IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/464

z dne 26. marca 2020

o določitvi nekaterih pravil za uporabo Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta glede dokumentov, potrebnih za retroaktivno priznanje obdobij za namen preusmeritve, pridelave ekoloških proizvodov in informacij, ki jih predložijo države članice

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (1) ter zlasti člena 10(6), člena 14(3), člena 15(3), člena 16(3), člena 17(3) in člena 26(7)(d) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

V poglavju III Uredbe (EU) 2018/848 so določena splošna pravila pridelave za ekološke proizvode, medtem ko so podrobna pravila pridelave določena v Prilogi II k navedeni uredbi. Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje navedene uredbe bi bilo treba določiti nekatera dodatna pravila.

Za preusmeritev v postopek ekološke pridelave je potrebno določeno obdobje prilagajanja vseh sredstev, ki so v uporabi. Zahtevano obdobje preusmeritve se začne šele potem, ko kmet ali izvajalec dejavnosti, ki prideluje alge ali živali iz akvakulture, priglasi svojo dejavnost pristojnim organom. Izjemoma in pod določenimi pogoji se lahko prejšnje obdobje retroaktivno prizna kot del obdobja preusmeritve. Treba je določiti dokumente, ki se predložijo pristojnim organom za retroaktivno priznanje prejšnjega obdobja.

Da se pri ekološki živinoreji zagotovi vzdrževanje visoki ravni dobrobiti živali in upoštevanje potreb, značilnih za posamezno vrsto živali, je treba določiti gostoto živali, najmanjšo velikost zaprtih površin in zunanjih površin ter njihove značilnosti, tehnične zahteve in značilnosti glede zgradb in površin na prostem za govedo, ovce, koze, enoprste kopitarje, živali z rogovjem, prašiče, perutnino in kunce. Poleg tega bi bilo treba za živali, ki še sesajo, določiti najkrajša obdobja, ki jih treba upoštevati pri krmljenju, po možnosti z materinim mlekom.

Da se pri ekološki akvakulturi zagotovi skrb za vzdrževanje visoke ravni dobrobiti živali in upoštevanje potreb, značilnih za posamezno vrsto živali, je treba določiti tudi pravila za posamezne vrste ali za skupine vrst glede gostote živali in značilnosti za sisteme gojenja in zaprte sisteme za živali iz akvakulture.

Predelani ekološki proizvodi bi morali biti proizvedeni po predelovalnih postopkih, ki zagotavljajo ohranjanje ekoloških lastnosti in kakovosti proizvoda na vseh stopnjah ekološke pridelave. Glede na veliko število tehnik, ki se uporabljajo pri predelavi živil v ekološki pridelavi, ni mogoče vzpostaviti izčrpnega seznama vseh odobrenih tehnik. Zato bi se načeloma morale tehnike, ki izpolnjujejo načela in ustrezna pravila pridelave iz Uredbe (EU) 2018/848, šteti za odobrene pri predelavi živil v ekološki pridelavi.

Vendar se za nekatere tehnike, ki se uporabljajo pri predelavi specifičnih ekoloških živil, mnenja držav članic lahko razlikujejo glede skladnosti tehnike z načeli in ustreznimi pravili pridelave iz Uredbe (EU) 2018/848 za pridelavo specifičnih proizvodov. Za take primere je treba določiti pravila o tem, kako se lahko taka tehnika oceni in, če se potrdi, da je v skladu z navedenimi načeli in pravili pridelave, kako jo Komisija odobri za pridelavo specifičnih živil, kadar je to primerno, pod določenimi pogoji.

Tehnike z uporabo smole za izmenjavo in adsorpcijo ionov so morda potrebne za pridelavo začetne formule za dojenčke in nadaljevalne formule ter živila na osnovi predelanih žit in otroško hrano iz točk (a) in (b) člena 1(1) Uredbe (EU) št. 609/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) , da bi se izpolnile zahteve o sestavi iz navedene uredbe ter aktov, sprejetih na podlagi člena 11(1) navedene uredbe za zadevne proizvode, ali proizvode, ki jih ureja Direktiva Komisije 2006/125/ES (3) . Za te kategorije proizvodov je treba odobriti uporabo tehnik za izmenjavo in adsorpcijo ionov.

Vendar se za nekatere tehnike, ki se uporabljajo pri predelavi specifičnih ekoloških krmnih proizvodov, mnenja držav članic lahko razlikujejo glede skladnosti tehnike z načeli in ustreznimi pravili pridelave iz Uredbe (EU) 2018/848. Za take primere je treba določiti pravila o tem, kako se lahko taka tehnika oceni in, če se potrdi, da je v skladu z navedenimi načeli in ustreznimi pravili pridelave, kako jo Komisija odobri za pridelavo specifičnih krmnih proizvodov, kadar je to primerno, pod določenimi pogoji.

