SL Uradni list Evropske unije L 239/99

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1519

z dne 14. septembra 2015

o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 18(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Veljavni ukrepi

(1) Z Uredbo (ES) št. 598/2009 (2) je Svet uvedel dokončno izravnalno dajatev v višini od 211,20 EUR do 237 EUR na neto tono na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, ki so se takrat uvrščali pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (oznaka TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (oznaka TARIC 3824909787), s poreklom iz Združenih držav Amerike („ZDA“ ali „zadevna država“). Za izravnalno dajatev, uvedeno s to uredbo, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz „obstoječi ukrepi“.

(2) Z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 443/2011 (3) je Svet po preiskavi proti izogibanju razširil dokončne izravnalne dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 598/2009, na uvoz biodizla, poslanega iz Kanade, v Unijo ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, razen za izdelke, ki jih proizvajata družbi BIOX Corporation, Oakville, in Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada. Z isto uredbo je Svet tudi razširil dokončno izravnalno dajatev, ki je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 598/2009, na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz Združenih držav Amerike.

1.2 Ukrepi, ki veljajo za druge tretje države

(3) Zunaj področja uporabe tega postopka protidampinški ukrepi za biodizel trenutno veljajo za izvoz iz Argentine in Indonezije (4).

1.3 Zahtevek za pregled

(4) Po objavi obvestila o bližnjem izteku (5) veljavnih izravnalnih ukrepov za uvoz biodizla s poreklom iz Združenih držav Amerike je Evropska komisija („Komisija“) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

(5) Zahtevek je 9. aprila 2014 vložil Evropski odbor za biodizel („vložnik“) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje biodizla v Uniji. Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil ponovitev subvencioniranja in škode industriji Unije.

1.4 Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

(6) Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim v skladu s členom 15(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (6), ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za utemeljitev začetka pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 10. julija 2014 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“) (7), objavila začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Istega dne je Komisija začela pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz biodizla s poreklom iz ZDA (8). To je vzporeden, a ločen postopek, ki ga obravnava ločena uredba.

(7) Komisija je pred začetkom pregleda zaradi izteka ukrepa in v skladu s členom 22(1) in členom 10(7) osnovne uredbe uradno obvestila vlado Združenih držav Amerike („vlada ZDA“), da je prejela ustrezno dokumentiran zahtevek za pregled, in jo povabila k posvetovanju, da se razjasni položaj glede vsebine zahtevka za pregled in doseže sporazumna rešitev. Vlada ZDA je sprejela povabilo na posvetovanje, ki je potekalo 3. julija 2014. Na posvetovanju ni bila dosežena sporazumna rešitev. Vendar so se ustrezno upoštevale pripombe, ki so jih predložili vladni organi ZDA.

1.5 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

(8) Preiskava verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja je zajemala obdobje od 1. julija 2013 do 30. junija 2014 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučila so se gibanja, pomembna za oceno verjetnosti ponovitve škode, v obdobju od 1. januarja 2011 do 30. junija 2014 („obravnavano obdobje“).

1.6 Zainteresirane strani

(9) Komisija je v obvestilu o začetku pozvala zainteresirane strani, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v ZDA in organe ZDA, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju.

(10) Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.7 Vzorčenje

(11) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 27 osnovne uredbe.

(a) Vzorčenje proizvajalcev Unije

(12) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je vzorec izbrala na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje, pri čemer je zagotovila geografsko porazdelitev. Ta začasni vzorec je sestavljalo sedem proizvajalcev Unije iz sedmih različnih držav članic, ki so predstavljali skoraj 30 % proizvodnje biodizla v Uniji. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca.

(13) Ena družba iz Italije je zahtevala, da se jo vključi v vzorec. Vendar je navedena družba svoje dejavnosti začela izvajati šele ob koncu leta 2013, ko je kupila obrat za proizvodnjo biodizla od drugega italijanskega proizvajalca biodizla, ki je bil vključen v začasni vzorec. Ker ni bilo preteklih podatkov, potrebnih za ocenjevanje zadevnih gibanj v obravnavanem obdobju, in ker je bila v začasni vzorec že vključena druga italijanska družba, je bila sprejeta odločitev, da se ta družba ne vključi v vzorec.

(14) Nacionalni odbor za biodizel ZDA (NBB – National Biodiesel Board) je predložil pripombo, da se začasno izbrani vzorec razlikuje od izbranega vzorca iz prejšnjih preiskav v zvezi z biodizlom, in se skliceval zlasti na dve družbi z velikim obsegom proizvodnje in prodaje, ki nista bili vključeni v začasni vzorec. Vendar sta bili družbi, ki ju je navedel nacionalni odbor za biodizel, povezani z drugo družbo z večjim obsegom prodaje, ki je že bila vključena v vzorec, ali pa sta imeli manjši obseg prodaje kot začasno izbrana družba iz iste države članice. Zato vključitev katere koli izmed navedenih družb ne bi spremenila reprezentativnosti začasno izbranega vzorca. Začasno izbrani vzorec se je zato potrdil kot reprezentativni vzorec industrije Unije.

(15) Po končnem razkritju je vlada ZDA trdila, da vzorca, ki predstavlja 30 % industrije, ni mogoče šteti kot reprezentativnega za industrijo biodizla Unije kot celote in da bi bilo treba mikroekonomske kazalnike proučiti širše. Vlada ZDA se sklicuje na ugotovitev pritožbenega organa STO v zadevi ES – pritrdilni elementi, v kateri se je vzorec v velikosti 27 % štel za majhnega glede na celoto in bi predstavljal glavni delež samo v primeru razdrobljenih industrijskih panog.

(16) Komisija je v nasprotju s preiskavo v zadevi pritrdilni elementi industrijo Unije za namen te preiskave opredelila kot celotno industrijo in ne samo kot vzorčene družbe (uvodna izjava 151). Poleg tega so bili vsi makroekonomski kazalniki ocenjeni na podlagi celotne industrije, na ravni vzorčenih družb pa samo nekateri mikroekonomski kazalniki. Vendar je splošna analiza položaja industrije Unije temeljila na oceni mikro- in makroekonomskih kazalnikov. V vsakem primeru se industrija Unije šteje za razdrobljeno, saj jo sestavlja več kot 200 proizvajalcev po vsej Uniji, ki so večinoma mala in srednja podjetja. Zato je Komisija sklenila, da je vzorec, ki predstavlja 30 % industrije Unije, reprezentativen, zato se trditev v skladu s tem zavrne.

(b) Vzorčenje uvoznikov

(17) Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

(18) Le nekaj nepovezanih uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

(c) Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v ZDA

(19) Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v ZDA pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je Komisija pozvala predstavništvo ZDA v Evropski uniji, naj navede morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali vzpostavi stik z njimi.

(20) Komisiji je odgovorilo 27 proizvajalcev v ZDA, vendar jih je samo devet predložilo zahtevane podatke o izvozu in/ali domači prodaji iz Priloge I k obvestilu o začetku za namen vzorčenja. Nobeden od njih v OPP ni izvažal v Unijo. Komisija je izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov z največjim obsegom domače prodaje in izvoza. V skladu s členom 27(2) osnovne uredbe so bila o izboru vzorca opravljena posvetovanja z vsemi znanimi proizvajalci izvozniki in organi ZDA. Pripomb ni bilo.

(21) Noben vzorčeni proizvajalec ni predložil izpolnjenega vprašalnika do roka. Komisija je 7. oktobra 2014 obvestila tri vzorčene proizvajalce izvoznike, da ni prejela odgovorov.

(22) Dne 10. oktobra 2014 je en vzorčeni proizvajalec izvoznik obvestil Komisijo o svoji odločitvi, da vprašalnika ne bo izpolnil. Preostala dva vzorčena proizvajalca izvoznika sta zaprosila za več podaljšanj roka, ki so bila odobrena, vendar vseeno nista predložila popolnih odgovorov.

(23) Komisija je 10. novembra 2014 poslala dopis, s katerim je tri vzorčene družbe obvestila, da namerava uporabiti člen 28 osnovne uredbe. O tem, da namerava uporabiti člen 28 osnovne uredbe, je obvestila tudi organe ZDA. Rok za predložitev pripomb na dopis je bil 21. november 2014.

(24) Do 21. novembra 2014 se dve od vzorčenih družb nista odzvali, tretja vzorčena družba pa je pojasnila, da odgovora ne more predložiti v tako kratkem roku.

(25) Komisija je zato sklenila, da v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik v ZDA. Zato se je Komisija odločila, da bo uporabila določbe iz člena 28 osnovne uredbe in da se zato lahko na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo pozitivne ali negativne ugotovitve.

1.8 Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

(26) Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike organov ZDA, vzorčenih proizvajalcev Unije in štirih uporabnikov/trgovcev.

(27) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za ugotavljanje subvencioniranja, nastale škode in interesa Unije.

(28) Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih pristojnih organov Združenih držav Amerike: Zvezni organi ZDA — Finančno ministrstvo — Ministrstvo za kmetijstvo Državni organi — državni organi zvezne države Florida, Tallahasse — državni organi zvezne države Iowa, Des Moines — državni organi zvezne države Kansas, Topeka — državni organi zvezne države Kentucky, Frankfort

(29) Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih proizvajalcev Unije: — Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španija — Biopetrol Rotterdam BV, Rotterdam, Nizozemska — Diester industrie SAS, Rouen, Francija — Novaol S.R.L., Milan, Italija — Preol a.s., Lovosice, Češka — Rafineria Trzebinia S.A., Trzebinia, Poljska — Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipzig, Nemčija

1.9 Razkritje

(30) Komisija je 3. junija 2015 vsem zainteresiranim stranem razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protisubvencijske ukrepe, ter pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo pripombe. Komisija je obravnavala pripombe zainteresiranih strani in jih po potrebi upoštevala.

(31) Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel zahteval zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih, ki je bilo odobreno.

2. IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

2.1 Izdelek, ki se pregleduje

(32) Izdelek, ki se pregleduje, je isti kot v preiskavi, ki je privedla do uvedbe obstoječih ukrepov („prvotna preiskava“), tj. monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinsko plinsko olje, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znani kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz Združenih držav Amerike („izdelek, ki se pregleduje“), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, ex 2710 20 11, ex 2710 20 15, ex 2710 20 17, ex 3824 90 92, ex 3826 00 10 in ex 3826 00 90.

(33) Biodizel je obnovljivo gorivo, ki se uporablja v prometnem sektorju kot gorivo za dizelske motorje. Vendar konvencionalni motorji ne delujejo, če se kot gorivo uporablja čisti biodizel, zato se mora uporabljati mešanica mineralnega dizelskega goriva in omejena količina biodizla.

(34) Biodizel, ki se proizvaja v ZDA, je večinoma metil ester maščobnih kislin (FAME), ki se proizvaja iz številnih rastlinskih olj (sojinega olja, palmovega olja in repičnega olja) in uporabljenega olja za cvrtje, živalskih maščob ali biomase, ki so surovine za biodizel. Izraz „ester“ se nanaša na transesterifikacijo rastlinskih olj, natančneje na združitev olja z alkoholom. Izraz „metil“ se nanaša na metanol, tj. alkohol, ki se najpogosteje uporablja v tem procesu, čeprav se lahko v proizvodnem procesu uporabi tudi etanol, pri čemer nastane „etil ester maščobnih kislin“.

(35) Vse vrste biodizla in biodizel v mešanicah imajo kljub morebitnim razlikam v surovinah, uporabljenih pri proizvodnji, ali v proizvodnem postopku enake ali zelo podobne osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo v enake namene. Morebitne različice izdelka v preiskavi ne spremenijo njegove osnovne opredelitve, njegovih lastnosti ali dojemanja različnih strani. Zlasti z vidika končnega uporabnika dizelskega goriva ni pomembno, ali je mešanica, ki je na voljo na bencinski črpalki, narejena iz določene surovine za biodizel.

2.2 Podobni izdelek

(36) Kot v prvotni preiskavi imata biodizel, ki se prodaja na domačem trgu v ZDA, in ameriški biodizel, ki se prodaja za izvoz, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo. Podobno ima biodizel, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja v Uniji, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo kot izdelek, ki se izvaža iz ZDA v Unijo. Zato sta ta dva izdelka za namene te preiskave podobna izdelka v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.

2.3 Trditve glede obsega izdelka

(37) Vlada ZDA je trdila, da je dizelsko gorivo, proizvedeno iz biomase (9), kategorija izdelkov, ki je širša od izdelka, ki se pregleduje. Vendar se vse vrste biodizla in mešanice biodizla, vključno z dizelskim gorivom iz biomase, obravnavajo kot biodizelska goriva, kot je določeno v uredbi o uvedbi začasne izravnalne dajatve v prvotni preiskavi (10), in so del zakonodajnega paketa o energetski učinkovitosti, energiji iz obnovljivih virov in alternativnih gorivih. Razlog za to je dejstvo, da ima biodizel, proizveden iz biomase, enake ali zelo podobne osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo kot biodizel, proizveden iz drugih virov. Zainteresirana stran ni nasprotovala ugotovitvi iz prvotne preiskave, zato velja tudi v tem pregledu zaradi izteka ukrepa. Zato je Komisija to trditev vlade ZDA zavrnila.

3. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE SUBVENCIONIRANJA

3.1 Uvodne opombe

(38) V skladu s členom 18(1) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali obstaja verjetnost, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja. Pojem ponovitev pomeni, da ni treba, da se subvencija uporablja ob začetku postopka ali sprejetju sklepa o ohranitvi ukrepov. Zato je Komisija preverila tudi verjetnost ponovitve subvencij, katerih veljavnost se je iztekla po OPP.

(39) Komisija je analizirala vse sheme subvencij, opredeljene v zahtevku za pregled, in pozvala organe ZDA, naj predložijo informacije o vseh drugih morebitnih shemah subvencij. Na podlagi informacij iz odgovora na vprašalnik Komisije, ki so ga predložili organi ZDA, je Komisija analizirala naslednje sheme, ki so bile veljavne v OPP: Zvezne sheme (a) Olajšava za mešanice biodizla in olajšava za biodizel (b) Davčna olajšava za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla (c) Olajšava za proizvodnjo celuloznega biogoriva (d) Program za bioenergijo za napredna biogoriva ameriškega ministrstva za kmetijstvo Državne sheme (a) Florida: Davčna olajšava za naložbe v biogoriva zvezne države Florida (b) Iowa: Vračilo davka za proizvajalce biodizla zvezne države Iowa (c) Kansas: Spodbuda za upravičene proizvajalce biodizla zvezne države Kansas (d) Kentucky: Davčna olajšava za proizvodnjo biodizla zvezne države Kentucky

(40) Naslednje sheme ne bodo analizirane, saj so organi ZDA predložili informacije, da so nedejavne, da so potekle pred OPP ali pa da proizvajalcem biodizla v ZDA niso zagotavljale ugodnosti v OPP: Zvezna shema Jamstva za posojila za napredna biogoriva Državne sheme (i) Davčna olajšava za obrate za proizvodnjo biogoriva zvezne države Alabama (ii) Nepovratna sredstva in rabati za alternativna goriva zvezne države Arkansas (iii) Razvojni program za obnovljiva goriva zvezne države Illinois (iv) Davčna olajšava za proizvodnjo biodizla zvezne države Indiana (v) Davčne spodbude za proizvodnjo alternativnih goriv zvezne države Kentucky (vi) Davčna oprostitev za opremo za biodizel in biodizelsko gorivo zvezne države Louisiana (vii) Davčna olajšava za proizvodnjo biogoriv zvezne države Maine (viii) Spodbuda za proizvodnjo biogoriv zvezne države Maryland (ix) Spodbuda za proizvodnjo biogoriv zvezne države Mississippi (x) Sklad za spodbude za proizvajalce biodizla zvezne države Missouri (xi) Davčna spodbuda v zvezi z nepremičninskim davkom za proizvodnjo alternativnega goriva zvezne države Montana (xii) Davčna olajšava za obrate za proizvodnjo biodizla zvezne države Montana (xiii) Davčna olajšava za naložbe v proizvodnjo biodizla zvezne države Nebraska (xiv) Davčna olajšava za proizvodnjo biogoriva zvezne države New York (xv) Olajšava za obrate za proizvodnjo biodizla Južne Karoline (xvi) Program za financiranje proizvodnje goriva in biodizla zvezne države Teksas (xvii) Nepovratna sredstva za proizvodnjo biogoriv zvezne države Virginija (xviii) Posojila in nepovratna sredstva za alternativna goriva zvezne države Washington (xix) Odbitek davka pri proizvodnji biogoriv zvezne države Washington

3.2 Subvencioniranje uvoza v OPP – zvezne sheme

3.2.1 Olajšava za mešanice biodizla in olajšava za biodizel

3.2.1.1 Pravna podlaga

(41) Pravna podlaga za sistem davčne olajšave za pripravljavce mešanic, prodajalce na drobno in končne uporabnike biodizla je naslov 26, oddelek 40A ter oddelka 6426 in 6427 Zakonika ZDA. Določajo naslednje olajšave za biodizelsko gorivo: (i) olajšavo za mešanice biodizla („shema 1 USD na galono“); (ii) olajšavo za biodizel; (iii) olajšavo za male proizvajalce agro-biodizla.

(42) Davčna olajšava za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla je davčna olajšava, ki velja samo za male proizvajalce agro-biodizla. Ta shema je obravnavana v uvodnih izjavah 59 do 63.

3.2.1.2 Upravičenost

(43) Za upravičenost do olajšave za mešanice biodizla iz točke (i) uvodne izjave 41 mora družba proizvesti mešanico biodizla in dizelskega goriva, ki se prodaja kot gorivo ali za uporabo kot gorivo.

(44) Oseba, ki uveljavlja spodbudo, mora pridobiti potrdilo proizvajalca ali uvoznika biodizla, v katerem so opredeljeni izdelek, odstotek biodizla in odstotek agro-biodizla (11) v izdelku. Ta olajšava se izvede kot olajšava pri plačilu trošarine, če pa je trošarinska obveznost družbe manjša od skupne olajšave pri plačilu trošarine, lahko družba preostalo olajšavo uveljavlja kot vračljivo davčno olajšavo za dohodek. Vračljiva davčna olajšava za dohodek je olajšava na podlagi dohodnine davkoplačevalca ali neposrednega plačila. Vračljiva pa je, ker se presežek olajšave davkoplačevalcu lahko izplača kot neposredno gotovinsko plačilo, če je olajšava večja od davčne obveznosti posameznika.

(45) Olajšava za biodizel iz točke (ii) uvodne izjave 41 je nevračljiva davčna olajšava za dohodek za trgovce na drobno ali končne uporabnike čistega biodizla. Olajšava za čisti biodizel velja samo za osebo, ki ima v rezervoarju za gorivo vozila galono čistega biodizla ali ga uporablja kot gorivo. Opozoriti je treba, da lahko to olajšavo prejmejo tudi proizvajalci biodizla, ki proizvajajo svoj biodizel. Za uveljavljanje olajšave mora biti proizvajalec biodizla torej dejaven kot trgovec na drobno (točenje galone biodizla v rezervoar za gorivo končnega uporabnika) ali kot končni uporabnik (npr. uporaba biodizla v lastnih vozilih).

3.2.1.3 Praktično izvajanje

(46) Biodizel v mešanici z mineralnim dizelskim gorivom je upravičen do olajšave pri plačilu trošarine za mešanice biodizla ali davčne olajšave za dohodek. V OPP je prevladovala olajšava v višini 1 USD na galono za vse vrste biodizla, tj. vključno z agro-biodizlom in dizelskim gorivom, proizvedenim iz biomase.

(47) Končna davčna olajšava za mešano gorivo je odvisna od deleža biodizla v gorivu. Najmanjša zahteva, ki je tudi najpogostejša praksa, je mešanica 0,1 % mineralnega dizla in 99,9 % biodizla (ta mešani izdelek je v ZDA označen kot B99), ker se s tem zagotovi pridobitev najvišje davčne olajšave. Delež biodizla v mešanem izdelku upravičuje davčno olajšavo (npr. 100 galon B99 vsebuje 99,9 galon biodizla in upravičuje davčno olajšavo v višini 99,90 USD). Predelava biodizla iz čistega izdelka (B100) v mešan izdelek (B99) je enostaven postopek. V čisti biodizel se doda 0,1 % mineralnega dizla, pri čemer ne pride do velike spremembe zadevnega izdelka. Mešanje je tudi podlaga za upravičenost do olajšave.

(48) Proizvajalci biodizla lahko uveljavljajo spodbudo, če sami pripravljajo mešanico biodizla. Proizvajalec mora čisti biodizel zmešati z mineralnim dizelskim gorivom. Pri upravičenosti do spodbude ni razlik med mešanico biodizla, namenjeno prodaji na domačem trgu, in mešanico biodizla za izvoz.

(49) Do davčne olajšave so upravičene tudi družbe, ki ne proizvajajo čistega biodizla, ampak ga kupijo in nato naredijo mešanico biodizla. Te družbe morajo dobiti potrdilo proizvajalca ali uvoznika (in po potrebi vsakega naslednjega prodajnega posrednika) biodizla, v katerem proizvajalec jasno potrdi, da ni uveljavljal davčne olajšave. To potrdilo je prenosljivo in imetnika upravičuje do davčne olajšave v višini 1 USD na galono čistega biodizla.

(50) Spodbuda se lahko uveljavlja kot olajšava na podlagi trošarinske obveznosti ali davčne obveznosti za dohodek ali kot neposredno gotovinsko plačilo. Skupni znesek spodbude (1 USD na galono) je enak ne glede na to, ali se spodbuda uveljavlja kot olajšava pri plačilu trošarine, davčna olajšava za dohodek, neposredno plačilo davkoplačevalcu ali kot kakršna koli kombinacija navedenega.

(51) Zakonik ZDA določa, da se olajšava za mešanice biodizla odobri le, če družba, ki pripravlja mešanice biodizla in mineralnega dizelskega goriva, dobi potrdilo („potrdilo za biodizel“) proizvajalca biodizla, v katerem proizvajalec med drugim potrdi količino biodizla, na katerega se potrdilo nanaša, in navede, ali je biodizel agro-biodizel ali drug biodizel. Če družba, ki proizvaja biodizel, pozneje ta biodizel zmeša z mineralnim dizlom in uveljavlja davčno olajšavo, mora predložiti potrdilo za biodizel skupaj s potrebno dokumentacijo za uveljavljanje olajšave. Oseba, ki prejme potrdilo za biodizel in nato proda biodizel, ne da bi pripravila mešanico biodizla, izroči zadevno potrdilo kupcu in zagotovi „izjavo prodajnega posrednika biodizla“. Drugače povedano, družba, ki pripravi mešanico biodizla in uveljavlja davčno olajšavo, lahko dobi potrdilo za biodizel neposredno od proizvajalca biodizla ali neposredno od prodajnega posrednika biodizla. To potrdilo je torej prenosljivo in imetnika upravičuje do davčne olajšave v višini 1 USD na galono za toliko galon biodizla, kot jih upravičenec uporabi pri pripravi katere koli mešanice biodizla.

(52) V obdobju pregleda niso bile pridobljene nove informacije, ki bi bile razlog za pomisleke glede sklepa iz prvotne preiskave, da se vse vrste biodizla subvencionirajo prek te davčne olajšave.

(53) V zvezi z olajšavo za biodizel lahko v nasprotju s prejšnjo preiskavo, ko je prevladovala olajšava 1 USD na galono nemešanega (čistega) agro-biodizla ali 0,50 USD za vsako galono drugega nemešanega biodizla, trgovec na drobno (ali proizvajalec biodizla v vlogi trgovca na drobno) ali končni uporabnik nemešanega biodizla zdaj uveljavlja 1 USD na galono za nemešan (čisti) agro-biodizel ali druge vrste biodizla ter dizelsko gorivo, proizvedeno iz biomase, kot nevračljivo splošno poslovno davčno olajšavo za dohodek. Nevračljiva splošna poslovna olajšava je olajšava na podlagi davka od dohodkov družbe. Nevračljiva pa je, ker presežka olajšave družbi ni mogoče izplačati kot neposredno gotovinsko plačilo, če je olajšava družbe večja od njene davčne obveznosti. Vendar so organi ZDA predložili informacije, da se lahko poslovna olajšava za davek od dohodka, ki je bila dodeljena za eno leto, prenese za dve leti nazaj in za naslednjih dvajset let.

(54) Organi ZDA so priznali, da so nekateri proizvajalci biodizla v vlogi trgovcev na drobno ali uporabnikov v OPP izkoristili to olajšavo, vendar niso mogli količinsko opredeliti točnih ugodnosti, ki so jih imeli v OPP.

3.2.1.4 Sklep

(55) Olajšavo za mešanice biodizla in olajšavo za biodizel je treba obravnavati kot davčni spodbudi ne glede na to, ali se izvedeta kot gotovinsko plačilo (velja le za olajšavo za mešanice biodizla) ali pa se izravnata z davčnimi obveznostmi (velja za obe davčni olajšavi).

(56) Komisija meni, da so sheme subvencije v smislu člena 3(1)(a)(i) in (ii) osnovne uredbe, ker zagotavljajo finančni prispevek vlade Združenih držav Amerike v obliki nepovratnih sredstev (gotovinskih plačil, ki so mogoča le za olajšave za mešanice biodizla) in izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo (davčna izravnava) (velja za obe davčni olajšavi). Spodbude pomenijo ugodnost za družbe, ki jih prejemajo.

(57) Sheme so omejene na družbe, ki so dejavne v industriji biodizla, in se zato štejejo za specifične v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(58) Ker shema olajšave za mešanice biodizla zagotavlja subvencijo v višini 1 USD na galono za vse vrste biodizla, Komisija meni, da je ta shema zagotovila velik znesek subvencij proizvajalcem izvoznikom biodizla v ZDA in zato ostala najpomembnejša shema v OPP.

