SL Uradni list Evropske unije L 150/24

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 7. julija 2004

v zvezi z ukrepi pomoči, ki jih Francija dodeljuje podjetju Alstom

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 2532)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/418/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti prve alinee člena 88(2),

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti 62(1)(a),

po povabilu zainteresiranim strankam, da predstavijo svoje pripombe s skladu z omenjenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I. POSTOPEK

(1) Po objavi časopisnih člankov poleti leta 2003, je Komisija od Francije zahtevala, da predloži podatke v zvezi s ponudbo za nakup enote skupine Alstom, imenovane prenos in distribucija (v nadaljnjem besedilu „T&D“), ki jo je dala družba Areva, jedrska družba iz javnega sektorja, in druge podatke v zvezi z ukrepi, ki jih je bila deležna skupina Alstom, ko je bila v precejšnjih finančnih težavah.

(2) V pismih z dne 8. in 14. avgusta 2003 je Francija obvestila Komisijo, da je 2. avgusta 2003 sklenila sporazum s skupino Alstom in 32 bankami, v katerem je bilo določeno, da se družbi Alstom, ki je bila na robu bankrota, dodeli paket podpornih ukrepov v okviru načrta reševanja in prestrukturiranja podjetja.

(3) V pismu z dne 27. avgusta 2003 je Komisija obvestila Francijo, da razmišlja o začasnem odlogu glede na nekatere predvidene ukrepe pomoči. V pismu z 28. avgusta 2003 je Komisija zahtevala dodatne podatke o vrsti povezanih ukrepov, ki niso vključeni v poročilo, ki ga je predložila Francija.

(4) Pisne odgovore Francije je Komisija prejela 4. septembra 2003. 10. septembra 2003 je Francija zahtevala podaljšanje roka za odgovore na vprašanja, ki jih je Komisija zastavila 28. avgusta 2003, v zvezi s povezanimi ukrepi. Komisija je to zahtevo zavrnila v pismu z dne 15. septembra 2003.

(5) Francija in Komisija sta septembra 2003 imeli več delovnih srečanj, na katerih je Francija Komisiji predala delovne dokumente.

(6) 17. septembra 2003 je Komisija sklenila, da bo začela s postopkom uradne preiskave iz člena 88(2) Pogodbe, v zvezi s paketom ukrepov in povezanih ukrepov.

(7) Med drugim je Komisija ugotovila, da so izpolnjeni pogoji in da Francija ne more biti udeležena pri kapitalu skupine Alstom in vpisu podrejenega posojila. Komisija se je odločila, da bo pooblastila člana Komisije s področja konkurence, v soglasju s predsednikom Komisije, da sprejme in Franciji posreduje obvestilo o ustavitvi nekaterih pomoči, najpozneje do 22. septembra 2003, razen če se Francija javno obveže, da ne bo sodelovala pri finančnih ukrepih, ki bi samodejno in nepovratno povzročili sodelovanje pri lastnih sredstvih skupine Alstom, brez predhodnega pristanka Komisije in pod pogoji, ki veljajo za državne pomoči.

(8) 19. septembra 2003 je Francija na Komisijo naslovila nov osnutek sporazuma, ki je bil še vedno v fazi pogajanja dne 2. avgusta 2003. V pismu z dne 22. septembra 2003 se je Komisija seznanila s temi elementi in obvestila Francijo, da so pogoji, ki jih je Komisija postavila 17. septembra 2003, izpolnjeni, in da ni potrebe po opustitvi.

(9) Dokončni sporazum je bil na Komisijo naslovljen 26. septembra 2003. Določeno je bilo, da bodo podrobnosti spremenjenega načrta predstavljene pozneje.

(10) 15. oktobra 2003 je Komisija sklenila, da bo glede na nove ukrepe, ki so bili predloženi, podaljšala začetek uradnega preiskovalnega postopka iz člena 88(2) Pogodbe (2).

(11) Sklepi Komisije z dne 17. septembra in z dne 15. oktobra 2003 so bili skupaj objavljeni v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je povabila zainteresirane strani, da predstavijo svoje pripombe o zadevnih ukrepih.

(12) V pismu z dne 31. oktobra 2003 je Komisija na Francijo naslovila zahtevo po dodatnih podatkih. 11. novembra 2003 je Komisija Franciji poslala pismo, v katerem je poudarila zastoje pri posredovanju dokumentov, ki jih Komisija potrebuje za presojo primera.

(13) V pismih z dne 24. in 25. novembra 2003 je Francija Komisiji poslala prvo serijo podatkov v zvezi s prenosom dejavnosti T&D skupine Alstom ter povezanih ukrepov.

(14) Po opozorilu z dne 2. decembra 2003 je Komisija 5. decembra 2003 prejela pismo z nadaljnjimi podatki o pismih z dne 8. avgusta, 14. avgusta in 26. septembra 2003 in tudi odgovor na dodatna vprašanja Komisije z dne 31. oktobra 2003.

(15) V pismu z dne 3. decembra 2003 je Komisija na Francijo naslovila zahtevo po novih podrobnostih v zvezi z zadevnimi ukrepi

(16) Med 3. in 8. decembrom 2003 je Komisija prejela pismo s 46 mnenji zainteresiranih tretjih strani. Ta mnenja so bila v pismih z dne 22. decembra 2003 ter 12. in 16. januarja 2004 poslana Franciji, ki naj bi nanje odgovorila.

(17) V pismu z dne 24. decembra 2003 je Francija zahtevala, da se ji dodeli dodatni rok 20 delovnih dni v katerih bo odgovorila na dodatna vprašanja Komisije iz pisma z dne 3. decembra. Komisija je to zahtevo sprejela v pismu z dne 13. januarja 2004.

(18) V pismu z dne 12. januarja 2004 je Komisija Francijo obvestila, da bo neodvisni raziskovalec, ki ga je najela Komisija takoj po razpisu, ki je bil organiziran za pomoč pri analizi načrta prestrukturiranja skupine Alstom, družba BearingPoint France SAS.

(19) V pismu z dne 22. januarja 2004 je Francija zahtevala novo podaljšanje za približno en mesec za odgovore na komentarje zainteresiranih. Komisija je to podaljšanje sprejela v pismu z dne 27. januarja 2004.

(20) 30. januarja 2004 je Komisija na Francijo naslovila zahtevo za dodatne podatke v zvezi z obsegom prenosa veje T&D skupine Alstom, na katero je odgovorila s pismom z dne 16. februarja 2004.

(21) 11. februarja 2004 je Francija odgovorila na pismo Komisije z dne 3. decembra 2003 v zvezi s povezanimi ukrepi. Nekateri od teh podatkov so bili delno nepopolni, zato je Komisija v pismu z dne 19. februarja 2004 od Francije zahtevala nove podrobnosti. Francija je v pismu z dne 9. marca 2004 posredovala zahtevane podatke.

(22) V pismu z 10. marca je Komisija ponovno opozorila Francijo, da še vedno čaka na odgovor v zvezi s komentarji na mnenja zainteresiranih strani, za katere se je obvezala, da jih bo posredovala najpozneje do 1. marca. Odgovor Francije, kateremu so priloženi podatki v zvezi s prilagajanjem načrta prestrukturiranja, predvidenega na začetku, je bil poslan Komisiji v pismu z 15. marca 2004.

(23) Med mesecema aprilom in majem 2004 se je odvijalo več delovnih srečanj med Francijo in Komisijo, katerih cilj je bila razprava o pripravi finančnega paketa, ki ga predlaga Francija in o nadomestnih ukrepih, potrebnih za potrditev pomoči. Po teh pogovorih je Francija Komisiji poslala dve pismi z dne 21. in 26. maja 2004, v katerih je navedla številne obveznosti v zvezi z zadevnimi ukrepi ter prilagoditve ukrepov, predvidenih na začetku. Francija je dodatne podatke Komisiji poslala v pismih z dne 7., 9., 10., 18. in 25. junija 2004.

II. OPIS

1. Skupina Alstom

(24) Alstom je po francoskem pravu družba z omejeno odgovornostjo in kotira na borzah v Parizu, Londonu in New Yorku. V proračunskem letu 2002/2003 je skupina ustvarila prihodek v višini 21,4 milijarde EUR, negativni poslovni rezultat v višini 507 milijonov EUR in čisto izgubo v višini 1,38 milijard EUR. Do 31. marca 2003 je Alstom zaposloval 110 000 oseb, razporejenih v 70 državah, od tega 62 000 oseb v Evropi.

(25) Pred trenutnim prestrukturiranjem se je Alstom ukvarjal z načrtovanjem, proizvodnjo in vzdrževanjem izdelkov in sistemov na štirih področjih: energija (v nadaljevanju: sektor „Power“), prenos in distribucija (v nadaljevanju: sektor „T&D“), železniški transport (v nadaljevanju: sektor „Transport“) in ladjedelništvo (v nadaljevanju: sektor „Marine“): — v proračunskem letu 2002/2003 je sektor „Power“ ustvaril prihodek v višini 10,9 milijard EUR in zaposloval 46 000 oseb po vsem svetu; — sektor „T&D“, ki je bil 25. septembra 2003 v večini prodan francoski skupini Areva, je pred prodajo ustvaril prihodek v višini 3,6 milijarde EUR z 28 000 zaposlenimi; — v proračunskem letu 2002/2003 je sektor „Transport“ ustvaril prihodek v višini 5 milijard EUR in zaposloval 28 500 oseb po vsem svetu; — končno: v proračunskem letu 2002/2003 je sektor „Marine“ ustvaril prihodek v višini 1,5 milijarde EUR in zaposloval 4 500 oseb po vsem svetu.

(26) V proračunskem letu 2003/2004 se je prihodek skupine Alstom zvišal na 16,7 milijarde EUR, kar je za 10 % manj v primerjavi s proračunskim letom 2002/2003, na primerljivi podlagi. Ne glede na pozitivni operativni rezultat v višini 300 milijonov EUR (operativna marža 1,8 %) se je čista izguba skupine Alstom povečala na 1,86 milijarde EUR, od tega je 655 milijonov za stroške prestrukturiranja in 460 milijonov za finančne stroške.

(27) Razvoj operativnih rezultatov po sektorjih je predstavljen v tabeli 1. Tabela 1 Podatki za podjetja (dobiček in operativni rezultat v milijonih EUR) 2000/2001 2001/2002 2002/2003 2003/2004 Letni dobiček 24 550 23 453 21 351 16 688 Operativni rezultat 1 151 941 (507) 300 za Power 448 572 (690) 178 T&D 275 226 227 136 transport 266 101 (24) 64 marine 80 47 24 (19) podjetje (41) (35) (44) (59) Zaposleni 143 014 118 995 109 671 78 811

2. Težave skupine Alstom pred načrtom prestrukturiranja

(28) Francija razlaga, da so težave skupine Alstom nastale zaradi kopičenja več dejavnikov. Po dogodkih 11. septembra 2001 je skupino prizadela splošna gospodarska oslabelost. Francija je prav tako poudarila, da je liberalizacija nekaterih trgov (zlasti tistih z elektriko in, v nekoliko manjši meri, transporta) dodatni dejavnik za težave podjetja.

(29) Skupina je med utrpela drugim posledice resnih tehničnih težav, ki so prizadele velike plinske turbine GT24 in GT26, kupljene pri švedski skupini ABB. Skupina Alstom se je prav tako spopadla s težavami, povezanimi s prodajo vlakov Združenemu kraljestvu. Končno je podjetje v letih 2001/2002 in 2002/2003 utrpelo posledice pomanjkanja naročil za potniške ladje ter plačilno nesposobnost podjetja Renaissance Cruises.

(30) Od pomladi 2003 se je skupina Alstom po objavi težav in zneskov izgub soočala z resnimi težavami pri zaupanju. Raven naročil se je še vedno zmanjševala, ker stranke niso bile prepričane, da bi podjetje v prihodnjih letih lahko izpolnilo obveznosti. Dobavitelji so postavili ostre plačilne pogoje, finančne ustanove pa so se odločile, da bodo zmanjšale znesek garancij za naročila, ki jih prejme skupina Alstom.

(31) Med drugim je zaradi posledic dogodkov 11. septembra 2001 več zavarovalnih družb zmanjšalo tveganja pri poslovanju s strankami in skupini Alstom postavilo ostrejše pogoje za garancije. Vendar je skupina Alstom zato, da ostane dejavna na trgih, odvisna od pridobivanja garancij, ki zajemajo pravilno izvajanje dolgoročnih pogodb. Brez teh garancij skupina Alstom ne more sprejeti novih naročil.

3. Načrt prestrukturiranja

(32) Marca 2002 je bil določen začetni načrt obnovitve dejavnosti skupine Alstom („Restore value“), ki pa je bil izveden le delno. Drugi načrt, ki je zajemal tudi začetne projekte in je bil bolj ambiciozno zastavljen, je bil sestavljen marca 2003, januarja 2004 pa je bil spremenjen in okrepljen. Za ta drugi načrt Francija meni da je načrt prestrukturiranja, ki zajema obdobje med proračunskimi leti 2002/2003 in 2005/2006. Predvideva tri skupine ukrepov: prodajo, s katerimi se dejavnosti skupine osredotoči na ključne dejavnosti; industrijsko reorganizacijo; finančno prestrukturiranje.

(33) V zvezi s prvo skupino ukrepov, namenjenih osredotočanju dejavnosti skupine na ključne dejavnosti, je skupina Alstom prodala nekatere poslovne dejavnosti, kar se je pokazalo kot zmanjšanje dobička za 4,3 milijarde EUR (– 20 % glede na 2002/2003) in zmanjšanje zaposlenih za 30 000 oseb (– 27 %). Prodaje so bile naslednje: — dejavnosti industrijskih turbin so bile aprila 2003 prodane podjetju Siemens; prispevale so 950 milijonov EUR neto. Te dejavnosti so ustvarile prihodek v višini 125 milijard EUR v letu 2002/2003 (približno 6 % prihodka skupine Alstom), in s 6 000 zaposlenih (4), — dejavnost „T&D“ razen segmenta „Power Conversion“ je bila prodana skupini Areva septembra 2003, kar je prispevalo 920 milijonov EUR; prodane dejavnosti so ustvarile prihodek v višini 3 milijard EUR v letu 2002/2003 (približno 14 % prihodka skupine Alstom), in s 24 000 zaposlenimi (5), — nepremičnine so bile prodane v skupnem znesku 415 milijonov EUR (267 milijonov EUR pred marcem 2003 in 148 milijonov EUR med marcem in avgustom 2003); druge dodatne prodaje v višini 50 milijonov EUR so bile decembra 2003 še vedno v fazi pogajanja.

