Direktiva 2000/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta

z dne 20. marca 2000

o merilnikih hitrosti dvo- ali trikolesnih motornih vozil in spremembi Direktive Sveta 92/61/EGS o homologaciji dvo- ali trikolesnih motornih vozil

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA–

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 95,

ob upoštevanju predloga Komisije [1],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2],

ob upoštevanju postopka, opredeljenega v členu 251 Pogodbe [3],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Varnost v cestnem prometu je temeljni cilj Skupnosti, ki zahteva kontrolo in nadzor hitrosti s pomočjo merilnikov hitrosti zaradi izboljšanja ozaveščenosti, zlasti pri mladih, o potrebi po pravilnem obnašanju v cestnem prometu.

(2) Tehnično zakonodajo o varnosti v cestnem prometu bi bilo treba sprejemati koherentno, v obliki "paketov" direktiv, da bi tako povečali ozaveščenost javnosti o prispevanju Evropske unije k povečanju varnosti v cestnem prometu.

(3) V vsaki državi članici morajo dvo- ali trikolesna motorna vozila glede merilnikov hitrosti imeti določene tehnične značilnosti, ki so določene kot obvezne in se v posameznih državah članicah razlikujejo; te razlike predstavljajo oviro pri trgovanju znotraj Skupnosti.

(4) Takšne ovire pri delovanju notranjega trga bi se lahko odpravile, če bi vse države članice namesto svojih obstoječih pravil in predpisov sprejele enake zahteve.

(5) To direktivo je treba dodati posamičnim direktivam, ki jih je treba upoštevati po členu 4 Direktive Sveta 92/61/EGS z dne 30. junija 1992 o homologaciji dvo- ali trikolesnih motornih vozil [4].

(6) Uvesti je treba usklajene zahteve za merilnike hitrosti za dvo- ali trikolesna motorna vozila, da bi se za vsak tip teh vozil lahko uvedla homologacija in homologacijski postopek skladno z Direktivo 92/61/EGS.

(7) V skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, določenima v členu 5 Pogodbe, cilja predvidenih ukrepov, tj. homologacije vsakega tipa vozila v Skupnosti, ni mogoče popolnoma doseči na ravni držav članic in ga je zato glede na obseg in učinek predloženih ukrepov lažje doseči na ravni Skupnosti. Ta direktiva se omejuje samo na minimum, ki je potreben za dosego tega cilja, in tega ne presega.

(8) Zaradi lažjega dostopa na trge držav nečlanic je treba vzpostaviti enakovrednost med zahtevami te direktive in zahtevami Pravilnika R 39 Gospodarske komisije ZN za Evropo (v nadaljnjem besedilu: Pravilnik ECE R 39).

(9) Države članice Evropske unije se morajo čim prej dogovoriti o spremembi Pravilnika ECE R 39 zaradi njegove uskladitve z zahtevami te direktive.

(10) Zato je treba ustrezno spremeniti Direktivo 92/61/EGS–

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

1. Ta direktiva se uporablja za merilnik hitrosti za vsak tip vozil v smislu člena 1 Direktive 92/61/EGS.

2. Vsako vozilo, ki sodi v področje uporabe Direktive 92/61/EGS, mora biti opremljeno z merilnikom hitrosti, skladnim s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Postopki za podelitev homologacije sestavnega dela za merilnik hitrosti dvo- ali trikolesnega motornega vozila ter pogoji za prost pretok takšnih vozil morajo biti tisti, ki so opredeljeni v poglavjih II in III Direktive 92/61/EGS.

Člen 3

Skladno s členom 11 Direktive 92/61/EGS se prizna enakovrednost zahtev te direktive z zahtevami zadnje različice Pravilnika ECE R 39, ki jo je sprejela Skupnost.

Organi držav članic, ki podeljujejo homologacije, sprejmejo homologacije in homologacijske oznake, podeljene skladno z zahtevami navedenega Pravilnika R 39 po določbah tega pravilnika, namesto ustreznih homologacij in homologacijskih oznak, podeljenih skladno z zahtevami te direktive.

Člen 4

Spremembe, ki so bistvene zaradi upoštevanja sprememb Pravilnika ECE R 39 in zaradi prilagajanja Priloge tehničnemu napredku, se sprejmejo po postopku iz člena 13 Direktive Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil [5].

Člen 5

Direktiva 92/61/EGS se spremeni kakor sledi:

1. V Prilogi I se naslov številka 45 "Merilnik hitrosti in števec kilometrov za motocikle, motorne tricikle in kvadricikle" nadomesti z "Merilnik hitrosti" in oznaka "P" z "D".

