PRILOGA

Sporazum o izvajanju Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007

DELODAJALCI IN DELOJEMALCI (V NADALJNJEM BESEDILU: SOCIALNI PARTNERJI EU) V SEKTORJU MORSKEGA RIBOLOVA –

(1) Splošna konfederacija kmetijskih zadrug v Evropski uniji (COGECA);

(2) Evropska federacija delavcev v prometu (ETF) in

(3) Združenje nacionalnih organizacij ribiških podjetij v Evropski uniji (Europêche),

ob upoštevanju:

(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in zlasti členov 153–155 Pogodbe;

(2) Konvencije o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela (v nadaljnjem besedilu: MOD) iz leta 2007 („Konvencija št. 188“, v nadaljnjem besedilu: Konvencija);

(3) Priporočila MOD o delu na področju ribolova iz leta 2007 („Priporočilo št. 199“);

(4) Priporočila MOD o delovnih razmerjih iz leta 2006 („Priporočilo št. 198“);

(5) Smernic za pomorske inšpektorje države pristanišča, ki opravljajo inšpekcijske preglede v skladu s Konvencijo (št. 188) o delu na področju ribolova iz leta 2007, ki jih je sprejel upravljavski organ MOD na svojem 309. zasedanju med 13. in 19. novembrom 2010 (v nadaljnjem besedilu: Smernice PSC-F);

(6) Sklepa Sveta 2010/321/EU z dne 7. junija 2010 o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije ratificirajo Konvencijo o delu na področju ribolova Mednarodne organizacije dela iz leta 2007 (Konvencija št. 188);

(7) Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij COM(2011) 306 final z dne 31. maja 2011: Pregled učinkovanja določb glede delavcev na morskih ribiških plovilih iz Direktive 2003/88/ES;

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Na 96. zasedanju Mednarodne konference dela MOD je bila 14. junija 2007 sprejeta Konvencija o delu na področju ribolova, 2007 (C188).

(2) Konvencija je bila sprejeta s 437 glasovi za, 2 glasovoma proti in 22 vzdržanimi glasovi. Za njeno sprejetje so glasovali vsi prisotni vladni predstavniki (53 glasov), vsi prisotni predstavniki delavcev (25 glasov) in vsi prisotni predstavniki delodajalcev (22 glasov) od prisotnih 27 držav članic Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: države članice).

(3) Z globalizacijo so se razmere v ribiškem sektorju bistveno spremenile, zato je treba pravice ribičev podpreti in zaščititi.

(4) Po mnenju MOD je ribolov v primerjavi z ostalimi poklici nevaren poklic.

(5) Namen Konvencije je ribičem zagotoviti dostojne delovne razmere na ribiških plovilih z vidika minimalnih zahtev za delo na plovilu, pogojev službovanja, nastanitve in hrane, varnosti in varovanja zdravja pri delu, zdravstvene oskrbe in socialne varnosti.

(6) V skladu s Konvencijo morajo članice MOD na podlagi nacionalnih zakonov ali drugih predpisov izvajati sodno pristojnost in nadzor nad ribiškimi plovili, ki plujejo pod njihovo zastavo, tako da uvedejo sistem za zagotavljanje skladnosti z zahtevami Konvencije.

(7) Člen 155(2) PDEU določa, da se lahko sporazumi, sklenjeni na ravni Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: EU), izvajajo na skupno zahtevo socialnih partnerjev EU s sklepom Sveta, sprejetim na predlog Evropske komisije. Glede na navedeno so se socialni partnerji odločili začeti pogajanja za sklenitev sporazuma o izvajanju nekaterih delov Konvencije v okviru omejitev iz člena 153 PDEU.

(8) Po mnenju socialnih partnerjev EU je ta pobuda zelo pomembna, da se države članice spodbudi k ratifikaciji Konvencije ter se tako izoblikujejo enaki konkurenčni pogoji v EU in drugod po svetu v zadevah v zvezi z delovnimi in življenjskimi razmerami ribičev na ribiških plovilih.

(9) Socialni partnerji EU menijo, da je Sporazum prvi korak h kodifikaciji socialnega pravnega reda v ribiškem sektorju.

(10) Določene vidike organizacije delovnega časa delavcev na morskih ribiških plovilih trenutno urejajo določbe člena 21 Direktive 2003/88/ES. Čeprav člena 13 in 14 Konvencije na splošno ribičem nudita nižjo raven varstva kot Direktiva, pa je raven varstva na podlagi nekaterih določb člena 14 Konvencije višja. Zato so se socialni partnerji EU dogovorili o združitvi zadevnih določb. To omogoča višjo splošno raven varstva. Zadevne določbe so: posvetovanje pristojnega organa z nacionalnimi socialnimi partnerji EU pred določitvijo minimalne ravni varstva, dodatni cilj omejevanja utrujenosti, nadomestni počitek v primeru dovoljenih odstopanj od minimalnega števila ur počitka ali najvišjega števila delovnih ur ter izboljšano varstvo po stiskah.

(11) Določbe Konvencije o kakovosti zdravstvene oskrbe, nastanitvi, hrani, življenjskih razmerah, nadomestilu ob nevarnostih ali boleznih in o socialni zaščiti bi bilo treba obravnavati v okviru varnosti in zdravja ribičev pri delu, pri čemer se upoštevajo posebnosti dela na ribiških plovilih, kot so geografska osamljenost, utrujenost in večinoma fizična narava predpisanega dela.

