi sistema samodejne indeksacije plač morda ne bodo preprečila, da bi nominalna rast plač presegla rast v sosednjih državah. Čeprav je raven produktivnosti sicer visoka, je rast v Belgiji šibka, stroški vmesnih vložkov, predvsem energije, pa so visoki. Maloprodajne cene plina in električne energije so bile zamrznjene kot ukrep za omejitev inflacije, vendar niso bili sprejeti nobeni konkretni ukrepi za prenovo sistema kolektivnih pogajanj o plačah in sistema indeksacije plač. Intenzivnost raziskav in razvoja v zasebnem sektorju je v zadnjih letih zastala in pomanjkanje usposobljenih strokovnjakov, zlasti v naravoslovju in tehniki, bi lahko začelo resno ovirati nadaljnje izboljševanje uspešnosti inovacij v belgijskem gospodarstvu.
SL Uradni list Evropske unije L 265/28

PRIPOROČILO SVETA

z dne 15. februarja 2011

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deveti ERS) za proračunsko leto 2009

(2011/668/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kakor je bil spremenjen s Sporazumom podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (2),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisan v Cotonouju (Benin), dne 23. junija 2000 in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen deveti Evropski razvojni sklad (deveti ERS), zlasti člena 32(3) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 27. marca 2003, ki se uporablja za deveti Evropski razvojni sklad (4), zlasti členov 96 do 103 Finančne uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi devetega ERS na dan 31. decembra 2009 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2009 z odgovori Komisije (5),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje devetega ERS v skladu s členom 32(3) Notranjega sporazuma.

(2) Komisija je dejavnosti devetega ERS v proračunskem letu 2009 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti devetega ERS za proračunsko leto 2009.

V Bruslju, 15. februarja 2011 Za Svet Predsednik MATOLCSY Gy.

(1) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2) UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

(3) UL L 317, 15.12.2000, str. 355.

(4) UL L 83, 1.4.2003, str. 1.

(5) UL C 303, 9.11.2010, str. 243.
(20)

To priporočilo spodbuja temeljne pravice, ki so priznane zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, kot so lastninska pravica (člen 17), ki posebej jamči pravico zapustiti zakonito pridobljeno lastnino, svoboda gospodarske pobude (člen 16) in pravica državljanov EU do prostega gibanja na ozemlju EU (člen 45) –
SL Uradni list Evropske unije L 11/75

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 14. januarja 2011

o določitvi smernic za ločevanje med posamičnimi krmili, krmnimi dodatki, biocidnimi pripravki in zdravili za uporabo v veterinarski medicini

(Besedilo velja za EGP)

(2011/25/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 767/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o dajanju krme v promet in njeni uporabi, spremembi Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Direktive Sveta 79/373/EGS, Direktive Komisije 80/511/EGS, direktiv Sveta 82/471/EGS, 83/228/EGS, 93/74/EGS, 93/113/ES in 96/25/ES ter Odločbe Komisije 2004/217/ES (1) ter zlasti člena 7(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Ločevanje med posamičnimi krmili, krmnimi dodatki in drugimi proizvodi, kot so veterinarska zdravila, vpliva na pogoje za njihovo dajanje na trg, odvisno od zadevne veljavne zakonodaje.

(2) Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo in pristojni nacionalni nadzorni organi se pogosto srečujejo z vprašanji v zvezi z razvrščanjem proizvodov, ki bi lahko ogrozili trženje krme v Evropski uniji.

(3) Da bi se izognili neskladnosti pri obravnavi takih proizvodov, olajšali delo pristojnim nacionalnim organom in pomagali zainteresiranim gospodarskim subjektom, da delujejo v okviru, ki jim zagotavlja ustrezno raven pravne varnosti, je treba določiti nezavezujoče smernice za ločevanje med posamičnimi krmili, krmnimi dodatki in drugimi proizvodi.

(4) Ukrepi, predvideni s tem priporočilom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Za ločevanje med posamičnimi krmili, krmnimi dodatki in drugimi vrstami proizvodov je treba upoštevati smernice iz Priloge k temu priporočilu.

V Bruslju, 14. januarja 2011 Za Komisijo Predsednik José Manuel BARROSO

(1) UL L 229, 1.9.2009, str. 1.
(a)

spodbujajo partnerstva za učno mobilnost z javnimi in zasebnimi akterji, ki delujejo na regionalni in lokalni ravni. Trgovinske zbornice, poslovna in poklicna združenja ter združenja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, pa tudi nevladne organizacije so v tem okviru lahko upoštevanja vredni partnerji. Poleg tega bi bilo treba krepiti šolske, univerzitetne in podjetniške mreže za izmenjavo informacij, novosti in izkušenj;