SL Uradni list Evropske unije L 104/72

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 24. februarja 2014

o organizaciji pripravljalnih ukrepov za zbiranje podrobnih podatkov o kreditih s strani Evropskega sistema centralnih bank

(ECB/2014/6)

(2014/192/EU)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5 in člena 46.2 Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) in zlasti člena 8(5) Uredbe,

ob upoštevanju prispevka Razširjenega sveta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Podrobni podatki o kreditih obsegajo posamezne postavke informacij o kreditni izpostavljenosti kreditnih institucij ali drugih posojilnih finančnih institucij v razmerju do posojilojemalcev. Ob ustreznem varovanju zaupnosti se neagregirani tovrstni podatki lahko zbirajo po posameznih posojilojemalcih ali posameznih posojilih iz registrov kreditov, ki jih upravljajo nacionalne centralne banke (NCB) Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) (v nadaljnjem besedilu: centralni registri kreditov), ali drugih virov podrobnih podatkov, vključno z registri kreditov, ali alternativnih statističnih zbirk. Več centralnih bank, ki upravljajo centralne registre kreditov, si med seboj izmenjuje podrobne podatke o kreditih z namenom, da te podatke posredujejo poročevalskim institucijam in prispevajo k celovitejšemu pregledu nad zadolženostjo posojilojemalcev (2).

(2) Člen 5 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) določa, da Evropska centralna banka (ECB) za izpolnjevanje nalog ESCB ob pomoči NCB v ESCB zbira potrebne statistične podatke od pristojnih nacionalnih organov ali neposredno od gospodarskih subjektov. Poleg tega člen 8(5) Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 omogoča ECB, da odloči, da se zaupne informacije, ki so bile prvotno zbrane za druge namene, kot jih določa člen 5 Statuta ESCB, zbirajo in prenašajo znotraj ESCB v potrebnem obsegu in s potrebno ravnjo podrobnosti, pod pogojem, da je to potrebno za učinkovit razvoj ali pripravo statistike ali za izboljšanje njene kakovosti in da je ta statistika potrebna za opravljanje nalog ESCB iz Pogodbe o delovanju Evropske unije.

(3) Podrobni podatki o kreditih, ki temeljijo na centralnih registrih kreditov in drugih razpoložljivih virih podatkov o kreditih, so potrebni za: (a) razvoj in pripravo novih statistik ESCB na področjih, kot sta statistika oslabljenih sredstev, rezervacij za oslabljena sredstva in rezerv iz prevrednotenja ter statistika posojil nefinančnim družbam, razčlenjena po velikosti teh družb, in (b) izboljšanje kakovosti obstoječih statistik ESCB na področjih, kot so statistika kreditnih linij, razčlenjena po sektorjih nasprotnih strank, statistika posojil nefinančnim družbam, razčlenjena po gospodarski dejavnosti, in statistika posojil, zavarovanih z nepremičninami. Te nove in izboljšane statistike, ki se bodo pripravljale dolgoročno, so potrebne za opravljanje nalog Eurosistema, vključno z analizo denarne politike in operacijami denarne politike, upravljanjem tveganj, nadziranjem finančne stabilnosti in raziskavami, ter za prispevanje Eurosistema k nemotenemu vodenju politik pristojnih oblasti glede bonitetnega nadzora kreditnih institucij in stabilnosti finančnega sistema.

