6.

Države članice morajo opredeliti, kaj sestavlja vzajemne sklade, in podrobno opredeliti nekatere druge pogoje iz točke (d) prvega pododstavka člena 33(3) uredbe o SUT: (a) „vzajemni sklad“ je vključen v določbe Uredbe (EU) št. 1305/2013 in uredbe o SUT. V členu 36(3) Uredbe (EU) št. 1305/2013 je opredeljen kot shema, ki jo akreditira država članica ter v okviru katere se vključeni kmetje zavarujejo in prejmejo nadomestila za ekonomske izgube, nastale zaradi slabih vremenskih razmer, izbruha bolezni živali ali rastlin, napada škodljivcev ali okoljske nesreče ali zaradi izrednega zmanjšanja dohodka. V primerjavi z vzajemnimi skladi na podlagi Uredbe (EU) št. 1305/2013 uredba o SUT ne zahteva akreditacije vzajemnih skladov. Akreditacija je lahko koristna tudi za vzajemne sklade na podlagi uredbe o SUT, saj lahko med drugim pomaga zmanjšati tveganje dvojnega financiranja; (b) „izredno zmanjšanje dohodka“ – države članice bi lahko za približek dohodka uporabile vrednost tržne proizvodnje organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev, kadar del članov proizvajalcev ali vsi člani proizvajalci ali člani združenja organizacij proizvajalcev utrpijo izredno zmanjšanje dohodka. Vrednost tržne proizvodnje se v ta namen lahko izračuna na podlagi cen franko organizacija proizvajalcev in za vsak proizvod. Vendar to ne pomeni, da bi bilo treba pri določanju podrobnih pravil o podpori za vzajemne sklade zanemariti zmanjšanje dohodka proizvajalca. Pozornost je treba nameniti zlasti primerom, v katerih izredno zmanjšanje dohodka utrpi samo del proizvajalcev, ki so člani organizacije proizvajalcev, ali članov združenja organizacij proizvajalcev, ker na primer neugodne tržne razmere zadevajo samo del proizvodov, za katere je priznana organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev. V teh okoliščinah izplačila iz vzajemnega sklada tistim, ki niso utrpeli izrednega zmanjšanja dohodka zaradi neugodnih tržnih razmer, ne bi bila upravičena do finančne pomoči Unije na podlagi točke (d) prvega pododstavka člena 33(3) uredbe o SUT. Nasprotno, upravičenost izplačil iz vzajemnih skladov tistim, ki so utrpeli izredno zmanjšanje dohodka zaradi neugodnih tržnih razmer, se ne bi smela zavrniti le zato, ker se celotna vrednost tržne proizvodnje organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev ni zmanjšala ali se ni dovolj zmanjšala. Oceno je treba opraviti za vsak primer posebej ob upoštevanju posameznih okoliščin organizacij proizvajalcev, združenj organizacij proizvajalcev in njihovih članov ter tržnih razmer, ki so povzročile izredno zmanjšanje dohodka. Uredba (EU) št. 1305/2013 določa, da se nadomestilo kmetom v določenem sektorju zaradi izrednega zmanjšanja dohodka odobri le, kadar je to ustrezno utemeljeno in kadar zmanjšanje dohodka presega prag vsaj 20 % povprečnega letnega dohodka posameznega kmeta v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja v predhodnem petletnem obdobju, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost. Uredba o SUT ne vsebuje nobenih takih pragov. Da bi zagotovile enotno in nediskriminatorno uporabo ukrepov, bi države članice lahko uporabile podoben pristop, kot je določen v Uredbi (EU) št. 1305/2013, in dodelile podporo za dopolnitev vzajemnih skladov, kadar zmanjšanje dohodka organizacije proizvajalcev (tj. njena vrednost tržne proizvodnje na proizvod) presega 20 % dohodka, ki ga države članice določijo na podlagi dejanskih okoliščin (npr. zmanjšanje dohodka vseh članov proizvajalcev ali druge okoliščine), v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja v predhodnem petletnem obdobju, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost; (c) „neugodne tržne razmere“ – ta izraz bi se moral nanašati na objektivno obstoječe razmere na trgu za dani proizvod, ki povzročijo zmanjšanje dohodka članov proizvajalcev. Zmanjšanje, ki presega 20 % povprečne cene zadevnega proizvoda v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja v predhodnem petletnem obdobju, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost, bi lahko bilo kazalnik neugodnih tržnih razmer. Neugodne tržne razmere bi se lahko opredelile tudi na podlagi spremembe reprezentativne tržne cene zadevnih proizvodov ali zneskov podpore za umike s trga (glej točko 7(b) v nadaljevanju).