ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije L 243/1

SKLEP SVETA

z dne 12. julija 2010

o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Federativne republike Brazilije o varnosti v civilnem letalstvu

(2010/489/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) in člena 207(4) v povezavi s členom 218(5) in prvim pododstavkom člena 218(8),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Komisija je v imenu Evropske unije s pogajanji dosegla Sporazum s Federativno republiko Brazilijo o varnosti v civilnem letalstvu v skladu s Sklepom Sveta z dne 9. oktobra 2009, ki pooblašča Komisijo, da začne pogajanja.

(2) Sporazum, ki ga je s pogajanji dosegla Komisija, bi bilo treba podpisati s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve.

(3) Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi dvostranski sporazumi z Brazilijo, ki imajo enako vsebino, prenehajo veljati ob začetku veljavnosti tega sporazuma –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Federativne republike Brazilije o varnosti v civilnem letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se odobri v imenu Unije, s pridržkom sklenitve Sporazuma (1).

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Unije podpišejo Sporazum, s pridržkom njegove sklenitve.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 12. julija 2010 Za Svet Predsednica S. LARUELLE

(1) Besedilo Sporazuma bo objavljeno skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.
(3)

Pristojni organi Združenega kraljestva so Komisiji sporočili, da je po predhodnem pregledu dokumentacije za zadevno aktivno snov videti, da dokumentacija izpolnjuje zahteve po podatkih in informacijah iz Priloge II k Direktivi 91/414/EGS. Videti je, da predložena dokumentacija ustreza tudi zahtevam v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS za eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov. Vlagatelj je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS dokumentacijo naknadno poslal Komisiji in drugim državam članicam, predložena pa je bila tudi Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali.
(1)

Točka 5.1 Priloge IIB k Uredbi (EU) št. 53/2010 določa največje število dni, ko so ribiška plovila Unije, skupne dolžine 10 m ali več, ki imajo na krovu vlečne mreže, danske potegalke in podobno orodje z velikostjo mrežnega očesa 32 mm ali več, zabodne mreže z velikostjo mrežnega očesa 60 mm ali več ter pridnene parangale, lahko prisotna v razdelkih ICES VIIIc in IXa z izjemo Cadiškega zaliva, od 1. februarja 2010 do 31. januarja 2011.
(8)

Treba je še bolje usklajevati prispevke uporabnikov finančnih storitev in povečati zmožnost potrošnikov in malih vlagateljev, tj. fizičnih oseb, ki ne vlagajo v okviru svoje poslovne ali poklicne dejavnosti, da prispevajo k njenim pobudam na tem področju. Komisija je sprejela ta sklep na podlagi izkušenj z delovanjem skupin FIN-USE in FSCG, zunanjih ocen dela obeh organov in pomena politik EU o finančnih storitvah za življenje državljanov.
(4)

Španija je 9. oktobra 2009 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 36 podjetjih, razvrščenih v oddelek 16 NACE Revizija 2 („Obdelava in predelava lesa; proizvodnja izdelkov iz lesa, plute, slame in protja, razen pohištva“), v eni regiji po ravni NUTS II, Castilla-La Mancha (ES42), in jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 22. februarja 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 1 950 000 EUR.
(7)