(34) Druga skupina ukrepov zajema industrijsko reorganizacijo ključnih dejavnosti skupine Alstom v treh sektorjih kjer so skupni dobički ocenjeni na 16 milijard EUR v letih 2005/2006: — sektor „Power“, ki je sestavljen iz podsektorjev „Power Turbo-Systems“ (plinske in parne turbine) je prispeval dobiček v znesku 3,6 milijard EUR, podsektor „Power Service“, katerega dobiček je ocenjen na 3,1 milijarde EUR, in podsektor „Power Environment“ (kotli in hidravlične turbine), katerega dobiček je ocenjen na 3,1 milijarde EUR, — dobiček sektorja „Transport“ je ocenjen na 5,5 milijarde EUR, — dobiček sektorja „Marine“ je ocenjen na 1 milijardo EUR, Skupni dobiček zajema sektor „Power Conversion“ (dobiček 0,5 milijarde EUR), del sektorja „Corporate“ (0,2 milijardi EUR) in negativno izravnavo na skupni ravni („corporate buffer“) v višini 1 milijarde EUR.

(35) V vsakem sektorju se bo prestrukturiranje izvajalo na naslednji način: — poslovno prestrukturiranje podsektorjev „Power Environnement“ in „Power Turbo-Systems“ ki vključuje preoblikovanje velikosti ali zaprtje nekaterih proizvodnih enot, kar je v prvi vrsti namenjeno zmanjševanju števila zaposlenih in racionalizaciji geografske izbire lokacije, — umik dejavnosti industrijskih parnih turbin (IST) (podsektor „Power Turbo-Systems“) in prodaja dejavnosti v francoski proizvodni enoti La Courneuve, — industrijska reorganizacija sektorja „Transport“ zajema preoblikovanje ali zaprtje nekaterih proizvodnih enot in zmanjšanje števila zaposlenih, — zmanjšanje obsega dejavnosti v sektorju „Marine“ po zaprtju ladjedelnic Saint-Malo, o čemer se je odločalo na začetku leta 2003. V glavni proizvodni enoti v kraju Saint-Nazaire je predvideno, da se bo število zaposlenih zmanjšalo z upokojitvami.

(36) V tabeli 2 so povzete posledice teh ukrepov za vsak segment dejavnosti za tri zadevna proračunska leta (od 2003 do 2006). Za naslednja leta je treba pričakovane privarčevane zneske za prestrukturiranje zvišati za […] ( 6 ) milijonov EUR na leto.

Tabela 2

Pregled reorganizacije dejavnosti za tri leta

Zmanjšanje zaposlenih (enote) Stroški prestrukturiranja (v milijonih EUR) Pričakovani privarčevani zneski (v milijonih EUR) Power – okolje […] […] […] Power – Turbo sistemi […] […] […] Power Conversion […] […] […] T&D […] Power Services + IST […] […] […] Transport […] […] […] Marine […] […] […] Corporate […] […] […] Skupaj […] […] (7) […]

(37) Tretja skupina ukrepov, finančno prestrukturiranje, zajema finančni paket s posredovanjem skupine Alstom, države in bank.

(38) Prvi paket je bil realiziran 2. avgusta 2003. Po začetku uradnega postopka pregleda s strani Komisije je Francija 26. septembra 2003 posredovala prilagojen sporazum, ki ni več vseboval ukrepov v zvezi z udeležbo države pri lastnih skladih skupine Alstom na samodejni in nepovratni podlagi brez predhodnega pristanka Komisije, kot to zahtevajo pravila Skupnosti o državnih pomočeh. Ta novi sporazum, katerega pogoji so navedeni spodaj, bo nadomestil tistega z dne 2. avgusta 2003.

(39) Sporazum najprej zajema (ukrep 1), da se država obveže, da bo vpisala izdajo podrejenih vrednostnih papirjev za določen rok, ki se izplačajo v delnicah („Titres Subordonnés à Durée Déterminée Remboursables en Actions“ (TSDDRA)), rezerviranih za državo v višini 300 milijonov EUR. Ti vrednostni papirji imajo pariteto 1 TSDDRA za eno delnico in so vpisani za znesek 1,25 EUR. Veljajo 20 let, obrestna mera pa je določena na 2 % na leto, do sklepa Komisije. Ti vrednostni papirji so podrejeno posojilo, navadni glede na druga podrejena posojila, katerih obveznosti so izplačljive v delnicah (ORA), podrejenih posojil za določeno obdobje (PSDD) in podrejenih vrednostni papirji za določeno obdobje (TSDD) (8).

(40) Preračunavanje je predmet naslednje določbe o pogojnosti: „TSDDRA, ki jih izda družba in vpiše država, bodo izplačani v navadnih delnicah družbe v razmerju ena navadna delnica za 1,25 EUR v nominalni vrednosti za TSDDRA, pod pogojem pridobitve sklepa Evropske komisij, e v katerem je navedeno, da TSDDRA, ki jih izda skupina Alstom in vpiše država ter njihovo izplačilo v delnicah predstavlja državno pomoč v skladu s skupnim trgom ali pa da ni del državne pomoči. Tako povračilo v delnicah bo izvedeno samodejno in polnopravno prvi delovni dan po prejemu sklepa Komisije.“

(41) Država se je obvezala, da ne bo prodala niti TSDDRA niti delnic, ki bi izvirale iz nadomestila pred ponovno vzpostavitvijo družbe.

(42) Banke so se nepreklicno obvezale k vpisu povečanja kapitala, kot je to odobrila generalna skupščina 18. novembra 2003 in za njih rezervirala 300 milijonov EUR za izdajno ceno 1,25 EUR za delnico.

(43) V sporazumu je prav tako predvideno dodeljevanje kratkoročnih likvidnostnih sredstev v višini 1,5 milijarde EUR (ukrep 2). Država, posredno ali neposredno prek depozitne in konsignacijske blagajne (CDC), se je obvezala, da bo obnovila zakladne zapise vpisane v višini 300 milijonov EUR z veljavnostjo do dvanajst mesecev od zadnje izdaje 8. februarja 2004 ter da bo vpisala dodatne zakladne zapise do vrednosti 900 milijonov EUR. Obveznosti države za likvidnostna sredstva se je zvišala na 1,2 milijardi EUR.

(44) Skupaj je bilo vpisanih 900 dodatnih milijonov in nato povrnjenih s strani skupine Alstom: 23. decembra 2003, je skupina povrnila 800 milijonov EUR iz prihodkov dolgoročnega financiranja (TSDDRA, TSDD in PSDD), opisanega v uvodnih izjavah 39, 47 in 48, ter 100 milijonov EUR januarja 2004 iz prihodkov prodaje sektorja „T&D“ skupini Areva.

(45) Banke prispevajo zakladne zapise v višini 300 milijonov EUR in se obvežejo da bodo ta prispevek obnovile do poteka roka 12 mesecev od zadnje izdaje pred 8. februarjem 2004.

(46) Sporazum prav tako predvideva (ukrep 3), da banke izdajo sindicirane garancijske sheme v višini 3,5 milijard EUR, o tega 65 %, to je 2,275 milijard EUR proti jamstvu države. Tak sistem garancij naj bi se izvajal do porabe v višini 3,5 milijarde EUR. Trajanje zadevnih gospodarskih pogodb ne sme preseči 7 let. Blagajna za industrijski razvoj (Caisse Française de Développement Industriel (CFDI), ki je del skupine Banques Populaires, je uvedla tudi indirektno garancijo. Opozoriti je treba, da je pri sklicevanju na te ukrepe Francija to indirektno garancijo obravnaval kakor da jih je dodelila država.

(47) Četrti ukrep je podrejeno posojilo za določeno obdobje (Prêt Subordonné à Durée Déterminée (PSDD) za obdobje 5 let v znesku 1,5 milijarde EUR, od tega 300 milijonov prispeva država, 1,2 vpisane milijarde pa banke (ukrep 4). V komentarjih z dne 5. decembra 2003 je Francija navedla, da je to posojilo dokončno odobril CFDI. Država se je omejila na to, da je CFDI dala garancijo za znesek posojila. PSDD je povrnjen v višini EURIBOR + 450 osnovnih točk, od je tega 300 osnovnih točk plačanih na koncu vsakega obrestnega obdobja, 150 osnovnih točk pa je kapitaliziranih in plačanih na koncu. To posojilo je del podrejenega dolga, zato ima prednost glede na TSDDRA, TSDD in ORA.

(48) Francija se je nepreklicno obvezala, da bo vpisala izdajo državnih podrejenih vrednostnih papirjev za določen čas (Titres Subordonnés à Durée Déterminée (TSDD)) v višini 200 milijonov EUR za dobo 15 let (ukrep 5, prejšnji ukrep 4 bis). TSDD bo povrnjen v referenčni meri, povečani za 500 osnovnih točk na leto, od tega 350 osnovnih točk na leto, plačanih vsako leto za zaostala plačila, in 150 osnovnih točk na lepo, kapitaliziranih, plačanih na koncu. Podrejeni so zamenljivim delnicam, podrejenim posojilom za določen čas in/ali nezavarovanim tveganjem.

(49) Poleg že opisanih ukrepov so banke zagotovile, da bodo izdale zamenljive obveznice (ORA) v znesku 1 milijarde EUR, s preferencialno pravico za trenutne delničarje podjetja. Zamenljive obveznice, katerih znesek je določen na 900 milijonov EUR, se povrnejo v delnicah po 5 letih od datuma začetka delovanja. Pogoji te izdaje so naslednji: kupon za 2 %, kapitaliziran na koncu leta 2004, pariteta za 1 zamenljivo obveznico za 1 delnico, cena ob vpisu je 1,40 EUR in premija za vpis v višini od 10 do 20 %. Ti dolgovi so podrejeni PSDD, vendar nadrejeni TSDDRA in TSDD.

(50) Tabela 3 prikazuje pregled zajetih ukrepov v finančnem paketu, katerega namen je podpora skupini Alstom, kot je v pismu s 26. septembra 2003 navedla Francija, ob nadomestitvi sporazuma z dne 2. avgusta 2003. Tabela 3 Opis finančnega paketa, različica septembra 2003 (zneski v milijardah EUR) Ukrep Banke/investitorji Udeležba države (9) Povečanje kapitala I 0,30 — TSDDRA (ukrep 1) — 0,30 Kratkoročna likvidnost (ukrep 2) 0,30 1,20 Garancije v znesku 3,5 milijard (ukrep 3) 3,5 Indirektne garancije za 65 % kar je 2,275 PSDD (ukrep 4) 1,20 Garancije za CFDI glede na 0,30 TSDD (ukrep 5) — 0,20 ORA 0,90 —

(51) Maja 2004 je Francija obvestila Komisijo o spremembah v zvezi s finančnim paketom, ki bo opisan v nadaljevanju in ki jih bodo poleti 2004 izvajale država in banke. Nov finančni paket vključuje dve spremembi obstoječih ukrepov in en nov ukrep.

(52) Najprej se bo sprostila indirektna garancija države v sindicirani garancijski shemi (ukrep 3) in prenesena v mehanizem garancij, ki zajema novo sindicirano garancijsko shemo in predstavlja znesek 8 milijard EUR, ki jih izdajo banke. Ta nova garancijska shema zajema naslednje mehanizme garancij: Izgube bodo v prvi vrsti pokrite z denarjem iz prodaje, v višini 700 milijonov EUR, ki jih zbere podjetje. Sekundarno bodo izgube pokrite z garancijo v višini 1,3 milijarde EUR, pri tem pa pari passu sodeluje država z 1,25 milijarde EUR in banke s 50 milijoni EUR. Izgube nad 2 milijardi EUR ne bodo zajete v garancije in jih bodo v celoti nosile banke, ki so izdale garancijo. Obdobje za izdajo garancij v tej sindicirani shemi je dve leti od začetka, predvideno za poletje 2004. Med tem obdobjem bo na eni strani odpis obstoječih garancij prek dokončanja in dobave izdelkov skupine Alstom zmanjšal skupni znesek garancij. Na drugi strani se bo v istem obdobju shema napajala z drugimi garancijami do višine zneska 8 milijard. Po koncu obdobja izdaje garancij in prepovedi napajanja sheme, se bo znesek zmanjšal glede amortizacije garancij. Vzporedno s tem se garancije amortizirajo tako, da kadar koli ostanejo enake vsaj 25 % zneska garancijske sheme. Garancija drugega ranga v znesku 1,3 milijarde EUR se amortizira prednostno, garancija prvih izgub v znesku 700 milijonov EUR pa se amortizira takoj zatem. Posledično se tveganje, da bo država pozvana, zmanjša na nič od konca leta 2008/začetka 2009, proti koncu leta 2011 začetku 2012, po predhodnem mehanizmu, v katerem indirektna garancija države ni predmet prednostnega odpisa. Opozoriti je treba, da znesek 8 milijard EUR ni le izdaja novih garancij. Vse garancije, ki so jih izdale banke po septembru 2003, ki niso več predmet indirektne garancije države v višini 65 % ter pod nekaterimi pogoji in za omejeno obdobje garancije izdane pred septembrom 2003, se lahko vnesejo v novo sindicirano shemo 8 milijard EUR in tako uporabljajo ustrezen mehanizem garancij.

(53) Na drugem mestu se je Francija obvezala, da bo poleti 2004 v kapital preoblikovala terjatve do skupine Alstom, ki so sestavljene iz PSDD v vrednosti 300 milijonov EUR (ukrep 4), ki jih zadržuje CFDI, in TSDD v višini 200 milijonov EUR (ukrep 5). Banke imajo prav tako možnost, da del terjatev do skupine Alstom preoblikujejo v kapital.

(54) Povečanje dodatnega kapitala v višini od 1 do 1,2 milijardi EUR bo izvedeno poleti 2004 (ukrep 6). Država bo sodelovala sorazmerno z udeležbo pri kapitalu, ki izhaja iz preoblikovanja TSDDRA, kar pomeni v odstotku, ki mora biti med 17 in 18,5 %. Posledično bo znesek, ki ga vpiše država, med 170 in 220 milijonov EUR. Saldo bo dan na trg ko ga bo prevzel konzorcij bank. To povečanje kapitala je namenjeno zlasti pridobitvi 700 milijonov EUR, ki so potrebni za pokritje prvih izgub iz nove sindicirane garancijske sheme.

