ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije C 77/3

MNENJE KOMISIJE

z dne 10. marca 2011

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov v odlagališču radioaktivnih odpadkov z zelo nizko stopnjo sevanja v Clifton Marshu, ki se nahaja v pokrajini Lancashire v Združenem kraljestvu, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

2011/C 77/02

Evropska komisija je 23. septembra 2010 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od britanske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov v odlagališču radioaktivnih odpadkov z zelo nizko stopnjo sevanja v Clifton Marshu.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih podatkov, ki jih je Komisija zahtevala 11. oktobra 2010 in so jih britanski organi predložili 25. novembra 2010, ter po posvetovanju s skupino izvedencev je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med odlagališčem in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Irske, znaša 180 km.

2. V obratovalnem obdobju odlagališča: — bodo radioaktivni odpadki postavljeni v odlagališče brez namena, da bi se od tam odstranili, — odlagališče ne bo imelo dovoljenja za izpuste tekočih in plinastih radioaktivnih odpadkov. Vendar bodo radioaktivni plini uhajali iz objekta za odlaganje; ti izpusti ne bodo vplivali na zdravje prebivalstva v drugi državi članici, — v primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, količine, ki bi prešle v drugo državo članico, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva.

3. Po koncu obratovalnega obdobja odlagališča: Ukrepi, predvideni za dokončno zaprtje odlagališča, kakor so opisani v splošnih podatkih, zagotavljajo, da bodo zaključki iz točke 2 ostali veljavni v dolgoročnem obdobju.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki v odlagališču radioaktivnih odpadkov z zelo nizko stopnjo sevanja v Clifton Marshu v Združenem kraljestvu med običajnim obratovanjem, po končnem zaprtju in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja voda, tal ali ozračja druge države članice.
(7)

V programu je za obdobje po letu 2010 predstavljen dokončen proračunski scenarij, ki temelji na predpostavki „nespremenjene politike“ in po katerem naj bi se javnofinančni primanjkljaj najprej povečal na 5,0 % BDP leta 2011, nato pa počasi zmanjševal na 4,6 % BDP leta 2012 in na 4,3 % BDP leta 2013 ter dosegel 3,1 % BDP leta 2014, ko bodo učinki krize postopoma popustili. Po tem scenariju naj bi torej javnofinančni primanjkljaj ostal višji od 3 % BDP do konca obravnavanega obdobja. Samodejno zmanjšanje primanjkljaja naj bi izhajalo iz postopnega okrevanja pri prihodkih in rahlega zmanjšanja deleža odhodkov. Delež prihodkov naj bi se nekoliko povečal z najnižje točke, zabeležene leta 2011 (38,1 % BDP), na 39,5 % BDP, predvsem zaradi ponovnega povečanja neposrednih davkov od leta 2011, ko naj bi bil zapozneli vpliv krize na prihodke največji. Sočasno naj bi se delež odhodkov nekoliko zmanjšal z najvišje ravni 43,6 % BDP, dosežene leta 2010, na 42,7 % leta 2014 zaradi postopne pospešitve rasti. Strukturni primanjkljaj (kot so ga preračunale službe Komisije) naj bi najprej narasel z 2,25 % BDP leta 2010 na približno 3,5 % leta 2011, ko naj bi nominalni primanjkljaj dosegel 5,0 % BDP, in se nato nekoliko zmanjšal na 2,25 % BDP leta 2014, po tem ko bi se zmanjšal nominalni primanjkljaj. V programu je potrjeno, da je glavni cilj srednjeročne proračunske strategije do leta 2014 znova vzpostaviti ravnovesje javnih financ, in sicer tako, da se nominalni primanjkljaj vsako leto zmanjša za približno 1 odstotno točko BDP. Vendar pa so kakršne koli informacije v smislu stopenj prihodkov in odhodkov, povezanih s tem načinom prilagoditve ali podpornimi ukrepi, odložene do posvetovanja s socialnimi partnerji, ki naj bi bilo zaključeno konec aprila letos. V programu je navedeno, da je bil zaradi pomena posrednih obveznosti, povezanih s staranjem prebivalstva, srednjeročni proračunski cilj spremenjen s strukturnega primanjkljaja 0,8 % BDP na strukturni presežek 0,5 % BDP. Glede na najnovejše projekcije in višino dolga se zdi, da v tem srednjeročnem proračunskem cilju posredne obveznosti, povezane s staranjem prebivalstva, niso dovolj upoštevane, čeprav je dolg nižji od referenčne vrednosti iz Pogodbe. V programu ni predvideno, da bo ta srednjeročni proračunski cilj dosežen v obdobju, zajetem v programu.
(2)