Na podlagi ocene ukrepov, ki jih je sprejela Grčija za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2010 na podlagi priporočila Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, se sklene naslednje: — po priporočilu Sveta v skladu s členom 104(7) PES iz aprila 2009 so grški organi izvedli ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so bili vključeni v zakon o proračunu za leto 2009, dopolnitev programa stabilnosti iz januarja 2009 in dodatni paket fiskalnih ukrepov iz marca 2009. Čeprav je bilo poslabšanje makroekonomskih pogojev izrazitejše od pričakovanj organov, pa so bile javne finance precej bolj oslabljene, kot bi bilo mogoče pričakovati zaradi upada, ki je bil večji od napovedanega, in v precejšnji meri zaradi proračunskih politik, ki jih je izvedla grška vlada. Izvajanje proračuna za leto 2009 zlasti na strani odhodkov kaže na precejšnje prekoračitve v letu 2009, katerih več kot polovica se pripisuje izdatkom za nadomestila za zaposlene, ki so višji od predvidenih v proračunu, in povečani kapitalski porabi. Na strani prihodkov kaže izvajanje proračuna za leto 2009 bistvene primanjkljaje v sistemu pobiranja davkov, vključno z izpolnjevanjem fiskalnih obveznosti, — grški organi so 25. junija 2009 napovedali dodatne diskrecijske ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, katerih proračunski vpliv naj bi po ocenah znašal približno 1,25 odstotne točke BDP. Vendar grški organi do danes večine teh ukrepov niso izvedli, ukrepi za skoraj eno odstotno točko BDP pa so bili začasni (enkratni) in usmerjeni v dodatne prihodke ter torej v nasprotju s priporočili Sveta, naj se prilagoditev proračuna v letu 2009 okrepi s trajnimi ukrepi, zlasti na strani odhodkov, — poleg tega ukrepi za konsolidacijo proračuna, ki so bili izvedeni v letu 2009, ne zadoščajo, da bi se dosegel ciljni javnofinančni primanjkljaj 3,7 % BDP v letu 2009. Ti ukrepi tudi niso usmerjeni v reševanje izzivov, ki izhajajo iz zunanjih neravnovesij in poslabšanega konkurenčnega stanja grškega gospodarstva, kot je priporočil Svet, — veliko zvišanje deleža dolga glede na BDP, ki je bilo napovedano, presega učinek poslabšanja stanja javnofinančnega neto zadolževanja, kar kaže na nezadostna prizadevanja za nadzor dejavnikov poleg neto zadolževanja, ki prispevajo k spremembi stopenj dolga.
(110)

Komisija bo ocenila ukrepe, ki so nova pomoč, in celotni načrt prestrukturiranja (vključno s februarskim načrtom iz leta 2006 in novembrskim načrtom iz leta 2006) v skladu z veljavnimi smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Sedanje smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (23) so začele veljati 10. oktobra 2004. Pri priglasitvi ukrepov, ki je bila evidentirana pred tem datumom, se uporabljajo predhodne smernice za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 (24) (v nadaljnjem besedilu: smernice iz leta 1999). Kot je navedeno v točki 104 smernic iz leta 2004, bo Komisija preverila združljivost s skupnim trgom kakršne koli pomoči za reševanje in prestrukturiranje, dodeljene brez njene odobritve in zato krši v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe na podlagi teh smernic, če je del pomoči ali vsa pomoč dodeljena po 1. oktobru 2004, tj. po njihovi objavi v Uradnem listu.
(7)

Člen 18(2) Direktive 2000/13/ES omogoča sprejetje neusklajenih nacionalnih predpisov, če so utemeljeni z enim od razlogov iz teh predpisov, pri čemer ti razlogi med drugim vključujejo preprečevanje prevar in zaščito javnega zdravja, in če niso takšne narave, da bi ovirali uporabo opredelitev in pravil iz Direktive 2000/13/ES. Zato je treba v primeru osnutka nacionalnih predpisov o označevanju, ki ga predloži država članica, preučiti njihovo usklajenost z navedenimi zahtevami in določbami Pogodbe.
(16)

Poleg tega Italija meni, da ni jasno, zakaj Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu ne more upravičiti „posodobitve“ proračuna sheme pomoči, saj je to le finančni posel, katerega namen je v skladu s splošnim načelom enakega obravnavanja določiti enake pogoje za ladjedelničarje, ki so predložili zahtevke v skladu z Uredbo o začasnem obrambnem mehanizmu, ko je še veljala, vendar niso prejeli pomoči zaradi proračunskega primanjkljaja, in ladjedelničarje, ki so že prejeli pomoč. Italija trdi, da posodobitev javnih sredstev za popravo učinkov časa ali napovedi stroškov, ki so se izkazali za neustrezne, čeprav vključuje povečanje začetne pomoči, ne pomeni nove pomoči in je združljiva s pravno podlago, ki upravičuje prvotno pomoč. Na kratko, po mnenju Italije je to le vprašanje reševanja nerešenih primerov zahtevkov za pomoč, ki se nanašajo na pogodbe, sklenjene pred 31. marcem 2005, pri čemer to ne pomeni razširitve sheme, širjenja njenega področja uporabe ali spremembe njene temeljne sestave. V podporo temu stališču Italija navaja splošna načela enakega obravnavanja, potrebo, da se ustrezno prouči načelo zaupanja v pravo, ki ga imajo upravičenci, in sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti (sodbi v zadevah 223/85 (10) in C-364/90 (11)).
(5)