(55) Tabela 4 prikazuje pregled ukrepov, zajetih v tem paketu, ki je del te odločbe. Tabela 4 Opis finančnega paketa, različica iz maja 2004 (zneski v milijardah EUR) Ukrep Banke/investitorji Obveznosti države povečanje kapitala I 0,30 — TSDDRA (ukrep 1) — 0,30 kratkoročna likvidnost (ukrep 2) 0,30 1,20 garancije v znesku 8 milijard (ukrep 3) 8 Garancije za drugo izgubo, 1,25 PSDD za preoblikovanje v kapital (ukrep 4) 1,20 0,30 TSDD za preoblikovanje v kapital (ukrep 5) — 0,20 ORA 0,90 — povečanje kapitala II (ukrep 6) 0,83/0,99 0,17/0,22

(56) Francija ocenjuje, da bo načrt prestrukturiranja skupini Alstom omogočil dolgoročno sposobnost preživetja. Te ocene so zajete tudi v zakladni načrt (Tri-letni zakladni načrt), različica W10. To je najnovejša različica, ki vsebuje vse napovedi za vsako proračunsko leto od 2003/2004 do 2005/2006. Glavne postavke tega načrta so povzete v tabeli 5.

Tabela 5

Izvleček iz načrta za refinanciranje skupine Alstom za dobo treh let – različica W10 iz septembra 2003

(zneski v milijardah EUR) Proračunsko leto 2002/2003 2003/2004 2004/2005 2005/2006 Prejeta naročila 19,123 [↘] (10) [↗] [↗] Industrijske turbine […] […] […] […] Power – okolje […] […] […] […] Power – Turbo sistemi […] […] […] […] Power – storitve […] […] […] […] T&D (vključno Power Conversion) […] […] […] […] Transport […] […] […] […] Marine […] […] […] […] Podjetje in drugo […] […] […] […] Varnostna rezerva […] […] […] […] Prodaja 21,351 [↘] [↘] [↗] Industrijske turbine […] […] […] […] Power – okolje […] […] […] […] Power – Turbo sistemi […] […] […] […] Power – storitve […] […] […] […] T&D (vključno Power Conversion) […] […] […] […] Transport […] […] […] […] Marine […] […] […] […] Podjetje in drugo […] […] […] […] Varnostna rezerva […] […] […] […] Prihodek iz poslovanja operativna marža (0,507) – 2,4 % [↗] [↗] [↗] EBIT (1,062) [↗] [↗] [↗] Neto tok denarja (0,265) [↘] [↗] [↘] Skupni bruto dolg 6,688 [↘] [↘] [↘] Gospodarski dolg 4,918 [↘] [↘] [↘] Lastna sredstva 0,847 [↗] [↘] [↗] Dolg/lastna sredstva 581 % [↘] [↗] [↘]

(57) Po spremembi finančnega paketa, objavljenega maja 2004, je Francija predložila novo različico finančnih napovedi. Glavne postavke te različice so povzete v tabeli 6. Navedeni sta dve vrednosti: prva ustreza primeru, če banke preoblikujejo najvišji znesek terjatev, določenih v finančnem paketu, določenem maja 2004 (to je 700 milijonov EUR); druga opisuje primer, kjer banke ne preoblikujejo terjatev. Napovedi ne upoštevajo prodaje, ki jo bo podjetje moralo izvesti.

Tabela 6

Nove napovedi vključujejo učinek novih finančnih ukrepov

(zneski v milijardah EUR) Proračunsko leto 2004/2005 2005/2006 2006/2007 Skupni bruto dolg […] [↘] [↘] Gospodarski dolg […] [↘] [↘] Lastna sredstva […] [↘] [↗] Dolg/lastna sredstva […] [↘] [↘]

4. Drugi ukrepi

(58) Poleg že omenjenih ukrepov sporazum z dne 2. avgusta omenja ukrep, za katerega je Komisija izvedela iz tiska in za katerega je v pismu z dne 10. julija 2003 zahtevala od Francije, da ji posreduje podatke (ukrep 7, prejšnji ukrep 5): po podatkih iz tiska, je jedrska družba Areva predstavila ponudbo za nakup sektorja „T&D“ skupine Alstom v znesku, ki je predvidoma višji od 1 milijarde EUR. Po podatkih Francije je na nadzornem svetu 1. julija 2003 država dala upravnemu odboru skupine Areva soglasje (11) za ponudbo nakupa enote „T&D“ skupine Alstom. Treba je opozoriti, da je ta ukrep izrecno omenjen v načrtu prestrukturiranja in sporazumu z dne 2. avgusta 2003.

(59) Poleg tega je Komisija izvedela za več ukrepov, ki jih Francija ni posredovala in za katere je bila v pismih z dne 28. avgusta in 3. decembra 2003 pozvana, da to stori:

III. OBRAZLOŽITEV POSTOPKOVNIH MOŽNOSTI

(60) Uradni preiskovalni postopek je bil začet zato, da se preveri, ali so ukrepi, za katere se je poleti 2003 zanimala Komisija, res pomoč, združljiva s skupnim trgom. Čeprav so zadevni ukrepi, izpeljani iz državne pomoči, ki so skupini Alstom omogočili poslovanje na ustreznih trgih, izkrivljali konkurenco in prizadeli trgovanje med državami članicami, Francija ugovarja, da so nekateri od teh ukrepov pomoč (zlasti ukrep 1). Poleg tega so podatki, ki jih je posredovala Francija v zvezi z ukrepi 7 in 10, nezadostni, ostali ukrepi pa so obravnavani kot pri reševanju in prestrukturiranju. Vsi ukrepi pomoči niso ustrezali kriterijem, določenim v smernicah Skupnosti za državno pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (12) (v nadaljevanju: „smernice“), zlasti ukrepi, opisani kot ukrepi za reševanje, ki jih izvaja Francija, potem ko je bil načrt prestrukturiranja že izvajan.

(61) Posledično je Francija spremenila začetne ukrepe pomoči po tem, ko je z bankami sklenila nov sporazum. Ti ukrepi so bili Komisiji posredovani 26. septembra 2003. Zaradi teh pogojev je bil uradni preiskovalni postopek ustrezno razširjen in zajema tudi nove ukrepe, ki bodo delno nadomestili tiste iz sporazuma z dne 2. avgusta 2003 in povečali njihovo vrednost.

(62) Takoj po novem finančnem paketu maja 2004 je Komisija menila, da drugo podaljšanje preiskovalnega postopka ni primerno niti potrebno. Najprej je bilo ugotovljeno, da spremembe niso prispevale k povečanju skupnega zneska pomoči, ampak nasprotno k zmanjšanju tega zneska. Garancija države v garancijski shemi (ukrep 3), ki nadomešča stare indirektne garancije države, je zmanjšanje izpostavljenosti države za 1 milijardo EUR. Poleg vsega ta mehanizem garancij predvideva, da se izgube pokrijejo v prvi vrsti z denarjem od prodaje v višini 700 milijonov EUR, ki jih priskrbi podjetje, država pa posreduje le pri garancijah drugega ranga. Ne glede na raven izgube je znesek, ki ga za kritje nameni država nižji od zneska v predhodnem finančnem paketu. Kot bo razloženo v delu VI C, je treba garancije obravnavati kot pomoč države vse do vrednosti 100 %. V teh pogojih je podaljšanje obveznosti države na podlagi garancij nadomeščena z realnim in znatnim zmanjšanjem pomoči iz izvajanja novega mehanizma. Podobno je za preoblikovanje dolga države (ukrepa 4 in 5) v kapital, kot izhaja iz zadevnih sprememb in ki ne vpliva na povečanje vključenih pomoči. Kot bo razloženo v delu VI C, so posojila obravnavana kot pomoč v višini 100 % zadevnega zneska od trenutka odobritve. Končno je sodelovanje države pri novem povečanju kapitala (ukrep 6) manj pomembno kot prispevki zasebnikov. Izvajano bo sorazmerno s kapitalom, ki ga je vpisala država in pod enakimi pogoji, kot za druge udeležence. Poleg tega, se z vidika popolne izpostavljenosti njeno sodelovanje pri povečanju kapitala izravna z zmanjšanjem garancije iz garancijske sheme.

(63) Prav tako je bilo ugotovljeno, da spremembe novega finančnega paketa, ki je bil predstavljen maja 2004, vsebujejo znatno povečanje zasebnih prispevkov za prestrukturiranje in posledično znatno izboljšanje finančnega položaja skupine Alstom. Poleg tega sprememba garancije države o garancijski shemi pomeni, da bodo banke izpostavljene za 6 milijard EUR. Med drugim več kot 80 % novega povečanja kapitala garantirajo banke. Končno je treba opozoriti na znaten prispevek podjetja, ki bo samo financiralo 700 milijonov EUR z denarjem iz prodaje, kar je garancija prvega ranga iz nove garancijske sheme.

(64) Končno je treba opozoriti, da spremembe finančnega paketa tudi spremljajo obveznosti Francije, opisane v uvodnih izjavah od 96 do 103, katerih namen je nadomestitev izkrivljanja konkurence ki bi jo lahko povzročili ukrepi pomoči z omejevanjem obdobja, zajetega v pomoč države, in na drugi strani zagotavljanje dolgoročne sposobnosti za preživetje.

(65) Pod temi pogoji Komisija ocenjuje, da so prilagoditve iz maja 2004 takšne, da lahko zmanjšajo pomoč države in povečajo prispevke partnerjev iz zasebnega sektorja in tako zmanjšajo izkrivljanje konkurence, ki bi izhajala iz teh ukrepov kot celote ter istočasno omogočalo dolgoročno sposobnost preživetja podjetja. Te prilagoditve ne povečujejo dvoma Komisije v zvezi z usklajenostjo pomoči kot celote in ne povzročajo novih dvomov v zvezi s katerim koli posameznim ukrepom. Nasprotno: te prilagoditve prispevajo k razjasnitvi nekaterih dvomov, prepoznanih v sklepih za začetek in podaljšanje uradnega preiskovalnega postopka. Končno bi bilo novo podaljšanje postopka, ki ni pravno potrebno, neprimerno predvsem zaradi zamud, ki bi jih povzročilo pri sprejetju končnega sklepa, kar je primarni pomen za izvajanje načrta prestrukturiranja.

IV. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

(66) Po objavi sklepov za začetek in podaljšanje postopka, zlasti z dne 17. septembra in 15. oktobra 2003, je Komisija prejela veliko število pripomb zainteresiranih strani, strank, dobaviteljev, pogodbenikov, konkurentov in predstavnikov zaposlenih v skupini Alstom (20 sporočil iz električnega sektorja, 19 iz sektorja železniškega prevoza in 5 iz organizacij zaposlenih, ki zajemajo ta dva sektorja)

(67) Večina strank, dobaviteljev, pogodbenikov in predstavnikov zaposlenih je izrazila resno zaskrbljenost v zvezi s preživetjem skupine Alstom. Nekatere pripombe navajajo, da bi morebitno prenehanje poslovanja skupine Alstom bila resna izguba za evropski gospodarski sistem. Opozorili so zlasti na tehnološke dosežke podjetja in njegovo vpletenost v raziskave in razvoj. Veliko pripomb navaja, da bi prenehanje poslovanja skupine Alstom imelo pogubne posledice za zadevne trge, ki so že visoko koncentrirani. Ukinitev skupine Alstom bi še povečala to koncentracijo in bi vodila k zmanjšanju ponudbe. Številne stranke so izrazile zaskrbljenost v zvezi z morebitnimi motnjami pri dobavi. Prav tako so izrazile zaskrbljenost v zvezi z zagotavljanjem ustreznih poprodajnih storitev in vzdrževanja opreme. Na koncu so zaposleni in nekateri predstavniki pogodbenikov opozorili na škodljive socialne posledice, ki bi jih propad podjetja imel na posredno in neposredno zaposlenost.

(68) Sektor „Marine“ je izvabil komentar županov krajev Nantes in Saint-Nazaire, ki so izrazili zaskrbljenost v zvezi s socialnimi posledicami tega postopka.

(69) Pripombe glavnih konkurentov skupine Alstom so podrobno predstavljene v uvodnih izjavah od 69 do 75.

(70) Siemens meni, da so težave skupine Alstom v prvi vrsti povezane z resnimi tehničnimi težavami visoko zmogljivih plinskih turbin GT24/GT26. Te težave so povezane tudi s „skromnim denarnim tokom“, ki so ga zaradi naslednjih elementov povzročile dejavnosti skupine Alstom: (a) nezadostna integracija številnih realiziranih pridobitev; (b) preveč intenzivna cenovna konkurenca, katere namen je izboljšanje uporabe zmogljivosti in razpoložljivega denarja, prejetega prek depozitov; (c) neprimerna zmogljivost za upravljanje projektov in tveganj.

(71) Siemens ocenjuje, da načrt prestrukturiranja skupini Alstom ne bo omogočil dolgoročne sposobnosti preživetja. Meni, da se skupina ni sposobna spopasti s tehničnimi pomanjkljivostmi turbin GT24/GT26, in ocenjuje, da so marže skupine Alstom pri naročilih železniške opreme preveč ozke. Prav tako med drugim opaža neugodne perspektive na trgu ladjedelništva. Prav tako se boji, zlasti v zvezi s trgom Power, ki je po njegovem mnenju trg z nizkim povpraševanjem in preveliko zasičenostjo, da načrt prestrukturiranja skupini Alstom ne bo omogočil nadaljevanja poslovanja.

(72) Za zaključek Siemens navaja, da so trgi, na katerih je Alstom aktiven, že dovolj konkurenčni (delno tudi zaradi rednih javnih razpisov) in da ukinitev Alstoma tega položaja ne bo spremenila. Poleg tega je treba opozoriti, da bi morala biti morebitna potrditev načrta prestrukturiranja s strani Komisije pogojena s tem, da Alstom opusti posle, ki prinašajo izgubo in s prodajo nadaljnjih sredstev in podružnic.

(73) Drugi konkurent, ki ni želel razkriti identitete, je zaskrbljen zaradi indirektne garancije države, ki zajema 75 % od 3,5 milijarde EUR garancijske sheme. Ta indirektna garancija je takšna, da lahko povzroči resno izkrivljanje konkurence. Ugovarja, da je so garancije značilnost dolgoročnih pogodb, ki so sklenjeni v industriji, v kateri je aktiven tudi Alstom. Vendar garancija, ki jo dodeli država Alstomu, omogoča posebej veliko število garancij, kar povzroči nesorazmerno prednost. Posledično je zaskrbljenost zainteresiranih dvojna: na eni strani se lahko Alstom, ki je izkoristil več garancij kot njegovi konkurenti, ob upoštevanju splošnega padca ponudbe garancij od leta 2002, prijavi kot kandidat za večje število pogodb; na drugi strani bi Alstom lahko uporabil nižje stroške za pridobitev garancij, kar je ključni vidik ob upoštevanju nizkih profitnih marž v tem sektorju. Ta konkurent enako kot Siemens ocenjuje, da je trg železniškega transporta že prenasičen. Zato predlaga ukrepe, ki bi omogočili dostop zainteresiranih strani do pravic intelektualne lastnine za vlake visoke hitrosti (TGV) in/ali signalizacije.