(4) Dolgoročni okvir za zbiranje podrobnih podatkov o kreditih, ki bo temeljil na usklajenih zahtevah ECB za statistično poročanje, je treba določiti v pravnem instrumentu ECB, sprejetem po členu 5 Statuta ESCB, ki bi ga bilo treba predložiti Svetu ECB pravočasno, da bi se do konca leta 2016 lahko zagotovilo naslednje: (a) vse NCB Eurosistema bodo upravljale nacionalne zbirke podrobnih podatkov o kreditih v skladu z določenimi minimalnimi standardi, oblikovanimi v pripravljalni fazi, in (b) na podlagi takih nacionalnih zbirk podrobnih podatkov o kreditih se bo vzpostavila skupna zbirka podrobnih podatkov o kreditih, ki si jo bodo delile članice Eurosistema, zajemala pa bo vhodne podatke za vse države članice, katerih valuta je euro, in sicer z namenom, da se postopno zagotovi razpoložljiva statistika o kreditih, ki je potrebna za opravljanje nalog Eurosistema, vključno zlasti s prispevanjem k nemotenemu vodenju politik pristojnih oblasti glede bonitetnega nadzora kreditnih institucij in stabilnosti finančnega sistema. Ta dolgoročen pravni instrument ECB bi moral tudi določiti datum, in sicer ne kasneje kot zgoraj določeni datum, ko bi se moralo začeti zbiranje podrobnih podatkov o kreditih, ki temeljijo na usklajenih zahtevah ECB za statistično poročanje. Čeprav je splošna vsebina podrobnih podatkov o kreditih, ki se bodo v prihodnje zbirali v skladu s takimi usklajenimi zahtevami ECB za statistično poročanje, določena v referenčni shemi poročanja v Prilogi k temu sklepu, je treba natančna obseg in vsebino podatkov, ki se bodo zbirali po dolgoročnem okviru, še opredeliti. Priprave za vzpostavitev tega dolgoročnega okvira se bodo opravile s pripravljalnimi ukrepi, izvedenimi po tem sklepu, ki bodo imeli naslednje cilje: (a) opredelitev glavne skupine usklajenih nizov podrobnih podatkov o kreditih, ki jih morajo NCB dolgoročno pošiljati ECB, (b) ugotovitev in ovrednotenje potreb zadevnih uporabnikov glede uporabe podrobnih podatkov o kreditih znotraj ESCB na dolgi rok, (c) ocenitev s tem povezanih stroškov, ki jih povzročijo postopki zbiranja, zagotavljanja kakovosti in izmenjave podatkov, (d) postopna odprava podatkovnih vrzeli, povezanih z nepopolnostjo ali pomanjkanjem zbirk podrobnih podatkov o kreditih v nekaterih državah članicah, (e) opredelitev primernih vidikov upravljanja in organizacije za delovanje dolgoročnega okvira, in (f) zagotovitev boljše interoperabilnosti in večkratne uporabe podatkov med centralnimi registri kreditov, registri kreditov in drugimi upoštevnimi zbirkami podatkov o kreditih, ki izpolnjujejo merila kakovosti.

(5) Svet ECB bi moral pooblastiti Odbor ESCB za statistiko, da mu pomaga pri izvajanju teh pripravljalnih ukrepov. Odbor za statistiko bi zlasti moral organizirati letni prenos razpoložljivih podrobnih podatkov o kreditih od NCB na ECB kot del postopka zagotavljanja primerne usklajenosti teh podrobnih podatkov o kreditih, ki se bodo zbirali dolgoročno, s potrebami bodočih uporabnikov v ESCB. V ta namen se lahko uporabnikom v ESCB, ki ne bi bili deležni odstopanja po členu 3(3) tega sklepa, odobri dostop do zaupnih statističnih informacij, izpeljanih iz katerih koli podrobnih podatkov o kreditih, prenesenih na ECB, dokler dolgoročni okvir ne bo izveden, v skladu z upoštevnim varovanjem zaupnosti.

(6) Osnovno načelo, na katerem temeljijo pripravljalni ukrepi za dolgoročni okvir, bi morala biti enaka obravnava med posameznimi NCB. V pripravljalni fazi bodo Svetu ECB za vse NCB Eurosistema predlagana potrebna minimalna merila glede obsega, zgornjih in spodnjih meja slojev ali stratumov v populaciji posojilojemalcev ter druge možne razčlenitve, ravni podrobnosti atributov podatkov in kakovosti zbranih podrobnih podatkov o kreditih. Neskladja med nizi podatkov, ki jih dostavijo posamezne NCB, je treba ugotoviti in postopoma zmanjševati s popravki, ki se uvedejo pri kasnejših dostavah podatkov po tem sklepu. Hkrati bodo morda nekatere NCB Eurosistema potrebovale daljše obdobje postopnega uvajanja v pripravljalni fazi za razvoj celovitih zbirk podrobnih podatkov o kreditih ali pridobitev dostopa do njih. Tem NCB bi moralo biti v pripravljalni fazi dovoljeno, da se jim odobri začasno odstopanje od obveznosti izvajanja posameznih pripravljalnih ukrepov, ki jih razvije Odbor za statistiko, pod pogojem, da je obdobje vsakega posameznega odstopanja strogo omejeno na najkrajši čas, ki ga zadevna NCB potrebuje, da v pripravljalni fazi doseže skladnost s pripravljalnimi ukrepi, ki jih zajema to odstopanje, in da je takšno obdobje v vsakem primeru določeno na način, ki omogoča, da se cilji iz člena 1 dosežejo v zvezi z vsemi NCB Eurosistema.