Romunsko gospodarstvo je bilo s 6,8-odstotno povprečno letno rastjo BDP med letoma 2004 in 2008 eno najhitreje rastočih gospodarstev v EU. Rast je bila posledica razcveta domačega povpraševanja (poraba in naložbe), ki so ga spodbudili hiter razvoj finančnega trga, veliki prilivi kapitala in vse večja pričakovanja glede dohodkov. Skupaj z visoko inflacijo plač je to vodilo k hitremu povečanju primanjkljaja tekočega računa na 12,3 % BDP leta 2008. Poleg tega so leta procikličnih proračunskih politik privedla do občutnega poslabšanja osnovnega fiskalnega stanja in povečanja strukturnega primanjkljaja (tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) na 8,5 % BDP v letu 2008. Strah pred tveganjem, ki se je v času finančne krize nenadoma povečal, je na trgih povzročil vse večjo zaskrbljenost zaradi teh neravnovesij. Dotoki kapitala so strmo padli in pritiski na menjalni tečaj so se povečali, kar je med avgustom 2007 in januarjem 2009 povzročilo skupno depreciacijo leja v primerjavi z eurom za približno 30 %. Upad dotokov kapitala, učinki zmanjšanja vrednosti valute na bilanco stanja in strm upad izvoznega povpraševanja so konec leta 2008 in v prvi polovici leta 2009 povzročili hudo recesijo, ki je bila vidna v 7,1-odstotnem zmanjšanju BDP leta 2009. Romunska nacionalna banka je med februarjem 2009 in februarjem 2010 svojo temeljno obrestno mero znižala za skupaj 325 baznih točk na 7,0 %. Primanjkljaj tekočega računa se je leta 2009 zmanjšal na približno 4,25 % BDP.
(2)

Gospodarska kriza je leta 2009 dansko gospodarstvo zelo prizadela in Dansko potisnila v največjo recesijo po koncu druge svetovne vojne. Na začetku krize je bila Danska po obdobju trajne visoke rasti z velikimi presežki v poslovnih in javnih financah ter nizkim javnim dolgom v sorazmerno ugodnem položaju. Gospodarska rast je začela upadati leta 2008, ko je počil nepremičninski balon, in se je povečala z upadom izvoza, ki je bil posledica zloma svetovne trgovine in zmanjševanja naložb zaradi vedno manjšega končnega povpraševanja in strožjih finančnih pogojev. Čeprav se razpoložljivi prihodki še naprej povečujejo, se je zasebna poraba bistveno zmanjšala, saj so črne gospodarske napovedi, padanje cen nepremičnin in povečevanje brezposelnosti omajali zaupanje potrošnikov. Danska vlada se je na izrazit upad proizvodnje odzvala s sprejetjem več obsežnih ukrepov fiskalnih spodbud v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki vključujejo znižanje davkov, naložbene projekte in povečanje odhodkov javne porabe. Poleg fiskalne podpore gospodarski dejavnosti sta bila sprejeta dva svežnja ukrepov za reševanje bank, ki zagotavljata jamstva in dokapitalizacijo. Ti ukrepi naj bi z letom 2009 ugoden proračunski presežek iz leta 2008 spremenili v primanjkljaj, ki naj bi med letoma 2010 in 2012 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pakta za stabilnost in rast. Javni dolg naj bi se sicer vzporedno večal, vendar naj bi še vedno ostal pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Devizni tečaj je bil leta 2009 stabilen, razlika v obrestnih merah v primerjavi z ECB pa se je bistveno zmanjšala. Ključen izziv pri zagotavljanju vzdržnih javnih financ bo nenehno izvajanje reform za povečanje ponudbe delovne sile. Dodaten izziv za danske organe bo pravočasno zmanjšanje spodbujevalnih ukrepov, ko bo postalo oživljanje gospodarstva samozadostno.
(2)