3.2.2 Davčna olajšava za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla

3.2.2.1 Pravna podlaga

(59) Oddelek 40A naslova 26 Zakonika ZDA predvideva tudi davčno olajšavo za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla.

3.2.2.2 Upravičenost

(60) Ta shema je na voljo le malim proizvajalcem čistega agro-biodizla. Do olajšave ni upravičena nobena družba, ki pripravlja mešanice, ali trgovec, ki kupi biodizel, vendar ga ne proizvaja. Mali proizvajalec je vsak proizvajalec, čigar proizvodna zmogljivost ne presega 60 milijonov galon agro-biodizla na leto. Mali proizvajalec agro-biodizla lahko za vsako galono proizvedenega agro-biodizla uveljavlja 0,10 USD nevračljive splošne poslovne davčne olajšave za dohodek. Proizvodnja proizvajalca, upravičenega do olajšave, v nobenem davčnem letu ne sme preseči 15 milijonov galon. Proizvajalec lahko uveljavlja olajšavo, če se agro-biodizel uporablja kot gorivo, prodaja za uporabo kot gorivo ali uporablja za pripravo mešanice biodizla in dizelskega goriva, ki se uporablja kot gorivo ali prodaja za uporabo kot gorivo. Zato lahko mali proizvajalci agro-biodizla združijo to shemo s shemo olajšave za mešanice biodizla in tako skupaj prejmejo 1,10 USD na galono. V nasprotju z njimi so veliki proizvajalci agro-biodizla upravičeni le do sheme olajšave za mešanice biodizla.

3.2.2.3 Praktično izvajanje

(61) Nevračljive splošne poslovne davčne olajšave za dohodek se uveljavljajo enkrat na leto, ko upravičenec izpolnjuje napoved za odmero dohodnine. Olajšava za vsako galono biodizla, ki jo upravičenec proizvede v zadevnem davčnem letu, do največ 15 milijonov galon se izravna z obveznostjo upravičenca za davek od dohodkov pravnih oseb. Če je davčna obveznost upravičenca manjša od zneska olajšave, ki se uveljavlja, se lahko presežni znesek prenese v naslednja davčna leta.

3.2.2.4 Sklep

(62) Komisija meni, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade Združenih držav Amerike v obliki izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo.

(63) Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

3.2.3 Program za bioenergijo za napredna biogoriva

3.2.3.1 Pravna podlaga

(64) Program za bioenergijo za napredna biogoriva ameriškega ministrstva za kmetijstvo ureja oddelek 9005 naslova IX Zakona o kmetijski varnosti in podeželskih naložbah (Farm Security and Rural Investment Act) iz leta 2002 („kmetijski zakon iz leta 2002“). Program bi moral poteči leta 2012, vendar je bil leta 2013 in 2014 podaljšan. Zakon o kmetijstvu (Agriculture Act) iz leta 2014 je program podaljšal še za nadaljnjih 5 let, tj. do konca leta 2018.

3.2.3.2 Upravičenost

(65) Ta program zagotavlja neposredna nepovratna sredstva proizvajalcem naprednih biogoriv, ki so običajno opredeljena „gorivo, pridobljeno iz obnovljive biomase, razen koruznega škroba“. Opredelitev vključuje dizelsko gorivo, proizvedeno iz biomase (12). Upravičenim proizvajalcem z zmogljivostjo rafiniranja, ki presega 150 000 000 galon naprednega biogoriva na leto, se ne sme dodeliti več kot 5 % sredstev programa. Pripravljavci mešanic niso upravičeni do programa.

3.2.3.3 Praktično izvajanje

(66) Ko zaprosijo za sodelovanje v programu, sodelujoči prejmejo neposredna plačila vlade. Proizvajalci se morajo najprej registrirati pri organu in podpisati pogodbo. Proizvajalci morajo predložiti zahtevke za izplačila za vsako četrtletje poslovnega leta, da prejmejo plačilo za proizvodnjo naprednega biogoriva v navedenem četrtletju. Plačila se zagotovijo za dejansko proizvodnjo in povečano proizvodnjo. Višina plačil za dejansko proizvodnjo se izračuna četrtletno za dejansko proizvedeno količino naprednega biogoriva v vsakem četrtletju.

(67) Plačila za povečano proizvodnjo se izvedejo za količino upravičenega naprednega biogoriva, proizvedenega v poslovnem letu, ki presega količino, proizvedeno v prejšnjih poslovnih letih (od leta 2009).

(68) Finančna sredstva se razdelijo med vse proizvajalce, ki se javijo, na podlagi vrednosti BTU (britanska toplotna enota) (13) proizvodnje. Finančna sredstva se enakomerno razdelijo med vse proizvajalce na podlagi vrednosti BTU.

3.2.3.4 Sklep

(69) Komisija meni, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek vlade Združenih držav Amerike v obliki neposrednih nepovratnih sredstev. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo.

(70) Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

3.2.4 Olajšave za proizvodnjo celuloznega biogoriva

3.2.4.1 Pravna podlaga

(71) Program obstaja od 1. januarja 2009, vzpostavljen pa je bil v skladu z Zakonom o hrani, ohranjanju in energiji (Food, Conservation and Energy Act) iz leta 2008. Po 1. januarju 2011 je bil program tako kot navedene tri sheme podaljšan (glej podrobnosti v oddelku 3.4.1). Zakon, sprejet 19. decembra 2014, je retroaktivno obnovil shemo za celotno leto 2014 (14), vendar lahko družbe davčno olajšavo, pridobljeno na podlagi sheme, prenesejo naprej za do 20 let.

3.2.4.2 Upravičenost

(72) Ta shema zagotavlja nevračljivo splošno poslovno davčno olajšavo za dohodek v višini 1,01 USD na galono biogoriva druge generacije, ki se uporablja kot gorivo ali se prodaja za uporabo kot gorivo. Do nje so upravičeni proizvajalci, vključno s proizvajalci biogoriva iz kakršne koli lignocelulozne ali hemicelulozne snovi, ki se lahko obnovi ali ponovno uporabi, in goriva iz alg.

3.2.4.3 Praktično izvajanje

(73) Organi ZDA niso predložili točnih podatkov o ugodnostih, zagotovljenih v OPP. Trdili so, da bodo ugodnosti za leto 2013 znane šele oktobra 2015, ugodnosti za leto 2014 pa leta 2016. Vendar pa se zdi, da shema ni zagotovila ugodnosti proizvajalcem dizelskega goriva, ki se šteje za gorivo druge generacije. To je posledica dejstva, da se zdi, da se do zdaj tako dizelsko gorivo ni proizvajalo na komercialni osnovi, količine, ki so se proizvedle in prodale na trgu, pa so razmeroma majhne.

3.2.4.4 Sklep

(74) Glede na navedeno Komisija meni, da ta shema ni zagotovila ugodnosti proizvajalcem biodizla v OPP, in zato ni analizirala njenega učinka na morebitno nadaljevanje in/ali ponovitev subvencioniranja.

3.3 Subvencioniranje uvoza v OPP – državne sheme

3.3.1 Davčna olajšava za naložbe v biogoriva zvezne države Florida

3.3.1.1 Pravna podlaga

(75) Pravna podlaga te sheme, ki jo upravlja ministrstvo zvezne države Floride za kmetijstvo in storitve za potrošnike, je oddelek 220.192 Statuta zvezne države Florida.

3.3.1.2 Upravičenost

(76) Program davčnih olajšav za naložbe v tehnologijo za energijo iz obnovljivih virov vsem upravičenim subjektom zagotavlja letno davčno olajšavo za pravne osebe za vse stroške kapitala, poslovanja in vzdrževanja ter stroške za raziskave in razvoj, ki so nastali med 1. julijem 2012 in 30. junijem 2016, v zvezi z naložbami v proizvodnjo, skladiščenje in distribucijo biodizla, etanola in drugih obnovljivih goriv v zvezni državi Floridi.

3.3.1.3 Praktično izvajanje

(77) Ministrstvo mora vloge za davčno olajšavo vsako leto prejeti do vključno 1. novembra, pregledajo pa se na podlagi vrstnega reda prejetih vlog. Vlogam je treba predložiti dokazila o vseh upravičenih stroških. Vložniki morajo predložiti tudi povzetek, v katerem je opisano, kako se snovi uporabljajo v zvezi z naložbami v proizvodnjo, skladiščenje in distribucijo biodizla (B10–B100), etanola (E10–E100) ali drugih obnovljivih goriv v zvezni državi Florida. Poleg tega morajo vložniki izpolnjeni vlogi predložiti opis ekonomskega učinka projekta v zvezni državi Florida.

(78) Shema nudi letno davčno olajšavo za pravne osebe v višini 75 % (do 1 milijona USD na davkoplačevalca in skupaj 10 milijonov USD na proračunsko leto države) vseh stroškov kapitala, poslovanja in vzdrževanja ter stroškov za raziskave in razvoj v zvezi z naložbami v proizvodnjo, skladiščenje in distribucijo, med drugim biodizla in drugih obnovljivih goriv v zvezni državi. Olajšava znaša do 1 milijona USD na davkoplačevalca, neporabljeni znesek pa se lahko prenese v naslednja davčna leta od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2018 in uporabi, po tem datumu pa prenesena olajšava poteče in je ni več mogoče uporabiti.

3.3.1.4 Sklep

(79) Komisija meni, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek zvezne države Florida v obliki izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo.

(80) Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel in druge vrste goriva, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

3.3.2 Vračilo davka za proizvajalce biodizla zvezne države Iowa

3.3.2.1 Pravna podlaga

(81) Pravna podlaga te sheme, ki jo upravlja ministrstvo zvezne države Iowa za finance, je oddelek 423.4(9) Zakonika zvezne države Iowa.

3.3.2.2 Upravičenost

(82) Proizvajalec mora biti proizvajalec biodizla, registriran pri Agenciji Združenih držav Amerike za varstvo okolja, v skladu z oddelkom 79.4 naslova 40 Zakonika zveznih predpisov. Biodizel se mora uporabljati v mešanici biodizla v skladu z oddelkom 214A.2 Zakonika zvezne države Iowa. Biodizel mora biti proizveden v zvezni državi Iowa.

3.3.2.3 Praktično izvajanje

(83) Upravičeni proizvajalci biodizla morajo predložiti zahtevek za vračilo, ki mora vsebovati podatke o tem, koliko galon biodizla je bilo proizvedenih v četrtletju. Ministrstvo za finance pregleda zahtevek za vračilo in vsakemu proizvajalci biodizla izda ček z vračilom, če se zahtevek odobri.

(84) Zahtevki za vračilo se predložijo vsako leto aprila, julija, oktobra in januarja, čeki z vračilom pa se vsako leto izdajo maja, avgusta, novembra in februarja.

(85) Program zagotavlja vračilo v višini 0,03 USD na galono biodizla, proizvedenega v zvezni državi Iowa (0,03 USD za leto 2012, 0,025 USD za leto 2013 in 0,02 USD za obdobje 2014–2017). Vračilo je omejeno na prvih 25 milijonov galon, proizvedenih v vsakem obratu.

3.3.2.4 Sklep

(86) Komisija meni, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek zvezne države Iowa v obliki izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo.

(87) Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel in druge vrste goriva, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

3.3.3 Spodbuda za upravičene proizvajalce biodizla zvezne države Kansas

3.3.3.1 Pravna podlaga

(88) Pravna podlaga te sheme, ki jo upravlja ministrstvo zvezne države Kansas za finance, so Obrazloženi statut zvezne države Kansas (Kansas Statutes Annotated) od 79-34,155 do 79-34,159 in Upravni predpisi zvezne države Kansas (Kansas Administrative Regulations) od 92-27-1 do 92-27-5. Shema bo potekla 1. julija 2016.

3.3.3.2 Upravičenost

(89) Sklad za spodbude zvezne države Kansas za upravičene proizvajalce biodizla zagotavlja proizvajalcem biodizla s sedežem v zvezni državi Kansas neposredna nepovratna sredstva v višini 0,30 USD na galono. Spodbudnine so odvisne od razpoložljivih finančnih sredstev in se po potrebi sorazmerno razdelijo.

(90) Shemi je bilo v zadnjih letih dodeljeno premalo finančnih sredstev in trenutno financiranje ni predvideno do 1. julija 2015. Po 1. juliju 2014 shema ni več prejela finančnih sredstev. Kljub temu so bile v OPP v okviru sheme zagotovljene ugodnosti več proizvajalcem ZDA. Poleg tega ni mogoče izključiti dejstva, da bi se lahko del zneska ali skupni znesek finančnih sredstev, ki je določen v zakonskih aktih (875 000 USD za vsako četrtletje), shemi dodelil po 1. juliju 2015.

3.3.3.3 Sklep

(91) Komisija meni, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek zvezne države Kansas v obliki neposrednih nepovratnih sredstev. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo.