(7) V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije so Pogodbe in predpisi, ki jih Unija sprejme na podlagi Pogodb, nad nacionalnim pravom držav članic, in sicer pod pogoji, ki so določeni v omenjeni sodni praksi (3). Izvajanje tega sklepa tako ne bo pomenilo kršitve določb nacionalnega prava, ki nalagajo posebne zahteve glede zaupnosti ali vzajemnosti v zvezi s čezmejno izmenjavo podatkov, zbranih prek centralnih registrov kreditov.

(8) Vzpostaviti je treba postopek za učinkovito izvedbo tehničnih sprememb Priloge k temu sklepu, pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja. NCB lahko take tehnične spremembe Priloge predlagajo prek Odbora za statistiko, katerega stališča se bodo upoštevala v tem postopku.

(9) Uporaba določb tega sklepa se lahko razširi na NCB držav članic, katerih valuta ni euro, in sicer tako, da te NCB vzpostavijo sodelovanje s centralnimi bankami Eurosistema na podlagi priporočila ECB –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Področje uporabe in cilji

Ta sklep opredeljuje pripravljalne ukrepe, ki so potrebni za postopno vzpostavitev dolgoročnega okvira za zbiranje podrobnih podatkov o kreditih, ki temeljijo na usklajenih zahtevah ECB za statistično poročanje. Ta dolgoročni okvir do konca lega 2016 vključuje: (a) nacionalne zbirke podrobnih podatkov o kreditih, ki jih upravljajo vse NCB Eurosistema, in (b) skupno zbirko podrobnih podatkov o kreditih, ki si jo delijo članice Eurosistema, zajema pa podrobne podatke o kreditih za vse države članice, katerih valuta je euro.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tem sklepu:

1. „centralni register kreditov“ pomeni register kreditov, ki ga upravlja NCB v ESCB;

2. „register kreditov“ pomeni register, ki zbira podrobne podatke o kreditih od poročevalskih institucij;

3. „podrobni podatki o kreditih“ pomenijo informacije o kreditni izpostavljenosti kreditnih institucij ali drugih posojilnih finančnih institucij v razmerju do posojilojemalcev, ki se zagotovijo po posameznih posojilojemalcih ali po posameznih posojilih.

Člen 3

Organizacija pripravljalnih ukrepov

1. Pripravljalni ukrepi, ki se izvedejo za dosego ciljev iz člena 1, vključujejo:

(a) ugotovitev potreb zadevnih uporabnikov in ocenitev s tem povezanih stroškov, ki jih povzročijo predlogi za postopke zbiranja, zagotavljanja kakovosti in izmenjave podatkov, ki se uporabijo dolgoročno;

(b) opredelitev in izboljšanje nizov podrobnih podatkov o kreditih, ki se zbirajo po dolgoročnem okviru, zlasti glede obsega, meja slojev ali stratumov v populaciji posojilojemalcev in drugih možnih razčlenitev, ravni podrobnosti atributov podatkov in kakovosti zbranih podrobnih podatkov o kreditih;

(c) organizacija prenosa podrobnih podatkov o kreditih v pripravljalni fazi v skladu s členom 4 in določitev standardov kakovosti, ki jih morajo izpolnjevati podrobni podatki o kreditih, pridobljeni iz centralnih registrov kreditov ali drugih registrov kreditov, preden se tak prenos začne;

(d) razvoj podrobnih operativnih ureditev, ki določajo prenos, urejanje, hrambo in uporabo podrobnih podatkov o kreditih, ki se bodo preskusile in dokončno določile v pripravljalni fazi, nato pa vključile v dolgoročni okvir;

(e) pripravo časovnega načrta za posamezne korake in rezultate, ki jih morajo izpolniti posamezne NCB in ECB, vključno s koraki, ki jih morajo opraviti NCB, ki trenutno nimajo dostopa do celovitih zbirk podrobnih podatkov o kreditih, da bi pridobile tak dostop prek razvoja lastnega centralnega registra kreditov ali z drugimi sredstvi;

(f) spremljanje napredka, doseženega glede ukrepov, navedenih v točkah (a) do (e), in ugotovitev upoštevnih prilagoditev, če je to potrebno.