Komisija priporoča tudi, da države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe za zagotovitev varnosti ladij, ki plujejo pod njihovimi zastavami in so opremljene z navedenimi ventili, vključno z vsaj naslednjimi ukrepi: (a) preiskavami vseh dogodkov, ki lahko kažejo na okvaro ventila, zlasti v zvezi s hidravličnim udarom in najvišjim pritiskom med natovarjanjem in raztovarjanjem; in (b) zagotovitvijo, da nobena ladja, opremljena z navedenimi ventili, nima dovoljenja za prevoz tovorov z vrednostjo MESG, nižjo od 0,9 mm.
(7)

Proračunski rezultati, predvideni v programu, so izpostavljeni negativnim tveganjem. Optimistične predpostavke glede rasti BDP so vzrok za optimistično oceno rasti prihodkov skozi celotno programsko obdobje. V letu 2009 naj bi bili visoki zlasti pričakovani prihodki iz neposrednih davkov in drugi prihodki razen davkov, socialnih prispevkov ali dohodkov od premoženja. Videti je, da makroekonomski scenarij programa temelji na predpostavki, da bodo ukrepi za fiskalno spodbudo v letu 2009 (zmanjšanje dohodnine in povečanje javnih naložb) zelo učinkoviti pri spodbujanju rasti. To se morda ne bo v celoti izpolnilo, ker imajo največ koristi od davčne reforme gospodinjstva z visokimi dohodki in relativno veliko nagnjenostjo k varčevanju in ker lahko pride do prenizkega vlaganja, kot se je to zgodilo v prejšnjih letih. Poleg tega se lahko nekateri odhodki, kot so socialni transferji in subvencije, leta 2009 povečajo bolj, kot je bilo pričakovano. V zadnjih letih je načrtovana omejitev porabe izpostavljena tveganjem zaradi (i) volilnega cikla in (ii) pomanjkljivih informacij o dejanskih reformnih ukrepih.
(2)

Finsko gospodarstvo in domači finančni sektor sta v osnovi stabilna, toda globalna kriza je globoko zarezala v proizvodnjo močno izvozno naravnanih industrijskih panog v državi. Za gospodinjstva bosta leti 2009 in 2010 sicer ugodni zaradi velikega zvišanja plač, znižanja davkov in nižje inflacije, vendar pa je zaupanje potrošnikov in podjetij kljub temu močno upadlo in zavira zasebno potrošnjo in naložbe. V vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 je predvideno, da se bo BDP v letu 2009 zmanjšal za več kot 1 % ter si nato v letu 2010 skladno s pričakovano stabilizacijo globalnih trgov postopno opomogel. Kljub hitremu vstopanju gospodarstva v recesijo so davčni prihodki v letu 2008 kot celota ostali skoraj nespremenjeni, iz česar sta razvidna prožnost trga dela, predvsem v prvi polovici leta, in stabilna rast osebnih dohodkov. Splošni javnofinančni presežek naj bi v letu 2008 po pričakovanjih dosegel 4,5 % BDP. Glede na to, da gre za gospodarsko nazadovanje v letu 2009 kriviti kolaps zunanjega povpraševanja in okrnjeno zaupanje, temelji finskega gospodarstva pa naj bi po pričakovanjih v splošnem ostali trdni, so v programu v letu 2009 načrtovane znatne fiskalne spodbude v podporo povpraševanju na domačem trgu, s čemer naj bi ohranili zaposlenost v času recesije.
(9)

