Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je Avstrija za odpravo čezmernega primanjkljaja sprejela obsežne ukrepe za konsolidacijo. Kar zadeva program za stabilnost, je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi, optimističen. Glavni cilj proračunske strategije iz programa za stabilnost je postopoma zmanjšati javnofinančni primanjkljaj, da bi bil do leta 2016 dosežen uravnotežen proračun v nominalnem smislu in do leta 2017 srednjeročni cilj. V programu za stabilnost je potrjen prejšnji srednjeročni cilj glede strukturnega primanjkljaja v višini 0,45 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Na podlagi trenutnih napovedi je Avstrija na dobri poti, da odpravi čezmerni primanjkljaj do leta 2013, saj je javnofinančni primanjkljaj leta 2012 znašal 2,5 % BDP in naj bi se v skladu z napovedjo služb Komisije leta 2013 nadalje zmanjšal na 2,2 % BDP in leta 2014 na 1,8 % BDP. Vendar so možni dodatni stroški v zvezi s prenehanjem velike banke, kar bi lahko imelo znaten učinek na povečanje primanjkljaja. Po velikem izboljšanju, ki je v letu 2012 preseglo prilagoditev, zahtevano v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, se bo primanjkljaj strukturnega salda leta 2013 predvidoma povečal na 1,8 %. Rahlo povečanje strukturnega primanjkljaja v letu 2013 je potrdila tudi napoved služb Komisije. Po informacijah iz programa za stabilnost se od leta 2014 naprej za preračunani strukturni saldo predvideva strukturna prilagoditev, ki bi v letih 2014 in 2015 presegla 0,5 % in omogočila Avstriji, da doseže srednjeročni cilj dve leti prej, kot je navedeno v scenariju, predstavljenem v programu za stabilnost, tj. leta 2015 namesto leta 2017.

Kar zadeva referenčne vrednosti za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast, naj bi v skladu z informacijami iz programa za stabilnost stopnja rasti javnofinančnih odhodkov brez diskrecijskih ukrepov med letoma 2014 in 2016 prispevala k letni strukturni prilagoditvi v smeri srednjeročnega cilja v višini 0,5 % BDP. Vendar je precejšen upad deleža odhodkov glede na BDP, ki je predviden v scenariju programa za stabilnost, zelo ambiciozen, saj naj bi odhodki glede na BDP po ocenah dosegli eno najnižjih ravni v več kot petnajstih letih. Za Avstrijo se lahko pričakuje, da bo od leta 2014 do 2016 v prehodnem obdobju v smislu izpolnjevanja merila glede dolga, načrti pa bodo zagotovili zadosten napredek v smeri doseganja tega cilja.

Krepitev proračunskega okvira ni bistveno vplivala na fiskalne odnose med različnimi vladnimi ravnmi, prekrivanje pristojnosti in neskladja med pristojnostmi na področju financiranja in porabe pa še niso bila rešena. Zapleteni mehanizem stalnih sporazumov med nacionalno vlado, ponudniki socialnega zavarovanja in podzvezno ravnjo predstavlja tveganje za izvajanje ukrepov, namenjenih omejevanju odhodkov za zdravstveno varstvo. Na področju izobraževanja so pogajanja o predlogu iz šestih točk, vključno z ukinitvijo šolskih oblasti na okrajni ravni, dobrodošel korak k racionalizaciji pristojnosti med različnimi vladnimi ravnmi, vendar bi bila potrebna nadaljnja poenostavitev, da se občutneje zmanjša razdrobljenost.