2. Odbor za statistiko pripravi, ob upoštevanju nasvetov drugih upoštevnih odborov ESCB, kot je to primerno, odločitve, ki so potrebne za izvedbo pripravljalnih ukrepov, določenih v odstavku 1, in jih predloži v sprejetje Svetu ECB. Odbor za statistiko letno poroča Svetu ECB o napredku, ki ga dosežejo ECB in posamezne NCB.

3. Glede NCB, ki potrebujejo daljše obdobje postopnega uvajanja v pripravljalni fazi za razvoj celovitih zbirk podrobnih podatkov o kreditih ali pridobitev dostopa do takih zbirk, lahko Svet ECB v pripravljalni fazi odobri posamezno začasno odstopanje od obveznosti izvajanja določenih pripravljalnih ukrepov, opredeljenih v odstavku 1. Obdobje vsakega posameznega odstopanja je strogo omejeno na najkrajši čas, ki ga zadevna NCB potrebuje, da v pripravljalni fazi doseže skladnost s pripravljalnimi ukrepi, ki jih zajema to odstopanje, v vsakem primeru pa je določeno na način, ki omogoča, da se cilji iz člena 1 dosežejo v zvezi z vsemi NCB Eurosistema. V vsakem obdobju odstopanja zadevna NCB dvakrat letno poroča Odboru za statistiko o napredku pri doseganju polne skladnosti s pripravljalnimi ukrepi, ki jih zajema odstopanje. Vse pravice dostopa do zaupnih statističnih informacij, izpeljanih iz podrobnih podatkov o kreditih, ki so bili preneseni na ECB kot del posameznega pripravljalnega ukrepa, se začasno izključijo v zvezi s katero koli NCB, ki ji je odobreno začasno odstopanje v zvezi s tem ukrepom. Svet ECB lahko odloči, da se posameznim NCB, ki jih je odobreno odstopanje po tem odstavku, naložijo dodatne ustrezne omejitve

Člen 4

Prenos podrobnih podatkov o kreditih v pripravljalni fazi in varovanje zaupnosti

1. Da bi se zagotovila primerna usklajenost podrobnih podatkov o kreditih, ki se bodo dolgoročno zbirali, s statističnimi potrebami bodočih uporabnikov v ESCB, Odbor za statistiko v pripravljalni fazi organizira letni prenos že razpoložljivih podrobnih podatkov o kreditih, ki se nanašajo na 30. junij in 31. december, od NCB na ECB ob uporabi ustrezne ravni anonimiziranja in agregiranja glede informacij o posojilojemalcih, s čimer bi se zagotovilo, da posameznih posojilojemalcev ni mogoče razpoznati. Prvi prenos se opravi ob koncu marca 2014 s sklicevanjem na 30. junij in 31. december 2013, temelji pa na referenčni shemi poročanja, določeni v Prilogi. STC organizira vse prihodnje prenose na podlagi sheme poročanja, pri kateri se bo upošteval obstoj že razpoložljivih podrobnih podatkov o kreditih in njihove značilnosti, zagotovljeno pa bo tudi, da bodo zbrani podatki sorazmerni s stanjem pripravljalnih del, ki bodo zaključena v času prenosa. Podatki o posojilojemalcih, ki pripadajo institucionalnim sektorjem razen nefinančnih družb, se lahko v pripravljalni fazi poročajo v agregirani obliki, pod pogojem, da NCB predloži upoštevne informacije o metodologiji.