(92) Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel in druge vrste goriva, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

3.3.4 Davčna olajšava za proizvodnjo biodizla zvezne države Kentucky

3.3.4.1 Pravna podlaga

(93) Pravna podlaga te sheme, ki jo upravlja ministrstvo zvezne države Kentucky za finance so Revidirani statut zvezne države Kentucky (Kentucky Revised Statutes) 154.27 in Upravni predpisi zvezne države Kentucky (Kentucky Adiministrative Regulations) 307 KAR 1:040.

3.3.4.2 Upravičenost

(94) Do davčne olajšave za proizvodnjo so upravičeni vsi proizvajalci biodizla, pripravljavci mešanic biodizla ali proizvajalci obnovljivega dizelskega goriva z dejanskim sedežem v zvezni državi Kentucky.

3.3.4.3 Praktično izvajanje

(95) Upravičeni vložnik mora predložiti vlogo ministrstvu za finance do vključno 15. januarja predhodnega koledarskega leta. Vložnik mora predložiti dokaze, da proizvedeni biodizel izpolnjuje določene specifikacije.

(96) Vložnik, ki uveljavlja davčno olajšavo, mora davčni napovedi, s katero uveljavlja davčno olajšavo, priložiti potrdilo o olajšavi, ki ga izda ministrstvo.

(97) Stopnja olajšave znaša 1 USD na galono biodizla, ki ga proizvede proizvajalec biodizla, 1 USD na galono biodizla, ki ga pripravljavec mešanic biodizla uporablja v postopku mešanja, in 1 USD na galono obnovljivega dizelskega goriva (tj. dizelskega goriva iz biomase), ki ga proizvede proizvajalec obnovljivega dizelskega goriva, razen če skupni znesek odobrene olajšave za vse proizvajalce biodizla, pripravljavce mešanic biodizla in proizvajalce obnovljivega dizelskega goriva presega letno zgornjo mejo davčne olajšave za biodizel in obnovljivo dizelsko gorivo.

(98) Skupna zgornja meja za davčno olajšavo za biodizel in obnovljivo dizelsko gorivo za leti 2013 in 2014 je znašala 10 milijonov USD v skladu z Revidiranim statutom zvezne države Kentucky KRS 141.422(1)(c).

(99) Če skupni znesek odobrene olajšave za vse proizvajalce biodizla, pripravljavce mešanic biodizla in proizvajalce obnovljivega dizelskega goriva presega letno zgornjo mejo davčne olajšave za biodizel in obnovljivo dizelsko gorivo, ministrstvo določi znesek olajšave za vsakega proizvajalca biodizla, pripravljavca mešanic biodizla in proizvajalca obnovljivega dizelskega goriva, ki ga izračuna tako, da pomnoži letno zgornjo mejo davčne olajšave za biodizel in obnovljivo dizelsko gorivo z ulomkom, pri čemer je števec znesek odobrene olajšave za proizvajalca biodizla, pripravljavca mešanic biodizla in proizvajalca obnovljivega dizelskega goriva, imenovalec pa je znesek skupne odobrene olajšave za vse proizvajalce biodizla, pripravljavce mešanic biodizla in proizvajalce obnovljivega dizelskega goriva.

3.3.4.4 Sklep

(100) Komisija meni, da je ta shema subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek zvezne države Kentucky v obliki izpadlih prihodkov, ki sicer zapadejo. Spodbuda pomeni ugodnost za družbe, ki jo prejemajo.

(101) Shema je omejena na družbe, ki proizvajajo biodizel in druge vrste goriva, in se zato šteje za specifično v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

3.4 Verjetnost nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja

(102) Kot v prvotni preiskavi je glavna shema še vedno shema olajšave za mešanice biodizla. Ta shema je veljala v OPP, a se je iztekla 31. decembra 2014. Njen zakonodajni razvoj in verjetnost ponovne uvedbe sta analizirana v nadaljevanju, skupaj z olajšavo za biodizel in davčno olajšavo za dohodek malih proizvajalcev agro-biodizla.

3.4.1 Iztek veljavnosti in podaljšanje treh zveznih shem

(103) Tri zvezne sheme (olajšava za mešanice biodizla, olajšava za biodizel in olajšava za male proizvajalce agro-biodizla) so bile uzakonjene z Ameriškim zakonom o ustvarjanju delovnih mest (American Jobs Creation Act) iz leta 2004 (15), veljati pa so začele 1. januarja 2005. Njihova veljavnost bi se morala izteči 31. decembra 2008. Od takrat bi se morala njihova veljavnost izteči večkrat, a so bile štirikrat podaljšane: (i) prvič so bile podaljšane do 31. decembra 2009 z Javnim zakonom 110-343, podpisanim 3. oktobra 2008 (Zakon o izredni ekonomski stabilizaciji (Emergency Economic Stabilization Act) iz leta 2008: razdelek B – Zakon o energetskem izboljšanju in razširitvi iz leta 2008); (ii) drugič so bile podaljšane do 31. decembra 2011 z Javnim zakonom 111-312, podpisanim 17. decembra 2010 (Zakon o davčni olajšavi, ponovni avtorizaciji zavarovanja za primer brezposelnosti in ustvarjanju delovnih mest (Tax Relief, Unemployment Insurance Reauthorization, and Job Creation Act) iz leta 2010); (iii) tretjič so bile podaljšane do 31. decembra 2013 (to podaljšanje je bilo retroaktivno za leto 2012) z Javnim zakonom 112-240, podpisanim 2. januarja 2013 (Ameriški zakon o olajšavah za davkoplačevalce (American Taxpayer Relief Act) iz leta 2012); (iv) četrtič in nazadnje so bile podaljšane do 31. decembra 2014 z Zakonom za preprečevanje zvišanja davka (Tax Increase Prevention Act) iz leta 2014, ki ga je predsednik ZDA podpisal 19. decembra 2014.

(104) Tako so bile tri zvezne sheme ne le vedno znova obnovljene, ampak so bile dvakrat (leta 2013 in 2014) celo retroaktivno obnovljene 11 mesecev po izteku veljavnosti. Navedene tri zvezne sheme so bile torej od uvedbe leta 2005 do konca leta 2014 stalno na voljo proizvajalcem biodizla v ZDA, saj so bile le preprosto podaljšane ali pa so bile podaljšane z retroaktivnim učinkom.

(105) Finančna sredstva za leto 2014 se bodo upravičencem izplačala le v drugi polovici leta 2015 (16), saj je bil rok za predložitev zahtevka za retroaktivno uvedeni program podaljšan do 8. avgusta 2015.

3.4.2 Verjetnost ponovitve subvencioniranja treh zveznih shem

(106) Komisija zaradi v nadaljevanju navedenih razlogov meni, da je zelo verjetno, da bodo tri zvezne sheme v bližnji prihodnosti obnovljene in da bodo retroaktivno zajemale obdobje po 31. decembru 2014.

(107) Dejstvo, da so bile podaljšane štirikrat, kot je opisano v oddelku 3.4.1, kaže vzpostavljen vzorec obnavljanja shem.

(108) Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel trdil, da vzorec obnavljanja shem ni vzpostavljen, saj sta bili v zadnjih dveh primerih shemi obnovljeni za preteklost in ne za prihodnost. Na podlagi tega nacionalni odbor za biodizel trdi, da če že obstaja vzorec, ki bi se lahko ponovil v letu 2015, bi lahko prišlo do obnovitve za leto 2015, ne pa za leto 2016. Domnevno naj ne bi bilo mogoče z zadostno stopnjo verjetnosti predvideti, ali bo za biodizel, proizveden v ZDA, mogoče izkoristiti olajšavo za mešanice biodizla, če bo prodan v letu 2016.

(109) Trditev nacionalnega odbora za biodizel je dejansko netočna in jo je zato treba zavrniti. Samo zadnja obnovitev sheme je zajemala izključno preteklost (za leto 2014), vse predhodne obnovitve pa so vključevale tudi prihodnja obdobja. Obnovitev z dne 2. januarja 2013 je na primer retroaktivno zajela leto 2012, a tudi celo leto 2013. Podobno sta tudi podaljšanji leta 2008 in 2010 zajeli tudi leti 2009 oziroma 2011. Zato ne samo da obstaja vzorec retroaktivne obnovitve shem, ampak so vse pretekle obnovitve, razen tiste leta 2014, zajemale tudi prihodnja obdobja delovanja sheme. V vsakem primeru ni pomembno, ali bo naslednja obnovitev sheme zajemala samo leto 2015 ali tudi leto 2016. Rezultat prejšnjih obnovitev je bilo neprekinjeno subvencioniranje in nič ne kaže, da se bo ta vzorec prekinil. Zato je verjetno, da bodo prihodnje obnovitve retroaktivno zajele leto 2016 (in naslednjih nekaj let), ob upoštevanju naslednjih elementov: (i) obstoječi vzorec obnavljanja shem; (ii) v uvodnih izjavah 116 do 120 ugotovljeno dejstvo, da se cene biodizla na domačih trgih ZDA po prejšnjih iztekih shem niso spremenile; (iii) nadaljevanje in ohranitev financiranja shem v preteklosti in (iv) okoliščina, da bi se morale sheme tudi ob morebitni ukinitvi postopno zmanjševati.

(110) Nacionalni odbor za biodizel je predložil številne argumente v podporo trditvi, da bi bila obnovitev treh zveznih shem zgolj možna, ne pa verjetna. Najprej je citiral izjavo Mednarodnega sveta za čisti prevoz (ICCT), ki naj bi navajala, da ni dokazov, da so za biodizel še vedno potrebne davčne olajšave.

(111) Poleg tega je nacionalni odbor za biodizel izpostavil, da je bil nedavni Zakon o reformi in podaljšanju davčnih spodbud za biodizel (Biodiesel Tax Incentive Reform and Extension Act) iz leta 2014 (znan tudi kot „predlog zakona 2021“), ki predlaga podaljšanje davčnih olajšav za dohodek za biodizel in olajšav pri plačilu trošarine do 31. decembra 2017, v Kongresu zavrnjen. Trdil je, da ni pričakovati, da bi poslanska zbornica v letu 2015 obravnavala ali sprejela zakonodajo, ki bi podaljšala olajšavo za (mešanice) biodizla.

(112) Prva trditev se nanaša na izjavo ICCT z dne 31. julija 2014. A organi ZDA niso upoštevali tega nasveta in so na koncu omenjenega leta shemo podaljšali. Posledično bi morala imeti izjava ICCT pri vrednotenju verjetnosti prihodnjih obnovitev shem majhno težo.

(113) V zvezi z drugo trditvijo Kongres v obdobju 2013–2014 ni sprejel predloga zakona S.2021 (17) in predstavniški dom ni sprejel podaljšanja davčnih spodbud. Vendar je bil 21. maja 2015 Kongresu predložen nov osnutek zakona, ki predlaga podaljšanje treh shem subvencioniranja za obdobje med 31. decembrom 2014 in 31. decembrom 2016 (18). Zato je dejansko netočno, da se v zakonodajnem sistemu ZDA trenutno ne razpravlja o zakonodajnem predlogu. Tudi če novi zakon ne bo sprejet, so izkušnje pokazale, da je v zakonodajnem sistemu ZDA zakon mogoče predlagati in sprejeti v samo 18 dneh. V skladu z informacijami, ki jih je predložila vlada ZDA, je bil Zakon za preprečevanje zvišanja davka iz leta 2014 predstavniškemu domu ZDA predstavljen šele 1. decembra 2014, zadnji korak zakonodajnega postopka pa je bil le 18 dni kasneje, ko je predsednik Obama 19. decembra 2014 podpisal zakon. Glede na to, da je v pravnem sistemu ZDA takšna podaljšanja mogoče uporabiti tudi retroaktivno – na primer pri obnovitvi leta 2013, ki je retroaktivno zajemala tudi leto 2012 – lahko do sprejetja novega podaljšanja pride tudi po letu 2015.

(114) Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel trdil tudi, da ocena Komisije (glej uvodno izjavo 107) ne izpolnjuje pravnih zahtev člena 18(1) osnovne uredbe, ki po njegovem mnenju zahteva, da Komisija dokaže, da bi iztek izravnalnih dajatev pripeljal do ponovitve subvencioniranja.

(115) Člen 18(1) osnovne uredbe zahteva dokazovanje verjetnosti ponovitve subvencioniranja, kar hkrati pomeni, da bi se subvencioniran uvoz v EU brez ukrepov ponovil. Kot je podrobno proučeno v oddelku 3.5, je Komisija ugotovila, da je verjetno, da bodo proizvajalci biodizla iz ZDA nadaljevali z izvozom biodizla v Unijo v velikih količinah po subvencioniranih cenah, če bi ukrepi prenehali veljati.