(12) Konvencija se uporablja za vse ribiče (v nadaljnjem besedilu: ribiči), ki so v členu 1(e) Konvencije opredeljeni kot „vsaka oseba, ki je zaposlena ali najeta v kakršni koli vlogi ali opravlja poklic na ribiškem plovilu, vključno z osebami, ki delajo na plovilu in so plačane na podlagi deleža ulova, razen pilotov, osebja vojaške mornarice, drugih oseb v stalni službi vlade, oseb na kopnem, ki opravljajo delo na ribiškem plovilu, in opazovalcev ribištva“. Zaradi omejitev iz PDEU socialni partnerji EU nimajo pooblastil, da bi se dogovarjali o besedilih, ki naj bi se izvajala s sklepom Sveta in se nanašajo na ribiče, ki ne delajo na podlagi pogodbe o zaposlitvi in niso v delovnem razmerju. Kadar se za take ribiče uporabljajo drugi standardi ali standardov zanje sploh ni in so taki ribiči na istem plovilu z ribiči, ki delajo na podlagi pogodbe o zaposlitvi ali so v delovnem razmerju, lahko to vpliva na splošno varnost in zdravje slednjih ribičev pri delu, vključno z njihovimi življenjskimi in delovnimi razmerami. Za zaščito ribičev, ki delajo na podlagi pogodbe o zaposlitvi ali so v delovnem razmerju, je po mnenju socialnih partnerjev EU upravičeno, da se ta sporazum ne uporablja samo za ribiče, ki delajo na podlagi pogodbe o zaposlitvi ali so v delovnem razmerju, temveč tudi za vse ostale ribiče na istem plovilu.

(13) Ustrezen instrument za izvajanje tega sporazuma je direktiva v smislu člena 288 PDEU, ki je za države članice zavezujoča glede cilja, ki ga je treba doseči, nacionalnim organom pa prepušča izbiro oblike in metod;

pozivajo države članice, naj:

(1) ratificirajo Konvencijo glede na soglasnost držav članic ob njenem sprejetju ter zaradi znatnih razlik med področjem uporabe Konvencije in v njej zajetimi področji na eni strani in tem sporazumom na drugi strani;

(2) oblikujejo enoten veljaven dokument iz člena 41 Konvencije, ki se izvaja po vsej Evropski uniji;

(3) na podlagi Smernic PSC-F razvijejo usklajeno politiko pomorske inšpekcije ribiških plovil iz Konvencije, ki se izvaja po vsej Evropski uniji;

skupaj zahtevajo,

da se ta sporazum izvaja z direktivo Sveta –

SO SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

DEL 1

OPREDELITEV POJMOV IN PODROČJE UPORABE

OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

V tem sporazumu:

(a) ribolovna operacija pomeni lovljenje ali lovljenje in predelavo rib ali drugih živih morskih virov;

(b) gospodarski ribolov pomeni vse ribolovne operacije razen ribolova za lastno oskrbo in rekreacijskega ribolova;

(c) pristojni organ pomeni ministra, vladno službo ali drug organ, ki ga imenuje država članica in je pooblaščen za izdajo in izvrševanje predpisov, odredb ali drugih navodil, ki imajo zakonsko veljavnost glede predmeta zadevne določbe;

(d) posvetovanje pomeni posvetovanje pristojnega organa z zadevnimi predstavniškimi organizacijami delodajalcev in delavcev, zlasti s predstavniškimi organizacijami lastnikov ribiških plovil in ribičev, kadar take organizacije obstajajo;

(e) lastnik ribiškega plovila ali lastnik pomeni lastnika ribiškega plovila ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, kot so upravljavec, agent ali zakupnik ladje brez posadke, ki je prevzela odgovornost za upravljanje plovila od lastnika in se je ob prevzemu take odgovornosti strinjala, da prevzame naloge in odgovornosti, ki so lastnikom ribiških plovil naložene s tem sporazumom, ne glede na to, ali v imenu lastnika ribiškega plovila izpolnjuje nekatere naloge ali odgovornosti katera koli druga organizacija ali oseba;

(f) ribič pomeni vsako osebo, ki je zaposlena ali najeta ali dela v kakršni koli vlogi na ribiškem plovilu pod pogoji iz člena 2, razen pristaniških pilotov in osebja na kopnem, ki opravlja delo na ribiškem plovilu na privezu;

(g) ribičeva pogodba o delu pomeni pogodbo o zaposlitvi, drug dogovor ali druge podobne ureditve ali katero koli drugo pogodbo, ki ureja življenjske in delovne razmere ribiča na ribiškem plovilu;

(h) ribiško plovilo ali plovilo pomeni katero koli ladjo ali čoln, ki pluje pod zastavo države članice ali je vpisan v register pod popolno sodno pristojnostjo države članice, je katere koli vrste ter se ne glede na obliko lastništva uporablja ali naj bi se uporabljal za gospodarski ribolov;

(i) dolžina (L) pomeni 96 odstotkov skupne dolžine na vodni črti pri 85 odstotkih najmanjše konstrukcijske višine, merjene od linije kobilice, ali dolžino od sprednjega roba premčne grodnice do osi krmila na navedeni vodni črti, če je slednja vrednost višja; pri plovilih, konstruiranih z naklonom kobilice, je vodna črta, na kateri se ta dolžina meri, vzporedna s konstrukcijsko vodno črto;

(j) razdalja med navpičnicama (LBP) pomeni razdaljo med premčno in krmno navpičnico; premčna navpičnica sovpada s sprednjim robom premčne grodnice na vodni črti, na kateri se meri dolžina (L); krmna navpičnica sovpada z osjo krmila na navedeni vodni črti;

(k) poveljnik pomeni ribiča, ki poveljuje ribiškemu plovilu;

(l) izvajalec rekrutiranja in posredovanja zaposlitve pomeni katero koli osebo, podjetje, ustanovo, agencijo ali drugo organizacijo v javnem ali zasebnem sektorju, ki se ukvarja z rekrutiranjem ribičev v imenu lastnikov ribiških plovil ali posredovanjem ribičev na delovna mesta pri njih;

(m) zasebna agencija za zaposlovanje pomeni katero koli osebo, podjetje, ustanovo, agencijo ali drugo organizacijo v zasebnem sektorju, ki se ukvarja z zaposlovanjem ali najemanjem ribičev z namenom dati jih na razpolago lastnikom ribiških plovil, ki določijo njihove naloge in nadzorujejo izvajanje teh nalog.