V skladu s členom 32(6) Uredbe (ES) št. 1290/2005 se lahko države članice odločijo, da postopka izterjave ne bodo izvajale. Takšno odločitev je mogoče sprejeti le, če je skupna vsota že obstoječih in verjetnih stroškov izterjave višja od zneska izterjave ali če izterjave ni mogoče izvršiti zaradi plačilne nesposobnosti dolžnika ali oseb, ki so pravno odgovorne za nepravilnost, pri čemer je plačilna nesposobnost ugotovljena in priznana v skladu z nacionalno zakonodajo. Če je bil ta sklep sprejet v štirih letih po prvi upravni ali sodni ugotovitvi ali v osmih letih, če je izterjava v postopku pred nacionalnimi sodnimi organi, se 100 % finančnih posledic neizterjave krije iz proračuna Skupnosti. V poročilu iz člena 32(3) Uredbe (ES) št. 1290/2005 se navedejo zneski, za katere se je država članica odločila, da jih ne bo izterjala, in razlogi za takšno odločitev. Za te zneske se ne bremenijo zadevne države članice in se zato krijejo iz proračuna Skupnosti. Ta sklep ne vpliva na prihodnje odločitve o skladnosti v skladu s členom 32(8) navedene uredbe.
(6)

V skladu s Sklepom ECB/2010/34 z dne 31. decembra 2010 o vplačilu kapitala, prenosu deviznih rezerv in prispevkih v rezerve in rezervacije Evropske centralne banke s strani centralne banke Eesti Pank (6) je Eesti Pank obvezana vplačati preostali delež svojega vpisanega kapitala v kapital ECB z učinkom od 1. januarja 2011, ob upoštevanju povečanja kapitala ECB z učinkom od 29. decembra 2010 in oblike, v kateri ga je treba vplačati –
(3)

Z Odločbo Sveta 2007/441/ES z dne 18. junija 2007 o dovoljenju Italijanski republiki, da uporabi ukrepe, ki odstopajo od člena 26(1)(a) in člena 168 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (2), je Italija dobila dovoljenje, da pravico do odbitka davka na dodano vrednost (DDV) na izdatke za motorna cestna vozila, ki se ne uporabljajo izključno za poslovne namene, omeji na 40 %. Odločba 2007/441/ES je določila, da zasebna raba vozil, za katere velja omejitev pravice do odbitkov v skladu z navedeno odločbo, ne šteje za opravljanje storitev za plačilo. Odločba 2007/441/ES vsebuje definicije vozil in izdatkov, za katere se uporablja navedena odločba, ter seznam vozil, ki so bili izrecno izključeni iz področja uporabe navedene odločbe.
(3)

Agencija je morala predložiti mnenje o spremembi pogojev uporabe zdravstvene trditve, kot jo je predlagal vlagatelj. Komisija in države članice so 23. julija 2010 prejele znanstveno mnenje Agencije (vprašanje št. EFSA-Q-2010-00809) (4), ki je na podlagi predloženih podatkov ugotovila, da obstaja vzročno-posledična povezava med uživanjem v vodi topnega paradižnikovega koncentrata I in II v prehranskih dopolnilih, kot so vrečke s praški, tablete in kapsule, in navedenim učinkom.
(6)

Proga Strančice–České Budějovice je krajša od 150 km in ni povezana z drugo progo, ki je že opremljena z ERTMS. Češki organi so 24. januarja 2010 Komisiji poslali zahtevo po odstopanju skupaj z dokumentacijo, ki kaže precejšnjo ekonomsko in tehnično prednost začetka uporabe ERTMS do konca leta 2018 in ne v času projektov, ki jih financira EU.
(1)

Svet je s sklepom z dne 8. novembra 2007 (2) imenoval člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za obdobje od 8. novembra 2007 do 7. novembra 2010.
—