(116) Na domačem trgu ZDA ni bilo opaženih sprememb cen biodizla, ki bi bile lahko povezane s preteklim iztekom veljavnosti shem ali trenutnim iztekom veljavnosti po 31. decembru 2014. Glede na podatke, ki jih je predložil nacionalni odbor za biodizel (19), so se domače cene biodizla znižale med finančno krizo leta 2008, nato pa so se v drugem in tretjem četrtletju leta 2010 zvišale ter ostale razmeroma stabilne do konca leta 2013. V prvi polovici leta 2014 so se cene znižale za približno 30 %, čeprav bi se morale po pričakovanjih zvišati, če bi proizvajalci pričakovali, da sheme ne bodo obnovljene. To kaže, da so proizvajalci biodizla in drugi udeleženci na trgu pričakovali, da bodo sheme v prihodnosti retroaktivno obnovljene, pri čemer je treba upoštevati: (i) pomembnost subvencij v primerjavi s prodajno ceno biodizla in (ii) dejstvo, da se je v prvotni preiskavi izkazalo, da nekateri proizvajalci v svoje cene neposredno vključijo olajšavo za kupca iz sheme 1 USD na galono (20).

(117) Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel trdil, da cene biodizla nihajo v skladu s cenami mineralnega dizla in stroški surovin. Zato je trdil, da iz razvoja cen biodizla ni mogoče sklepati o verjetnosti ponovitve subvencioniranja, razen če se upošteva vpliv stroškov surovin in vpliv cen mineralnega dizla.

(118) Komisija ne glede na vpliv cen mineralnega dizla in stroškov surovin na nihanja cene biodizla meni, da je morala subvencija, ki so jo proizvajalci biodizla pridobili za vsako galono proizvedenega biodizla, bistveno znižati stroške proizvodnje. To se odraža tudi pri končnem določanju cene biodizla. Ker družbe iz ZDA niso sodelovale, ni bilo mogoče ugotoviti natančnega vpliva subvencije na stroške proizvodnje. Vendar je Komisija ocenila, da je en dolar (1 USD) za vsako galono proizvedenega biodizla predstavljal približno eno tretjino končne domače cene biodizla v ZDA v OPP. To posledično ponavlja njene ugotovitve, da bi se cene biodizla v preteklosti morale zvišati, če bi proizvajalci pričakovali, da sheme ne bodo obnovljene. Vendar na domačem trgu ZDA ni bilo opaženih sprememb cen biodizla, ki bi bile lahko povezane s preteklim iztekom veljavnosti shem ali trenutnim iztekom veljavnosti po 31. decembru 2014.

(119) Industrija biodizla v ZDA je lahko tako stalno izkoriščala subvencije, zagotovljene v okviru treh zveznih shem, poleg tega pa financiranje nikoli ni bilo ukinjeno za določeno časovno obdobje. Shemi nikoli ni bilo dodeljeno premalo finančnih sredstev in obseg upravičencev/zagotovljenih ugodnosti se ni zmanjšal. Nasprotno je bila leta 2008 (21) olajšava v višini 1 USD na galono razširjena na vse proizvajalce biodizla in ne le na proizvajalce agro-biodizla. V letu 2013 je bilo zagotovljenih dvakrat več sredstev v primerjavi z letom 2012, v prvi polovici leta 2014 pa je bil znesek finančnih sredstev višji od skupnega zneska za leto 2013 (22). Finančna sredstva v milijonih USD 2011 2012 2013 1. junij 2013–31. december 2013 2014 (do 30. junija 2014) Olajšave pri plačilu trošarine za mešanice biodizla 760,7 847,0 1 603,2 1 427,8 1 830,2

(120) Tudi če bi ZDA sprejele odločitev o ukinitvi shem v prihodnosti, ne bi mogle preprosto dovoliti, da se njihova veljavnost izteče, saj so pomembne za industrijo biodizla v ZDA, poleg tega pa vsi udeleženci na trgu pričakujejo, da bodo sheme obnovljene. Namesto tega bi bilo treba nekaj let postopoma zmanjševati razpoložljiva finančna sredstva in/ali omejiti število upravičencev. V nasprotnem primeru bi lahko ZDA resno škodile svoji domači industriji biodizla in povzročile izgubo številnih delovnih mest (industrija zaposluje približno 60 000 ljudi (23)), postale bi odvisne od uvoza dizelskega goriva in ne bi izpolnile okoljskih ciljev, ki jih je v zvezi z uporabo biodizla določila vlada (24).

(121) Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel trdil, da dejstvo, da je bilo v preteklosti na voljo zadostno financiranje in da se obseg ugodnosti za upravičence v preteklosti ni zmanjšal, ni pomembno za ugotavljanje verjetnosti ponovitve izteklega programa subvencioniranja. Poleg tega je trdil, da dejstvo, da industrija biodizla v ZDA zaposluje okrog 60 000 ljudi ne pomeni samodejno, da se morajo programi subvencioniranja obnoviti ali da se morajo sčasoma zmanjšati. Tudi dejstvo, da standard za obnovljiva goriva 2 (RFS-2) zahteva porabo vsaj 1 milijarde galon dizelskega goriva na osnovi biomase letno med letoma 2011 in 2021, ne pomeni, da ta cilj ne bo dosežen, če programi subvencioniranja ne bodo obnovljeni.

(122) Komisija meni, da bi glede na višino financiranja, zagotovljenega v okviru treh zveznih shem, in pričakovanja vseh udeležencev na trgu, da bodo sheme obnovljene, organi ZDA zelo težko preprosto dovolili, da se njihova veljavnost izteče. Stopnja zaposlenosti v industriji ter okoljski in gospodarski cilji industrije so pomembni kazalniki, kaj bi bilo ogroženo, če bi bila industrija biodizla v ZDA prisiljena zmanjšati svojo proizvodnjo in zmogljivost zaradi odsotnosti ali zmanjšanja zveznih subvencij. Poleg tega bi bil ogrožen tudi okoljski cilj (iz RFS-2) o porabi vsaj 22 milijard galon naprednih biogoriv do leta 2022 (25), kamor sodi tudi biodizel.

(123) Zato Komisija meni, da je zelo verjetno, da bodo sheme olajšave za mešanice biodizla, olajšave za biodizel in olajšave za male proizvajalce agro-biodizla retroaktivno obnovljene in da bodo v prihodnosti še naprej zagotavljale ugodnosti proizvajalcem biodizla v ZDA. Tri zvezne sheme bodo verjetno retroaktivno zajemale obdobje po 31. decembru 2014, kot se je to že zgodilo v preteklosti.

(124) Nacionalni odbor za biodizel je nadalje trdil, da se člen 18(1) osnovne uredbe sicer nanaša na verjetnost ponovitve subvencioniranja, vendar ni mogoče ohraniti izravnalnih dajatev, če se program subvencioniranja umakne v času ugotovitev v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa, in da izravnalnih dajatev ni mogoče uveljavljati, če ni subvencije, ki bi jo izničile, da bi preprečile povzročitev škode. V nasprotnem primeru bi bile neskladne s členom 15(1) in členom 17 osnovne uredbe ter členom 19 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih. Nacionalni odbor za biodizel je trdil, da bi celostna razlaga teh določb določila, da je dajatve mogoče ohraniti le, če so programi subvencioniranja še veljavni, vendar ne ponujajo ugodnosti.

(125) Trditev bi bilo treba zavrniti. Besedilo člena 18 osnovne uredbe ne zahteva, da Komisija nujno ugotovi, da subvencioniranje dejansko obstaja, da bi se odločila o podaljšanju ukrepov. Namesto tega člen 18 osnovne uredbe določa, da je možno, da med veljavnostjo ukrepov ne pride do subvencioniranja, in tako dovoljuje možnost ugotavljanja„verjetnosti ponovitve subvencioniranja“. Zato obstoj sheme financiranja, ki velja v trenutku podaljšanja, ni absolutna zahteva, ki bi jo postavljal člen 18 osnovne uredbe.

(126) Poleg tega kontekst potrjuje, da se tretji stavek člena 15(1) osnovne uredbe ne uporablja za preglede zaradi izteka ukrepa. Člen 15 osnovne uredbe na splošno določa pogoje za uvedbo dokončnih dajatev v primeru preiskave iz člena 10 (kjer gre za nove preiskave). Dejansko več določb tega člena ne velja za preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, začete v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Peti odstavek člena 15(1) osnovne uredbe na primer določa, da „znesek izravnalne dajatve ne sme preseči ugotovljenega zneska subvencij“. Ta odstavek se jasno ne uporablja za preglede zaradi izteka ukrepa, saj se v skladu s členom 22(3) iste uredbe ukrepi lahko razveljavijo ali ohranijo, če se izvede pregled zaradi izteka ukrepa, in z njimi ni mogoče določiti zneska izravnalne dajatve.

(127) Podobno besedilo je tudi v členu 19 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih, ki prav tako jasno določa pogoje za uvedbo dokončnih ukrepov v primerih novih preiskav.

(128) Zaradi razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 125 do 127 Komisija meni, da se člen 17 osnovne uredbe ne uporablja za preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, začete v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

(129) Namen člena 18 osnovne uredbe je izvedba prospektivne analize verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in škode. To kaže na določeno stopnjo verjetnosti in razlikuje člen 18 osnovne uredbe od člena 15(1) in člena 17 osnovne uredbe, katerih cilji so upoštevanje sprememb okoliščin, do katerih je že prišlo.

(130) Zato Komisija na podlagi besedila, konteksta in ciljev člena 18 meni, da se člena 15 in 17 osnovne uredbe ne uporabljata za preglede zaradi izteka ukrepa.

(131) Na podlagi navedenih razlogov Komisija zavrne trditve nacionalnega odbora za biodizel.

3.4.3 Verjetnost nadaljevanja subvencioniranja drugih shem

(132) Vse proučene sheme subvencij, na podlagi katerih so bile dodeljene subvencije, so veljale v OPP.

(133) Številne majhne sheme še vedno veljajo, kot so program za bioenergijo za napredna goriva in državne sheme subvencij, in ni znakov, da se bodo te sheme prenehale izvajati v bližnji prihodnosti.

(134) Zato v zvezi z veljavnimi shemami Komisija meni, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje subvencioniranja.

3.5 Učinek subvencioniranja na izvoz v EU

(135) Komisija je proučila tudi, ali bi subvencioniran izvoz iz ZDA v Unijo potekal v znatnih količinah, če bi ukrepi prenehali veljati. Zaradi pomanjkanja sodelovanja izbranih vzorčenih proizvajalcev, navedenih v uvodni izjavi 20, ni bilo mogoče izvesti analize na podlagi preverjenih podatkov, ki jih predložijo proizvajalci ZDA. Komisija je zato uporabila naslednje vire informacij: podatke, ki so jih nekateri proizvajalci biodizla v ZDA navedli v začetni fazi v odgovoru na vprašalnik za namen vzorčenja, Eurostat, zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, nadaljnje podatke, ki jih je preložil vložnik, nacionalni odbor za biodizel ZDA ter spletna mesta Uprave ZDA za energetske informacije in Ministrstva ZDA za energijo ter Mednarodne komisije ZDA za trgovino.

(136) Na podlagi podatkov Uprave za energetske informacije je zmogljivost proizvajalcev biodizla v ZDA v OPP znašala 7 128 000 ton. Ta količina je zelo podobni količini, ki jo je navedel nacionalni odbor za biodizel na podlagi informacij, ki so jih njegovi člani predložili Agenciji za varstvo okolja, in ki je znašala 6 963 000 ton.

(137) Dejanska proizvodnja biodizla v ZDA je v OPP znašala 4 450 000 ton (podatki Uprave za energetske informacije), kar ustreza 62,4-odstotni izkoriščenosti zmogljivosti in 37,6-odstotni neizkoriščeni zmogljivosti, ki znaša 2 678 000 ton. Ta neizkoriščena zmogljivost bi se verjetno uporabila za oskrbo trga Unije, če bi ukrepi prenehali veljati. Proizvajalci ZDA lahko zlahka povečajo svojo proizvodnjo in jo izvozijo v EU, kar bi jim prineslo gospodarsko korist, saj bi se povečala stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, poleg tega pa bi se zmanjšali stroški proizvodnje na enoto. Sprostitev neizkoriščene zmogljivosti ZDA na trg Unije bi imelo znaten učinek, saj je že v OPP znašala skoraj 22 % potrošnje Unije.

(138) V zvezi s to zadevo je nacionalni odbor za biodizel predložil številne pripombe. Nacionalni odbor za biodizel je izpostavil, da bi bila dejanska proizvodna zmogljivost ZDA manjša od tiste, ki jo je navedla Komisija. Trdil je, da so številni obrati v ZDA sicer registrirani, vendar so dejansko nedejavni, zato dejanska proizvodna zmogljivost znaša 5 409 000 ton. Nacionalni odbor za biodizel je prav tako sporočil večjo proizvodnjo biodizla v OPP, ki je znašala 5 084 000 ton. Zato je trdil, da izkoriščenost zmogljivosti znaša približno 94 % in da ni veliko neizkoriščene zmogljivosti, ki bi se lahko izvozila v EU, če bi se ukrepi razveljavili.