PODROČJE UPORABE

Člen 2

1. Ta sporazum se, razen če v njem ni določeno drugače, uporablja za:

(a) vse ribiče, ki delajo v kateri koli vlogi na podlagi pogodbe o zaposlitvi ali so v delovnem razmerju na katerem koli ribiškem plovilu, ki se ukvarja z gospodarskim ribolovom;

(b) vse druge ribiče, ki so na istem plovilu z ribiči iz točke (a), da se obvarujeta splošna varnost in zdravje.

2. Če obstaja dvom, ali se plovilo ukvarja z gospodarskim ribolovom, o vprašanju po posvetovanju odloči pristojni organ.

3. Vsaka država članica lahko po posvetovanju varstvo, ki ga ta sporazum zagotavlja ribičem, ki delajo na plovilih z dolžino 24 metrov in več, v celoti ali deloma razširi na ribiče, ki delajo na plovilih, krajših od 24 metrov.

Člen 3

1. Kadar glede na posebne pogoje službovanja zadevnih ribičev ali izvajanja operacij zadevnih ribiških plovil izvajanje tega sporazuma povzroča znatne specifične težave, lahko država članica iz objektivnih razlogov in po posvetovanju omejene kategorije ribičev ali ribiških plovil izključi iz zahtev tega sporazuma ali nekaterih njegovih določb.

2. V primeru izključitev iz prejšnjega odstavka pristojni organ po potrebi sprejme ukrepe za postopno razširitev zahtev tega sporazuma na vse kategorije zadevnih ribičev ali ribiških plovil v obdobju največ 5 let od začetka veljavnosti tega sporazuma.

3. Uporaba tega člena v nobenem primeru ni razlog za utemeljitev znižanja splošne ravni varstva delavcev na področjih, ki jih ob začetku veljavnosti tega sporazuma pokriva pravo EU.

Člen 4

Nič v tem sporazumu ne vpliva na noben zakon, odločbo ali običaj oziroma dogovor med lastniki ribiških plovil in ribiči, ki ribičem zagotavlja ugodnejše razmere od tistih iz tega sporazuma.

DEL 2

SPLOŠNA NAČELA

ODGOVORNOST LASTNIKOV RIBIŠKIH PLOVIL, POVELJNIKOV IN RIBIČEV

Člen 5

1. Ta člen se uporablja brez poseganja v Direktivo 93/103/ES.

2. Lastnik ribiškega plovila je v celoti odgovoren za to, da poveljniku zagotovi potrebna sredstva in zmogljivosti za izpolnjevanje obveznosti iz tega sporazuma.

3. Za zagotovitev varnosti ribičev na plovilu in varnega upravljanja plovila je poveljnik odgovoren zlasti za:

(a) zagotavljanje, da ribiči v največji možni meri opravljajo svoje delo v najboljših varnostnih in zdravstvenih razmerah, ter izvajanje s tem povezanega nadzora;

(b) vodenje ribičev ob spoštovanju varnosti in zdravja, vključno s preprečevanjem utrujenosti;

(c) omogočanje usposabljanja na plovilu za boljšo osveščenost o varnosti in zdravju pri delu ter

(d) zagotavljanje skladnosti z varnostjo plovbe, izvajanjem straže in s tem povezano dobro pomorsko prakso.

4. Lastnik ribiškega plovila poveljnika ne sme omejevati pri sprejemanju kakršne koli odločitve, ki je po poveljnikovem strokovnem mnenju potrebna za varnost ribičev na plovilu ali plovilo samo ter njegovo varno plovbo in varno upravljanje.

5. Ribiči upoštevajo poveljnikove zakonite ukaze ter veljavne varnostne in zdravstvene ukrepe.

DEL 3

MINIMALNE ZAHTEVE ZA DELO NA RIBIŠKIH PLOVILIH

MINIMALNA STAROST

Člen 6

1. Ta člen se uporablja brez poseganja v Direktivo 94/33/ES.

2. Minimalna starost za delo na ribiškem plovilu je 16 let, če za mladostnika po nacionalni zakonodaji ne velja več obvezno redno šolanje. Osebam, za katere po nacionalni zakonodaji ne velja več obvezno šolanje in ki se poklicno usposabljajo na področju ribolova, pa lahko pristojni organ odobri minimalno starost 15 let.

3. Pristojni organ lahko osebam, starim 15 let, v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso odobri opravljanje lažjega dela med šolskimi počitnicami. V takih primerih po posvetovanju določi vrste dovoljenega dela ter predpiše pogoje, v katerih se tako delo opravlja, in zahtevani čas počitka.

4. Minimalna starost za izvajanje dejavnosti na ribiških plovilih, ki lahko zaradi svoje narave ali okoliščin, v katerih se izvajajo, ogrozijo zdravje, varnost, telesni, duševni ali socialni razvoj, izobraževanje ali moralo mladostnikov, ne sme biti nižja od 18 let.

