SL Uradni list Evropske unije L 122/6

DIREKTIVA 2009/23/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. aprila 2009

o neavtomatskih tehtnicah

(Kodificirana različica)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju postopka, določenega v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Direktiva Sveta 90/384/EGS z dne 20. junija 1990 o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z neavtomatskimi tehtnicami (3) je bila bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

(2) Države članice so dolžne javnost zaščititi pred netočnimi rezultati tehtanja z neavtomatskimi tehtnicami, uporabljenimi za določene kategorije uporabe.

(3) Prisilni predpisi v vsaki državi članici posebej določajo potrebne zahteve za delovanje neavtomatskih tehtnic, tako da specificirajo meroslovne in tehnične zahteve ter postopke kontrole pred in po začetku uporabe. Ti prisilni predpisi ne vodijo nujno do različnih ravni zaščite od ene do druge države članice, vendar pa zaradi neusklajenosti ovirajo trgovino znotraj Skupnosti.

(4) Ta direktiva bi morala vsebovati samo obvezne in bistvene zahteve v zvezi z meroslovjem in delovanjem neavtomatskih tehtnic. Zato, da bi lažje dokazali skladnost z bistvenimi zahtevami, je potrebno imeti usklajene standarde na evropski ravni, zlasti glede meroslovnih, načrtovalskih in konstrukcijskih značilnosti, tako da se lahko za tehtnice, ki so v skladu s temi usklajenimi standardi, šteje, da so v skladu z bistvenimi zahtevami. Ti standardi, usklajeni na evropski ravni, so pripravljeni s strani zasebnih organov in morajo ostati neobvezujoči. V ta namen so Evropski odbor za standardizacijo (CEN), Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo (Cenelec) in Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI) priznani kot pristojni organi za sprejemanje usklajenih standardov v skladu s splošnimi smernicami (5) za sodelovanje med Komisijo, Evropsko zvezo za prosto trgovino (EFTA) in temi tremi organi, podpisanimi 28. marca 2003.

(5) Sprejeta je bila vrsta direktiv, namenjenih odstranitvi tehničnih ovir v trgovini, v skladu z načeli, določenimi v resoluciji Sveta z dne 7. maja 1985 o novem pristopu k tehnični uskladitvi in standardom (6); te direktive predvidevajo pritrditev znaka skladnosti „CE“. Komisija je v svojem sporočilu z dne 15. junija 1989 (7) o globalnem pristopu v zvezi s certifikacijo in preskušanjem predlagala, da se sestavijo skupna pravila v zvezi z enotno obliko znaka skladnosti „CE“. Svet je v svoji Resoluciji z dne 21. decembra 1989 o globalnem pristopu v zvezi z ugotavljanjem skladnosti (8) kot vodilno načelo odobril sprejetje doslednega pristopa, kakršen je ta, kar zadeva uporabo znaka skladnosti „CE“. Dva glavna elementa novega pristopa, ki bi ju bilo treba uporabiti, sta bistvene zahteve in postopki ugotavljanja skladnosti.

(6) Ugotavljanje skladnosti z ustreznimi meroslovnimi in tehničnimi določbami je potrebno, da se zagotovi učinkovita zaščita uporabnikov in tretjih oseb. Obstoječi postopki ugotavljanja skladnosti se razlikujejo od ene države članice do druge. Da bi se torej izognili večkratnemu ugotavljanju skladnosti, ki dejansko pomeni oviro pri svobodnem gibanju tehtnic, bi bilo potrebno doseči dogovore o medsebojnem priznavanju postopkov ugotavljanja skladnosti med državami članicami. Da bi omogočili medsebojno priznavanje postopkov ugotavljanja skladnosti bi bilo treba vzpostaviti postopke Skupnosti skupaj z merili za imenovanje organov, ki bodo odgovorni za izvajanje nalog v zvezi s postopki ugotavljanja skladnosti.

(7) Bistveno je torej zagotoviti, da bodo imenovani organi zagotavljali visoko raven kakovosti po vsej Skupnosti.

(8) Prisotnost znaka skladnosti „CE“ ali nalepke s črko „M“ na neavtomatski tehtnici bi morala kazati, da se domneva, da le-ta izpolnjuje določbe te direktive in torej ni potrebno ponoviti že izvedenega ugotavljanja skladnosti.

(9) Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Prilogi VII, Del B –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE 1

PODROČJE UPORABE, DAJANJE NA TRG IN PROST PRETOK

Člen 1

1. Ta direktiva se uporablja za vse neavtomatske tehtnice.

2. Za namene te direktive razlikujemo naslednje kategorije uporabe neavtomatskih tehtnic:

(a) (i) ugotavljanje mase v komercialnih aktivnostih; (ii) ugotavljanje mase za izračunavanje cestnine, tarife, takse, premije, kazni, honorarja, odškodnine ali podobne vrste plačila; (iii) ugotavljanje mase za izvajanje zakonov ali predpisov; ali za dajanje izvedenskega mnenja v sodnih postopkih; (iv) ugotavljanje mase v medicinski praksi za tehtanje pacientov za namene opazovanja, diagnosticiranja in zdravljenja; (v) ugotavljanje mase v lekarnah za sestavo zdravil na podlagi recepta in ugotavljanje mase pri analizi, ki se izvaja v medicinskih in farmacevtskih laboratorijih; (vi) ugotavljanje cene na podlagi mase za namene neposredne prodaje javnosti in priprave pred-pakiranih izdelkov;

(b) vsi nameni razen tistih, ki so našteti v točki (a).

Člen 2

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:

1. „merilna tehtnica“ je merilo, ki služi ugotavljanju mase nekega telesa s pomočjo delovanja sile težnosti na to telo; tehtnica lahko služi tudi za ugotavljanje drugih, z maso povezanih velikosti, količin, parametrov ali značilnosti;

2. „neavtomatska tehtnica“ ali „tehtnica“ je tehtnica, ki pri tehtanju zahteva poseg osebe, ki ravna z njo;

3. „usklajeni standard“ pomeni tehnično specifikacijo (evropski standard ali usklajeni dokument), ki ga sprejme Evropski odbor za standardizacijo (CEN), Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo (Cenelec) ali Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI) ali dva od teh organov ali vsi trije na podlagi predloga Komisije v skladu z Direktivo 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov (9) in splošnih smernic sodelovanja med Komisijo, Evropsko zvezo za prosto trgovino (EFTA) in navedenimi tremi organi, podpisanimi 28. marca 2003.

Člen 3

1. Države članice morajo ukreniti vse potrebno, da zagotovijo, da bodo dane na trg samo tiste tehtnice, ki izpolnjujejo zahteve te direktive.