(74) General Electrics (GE) je predložil podatke o trgih, na katerih je Alstom njegov konkurent, brez neposrednega komentarja v zvezi z načrtom prestrukturiranja.

(75) Na koncu je drugi konkurent ugovarjal pogojem za prodajo enote „T&D“ podjetju Areva. Zlasti je zaskrbljen zaradi prihoda podjetja Areva na ta novi trg. Ta konkurent ocenjuje, da zadevna prodaja ni v skladu s poslovno prakso. Po njegovem mnenju je Alstom lahko znižal prodajno ceno Arevi zaradi pomoči, ki jo je dodelila Francija.

V. PRIPOMBE FRANCIJE

(76) V odgovoru na pobudo in podaljšanje uradnega preiskovalnega postopka je Francija predložila podatke o novih ukrepih, v zvezi s katerimi je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila dvome zaradi usklajenosti s skupnim trgom. Ti podatki so na kratko opisani v nadaljevanju.

(77) Kar zadeva ukrepe 1, 2, 3 in 4, je Francija ugotovila, da je posredovanje države nujno zato, da se izogne stečaju Alstoma in da se zagotovi njegova dolgoročna sposobnost preživetja. V podporo tej izjavi je Francija predložila dodatne podatke o položaju Alstoma pred tem posredovanjem, o načrtu prestrukturiranja in o ukrepih, ki so jih izvedli podjetje, upniki, delničarji in Francija. Ti podatki so zajeti v delu II tega sklepa, zlasti podatki v zvezi z elementi, povezanimi s prestrukturiranjem.

(78) V odgovore na začetek uradnega preiskovalnega postopka in njegovo podaljšanje je Francija vključila tudi izračune pomoči, ki jo je prejelo podjetje, in oceno narave te pomoči. Opozoriti je treba, da ti izračuni ne veljajo za ukrepe, ki so bili spremenjeni maja 2004 ampak za tiste, ki so izvedeni ali predvideni avgusta ali septembra 2003.

(79) Francija ocenjuje, da TSDDRA iz ukrepa 1 predstavlja pomoč pri prestrukturiranju v znesku 300 milijonov EUR. Kar zadeva 1,2 milijardi EUR v likvidnosti, ki jih prispeva država (ukrep 2), Francija ocenjuje, da je 300 milijonov EUR dodeljenih kot pomoč za reševanje. Ker je sedaj rok za poplačilo daljši, je ta znesek prav tako obravnavan kot del pomoči za prestrukturiranje. Na drugi strani je treba 900 milijonov EUR, s katerimi je bil povečan ukrep 2, v skladu s sporazumom iz septembra 2003 v celoti obravnavati kot pomoč za reševanje. Teh 900 milijonov EUR je bilo Franciji povrnjenih med decembrom 2003 in januarjem 2004. Šlo je za pomoč v obliki likvidnosti, katere namen je bil preprečiti prenehanje poslovanja Alstoma in je bilo poplačano v šestih mesecih po odobritvi, kot je določeno v smernicah.

(80) Francija je predložila izračune za stare indirektne garancije iz garancijske sheme za 3,5 milijarde EUR, ob upoštevanju, da mora biti pomoč izračunana tako, da se najvišji znesek obveznosti Francije pomnoži z „realnim“ tveganjem sprostitve indirektnih garancij ter odšteje od stroškov, ki jih je plačal Alstom. Realno tveganje sprostitve indirektne garancije se kaže v dveh dejavnikih: tveganju, da Alstom ne bo mogel izpolnjevati svojih obveznosti (izvedbeno tveganje), in tveganju, da ne bo mogel povrniti te garancije (tveganje poplačila). Francija je dosegla znesek med 0 in 43 milijoni EUR. Poleg tega Francija trdi, da mora biti pomoč, ki ustreza indirektni garanciji, obravnavana kot pomoč za reševanje za celotno obdobje izdaje garancij. Po drugi strani bo vzdrževanje te indirektne garancije med celotnim trajanjem izvajanja pogodbe, na katero se nanašajo garancije, obravnavano kot pomoč za prestrukturiranje. Opozoriti je treba, da Francija ni predložila svoje ocene sindicirane sheme v višini 8 milijard EUR, ki nadomesti tisto iz leta 2003.

(81) Kar zadeva znesek pomoči za PSDD v višini 300 milijonov EUR (ukrep 4), je Francija določila 140 milijonov EUR državne pomoči, zajete v garancijo CFDI, kar je enako 50 % zneska, ki ga garantira CFDI, minus 10 milijonov EUR za povezane stroške in izdatke.

(82) Francija ponovno potrjuje, da bo ta načrt prestrukturiranja Alstomu omogočil sposobnost dolgoročnega preživetja. Francija prav tako potrjuje, da odprodaja Alstoma in ukrepi industrijskega in poslovnega prestrukturiranja, opisanega v delu II C, predstavljajo zadostne nadomestne ukrepe, da se izogne kakršnemu koli izkrivljanju konkurence.

(83) Poleg tega Francija vztraja, da ukrepi pomoči za Alstom ustrezajo potrebnemu minimumu za zagotavljanje kratkoročnega preživetja (prispevek v obliki likvidnosti in indirektne garancije) ter sposobnost dolgoročnega preživetja (dolgoročno finančno in industrijsko prestrukturiranje).

(84) Glede na gospodarske in socialne posledice stečaja Alstoma Francija vztraja, da se te izmerijo v številu služb, ki bodo ukinjene. Hkrati ob potrditvi, da bodo nekatere posle Alstoma učinkovito prevzeli drugi izvajalci, Francija zatrjuje, da bo […] (13) preprosto prenehal s poslovanjem, kar poleg potrebnih postopkov prestrukturiranja v sektorjih, za katere je verjetno, da bodo ostali v poslu (20 % glede na ocene), pomeni izgubo 53 600 služb.

(85) Francija prav tako predvideva druge težave, povezane z dejstvom, da je 75 % poslov Alstoma zaupano pogodbenikom, kar pomeni še dodatnih 112 800 izgubljenih delovnih mest. Tej številki je treba dodati še približno 50 000 izgubljenih delovnih mest (neposredno) v najbolj prizadetih regijah. Skupno število predvidenih odpovedi v primeru stečaja se bo po oceni Francije povzpelo na 216 400.

(86) Francija prav tako navaja, da bi stečaj Alstoma posredno povzročil še […].

(87) Kar zadeva zmogljivost proizvodnje na trgih, kjer je prisoten Alstom, Francija trdi, da je zmogljivost zelo prilagodljiva in se jo hitro in enostavno prilagodi povpraševanju, tudi če se ciklično nihanje v povpraševanju izkaže za kratkoročni presežek zmogljivosti. To se trenutno dogaja v podsektorju Power Turbo-Systems. Francija meni, da je presežek zmogljivosti mogoče ponovno srednjeročno absorbirati s prilagajanjem zaposlenih. V sektorju Transport zmogljivosti niso obravnavane kot težava, kajti proizvodnjo je mogoče enostavno prilagoditi povpraševanju. Nazadnje je v sektorju Marine, zlasti v segmentu potniških ladij, trenutna kriza le začasna, ob upoštevanju ugodnih napovedi dolgoročne rasti.

(88) V zvezi z vprašanjem prodaje sektorja T&D Arevi (ukrep 7) je Francija predložila dodatne podatke, s katerimi je dokazala, da ta transakcija ne zajema nikakršne državne pomoči. Po njenem mnenju je dogovorjena cena 950 milijonov EUR, minus konsolidiran dolg prenesenih sredstev. Ta transakcija je bila izpeljana januarja 2004 v znesku […] 920 milijonov EUR. Francija je navedla, da je bila ponudba Areve nižja od ponudb drugih potencialnih kupcev, vendar jo je Alstom vseeno sprejel kot najbolj ugodno, zlasti zaradi dejstva, da je Areva sposobna kupnino plačati v omejenem roku, ne da bi za to potrebovali nova posojila ali povečanje kapitala. Poleg tega je Areva, v nasprotju z drugimi potencialnimi kupci, ni zahtevala, da Alstom ostane delničar v prodanem delu podjetja. Francija je prav tako navedla, da je cena, ki jo ponuja Areva, v skladu z vrednostjo, navedeno v več cenitvah, ki sta jih izvedla Alstom in Areva. Zadnja od teh cenitev iz julija 2003 navaja ceno, ki je nekje med 1 in 1,5 milijarde EUR.

(89) Kar zadeva ukrepe 8, 9 in 10, je v odgovoru z dne 11 februarja 2004 Francija zanikala, da bi dodelila garancije za katero koli od omenjenih poslov. Nasprotno: Francija je priznala, da je dodelila […„à“] podjetjema GdF in […] SNCF „podporne pogoje“ za nakup ladij. Po zahtevi Komisije je Francija predložila kopije pisem, v katerih je podrobneje določila te podporne pogoje. V teh pismih država potrjuje, da bi bil postopek za plačilo nadomestila uveden, če teh poslov ne bi bilo mogoče uspešno izpeljati.

(90) Francija opozarja, da pripombe zainteresiranih strani, naslovljene na Komisijo, prihajajo od konkurentov Alstoma, njegovih sindikatov zaposlenih, dobaviteljev, strank ali pogodbenikov. Opaža nenavadno veliko število pripomb, ki ugovarjajo zadevnim ukrepom, in opozarja, da veliko število zainteresiranih strani izraža resno zaskrbljenost v zvezi s tveganji, ki bi jih povzročilo prenehanje poslovanja Alstoma na direktno in indirektno zaposlovanje, v zvezi z nadaljevanjem izvajanja trenutnih pogodb, zlasti v zvezi s prenosom tehnologije ali v zvezi s pogodbeniki. Za druge pripombe Francija meni, da so nevtralne.

(91) Francija prav tako meni, da sta le dve od zainteresiranih strani – ena je Siemens – izrazili nasprotovanje predvidenim ukrepom. Francija je ugovarjala trditvam Siemensa, ki meni, da zlasti sektor Transport skupine Alstom lahko kaže znake šibkosti. Navaja, da je operativna marža omenjenega sektorja povezana izključno z ad hoc težavami Alstoma in da so napovedi donosnosti do leta 2005/2006 ugodne. Siemens poleg tega ocenjuje, da obstaja presežek zmogljivosti v železniškem sektorju kot celoti, druge zainteresirane strani pa menijo, da ta presežek velja le za segment voznih sredstev. V obeh primerih Francija ugovarja navedenim ocenam in opozarja, da bo zaprtje na nekaterih lokacijah prizadelo le določene lokalne presežke zmogljivosti. Med drugim Francija poudarja, da Alstom nadaljuje s prizadevanji pri prestrukturiranju.

(92) Kar zadeva sektor Power, Francija vztraja na napredni tehnologiji, ki jo ima Alstom. Razlaga, da poslabšanje marž med leti 1999 in 2003, kar je omenjal Siemens, povezano z tehničnimi težavami pri plinskih turbinah GT24 in GT26, to pa so težave, ki so sedaj že odpravljene. Francija prav tako poudarja, da podsektor Power Turbo-Systems ne predstavlja strukturnega problema, kot to navaja Siemens. Prav tako poudarja, da je bilo v tem sektorju uvedeno znatno zmanjšanje zmogljivosti takoj po prodaji poslov industrijskih turbin Siemensu in poslov T&D Arevi in da nadaljuje svoja prizadevanja pri prestrukturiranju.

(93) Ena od zainteresiranih strani opozarja, da so garancije v sektorju Transport zelo pomembne. in ostro ugovarja bančnim garancijam, ki jih je Alstom pridobil kot rezultat indirektnih garancij države. Francija je v zvezi s tem poudarila, da so uporabljene garancije v skladu z zgodovinskimi potrebami skupine in prakso dodeljevanja garancij za Alstom, ki ni bila spremenjena od dodelitve zadevne pomoči. Francija navaja, da predlog zainteresiranih strani v zvezi z dodelitvijo garancij po sektorjih ni izvedljiv zaradi finančne strukture skupin, kot so Alstom, GE in tudi Siemens.

(94) Francija prav tako ugovarja pripombam Siemensa, ki dvomi v učinkovitost načrta prestrukturiranja in sposobnost dolgoročnega preživetja skupine. Med drugim ugovarja tem pripombam v zvezi z izkrivljanjem konkurence, ki bi lahko izhajala iz zadevnih ukrepov, in je zato proti dodatni odprodaji, kot to predlaga Siemens. Francija nasprotuje tudi kateri koli zahtevi za sprostitev pravic intelektualne lastnine v zvezi z zainteresiranimi stranmi za TGV in/ali signalizacijo.

(95) Tretja zainteresirana stran je izrazila nenaklonjeno mnenje, vendar le v zvezi z enoto T&D, ki ima presežne strukturne zmogljivosti Prav tako ugovarja pogojem, pod katerimi je bil ta posel prodan Arevi. Francija opaža, da na eni strani Alstom v zadevnih dejavnostih ni več aktiven in da je predložila dokazila, da prodaja Arevi ni vključevala nobenih elementov državne pomoči.

(96) V pismu Francije Komisiji z dne 26. maja 2004 se Francija obvezuje, da bo Alstom v roku štirih let sklenil enega ali več industrijskih partnerstev. Ta partnerstva so povezana z znatnimi deli dejavnosti Alstoma. Brez predhodnega soglasja Komisije ta partnerstva ne zadevajo podjetij, katerih poslovanje nadzira država, de jure ali de facto, neodvisno ali skupno.

(97) Poleg tega se Francija obvezuje, da bo skupna družba, v kateri bo Alstom ohranil nadzor in obdržal najmanj 50 % kapitala, ustanovljena s partnerjem, ki bo prevzel Alstomovo dejavnost „Hydro Power“ (14) (leta 2002/2003, 879 milijonov EUR dobička in 4 680 zaposlenih). Takšna dejavnost bo v celoti izvedena v roku […].

(98) Francija se prav tako obveže, da bo umaknila udeležbo pri kapitalu v dvanajstih mesecih od datuma, ko bo Alstom pridobil „investicijsko stopnjo“. Tak umik bo v vsakem primeru izveden v štirih letih po sprejetju tega sklepa. […].