5. Vrste dejavnosti, za katere se uporablja odstavek 4 tega člena, se določijo z nacionalnimi zakoni ali drugimi predpisi ali jih določi pristojni organ po posvetovanju in ob upoštevanju zadevnih tveganj in veljavnih mednarodnih standardov.

6. Mladostniku, za katerega po nacionalni zakonodaji ne velja več obvezno redno šolanje, se izvajanje dejavnosti iz odstavka 4 tega člena od starosti 16 let lahko odobri z nacionalnimi zakoni ali drugimi predpisi ali sklepom pristojnega organa po posvetovanju, če se zdravje, varnost, telesni, duševni in socialni razvoj, izobraževanje in morala zadevnih mladostnikov v celoti zaščitijo ter če je bilo zadevnim mladostnikom zagotovljeno ustrezno specifično usposabljanje na plovilu ali poklicno usposabljanje in so opravili osnovno varnostno usposabljanje pred začetkom dela na plovilu. Upoštevajo se zahteve člena 7(3) Direktive 94/33/ES.

7. Ribiče, mlajše od 18 let, je prepovedano vključevati v nočno delo. „Noč“ se za namen tega člena opredeli v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso. Zajema obdobje vsaj devetih ur ter se začne najpozneje opolnoči in konča najprej ob 5. uri zjutraj. Pristojni organ lahko odobri odstopanje od strogega upoštevanja omejitve nočnega dela, če so izpolnjene zahteve člena 9 Direktive 94/33/ES, kadar:

(c) bi bilo okrnjeno učinkovito usposabljanje zadevnih ribičev v skladu z uveljavljenimi programi in urniki ali

(d) posebna narava naloge ali priznan program usposabljanja zahteva, da ribiči, za katere velja odstopanje, delovne naloge opravljajo ponoči, organ pa po posvetovanju odloči, da delo ne bo škodovalo njihovemu zdravju ali dobremu počutju.

8. Nič v tem členu ne vpliva na nobene obveznosti, ki jih država članica prevzame na podlagi ratifikacije katere koli mednarodne konvencije o delu, ki mladim ribičem, na katere se ta člen nanaša, zagotavlja višjo raven varstva.

ZDRAVSTVENI PREGLED

Člen 7

1. Ribiči na ribiškem plovilu ne smejo delati brez veljavnega zdravniškega spričevala, ki potrjuje njihovo zmožnost za opravljanje delovnih nalog.

2. Pristojni organ lahko po posvetovanju odobri izvzetja iz uporabe odstavka 1 tega člena, pri čemer upošteva varnost in zdravje ribičev, velikost plovila, razpoložljivost zdravstvene pomoči in sredstev za evakuacijo, trajanje plovbe, območje operacije in vrsto ribolovne operacije.

3. Izvzetja iz odstavka 2 tega člena se ne uporabljajo za ribiča, ki dela na ribiškem plovilu, katerega dolžina znaša 24 metrov in več ali ki običajno ostane na morju dlje kot tri dni. Pristojni organ lahko v nujnih primerih ribiču dovoli delati na takem plovilu za omejeno in opredeljeno obdobje, dokler se ne pridobi zdravniško spričevalo, če ima ribič na voljo nedavno poteklo zdravniško spričevalo.

Člen 8

Vsaka država članica sprejme zakone, predpise ali druge ukrepe, s katerimi določi:

(a) naravo zdravstvenih pregledov;

(b) obliko in vsebino zdravniških spričeval;

(c) izdajo zdravniškega spričevala s strani ustrezno kvalificiranega zdravnika ali, če se spričevalo nanaša izključno na vid, s strani osebe, ki jo pristojni organ prizna kot kvalificirano za izdajo takšnega spričevala; te osebe so pri izvajanju strokovne presoje popolnoma neodvisne;

(d) pogostost zdravstvenih pregledov in trajanje veljavnosti zdravniških spričeval;

(e) pravico do drugega, zavezujočega pregleda, ki ga opravi neodvisen zdravnik, ki ga za razsodnika imenuje država članica, (i) če se osebi spričevalo zavrne ali se uvedejo omejitve pri delu, ki ga oseba lahko opravlja; (ii) če oseba pri pregledu navede, da je po lastnem mnenju nezmožna za opravljanje delovnih nalog na ribiškem plovilu, zdravnik, ki opravlja pregled, pa vseeno izda zdravniško spričevalo, ki potrjuje, da je oseba zdravstveno zmožna za opravljanje delovnih nalog na ribiškem plovilu; (iii) če se osebi spričevalo zavrne ali se uvedejo omejitve pri delu, ki ga oseba lahko opravlja, zdravstvenih razlogov za tako zavrnitev pa ni več;

(f) druge ustrezne zahteve.

Člen 9

Poleg minimalnih zahtev členov 7 in 8 na ribiškem plovilu dolžine 24 metrov in več ali plovilu, ki običajno ostane na morju dlje kot tri dni, velja, da:

(a) se v ribičevem zdravniškem spričevalu navede vsaj, da: (i) sta sluh in vid zadevnega ribiča zadovoljiva za opravljanje njegovih delovnih nalog na plovilu in (ii) ribič ni v takem zdravstvenem stanju, ki bi ga službovanje na morju lahko poslabšalo ali zaradi katerega bi ribič lahko postal nezmožen za takšno službovanje ali ki bi lahko ogrozilo varnost ali zdravje drugih oseb na plovilu;

(b) zdravniško spričevalo velja največ dve leti, za ribiče, mlajše od 18 let, pa največ eno leto;

(c) spričevalo, katerega obdobje veljavnosti poteče med plovbo, ostane veljavno do konca navedene plovbe.