ING bo na Nizozemskem ustanovila novo družbo za odsvojitev, ki bo delno izčlenjena iz sedanje nizozemske dejavnosti družbe ING za bančno poslovanje s prebivalstvom. Rezultat mora biti delno izčlenjena, rentabilna in konkurenčna družba, ki je neodvisna in ločena od dejavnosti, ki jih ING zadrži, ter ki jo je mogoče prenesti na ustreznega kupca. Ta nova družba bo vključevala dejavnosti bančnega oddelka WUH/Interadvies, ki je zdaj del nizozemskih zavarovalniških dejavnosti, in portfelj potrošniških posojil družbe ING Bank. WUH/Interadvies je poslovna enota družbe ING pod okriljem enote Nationale Nederlanden Insurance. Nova družba je (pretežno) hipotekarna banka, ki deluje na podlagi lastnih bančnih dovoljenj. Je rentabilna in samostojna družba, ki ima lastno prodajno osebje za opravljanje storitev, in neodvisna organizacija s stabilnim osnovnim prihodkom. Delna izčlenitev bo izvedena pod nadzorom nadzornega fiduciarja in v sodelovanju s poslovodjo odsvojene družbe. V tem okviru lahko nadzorni fiduciar v obdobju delne izčlenitve družbi ING daje priporočila glede vključitve opredmetenih in neopredmetenih sredstev (povezanih z odsvojeno dejavnostjo) v odsvojeno družbo, za katera meni, da so objektivno potrebna za zagotovitev polne skladnosti z zgoraj navedenimi, v rezultate usmerjenimi obveznostmi družbe ING, zlasti glede rentabilnosti in konkurenčnosti odsvojene družbe. Če se ING z nadzornim fiduciarjem ne strinja glede objektivne potrebe po vključitvi takih opredmetenih ali neopredmetenih sredstev, da bi se zagotovili rentabilnost in konkurenčnost odsvojene družbe, o tem pisno obvesti nadzornega fiduciarja. V takem primeru se uprava družbe ING in nadzorni fiduciar v […] sestaneta, da bi dosegla soglasje. Če soglasje ni doseženo, ING in nadzorni fiduciar skupaj nemudoma imenujeta neodvisno tretjo osebo s strokovnim znanjem in izkušnjami na področju financ (v nadaljnjem besedilu: strokovnjak), ki preuči trditve strank in posreduje pri iskanju rešitve. Če taka rešitev ni dosežena, strokovnjak v […] od svojega imenovanja odloči o objektivni potrebi po vključitvi zadevnih opredmetenih ali neopredmetenih sredstev v odsvojeno družbo, da se zagotovita njena rentabilnost in konkurenčnost, stranki pa sprejmeta njegovo odločitev in ravnata v skladu z njo. Vprašanja v zvezi z nesoglasji se navedejo v poročilu nadzornega fiduciarja Komisiji,
(a)

za izdelke iz poglavij 25 do 49 in 64 do 97 harmoniziranega sistema se zadrži 4 % carina ali takšna nižja stopnja, ki velja v Alžiriji;
3.

Člen 6 se nadomesti z naslednjim besedilom: „Člen 6 Ukrepi za izkoreninjenje, razmejena območja in akcijski načrti 1. Kadar je iz rezultatov pregledov iz člena 5(1), uradnih obvestil iz člena 5(2) ali informacij iz katerega koli drugega vira razvidno, da je navedeni organizem prisoten na ozemlju države članice, navedena država članica brez odlašanja: (a) določi razmejeno območje v skladu s točko 1 Priloge II; (b) pripravi in izvede akcijski načrt na navedenem razmejenem območju v skladu s točko 3 Priloge II, vključno z uradnimi ukrepi v skladu s točko 2 Priloge II. 2. Kadar država članica določi razmejeno območje in pripravi akcijski načrt v skladu z odstavkom 1, o teh uradno obvesti Komisijo in druge države članice v enem mesecu po uradnem obvestilu iz člena 5(3). To uradno obvestilo vključuje opis navedenega razmejenega območja, zemljevid in navedeni akcijski načrt. 3. Države članice zagotovijo, da akcijski načrt in strokovni ukrepi iz točke (b) odstavka 1 izvajajo strokovno usposobljeni in pravilno pooblaščeni javni uslužbenci in/ali usposobljeni zastopniki ali izvajalci ali vsaj pod neposrednim nadzorom pristojnega uradnega organa. 4. Države članice se lahko izognejo določitvi razmejenega območja iz točke (a) odstavka 1, kadar je iz pregledov iz člena 5(1), uradnih obvestil iz člena 5(2) ali informacij iz katerega koli drugega vira razvidno, da: (a) je bila okužba ugotovljena samo na rastlinah iz ene pošiljke občutljivih rastlin na območju v polmeru 10 km okrog navedenih okuženih rastlin, na katerem še ni bila znana prisotnost navedenega organizma; (b) je bila navedena pošiljka vnesena na zadevno območje pred manj kot 5 meseci in je bila okužena že pred vnosom ter (c) ob upoštevanju trdnih znanstvenih načel, bioloških lastnosti navedenega organizma, stopnje okužbe, obdobja v letu in podrobne razširjenosti občutljivih rastlin v zadevni državi članici od vnosa okužene pošiljke na območje ni bilo nevarnosti za širjenje navedenega organizma. V takih primerih države članice pripravijo akcijski načrt v skladu s točko 3 Priloge II, vendar se lahko odločijo, da ne določijo razmejenega območja in omejijo uradne ukrepe iz točke 3 Priloge II na uničenje okuženega materiala, opravljanje poostrenega programa pregledov na območju vsaj 10 km okrog okužbe in izsleditev povezanega rastlinskega materiala.“
(1)