(99) Francija se obveže, da bo Alstom prodal več dejavnosti na področju energije in transporta. Gre za tovarno tovornih lokomotiv v kraju Valence (leta 2002/2003 dobiček 92 milijonov EUR, zaposlenih 380 oseb), skupne posle sektorjev Transport v Avstraliji in Novi Zelandiji (leta 2003/2004 dobiček 227 milijonov EUR in 2 172 zaposlenih), pa tudi posle na področju industrijskih ogrevalnih kotlov (15) (leta 2003/2004 dobiček 442 milijonov EUR). Vsaka od teh prodaj bo izvedena v roku […]. Francija se obveže, da bo Alstom vzpostavil ali stabiliziral namensko upravljanje za zagotavljanje dobrega upravljanja vsakega od prodanih poslov in določitev skrbnika, ki bo nadziral pravilno izvajanje teh treh prodaj. Francija se prav tako obveže da bo Alstom razpolagal z nadaljnjimi dejavnostmi z dobičkom 800 milijonov EUR (osnova 2002/2003) v okviru poslov skupine, brez sektorja Marine Te prodaje bodo izvedene […]. Izvedene morajo biti v roku […]. Na koncu se Francija obveže, da bo Alstom prodal […] v roku […].

(100) Francija se prav tako obveže, da bo Komisiji vsako leto, štiri leta, poslala poročilo, ko ga bo potrdil strokovnjak, ki ga določi Alstom, potrdi pa Komisija. Ta strokovnjak bo moral preveriti, ali so povprečno dosežene marže, na leto, za podsektor, za pogodbe podpisane s podjetjem v sektorju Transport usklajene s poslovnim načrtom in v primeru razhajanja s poslovnim načrtom ne nakazujejo protikonkurenčnih cen. Poleg tega se Francija obveže, da Alstom naslednjih štirih letih ne bo izvajal nakupov podjetij v sektorju Transport v evropskem gospodarskem prostoru, v znesku, ki presega 200 milijonov EUR (vrednost podjetja).

(101) Kar zadeva strukturne ukrepe za odprtje francoskega trga za železniški vozni park, se Francija za naslednje točke obveže: (a) na zahtevo Komisije predložitev mnenja Réseau Ferré de France (francoska družba za upravljanje železniške infrastrukture) v zvezi z dodeljevanjem varnostnih certifikatov in tehnične dokumentacije, na kateri temeljijo; (b) predložitev novega osnutka uredbe „voznega parka“ in, če je potrebno, podrobnosti, ki ponazarjajo primere, v katerih uredba ni zavezujoča. Uredba bo začela veljati najpozneje 1. januarja 2005; (c) odprava zakonskih zahtev v zvezi s posvetovanjem s SNCF v zvezi z izdajo varnostih certifikatov z začetkom veljavnosti 1. januarja 2005; (d) obvesti Komisijo o pogodbah, ki sta jih z Alstomom neposredno sklenila SNCF in Régie Autonome des Transports Parisiens (RATP); (e) na zahtevo Komisije, predložitev poročil o analizi ponudb, predloženih upravnemu odboru SNCF za pogodbe, sklenjene prek javnega razpisa; (f) predhodni prenos, najkasneje do 1. novembra 2004, Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov oddaje naročil na področjih voda, energije, prometa in poštnih storitev (16); (g) sprejetje, z začetkom veljave najpozneje 1. novembra 2004, predpogodbenih sporazumov v skladu z Direktivo Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetjem na vodnem, energetskem in telekomunikacijskem področju (17).

(102) Med drugim se Francija obveže, da bo vzpostavila dodatne ukrepe za prestrukturiranje sektorja Marine, zlasti tiste, ki so potrebni za prag rentabilnosti ladjedelništva za 4,5 naročil za ladje (ekvivalent potniškim ladjam) na leto (povprečje za zadnjih deset let) […].

(103) Nazadnje se Francija […] obveže, da bo umaknila [… (18)] ki so že bili predloženi Komisiji zato, da je ta odobrila dodatno državno pomoč za Alstom.

VI. OCENA

1. Analiza trga (19)

(104) Alstom je tehniška skupina, ki načrtuje, izdeluje in zagotavlja vzdrževanje izdelkov in sistemov v treh glavnih sektorjih: proizvodnji energije, železniškem transportu in ladjedelništvu (20). Ocena trgov Komisije temelji na lastnih analizah, na poročilih industrije in poročilu svetovalca BearingPoint France SAS. Iz te ocene izhajajo tudi navedene številke, ki so približne.

(105) Svetovni trg storitev infrastrukture in vzdrževanja za proizvodnjo energije trenutno predstavlja 150 milijard EUR na leto. Severna Amerika in Azija sta najpomembnejša trga, vsak predstavlja približno 30 %. Drugi akterji ponujajo širok spekter izdelkov in na svetovni ravni zasedajo znatne dele trga.: GE, Alstom, Siemens in Mitsubishi HI. Toshiba je zelo pomembna v zvezi s prodajo, vendar se osredotoča predvsem na parne turbine. GE hitro postaja vodilni na trgu s povprečnim letnim tržnim deležem 23 % za vse trge proizvodnje energije, od 1992 do 2002. GE ima najmočnejši položaj v Severni Ameriki (več kot 50 % trga) in na trgu plinskih turbin (več kot 50 % trga). V tem obdobju je Alstom osvojil drugo mesto s skupnim tržnim deležem 14 %.

(106) Trenutno naročila za elektrarne padajo, po znatnem vzponu med leti 1998 in 2001, ko so narasle s 136 na 219 GW/leto in leta 2002 padle na raven iz leta 1998 (138 GW/leto). Pričakovati je, da bo povpraševanje srednjeročno ostalo šibko (v povprečju […] GW/leto, do leta 2005). Dolgoročno naj bi povpraševanje vseeno doseglo […] GW/leto med letoma 2005 in 2010. V storitvenem sektorju je potencial rasti večji, s predvidenim letnim povečanjem […] % (vrednost sektorja predstavlja približno tretjino svetovnega trga, kar je […] milijard EUR.).

(107) Alstom je prisoten na trgu konstrukcije in storitev v naslednjih segmentih: plinske turbine do 50 MW („velike plinske turbine“), parne turbine nad 70 MW („velike parne turbine“) hidravlične turbine in hidravlični generatorji, ogrevalni kotli, storitve in tovarne na ključ. Komisija je ocenila tržne deleže vsakega sektorja v istem obdobju, od 1992 do 2002. V pomembnem sektorju plinskih turbin (ki predstavlja 28 % skupnega trga proizvodnje energije, izmerjene v MW), je na prvem mestu GE z deležem […] %; sledi Siemens z […] % in Alstom z […] %. Veliki sektor parnih turbin (32 % trga) je bolj razdrobljen: akterji s kitajske razpolagajo s tržnim deležem […] %, Alstom s […] %, GE s […] % in Mitsubishi HI, Siemens et Toshiba z […] %, […] % in […] %. Pri hidravličnih turbinah (9 % trga) imata Alstom in GE vsak po […] %, Siemens pa […] %; Pri hidravličnih generatorjih (prav tako 9 % trga) ima Alstom tržni delež v višini in […] %, sledi GE s […], ostalo pa si razdelijo kitajski akterji ([…] %) VA Tech hydro ([…] %) in Siemens ([…] %).; V sektorju ogrevalnih kotlov (22 % trga) so na prvem mestu kitajski akterji s tržnim deležem […] % (80 % povpraševanja se odvija v Aziji); druga pomembna imena so še Mitsubishi HI ([…] %), Alstom ([…] %), Babcock & Wilcox ([…] %), Foster Wheeler ([…] %) in IHI ([…] %).

(108) Komisija ocenjuje, da svetovni trg opreme in storitev v železniškem prometu predstavlja 30 milijard EUR na leto, kar ustreza oceni, ki so jo pripravile francoske oblasti. […] trga zajema vozni park ([…]milijard EUR), […] infrastruktura ([…]milijard EUR), […] % signalizacija ([…]milijard EUR) in […] % storitve ([…]milijard EUR). Sektor voznega parka se lahko razdeli, kot je navedeno v nadaljevanju, glede na odstotke povprečne prodaje na evropskem trgu med leti 2000 in 2002, za vsak sektor: — električne/dizelske večkratne enote („EVE“/„DVE“): […] %, — hitri vlaki in zelo hitri vlaki („TGV“/„TTGV“): […] %, — metroji: […] %, — tramvaji in lahka tirna vozila („LTV“): […] %, — lokomotive: […] %, — potniški vagoni: […] %.

(109) Z vidika prodaje so glavni akterji Bombardier, Alstom in Siemens ter v manjši meri GE in Ansaldo. Skupaj ta podjetja predstavljajo približno […] % svetovnega trga železniškega prometa v letu 2002. Bombardier […] %, Alstom […] %, Siemens […] %, GE […] % in Ansaldo […] %. Manj pomembni akterji, vendar še vedno aktivni na evropskem trgu, vključno s podjetji CAF, Talgo in Vosslogh. Alstom in Bombardier sta bila še pred kratkim vodilna v sektorju železniškega voznega parka. To vodstvo sta skupaj s Siemensom delila na evropskem trgu. Alstom in Siemens sta še zlasti dobro uvrščena pri visokotehnoloških izdelkih.

(110) Evropa je največji trg s tržnim deležem […] %. Francija, Nemčija in Združeno kraljestvo predstavljajo najpomembnejše evropske trge, skupaj […] %, […] % in […] % povprečne letne prodaje od 2000 do 2002, temu sledita italijanski in španski trg, ki predstavljata vsak […] % evropskega trga v istem obdobju. Lokalna prisotnost, to pomeni podjetja z lokalnimi proizvodnimi zmogljivostmi, je pomemben dejavnik z nacionalnimi ali lokalnimi akterji, ki vladajo na trgu (tržni deleži v Franciji […] %, Nemčiji […] %, Združenem kraljestvu […] %, Španiji […] % in Italiji […] % od leta 2000 do 2002). Vendar vseeno obstaja splošni trend evropeizacije trga. Ocenjujemo, da je presežne zmogljivosti približno […] %, tudi če pričakujemo letno povečanje povpraševanja za […] %. Sektorji hitrih vlakov, signalizacija in storitve bodo izkazali najboljše obete za rast.

(111) Na Francoskem trgu prevladuje Alstom in v manjši meri Bombardier. Komisija ocenjuje, da bo trg vreden 1,8 milijarde EUR, na podlagi povprečne prodaje v letih od 2000 do 2002 (21), v katerih EVE/DVE predstavljajo […] milijonov EUR, TGV […] milijonov EUR, metroji […] milijonov EUR, lahka tirna vozila […] milijonov EUR in lokomotive […] milijonov EUR Alstomov tržni delež v sektorju TGV v tem obdobju je […] %, v sektorju LTV […] % in v sektorju lokomotiv (22). Le v sektorju EVE/DVE so poleg Alstoma prisotni tudi drugi konkurenti (Alstom[…] %, Bombardier […] %) ter za metroje (Alstom […] %, Bombardier […] % in Siemens […] %). Alstom ima v Franciji skupni tržni delež približno […] %. Čeprav je v Nemčiji Siemens na prvem mestu v sektorju TGV, je njegov skupni tržni delež […] % (za podjetjem Bombardier, ki ima […] %).

(112) Svetovni trg ladjedelništva obvladujeta Japonska in Južna Koreja, zelo je prisotna pa tudi Kitajska. Evropske ladjedelnice, tudi Alstom, so se osredotočile na visokotehnološke segmente in segmente z visoko dodatno vrednostjo (potniške ladje in tankerji za utekočinjen zemeljski plin). Evropske ladjedelnice imajo skupni tržni delež pri potniških ladjah v višini […] % in ta se porazdeli med štiri podjetja. V povprečju je med leti 1994 in 2003 Alstom imel […] % svetovnega tržnega deleža v sektorju potniških ladij, Fincantieri […] %, Aker Kvaerner […] % in Meyer […] %. Za potniške ladje in tankerje za utekočinjen zemeljski plin je ustrezen trg svetovni trg.

(113) Trg potniških ladij je v tem trenutku v krizi, za obdobje dobave do leta 2007 je naročil zelo malo. Dolgoročne napovedi so zaradi razvoja turizma sicer dobre. Stopnja rasti industrije potniških ladij je ocenjena na […] % na leto do leta 2010. Trg tankerjev za utekočinjen zemeljski plin je v obdobju hitre rasti, dolgoročne napovedi pa so prav tako pozitivne

2. Obstoj pomoči

(114) Člen 87(1) Pogodbe predvideva, da „razen za odstopanja, predvidena v […] Pogodbi, ki so nezdružljiva s skupnim trgom, tako da lahko vplivajo na izmenjavo med državami, dodeljene državne pomoči ali državna sredstva, ki izkrivljajo ali grozijo z izkrivljanjem konkurence, tako da spodbujajo določena podjetja ali določene izdelke“. Komisija bo torej pregledala zadevne ukrepe in ocenila, ali so del državne pomoči.

(115) Kot je navedeno zgoraj, je Alstom aktiven v glavnem na področju energije, transporta in ladjedelništva. Zadevni izdelki in storitve so predmet poslovanja in konkurence med državami članicami. Točke, navedene v delu A, zadostno kažejo, da je vsa pomoč, dodeljena Alstomu, vplivala na posle med državami članicami in izkrivljala konkurenco na skupnem trgu.

(116) Poleg tega vse izvedene ukrepe financira država ali pa organi, ki jih nadzira država in/ali katerih upravljanje v tem kontekstu gre pripisati državi, npr. CDC (23) in CFDI. Gre za ad hoc ukrepe v korist Alstoma in so zato izbirni.

(a) Ukrepi od 1 do 6

(117) V sklepih za začetek in podaljšanje uradnega preiskovalnega postopka je Komisija sklenila, da so državni ukrepi iz sporazuma z dne 2. avgusta 2003, spremenjenega s sporazumom iz septembra 2003, državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. Komisija poudarja, da se Francija na začetku ni strinjala le s predhodnim ukrepom v zvezi s sodelovanjem države pri povečanju kapitala in da je sprejela, da se ostale ukrepe, navedene v sporazumu z dne 2. avgusta 2003, obravnava kot pomoč.

(118) Opozoriti je treba, da je bil prejšnji ukrep 1 nadomeščen s TSDDRA (sedanji ukrep 1) in da Francija ni več ugovarjala uporabi izraza „državna pomoč“ niti temu novemu ukrepu, poleg tega pa ni ugovarjala niti drugim ukrepom iz sporazuma iz septembra 2003. Nasprotno: Francija je v pismu s 4. septembra 2003 poudarila, da je sodelovanje države pri podpiranju Alstoma nujno in da so finančni ukrepi za to podjetje del celotnega paketa. Potem je postalo jasno, da je sodelovanje države nujno, če želi preprečiti stečaj Alstoma in to je bil ključni element sporazuma 2. avgusta 2003, kar je potrjeno v spremenjeni različici sporazuma, ki jo je 26. septembra 2003 posredovala Francija. Brez sodelovanja države se banke ne bi mogle obvezati, da vzdržujejo podjetje. Francija ocenjuje, da se ukrepi iz sporazuma s septembra 2003 pomoč, vendar so še vedno združljivi s skupnim trgom.