DEL 4

POGOJI SLUŽBOVANJA

POSADKA

Člen 10

1. Vsaka država članica sprejme zakone, predpise ali druge ukrepe, na podlagi katerih morajo lastniki plovil, ki plujejo pod njeno zastavo ali so vpisana v register pod njeno popolno sodno pristojnostjo, zagotoviti, da so posadke njihovih plovil zadostno in varno popolnjene za varno plovbo in upravljanje plovila ter pod nadzorom sposobnega poveljnika.

2. Poleg zahtev odstavka 1 tega člena pristojni organ pri ribiških plovilih dolžine 24 metrov in več določi minimalno raven popolnjenosti posadke za varno plovbo plovila, pri čemer opredeli število potrebnih ribičev in kvalifikacije, ki jih ti morajo imeti.

3. Pristojni organ lahko po posvetovanju določi alternativne zahteve tistim iz odstavka 2 tega člena. Vendar se država članica pri tem prepriča, da alternativne zahteve:

(a) v celoti dosegajo splošni cilj in namen tega člena in člena 11;

(b) uveljavljajo odstavek 2 tega člena in

(c) ne ogrožajo varnosti in zdravja ribičev.

ŠTEVILO DELOVNIH UR IN UR POČITKA

Člen 11

1. (a) Členi 3 do vključno 6, 8 in 21 Direktive 2003/88/ES se za ribiče, zajete s tem sporazumom, ne uporabljajo. (b) Vsaka država članica sprejme zakone, predpise ali druge ukrepe, na podlagi katerih morajo lastniki plovil, ki plujejo po njeno zastavo, zagotoviti, da imajo ribiči pravico do ustreznega počitka in da število njihovih tedenskih delovnih ur v referenčnem obdobju največ dvanajstih mesecev v povprečju ne presega 48 ur.

2. (a) V okviru omejitev iz odstavka 1(b) ter odstavkov 3 in 4 tega člena vsaka država članica po posvetovanju ter ob upoštevanju potrebe po varnosti in varovanju zdravja ribičev in omejevanju utrujenosti sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da se: (i) število delovnih ur omeji na najvišje število ur, ki se v opredeljenem obdobju ne sme preseči, ali (ii) zagotovi minimalno število ur počitka v opredeljenem obdobju. (b) Najvišje število delovnih ur ali minimalno število ur počitka se določita z zakoni in drugimi predpisi ali kolektivnimi pogodbami ali sporazumi med socialnimi partnerji.

3. Število delovnih ur ali ur počitka se omeji bodisi z:

(a) najvišjim številom delovnih ur, ki ne presega: (i) 14 ur v katerem koli 24-urnem obdobju in (ii) 72 ur v katerem koli 7-dnevnem obdobju, bodisi z

(b) minimalnim številom ur počitka, ki ni nižje od: (i) 10 ur v katerem koli 24-urnem obdobju in (ii) 77 ur v katerem koli 7-dnevnem obdobju.

4. Ure počitka se lahko razdelijo v največ dve obdobji, pri čemer eno traja najmanj šest ur, presledek med zaporednima obdobjema počitka pa ne presega 14 ur.

5. V skladu s splošnimi načeli varovanja zdravja in varnosti delavcev in zaradi objektivnih ali tehničnih razlogov ali razlogov organizacije dela lahko države članice dovolijo odstopanja od omejitev iz odstavka 1(b) ter odstavkov 3 in 4, vključno glede določitve referenčnih obdobij. Taka odstopanja v največji možni meri spoštujejo predpisane standarde, lahko pa upoštevajo pogostejša ali daljša obdobja dopusta ali dodeljevanje nadomestnega dopusta ribičem.

Ta odstopanja se lahko določijo z:

(a) zakoni in drugimi predpisi, če se opravi posvetovanje in se spodbudijo vse relevantne oblike socialnega dialoga, ali

(b) kolektivnimi pogodbami ali sporazumi med socialnimi partnerji v panogi.

6. Če so dovoljena odstopanja iz odstavka 5 od omejitev iz odstavka 3, zadevni ribiči prejmejo nadomestni počitek takoj, ko je to možno.

7. Nič v tem členu ne posega v pravico poveljnika plovila, da od ribiča zahteva, da opravi toliko delovnih ur, kolikor je potrebno za neposredno varnost plovila, oseb na plovilu ali ulova ali zagotavljanje pomoči drugim čolnom ali ladjam ali osebam v stiski na morju. Poveljnik lahko po potrebi začasno prekine urnik počitka in od ribiča zahteva, da opravi toliko delovnih ur, kolikor je potrebno, dokler se stanje ne normalizira. Poveljnik vsem ribičem, ki v predvidenem času počitka delajo, zagotovi primeren počitek, takoj ko je to po vzpostavitvi normalnega stanja možno.

8. Vsaka država članica lahko določi, da ribiči na ribiških plovilih, ki plujejo pod njeno zastavo ali so vpisana v register pod njeno popolno sodno pristojnostjo ter katerim nacionalna zakonodaja ali praksa prepoveduje opravljanje operacij v določenem obdobju koledarskega leta, ki presega en mesec, izkoristijo letni dopust v skladu s členom 7 Direktive 2003/88/ES v navedenem obdobju.

SEZNAM POSADKE

Člen 12

Na vsakem ribiškem plovilu je seznam posadke, katerega izvod se pooblaščenim osebam na kopnem zagotovi pred odhodom plovila ali se na kopno pošlje takoj po odhodu plovila. Pristojni organ določi, komu, kdaj in za katere namene se take informacije zagotovijo.