(139) Vendar te trditve ni mogoče sprejeti. Podatkov, ki jih je predložil nacionalni odbor za biodizel, ni mogoče uskladiti z uradnimi podatki, ki so na voljo. Proizvajalci biodizla v ZDA morajo Upravi za energetske informacije vsak mesec predložiti obrazec (mesečna anketa o proizvodnji biodizla „EIA-22M Monthly Biodiesel Production Survey“), v katerem morajo med drugim navesti podatke o letni proizvodni zmogljivosti in svojem stanju poslovanja, kot je dejavno, začasno dejavno ali dokončno ustavljeno poslovanje. Od januarja 2013 se je registrirana zmogljivost nekoliko razlikovala med posameznimi meseci, vendar je bila na splošno razmeroma stabilna.

(140) Poleg tega morajo proizvajalci v ZDA Upravi za energetske informacije vsako leto poleg drugih informacij predložiti informacije o vrstah obnovljivega goriva, ki naj bi jih proizvajali ali uvažali, ter obstoječi in načrtovani proizvodni zmogljivosti.

(141) Registrirana zmogljivost, ki so jo prijavili proizvajalci biodizla v ZDA, se tako redno posodablja in se šteje za točen vir. Tudi če je registrirana zmogljivost trenutno neporabljena ali neizkoriščena, jo je treba upoštevati pri izračunu neizkoriščene zmogljivosti, ki je na voljo za povečanje proizvodnje ali izvoza.

(142) Poleg tega je iz podatkov o proizvodni zmogljivosti, ki jih je navedel nacionalni odbor za biodizel, že izključena zmogljivost dokončno zaprtih obratov, kot je odbor priznal v svojem dopisu. Obrati, ki niso dokončno zaprti, lahko po definiciji ponovno začnejo proizvodnjo, če se tržne razmere v prihodnosti spremenijo (kot je na primer odpiranje trga Unije). Pri preskusu „verjetnosti ponovitve“ v pregledu zaradi izteka ukrepa je treba uporabiti pristop, usmerjen v prihodnost, ki upošteva morebitne posledice v prihodnosti, če bi ukrepi prenehali veljati, in ni dovolj, da se le ugotovi stanje v OPP.

(143) Po končnem razkritju je nacionalni odbor za biodizel vztrajal, da se pri proizvodni zmogljivosti ne bi smela upoštevati neizkoriščena zmogljivost, tudi če ta organom ZDA ni bila priglašena kot zmogljivost razstavljenih ali dokončno zaprtih obratov.

(144) Vendar je glede na navodila Uprave za energetske informacije, ki jih navaja nacionalni odbor za biodizel, „letna proizvodna zmogljivost količina biodizla, ki jo obrat lahko proizvede v koledarskem letu ob upoštevanju običajnega časa izpada zaradi vzdrževanja. Vključuje zmogljivost nedejavnega obrata, dokler se obrat ne razstavi ali opusti“ (26). Iz navedenega je jasno, da Uprava za energetske informacije v skupni proizvodni zmogljivosti v ZDA upošteva vse možne obrate, ki lahko začnejo znova obratovati. Torej lahko v nasprotju s trditvami nacionalnega odbora za biodizel obrati, ki niso razstavljeni ali dokončno zaprti, po definiciji znova zaženejo proizvodnjo, če se pogoji v prihodnosti spremenijo. Zato je treba to neizkoriščeno proizvodno zmogljivost upoštevati kot del skupne proizvodne zmogljivosti biodizla v ZDA.

(145) Komisija zato meni, da je trenutna registrirana zmogljivost točna osnova za izračun celotne proizvodne zmogljivosti in neizkoriščene zmogljivosti ZDA, zato zavrne trditev nacionalnega odbora za biodizel.

(146) Nacionalni odbor za biodizel je trdil tudi, da industrija biodizla v ZDA ni zasnovana za poslovanje kot izvozna industrija, saj večina obratov za proizvodnjo biodizla v ZDA proizvede manj kot 15 000 000 galon (55 000 metričnih ton) na leto. Po njegovih trditvah skladiščenje večtedenske proizvodnje biodizla za eno izvozno pošiljko ne bi bilo ekonomsko izvedljivo.

(147) Komisija meni, da je treba to trditev zavrniti. Industrija biodizla v ZDA lahko izvaža in proizvajalci ZDA so pred uvedbo veljavnih ukrepov izvažali znatne količine biodizla na trg Unije, in sicer do 1 137 000 ton v obdobju preiskave v prvotni preiskavi (od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008). To kaže, da obstajajo proizvajalci ZDA z zadostno proizvodno zmogljivostjo za izvoz. Poleg tega bodo proizvajalci ZDA brez zadostne posamezne proizvodne zmogljivosti za izvoz v Unijo še naprej oskrbovali domači trg, trgovci pa lahko združijo proizvodnjo več obratov in jo izvažajo.

(148) Trg Unije je zelo privlačen, saj je največji trg na svetu, poleg tega pa obstajajo pomembne spodbude Unije in nacionalne spodbude za potrošnjo biodizla. Raven cen v Uniji, ki so višje kot na trgih tretjih držav, bi spodbudila proizvajalce ZDA k izvozu v Unijo in ne na trge tretjih držav.

(149) Zato je Komisija sklenila, da je ob upoštevanju verjetnosti nadaljevanja in ponovitve subvencioniranja skupaj z znatno neizkoriščeno zmogljivostjo industrije biodizla ZDA in privlačnostjo trga Unije verjetno, da bodo proizvajalci biodizla v ZDA nadaljevali z izvozom biodizla po subvencioniranih cenah in v velikih količinah na trg Unije, če bi ukrepi prenehali veljati.

3.6 Sklep

(150) Glede na navedeno in v skladu s členom 18(3) osnovne uredbe je Komisija sklenila, da obstaja verjetnost nadaljevanja in ponovitve subvencioniranja, če bi ukrepi prenehali veljati.

4. ŠKODA

4.1 Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

(151) Podobni izdelek je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proizvajalo približno 200 proizvajalcev v Uniji. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 9(1) osnovne uredbe.

(152) Celotna proizvodnja v Uniji je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določena na skoraj 11 600 000 ton. Komisija je ta podatek izračunala na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so informacije iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa in podatki, ki so jih proizvajalci Unije navedli med preiskavo. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 12 do 14, je bilo v vzorec izbranih sedem proizvajalcev Unije, ki so predstavljali približno 30 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

4.2 Potrošnja Unije

(153) Komisija je izračunala potrošnjo Unije na podlagi obsega celotne proizvodnje v Uniji, od katerega je odštela izvoz in mu prištela uvoz iz tretjih držav. Podatki o obsegu uvoza in izvoza so temeljili na podatkih Eurostata.

(154) Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način: Preglednica 1 Potrošnja Unije 2011 2012 2013 OPP Celotna potrošnja Unije (v metričnih tonah) 11 130 119 11 856 626 11 382 324 12 324 479 Indeks 100 107 102 111 Vir: Podatki industrije Unije, Eurostat.

(155) Glede na navedeno se je potrošnja biodizla Unije v obravnavanem obdobju povečala za 11 %.

4.3 Uvoz zadevnega izdelka iz ZDA

4.3.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

(156) Po podatkih Eurostata se je uvoz biodizla iz ZDA v Unijo od uvedbe ukrepov leta 2009 zmanjšal na skoraj nič. Uvoz v Unijo iz zadevne države in tržni delež sta se gibala na naslednji način: Preglednica 2 Obseg uvoza in tržni delež 2011 2012 2013 OPP ZDA (v metričnih tonah) 2 442 803 7 13 Indeks 100 33 0 1 Tržni delež 0 0 0 0 Vir: Eurostat.

4.3.2 Cene in nelojalno nižanje prodajnih cen

4.3.2.1 Domače cene ZDA

(157) Ker proizvajalci biodizla v ZDA niso sodelovali, so službe Komisije za izračun domače prodajne cene biodizla v ZDA v OPP uporabile tri vire informacij: (i) odgovore na vprašalnik, ki je bil poslan v začetni fazi za namen vzorčenja, ki so ga številni proizvajalci biodizla v ZDA predložili v začetni fazi; (ii) informacije, ki jih je predložil nacionalni odbor za biodizel na podlagi informacij, ki jih je zbral tržni nadzornik Jacobsen in (iii) informacije, ki jih je predložil vložnik na podlagi informacij, ki jih je zbrala družba Oil Price Information Service (OPIS).

(158) Podatki iz teh treh virov vsebujejo različne ravni cen trgovanja in pogoje Incoterms. Vendar so vrednosti zelo podobne. Povprečna vrednost iz teh treh virov znaša 1 196,93 USD na metrično tono. V skladu s povprečnim menjalnim tečajem v OPP (1 EUR = 1,356 USD) ta znesek ustreza domači prodajni ceni ZDA v višini 883 EUR na metrično tono (27).

4.3.2.2 Izvozne cene ZDA in nelojalno nižanje cen

(159) V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil uvoz biodizla iz ZDA v Unijo zanemarljiv in ni bil smiselna osnova za izračun nelojalnega nižanja cen.

(160) Zato je bila izvedena analiza med povprečno ceno biodizla, ki ga je industrija Unije proizvedla in prodala v Uniji v OPP, in povprečno izvozno ceno biodizla, ki so ga ZDA izvažale v tretje države. Komisija je proučila zbirko podatkov Mednarodne komisije ZDA za trgovino in pridobila podatke o količinah in vrednostih izvoza biodizla pod kodo HTS 382600 za OPP. Izvozna količina (v metričnih tonah) je za vse države (tudi za EU) znašala 567 018 ton. Povprečna vrednost na metrično tono je v OPP znašala 753,34 EUR. Preglednica 3 Obseg izvoza ZDA in izvozne cene v OPP Namembne države Izvozne količine (v metričnih tonah) % izvoza v vse države Povprečna vrednost na metrično tono (v USD) Povprečna vrednost na metrično tono (v EUR) Gibraltar, skupaj 76 266 13 753,19 555,45 Kanada, skupaj 247 959 44 1 167,33 860,86 Avstralija, skupaj 4 267 1 1 019,77 752,04 Malezija, skupaj 103 773 18 891,44 657,41

(161) V OPP je povprečna izvozna cena biodizla ZDA za vse namembne kraje znašala 1 021,52 USD (753,34 EUR) na metrično tono FAS (franko ob ladijski bok). Za izračun verjetne in razumne izvozne cene Unije bi bilo treba tej ceni prišteti stroške prevoza in zavarovanja ter carino v višini 6,5 % in stroške po uvozu. Po podatkih, pridobljenih med preiskavo, bi to znašalo približno 100 EUR na metrično tono. Na podlagi tega se lahko sprejme sklep, da bi ocenjena izvozna cena v Unijo nelojalno nižala cene Unije, saj je povprečna domača cena biodizla, ki so ga v OPP prodajali proizvajalci Unije, znašala 905 EUR na metrično tono (glej tabelo 8).

(162) Nacionalni odbor za biodizel je trdil, da Komisija ni pojasnila, zakaj je pri ugotavljanju izvozne cene v Unijo uporabila povprečne izvozne cene ZDA v tretje države, namesto da bi uporabila višjo izvozno ceno v Kanado. Trdi tudi, da Komisija ni pojasnila podlage za prilagoditev ocenjene izvozne cene za Unijo v višini 100 EUR in da ni upoštevala stroškov po uvozu ter domnevnih razlik v ceni zaradi različnih surovin. Posledično je analiza nelojalnega nižanja cen pomanjkljiva.

(163) Kot je opisano, je preiskava pokazala, da se izvozne cene ZDA močno razlikujejo glede na namembni kraj. Zato je Komisija za ugotavljanje razumne in verjetne izvozne cene za Unijo navedeno ceno določila na podlagi povprečja za vse namembne kraje za izvoz. Uporaba najvišje izvozne cene, kot je zahteval nacionalni odbor za biodizel, ne bi bila primerna metoda, tako kot bi bilo neprimerno uporabiti najnižjo izvozno ceno.

(164) Pri prilagoditvi v višini 100 EUR so podlago za izračune Komisije predstavljale informacije, ki jih je predložil prav nacionalni odbor za biodizel. Natančneje, Komisija je uporabila znesek za carino in prevozne stroške, kot ga je predložil nacionalni odbor za biodizel (v višini približno 94 EUR), in ga zaokrožila navzgor na 100 EUR, s čimer je upoštevala tudi znesek za stroške po uvozu. Znesek stroškov po uvozu, kot ga navaja nacionalni odbor za biodizel (2 % CIF franko meja ali 16,69 EUR), se ni upošteval, saj ni bil utemeljen.

(165) V zvezi z domnevnimi razlikami v ceni zaradi različnih surovin Komisija opozarja, da je bila v prvotni preiskavi odobrena prilagoditev na podlagi primerjave preverjenih podatkov proizvajalcev ZDA in proizvajalcev Unije. Ker proizvajalci ZDA v sedanjem pregledu zaradi izteka ukrepa niso sodelovali, Komisija ni mogla ugotoviti, da je treba odobriti prilagoditev. Tudi če bi bilo treba odobriti prilagoditev, Komisija ne bi mogla ugotoviti ravni takšne prilagoditve. Prevladujoče okoliščine iz prvotne preiskave so se spremenile, saj zlasti mešanica surovin, ki se uporablja v EU in ZDA za proizvodnjo biodizla, ni več enaka. V vsakem primeru je nacionalni odbor za biodizel zahteval prilagoditev v višini 10 %, vendar ni utemeljil te ravni prilagoditve.

