ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije L 326/43

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. septembra 2013

o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

(2013/714/EU)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 26 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropska unija je ustanovila Solidarnostni sklad Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sklad), da bi izkazala solidarnost s prebivalstvom v regijah, ki so jih prizadele nesreče.

(2) Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo Sklada do letne zgornje meje v višini 1 milijarde EUR.

(3) Uredba (ES) št. 2012/2002 vsebuje določbe, v skladu s katerimi se lahko uporabijo sredstva Sklada.

(4) Slovenija, Hrvaška in Avstrija so predložile vloge za uporabo tega sklada v zvezi s poplavami –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013 se Solidarnostni sklad Evropske unije uporabi za zagotovitev zneska 14 607 942 EUR v sredstvih za prevzem obveznosti in sredstvih za plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, dne 11. septembra 2013 Za Evropski parlament Predsednik M. SCHULZ Za Svet Predsednik V. LEŠKEVIČIUS

(1) UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2) UL L 311, 14.11.2002, str. 3.
vstavita se naslednja člena:

„Člen 5a

Zaščita finančnih interesov Unije

1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi tega sklepa, zaščitijo finančni interesi Unije s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejanjem, in sicer z izvajanjem učinkovitih pregledov ter, kadar se ugotovijo nepravilnosti, z izterjavo neupravičeno plačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.

2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pristojni za revizijo na podlagi dokumentov ter na podlagi pregledov in inšpekcij na kraju samem pri vseh upravičencih do nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih ter drugih tretjih straneh, ki so prejeli sredstva Euratoma na podlagi tega sklepa.

3. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (3) opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom ali pogodbo, ki se financira na podlagi tega sklepa, prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega nezakonitega dejanja, ki škodi finančnim interesom Unije.

Ne glede na odstavek 2 in prvi pododstavek tega odstavka se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pogodbah, sporazumih in sklepih, ki izhajajo iz uporabe tega sklepa, Komisija, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem.

„Člen 5b

Vmesni pregled

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje do 31. decembra 2017 predloži poročilo o napredku pri izvajanju tega sklepa na podlagi informacij, ki jih zagotovi skupno podjetje. V poročilu so navedeni rezultati uporabe prispevka Euratoma iz člena 4(3) glede obveznosti in odhodkov.“

(2) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str.1)."

(3) Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).“."
(a)

Odbor opravi raziskavo med pogodbenicami, in sicer z uporabo vprašalnika za pridobitev informacij o ukrepih in politikah, ki se uporabljajo za pomoč, spodbujanje ali olajševanje sodelovanja malih in srednjih podjetij pri vladnih nabavah. Vprašalnik mora biti zastavljen tako, da se od vsake pogodbenice pridobijo naslednje informacije: (i) opis ukrepov in politik, ki jih uporabljajo pogodbenice, vključno z gospodarskimi, socialnimi in drugimi cilji ukrepov in politik, ter kako se z njimi upravlja; (ii) kako pogodbenica opredeljuje mala in srednja podjetja; (iii) v kolikšnem obsegu ima pogodbenica specializirane agencije ali institucije za pomoč malim in srednjim podjetjem v zvezi z vladnimi nabavami; (iv) stopnjo sodelovanja pri vladnih nabavah v smislu vrednosti in števila pogodb, oddanih malim in srednjim podjetjem; (v) opis ukrepov in politik v zvezi z malimi in srednjimi podjetji glede oddaje naročil podizvajalcem, vključno s cilji, jamstvi in spodbudami za podizvajanje; (vi) olajševanje sodelovanja malih in srednjih podjetij pri oddaji skupnih ponudb (z drugimi velikimi ali malimi dobavitelji); (vii) ukrepi in politike, ki so osredotočeni na zagotavljanje priložnosti malim in srednjim podjetjem za sodelovanje pri vladnih nabavah (kot je boljša preglednost in razpoložljivost informacij o vladnih nabavah za mala in srednja podjetja; poenostavitev kvalifikacij za sodelovanje na razpisu; zmanjšanje velikosti naročil; ter zagotavljanje pravočasnih plačil za dostave blaga in izvedbo storitev), ter (viii) uporaba ukrepov in politik glede vladne nabave za spodbujanje inovativnosti malih in srednjih podjetij.
(10)