Mejne vrednosti javnih razpisnih postopkov, določene v Direktivi 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (2), so bile spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 1177/2009 z dne 30. novembra 2009 o spremembi direktiv 2004/17/ES, 2004/18/ES in 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede njihovih pragov uporabe za postopke za oddajo naročil (3). Kljub temu, da za Evropsko centralno banko (ECB) Direktiva 2004/18/ES ne velja, ECB namerava uporabiti iste mejne vrednosti za svoje javne razpisne postopke.
(7)

Po podatkih, ki so jih bolgarski organi sporočili aprila 2010, je javnofinančni primanjkljaj Bolgarije v letu 2009 dosegel 3,9 % BDP in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP. Primanjkljaj ni bil blizu referenčne vrednosti 3 % BDP, vendar preseganje referenčne vrednosti lahko velja za izjemno v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Predvsem je posledica resnega upada gospodarske rasti v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast, saj je svetovna gospodarska in finančna kriza gospodarstvo Bolgarije močno prizadela in negativna letna rast obsega BDP je v letu 2009 dosegla 5 %. Na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2010 naj bi javnofinančni primanjkljaj padel pod referenčno vrednost že v letu 2010 zaradi stabilizacije gospodarstva in ukrepov za fiskalno konsolidacijo, ki jih je sprejela vlada. Vendar zaradi popravljenega načrtovanega primanjkljaja za leto 2010 (3,8 % BDP po obvestilu bolgarskih organov z dne 22. junija 2010), ki je precej nad načrtovanim primanjkljajem v višini 2,8 % BDP iz pomladanske napovedi služb Komisije, preseganje referenčne vrednosti morda ne bo ostalo začasno. Merilo glede primanjkljaja, določeno v Pogodbi, ni izpolnjeno.
(1)

Direktivi 66/402/EGS in 2002/57/ES vsebujeta nekatere določbe o trženju semen žit ter semen oljnic in predivnic. V navedenih direktivah je tudi določeno, da so države članice ob upoštevanju nekaterih pogojev lahko delno ali v celoti oproščene obveznosti uporabe določb navedenih direktiv v zvezi z nekaterimi vrstami.
(4)

Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast prenovljen, da bi se okrepili njegova učinkovitost in gospodarski temelji ter ohranila dolgoročna vzdržnost javnih financ. Cilj prenove pakta je bil zagotoviti, da se v vseh fazah postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in proračunsko ozadje. Na ta način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira vladne politike za hitro ponovno vzpostavitev trdnih proračunskih stanj, pri tem pa upošteva gospodarske razmere.
(2)

Osemnajst držav članic (Belgija, Bolgarija, Češka, Nemčija, Estonija, Španija, Francija, Madžarska, Malta, Nizozemska, Avstrija, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo) bi moralo predlagati člane in namestnike članov za obdobje od 1. junija 2010 do 31. maja 2013.
(7)