(166) Iz navedenega premisleka sledi, da je treba zavrniti trditev nacionalnega odbora za biodizel, da je analiza nelojalnega nižanja cen pomanjkljiva.

4.3.3 Uvoz iz drugih tretjih držav

(167) Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način: Preglednica 4 Uvoz iz tretjih držav 2011 2012 2013 OPP Malezija (v metričnih tonah) 16 622 36 543 211 430 314 494 Indonezija (v metričnih tonah) 1 087 517 1 133 946 394 578 204 086 Argentina (v metričnih tonah) 1 422 142 1 475 824 425 239 153 607 Druge države (v metričnih tonah) 139 580 153 529 177 889 206 592 Skupaj (v metričnih tonah) 2 665 861 2 799 842 1 209 136 878 779 Indeks 100 105 45 33 Tržni delež 24 % 23,6 % 10,6 % 7,1 % Indeks 100 99 44 30 Povprečna cena (v EUR/tono) 927 932 779 786 Indeks 100 100 84 85 Vir: Eurostat.

(168) Obseg uvoza biodizla iz tretjih držav razen ZDA se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal, podobno pa se je v skladu s tem zmanjšal tudi tržni delež. Zmanjšanje obsega uvoza iz leta 2013 sovpada z uvedbo protidampinških ukrepov za uvoz biodizla iz Indonezije in Argentine. Tudi povprečna cena se je v istem obdobju znižala za 15 %. Gibanje cen je podobno gibanju cen industrije Unije na trgu Unije (glej preglednico 8) in je večinoma posledica znižanja cen surovin. Čeprav so ravni cen za približno 13 % nižje od povprečne cene Unije, je tržni delež uvoza majhen in nima znatnega učinka na industrijo Unije.

4.4 Gospodarski položaj industrije Unije

4.4.1 Splošne opombe

(169) V skladu s členom 8(4) osnovne uredbe so bili proučeni vsi pomembni ekonomski kazalniki, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.

(170) Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov, povezanih z vsemi proizvajalci Unije, mikroekonomske kazalnike pa na podlagi preverjenih podatkov, ki jih je prejela od vzorčenih proizvajalcev Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

(171) Makroekonomski kazalniki so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina subvencijske stopnje in okrevanje od preteklega subvencioniranja.

(172) Mikroekonomski kazalniki so povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.4.2 Makroekonomski kazalniki

4.4.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

(173) Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način: Preglednica 5 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti 2011 2012 2013 OPP Obseg proizvodnje (v metričnih tonah) 8 547 884 9 138 558 10 528 886 11 596 824 Indeks 100 107 123 136 Proizvodna zmogljivost (v metričnih tonah) 16 072 000 16 190 288 16 997 288 16 746 869 Indeks 100 101 106 104 Izkoriščenost zmogljivosti 53 % 56 % 62 % 69 % Indeks 100 106 116 130 Vir: Podatki, ki jih je predložil Evropski odbor za biodizel (vložnik).

(174) Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala razmeroma stabilna (+ 4 %), vendar se je obseg proizvodnje znatno povečal med letom 2012 in koncem obdobja preiskave v zvezi s pregledom. To povečanje obsega proizvodnje je deloma posledica povečanja potrošnje Unije v istem obdobju, vendar sovpada tudi z uvedbo protidampinških ukrepov za uvoz biodizla iz Indonezije in Argentine, ki je imela jasno pozitiven učinek na obseg proizvodnje industrije Unije.

(175) Zaradi stabilne proizvodne zmogljivosti in povečanega obsega proizvodnje se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju povečala za 30 % in ob koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom znašala 69 %.

(176) Nacionalni odbor za biodizel trdi, da nezaupni izpolnjeni vprašalniki nekaterih vzorčenih družb kažejo visoko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, ki znaša od 78 % do vsaj 93 %. Zato mora biti stopnja izkoriščenosti zmogljivosti celotne industrije posledica strukturnih dejavnikov, ne uvoza. V teh okoliščinah izkoriščenosti zmogljivosti ne bi smeli upoštevati kot kazalnika, ki kaže, da industrija biodizla Unije še vedno okreva od preteklega subvencioniranja.

(177) Te trditve ni mogoče sprejeti. Izkoriščenost zmogljivosti je samo eden od številnih makroekonomskih kazalnikov, ki jih Komisija upošteva pri analizi splošnega položaja industrije Unije. Dejstvo, da je pri nekaterih družbah v vzorcu stopnja izkoriščanja višja, je običajno, saj makroekonomski kazalniki temeljijo na tehtanem povprečju celotne industrije Unije. Dejstvo, da so si nekateri proizvajalci biodizla v Uniji opomogli hitreje ali v večji meri kot drugi, zlasti v močno razdrobljeni industrijski panogi, ne pomeni, da je ta kazalnik odvečen pri splošni oceni položaja industrije Unije.

4.4.2.2 Obseg prodaje in tržni delež

(178) Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način: Preglednica 6 Obseg prodaje in tržni delež 2011 2012 2013 OPP Obseg prodaje na trgu Unije (v metričnih tonah) 8 497 073 8 863 191 9 741 548 10 966 576 Indeks 100 104 115 129 Tržni delež 76 % 75 % 86 % 89 % Indeks 100 98 112 117 Vir: Podatki, ki jih je predložil Evropski odbor za biodizel (vložnik).

(179) Obseg prodaje industrije Unije se je bistveno povečal in je v skladu z njeno povečano proizvodnjo v obravnavanem obdobju. Zato se je tudi njen tržni delež na trgu Unije povečal s 76 % na začetku obravnavanega obdobja na 89 % ob koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Pozitiven razvoj obsega prodaje in tržnih deležev kaže, da so imeli trenutni protidampinški in protisubvencijski ukrepi pozitiven učinek na industrijo Unije.

4.4.2.3 Rast

(180) Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 11 %, tako obseg proizvodnje kot obseg prodaje pa sta se povečala za približno 30 %. Tudi izkoriščenost zmogljivosti se je povečala za približno 30 %, zmogljivost pa je ostala razmeroma stabilna in se je le nekoliko povečala. Istočasno se je povečala zaposlenost (preglednica 7), raven naložb pa se je v obravnavanem obdobju zmanjšala (preglednica 11). Na splošno se lahko sklene, da je industrija Unije v obdobju rasti.

4.4.2.4 Zaposlenost in produktivnost

(181) Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 7 Zaposlenost in produktivnost 2011 2012 2013 OPP Število zaposlenih 2 123 2 125 2 351 2 326 Indeks 100 100 111 110 Produktivnost (metrična tona/zaposlenega) 4 021 4 301 4 479 4 986 Indeks 100 107 111 124 Vir: Podatki, ki jih je predložil Evropski odbor za biodizel (vložnik).

(182) Število zaposlenih v industriji biodizla v Uniji je na začetku obravnavanega obdobja ostalo stabilno, vendar se je nato med letom 2012 in koncem obdobja preiskave v zvezi s pregledom povečalo za 10 %. To gibanje je v celoti v skladu z gibanji drugih kazalnikov škode, kot sta obseg proizvodnje in obseg prodaje, in je znak trenutnega okrevanja industrije Unije od preteklega dampinga in subvencioniranja.

(183) Ker je povečanje zaposlenosti sorazmerno manjše od povečane proizvodnje biodizla, se je produktivnost na zaposlenost ustrezno izboljšala, in sicer za skoraj 25 % v obravnavanem obdobju, kar kaže, da industrija Unije postaja učinkovitejša industrija.

4.4.2.5 Višina subvencijske stopnje in okrevanje od subvencioniranja

(184) Kot je navedeno v uvodni izjavi 159, se je uvoz biodizla iz ZDA po uvedbi izravnalne dajatve skoraj ustavil, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa skoraj ni bilo subvencioniranega uvoza iz ZDA. Zato višine subvencijske stopnje ni mogoče oceniti. Vendar analiza kazalnikov škode kaže, da so imeli vzpostavljeni ukrepi proti ZDA in nadaljnji ukrepi, uvedeni za uvoz iz Argentine in Indonezije, pozitiven učinek na industrijo Unije, za katero se zdi, da okreva od učinka preteklega subvencioniranja, čeprav je še vedno v občutljivem in ranljivem gospodarskem položaju.

4.4.3 Mikroekonomski kazalniki

4.4.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

(185) Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način: Preglednica 8 Prodajne cene v Uniji 2011 2012 2013 OPP Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (v EUR/metrično tono) 1 105 1 079 964 905 Indeks 100 98 87 82 Stroški proizvodnje na enoto (v EUR/metrično tono) 1 107 1 153 969 868 Indeks 100 104 88 78 Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

(186) Povprečna prodajna cena v Uniji se je v obravnavanem obdobju stalno zniževala, podobno pa so se gibali tudi stroški proizvodnje na enoto. Ker se z biodizlom trguje kot z osnovnim izdelkom, industrija Unije ne more vzdrževati višje prodajne cene, temveč namesto tega zniža ceno v skladu z nižjimi stroški proizvodnje. Zato industrija Unije ni mogla v celoti izkoristiti ugodnosti, ki so jih prinesle nižje cene surovin. Po drugi strani pa so se stroški proizvodnje na enoto zmanjšali nekoliko bolj kot povprečna cena na enoto, kar kaže na večjo učinkovitost industrije Unije.

4.4.3.2 Stroški dela

(187) Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 9 Povprečni stroški dela na zaposlenega 2011 2012 2013 OPP Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) 60 866 59 081 60 802 61 807 Indeks 100 97 100 102 Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

(188) Povprečni stroški dela na zaposlenega so v obravnavanem obdobju ostali razmeroma stabilni.

4.4.3.3 Zaloge

(189) Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način: Preglednica 10 Zaloge 2011 2012 2013 OPP Končne zaloge (v metričnih tonah) 84 734 118 256 92 825 91 202 Indeks 100 140 110 108 Končne zaloge kot delež proizvodnje 4 % 5 % 4 % 3 % Indeks 100 125 100 75 Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

(190) Zaloge so v obravnavanem obdobju ostale razmeroma stabilne in na običajni ravni.

4.4.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

(191) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 11 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb 2011 2012 2013 OPP Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje) 2 – 1,4 1,1 3,8 Indeks 100 – 70 55 190 Denarni tok (v EUR) 67 930 517 1 004 296 135 656 898 66 832 681 Indeks 100 1 200 98 Naložbe (v EUR) 12 122 366 9 859 293 9 133 725 8 314 180 Indeks 100 81 75 69 Donosnost naložb (v % neto prodaje) 14 – 14,2 12,5 44,2 Indeks 100 – 101 89 315 Vir: Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

(192) Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije izračunala tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost se je z 2 % leta 2011 povečala na 3,8 % ob koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Vendar se je leta 2012 dobičkonosnost spremenila v izgubo (– 1,4 %), ki je bila najverjetneje posledica učinka znatnih količin dampinškega uvoza iz Indonezije in Argentine, ki je nadomestil uvoz iz ZDA.

(193) Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Čeprav v obravnavanem obdobju ni bilo mogoče določiti jasnega gibanja, so imele vzorčene družbe v obdobju pozitiven denarni tok.

(194) V obravnavanem obdobju so se naložbe zmanjšale. Vendar ob upoštevanju pozitivnega denarnega toka in znatnega povečanja donosnosti naložb, kot sta prikazana v zgornji preglednici, ni znakov, da bi se industrija Unije soočala s težavami pri zbiranju kapitala ali izvajanju nadaljnjih naložb, če so bile v obravnavanem obdobju take naložbe potrebne.

(195) Nacionalni odbor za biodizel trdi, da dobičkonosnost v višini 3,8 % ni skladna z njegovimi izračuni, ki so temeljili na podatkih iz nezaupnih različic izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev EU in kazali stopnjo dobička v višini 8,5 %.

(196) Komisija je proučila to trditev in ugotovila, da je nacionalni odbor za biodizel izračunal drugačno vrednost zaradi drugačne metodologije/izračuna, ki je bil pomanjkljiv iz več razlogov. Prvič, njegovi izračuni dobičkonosnosti za obdobje preiskave niso temeljili na izpolnjenih vprašalnikih, kot je trdil, ampak na podatkih vzorčenja, ki ne vsebujejo informacij v zvezi z obdobjem preiskave, temveč informacije, povezane z drugim obdobjem. Drugič, stroški proizvodnje, ki jih je nacionalni odbor za biodizel uporabil za izračun dobičkonosnosti, so temeljili na stroških proizvodnje drugačnega vzorca družb, ki je bil uporabljen v drugi preiskavi in se zato ne more preprosto prenesti na to preiskavo. Nazadnje je Komisija ugotovila povprečno stopnjo dobička vzorčenih družb na podlagi zanesljivih in preverjenih podatkov navedenih družb. Zato se trditev nacionalnega odbora za biodizel zavrne.