(119) Predhodno mnenje Komisije v zvezi z ukrepi, zajetimi v sklepe o začetku in podaljšanju postopka, je torej potrjeno. Spremembe nekaterih ukrepov, ki so jih francoski organi predložile maja 2004, na to ne morejo vplivati.

(120) TSDDRA (ukrep 1) je država vpisala v kontekstu, ki ni kontekst zasebnih vlagateljev, ki delujejo v tržnem gospodarstvu. Ti imajo prek državnih sredstev pri Alstomu prednost. Poleg tega so bila kratkoročna sredstva (ukrep 2) dodeljena v kontekstu, ki ni kontekst zasebnih vlagateljev, ki delujejo v tržnem gospodarstvu. V zvezi z zadnjim ukrepom je treba opozoriti, da je del, ki ga je vpisal CDC, vpisan na zahtevo države in je zato pripisan državi; temu ni Francija nikoli oporekala.

(121) Garancija države v višini 1,25 milijarde EUR za garancije, ki jih podelijo banke (novi ukrep 3), kot prejšnje indirektne garancije (predhodni ukrep 3), je prav tako izredni ukrep, ki se ga ne sme obravnavati kot normalno obnašanje finančne institucije, zlasti ob upoštevanju položaja Alstoma. Tako izkazujejo finančno prednost prek državnih sredstev, v tem primeru prek posrednika CFDI, v breme države. Opozoriti je treba, da Francija ne razlikuje med neposredno dodeljenimi ukrepi in ukrepi, dodeljenimi prek CFDI. Protokol o sporazumi z dne 27. maja 2004, poslan v pismu z dne 7. junija 2004, določa, da „Država zagotovi indirektno garancijo (po novem mehanizmu garancij) neposredno ali posredno prek CFDI“. Protokol prav tako navaja, da bo novo garancija iz ukrepa 3 „izdal CFDI, država ali kateri koli drug subjekt, ki deluje prek garancij države“. To jasno kaže, da so v tem primeru sredstva CFDI sredstva države in da so dejavnosti CFDI torej dejavnosti države in jih je zato treba obravnavati kot del državne pomoči.

(122) PSDD, ki ga vpiše CFDI in garantira država (ukrep 4) in TSDD, ki jih neposredno dodeli država (ukrep 5), nista obravnavana kot ustrezno obnašanje vlagateljev/upnikov v tržnem gospodarstvu. Noben od vlagateljev/upnikov ne bi izvajal takih dejavnosti, razen če je že upnik ali delničar Alstoma. Ponovno je treba opozoriti, da je dodelitev PSDD v času sporazumov iz avgusta in septembra 2003 ena od obveznosti države. Ta obveznost se je preoblikovala v garancijo, ki jo je CFDI dobila za znesek posojila. V primeru obveznosti države, da preoblikuje obveznice v delnice, neposredno ali prek CFDI, je ta obveznost nepreklicna in velja za vse dolgoročne zahtevke, preoblikovanje za ostale upnike pa je neobvezno. Ta ukrep predvideva konsolidacijo finančne strukture Alstoma ne glede na položaj ali čas preoblikovanja in državi podeljuje vlogo, ki je različna od vloge drugih upnikov, ker nosi dodatno tveganje.

(123) V zvezi z ukrepom 6 Francija ni določila sodelovanja države pri novem povečanju kapitala. Komisija ocenjuje, da sodelovanje države pri novem povečanju kapitala vsebuje elemente pomoči. Komisija je v dokumentu z naslovom „Uporaba členov 92 [87] in 93 [88] Pogodbe EGS [ES] za deleže organov oblasti“ (24), v nekaterih okoliščinah domneva, da gre za pomoč. To se pojavi v primeru „kjer finančno posredovanje organov prevzame obliko sodelovanja, skupaj s pogoji posredovanja, ki morajo biti notificirani v skladu s členom 93(3) Pogodbe ES“ ali če „se sodelovanje izvaja v sektorjih, ki se srečujejo s posebnimi težavami“. V tem primeru Komisija opozarja, da je priliv kapitala odobren v skladu z drugimi ukrepi, ki so obravnavani kot državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe in da je Alstom podjetje v težavah. Končno mora biti ta priliv kapitala predviden skupaj z ostalimi podpornimi ukrepi, ki jih izvaja država (25). Vse je del enakega delovanja v podporo Alstomu med potekom njegovega prestrukturiranja.

(124) Za zaključek Komisija ocenjuje, da imajo ukrepi od 1 do 6 skupni cilj, da podpirajo skupino Alstom, ki bi se drugače soočala z resnim tveganjem s stečajem. Poleg tega je jasno, da zadevnih ukrepov zasebni vlagatelji v tržno gospodarstvo ne bi izvajali in da so takšni, da vplivajo na poslovanje med državami članicami in lahko izkrivljajo konkurenco na skupnem trgu. Posledično Komisija za ukrepe od 1 do 6 meni, da vsebujejo vse elemente državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe.

(b) Ukrepi od 7 do 10

(125) Kar zadeva ukrep 7, je Komisija v pismu z dne 10. julija 2003 na Francijo naslovila zahtevo po dodatnih podatkih, zato da bi ugotovila, ali nakupna cena enote T&D, ki jo je Alstomu plačala jedrska družba Areva v višini 920 milijonov EUR neto, vsebuje elemente državne pomoči. Zaradi tega Komisija ocenjuje, da jasni in konsistentni podatki iz pisem, ki jih je Francija naslovila na Komisijo 4. septembra 2003 in 16. februarja 2004, odpravljajo dvome, da ti ukrepi vsebujejo elemente pomoči. Zaradi odsotnosti dokazil, ki bi nakazovala, da je Alstom od Areve prejel kakršne koli koristi, ki bi jih bilo moč pripisati državi, Komisija meni, da ni ničesar, kar bi dokazovalo, da transakcija vsebuje elemente državne pomoči. Areva se je v tem poslu obnašala kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Tudi če v tem primeru ne bi šlo za to, Komisija meni, da bi bil kakršen koli element državne pomoči nepomemben in ne bi nikakor vplival na skupno oceno podpornih ukrepov za Alstom.

(126) V zvezi z drugimi ukrepi (ukrepi 8, 9 in 10) je treba razlikovati med ukrepom 8 in ukrepoma 9 in 10.

(127) V zvezi z ukrepom 8 „Bahrajn“ se sklep za začetek postopka navezuje na garancije za gradnjo elektrarne v Bahrajnu. Francija zanika, da naj bi dodelila kakršno koli garancijo v zvezi s tem poslom, ki je povsem komercialne narave. Komisija je pregledala pismo, ki ga je Francija poslala bahrajnskim oblastem: ocenjuje, da izjemno splošna narava tega pisma pomeni, da ni bilo zavezujoče v smislu, da bi Alstom zaradi tega imel kakršno koli prednost. Ukrep 8 torej ni pomoč v smislu člena 87 (1) Pogodbe. Tudi če v bi šlo za zgoraj omenjeno pomoč, Komisija meni, da bi bilo kakršen koli element državne pomoči težko določiti in ne bi nikakor vplival na skupno oceno podpornih ukrepov za Alstom.

(128) V zvezi z ukrepom 9 „nakup tankerja za utekočinjen zemeljski plin s strani GdF“ in ukrepom 10, „nakup nove ladje s strani SeaFrance“ Francija navaja da je naročila dobila Alstom na lastne ponudbe in brez pomoči države. Vendar je Francija priznala, da je […„za“] podjetju GdF in […„za“] SNCF matičnemu podjetju podjetja SeaFrance dodelila „podporne pogoje“ za zadevne nakupe. Po analizi pisem, omenjenih v uvodni izjavi 89, Komisija meni, da je treba omenjene „podporne ukrepe“ obravnavati kot garancije države. V primeru GdF (ukrep 9) Francija navaja, da se je obvezala za „[… (26)]“ če posla ne bo mogoče uspešno izpeljati. V primeru SeaFrance (ukrep 10) Francija navaja, da „[… (27)]“ kar je nujno potrebno, da Seafrance uspešno izpelje posel.

(129) Iz teh „upravnih pisem“ je jasno, da je država Alstomu omogočila odločilno prednost, in sicer tako, da je strankam odobrila garancijo za kompenzacijo v zvezi z Alstomovo izvedbo naročil za ladje. Ta prednost je nedvomno glavni dejavnik za Alstom, v času, ko je bil njegov finančni položaj tak, da bi pazljivi nosilec dejavnosti zagotovo dvakrat premislil, ali bo pri tem podjetju naročil ladje. Zato je jasno, da so ta „upravna pisma“ nadomestila garancije, ki se ponavadi uporabljajo za takšne posle in za katere bi bila v drugih primerih potrebna državna podpora (glej prejšnji in novi ukrep 3), kot je Francija pozneje obvestila Komisijo.

(130) Posledično je treba te ukrepe obravnavati kot enakovredne garancijam, seveda če imajo enak vpliv kot sindicirana garancijska shema. Treba jih je obravnavati kot del pomoči, ki jih je Francija namenila Alstomu kot podporo pri prizadevanjih za prestrukturiranje, ki temeljijo na načrtu, ki se izvaja od marca 2003. Te garancije so bila Alstomu dodeljene junija 2003, v času, ko so bile težave podjetja že dobro znane. V teh pogojih je treba zadevne garancije obravnavati kot prve ukrepe pomoči v podporo Alstomu.

(131) Komisija končno vztraja pri analizi, ki jo je že predstavila v okviru začasnega ocenjevanja v zvezi z garancijami bank pri prvem povečanju kapitala in izdali ORA s strani bank in tako potrjuje, da zadevni elementi ne predstavljajo državne pomoči.

3. Znesek pomoči

(132) V odgovoru na začetek in podaljšanje uradnega preiskovalnega postopka, je Francija navedla, da so zneski, ki jih je odobrila država v okviru ukrepov 3 in 4 nižji od zneskov za zajeta sredstva. Francija je sprejela, da se ostale ukrepe obravnava kot pomoč do 100 % njihove nominalne vrednosti. Opozoriti je treba, da se pripombe Francije nanašajo le na paket pomoči pred spremembami maja 2004. Francija ne komentira količinske opredelitve pomoči, vključene v novo garancijsko shemo, ki bo nadomestila indirektne garancije (ukrep 3) in pomoči, vključene v novo povečanje kapitala (ukrep 6).

(133) Pomoč, ki jo je dodelila država, zlasti če je v obliki vpisa vrednostnih papirjev (lastna sredstva ali neprava lastna sredstva), kratko ali dolgoročnih posojil ali garancij, mora biti predhodno količinsko opredeljena, to pomeni takrat, ko je odobrena. Le tak način obravnave omogoča upoštevanje tveganja države, količinska opredelitev za nazaj pa temelji na materializaciji tveganja. Elementi pomoči Alstomu morajo biti potrjeni na podlagi teh načel količinske opredelitve.

(134) TSDDRA (ukrep 1) in TSDD (ukrep 5) so bila neprava lastna sredstva. Noben vlagatelj, ki bi bil v enakem položaju kot država, ne bi vpisal teh vrednostnih papirjev. Tveganje se je povečalo do te stopnje, da je Komisija obravnavala znesek pomoči kot enak nominalni vrednosti vrednostnih papirjev (v primeru neizpolnjevanja obveznosti od države ni upravičeno pričakovati kakršnega koli nadomestila). Francija je tako oceno sprejela. Zaradi preoblikovanja vrednostnih papirjev v kapital ta ni bistveno spremenjena.

(135) Kratkoročna likvidnost (ukrep 2) je bila dana na razpolago v času, ko nobena druga banka ni bila pripravljena storiti tega. V primeru 300 milijonov EUR, za katere se je država obvezala, da bo podaljšala rok do februarja 2005, in ki ustrezajo srednjeročnemu posojilu, se lahko pomoč poveča do 100 % nominalne vrednosti. Nasprotno je 900 milijonov EUR iz državne blagajne kratkoročno posojilo (hitro poplačano). Od tega je 800 milijonov namenjeno za pokrivanje finančnih potreb v pričakovanju dolgoročnega financiranja, ki ga odobri država, (TSDDRA, TSSD in PSDD) za ta znesek pa Komisija meni, da je v celoti državna pomoč. Posledično je mogoče razumno sklepati, da je bila takšna pomoč dodeljena s strani države od vpisa 800 milijonov EUR iz državne blagajne. Torej gre za isti znesek pomoči, ki je preprosto spremenil obliko in ki ga je treba upoštevati le enkrat. V skupni tabeli 7 Komisija uporablja ponderiranje 0 % za 800 milijonov EUR kratkoročnega posojila in 100 % za dolgoročno financiranje, ki je namenjeno za poplačilo prvega zneska. Končno je treba količinsko opredeliti pomoč, vključeno v saldo 100 milijonov. V primerjavi s kratkoročnim in dolgoročnim posojilom je treba upoštevati nižje tveganje neplačevanja za upnika, ob upoštevanju kratkega obdobja in dejstva, da je posojilo namenjeno za vzpostavitev dolgoročnega financiranja. Višina pomoči je torej le del tako posojene nominalne vrednosti,

(136) V zvezi s sindicirano garancijsko shemo (ukrep 3), kot je opisana v delu IV, je Francija posredovala le izračune, povezane s starimi indirektnimi garancijami v znesku 2,275 milijard EUR. Torej je zadevna indirektna garancija ukinjena in se nadomesti z novo garancijo v višini 1,25 milijard EUR. Vendar je treba opredeliti, kot je bilo že navedeno, da izračuni Francije temeljijo na oceni tehničnega tveganja za 5 %, izračunano na podlagi zgodovinskih podatkov, s katerimi je mogoče oceniti znesek pomoči za ukinjene indirektne garancije med 0 in 43 milijoni EUR.