RIBIČEVA POGODBA O DELU

Člen 13

Členi 14 do vključno 18 se uporabljajo brez poseganja v Direktivo 91/533/EGS.

Člen 14

Vsaka država članica sprejme zakone, predpise ali druge ukrepe, s katerimi določi:

(a) da se ribiči, ki delajo na plovilih, ki plujejo pod njeno zastavo ali so vpisana v register pod njeno popolno sodno pristojnostjo, zaščitijo z ribičevo pogodbo o delu, ki je zanje razumljiva in skladna z določbami tega sporazuma, in

(b) minimalne podatke, ki se vključijo v ribičevo pogodbo o delu v skladu z določbami Priloge I k temu sporazumu.

Člen 15

Vsaka država članica sprejme zakone, predpise ali druge ukrepe, s katerimi določi:

(a) postopke za zagotovitev, da ima ribič možnost preučiti pogoje ribičeve pogodbe o delu in dobiti nasvet v zvezi s tem, preden se pogodba sklene;

(b) vodenje evidenc o ribičevem delu na podlagi take pogodbe, kadar je to ustrezno, in

(c) sredstva za reševanje sporov v zvezi z ribičevo pogodbo o delu.

Člen 16

Ribičeva pogodba o delu, katere izvod se zagotovi ribiču, se hrani na plovilu ter je na voljo ribiču in v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso ostalim zadevnim strankam, če te tako zahtevajo.

Člen 17

Členi 14 do vključno 16 in Priloga I k temu sporazumu se ne uporabljajo za lastnika ribiškega plovila, ki hkrati sam upravlja plovilo.

Člen 18

Odgovornost lastnika ribiškega plovila je vsakemu ribiču zagotoviti pisno ribičevo pogodbo o delu, ki jo podpišejo vse pogodbene stranke ter ki ribiču zagotavlja dostojne delovne in življenjske razmere na plovilu v skladu s tem sporazumom.

REPATRIACIJA

Člen 19

1. Vsaka država članica zagotovi, da so ribiči na ribiškem plovilu, ki pluje pod njeno zastavo ali je vpisano v register pod njeno popolno sodno pristojnostjo in ki vstopi v tuje pristanišče, upravičeni do repatriacije, če ribičeva pogodba o delu poteče ali jo zaradi utemeljenih razlogov odpove ena ali več pogodbenih strank ali če ribič ni več zmožen opravljati delovnih nalog iz ribičeve pogodbe o delu ali se zanj ne more pričakovati, da jih bo v danih okoliščinah opravljal. To se uporablja tudi za ribiče s tega plovila, ki so iz istih razlogov premeščeni s plovila v tuje pristanišče.

2. Stroške repatriacije iz odstavka 1 tega člena krije lastnik ribiškega plovila, razen če se za ribiča v skladu z nacionalnimi zakoni, predpisi ali drugimi ukrepi ugotovi, da resno krši svoje obveznosti iz ribičeve pogodbe o delu.

3. Države članice z zakoni, predpisi ali drugimi ukrepi določijo podrobne okoliščine, v katerih je ribič iz odstavka 1 tega člena upravičen do repatriacije, najdaljše trajanje obdobij službovanja na plovilu, po katerih je ribič upravičen do repatriacije, in možne ciljne kraje repatriacije.

4. Če lastnik ribiškega plovila ne zagotovi repatriacije iz tega člena, za repatriacijo zadevnega ribiča poskrbi država članica zastave plovila, ki ima nato pravico do izterjave stroškov od lastnika ribiškega plovila.

5. Nacionalni zakoni in drugi predpisi ne posegajo v pravico lastnika ribiškega plovila do izterjave stroškov repatriacije na podlagi pogodbenih dogovorov s tretjimi strankami.

ZASEBNE STORITVE TRGA DELA

Člen 20

1. Ta člen se uporablja brez poseganja v Direktivo 2008/104/ES.

2. Za namen tega člena zasebne storitve trga dela pomenijo storitve izvajalcev rekrutiranja in posredovanja zaposlitve v zasebnem sektorju ter storitve zasebnih agencij za zaposlovanje.

3. Država članica:

(a) prepove, da bi se pri zasebnih storitvah trga dela uporabljala sredstva, postopki ali seznami, katerih namen je ribičem preprečiti pridobitev dela, in

(b) določi, da ribič niti neposredno niti posredno in niti v celoti niti delno ne krije nobenih provizij ali drugih stroškov zasebnih storitev trga dela.

4. Nič v tem členu ne preprečuje državi članici, ki je ratificirala Konvencijo, da uveljavlja svojo morebitno pravico, da v okviru omejitev iz Konvencije nekatere obveznosti iz Konvencije dodeli zasebnim agencijam za zaposlovanje.

DEL 5

VARNOST IN ZDRAVJE PRI DELU

HRANA IN NASTANITEV

Člen 21

1. Členi 22 do vključno 25 se uporabljajo brez poseganja v Direktivo 93/103/ES.

2. Nacionalne določbe za izvajanje členov 22 do vključno 25 se uporabljajo ob upoštevanju higienskih ter splošnih varnostnih in zdravstvenih razmer in udobja.

Člen 22

Vsaka država članica sprejme zakone, predpise ali druge ukrepe v zvezi z nastanitvijo, hrano in pitno vodo na ribiških plovilih, ki plujejo pod njeno zastavo ali so vpisana v register pod njeno popolno sodno pristojnostjo.