2. Posamezne NCB prenesejo zahtevane podrobne podatke o kreditih na podlagi centralnih registrov kreditov ali drugih razpoložljivih zbirk podrobnih podatkov o kreditih. NCB, ki jim je v skladu s členom 3(3) odobreno odstopanje od pripravljalnih ukrepov po členu 3(1)(c) glede prenosa določenih podatkov, v poročanje Odboru za statistiko vključijo tudi informacije o napredku pri doseganju polne skladnosti s prenosi podatkov v pripravljalni fazi.

3. Podatki, ki se posredujejo ECB v skladu s prvim odstavkom, se prenesejo v elektronski obliki prek varovanega dostopa na daljavo in shranijo na varnem mestu. Dostop do takšnih podatkov se omeji na strokovnjake za statistiko, navedene na seznamu, ki ga Odbor za statistiko sporoči Svetu ECB pred začetkom prenosa. ECB vključi informacije o sprejetih varovalnih ukrepih v letno poročilo o varovanju zaupnosti.

Člen 5

Uporaba statističnih informacij, izpeljanih iz podrobnih podatkov o kreditih, v pripravljalni fazi

1. Podatki, ki se posredujejo ECB v skladu s členom 4, se uporabljajo za: (a) opredelitev in izboljšanje podrobnih podatkov o kreditih, ki se zbirajo po dolgoročnem okviru, in zadevnih atributov podatkov, in (b) opredelitev in pripravo agregiranih statističnih informacij za izpolnitev statističnih potreb uporabnikov v ESCB v pripravljalni fazi.

2. Uporabniki v ESCB, ki jim ni odobreno odstopanje po členu 3(3), lahko poleg dostopa do agregiranih statističnih informacij in uporabe teh informacij zahtevajo tudi dovoljenje za dostop do razčlenjenih zaupnih statističnih informacij, izpeljanih iz podrobnih podatkov o kreditih, prenesenih v skladu s členom 4, in uporabo teh informacij, pod pogojem, da ta dostop do zaupnih statističnih informacij: (a) služi cilju opredelitve in izboljšanja podrobnih podatkov o kreditih, ki se zbirajo po dolgoročnem okviru, in zadevnih atributov podatkov, in (b) ne vključuje neposrednega dostopa do izvirnih podrobnih podatkov o kreditih, ki jih zberejo NCB ali ECB. Vsaki zahtevi uporabnikov je treba priložiti seznam posameznih oseb, ki bodo imele dostop do zadevnih informacij.

3. Zahteve uporabnikov po odstavku 2 bo presojal in odobril Svet ECB v skladu s postopkom, ki ga sprejme ECB. Odbor za statistiko pomaga Svetu ECB pri ocenjevanju teh zahtev.

Člen 6

Poenostavljen postopek spreminjanja

Izvršilni odbor ECB je ob upoštevanju stališč Odbora za statistiko upravičen izvesti tehnične spremembe Priloge k temu sklepu, pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja. Izvršilni odbor o vsaki taki spremembi brez nepotrebnega odlašanja obvesti Svet ECB.

Člen 7

Končni določbi

1. Ta sklep začne učinkovati na dan, ko je uradno sporočen.

2. Svet ECB do 31. decembra 2014 prejme poročilo, v katerem se analizirata: (a) stanje pripravljalnih ukrepov, vzpostavljenih po tem sklepu, in (b) izvedljivost nadomestitve tega sklepa s pravnim instrumentom ECB, ki bi določal usklajene zahteve ECB za statistično poročanje in zagotavljal vzpostavitev skupne zbirke podrobnih podatkov o kreditih, ki bi si jo delile članice Eurosistema, zajemala pa bi podrobne podatke o kreditih za vse države članice, katerih valuta je euro, vključno z oceno izvedljivosti časovnega načrta za sprejetje teh ukrepov, kot je določen v členu 1, glede na doseženi napredek.

Člen 8

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na NCB držav članic, katerih valuta je euro.

V Frankfurtu na Majni, 24. februarja 2014 Predsednik ECB Mario DRAGHI

(1) UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

(2) Memorandum of Understanding on the exchange of information among national central credit registers for the purpose of passing it on to reporting institutions, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

(3) Izjava 17 o primarnosti, priložena sklepni listini medvladne konference, ki je sprejela Lizbonsko pogodbo, z dne 13. decembra 2007 (UL C 115, 9.5.2008, str. 344).