2. Priloga IIA se spremeni kakor sledi:

(a) točka 4.7 "Merilnik hitrosti in števec kilometrov: da/ne (1)" se nadomesti z "Merilnik hitrosti";

(b) vstavijo se naslednje točke:

"4.7.3 Fotografije in/ali risbe celotnega sistema

4.7.4 Prikazano območje hitrosti

4.7.5 Dovoljena odstopanja merilnega sistema merilnika hitrosti

4.7.6 Tehnična konstanta merilnika hitrosti

4.7.7 Način delovanja in opis pogonskega mehanizma

4.7.8 Skupno prestavno razmerje pogonskega mehanizma".

3. V Prilogi IIIB se naslov številka 10.12 "Merilnik hitrosti in števec kilometrov za motocikle, motorne tricikle in kvadricikle" nadomesti z "Merilnik hitrosti" in oznaka "CONF" s "SD".

Člen 6

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo do 1. januarja 2001. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice predložijo Komisiji besedila predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

3. Po 1. januarju 2001 države članice ne smejo zaradi razlogov v zvezi z merilniki hitrosti prepovedati začetka uporabe vozil, ki izpolnjujejo zahteve te direktive.

4. Države članice od 1. julija 2001 uporabljajo zahteve, navedene v prvem pododstavku odstavka 1, razen za mopede, pri katerih se te zahteve uporabljajo od 1. julija 2002.

Člen 7

Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Člen 8

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 20. marca 2000

Za Evropski parlament

Predsednik

N. Fontaine

Za Svet

Predsednik

J. Gama

[1] UL C 212, 8.7.1998, str. 7.

[2] UL C 40, 15.2.1999, str. 1.

[3] Mnenje Evropskega parlamenta z dne 12. januarja 1999 (UL C 104, 14.4.1999, str. 19), potrjeno dne 27. oktobra 1999, skupno stališče Sveta z dne 20. maja 1999 (UL C 232, 13.8.1999, str. 1) ter Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 1999 (še ni bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti).

[4] UL L 225, 10.8.1992, str. 72. Direktiva, kakor je spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 1994.

[5] UL L 42, 23.2.1970, str. 1. Direktiva, nazadnje spremenjena z Direktivo 98/91/ES (UL L 11, 16.1.1999, str. 25).

--------------------------------------------------

PRILOGA

1. Pomen izrazov

V tej direktivi:

1.1 "Tip vozila glede na njegov merilnik hitrosti"pomeni vozila, ki se med seboj ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

1.1.1 oznaki velikosti pnevmatik, izbranih izmed tistih, s katerimi je vozilo ponavadi opremljeno;

1.1.2 skupnem prestavnem razmerju do merilnika hitrosti, vključno z morebitnim reducirnim adapterjem;

1.1.3 tipu merilnika hitrosti, kot je določen z:

1.1.3.1 dopustnim odstopanjem merilnega mehanizma merilnika hitrosti,

1.1.3.2 tehnično konstanto merilnika hitrosti,

1.1.3.3 razponom pokazanih hitrosti.

1.2 "Pnevmatike, s katerimi je vozilo ponavadi opremljeno"

pomenijo tipe pnevmatik, ki jih je določil proizvajalec za zadevni tip vozila in so navedene v opisnem listu iz Priloge II k Direktivi 92/61/EGS.

Zimske pnevmatike ne štejejo za pnevmatike, s katerimi je vozilo ponavadi opremljeno.

1.3 "Normalni delovni tlak" pomeni tlak v hladnih pnevmatikah, kakor ga je določil proizvajalec vozila, povečan za 0,2 bar.

1.4 "Merilnik hitrosti" pomeni del opreme za obveščanje voznika o hitrosti njegovega vozila v določenem trenutku.

1.4.1 "Dopustno odstopanje merilnega mehanizma merilnika hitrosti" pomeni točnost samega merilnika hitrosti, ki je izražena kot zgornja in spodnja mejna vrednost kazalnika hitrosti pri različnih hitrostih.

1.4.2 "Tehnična konstanta merilnika hitrosti" pomeni razmerje med vhodnimi obrati oziroma impulzi na minuto in določeno pokazano hitrostjo.

1.5 "Masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo" pomeni maso, kakor je opredeljena v opombi (d)(2) v Prilogi II k Direktivi 92/61/EGS.

2. Zahteve

2.1 Številčnica merilnika hitrosti mora biti nameščena v neposrednem vidnem polju voznika in mora biti jasno čitljiva podnevi in ponoči. Razpon prikazanih hitrosti mora biti dovolj velik, da vključuje največjo hitrost za ta tip vozila, kakor jo je določil proizvajalec.