Člen 23

Vsaka država članica sprejme zakone, predpise ali druge ukrepe, s katerimi zagotovi, da so nastanitveni prostori na ribiških plovilih, ki plujejo pod njeno zastavo ali so vpisana v register pod njeno popolno sodno pristojnostjo, zadovoljive velikosti in kakovosti ter ustrezno opremljeni glede na uporabo plovila in dolžino bivanja ribičev na plovilu. S takimi ukrepi se po potrebi urejajo zlasti naslednji vidiki:

(a) odobritev načrtov za gradnjo ali prilagoditev ribiških plovil v zvezi z nastanitvijo;

(b) vzdrževanje nastanitvenih in kuhinjskih prostorov;

(c) prezračevanje, ogrevanje, hlajenje in razsvetljava;

(d) blaženje prekomernega hrupa in vibracij;

(e) lokacija, velikost, konstrukcijski materiali in opremljenost spalnih, jedilnih in drugih nastanitvenih prostorov;

(f) sanitarni prostori, vključno s stranišči in umivalniki, ter zadostna oskrba s toplo in hladno vodo ter

(g) postopki odgovarjanja na pritožbe v zvezi z nastanitvijo, ki ne izpolnjuje zahtev tega sporazuma.

Člen 24

Vsaka država članica sprejme zakone, predpise ali druge ukrepe, s katerimi zagotovi, da:

(a) so hranilna vrednost, kakovost in količina hrane, ki se prevaža in streže na plovilu, zadostne;

(b) sta kakovost in količina pitne vode zadostni ter

(c) lastnik ribiškega plovila zagotovi hrano in vodo, ne da bi imel ribič s tem stroške; vendar se lahko v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi stroški povrnejo kot operativni stroški, če tako določa kolektivna pogodba, ki ureja sistem deležev, ali ribičeva pogodba o delu.

Člen 25

Zakoni, predpisi ali drugi ukrepi, ki jih država članica sprejme v skladu s členi 22 do vključno 24, v celoti uveljavljajo Prilogo II k temu sporazumu.

ZDRAVSTVENO VARSTVO IN ZDRAVSTVENA OSKRBA; VARSTVO V PRIMERU Z DELOM POVEZANE BOLEZNI, POŠKODBE ALI SMRTI

Člen 26

Vsaka država članica sprejme zakone, predpise ali druge ukrepe, s katerimi zagotovi, da ima ribič na ribiškem plovilu, ki pluje pod njeno zastavo ali je vpisano v register pod njeno popolno sodno pristojnostjo:

(a) pravico do zdravljenja na kopnem in pravočasnega prevoza na kopno zaradi zdravljenja v primeru resne poškodbe ali bolezni;

(b) zdravstveno varstvo in zdravstveno oskrbo, ki ju zagotovi lastnik ribiškega plovila, ko je ribič: (i) na plovilu ali (ii) izkrcan v pristanišču zunaj države, odgovorne za njegovo socialno varnost, ter

(c) nadalje, v primeru z delom povezane bolezni ali poškodbe, dostop do ustrezne zdravstvene oskrbe v skladu z nacionalnimi zakoni, predpisi ali prakso.

Člen 27

Vsaka država članica sprejme zakone, predpise ali druge ukrepe, s katerimi zagotovi, da zdravstveno varstvo in zdravstvena oskrba iz člena 26(b):

(a) izpolnjujeta veljavne določbe Direktive 92/29/EGS in člena 28, če je ribič na plovilu, ter

(b) vključujeta zdravljenje ter s tem povezano materialno pomoč in podporo med zdravljenjem, če se ribič izkrca v pristanišču zunaj države, odgovorne za njegovo socialno varnost.

Člen 28

Vsaka država članica sprejme zakone, predpise ali druge ukrepe, s katerimi zagotovi, da:

(a) so zdravila in medicinska oprema, ki morajo biti na ribiškem plovilu ter za katera veljajo zahteve člena 2(1)(b) Direktive 92/29/EGS, odvisna tudi od območja operacije;

(b) se pri posebnem usposabljanju ribičev poleg zahtev člena 5(3) Direktive 92/29/EGS upoštevajo tudi število ribičev na plovilu, območje operacije in trajanje plovbe;

(c) se navodila iz člena 5(1) Direktive 92/29/EGS zagotovijo v jeziku in obliki, ki ju usposobljeni ribiči iz odstavka (b) tega člena razumejo;

(d) so zdravniški nasveti iz člena 6(1) Direktive 92/29/EGS na voljo tudi prek satelitske komunikacije in da so ribiška plovila, ki plujejo pod njeno zastavo ali so vpisana v register pod njeno popolno sodno pristojnostjo, za pridobitev takih nasvetov opremljena s sistemom za radijsko ali satelitsko komunikacijo ter

(e) imajo ribiška plovila, ki plujejo pod njeno zastavo ali so vpisana v register pod njeno popolno sodno pristojnostjo, zdravstveni priročnik, ki ga je sprejel ali odobril pristojni organ, ali najnovejšo izdajo Mednarodnega zdravstvenega priročnika za ladje.

Člen 29

Vsaka država članica sprejme zakone, predpise ali druge ukrepe, s katerimi zagotovi, da:

(a) v kolikor je to združljivo z nacionalnimi zakoni in prakso, se zdravstvena oskrba iz člena 26(b) in nadalje iz člena 28 ribiču zagotovi brezplačno, in da

(b) dokler se ne izvede repatriacija ribiča, nosi stroške zdravstvene oskrbe, plačila katerih je ribič oproščen na podlagi odstavka (a) tega člena, lastnik ribiškega plovila, če država, odgovorna za ribičevo socialno varnost, teh stroškov ne krije v okviru svojega sistema socialne varnosti, ter da

(c) je lastnik ribiškega plovila odgovoren za kritje stroškov zdravstvene oskrbe iz člena 26(c), če država, odgovorna za ribičevo socialno varnost, teh stroškov ne krije v okviru svojega sistema socialne varnosti.