2. Države članice sprejmejo vse potrebno za zagotovitev, da se tehtnice začnejo uporabljati le za uporabo iz točke (a) člena 1(2), razen če ustrezajo zahtevam te direktive in če imajo, ustrezno temu, znak skladnosti „CE“, določen v členu 11.

Člen 4

Tehtnice, ki se uporabljajo za namene iz točke (a) člena 1(2), morajo zadovoljiti bistvene zahteve iz Priloge I.

V primerih, da tehtnica vključuje ali je priključena na naprave, ki se ne uporabljajo v namene iz točke (a) člena 1(2), take naprave niso predmet navedenih bistvenih zahtev.

Člen 5

1. Države članice tehtnicam, ki izpolnjujejo zahteve te direktive, ne smejo ovirati dajanja na trg.

2. Države članice tehtnicam, ki izpolnjujejo zahteve te direktive, ne smejo ovirati dajanja v uporabo za namene iz točke (a) člena 1(2).

Člen 6

1. Države članice štejejo za skladne z bistvenimi zahtevami iz Priloge I tiste tehtnice, ki ustrezajo nacionalnim standardom, s katerimi se izvajajo usklajeni standardi, ki izpolnjujejo te zahteve.

2. Komisija podatke o usklajenih standardih iz odstavka 1 objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Države članice objavijo podatke o nacionalnih standardih iz odstavka 1.

Člen 7

Če država članica ali Komisija meni, da usklajeni standardi iz člena 6(1) ne izpolnjujejo v celoti bistvenih zahtev, določenih v Prilogi I, Komisija ali ta država članica zadevo predloži Stalnemu odboru, ustanovljenem s členom 5 Direktive 98/34/ES (v nadaljevanju „odbor“), in navede svoje razloge za tako dejanje.

Odbor poda svoje mnenje brez odlašanja.

V luči mnenja odbora Komisija obvesti države članice, ali je potrebno usklajene standarde umakniti iz publikacij iz člena 6(2).

Člen 8

1. Če neka država članica meni, da tehtnice, ki nosijo znak skladnosti „CE“ iz točk 2, 3 in 4 Priloge II, ne izpolnjujejo zahtev te direktive, če so pravilno nameščene in uporabljene v namene, za katere so namenjene, ukrene vse potrebno, da te tehtnice umakne s trga ali prepove oziroma omeji njihovo uporabo in/ali dajanje na trg.

Ta država članica nemudoma obvesti Komisijo o takih ukrepih in navede razloge za svojo odločitev, še posebej, ali je neustreznost posledica:

(a) neizpolnjevanja bistvenih zahtev iz Priloge I, če tehtnice niso v skladu usklajenimi standardi iz člena 6(1);

(b) nepravilne uporabe usklajenih standardov iz člena 6(1);

(c) pomanjkljivosti v samih usklajenih standardih iz člena 6(1).

2. Komisija se čimprej posvetuje z zadevnimi strankami.

Po takem posvetu Komisija nemudoma obvesti državo članico, ki je ukrepala, o izidu posveta. Če ugotovi, da je ukrep upravičen, o tem nemudoma obvesti ostale države članice.

Če je odločitev pripisana pomanjkljivostim v standardih, Komisija potem, ko se je posvetovala z zadevnimi strankami, v roku dveh mesecev prinese zadevo pred odbor, če država članica, ki je ukrepe sprejela, namerava le-te obdržati, in nato sproži postopke iz člena 7.

3. Če tehtnica, ki ni ustrezna, nosi znak skladnosti „CE“, pristojna država članica ustrezno ukrepa proti tistemu, ki je ta znak pritrdil, in o tem obvesti Komisijo in ostale države članice.

4. Komisija poskrbi za to, da so države članice obveščene o poteku in izidu tega postopka.

POGLAVJE 2

UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI

Člen 9

1. Skladnost tehtnic z bistvenimi zahtevami iz Priloge I je mogoče potrditi po enem od naslednjih postopkov, ki ga izbere vložnik:

(a) z ES pregledom tipa iz Priloge II.1, ki mu sledi bodisi izjava ES o skladnosti tipa (garancija kakovosti proizvodnje) iz Priloge II.2, bodisi ES overitev iz Priloge II.3. Vendar pa ES pregled tipa ne sme biti obvezen za tehtnice, ki ne uporabljajo elektronskih naprav in katerih naprava za merjenje bremena ne uporablja vzmeti za uravnoteženje bremena;

(b) z neposredno ES overjanjem enot iz Priloge II.4.

2. Dokumenti in korespondenca, ki se nanašajo na postopke iz odstavka 1, so sestavljeni v enem od uradnih jezikov držav članic, v katerih naj bi bili navedeni postopki izvedeni, ali pa v jeziku, ki ga je sprejel priglašeni organ v skladu s členom 10(1).

3. Kadar tehtnice obravnavajo druge direktive, ki zajemajo druge vidike in prav tako predvidevajo pritrditev znaka skladnosti „CE“, ta znak kaže, da za zadevne tehtnice velja tudi domneva skladnost z določbami teh drugih direktiv.

Kadar ena ali več teh direktiv, ki se uporabljajo za tehtnice, proizvajalcu med prehodnim obdobjem dovoljuje izbiro, katere ureditve bo uporabil, znak skladnosti „CE“ kaže skladnost samo z direktivami, ki jih je uporabil proizvajalec. Tedaj je treba podrobnosti iz uporabljenih direktiv, objavljenih v Uradnem listu Evropske unije, navesti v dokumentih, obvestilih ali navodilih, ki jih zahtevajo direktive in morajo biti priloženi k tem tehtnicam.

Člen 10

1. Države članice uradno obvestijo Komisijo in druge države članice o organih, ki so jih imenovale za opravljanje postopkov iz člena 9, skupaj s posebnimi nalogami, za izvedbo katerih so bili ti organi imenovani, in identifikacijskimi številkami, ki jim jih je predhodno dodelila Komisija.

Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi seznam priglašenih organov in njihove identifikacijske številke in naloge, za katere so bili priglašeni. Komisija zagotovi sprotno dopolnjevanje seznama.

2. Za imenovanje organov uporabijo države članice minimalna merila iz Priloge V. Za organe, ki izpolnjujejo merila, ki so postavljena v ustreznih usklajenih standardih, se šteje, da zadovoljijo merila iz te priloge.

3. Država članica, ki je imenovala organ, imenovanje prekliče, če ta organ ne izpolnjuje več meril za imenovanje iz odstavka 2. O tem nemudoma obvesti ostale države članice in Komisijo ter umakne priglasitev.

POGLAVJE 3

ZNAK SKLADNOSTI „CE“ IN NAPISI

Člen 11

1. Znak skladnosti „CE“ in zahtevani dodatni podatki, ki so opisani v Prilogi IV.1, morajo biti na tehtnicah, za katere je bila ugotovljena skladnost ES, pritrjeni v razločni, lahko čitljivi in neizbrisni obliki.