Po podatkih, ki so jih nemški organi sporočili oktobra 2009, bo javnofinančni primanjkljaj Nemčije v letu 2009 predvidoma dosegel 3,7 % BDP in tako znatno presegel referenčno vrednost, ki znaša 3 % BDP. Predvideno preseganje referenčne vrednosti lahko velja za izjemno v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Po napovedih služb Komisije iz jeseni 2009 naj bi se realni BDP v Nemčiji leta 2009 močno zmanjšal, in sicer za 5 %. Poleg tega predvidenega preseganja referenčne vrednosti ni mogoče šteti za začasnega, saj naj bi se po napovedih služb Komisije iz jeseni 2009 ob upoštevanju ukrepov, sprejetih v tekočem letu z vplivom na proračun v letih 2010 in 2011, primanjkljaj leta 2010 dvignil na 5,0 % BDP in leta 2011 znova padel na 4,6 % ob predpostavki nespremenjene politike. Merilo glede primanjkljaja, določeno v Pogodbi, ni izpolnjeno.
(2)

Na evropski ravni je bila izvedena tehnična analiza obstoječih podatkov, zbranih na podlagi evropske zakonodaje o statističnih poročilih glede prevoza blaga in potnikov po morju in glede politike razširjanja, zaradi priprave predlogov možnih tehničnih rešitev za čim večjo poenostavitev različnih dejavnosti, potrebnih za statistično proizvodnjo, ob ohranjanju skladnosti končnega rezultata s sedanjimi in predvidljivimi potrebami uporabnikov.
5.

Kot je navedeno v odstavku 5 Sklepa št. H1, bodo e-obrazci, dokumenti in evropske kartice zdravstvenega zavarovanja (vključno z začasnimi nadomestnimi potrdili), izdani pred datumom začetka veljavnosti uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009, še naprej veljali in jih bodo organi drugih držav članic upoštevali tudi po navedenem datumu, dokler se ne izteče njihov datum veljavnosti ali dokler niso umaknjeni ali nadomeščeni z dokumenti, izdanimi ali predloženimi v skladu z uredbama (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009.
(1)

Direktivi 66/402/EGS in 2002/57/ES določata nekatere določbe o trženju semen žit ter semen oljnic in predivnic. V tistih direktivah je tudi določeno, ob upoštevanju nekaterih pogojev, da so države članice delno ali v celoti oproščene obveznosti uporabe določb tistih direktiv v zvezi z nekaterimi vrstami in podvrstami.
(3)

Odločba 2006/502/ES je bila spremenjena trikrat, prvič z Odločbo 2007/231/ES (3), ki je podaljšala veljavnost Odločbe do 11. maja 2008, drugič z Odločbo 2008/322/ES (4), ki je podaljšala veljavnost Odločbe do 11. maja 2009, in tretjič z Odločbo 2009/298/ES (5), ki je podaljšala veljavnost Odločbe za nadaljnje leto do 11. maja 2010.
(4)

Sklep Komisije 2004/121/ES z dne 6. februarja 2004 o prilagoditvi mejnih vrednosti iz člena 157(b) in člena 158(1)(a) in (c) Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Finančne uredbe (4), Sklep Komisije 2006/103/ES z dne 14. februarja 2006 o prilagoditvi mejnih vrednosti iz točke (b) člena 157 in točk (a) in (c) člena 158(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe (5) in Sklep Komisije 2008/102/ES z dne 1. februarja 2008 o prilagoditvi mejnih vrednosti iz točke (b) člena 157 in člena 158(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe (6) so zastareli in jih je zato treba razveljaviti –
(1)

„Eleutherococcus senticosus (Rupr. et Maxim.) Maxim“ in „Echinacea purpurea (L.) Moench“ izpolnjujeta zahteve iz Direktive 2001/83/ES. „Eleutherococcus senticosus (Rupr. et Maxim.) Maxim“ in „Echinacea purpurea (L.) Moench“ se lahko štejeta za rastlinski snovi, rastlinska pripravka ali kombinaciji obojega.
(3)

Prvotni seznam in prva dva posodobljena seznama območij v borealni biogeografski regiji, pomembnih za Skupnost, v skladu z Direktivo 92/43/EGS je Komisija sprejela z odločbami 2005/101/ES (2), 2008/24/ES (3) in 2009/94/ES (4). Na podlagi člena 4(4) in člena 6(1) Direktive 92/43/EGS zadevna država članica čim prej in najpozneje v šestih letih določi območja v borealni biogeografski regiji, ki so na seznamu območij, pomembnih za Skupnost, za posebna ohranitvena območja ter opredeli prednostne naloge za ohranjanje in potrebne ohranitvene ukrepe.