Člen 30

Z nacionalnimi zakoni ali predpisi se lahko izključi odgovornost lastnika ribiškega plovila za kritje stroškov zdravstvene oskrbe iz člena 29(b) in (c), če do poškodbe pride kako drugače kot med službovanjem na ribiškem plovilu ali je bila bolezen ali hiba ob nastopu dela prikrita ali če lastnik ribiškega plovila dokaže, da je poškodba ali bolezen posledica ribičevega namernega prekrška.

Člen 31

1. Vsaka država članica sprejme ukrepe, s katerimi ribičem v skladu z nacionalnimi zakoni, predpisi ali prakso zagotovi varstvo v primeru z delom povezane bolezni, poškodbe ali smrti.

2. Ribič ima v primeru poškodbe zaradi nesreče pri delu ali poklicne bolezni dostop do ustreznega nadomestila v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi.

3. Če država, odgovorna za ribičevo socialno varnost, ne krije varstva iz odstavka 1 in posledično odstavka 2 tega člena v okviru svojega sistema socialne varnosti, je zanj odgovoren lastnik ribiškega plovila.

Člen 32

Finančne odgovornosti lastnika ribiškega plovila iz členov 29 in 31 se ob upoštevanju značilnosti ribiškega sektorja lahko zajamčijo

(a) sistemom odgovornosti lastnikov ribiških plovil ali

(b) sistemom obveznega zavarovanja, shemo nadomestil za delavce ali drugimi sistemi.

VARNOST IN ZDRAVJE PRI DELU TER PREPREČEVANJE NESREČ PRI DELU

Člen 33

Členi 34 do vključno 36 se uporabljajo brez poseganja v direktive 89/391/EGS, 92/29/EGS in 93/103/ES.

Člen 34

Vsaka država članica sprejme zakone, predpise ali druge ukrepe glede:

(a) preprečevanja nesreč pri delu, poklicnih bolezni in z delom povezanih tveganj na ribiških plovilih, vključno z oceno in obvladovanjem tveganja, usposabljanjem ribičev in specifičnim usposabljanjem ribičev na plovilu;

(b) usposabljanja ribičev za ravnanje z različnimi vrstami ribolovnega orodja, ki ga bodo uporabljali, in poznavanje ribolovnih operacij, ki jih bodo opravljali;

(c) obveznosti lastnikov ribiških plovil, ribičev in drugih zadevnih strani, pri čemer se ustrezno upoštevata varnost in zdravje ribičev, mlajših od 18 let;

(d) poročanja o nesrečah na ribiških plovilih, ki plujejo pod njeno zastavo ali so vpisana v register pod njeno popolno sodno pristojnostjo, in preiskovanja takih nesreč ter

(e) ustanavljanja skupnih odborov za varnost in zdravje pri delu ali, po posvetovanju, drugih ustreznih organov.

Člen 35

1. Zahteve tega člena se uporabljajo za vsa ribiška plovila, pri čemer se upoštevajo število ribičev na plovilu, območje operacije in trajanje plovbe.

2. Pristojni organ:

(a) po posvetovanju zahteva, da lastnik ribiškega plovila v skladu z nacionalnimi zakoni, predpisi, kolektivnimi pogodbami in prakso na plovilu vzpostavi postopke za preprečevanje nesreč in poškodb pri delu ter poklicnih bolezni, pri čemer upošteva posebne nevarnosti in tveganja na zadevnem ribiškem plovilu, ter

(b) zahteva, da se lastnikom ribiških plovil, poveljnikom, ribičem in drugim zadevnim osebam zagotovijo zadostna in primerna navodila, gradivo za usposabljanje ali druge ustrezne informacije o načinu ocenjevanja in obvladovanja tveganj za varnost in zdravje na ribiških plovilih.

3. Lastniki ribiških plovil zagotovijo, da:

(a) ima vsak ribič na plovilu ustrezna osebna zaščitna oblačila in varovalno opremo;

(b) je vsak ribič na plovilu prejel osnovno varnostno usposabljanje, ki ga je odobril pristojni organ, ter

(c) so ribiči zadostno in primerno seznanjeni z opremo in načini njenega delovanja, vključno z ustreznimi varnostnimi ukrepi, preden zadevno opremo uporabljajo ali preden sodelujejo v zadevnih operacijah.

Člen 36

Ocena tveganja v zvezi z ribolovom se opravi v sodelovanju z ribiči ali njihovimi predstavniki, kakor je primerno.

DEL 6

SPREMEMBE

Člen 37

1. Po kakršnih koli spremembah določb Konvencije in če tako zahteva katera koli od podpisnic tega sporazuma, se opravi pregled uporabe tega sporazuma in njegovih prilog.

2. Po kakršni koli spremembi evropske zakonodaje, ki bi lahko vplivala na ta sporazum, in če tako zahteva katera koli od podpisnic tega sporazuma, se kadar koli opravita ocena in pregled tega sporazuma.

DEL 7

KONČNE DOLOČBE

Člen 38

Podpisnice sklenejo ta sporazum pod pogojem, da ne začne veljati do datuma začetka veljavnosti Konvencije. Konvencija začne veljati dvanajst mesecev po datumu, ko se ratifikacije s strani desetih držav članic MOD, med katerimi je osem obalnih držav, registrirajo pri generalnem direktorju Mednarodnega urada za delo.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani podpisali ta sporazum.