2.2 Če ima merilnik hitrosti skalo namesto številčnega prikaza, mora biti razdelba te skale jasna.

2.2.1 Pri merilnikih hitrosti, namenjenih za motorna kolesa ali motorne tricikle, morajo biti razdelki po 1, 2, 5 ali 10 km/h. Hitrost mora biti pokazana na naslednji način:

2.2.1.1 če največja hitrost na skali ne presega 200 km/h, presledki med številčnimi oznakami hitrosti na skali ne smejo biti večji od 20 km/h,

2.2.1.2 če največja hitrost na skali presega 200 km/h, presledki med številčnimi oznakami hitrosti na skali ne smejo biti večji od 30 km/h;

2.2.2 pri merilnikih hitrosti, namenjenih za mopede, mora biti na skali prikazana največja hitrost, ki ne presega 80 km/h; razdelki morajo biti po 1, 2, 5 ali 10 km/h, presledki vrednosti hitrosti na skali pa ne smejo biti večji od 10 km/h.

Razen tega mora biti na skali jasno pokazana hitrost 45 km/h (oziroma 25 km/h pri mopedih z nizko močjo motorja);

2.2.3 če je vozilo namenjeno za prodajo v državi članici, kjer se uporabljajo anglosaške merilne enote, mora imeti merilnik hitrosti razdelke tudi v mph (miljah na uro) s podrazdelki 1, 2, 5 ali 10 mph. Številčne vrednosti hitrosti morajo biti označene v presledkih, ki ne presegajo 20 mph, in se morajo začeti pri 10 mph ali 20 mph;

2.2.4 ni nujno, da so številčne vrednosti hitrosti označene v pravilnih presledkih.

2.3 Točnost merilnika hitrosti se preverja po naslednjem postopku:

2.3.1 vozilo se opremi z enim od tipov pnevmatik, s katerimi je vozilo ponavadi opremljeno, kakor so opredeljene v točki 1.2. Preskus je treba opraviti za vsak tip merilnika hitrosti, ki ga je proizvajalec predvidel za vgradnjo;

2.3.2 obremenitev na osi kolesa, ki poganja merilnik hitrosti, mora ustrezati masi vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo;

2.3.3 referenčna temperatura na merilniku hitrosti mora znašati 296 K ± 5 K;

2.3.4 pri vsakem preskusu mora biti tlak v pnevmatikah normalni delovni tlak, kakor je določen v točki 1.3;

2.3.5 vozilo je treba preskušati pri naslednjih hitrostih:

Največja hitrost (Vmax) po določilih proizvajalca (km/h) | Hitrost pri preskusu (km/h) |

Vmax ≤ 45 | 80 % Vmax |

45 < Vmax ≤ 100 | 40 in 80 % Vmax (če je končna preskusna hitrost ≥ 55) |

100 < Vmax ≤ 150 | 40, 80 in 80 % Vmax (če je končna preskusna hitrost ≥ 100) |

150 < Vmax | 40, 80 in 120 |

2.3.6 točnost preskusne naprave, ki se uporablja za merjenje dejanske hitrosti vozila, lahko znaša največ ± 0, 5 %;

2.3.6.1 če se preskusi opravljajo na preskusni stezi, mora biti njena površina ravna in suha ter dovolj oprijemljiva;

2.3.6.2 če se za preskus uporablja dinamometer z valji, morajo imeti valji premer najmanj 2 m. Pri merilnikih hitrosti, namenjenih za mopede, se preskus lahko opravi na valjih s premerom najmanj 400 mm;

2.3.7 pokazana hitrost ne sme biti nikoli manjša od dejanske hitrosti. Pri preskusnih vrednostih iz točke 2.3.5 ter med temi vrednostmi mora med hitrostjo V1, ki se odčita na merilniku hitrosti, in dejansko hitrostjo V2 obstajati naslednje razmerje:

0 ≤ (V1 – V2) ≤ 0,1 · V2 + 4 km/h

3. Skladnost proizvodnje

3.1 Skladnost proizvodnje se preverja po določbah Priloge VI k Direktivi 92/61/EGS.

3.2 Šteje se, da proizvodi ustrezajo zahtevam te direktive, če je pod pogoji iz točk 2.3.1 do 2.3.6 razmerje med hitrostjo V1, odčitano na merilniku hitrosti, in dejansko hitrostjo V2, kakor sledi:

0 ≤ (V1 – V2) ≤ 0,1 · V2 + 4 km/h za mopede,

in

0 ≤ (V1 – V2) ≤ 0,1 · V2 + 8 km/h za motorna kolesa in motorne tricikle.

--------------------------------------------------