2. Napisi iz Priloge IV.2 morajo biti na vseh ostalih tehtnicah pritrjeni v razločni, lahko čitljivi in neizbrisni obliki.

3. Pritrjevanje znakov na tehtnice, ki bi s pomensko in oblikovno podobnostjo znaku skladnosti „CE“ lahko zavedli tretje osebe, je prepovedano. Na tehtnicah smejo biti pritrjeni kakršni koli drugi znaki, v kolikor ne zmanjšujejo vidnosti ali čitljivosti znaka skladnosti „CE“.

Člen 12

Brez poseganja v člen 8:

(a) kadar država članica ugotovi, da je bil znak skladnosti „CE“ neupravičeno pritrjen, je proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti dolžan poskrbeti za skladnost tehtnice z določbami o znaku skladnosti „CE“, in prenehati s kršenjem pod pogoji, ki jih določi država članica;

(b) kadar se neskladnost nadaljuje, mora država članica sprejeti vse ustrezne ukrepe za omejitev ali prepoved dajanja zadevne tehtnice na trg ali za zagotovitev njene odstranitve s trga v skladu s postopki iz člena 8.

Člen 13

Če tehtnica, ki se uporablja za enega od namenov iz točke (a) člena 1(2), vključuje ali je priključena na naprave, ki niso predmet ugotavljanja skladnosti iz člena 9, mora vsaka od teh naprav nositi oznako, ki omejuje njeno uporabo, kot je določeno v Prilogi IV.3. Ta oznaka mora biti nameščena na naprave v razločni in neizbrisni obliki.

POGLAVJE 4

KONČNE DOLOČBE

Člen 14

Države članice ukrenejo vse potrebno, da zagotovijo, da bodo tehtnice, ki nosijo znak skladnosti „CE“, ki potrjuje skladnost z zahtevami te direktive, še naprej v skladu s temi zahtevami.

Člen 15

V vsaki odločitvi, ki je sprejeta na podlagi te direktive in ima za posledico omejitve pri dajanju tehtnic v uporabo, mora biti navedena obrazložitev, na kateri temelji.

Tak sklep je treba nemudoma sporočiti zadevni stranki, ki mora biti istočasno obveščena o pravnih sredstvih, ki so ji na voljo po veljavnih zakonih v zadevnih državah članicah, ter o časovnih rokih, ki so jim podvržena taka pravna sredstva.

Člen 16

Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 17

Direktiva 90/384/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo iz Dela A Priloge VII, se razveljavi brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določene v Delu B Priloge VII.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo za sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge VIII.

Člen 18

Ta direktiva začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 19

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 23. aprila 2009 Za Evropski parlament Predsednik H.-G. PÖTTERING Za Svet Predsednik P. NEČAS

(1) UL C 44, 16.2.2008, str. 33.

(2) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2007 (UL C 323 E, 18.12.2008, str. 57) in Sklep Sveta z dne 23. marca 2009.

(3) UL L 189, 20.7.1990, str. 1.

(4) Glej Prilogo VII, Del A.

(5) UL C 91, 16.4.2003, str. 7.

(6) UL C 136, 4.6.1985, str. 1.

(7) UL C 267, 19.10.1989, str. 3.

(8) UL C 10, 16.1.1990, str. 1.

(9) UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

PRILOGA I BISTVENE ZAHTEVE Uporabljena je terminologija Mednarodne organizacije za zakonsko meroslovje (OIML). Predhodna opomba Če tehtnica vključuje ali je priključena na več kot eno kazalno ali izpisovalno napravo, ki se uporablja za namene iz točke (a) člena 1(2), tiste naprave, ki ponavljajo rezultate tehtanja in ki ne morejo vplivati na pravilno delovanje tehtnice, niso predmet bistvenih zahtev, če so rezultati tehtanja izpisani ali zabeleženi pravilno in neizbrisno z delom tehtnice, ki izpolnjuje bistvene zahteve in so rezultati dosegljivi obema partnerjema v merjenju. V primeru, da se tehtnice uporabljajo za neposredno prodajo javnosti, pa morajo kazalne in izpisovalne naprave za prodajalca in kupca izpolnjevati bistvene zahteve. MEROSLOVNE ZAHTEVE 1. Enote mase Uporabljene enote mase morajo biti zakonite enote v smislu Direktive Sveta 80/181/EGS z dne 20. decembra 1979 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanašajo na merske enote (1). Če ustrezajo temu pogoju, so dovoljene naslednje enote: — enote SI: kilogram, mikrogram, miligram, gram, tona, — enota imperialnega sistema: troy unča, za tehtanje žlahtnih kovin, — druge enote, ki ne spadajo med enote SI: metrični karat za merjenje dragih kamnov. Za tehtnice, ki uporabljajo zgoraj omenjene enote mase imperialnega sistema, je treba ustrezne bistvene zahteve, ki so določene spodaj, pretvoriti v te enote s pomočjo linearne interpolacije. 2. Razredi točnosti 2.1 Določeni so naslednji razredi točnosti: I posebni II visoki III srednji IIII navadni Specifikacije teh razredov so podane v tabeli 1. Tabela 1 Razredi točnosti Razred Preskusni razdelek (e) Najmanjša zmogljivost Število preskusnih razdelkov FOR-L_2009122SL.01001101.notes.0001.xml.jpg najmanjša vrednost najmanjša vrednost največja vrednost I 0,001 g ≤ e 100 e 50 000 — II 0,001 g ≤ e ≤ 0,05 g 20 e 100 100 000 0,1 g ≤ e 50 e 5 000 100 000 III 0,1 g ≤ e ≤ 2 g 20 e 100 10 000 5 g ≤ e 20 e 500 10 000 IIII 5 g ≤ e 10 e 100 1 000 Pri tehtnicah razredov II in III se za ugotavljanje prenosne tarife najmanjša zmogljivost zmanjša na 5 e. 2.2 Vrednosti razdelka 2.2.1 Dejanski razdelek (d) in preskusni razdelek (e) morata biti v obliki: 1 × 10k, 2 × 10k ali 5 × 10k enot mase, kjer je k celo število ali nič. 2.2.2 Za vse tehtnice, razen za tiste, ki imajo pomožne naprave za prikazovanje je: d = e 2.2.3 Za tehtnice s pomožnimi napravami za prikazovanje veljajo naslednji pogoji: e = 1 × 10k g d < e ≤ 10 d razen za tehtnice razreda I z d < 10–4 g, za katere je e = 10–3 g. 3. Razvrstitev 3.1 Tehtnice z enim tehtalnim območjem Tehtnice, opremljene s pomožno kazalno napravo spadajo v razred I ali II. Za te tehtnice spodnji meji najmanjše zmogljivosti za ta dva razreda dobimo iz tabele 1 tako, da v stolpcu 3 preskusni razdelek (e) zamenjamo z dejanskim razdelkom (d). Če je d < 10–4 g, je lahko največja zmogljivost razreda I manj kot 50 000 e. 3.2 Tehtnice z več tehtalnimi območji Več tehtalnih območij je dovoljenih pod pogojem, da so na tehtnici jasno nakazani. Vsako posamezno tehtalno območje je razvrščeno v skladu s točko 3.1. Če tehtalna območja spadajo v različne razrede točnosti, mora tehtnica ustrezati najstrožji od zahtev, ki veljajo za razrede točnosti, v katere spadajo tehtalna območja. 3.3 Tehtnice z več vrednostmi razdelkov 3.3.1 Tehtnice z enim tehtalnim območjem lahko imajo več delnih tehtalnih območij (tehtnice z več vrednostmi razdelkov). Tehtnice z več vrednostmi razdelkov ne smejo biti opremljene s pomožno kazalno napravo. 3.3.2 Vsako delno tehtalno območje i tehtnic z več vrednostmi razdelkov je določeno s: — svojo vrednostjo preskusnega razdelka ei s tem, da je e(i + 1) > ei — svojo največjo zmogljivostjo Maxi s tem, da je Maxr = Max — svojo najmanjšo zmogljivostjo Mini s tem, da jein Mini = Max(i – 1) in Min1 = Min kjer je: i = 1, 2, … r, i = številka delnega tehtalnega območja, r = skupno število delnih tehtalnih območij. Vse zmogljivosti so zmogljivosti neto bremena, ne glede na uporabljeno vrednost tare. 3.3.3 Delna tehtalna območja so razvrščena v skladu s tabelo 2. Vsa delna tehtalna območja morajo spadati v isti razred točnosti, in to v razred točnosti tehtnice. Tabela 2 Tehtnice z več vrednostmi razdelka i = 1, 2, … r, i = številka delnega tehtalnega območja, r = skupno število delnih tehtalnih območij.