(137) Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 133, mora biti obstoj in znesek pomoči določen vnaprej, to pomeni takrat, ko je pomoč odobrena, ne pa, kot trdi Francija, ocenjena na podlagi rezultatov sindicirane garancijske sheme. Višine pomoči se ne sme ocenjevati na podlagi tveganj iz dejansko pokritih pogodb. V trenutku odobritve garancije Francija ni vključila nobenih omejitev za uporabo sheme. Indirektna garancija lahko pokriva kakršno koli pogodbo na katerem koli področju delovanja Alstoma, če ne preseže trajanja sedmih let. Predhodno: pomoč, zajeta v indirektne garancije, lahko doseže do 100 % pokritega zneska, v skladu s sporočilom Komisije o izvajanju členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči v obliki jamstva (28) (v nadaljevanju „sporočilo o državni pomoči v obliki jamstva“) točko 3.2., v kateri je navedeno, da „ko je posojilo odobreno, obstaja velika verjetnost, da posojilojemalec ne bo mogel izpolnjevati obveznosti, npr. zaradi finančnih težav, vrednost garancije pa je lahko tako visoka, kot je dejanski znesek, ki ga pokriva ta garancija“. Takega tveganja more prevzeti noben zasebni vlagatelj. V odgovoru na začetek in podaljšanje uradnega preiskovalnega postopka je Francija navedla, da „banke ne morejo več same zagotavljati mehanizma garancij glede na že prevzete obveznost, država pa je podpirala to vrsto garancij, ki je nujna za dobro poslovanje Alstoma“. Francija prav tako priznava, da brez indirektnih garancij Alstom ne bi imel dostopa do nove garancijske sheme. Pod temi pogoji Komisija ugotavlja, da zadevne indirektne garancije delujejo kot garancija: je neposredno izterljiva s strani bank, pod pogojem, da Alstom v določenem času ne more izpeljati ali dokončati enega ali več projektov, zajetih v garancijo.

(138) Posledično Komisija ocenjuje, da se je potencialno tveganje države povišalo na 100 % zneska garancijske sheme, ki je pokrita z indirektno garancijo, to pomeni 2,275 milijarde EUR. Vendar bo po spremembah maja 2004 indirektna garancija države iz garancijske sheme ukinjena. Zato je treba na začetku količinsko opredeliti znesek pomoči, ki izhaja iz zneska, ki ga je z indirektno garancijo za zadnjih dvanajst mesecev dodelila država. Na podlagi razpoložljivih podatkov in na način, skladen z običajnimi metodami skladno z običajnimi računskimi metodami, je pomoč, ki ustreza indirektni garanciji, ki jo v tem omejenem obdobju dodeli država, ocenjena na največ 411 milijonov EUR. Ta izračun temelji na hipotezi, da pogodbe trajajo tri leta (povprečje v industriji), da je tveganje garancije enakomerno porazdeljeno čez obdobje treh let, da so vrednostni papirji izdani linearno v 12 mesecih (september 2003 – avgust 2004) v znesku 3,5 milijarde in da se od septembra 2004 indirektna garancija države za izdane garancije ukine. Znesek pomoči je 100 % zneska indirektne garancije pomnoženo s trajanjem garancije (število mesecev, v katerih garancija velja za tri leta, to je 36 mesecev). Indirektna garancija je bila 65 % za garancijo (29).

(139) Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 52, bo indirektna garancija ukinjena in nadomeščena z novo garancijo drugega ranga, v znesku 1,25 milijard EUR, in bo vgrajena v novo garancijsko shemo, ki znaša 8 milijard EUR (ukrep 3). V novem načrtu je morebitno tveganje države ocenjeno na 1,25 milijard EUR, 700 milijonov EUR sredstev iz prodaje pa ne bo dovolj za pokritje morebitne izgube. Nova indirektna garancija mora biti obravnavana kot pomoč vse do 100 % zneska. Tako prilagajanje posledično pomeni zmanjšanje morebitnega tveganja za državo, in sicer za 1 milijardo EUR. Kot je že omenjeno v delu III, je zmanjšanje zneska izpostavljenosti države odločujoč dejavnik pri odločitvi, da se uradnega preiskovalnega postopka več ne podaljša.

(140) Poleg tega Komisija ocenjuje, da odtegnjeni stroški v breme Alstoma, ki bo uveljavil garancijo, ne bodo vplivali na znesek pomoči. Ob upoštevanju te ocene in dejstva, da podatki, ki jih je predložila Francija, ne vsebujejo številk, ki bi omogočale natančen izračun zneskov, ki jih je državi plačal Alstom, najvišji znesek pomoči, zajete v garancije, ni bil znižan.

(141) Enaka razlaga velja v zvezi z garancijo, ki jo država podeli CFDI, s katero postanejo PSDD na voljo Alstomu, (ukrep 4). Brez garancije države v višini 100 % PSDD, CFDI ne bi nikoli odobril posojila. Posledično in v skladu s sporočilom o državni pomoči v obliki s garancij Komisija ocenjuje, da je 100 % garancije državna pomoč. To analizo še podkrepi dejstvo, da je Francija objavila, da bodo dolgovi, ki jih ima Alstom do države, poleti 2004 preoblikovani v kapital, v vključno s PSDD. Preoblikovanje dolga v kapital kaže, da čeprav so PSDD financirani iz državnih sredstev, so v breme državi, jih je treba obravnavati kot državno pomoč vse do 100 % zadevnega zneska.

(142) Zaradi dejstev, obravnavanih v tem delu, Komisija meni, da sodelovanje države pri novem povečanju kapital (ukrep 6) ne more biti obravnavano kot normalno obnašanje vlagateljev v tržnem gospodarstvu, ampak kot pomoč. Pomoč, vključena v takšno sodelovanje pri kapitalu se lahko poveča vse do 100 % vpisanega zneska.

(143) V zvezi z garancijami, ki so bile dodeljene podjetjema GdF in SNCF (ukrepa 9 in 19), Francija priznava, da je bil njihov namen nadomestiti garancijsko shemo. V skladu z oceno pomoči, zajete v garancijsko shemo. Komisija meni, da je najvišji znesek pomoči lahko do 100 % zajetega zneska. Medtem, ob upoštevanju težavnosti ocenjevanja razpona in možnosti različnih tveganj, ki bi se lahko pojavila iz pogodb, ki niso bile ali niso izvajane pravilno, ter razsežnosti teh tveganj, ki so zajeti v garancije države, Komisija ugotavlja, da ne more količinsko opredeliti zneska pomoči, zajetega v garancije.

(144) V zvezi v zgoraj obravnavanim, Komisija meni, da tabela 7 kaže realno oceno najvišjega zneska pomoči, ki izhaja iz podpornih ukrepov za Alstom, z izjemo ukrepov 9 in 10. Treba je opredeliti, da se pri ocenjevanju združljivosti upošteva vsak ukrep z vsemi pripadajočimi posebnostmi in ne le celotne ocene.

Tabela 7

Najvišji znesek pomoči

(v milijardah EUR) Ukrep Znesek pomoči najvišji Kratkoročna likvidnost v višini 1,2 milijarde (ukrep 2) od tega: — 300 milijonov obnovljenih 0,3 — 900 milijonov EUR poplačanih (800 milijonov EUR poplačanih iz naslova zgoraj omenjenih treh ukrepov) 0,1 TSDDRA (ukrep 1) 0,3 PSDD za preoblikovanje v kapital (ukrep 4) 0,3 TSDD za preoblikovanje v kapital (ukrep 5) 0,2 Povečanje kapitala II (ukrep 6) 0,17/0,22 Garancija za garancijsko shemo (ukrep 3) od tega: — 12 mesecev indirektne garancije v višini 65 % od 3,5 milijarde EUR garancij 0,411 — podrejena garancija, ki zajema 8 milijard EUR v obveznicah 1,25 skupaj 3,03/3,08

4. Usklajenost pomoči s skupnim trgom

(145) Glede na vse našteto je treba državne ukrepe obravnavati kot ad hoc državno pomoč v smislu tega pregleda. V členu 87(2) in (3) Pogodbe je predvideno odstopanje od splošne nezdružljivosti iz odstavka 1.

(146) Odstopanja iz člena 87(2) Pogodbe v tem primeru ne veljajo, kajti ukrepi pomoči niso socialne narave in niso dodeljeni posameznim potrošnikom, niso namenjeni kot nadomestilo škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali drugi izjemni dogodki in ne podpirajo gospodarstva določene regije Zvezne republike Nemčije, ki jo je prizadela delitev Nemčije.

(147) Druga odstopanja so predvidena v členu 87(3) Pogodbe. Ker cilj pomoči ni regionalen, odstopanje iz točke (b) omenjenega odstavka ne velja, veljajo le odstopanja iz točke (c). Ta predvideva odobritev državne pomoči, ki je namenjena poenostavitvi razvoja določenih gospodarsko delavnih regij, če ta pomoč ne vpliva na pogoje izmenjave in ni v nasprotju z interesom Skupnosti. V tem kontekstu je jasno, da so bile pomoči dodeljene z namenom obnovitve možnosti dolgoročnega preživetja podjetja v težavah. Zato jih je treba oceniti na podlagi smernic. Po pregledu Komisija meni, da v tem primeru ne veljajo nobene druge smernice Skupnosti. Francija prav tako ni uveljavljala nobenega drugega odstopanja iz Pogodbe in se je pri utemeljevanju usklajenosti ukrepov, posredovanih avgusta 2003, opirala izključno na smernice.

(148) Da bi bilo podjetje upravičeno do pomoči za reševanje in prestrukturiranje, mora biti obravnavano kot podjetje v težavah. Ta pojem je opredeljen v smernicah, delu 2.1. V točki 6 je navedeno, da se težave podjetja kažejo kot naraščajoča raven izgub, znižanje prihodka, povečevanje zalog, znižanje bruto marže samofinanciranja, naraščajoča zadolženost, rast finančnih stroškov in tudi slabitev ali izginotje vrednosti čistega premoženja.

(149) Podjetje je s pozitivnega neto dobička za finančno leto 2000–2001 padlo v izgubo prek milijarde EUR v finančnem letu 2002–2003. Istočasno so se lastna sredstva zmanjšala za več kot polovico, z 2 milijard EUR na 800 milijonov EUR. Alstom je posledično obravnavan kot podjetje v finančnih težavah v smislu točke 5 smernic, dejstvo, ki mu ni ugovarjala niti Francija niti nobena druga stran, udeležena v teh postopkih.

(a) Pomoč za reševanje

(150) Francija ocenjuje, da je del ukrepov 2 in 3 mogoče obravnavati kot pomoči za reševanje. Kot utemeljitev teh argumentov Francija navaja dejstvo, da pomoč zajema kratkoročne likvidnostne potrebe podjetja.

(151) V zvezi z ukrepom 2 Francija ocenjuje, da je treba 900 milijonov EUR iz finančnega paketa, določenega v sporazumu s septembra 2003, obravnavati kot pomoč za reševanje v smislu smernic. Ta pomoč v obliki kratkoročne likvidnosti, katere cilj je preprečiti prenehanje poslovanja Alstoma, je bila povrnjena v šestih mesecih po izplačilu.

(152) V zvezi z ukrepom 3 Francija ocenjuje, da mora biti indirektna garancija sindicirane garancijske sheme države obravnavana kot pomoč za reševanje med obdobjem izdaje obveznic bank in indirektnih garancij države, zato da ukrepi, izvedeni med prvim obdobjem, omogočijo preživetje Alstoma. Francija meni, da mora biti indirektna garancija pod temi pogoji obravnavana kot pomoč pri reševanju, dodeljena v prvem letu izvajanja ukrepov za reševanje podjetja. Treba je opozoriti, da Francija ni ocenila dela pomoči, ki mora biti obravnavan kot pomoč za reševanje, niti ni ocenila dela, ki bi moral biti obravnavan kot pomoč pri prestrukturiranju. V zvezi z naslednjim obdobjem je treba pomoč obravnavati kot pomoč pri prestrukturiranju. Prav tako je treba opozoriti, da za ponovno določanje indirektne garancije v novi sindicirani shemi v višini 8 milijard EUR ni bilo izvedeno nobeno ocenjevanje.

(153) Vendar je treba opozoriti da Komisija v sklepu o začetku in podaljšanju uradnega preiskovalnega postopka meni, da je Alstom v trenutku odobritve zadevnih ukrepov v postopku prestrukturiranja. Pod temi pogoji del zadevnih ukrepov pomoči ne more biti obravnavan kot pomoč za reševanje, ki v skladu s smernicami ne more biti dodeljena po izvajanju načrta prestrukturiranja ali likvidacije; najprej mora biti dodeljena pomoč za reševanje. Poleg tega pogoji za odobritev pomoči za reševanje, določeni v točki 23 omenjenih smernic, v tem primeru niso izpolnjeni. Pod temi pogoji je Komisija sprejela začasno stališče, da je treba pomoč pregledati ob upoštevanju meril, ki urejajo odobritev pomoči za prestrukturiranje.

(154) Dvomi, ki jih je Komisija izrazila ob začetku in podaljšanju postopka, še vedno ostajajo pomembni. Še vedno se zdi umetno, da se paket pomoči razdeli na pomoč za reševanje in pomoč za prestrukturiranje, ker nobeno obdobje reševanja ni izvedeno pred sestavo načrta za prestrukturiranje. Takšna analiza je v nasprotju z namenom dodeljevanja pomoči za reševanje, ki je vzdrževanje trenutnega stanja, dokler se ne oceni prihodnost podjetja.

(155) Pomoči, ki zajemajo potrebe državne blagajne ali strukturnih ukrepov, so del trenutnega prestrukturiranja. Komisija ne more sprejeti, da je pomoč dodeljena samovoljno kot pomoč za reševanje, v prvih šestih mesecih ali v prvem letu prestrukturiranja. V tem kontekstu ni pomembno ali pomoči veljajo tudi za potrebe likvidnosti podjetja, ki je v postopku prestrukturiranja, ker pomoč za prestrukturiranje pogosto vključuje potrebe likvidnosti podjetja, ki je v tem postopku, enako, ko npr. zajema vlaganja ali stroške, povezane z zmanjševanjem zmogljivosti

(156) Med drugim Komisija meni, da je bil znesek pomoči v zvezi z ukrepom 2 v veliki meri razdeljen na zneske, ki izhajajo iz strukturnih ukrepov, ki so ta ukrep nadomestili, in da ga je iz istega razloga treba pregledati v okviru prestrukturiranja. V zvezi z indirektno garancijo (stari ukrep 3) ta ne izpolnjuje nobenih meril za odobritev pomoči za reševanje, navedenih v smernicah. Zato ne gre za likvidnost, ker ni del garancijskega posojila, predvidenega v točki 23 smernic. Poleg tega bi bilo treba indirektno garancijo raztegniti na obdobje, daljše od šestih mesecev, ki so predvideni v smernicah, zato da lahko zajame projekte, ki bi trajali tudi do sedem let.

(157) Ob upoštevanju vsega naštetega Komisija ocenjuje, da je ocenjevanje ukrepov, kot že vključenih v paket pomoči za prestrukturiranje, primerno.

(b) Pomoč za prestrukturiranje

(158) Smernice predvidevajo štiri pogoje, ki jih je treba izpolnjevati za odobritev pomoči za prestrukturiranje: načrt, ki bo zagotovil dolgoročno sposobnost preživetja, preprečevanje izkrivljanja konkurenc, pomoč, omejena na minimum, in izvedba načrta prestrukturiranja v celoti.