Ker ni dokaza o nasprotnem, je v Nemčiji omejitev uporabe na poklicne uporabnike ustrezen in razpoložljiv ukrep za zmanjšanje tveganja pri izdaji dovoljenj za pripravke, ki vsebujejo bromadiolon. To ugotovitev potrjujejo tudi argumenti Nemčije o ugotovljeni odpornosti proti bromadiolonu pri podganah in njenem domnevnem širjenju po državi. Poleg tega ima Nemčija dobro delujočo infrastrukturo usposobljenih ponudnikov obvladovanja škodljivcev in poklicnih uporabnikov z dovoljenjem, kot so kmetje, vrtnarji in gozdarji, ki so se poklicno usposabljali, kar pomeni, da predlagana omejitev ne ovira preprečevanja okužb.
(4)

V roku 60 dni, ki je določen v drugem pododstavku člena 6(4) Uredbe (ES) št. 258/97, so bili vloženi upravičeni ugovori. Vprašanja so se nanašala zlasti na specifikacije in morebitno alergenost proizvoda.
(2)

Komisija je Češko republiko 1. aprila 2011 obvestila, da je ime „máslo“ opredeljeno in zanj veljajo pogoji uporabe v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1234/2007 (2), zlasti členom 115 in Prilogo XV k navedeni uredbi, in sicer je zahtevana vsebnost mlečne maščobe enaka ali višja od 80 % in manjša od 90 %; opis proizvoda „Pomazánkové máslo“ pa teh pogojev ne izpolnjuje. Po tožbi zaradi neizpolnitve obveznosti, ki jo je Komisija vložila 25. januarja 2011, je Sodišče v sodbi z dne 18. oktobra 2012 v zadevi C-37/11 potrdilo neskladnost imena „Pomazánkové máslo“ z navedenimi določbami Uredbe (ES) št. 1234/2007.
(4)

Luksemburg je obvestil Komisijo, da so trenutno plačila DDV oproščeni davčni zavezanci, katerih letni promet znaša največ 10 000 EUR in da uporablja možnost dodelitve progresivne davčne olajšave davčnim zavezancem, katerih letni promet znaša med 10 000 EUR in 25 000 EUR. Luksemburg je zaprosil za dovoljenje, da kot ukrep odstopanja davčne zavezance, katerih letni promet znaša največ 25 000 EUR, oprosti plačila DDV.
V točki 3.4 smernic o pomoči za varstvo okolja se obravnava izplačilo operativne pomoči za ukrepe varstva okolja. Navedeno je:

„Komisija v skladu z dolgotrajno politiko običajno ne odobri operativne pomoči, s katero se podjetja razbremenijo stroškov, ki izhajajo iz onesnaževanja ali obremenitve, ki jo povzročajo. Vendar lahko Komisija v nekaterih točno določenih okoliščinah naredi izjemo od tega pravila. Do zdaj jo je naredila na področju ravnanja z odpadki in oprostitve plačila okoljskih davkov. Komisija bo take primere še naprej ocenjevala glede na njihove dosežke in ob upoštevanju strogih meril, ki jih je razvila na obeh pravkar omenjenih področjih. Ta merila so, da mora pomoč nadomestiti le dodatne stroške pridelave v primerjavi z običajnimi stroški ter da mora biti začasna in načeloma degresivna, da zagotovi spodbudo za zmanjšanje onesnaževanja ali hitrejšo uvedbo gospodarnejše rabe virov. Pomoč nadalje ne sme biti v nasprotju z drugimi določbami Pogodbe ES, zlasti tistimi, ki se nanašajo na prost pretok blaga in storitev.