Razred Preskusni razdelek (e) Najmanjša zmogljivost(Min) Število preskusnih razdelkov Najmanjša vrednost Najmanjša vrednost (2) FOR-L_2009122SL.01001101.notes.0002.xml.jpg Največja vrednost FOR-L_2009122SL.01001101.notes.0003.xml.jpg I 0,001 g ≤ ei 100 e1 50 000 — II 0,001 g ≤ ei ≤ 0,05 g 20 e1 5 000 100 000 0,1 g ≤ ei 50 e1 5 000 100 000 III 0,1 g ≤ ei 20 e1 500 10 000 IIII 5 g ≤ ei 10 e1 50 1 000 4. Točnost 4.1 Pri izvajanju postopkov iz člena 9 odklon v prikazu ne sme presegati največjega dopustnega odklona, ki je naveden v tabeli 3. V primeru digitalnega prikaza je treba odklon v prikazu popraviti za odklon, ki se zaokroži navzgor ali navzdol. Največji dopustni odkloni veljajo za neto in tara vrednost za vsa možna bremena, razen za prednastavljene vrednosti tare. Tabela 3 Največji dopustni odkloni Breme Največji dopustni pogrešek Razred I Razred II Razred III Razred IIII 0 ≤ m ≤ 50 000 e 0 ≤ m ≤ 5 000 e 0 ≤ m ≤ 500 e 0 ≤ m ≤ 50 e ±0,5 e 50 000 e < m ≤ 200 000 e 5 000 e < m ≤ 20 000 e 500 e < m ≤ 2 000 e 50 e < m ≤ 200 e ±1,0 e 200 000 e < m 20 000 e < m ≤ 100 000 e 2 000 e < m ≤ 10 000 e 200 e < m ≤ 1 000 e ±1,5 e 4.2 Največji dopustni odkloni v uporabi so dvakratni največji dopustni odkloni, določeni v točki 4.1. 5. Rezultati tehtanja morajo biti ponovljivi in morajo biti obnovljivi z drugimi prikazovalnimi napravami ter z drugimi načini uravnoteženja, ki jih je možno uporabiti. Rezultati tehtanja morajo biti dovolj neobčutljivi na spremembe položaja bremena na sprejemniku bremena. 6. Tehtnice morajo biti dovolj natančne, da reagirajo na majhne spremembe v bremenu. 7. Vplivne veličine in čas 7.1 Tehtnice razredov II, III in IIII, ki se uporabljajo v nagnjenem položaju, morajo biti dovolj neobčutljive na stopnjo nagnjenosti, do katere lahko pride pri običajni uporabi. 7.2 Tehtnice morajo izpolnjevati meroslovne zahteve znotraj temperaturnega območja, ki ga določi proizvajalec. Velikost tega območja mora biti najmanj enaka: — 5 °C za tehtnice v razredu I, — 15 °C za tehtnice v razredu II, — 30 °C za tehtnice v razredu III ali IIII. Če proizvajalec temperaturnega območja ni določil, velja temperaturno območje od – 10 °C do + 40 °C. 7.3 Tehtnice, ki se napajajo iz električnega omrežja, morajo izpolnjevati meroslovne zahteve pod pogoji napajanja, ki so v mejah običajnih nihanj. Tehtnice, ki se napajajo iz baterije ali akumulatorja, morajo pokazati, če pade napetost pod najmanjšo zahtevano vrednost in morajo v takih okoliščinah še naprej pravilno delovati ali pa se samodejno izklopiti. 7.4 Elektronske tehtnice, razen iz razredov I in II, kadar je e manjši od 1 g, izpolnjujejo meroslovne zahteve pri pogojih visoke relativne vlažnosti na zgornji meji njihovega temperaturnega območja. 7.5 Podaljšano trajanje obremenitve za tehtnice razredov točnosti II, III in IIII ima zanemarljiv vpliv na prikaz med obremenitvijo oziroma na ničlo takoj po razbremenitvi. 7.6 Pod drugimi vplivnimi pogoji mora tehtnica ali pravilno delovati ali pa se mora samodejno izključiti. Zasnova in konstrukcija 8. Splošne zahteve 8.1 Načrtovanje in konstrukcija tehtnic morata biti taka, da bodo tehtnice ob pravilni uporabi in pravilni namestitvi ter v okolju, za katerega so namenjene, ohranile svoje meroslovne lastnosti. Prikazana mora biti vrednost mase. 8.2 Če so elektronske tehtnice izpostavljene motnjam, ne smejo prikazati posledic pomembnejših napak, ali pa jih samodejno odkrijejo in prikažejo. Pri samodejnem odkritju pomembnejše napake elektronske tehtnice oddajo svetlobni ali zvočni alarm, ki mora trajati, dokler uporabnik ne izvede korektivnega ukrepa ali dokler napaka ne izgine. 8.3 Zahteve iz točk 8.1 in 8.2 tehtnice izpolnjujejo v celotnem časovnem obdobju, predvidenem za uporabo takih tehtnic. Digitalne elektronske naprave vedno izvajajo ustrezni nadzor pravilnega delovanja merilnega procesa, naprave za prikazovanje ter shranjevanja in vseh prenosov podatkov. Ob samodejnem odkritju pomembnejše trajne napake elektronske tehtnice oddajo svetlobni ali zvočni signal, ki traja, dokler uporabnik ne izvede korektivnega ukrepa ali dokler napaka ne izgine. 8.4 Če je na elektronsko tehtnico preko ustreznega vmesnika priključena zunanja oprema, le-ta ne sme negatvino vplivati na meroslovne lastnosti tehtnice. 8.5 Tehtnice ne smejo imeti lastnosti, ki bi lahko omogočale nepošteno uporabo, možnosti nenamerne zlorabe pa morajo biti čim manjše. Elementi, ki jih uporabnik ne sme razstavljati ali naravnavati, morajo biti pred takimi dejanji zaščiteni. 8.6 Tehtnice morajo biti načrtovane tako, da omogočajo enostavno izvajanje zakonskega nadzora, določenega s to direktivo. 9. Prikaz rezultatov tehtanja in drugih vrednosti mase Prikaz rezultatov tehtanja in drugih vrednosti mase mora biti točen, nedvoumen in nezavajajoč, naprava za prikazovanje pa mora pod običajnimi pogoji uporabe omogočati enostavno branje prikaza. Imena in znaki enot iz odstavka 1 te priloge ustrezajo določbam Direktive 80/181/EGS z dodatkom znaka za metrični karat, ki je „ct“. Prikaz nad največjo zmogljivostjo (Max), povečano za 9 e, ni možen. Pomožna naprava za prikazovanje je dovoljena samo desno od decimalne oznake. Razširjeno napravo za prikazovanje se sme uporabljati samo začasno, med njenim delovanjem pa mora biti izpisovanje onemogočeno. Prikažejo se lahko tudi sekundarni prikazi, vendar pod pogojem, da jih ni mogoče zamenjati za primarne prikaze. 10. Izpisovanje rezultatov tehtanja in drugih vrednosti mase Izpisani rezultati morajo biti pravilni, primerno razpoznavni in nedvoumni. Izpis naj bo jasen, čitljiv, neizbrisen in trajen. 11. Niveliranje Če je potrebno, so tehtnice opremljene z nivelirno napravo in kazalnikom niveliranja, ki sta dovolj občutljiva, da omogočata pravo namestitev. 12. Ničliranje Tehtnice so lahko opremljene z napravami za ničliranje. Te naprave omogočajo točno ničliranje in ne smejo povzročati nepravilnih merilnih rezultatov. 13. Naprave za tariranje ali naprave za prednastavljivo tariranje Tehtnice lahko imajo eno ali več naprav za tariranje in eno napravo za prednastavljivo tariranje. Naprava za tariranje omogoča točno ničliranje in zagotavlja pravilno neto tehtanje. Naprava za prednastavljivo tariranje zagotavlja pravilno ugotavljanje izračunane neto vrednosti. 14. Tehtnice za neposredno prodajo javnosti z največjo zmogljivostjo do 100 kg: dodatne zahteve Tehtnice za neposredno prodajo javnosti prikazujejo vse bistvene informacije o tehtanju, v primeru tehtnic, ki kažejo znesek, pa kupcu jasno pokažejo izračunan znesek za proizvod, ki se kupuje. Če je prikazan znesek za plačilo, mora biti le-ta točen. Tehtnice, ki izračunavajo znesek, morajo bistvene prikaze prikazovati dovolj dolgo, da jih kupec lahko pravilno prebere. Tehtnice, ki izračunavajo znesek, lahko poleg tehtanja posameznih artiklov in računanja cene izvajajo še druge naloge le, če so vsi prikazi, povezani z vsemi transakcijami, jasno in nedvoumno izpisani in primerno razporejeni na listku ali nalepki, ki jo dobi kupec. Tehtnice nimajo nobenih lastnosti, ki bi lahko neposredno ali posredno povzročile prikaze, ki ne bi bili preprosto in nedvoumno razumljivi. Tehtnice kupce varujejo pred nepravilnimi prodajami, ki bi bile posledica njihovega nepravilnega delovanja. Pomožne naprave za prikazovanje in razširjene naprave za prikazovanje niso dovoljene. Dodatne naprave so dovoljene le, če ne morejo povzročiti zlorabe. Tehtnice, podobne tistim, ki se običajno uporabljajo za neposredno prodajo javnosti, ki pa ne izpolnjujejo zahtev tega poglavja, morajo blizu prikazovalnika nositi neizbrisno oznako „Ne sme se uporabljati za neposredno prodajo javnosti“. 15. Tehtnice z izpisom nalepke z zneskom Tehtnice z izpisom nalepke z zneskom morajo izpolnjevati zahteve za tehtnice, ki izračunavajo znesek in so namenjene za neposredno prodajo javnosti, kolikor so te zahteve uporabne za zadevne tehtnice. Izpis nalepke s ceno pod najmanjšo zmogljivostjo ni mogoč. (1) UL L 39, 15.2.1980, str. 40. (2) Za i = r velja ustrezni stolpec iz tabele 1, s tem da e zamenjamo z er.