Pri ekološki pridelavi bi bilo treba uporabljati ekološki rastlinski razmnoževalni material, ekološko vzrejene živali in ekološko gojene nedorasle organizme iz akvakulture. Da bi ekološkim izvajalcem dejavnosti pomagali poiskati informacije o njihovi razpoložljivosti, bi morala vsaka država članica vzpostaviti sisteme, ki izvajalcem dejavnosti, ki tržijo ekološki rastlinski razmnoževalni material, rastlinski razmnoževalni material iz preusmeritve, ekološko vzrejene živali ali ekološko gojene nedorasle organizme iz akvakulture, omogočajo, da dajo informacije o svoji ponudbi na voljo javnosti. Javno dostopne bi morale biti zlasti podrobne informacije o vrstah, za katere lahko dobavijo zadostne količine v razumnem roku. Države članice bi morale Komisiji enkrat letno predložiti povzetek teh informacij in informacije o odstopanjih, odobrenih v primeru pomanjkanja razpoložljivosti.

Sejanci so izvzeti iz zbiranja in izmenjave informacij o ekološkem rastlinskem razmnoževalnem materialu in rastlinskem razmnoževalnem materialu iz preusmeritve. Zato je za zagotovitev usklajenega pristopa primerno določiti opredelitev sejancev.

Države članice lahko za obravnavanje prehranskih potreb mlade perutnine in prašičev do teže 35 kg po posebni beljakovinski mešanici pod strogimi pogoji do 31. decembra 2025 odobrijo uporabo neekološke beljakovinske krme v prehrani perutnine in prašičev. Zaradi postopne odprave navedenih ustreznih odstopanj in za namene člena 53(6)(c) Uredbe (EU) 2018/848 bi morala Komisija spremljati njeno uporabo, pri tem pa upoštevati razvoj razmer na trgu v zvezi z razpoložljivostjo ekološke beljakovinske krme. V ta namen bi morala Komisija oblikovati usmerjen vprašalnik, države članice pa bi morale Komisiji vsako leto predložiti izpolnjeni vprašalnik, v katerem bi bile povzete ustrezne informacije, zbrane v zvezi z razpoložljivostjo ekološke beljakovinske krme in odobritvami uporabe neekološke beljakovinske krme za rejce perutnine in prašičev.

Države članice lahko tudi vzpostavijo podoben sistem informacij o razpoložljivosti v zvezi s pasmami in linijami, prilagojenimi ekološki pridelavi, ali ekološkimi jarkicami. Zaradi morebitne postopne odprave odstopanj za uporabo neekološko vzrejenih živali ali jarkic je pomembno zbirati podatke o razpoložljivosti ekološko vzrejenih pasem in linij, posebno izbranih glede na ekološka načela in cilje. Zato je treba določiti podrobnosti za usklajene podatke, ki jih države članice sporočajo Komisiji in drugim državam članicam.

Izvajalci, ki se ukvarjajo z živinorejo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 834/2007 (4) in Uredbo Komisije (ES) št. 889/2008 (5) , bodo morali prilagoditi svoje proizvodne sisteme, da bodo izpolnjevali nove specifične tehnične zahteve iz te uredbe, ki zadevajo gostoto živali, strukturne značilnosti prostorov za živali in z njimi povezane opreme, razpoložljivi prostor ter upravljanje zemljišč in sistem proizvodnje gospodarstva na splošno. Za navedene prilagoditvene ukrepe bodo potrebna različna časovna obdobja glede na obseg potrebnih posegov za izpolnjevanje novih zahtev iz te uredbe ob upoštevanju tekoče proizvodnje.

Zlasti določbe glede gostote živali, najmanjše velikosti zaprtih površin in zunanjih površin za jarkice in peteline lahkega tipa, največje razširitve površin na prostem za objekte za rejo perutnine, največjega števila nivojev in opreme za učinkovit sistem za odstranjevanje gnoja v večnivojskih objektih za rejo perutnine lahko pomenijo oprijemljiva dela in naložbe, na primer obnovo prostorov za živali in nakup zemljišč ali popolno prenovo prostorov za živali za nekatera gospodarstva ali pridelovalne enote, katerih pridelava je bila doslej v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008. Zato bi bilo treba v zvezi z navedenimi gospodarstvi ali pridelovalnimi enotami določiti prehodno obdobje največ 8 let od 1. januarja 2021, da se jim omogoči, da opravijo potrebne prilagoditve za izpolnjevanje novih zahtev.

Zahteva v zvezi s prašiči glede najmanjšega odstotka zunanje površine, katere tla so polna, lahko pomeni obnovo zunanjih objektov in spremembo sistema zbiranja gnoja na gospodarstvih ali pridelovalnih enotah, katerih pridelava je bila doslej v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008. Zato bi bilo treba v zvezi z navedenimi gospodarstvi ali pridelovalnimi enotami določiti prehodno obdobje največ 8 let od 1. januarja 2021, da se jim omogoči, da opravijo potrebno obsežno obnovo zunanjih prostorov za živali ali zamenjajo opremo za izpolnjevanje novih zahtev.