(159) Dodeljevanje pomoči je pogojeno z izvajanjem načrta prestrukturiranja, ki ga mora za vsako posamezno pomoč potrditi Komisija. Načrt prestrukturiranja, katerega trajanje mora biti kar najbolj omejeno, mora v razumnem roku dolgoročno vzpostaviti sposobnost preživetja podjetja, na podlagi realnih sklepov o prihodnjih pogojih poslovanja. Pomoč za prestrukturiranje mora biti torej povezana z uspešnim načrtom prestrukturiranja, s katerim se država članica zaveže, da ga bo izvajala.

(160) Komisija je s pomočjo zunanjega svetovalca ocenila načrt prestrukturiranja, ki ga je predstavila Francija, zato da se določi, ali je zadovoljiv za ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja. Analiza Komisije temelji na podatkih, predstavljenih avgusta in decembra 2003 ter februarja 2004. Ocena Komisije v prvi vrsti obravnava primernost poslovnega prestrukturiranja, nato tržne napovedi in končno tudi finančni položaj podjetja po izvedbi načrta prestrukturiranja.

(161) Pri analizi ukrepov prestrukturiranja je treba upoštevati specifičnost sektorjev, v katerih je dejaven Alstom. Zlasti v sektorjih Power in Transport so potrebna vlaganja v osnovna sredstva znatno nižja v primerjavi z zahtevami obratnih sredstev. Najpomembnejše so zmogljivosti za izvedbo projekta in inženirska zmogljivost, medtem ko je fizična proizvodna zmogljivost velika ovira le v primeru omejenega števila izdelkov (30). Posledično podjetja na splošno lahko razširijo ponudbo zalog v obdobjih večjega povpraševanja. Obratno ni vedno mogoče zmanjšati presežnega števila zaposlenih v obdobju zmanjšanega povpraševanja, zlasti v deželah, v katerih je socialna zakonodaja bolj zavezujoča. Druga značilnost dejavnosti Alstoma je potreba po izdelavi različnih izdelkov (31) v isti proizvodni liniji, odvisno od naročil, zato se izboljša uporaba proizvodnih zmogljivosti („utilization runs“)

(162) Proizvodna zmogljivost se meri v glavnem v smislu prostora, ki je na voljo za proizvodnjo („roofed area“) in razpoložljivi delovni sili, medtem ko strojna oprema na splošno ni večja ovira, za razliko od drugih industrij. Med drugim je težko izmeriti proizvodno zmogljivost glede na izdelek, ker so, kot je bilo že omenjeno, lahko različni izdelki izdelani ob različnem času v isti proizvodni liniji.

(163) Posledično so bili ukrepi notranjega prestrukturiranja Alstoma analizirani tako, da se je preverilo, ali podjetju omogočajo učinkovito reorganizacijo uporabe delovne sile in racionalizacijo geografske prisotnosti.

(164) Komisija meni, da so ukrepi prestrukturiranja v zvezi s sektorjem Power Generation in Transport zadostni za zagotavljanje industrijske poživitve. Zmanjšanje števila zaposlenih je ocenjeno sorazmerno z obsegom presežne zmogljivosti, ki obstaja v teh industrijah. Ocene stroškov prestrukturiranja in prihrankov, ki iz tega izhajajo, so realne. Poleg tega zgodnje izvajanje načrta prestrukturiranja kaže, da postopek dobro napreduje, tako da je tveganje zamude pri izvajanju ciljev, predvidenih za marec 2006, zmanjšano.

(165) V sektorju Power Turbo-Systems je zmanjšanje zaposlenih za […] % (z […] na […] zaposlenih) usklajeno s presežno zmogljivostjo, navedeno v zadnjih stopnjah izkoriščenosti zmogljivosti Alstoma, glede na ocene Francije ([…] % avgusta 2003) in ocene strokovnjaka Komisije ([…] % leta 2002 in […] % leta 2003). Tako zmanjšanje števila zaposlenih, skupaj z zmanjšanjem in selektivnim zaprtjem tovarn ter z reorganizacijo poslovanja, bo pomagalo pri vzpostavitvi konkurenčnosti Alstoma. Za sektor Power Environment zunanji svetovalec Komisije ocenjuje, da je treba število zaposlenih zmanjšati za […] % (z […] na […]) […] (32). To je več od presežne zmogljivosti, ki je navedena v stopnji uporabe, ki jo ocenjuje Francija (približno […] % v prvem semestru let 2003–2004). Tako veliko zmanjšanje števila zaposlenih se lahko pripiše zaprtju proizvodnih mest, […]. V sektorju Power Services je zmanjšanje števila zaposlenih doseglo […] % (z […] na […]). Zaprtje proizvodnih enot sicer ni predvideno (33), vendar se lahko upraviči s potrebo po lokalni prisotnosti na tem področju.

(166) Nazadnje mora biti prestrukturiranje izvedeno tudi v sektorju Power Conversion (del T&D, ki ni bil prodan Arevi), v obliki zmanjšanja delovne sile za […] % (z […] na […] zaposlenih) in reorganizaciji industrijske strukture.

(167) V sektorju Transport je zmanjšanje števila zaposlenih doseglo […] % (z […] na […]). To zmanjšanje števila zaposlenih je po mnenju zunanjega strokovnjaka usklajeno z ocenami presežne zmogljivosti (med […] % in […] %). Zato zmanjšanje ni usklajeno z dejansko Alstomovo stopnjo uporabe, (več kot […] %), ki jo je posredovala Francija. To neskladje je mogoče razložiti z dejstvom, da zmanjšanje osebja za več kot […] % (skupaj z zaprtjem proizvodnje na nekaterih lokacijah) prizadene Združeno kraljestvo. Alstom Transport je pred kratkim v tej državi imel resne težave, pa tudi tržne napovedi niso tako pozitivne kot v drugih državah. Drugo zmanjšanje sredstev je lahko načrtovano ob pričakovanju izboljšanja proizvodnje, ki je posledica optimizacije industrije.

(168) V nasprotju z oceno v zvezi s sektorjema Transport in Power Komisija ocenjuje, da so dejavnosti, predvidene v načrtu prestrukturiranja za sektor Marine nezadostne za nadomestilo presežne zmogljivosti v Alstomovih ladjedelnicah. V tem načrtu je predvideno, da se bo število zaposlenih zmanjšalo za […] % (z […] na […] zaposlenih). Proizvodnja bo skoncentrirana v ladjedelnici Saint-Nazaire, ki so glavna ladjedelnica, druge manj pomembne pa bodo zaprli. Kljub temu komisija dvomi, da bodo ta prizadevanja za prestrukturiranje zadostna za dvig stopnje uporabe Alstomovih ladjedelnic leta 2006 na raven, ki bo sprejemljiva. Razlogi za to analizo so razloženi v uvodnih izjavah 169 in 170.

(169) Čeprav ima Alstomov sektor Marine tehnično zmogljivost za proizvodnjo različnih vrst ladij (potniške ladje, tankerji za utekočinjen zemeljski plin, tovorne ladje, jahte, raziskovalne in vojaške ladje, ipd.), se zdi, da se bodo prihodnja naročila osredotočila na povpraševanje po potniških ladjah. Načrt za prestrukturiranje predvideva, da bodo nova naročila prihajala v glavnem s tega trga, medtem ko za druge vrste ladij ni pričakovati večjega porasta naročil. Dejanska proizvodna zmogljivost ladjedelnice Saint-Nazaire je ocenjena na približno 5 do 6 potniških ladij na leto. Nekatere srednjeročne napovedi navajajo tole: če Alstom vzdržuje trenutni tržni delež, bo v obdobju 2004 – 2006 prejel naročila za največ 3 potniške ladje na leto. Čeprav proizvodnja drugih vrst ladij lahko nadomesti raven naročil za potniške ladje na nižji ravni, to najbrž ne bo bistveno vplivalo na dvig skupne ravni naročil na več kot tri plovila (ekvivalent potniškim ladjam) na leto.

(170) V tem kontekstu je Komisija pozitivno sprejela obvezo Francije, da bo čimprej izvedla ukrepe, […], potrebne za zmanjšanje praga rentabilnosti Alstoma na področju za ladjedelništva s 4,5 naročil za ladje (ekvivalent potniškim ladjam) na leto (povprečje zadnjih petih let) na […]. Komisija meni, da je to dodatno prizadevanje […] nujno za zagotavljanje dolgoročne sposobnosti za preživetje tega sektorja in da ga je treba izvajati.

(171) Komisija je podrobno ocenila napovedi, ki izhajajo iz načrta prestrukturiranja, tako za naročila in operativni dohodek, za vsak sektor. Zato je preverila, ali so ti elementi v skladu z napovedmi za vsak zadevni trg. Komisija meni, da so napovedi v zvezi z naročili na splošno realne in da so napovedi za tržne deleže dovolj preudarne. Izjema sta le dva sektorja: Power Turbo-Systems in Marine.

(172) Alstomova dejavnost Power TurboSystems je leta 2000 zaradi resnih težav pri visoko zmogljivih plinskih turbinah GT24/GT26, ki predstavljajo najpomembnejši izdelek v ponudbi Alstoma v tem sektorju, imela velike izgube. Dela za izboljšanje delovanja turbin so bila že izvedena, z nezadovoljnimi strankami pa so bili sklenjeni trgovinski sporazumi. Francija navaja, da zadevne turbine danes v celoti delujejo in da je neko špansko podjetje naročilo tri turbine, tako bo Alstom strankam povrnil zaupanje v kakovost in zmogljivost visokotehnoloških turbin, ki jih skupina prodaja.

(173) Komisija meni, da obstaja zadostno število pozitivnih dejavnikov, ki potrjujejo ponoven nastop v tem sektorju. Dokazano je, da je Alstom izvedel dela potrebna za dosego pričakovanje zmogljivosti in da so spori z nezadovoljnimi strankami v postopku reševanja; Komisija med drugim opaža, da so določbe, ki vključujejo tveganja, zadostne. V vsakem primeru naročilo treh turbin decembra 2003, ki ga omenja Francija, dokazuje, da si bo zadevni sektor povrnil konkurenčnost.

(174) Vendar kljub tem opogumljajočim znakom Komisija ocenjuje, da Francija precenjuje sposobnost Alstoma, da si v prihodnjih letih pridobi tržni delež. Pravzaprav, če bo tržni delež Alstoma usklajen s povprečno zmogljivostjo v obdobju od 1992 do 2002, je Komisija izračunala faktor občutljivosti (tvegane naložbe), ki je približno […] % pričakovanih naročil. Komisija meni, da je vsako leto tveganih naročil za […] EUR, leta 2004/2005 in 2005/2006, za […] EUR predvidenih naročil.

(175) Za sektor Marine Komisija meni, da so predvidena naročila, ki izhajajo iz načrta prestrukturiranja, preveč optimistična, tudi ob upoštevanju dolgoročne obnovitve trga potniških ladij in omogoča možnost, da v Chantiers de l'Atlantique proizvajajo druge vrste visokotehnoloških zmogljivih ladij, kot so tankerji za utekočinjen zemeljski plin. Komisija meni, da je vsako leto tveganih naročil za […] EUR, leta 2004/2005 in 2005/2006, za […] EUR predvidenih naročil.

(176) Na podlagi teh dejstev, Komisija ocenjuje, da je tveganih za približno […] EUR naročil. Ta znesek je delno nadomeščen z varnostno rezervo („corporate buffer“) v višini […] EUR za vsa predvidena naročila. Načrt za prestrukturiranje je posledično preveč optimistično zastavljen in Komisija meni, da tvegana naročila za […] EUR niso zajeta v varnostno rezervo.

(177) Komisija je analizirala napovedi podjetja v zvezi z operativnim prihodkom. Ocenjuje, da je cilje iz načrta prestrukturiranja mogoče doseči. Pričakovanja v zvezi z operativnim rezultatom so dovolj preudarna, da nadomestijo preveč optimistične napovedi v zvezi z naročili. Komisija torej meni, da posledice te preveč optimistične napovedi ne morejo ogroziti Alstomovih ciljev za operativni dobiček v letu 2006.

(178) Komisija je analizirala tudi druge temelje dejavnike načrta za prestrukturiranje, da je utemeljila primernost napovedi v zvezi z operativnim dobičkom Alstoma za leto 2006, in ocenjuje, da so napovedi realne. Prvi nujni dejavnik za izboljšanje donosnosti izhaja iz ekonomskih ukrepov v zvezi z dejavnostmi prestrukturiranja, opisanimi v delu II C. Varčevalni ukrepi za zmanjšanje stroškov so realni in ritem njihovega izvajanja lahko obravnavamo kot pozitivni kazalec tega, da bosta prestrukturiranje in ponovna sposobnost za preživetje izvedena v predvidenih rokih.

(179) Drugič: Komisija je opazila, da so precejšnje izgube, ki so nastale zaradi resnih težav pri visoko zmogljivih plinskih turbinah GT24/GT26, le izjema. Poleg tega so bili sklenjeni tudi sporazumi, s katerimi so bili rešeni spori z nekaterimi strankami. Takšne vrste težav, ki se po značaju privzeto ne ponavlja, se v prihodnosti ne smejo ponoviti.

(180) Tretji pomemben dejavnik je predvidevanje vzdrževanja večje donosnosti na področjih, kjer je donosnost že dovolj visoka in, zlasti v oddelku Power Services (operativna marža za […] % za leto 2006). Te napovedi so ob upoštevanju značilnosti in rasti dejavnosti sektorja razumne.

(181) Ob upoštevanju teh dejavnikov je Komisija sklenila, da je cilj 6 % operativne marže na ravni skupine, kot je predvideno v načrtu prestrukturiranja za leto 2006, uresničljiv.

(182) Komisija je izvedla analizo, da bi ugotovila, če ukrepi, predvideni v načrtu prestrukturiranja, omogočajo Alstomu, da obnovi dolgoročno sposobnost preživetja. Kot je bilo že navedeno, Komisija meni, da so na industrijski ravni ukrepi na splošno zadostni za doseganje ciljev donosnosti, predvidenih v načrtu. Med drugim obstajajo pozitivni znaki, ki kažejo, da so izjemne tehnične težave, ki so v prejšnjih letih povzročile velike izgube, rešene.

(183) Vendar Komisija še vedno dvomi v učinkovitost ukrepov iz načrta prestrukturiranja, ki bi po marcu 2006 povrnili dolgoročno finančno stabilnost. Komisija zato ne more sklepati, da bo podjetje do konca postopka prestrukturiranja na trgu sposobno posl