Na področju ravnanja z odpadki je lahko državna pomoč vključena v javno financiranje dodatnih stroškov ločenega zbiranja, predelave in obdelave občinskih odpadkov v korist podjetij ter potrošnikov, vendar se lahko v tem primeru odobri, če se podjetjem stroški zaračunajo sorazmerno z njihovo uporabo sistema ali količino odpadkov, ki jo proizvedejo v podjetju. Pomoč za zbiranje, predelavo in obdelavo industrijskih in kmetijskih odpadkov se bo proučila za vsak primer posebej.

Začasna oprostitev plačila novih okoljskih davkov se lahko odobri, kadar je to potrebno, da se nadomestijo izgube konkurenčnosti, zlasti na mednarodni ravni. Nadalje je treba upoštevati, kaj morajo zadevna podjetja storiti v zameno na področju zmanjševanja onesnaževanja. Ta določba se uporablja tudi za oprostitve plačila davkov, uvedene v skladu z zakonodajo ES, po kateri imajo države članice diskrecijsko pravico glede oprostitve ali njenega zneska.“
(3)

Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike iz LRK, morebitne proizvajalce v primerljivi državi, znane uvoznike, distributerje, druge strani, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike LRK seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(5)

Finske oblasti so potrdile, da so cepilniki s klinom tipa Hakki Pilke Z100 in HH100, dani na trg od jeseni 2010, skladni z zahtevami Direktive 2006/42/ES in je prepoved dajanja na trg in uporabe navedenih strojev zato bila umaknjena. Toda še vedno ostaja v veljavi obveznost odpoklica cepilnikov s klinom, proizvedenih pred jesenjo 2010, in zagotovitve njihove skladnosti.
(2)

Izvedbeni sklep Komisije 2011/874/EU z dne 15. decembra 2011 o določitvi seznama tretjih držav in ozemelj, ki imajo dovoljenje za uvoz psov, mačk in belih dihurjev in za netrgovske premike več kot petih psov, mačk in belih dihurjev v Unijo, ter o vzorcih spričeval za uvoz in netrgovske premike navedenih živali v Unijo (4) določa seznam tretjih držav in ozemelj, ki imajo dovoljenje za uvoz psov, mačk in belih dihurjev in za netrgovske premike več kot petih psov, mačk ali belih dihurjev v Unijo, v skladu z Direktivo 92/65/EGS, ter veterinarsko spričevalo za tak uvoz in netrgovske premike in veterinarsko spričevalo za netrgovske premike v Unijo največ petih psov, mačk ali belih dihurjev v skladu z Uredbo (ES) št. 998/2003.
(3)

Z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/761/EU z dne 30. novembra 2012 o odobritvi letnih in večletnih programov ter finančnega prispevka Unije za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2013 (3), so bili odobreni nekateri nacionalni programi ter določena stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Unije za vsak program, ki so ga predložile države članice.
4.

člen 13 se nadomesti z naslednjim: „Člen 13 Finančna ureditev 1. Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EU BAM Rafah za obdobje od 25. novembra 2005 do 31. decembra 2011, znaša 21 570 000 EUR. Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EU BAM Rafah za obdobje od 1. januarja 2012 do 30. junija 2012, znaša 970 000 EUR. Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EU BAM Rafah za obdobje od 1. julija 2012 do 30. junija 2013, znaša 980 000 EUR. Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EU BAM Rafah za obdobje od 1. julija 2013 do 30. junija 2014, znaša 940 000 EUR. 2. Vsi odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije. Državljani tretjih držav, ki finančno sodelujejo pri misiji, državljani gostiteljic in – če to zahtevajo operativne potrebe misije – tudi državljani sosednjih držav se lahko prijavljajo na javne razpise za sklenitev pogodb. 3. EU BAM Rafah je odgovorna za izvrševanje proračuna misije. V ta namen misija podpiše sporazum s Komisijo. 4. EU BAM Rafah je odgovorna za vse terjatve in obveznosti, ki nastanejo pri opravljanju mandata od 1. julija 2013, z izjemo vseh terjatev, v zvezi s hujšimi kršitvami vodje misije, za katere je odgovoren/odgovorna vodja misije. 5. Pri finančnih dogovorih se upoštevajo struktura poveljevanja, kot je določena v členih 4, 4a in 5, ter operativne potrebe EU BAM Rafah, vključno s kompatibilnostjo opreme in interoperabilnostjo njenih ekip. 6. Odhodki so upravičeni od datuma začetka veljavnosti tega skupnega ukrepa.“;
(4)