PRILOGA II POSTOPKI UGOTAVLJANJA SKLADNOSTI 1. ES pregled tipa 1.1 ES pregled tipa je postopek, s katerim priglašeni organ preveri in potrdi, da tehtnica, ki predstavlja reprezentativen vzorec nameravane proizvodnje, izpolnjuje zahteve te direktive. 1.2 Zahtevo za ES pregled tipa pri enem samem priglašenem organu vloži proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti. Zahteva vsebuje: — ime in naslov proizvajalca ter ime in dodatno naslov pooblaščenega zastopnika, če je zahtevo vložil on, — pisno izjavo, da zahteva ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu, — tehnično dokumentacijo, kot je opisana v Prilogi III. Vložnik mora dati priglašenemu organu na voljo tehtnico, ki predstavlja reprezentativen vzorec nameravane proizvodnje, v nadaljevanju „tip“. 1.3 Priglašeni organ mora: 1.3.1 pregledati tehnično dokumentacijo in preveriti, ali je bil tip izdelan v skladu s to dokumentacijo; 1.3.2 se sporazumeti z vložnikom glede kraja, kjer bodo pregledi in/ali preskusi izvršeni; 1.3.3 izvesti ali dati izvesti ustrezne preglede in/ali preskuse, da preveri, ali rešitve, ki jih je sprejel proizvajalec, izpolnjujejo bistvene zahteve, v kolikor usklajeni standardi iz člena 6(1) niso bili uporabljeni; 1.3.4 izvesti ali dati izvesti ustrezne preglede in/ali preskuse, da preveri, ali so bili ustrezni standardi, za katere se je odločil proizvajalec, učinkovito uporabljeni, s čimer se zagotovi skladnost z bistvenimi zahtevami. 1.4 Če tip izpolnjuje določbe te direktive, priglašeni organ izda vložniku certifikat o ES-homologaciji. Certifikat mora vsebovati zaključke pregleda, pogoje (če obstajajo) za njegovo veljavnost, potrebne podatke za razpoznavanje odobrene tehtnice in, če je primerno, opis njenega delovanja. Vsi ustrezni tehnični elementi, kot so risbe in načrti, se priložijo certifikatu o ES-homologaciji. Veljavnost certifikata je 10 let od datuma izdaje in ga je mogoče obnoviti za zaporedna obdobja po 10 let. V primeru temeljnih sprememb v zasnovi tehtnice, ki so na primer posledica uporabe novih tehnik, je lahko veljavnost certifikata omejena na dve leti in se podaljšuje za tri leta. 1.5 Vsak priglašeni organ mora dati državam članicam periodično na voljo seznam: — zahtev za ES pregled tipa, — izdanih certifikatov o ES-homologaciji, — zavrnjenih vlog za certifikate tipa, — dodatkov in dopolnil k že izdanim dokumentom. Nadalje mora vsak priglašeni organ nemudoma obvestiti države članice o preklicu certifikatov o ES-homologaciji. Vsaka država članica mora dati to informacijo na voljo organom, ki jih je priglasila. 1.6 Drugi priglašeni organi lahko prejmejo kopije certifikatov skupaj s prilogami. 1.7 Vložnik mora priglašeni organ, ki je izdal certifikat o ES-homologaciji, sproti obveščati o spremembah na odobrenem tipu. Za spremembe na odobrenem tipu mora vložnik dobiti dodatno odobritev priglašenega organa, ki je izdal certifikat o ES-homologaciji, če take spremembe vplivajo na skladnost z bistvenimi zahtevami te direktive ali s predpisanimi pogoji za uporabo te tehtnice. Ta dodatna odobritev se izda v obliki priloge k originalnemu certifikatu o ES-homologaciji. 2. Izjava ES o skladnosti tipa (garancija kakovosti proizvodnje) 2.1 Izjava ES o skladnosti tipa (garancija kakovosti proizvodnje) je postopek, s katerim proizvajalec, ki izpolnjuje obveznosti odstavka 2.2 izjavi, da so zadevne tehtnice, kjer je ustrezno, v skladu s tipom, opisanim v certifikatu o ES-homologaciji in da izpolnjujejo zahteve te direktive. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti na vsako tehtnico pritrdi znak skladnosti „CE“ in napise iz Priloge IV, ter sestavi pisno izjavo o skladnosti. Znak skladnosti „CE“ spremlja identifikacijska številka priglašenega organa, ki je odgovoren za nadzor ES iz točke 2.4. 2.2 Proizvajalec mora ustrezno izvajati sistem kakovosti iz odstavka 2.3, ki mora biti predmet nadzora ES iz točke 2.4. 2.3 Sistem kakovosti 2.3.1 Proizvajalec pri priglašenem organu vloži zahtevo za odobritev sistema kakovosti. Zahteva vključuje: — izjavo, da bo izvajal obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti, — izjavo, da bo vzdrževal odobreni sistem kakovosti in zagotavljal njegovo nenehno primernost in učinkovitost. Proizvajalec mora dati priglašenemu organu na voljo vse ustrezne informacije, zlasti pa dokumentacijo o sistemu kakovosti in tehnično dokumentacijo tehtnice. 2.3.2 Sistem kakovosti mora zagotavljati skladnost tehtnic s tipom, opisanim v certifikatu o ES-homologaciji, in z zahtevami te direktive. Vsi elementi, zahteve in ukrepi, ki jih sprejme proizvajalec, morajo biti dokumentirani sistematično in urejeno v obliki pisnih pravil, postopkov in navodil. Taka dokumentacija sistema kakovosti mora zagotavljati pravilno razumevanje programov, načrtov, priročnikov in zapisov o kakovosti. Vsebovati mora zlasti ustrezen opis: — ciljev kakovosti in organizacijske strukture, odgovornosti in pooblastil vodstva v zvezi s kakovostjo izdelkov, — proizvodnega procesa, tehnik obvladovanja in zagotavljanja kakovosti ter sistematičnih ukrepov, ki jih bo uporabljal, — pregledov in preskusov, ki jih bo izvedel pred, med in po proizvodnji, in kako pogosto jih bo izvedel, — načinov za spremljanje doseganja zahtevane kakovosti izdelkov in učinkovitega delovanja sistema kakovosti. 2.3.3 Priglašeni organ pregleda in ovrednoti sistem kakovosti, da ugotovi, ali zadovoljuje zahteve iz odstavka 2.3.2. Za sisteme kakovosti, ki uvajajo ustrezni usklajeni standard, se skladnost s temi zahtevami predpostavlja. Svojo odločitev sporoči proizvajalcu in o tem obvesti druge priglašene organe. Obvestilo proizvajalcu mora vsebovati zaključke pregleda in v primeru zavrnitve obrazložitev za tako odločitev. 2.3.4 Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik morata priglašeni organ, ki je odobril sistem kakovosti, sproti obveščati o vsaki posodobitvi sistema zagotavljanja kakovosti na podlagi sprememb, ki so jih na primer povzročile nove tehnologije in novi koncepti kakovosti. 2.3.5 Vsak priglašeni organ, ki umakne odobritev sistema kakovosti, mora o tem obvestiti druge priglašene organe. 