Češka je leta 2004 uvedla srednjeročni proračunski okvir, v katerem so določeni letni cilji za državni proračun za tri leta. Cilji temeljijo na nominalnih zgornjih mejah odhodkov in ocenjenih prihodkih, izračunanih na podlagi napovedane rasti BDP. Od uvedbe srednjeročnega proračunskega okvira so bile začetne zgornje meje odhodkov presežene pri rezultatih zaradi povečanja odhodkov na podlagi diskrecije. V letih 2006 in 2007 so doseženi odhodki presegli prvotne zgornje meje v povprečju za 7 %. Češka načrtuje več sprememb za boljše upravljanje proračuna in učinkovitejše pobiranje davkov. Januarja 2009 je bilo uvedeno upravljanje proračuna, usmerjeno v rezultate in cilje. Januarja 2010 se bosta izboljšali integracija in poenostavitev davčnega sistema, posodobljena pa bo tudi upravna podpora, ki bo olajšala delo ministrstva za finance in za katero so bili leta 2008 sproženi javni razpisi. Ti ukrepi bodo pripomogli k boljšemu izvrševanju proračuna, upoštevanje zgornjih mej odhodkov pa bo odvisno od nadaljnje diskrecije.
(4)

Javnofinančni primanjkljaj je v letu 2007 znašal 0,2 % BDP, pri čemer je bil ciljni presežek v predhodni posodobljeni različici programa za stabilnost 0,3 % BDP. Vzrok za slabši rezultat leta 2007 je bila predvsem rast odhodkov, ki je bila višja kot načrtovano, čeprav je bila sicer presenetljivo pozitivna. Odhodki, ki so bili višji od načrtovanih, so odražali zlasti močno povečanje subvencij podjetjem v obliki bonov za storitve in nepričakovano majhen učinek enkratnih ukrepov, kar je posledica predvsem tega, da se načrtovani enkratni ukrepi za zmanjševanje odhodkov niso izvajali. Socialni prispevki so bili nepričakovano visoki, vendar se je to v veliki meri izravnalo s tem, da številni načrtovani enkratni ukrepi za povečanje prihodkov niso bili izvedeni. Izvrševanje proračuna leta 2007 tako ni bilo popolnoma v skladu s pozivom iz mnenja Sveta z dne 27. marca 2007 o predhodni dopolnitvi programa stabilnosti (4) in usmeritvami proračunskih politik, ki jih je Euroskupina pripravila aprila 2007, saj so bili nepričakovani dodatni prihodki uporabljeni za odhodke, ki so bili višji od tistih, predvidenih v proračunu.
SL Uradni list Evropske unije C 114/2

MNENJE KOMISIJE

z dne 7. maja 2008

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov zaradi razgradnje tlačnovodnega reaktorja BR3 na lokaciji SCK-CEN v Belgiji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v francoskem in nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 114/02)

Evropska komisija je 22. julija 2005 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od belgijske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov zaradi razgradnje tlačnovodnega reaktorja BR3.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki jih je Komisija zahtevala 15. novembra 2005 in 7. maja 2007, belgijski organi pa so jih predložili 19. marca 2007 in 9. novembra 2007, ter po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med elektrarno in najbližjo točko v drugi državi članici, v tem primeru na Nizozemskem, je približno 10 km.

2. Med običajnim postopkom razgradnje tekočinski in plinski izpusti ne bodo povzročili izpostavljenosti, ki bi lahko ogrozila zdravje prebivalstva v drugih državah članicah.

3. Trdni radioaktivni odpadki, nastali z razgradnjo, bodo premeščeni na lokacijo Belgoprocess plc (v bližino BR3), kjer bodo obdelani, kondicionirani in začasno skladiščeni.