Uporaba in zaščita intelektualne lastnine sta ključni dejavnik za spodbujanje družbenoekonomske rasti, kot so potrdili ministri na regionalnem pripravljalnem srečanju za Afriko v Dar es Salaamu marca 2013, in sicer pred letnim ministrskim pregledom Ekonomsko-socialnega odbora Združenih narodov, na katerem so pozvali k podvojitvi naporov za razvoj pravnega in političnega okvira npr. na področju intelektualne lastnine.
5.2

[Trgovanje za lastni račun] ÖVAG se mora še naprej izogibati namenskemu trgovanju za lastni račun. To pomeni, da mora ÖVAG izvajati le tržne dejavnosti, ki so navedene v njeni trgovalni knjigi in so potrebne (a) za sprejem, prenos in izvajanje prodajnih in nabavnih nalogov njenih strank (tj. trgovanje s finančnimi instrumenti kot storitev) ali (b) za zavarovanje poslov ali interesov strank in upravljanje likvidnosti v sektorju zakladništva ali (c) za ekonomski prenos bilančnih postavk na enoto za prestrukturiranje ali tretje osebe. V vsakem primeru je treba zagotoviti, da se te postavke vnesejo le do splošne meje 3 milijonov EUR tvegane vrednosti/enodnevno obdobje posedovanja/pri 99-odstotni stopnji zaupanja in kadar nista ogrožena sposobnost ÖVAG za prevzem tveganja ali njen likvidnostni položaj. ÖVAG ne bo pod nobenim pogojem izvajala poslovnih dejavnosti, ki so namenjene le ustvarjanju dobička, razen v zgoraj navedene namene.
2.

Znesek 29 089 milijona EUR v okviru 11. Evropskega razvojnega sklada (ERS) bo na voljo od datuma začetka veljavnosti večletnega finančnega okvira. Med instrumente sodelovanja se razdeli na naslednji način: (a) 24 365 milijona EUR za financiranje nacionalnih in regionalnih okvirnih programov. Ta dodeljena sredstva se bodo uporabila za financiranje: (i) nacionalnih okvirnih programov posameznih držav AKP; (ii) regionalnih okvirnih programov v podporo regionalnemu in medregionalnemu sodelovanju ter povezovanju skupin držav AKP; (b) 3 590 milijona EUR za financiranje sodelovanja med državami AKP in medregionalnega sodelovanja z več ali vsemi državami AKP. Ta sklop lahko vključuje institucije in organe, ustanovljene s tem sporazumom. Vključuje tudi pomoč za izdatke za delovanje sekretariata AKP iz točk 1 in 2 Protokola št. 1 o stroških poslovanja skupnih institucij; (c) 1 134 milijonov EUR za financiranje Sklada za spodbujanje naložb v skladu s pogoji iz Priloge II (Načini in pogoji financiranja) k temu sporazumu, ki vključuje dodatni prispevek 500 milijonov EUR v vire Sklada za spodbujanje naložb, ki se upravlja kot obnovljivi sklad, in 634 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev za financiranje subvencioniranih obrestnih mer in tehnične pomoči, povezane s projekti, predvidenih v členih 1, 2 in 4 navedene priloge v obdobju 11. ERS.
(4)