2.4 Nadzor ES 2.4.1 Namen nadzora ES je zagotovitev, da proizvajalec pravilno izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti. 2.4.2 Proizvajalec priglašenemu organu za kontrolne namene odobri dostop do proizvodnih, kontrolnih, preskusnih in skladiščnih prostorov in mu priskrbi vse potrebne informacije, zlasti: — dokumentacijo o sistemu kakovosti, — tehnično dokumentacijo, — evidence o kakovosti, npr. poročila o kontroli, podatke o preskusih in kalibraciji, poročila o usposobljenosti odgovornega osebja itd. Priglašeni organ periodično izvaja revizije, da se prepriča, da proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kakovosti; proizvajalcu poda poročilo o reviziji. Poleg tega lahko priglašeni organ izvaja nenačrtovane obiske pri proizvajalcu. Med takimi obiski lahko priglašeni organ izvaja popolne ali delne revizije. Proizvajalcu poda poročilo o obisku in kjer je ustrezno, tudi poročilo o reviziji. 2.4.3 Priglašeni organ se mora prepričati, da proizvajalec vzdržuje in uporablja odobreni sistem kakovosti. 3. Overjanje ES 3.1. Overjanje ES je postopek, s katerim proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti zagotovi in izjavi, da so tehtnice, ki so bile preverjene v skladu z odstavkom 3.3, kadar je primerno, skladne s tipom, opisanim v potrdilu o ES pregledu tipa in ustrezajo zahtevam direktive. 3.2 Proizvajalec sprejme vse potrebne ukrepe, da proizvodni proces zagotovi skladnost instrumentov, kadar je primerno, s tipom opisanim v potrdilu o ES pregledu tipa in z zahtevami te direktive, ki veljajo zanje. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti pritrdi znak skladnosti „CE“ na vsako tehtnico in sestavi pisno izjavo o skladnosti. 3.3 Priglašeni organ opravi ustrezne preglede in preskuse, da preveri skladnost izdelka z zahtevami te direktive s pregledovanjem in preskušanjem vsake tehtnice, kot je določeno v odstavku 3.5. 3.4 Za tehtnice, ki niso predmet ES homologacije, morajo biti dokumenti v zvezi s tehnično dokumentacijo tehtnice iz Priloge III dostopni priglašenemu organu, če slednji tako zahteva. 3.5 Overjanje s preverjanjem in preskušanjem vsake tehtnice 3.5.1 Za preverjanje skladnosti tehtnic, kadar je primerno, s tipom, opisanim v potrdilu o ES pregledu tipa in z zahtevami te direktive se vsaka tehtnica individualno pregleda, opravijo pa se tudi ustrezni pregledi iz ustreznih usklajenih standardov iz člena 6(1) ali enakovredni pregledi. 3.5.2 Priglašeni organ pritrdi ali da pritrditi svojo identifikacijsko številko na vsako tehtnico, za katero se ugotovi skladnost z zahtevami, in sestavi pisno potrdilo o skladnosti v zvezi z opravljenimi preskusi. 3.5.3 Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik mora biti na zahtevo sposoben predložiti potrdila o skladnosti, ki jih izda priglašeni organ. 4. ES overjanje enot 4.1 ES overjanje enot je postopek, s katerim proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti zagotovi in izjavi, da je tehtnica, ki je običajno oblikovana za posebno uporabo, za katero je bilo izdano potrdilo iz odstavka 4.2, skladna z zahtevami te direktive, ki veljajo zanjo. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik pritrdi znak skladnosti „CE“ na tehtnico in sestavi pisno izjavo o skladnosti. 4.2 Priglašeni organ pregleda tehtnico in opravi ustrezne preskuse iz ustreznih usklajenih standardov iz člena 6(1) ali enakovredne preskuse, da zagotovi njeno skladnost z ustreznimi zahtevami te direktive. Priglašeni organ pritrdi ali da pritrditi svojo identifikacijsko številko na tehtnico, za katero je bila ugotovljena skladnost z zahtevami, in sestavi pisno potrdilo o skladnosti v zvezi z opravljenimi preskusi. 4.3 Namen tehnične dokumentacije v zvezi s tehnično dokumentacijo tehtnice iz Priloge III je omogočiti skladnost z zahtevami te direktive ter razumljivost sestave, izdelave in delovanja tehtnice. Dokumentacija mora biti dostopna priglašenemu organu. 4.4 Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik zagotovi, da je sposoben na zahtevo predložiti potrdila o skladnosti, ki jih je izdal priglašeni organ. 5. Skupne določbe 5.1 Izjava ES o skladnosti tipa (garancija kakovosti proizvodnje), ES overitev in ES overjanje enot se lahko izvedejo v proizvajalčevi tovarni ali na katerikoli drugi lokaciji, če tehtnice za transport na mesto uporabe ni potrebno razstavljati, če tehtnice za začetek obratovanja na mestu uporabe ni potrebno sestavljati ali izvršiti drugih namestitvenih del, ki bi lahko ogrozila delovanje tehtnice, in če se upošteva vrednost težnega pospeška mesta, na katerem bo tehtnica obratovala, oziroma je delovanje tehtnice neobčutljivo na spremembe težnosti. V vseh drugih primerih morajo biti izvedeni na mestu uporabe tehtnice. 5.2 Če je delovanje tehtnice občutljivo na spremembe težnosti, se lahko postopki iz točke 5.1 izvedejo v dveh stopnjah, s tem da druga stopnja zajema vse preglede in preskuse, katerih izid je odvisen od težnosti, prva stopnja pa vse druge preglede in preskuse. Druga stopnja se izvede na mestu uporabe tehtnice. Če ima država članica na svojem ozemlju opredeljena območja težnosti, lahko izraz „na mestu uporabe tehtnice“ beremo kot „v območju težnosti uporabe tehtnice“. 5.2.1 Kadar se je proizvajalec odločil za izvedbo enega od postopkov iz 5.1 v dveh fazah in kadar ti dve fazi izvajata dve različni strani, ima tehtnica po opravljeni prvi fazi identifikacijsko številko priglašenega organa, ki je bil vključen v tej fazi. 5.2.2 Stran, ki je opravila prvo fazo postopka, za vsako tehtnico izda potrdilo z vsemi potrebnimi podatki za identifikacijo tehtnice in podrobno navaja opravljene preglede in preskuse. Stran, ki opravi drugo fazo postopka, opravi preglede in preskuse, ki še niso bili opravljeni. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik mora biti na zahtevo sposoben predložiti potrdila o skladnosti, ki jih je izdal priglašeni organ. 5.2.3 Proizvajalec, ki se je odločil za izjavo ES o skladnosti tipa (garancijo kakovosti proizvodnje) na prvi stopnji, lahko bodisi uporabi isti postopek na drugi stopnji bodisi se odloči, da bo na drugi stopnji nadaljeval z ES overitvijo. 5.2.4 Znak skladnosti „CE“ se pritrdi na tehtnico po končani drugi fazi, skupaj z identifikacijsko številko priglašenega organa, ki je sodeloval v drugi fazi.