4. Trdni neradioaktivni odpadki in snovi, ki ustrezajo ravni opustitve nadzora, bodo izvzeti iz regulativnega nadzora in odstranjeni kot običajni odpadki, reciklirani ali ponovno uporabljeni. To bo potekalo v skladu z merili, določenimi v temeljnih varnostnih standardih (Direktiva Sveta 96/29/Euratom).

5. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi, ki bi lahko sledili nesreči vrste in razsežnosti, navedenih v splošnih podatkih, količine, ki bodo prešle v druge države članice, ne bodo povzročile izpostavljenosti, ki bi lahko ogrozila zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v katerikoli obliki zaradi razgradnje reaktorja BR3 na lokaciji SCK-CEN v Belgiji med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče take vrste in razsežnosti, navedenih v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
SL Uradni list Evropske unije C 180/2

MNENJE KOMISIJE

z dne 1. avgusta 2007

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih ob spremembi sistema za tekoče radioaktivne odpadke pri jedrski elektrarni Ignalina v Litvi

(Besedilo v litovskem jeziku je edino verodostojno)

(2007/C 180/02)

Evropska komisija je 3. februarja 2006 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od litovske vlade prejela splošne podatke o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih ob spremembi sistema za tekoče radioaktivne odpadke pri jedrski elektrarni Ignalina.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki jih je Komisija zahtevala 23. marca 2006, 15. maja 2006, 17. oktobra 2006 in 22. februarja 2007 in jih je litovska vlada predložila 7. septembra 2006 in 13. aprila 2007, ter po posvetovanju s skupino izvedencev, je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med elektrarno in najbližjo točko v drugi državi članici, v tem primeru Latviji, je približno 9 km.

2. Med običajnim postopkom načrtovane spremembe ne bodo povzročile izpostavljenosti, ki lahko vpliva na zdravje prebivalstva v drugih državah članicah.

3. Načrtovane spremembe nimajo posledic za trdne radioaktivne odpadke, ki nastanejo pri delovanju elektrarne.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kot navajajo splošni podatki, načrtovane spremembe ne bodo povzročile doz izpostavljenosti v drugih državah članicah, ki bi lahko vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje spremenjenega načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v zvezi s spremembo sistema za tekoče radioaktivne odpadke pri jedrski elektrarni Ignalina med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, zemlje ali ozračja druge države članice.

Vendar Komisija opaža, da je bilo 1. januarja 2006 izdano novo dovoljenje za izpust v pričakovanju razgradnje jedrske elektrarne Ignalina. Ker bo za razgradnjo jedrske elektrarne Ignalina treba predložiti posebne splošne podatke, Komisija priporoča, naj dejanski izpust jedrske elektrarne Ignalina medtem ne presega omejitve iz prejšnjega dovoljenja za izpust.
(5)

Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, izboljšal, in sicer s primanjkljaja v višini približno 2,5 % BDP v letu 2006 na presežek v višini več kot 0,25 % na koncu programskega obdobja (leta 2010). Podobno kot v prejšnji posodobljeni različici programa za stabilnost je tudi tu srednjeročni cilj uravnotežen položaj v strukturnem smislu, ki naj bi bil v okviru programa dosežen do leta 2010. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 1,5 % BDP), bi bilo treba pri doseganju tega cilja omogočiti sprostitev varnostnih rezerv, da bi se izognili čezmernemu primanjkljaju.. Srednjeročni cilj programa ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in povprečno potencialno rast v dolgoročnem obdobju.
(5)

Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, izboljšal za okoli 0,25 % BDP. Kot v prejšnji posodobitvi programa za konvergenco iz decembra 2005 je srednjeročni proračunski cilj v programu stabilnosti strukturni primanjkljaj 1 % BDP, ki naj bi bil dosežen do leta 2009, kar je eno leto kasneje, kot je bilo določeno v prejšnjem programu. V programu se zamuda pripisuje večjemu železniškemu projektu, katerega stroški so ocenjeni na 0,4 % BDP v letu 2007, 0,5 % BDP v letu 2008 in 0,2 % BDP v letu 2009, ter nekaterim začasnim izdatkom. Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 1,5 % BDP), bi morala biti z njegovo izpolnitvijo zagotovljena varnostna rezerva za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno potencialno rast.
(8)

Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, izboljšal za skoraj 1 % BDP. Organi kot srednjeročni cilj za proračunski položaj določijo strukturni presežek v višini 0,5 % BDP in nameravajo doseči ta položaj do leta 2007. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj je mogoče v okviru sedanje ocene obravnavati kot ustreznega, ker se nahaja v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in presega najnižje merilo glede deleža dolga in povprečne dolgoročne rasti potencialnega proizvoda.
(8)

Načrtuje se, da se bo strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), ki so ga izračunale službe Komisije na podlagi podatkov iz programa v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, v programskem obdobju izboljšal za približno 3,5 odstotne točke. Predvideva se, da bo tesna proračunska naravnanost prevladovala v celotnem programskem obdobju, pri čemer bo to še zlasti poudarjeno v začetku tega obdobja: strukturni primanjkljaj naj bi se zmanjšal s približno 5 % BDP v letu 2005 na okoli 3,5 % BDP v letu 2006 ter potem na skoraj 2,5 % BDP v letu 2007, 1,75 % BDP v letu 2008 in 1,25 % BDP v letu 2009. Predvideva se, da bodo načrtovana prizadevanja proračunske politike potekala na podlagi zmanjšanja negativne proizvodne vrzeli. Program opredeljuje srednjeročni cilj za proračunski položaj, kakor je predviden v Paktu stabilnosti in rasti, kot saldo v višini „vsaj –0,5 % BDP“, ki ga ne namerava doseči v programskem obdobju. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je v skladu s sedanjo oceno na ustrezni ravni, ker je v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in v zadostni meri izraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast potencialnega proizvoda.
(3)

Dne 3. junija 2003 je Svet sklenil, da ima Francija čezmeren primanjkljaj, in priporočil, da ga odpravi najpozneje do leta 2004. V sporočilu Svetu o „položaju Nemčije in Francije glede njunih obveznosti v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem po sodbi Sodišča“, sprejetem 14. decembra 2004 (2), je Komisija sklenila, da naj za ustrezen rok za odpravo čezmernega primanjkljaja velja leto 2005, saj so imeli sklepi Sveta iz novembra 2003 pravni učinek, dokler jih ni razveljavilo Sodišče. Glavni cilj proračunske strategije iz programa je znižati primanjkljaj pod 3 % BDP do leta 2005. Program je namenjen tudi zagotavljanju nepretrganega zmanjševanja javnofinančnega primanjkljaja v naslednjih letih. Primanjkljaj naj bi se predvidoma enakomerno zmanjševal za 0,6 do 0,7 odstotne točke BDP na leto od leta 2005 in dosegel raven 0,9 % BDP v letu 2008. V primerjavi s prejšnjim programom trenutna posodobitev v glavnem potrjuje načrtovano prilagoditev glede na nekoliko ugodnejši makroekonomski scenarij. V skladu z izračuni Komisije, opravljenimi na podlagi predvidevanj programa in skupno dogovorjene metodologije, naj bi se ciklično prilagojeni saldo od leta 2005 naprej tudi izboljšal za približno 0,6 do 0,7 odstotne točke na leto in dosegel -0,7 % BDP v letu 2008. Tako kot v prejšnjih posodobitvah srednjeročna proračunska strategija temelji na zastavljanju večletnih ciljev glede povečevanja realnih javnih izdatkov, ki vključujejo znižanje razmerja med izdatki in BDP, predvsem kot posledica izvajanja strukturnih reform.