Uredbo Komisije (EU) št. 555/2012 z dne 22. junija 2012 o spremembi Uredbe (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb v zvezi s posodobitvijo zahtev za podatke in opredelitev (3) bi bilo treba vključiti v Sporazum EGP, z nekaterimi prilagoditvami za Norveško, Islandijo in Lihtenštajn.
(149)

Uvedba protidampinških dajatev bo po pričakovanjih odpravila ugotovljeno nepošteno trgovinsko prakso in pomagala industriji Unije pri krepitvi možnosti za sposobnost preživetja. Poleg tega bi uvedba ukrepov omogočila industriji Unije, da izboljša ekonomije obsega z večjo prodajo in ponovno pridobitvijo vsaj dela tržnega deleža, ki ga je izgubila v obravnavanem obdobju, kar bi pozitivno vplivalo tudi na njene možnosti. V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da industrija Unije proizvaja in prodaja beli fosfor od 70. let prejšnjega stoletja, kljub temu, da je morala konkurirati uvozu iz tretjih držav, ki so imele tudi naravne prednosti v smislu dostopa do surovine. Več zainteresiranih strani je trdilo, da industrije Unije ni mogoče obravnavati kot dragocenega dobavitelja glede na trenutne razmere (stečaj) in glede na to da si je industrija Unija v vsakem primeru s svojimi strankami za beli fosfor v konkurenci na trgu z derivati. V odgovor na to trditev je treba navesti, da sedanji položaj industrije Unije ne pomeni nujno zaustavitve proizvodnje, saj so pogajanja za prevzem, katerih cilj je ponovno zagnati proizvodnjo belega fosforja, še v teku. Poleg tega je preiskava pokazala, da je industrija Unije odvisna od prodaje na prostem trgu, da bi izboljšala svoje ekonomije obsega in preživela. Na podlagi vsega navedenega je bilo ugotovljeno, da je industrija Unije lahko dragocena dobaviteljica belega fosforja na prostem trgu Unije.
SL Uradni list Evropske unije L 22/15

IZVEDBENI SKLEP SVETA

z dne 22. januarja 2013

o dovoljenju Republiki Sloveniji, da uvede poseben ukrep, ki odstopa od člena 287 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

(2013/54/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1) in zlasti člena 395(1) Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V dopisu, ki ga je Generalni sekretariat Komisije evidentiral 30. julija 2012, je Slovenija zaprosila za dovoljenje, da uvede poseben ukrep, ki odstopa od točke 15 člena 287 Direktive 2006/112/ES, ki bi Sloveniji omogočil, da davčne zavezance, katerih letni promet ne presega 50 000 EUR, oprosti davka na dodano vrednost (DDV).

(2) V skladu z drugim odstavkom člena 395(2) Direktive 2006/112/ES je Komisija z dopisom z dne 18. septembra 2012 o zahtevi Slovenije obvestila druge države članice. Komisija je z dopisom z dne 19. septembra 2012 uradno obvestila Slovenijo, da ima vse informacije, potrebne za presojo zahteve.

(3) V skladu s členom 287 Direktive 2006/112/ES lahko nekatere države članice, ki so pristopile k Uniji po 1. januarju 1978, oprostijo DDV davčne zavezance, katerih letni promet ne presega protivrednosti zneskov v nacionalni valuti po menjalnem tečaju na dan njihovega pristopa, ki so določeni v navedenem členu. Slovenija je zahtevala, da se njen zadevni prag, ki v skladu s točko 15 člena 287 znaša 25 000 EUR, poveča na 50 000 EUR.

(4) Višji prag v posebni ureditvi za mala podjetja predstavlja ukrep poenostavitve, saj lahko znatno zmanjša obveznosti v zvezi DDV za mala podjetja. Ta posebna ureditev za davčne zavezance ni obvezna.