PRILOGA III TEHNIČNA DOKUMENTACIJA Tehnična dokumentacija mora na razumljiv način opisati sestavo, izdelavo in delovanje izdelka in omogočiti ugotavljanje njegove skladnosti z zahtevami te direktive. Dokumentacija mora v smiselnem obsegu za ugotavljanje skladnosti vključevati: — splošni opis tipa, — idejno sestavo in proizvodne skice in načrte elementov, podsestavov, vezij itd., — opise in pojasnila, potrebne za razumevanje zgornjega, vključno z delovanjem tehtnice, — seznam usklajenih standardov iz člena 6(1), ki so upoštevani v celoti ali delno, ter opis rešitev, ki so bile sprejete, da bi izpolnili bistvene zahteve, če usklajeni standardi niso bili upoštevani, — rezultate konstrukcijskih izračunov in pregledov, itd., — poročila o preskusih, — certifikate o ES-homologaciji in rezultate ustreznih preskusov na tehtnicah, ki vsebujejo dele, ki so identični tistim v načrtu.

PRILOGA IV ZNAK SKLADNOSTI „CE“ IN NAPISI 1. Tehtnice, ki so predmet ES postopka ugotavljanja skladnosti 1.1 Te tehtnice morajo nositi: (a) — znak skladnosti „CE“, ki vsebuje simbol „CE“, kot je opisan v Prilogi VI, — identifikacijsko(-e) številko(-e) priglašenega(-ih) organa(-ov), ki je (so) opravil(-i) ES nadzor ali ES overjanje. Naveden znak in napisi so pritrjeni na tehtnico skupaj v ločenih skupinah; (b) zeleno nalepko kvadratne oblike, veliko najmanj 12,5 × 12,5 mm z natisnjeno veliko črko „M“ črne barve; (c) naslednje napise: — številko certifikata o ES-homologaciji, če obstaja, — oznako ali ime proizvajalca, — razred točnosti, obkrožen z ovalno črto ali z dvema horizontalnima črtama, povezanima s polkrogoma, — največjo zmogljivost v obliki Max …, — najmanjšo zmogljivost v obliki Min …, — vrednost preskusnega razdelka v obliki e = …, — zadnji dve številki leta, v katerem je bil pritrjen znak skladnosti „CE“, in, če je potrebno: — serijsko številko, — za tehtnice, ki so sestavljene iz ločenih, vendar med seboj povezanih enot: identifikacijsko oznako na vsaki enoti, — vrednost razdelka, če je drugačen od e, v obliki d = …, — največji prištevalni tarirni efekt, v obliki T = + …, — največji odštevalni tarirni efekt, če je drugačen od Max, v obliki T = – …, — vrednost razdelka za taro, če je drugačna od d, v obliki dT = …, — največje varno breme, če se razlikuje od Max, v obliki Lim …, — posebne mejne temperature, v obliki … °C/… °C, — razmerje med sprejemnikom bremena in bremenom. 1.2 Tehtnice morajo imeti ustrezne možnosti za pritrditev znaka skladnosti „CE“ oziroma napisov. Te morajo biti take, da znaka in napisov ne bo mogoče odstraniti, ne da bi jih poškodovali in da bodo znak in napisi vidni, ko je tehtnica v normalni obratovalni legi. 1.3 Če se uporabi podatkovna ploščica, mora biti možno le-to zapečatiti, razen če je ni mogoče odstraniti, ne da bi se poškodovala. Če je ploščico treba zapečatiti, mora biti možno nanjo namestiti kontrolni znak. 1.4 Napisi Max, Min, e, d, morajo biti prav tako nameščeni blizu prikaza rezultata, če se tam že ne nahajajo. 1.5 Vsaka naprava za merjenje bremena, ki je priključena ali je lahko priključena na enega ali več sprejemnikov bremena, mora nositi ustrezne napise v zvezi z omenjenimi sprejemniki bremena. 2. Druge tehtnice Druge tehtnice morajo nositi: — oznako ali ime proizvajalca, — največjo zmogljivost v obliki Max … Te tehtnice ne smejo nositi nalepk, ki so zahtevane v 1.1.(b). 3. Znak za omejeno uporabo iz člena 13 Ta znak je sestavljen iz velike črke „M“, natisnjene v črni barvi na rdečem ozadju na kvadratu, velikem najmanj 25 mm × 25 mm, z dvema sekajočima se diagonalama, ki tvorita križ.