4.4.4 Sklep o škodi

(197) Analiza ekonomskih kazalnikov je pokazala, da sta se obseg proizvodnje in prodaje v obravnavanem obdobju povečala, povečala pa se je tudi potrošnja Unije, čeprav v manjši meri. Zato je industrija Unije povečala svoj tržni delež na trgu Unije. Obenem so se prodajne cene in stroški proizvodnje zmanjševali v podobni meri. To je industriji Unije preprečilo, da bi v celoti izkoristila ugodnosti, ki so nastale zaradi večjega obsega prodaje, čeprav se je uvoz iz tretjih držav znatno zmanjšal.

(198) Po drugi strani je dobičkonosnost v obravnavanem obdobju ostala na nizki ravni, industrija Unije pa je leta 2012 celo ustvarila izgubo. Celo dobiček, ustvarjen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, v višini skoraj 4 %, je bil bistveno manjši od dobička, ki bi ga industrija Unije morala razumno ustvariti v običajnih tržnih razmerah. Komisija opozarja tudi, da je Svet v prvotni preiskavi, ki je privedla do uvedbe obstoječih ukrepov, ugotovil, da bi morala industrija Unije v običajnih tržnih razmerah razumno ustvariti (ciljni) dobiček v višini 15 % (28). Vendar je bila stopnja dobička, ki bi ga morala industrija Unije razumno ustvariti v običajnih tržnih razmerah v nadaljnji preiskavi v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije popravljena na nekoliko nižjo stopnjo, tj. 11 %, zlasti zaradi večje konkurence na trgu Unije in zrelosti industrije biodizla v Uniji (29).

(199) Več ekonomskih kazalnikov, pomembnih za analizo trenutnega položaja industrije Unije, kaže pozitivno gibanje, kar pomeni, da so imeli obstoječi ukrepi pozitiven učinek na industrijo Unije. Vendar je stopnja dobička industrije Unije še vedno zelo nizka in bistveno nižja od ciljnega dobička, določenega v prejšnjih preiskavah. Poleg tega sta nizki tudi raven naložb, ki se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 30 %, in izkoriščenost zmogljivosti, ki se sicer povečuje, vendar je še zmeraj pod 70 % v primerjavi s stopnjo izkoriščenosti v višini približno 90 %, ko na trgu Unije ni bilo subvencioniranega uvoza (v obdobju 2004–2006) in se je za industrijo Unije štelo, da je v zdravem položaju (30).

(200) Na podlagi skupne analize vseh ekonomskih kazalnikov je Komisija sklenila, da industrija Unije še ni v celoti okrevala od učinkov preteklega subvencioniranega uvoza. Še vedno je v gospodarsko in finančno občutljivem položaju, trenutno pozitivno gibanje pa bi se lahko zlahka spremenilo, če bi se ponovil subvencioniran uvoz iz ZDA v znatnih količinah.

5. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

(201) Za ocenjevanje verjetnosti ponovitve škode industriji Uniji, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati, je Komisija proučila verjeten učinek uvoza iz ZDA na trg Unije in na industrijo Unije v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe. Komisija je zlasti proučila verjetnost ponovitve subvencioniranega uvoza, obseg in verjetne ravni cen uvoza, neizkoriščeno zmogljivost, privlačnost trga Unije in vedenje proizvajalcev ZDA pri oblikovanju cen.

(202) Kot je bilo ugotovljeno (uvodna izjava 149), je verjetno, da bi se subvencioniran uvoz iz ZDA ponovil, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati. Komisija je ugotovila, da proizvajalci biodizla v ZDA trenutno izvažajo biodizel na trge drugih tretjih držav po cenah, ki so nižje od cen Unije. Ker so cene Unije višje od cen na trgih drugih tretjih držav, je verjetno, da bo vsaj nekaj izvoza preusmerjenega v Unijo, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati.

(203) Komisija je ugotovila, da imajo proizvajalci ZDA veliko neizkoriščene zmogljivosti v višini približno 2 678 000 ton, kar predstavlja približno 22 % skupne potrošnje Unije.

(204) Ni verjetno, da bo neizkoriščeno zmogljivost ZDA absorbiral domači trg. Kljub zadostni zmogljivosti proizvajalci ZDA že zdaj ne zadostijo celotnemu povpraševanju na trgu ZDA. Prav tako ni verjetno, da bi se obstoječa neizkoriščena zmogljivost uporabila za povečanje izvoza v tretje države in ne v Unijo. Kot je podrobno opisano v uvodni izjavi 161, so izvozne cene ZDA za tretje države trenutno v povprečju za 15 % nižje od povprečne domače cene na trgu ZDA in od povprečne cene Unije, tudi če se pri tem upoštevajo stroški prevoza iz ZDA v Unijo. Zato je verjetno, da bi proizvajalci ZDA poiskali drug trg za svojo neizkoriščeno zmogljivost.

(205) Ker je trg Unije največji trg za biodizel na svetu in ker so cene biodizla v Uniji enake ali nekoliko višje od ravni cen na domačem trgu ZDA, bi bil trg Unije zelo privlačen za proizvajalce biodizla v ZDA. V preteklosti se je to izkazalo za resnično.

(206) Zato je zelo verjetno, da bi proizvajalci ZDA uporabili velik del svoje neizkoriščene zmogljivosti za ponoven vstop na trg Unije, če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati. Zaradi njihovega trenutnega vedenja pri oblikovanju cen na drugih izvoznih trgih in velike razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti je zelo verjetno, da bi znatna količina biodizla ZDA ponovno vstopila na trg Unije po subvencionirani ceni, ki bi bila enaka cenam Unije ali nižja od njih.

(207) Tak uvoz bi pomenil znaten pritisk na zniževanje cen za industrijo Unije, ki pri trenutni ravni cen ustvarja le majhen dobiček, ki je bistveno nižji od ciljnega dobička. To bi najverjetneje povzročilo zmanjšanje obsega proizvodnje in prodaje, manjšo dobičkonosnost in izgubo tržnega deleža.

(208) Zaradi občutljivega gospodarskega položaja industrije Unije bi imel tak scenarij znaten negativen učinek na trenutno okrevanje industrije Unije in bi najverjetneje povzročil ponovitev znatne škode.

5.1 Sklep

(209) Glede na navedeno je Komisija sklenila, da bi se znatna škoda industriji Unije najverjetneje ponovila, če bi obstoječe izravnalne dajatve na uvoz biodizla iz ZDA prenehale veljati.

6. INTERES UNIJE

(210) V skladu s členom 31 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi bilo v nasprotju z interesi Unije, da se obstoječi ukrepi kljub ugotovitvam o verjetnosti ponovitve škodljivega subvencioniranja ohranijo. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov biodizla.

6.1 Interes industrije Unije

(211) Obstoječi ukrepi so prispevali k temu, da se je subvencioniran uvoz biodizla iz ZDA skoraj v celoti zmanjšal, in pomagali industriji Unije. Čeprav industrija Unije kaže pozitivne znake okrevanja od preteklega subvencioniranja, kot sta večji obseg proizvodnje in prodaje, so se cene biodizla na trgu Unije znatno znižale, dobičkonosnost pa je ostala na zelo nizki ravni, zato je industrija v občutljivem in ranljivem gospodarskem položaju.

(212) Če bi obstoječi ukrepi prenehali veljati, bi se industrija Unije skoraj zagotovo soočila z večjo nelojalno konkurenco v obliki znatnih količin subvencioniranega uvoza biodizla iz ZDA. To bi ustavilo trenutno okrevanje industrije biodizla v Uniji in najverjetneje povzročilo ponovitev znatne škode. Odprava ukrepov zato ni v interesu industrije Unije.

6.2 Interes nepovezanih uvoznikov in trgovcev

(213) Samo trije uvozniki/trgovci so se javili in izrazili svoja stališča. Ena družba je trdila, da je raven trenutnih dajatev nesorazmerna in da bi lahko njihovo podaljšanje izkrivljalo in omejevalo trg, kar bi povzročilo višje cene, vendar sta drugi dve družbi trdili, da obstoječi ukrepi niso vplivali na njune dejavnosti, njuno stališče o morebitnem podaljšanju obstoječih izravnalnih dajatev pa je bilo nevtralno.

(214) Ugotovitve te preiskave ne podpirajo trditve, da bi nadaljnje izvajanje obstoječih ukrepov omejevalo trg in povzročilo višje cene. Prav nasprotno so se cene Unije v obravnavanem obdobju kljub obstoju ukrepov znižale. Poleg tega ima industrija Unije trenutno dovolj zmogljivosti za zadostitev povpraševanju po biodizlu v Uniji in neizkoriščeno zmogljivost za zadostitev večjemu povpraševanju v prihodnosti. Zato navedene trditve ne zagotavljajo dokazov, da bi bilo nadaljnje izvajanje obstoječih ukrepov v nasprotju z interesom uvoznikov in/ali trgovcev.

6.3 Interes uporabnikov

(215) Javil se je le en uporabnik, tj. naftna družba, ki kupuje biodizel za mešanje z mineralnimi olji, in predstavil svoja stališča Komisiji. Zelo je zagovarjal ohranitev obstoječih ukrepov in trdil, da bi njihova odprava lahko imela uničujoč učinek na trg za biodizel v Uniji in povzročila dotok znatnih količin subvencioniranega biodizla, kar bi povzročilo ponovitev resne škode industriji biodizla v Uniji.

(216) Ni znakov, da so obstoječi ukrepi negativno vplivali na uporabnike biodizla v Uniji, in zlasti ni dokazov, da so imeli obstoječi ukrepi negativen učinek na njihovo dobičkonosnost ali poslovanje. V vsakem primeru ima industrija Unije zaradi stabilne potrošnje biodizla ali njenega rahlega povečanja dovolj zmogljivosti, da zadosti trenutnemu in prihodnjemu povpraševanju, če se bo še dodatno povečalo. Ohranitev ukrepov ne bi povzročila nezadostne oskrbe.

(217) Zato se lahko sklene, da ohranitev ukrepov ne bi bila v nasprotju z interesom uporabnikov.

6.4 Sklep o interesu Unije

(218) Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da ni utemeljenih razlogov, da ohranitev obstoječih ukrepov za uvoz biodizla poreklom iz ZDA ni v interesu Unije.

7. IZRAVNALNI UKREPI

(219) Ob upoštevanju sklepov v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in škode se lahko v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe sprejme sklep, da bi se morale izravnalne dajatve, ki se uporabljajo na uvoz biodizla s poreklom ZDA in ki so bile uvedene z Uredbo (ES) št. 598/2009, kot je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 443/2011, ohraniti še dodatnih pet let.

(220) Kot je opisano v uvodni izjavi 2, so bile veljavne izravnalne dajatve na uvoz biodizla iz ZDA razširjene tudi na uvoz istega izdelka, poslanega iz Kanade, v Unijo ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenega s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz Združenih držav Amerike.

(221) Izravnalne dajatve, ki naj se ohranijo, so še naprej razširjene na uvoz biodizla iz Kanade ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Kanade ali ne, in na uvoz biodizla v mešanici z vsebnostjo 20 mas. % ali manj monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz Združenih držav Amerike.

(222) Proizvajalci izvozniki iz Kanade, ki so bili izvzeti iz ukrepov, kot so bili razširjeni z Izvedbeno uredbo (EU) št. 443/2011, so izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo.

(223) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, splošno znanih kot „biodizel“, v čisti obliki ali mešanici, ki vsebuje več kot 20 mas. % monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, s poreklom iz ZDA, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznaka TARIC 1516209829), ex 1518 00 91 (oznaka TARIC 1518009129), ex 1518 00 99 (oznaka TARIC 1518009929), ex 2710 19 43 (oznaka TARIC 2710194329), ex 2710 19 46 (oznaka TARIC 2710194629), ex 2710 19 47 (oznaka TARIC 2710194729), ex 2710 20 11 (oznaka TARIC 2710201129), ex 2710 20 15 (oznaka TARIC 2710201529), ex 2710 20 17 (oznaka TARIC 2710201729), 3824 90 92 (oznaka TARIC 3824909212), ex 3826 00 10 (oznake TARIC 3826001029, 3826001039, 3826001049, 3826001099) in ex 3826 00 90 (oznake TARIC 3826009019).

2. Stopnje dokončne izravnalne dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki jih proizvajajo naslednje družbe, so naslednji fiksni zneski:

Družba Stopnja izravnalne dajatve v EUR na neto tono Dodatna oznaka TARIC Archer Daniels Midland Company, Decatur 237,0 A933 Cargill Inc., Wayzata 213,8 A934 Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston 213,4 A935 Imperium Renewables Inc., Seattle 216,8 A936 Peter Cremer North America LP, Cincinnati 211,2 A937 Vinmar Overseas Limited, Houston 211,2 A938 World Energy Alternatives LLC, Boston 211,2 A939 Družbe iz Priloge I 219,4 glej Prilogo I Vse druge družbe 237,0 A999

Izravnalna dajatev na mešanice se uporablja glede na masni delež skupne vsebnosti monoalkilnih estrov maščobnih kislin in parafinskega plinskega olja, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora (vsebnost biodizla), v mešanici.

3. Č