(5) Komisija je v predlog z dne 29. oktobra 2004 za direktivo o spremembi Direktive 77/388/EGS, trenutno Direktiva 2006/112/ES, z namenom poenostavitve obveznosti glede davka na dodano vrednost, vključila določbe, ki državam članicam omogočajo, da za ureditev oprostitve DDV določijo zgornjo mejo letnega prometa v vrednosti do 100 000 EUR ali njeni protivrednosti v nacionalni valuti, pri čemer se lahko ta znesek vsako leto posodobi. Zahtevek Slovenije je v skladu s tem predlogom.

(6) Odstopanje bo imelo zgolj zanemarljiv učinek na skupni znesek davčnih prihodkov Slovenije, zbranih na ravni končne potrošnje, in ne bo negativno vplivalo na lastne vire Unije iz DDV –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Z odstopanjem od točke 15 člena 287 Direktive 2006/112/ES se Republiki Sloveniji dovoli oprostitev DDV za davčne zavezance, katerih letni promet ne presega 50 000 EUR.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan uradne obvestitve.

Uporablja se od 1. januarja 2013 do začetka veljavnosti direktive o spremembah zgornjih mej letnega prometa, do katerih so lahko davčni zavezanci oproščeni DDV, oziroma do 31. decembra 2015, če ta datum nastopi prej.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Slovenijo.

V Bruslju, 22. januarja 2013 Za Svet Predsednik M. NOONAN

(1) UL L 347, 11.12.2006, str. 1.
(91)

Zgoraj omenjena določba torej pokriva ukrepe, ki so začeli veljati pred datumom pristopa (1. januar 2007) in so ostali v veljavi tudi po tem datumu. Pojem „v veljavi po datumu pristopa“ je bil opredeljen v številnih sklepih Komisije (27) in se nanaša na sheme in posamezne ukrepe, ki so časovno neomejeni ali pa obveznost države ni točno določena – z drugimi besedami, zadeve, kjer točna izpostavljenost države na dan pristopa še vedno ni znana. V luči zgornjih premislekov je treba ugotoviti, ali so bila državna jamstva, ki so bila izdana v korist podjetja Oltchim v obdobju od 1995 do 2000, po pristopu „še vedno v veljavi“ v smislu zgoraj omenjene prakse. Zato je treba preveriti, ali je nastalo stanje tako, da so državna jamstva časovno neomejena ali pa točna izpostavljenost države ni bila znana pred datumom pristopa.
(6)

Nova Zelandija je organizirana po načelu parlamentarne suverenosti. Po ustaljeni praksi kljub temu obstaja vrsta zakonov, ki so posebnega ustavnega pomena in se štejejo za „višje pravo“. To pomeni, da so del ustavnega okvira Nove Zelandije ter podlaga za vladno prakso in sprejemanje drugih zakonodajnih aktov. V primeru spremembe ali razveljavitve teh zakonov je potrebno splošno politično soglasje. Za varstvo podatkov je pomembnih več teh zakonov, in sicer zakon o listini o pravicah (Bill of Rights Act) z dne 28. avgusta 1990 (javni zakon št. 109 iz leta 1990), zakon o človekovih pravicah (Human Rights Act) z dne 10. avgusta 1993 (javni zakon št. 82 iz leta 1993) in zakon o zasebnosti (Privacy Act) z dne 17. maja 1993 (javni zakon št. 28 iz leta 1993). Ustavni pomen teh zakonov se kaže v ustaljeni praksi, da jih je treba upoštevati pri pripravi oziroma predložitvi novih zakonodajnih aktov.
(2)

Opravljena je bila ocena smiselnosti in primernosti sedanjih okoljskih meril ter s tem povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje iz navedene odločbe. Glede na fazo postopka pregleda navedene odločbe je primerno podaljšati obdobje veljavnosti okoljskih meril ter s tem povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje, ki jih določa. Obdobje veljavnosti okoljskih meril ter s tem povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje iz Odločbe 2007/506/ES bi bilo treba podaljšati do 31. decembra 2014.