PRILOGA V Minimalna merila, ki jih morajo zagotoviti države članice, ko imenujejo organe za izvajanje nalog v zvezi s postopki iz člena 9 1. Organi morajo imeti na voljo potrebno osebje, sredstva in opremo. 2. Osebje mora biti tehnično usposobljeno in imeti poklicno integriteto. 3. Organi morajo delati neodvisno od vsakršnih krogov, skupin ali oseb, ki imajo neposreden ali posreden interes v zvezi z neavtomatskimi tehtnicami, glede izvajanja preskusov, priprave poročil, izdajanja certifikatov in nadzora, ki ga zahteva ta direktiva. 4. Osebje mora spoštovati poklicno skrivnost. 5. Organi se morajo zavarovati za civilno odgovornost, če njihove civilne odgovornosti po nacionalnem pravu ne pokriva država. Izpolnjevanje pogojev iz točk 1 in 2 države članice periodično preverjajo.

PRILOGA VI ZNAK SKLADNOSTI „CE“ — Znak skladnosti „CE“ sestoji iz začetnic „CE“ v naslednji obliki: — Če se znak skladnosti „CE“ zmanjša ali poveča, je treba upoštevati razmerja, ki so prikazana na zgornji risbi. — Različne sestavine znaka skladnosti „CE“ morajo biti enako visoke, a ne manjše od 5 mm.

PRILOGA VII DEL A Razveljavljena direktiva z njeno spremembo (iz člena 17) Direktiva Sveta 90/384/EGS (UL L 189, 20.7.1990, str. 1) Direktiva Sveta 93/68/EGS (UL L 220, 30.8.1993, str. 1) Samo člen 1, točka 7 in člen 8 DEL B Roki za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe (iz člena 17) Direktiva Roki za prenos Datum začetka uporabe 90/384/EGS 30. junij 1992 1. januar 1993 (1) 93/68/EGS 30. junij 1994 1. januar 1995 (2) (1) V skladu s členom 15(3) Direktive 90/384/EGS države članice za obdobje deset let od dne, od katerega uporabljajo zakone in druge predpise, sprejete za prenos navedene direktive v nacionalni pravni red, dovoljujejo dajanje na trg in/ali uporabo tehtnic, ki so skladne s pravili, veljavnimi pred 1. januarjem 1993. (2) V skladu s členom 14(2) Direktive 93/68/EGS: „Do 1. januarja 1997 države članice dovolijo dajanje na trg in začetek uporabe izdelkov, ki so skladni z dogovori o znakih, veljavnimi pred 1. januarjem 1995.“