Tudi dolžina odprtin med verandami in notranjim delom objektov za rejo perutnine, zahteva glede trdnih pregrad za pitovno perutnino razen vrste Gallus gallus ter specifične zahteve glede gredi in dvignjenih ravni za sedenje lahko pomenijo oprijemljive prilagoditve, na primer obnovo dela prostorov za živali in nakup nove opreme za gospodarstva, katerih pridelava je bila doslej v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008. Zato bi bilo treba v zvezi z navedenimi gospodarstvi ali pridelovalnimi enotami določiti prehodno obdobje največ 3 let od 1. januarja 2021, da se jim omogoči, da opravijo potrebne prilagoditve prostorov za živali ali zamenjajo opremo za izpolnjevanje novih zahtev.

Postopek izračuna najmanjše velikosti zaprtih površin pri objektih za rejo perutnine z zunanjim delom zgradbe lahko pomeni prilagoditve, na primer pomembno zmanjšanje gostote perutnine ali obnovo zgradb za gospodarstva, katerih pridelava je bila doslej v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008. Zato bi bilo treba v zvezi z navedenimi gospodarstvi ali pridelovalnimi enotami določiti prehodno obdobje največ 3 let od 1. januarja 2021, da se jim omogoči, da opravijo potrebne prilagoditve svojih poslovnih načrtov ali prostorov za živali za izpolnjevanje novih zahtev.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREUSMERITEV

podrobno analizo tveganja, ki jo izvede nadzorni organ ali izvajalec nadzora, da se oceni, ali je bilo katero od zemljišč iz zahtevka za retroaktivno priznanje vsaj tri leta obdelano s proizvodi ali snovmi, ki niso odobrene za uporabo v ekološki pridelavi, ob upoštevanju zlasti velikosti skupne površine, ki jo zajema zahtevek, in agronomskih praks, ki so se izvajale v tem obdobju na vsakem od zemljišč, ki jih zajema zahtevek;

zemljevide, na katerih so jasno označena vsa zemljišča, ki jih zajema zahtevek za retroaktivno priznanje, ter informacije o skupni površini teh zemljišč ter, kadar je to ustrezno, o naravi in obsegu tekoče pridelave, ter, kadar so na voljo, koordinate geolokacije;

2. Za namene točke (b) člena 10(3) Uredbe (EU) 2018/848 izvajalec dejavnosti pristojnim organom v državi članici, v kateri se dejavnost izvaja in v kateri je njegovo gospodarstvo podvrženo sistemu nadzora, predloži naslednje dokumente, ki dokazujejo, da so zemljišča naravne ali kmetijske površine, ki vsaj v zadnjih treh letih niso bile obdelane s proizvodi ali snovmi, ki niso odobrene za uporabo v ekološki pridelavi v skladu z Uredbo (EU) 2018/848:

1. Za namene točke (a) člena 10(3) Uredbe (EU) 2018/848 izvajalec dejavnosti pristojnim organom v državi članici, v kateri se dejavnost izvaja in v kateri je njegovo gospodarstvo podvrženo sistemu nadzora, predloži uradne dokumente ustreznih pristojnih organov, ki dokazujejo, da so se za zemljišča, za katera se zahteva retroaktivno priznanje prejšnjega obdobja, uporabljali ukrepi, določeni v programu, ki se izvaja na podlagi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) , in da se na navedenih zemljiščih niso uporabljali nobeni proizvodi ali snovi, ki niso odobrene za uporabo v ekološki pridelavi.

POGLAVJE II

ŽIVINA

ODDELEK 1

GOVEDO, OVCE, KOZE IN ENOPRSTI KOPITARJI

Za govedo, ovce, koze in enoprste kopitarje sta gostota živali ter najmanjša velikost zaprtih površin in zunanjih površin določeni v delu I Priloge I.

ODDELEK 2

ŽIVALI Z ROGOVJEM

1. Živali z rogovjem so nastanjene v zunanjih ograjenih prostorih ali ogradah, v katerih so pašniki, kadar razmere to omogočajo.

3. V zadnjem obdobju brejosti in dva tedna po rojstvu imajo samice živali z rogovjem dostop do površin, pokritih z vegetacijo, ki jim omogoča, da skrijejo svoje mladiče.

1. Za živali z rogovjem se zagotovi vizualna in vremenska zaščita, po možnosti z naravnimi zatočišči, na primer z vključitvijo skupin dreves in grmovja, delov gozda ali obronkov gozda v zunanji ograjeni prostor ali ogrado; če to ni mogoče v zadostni meri vse leto, se zagotovijo pokrita umetna zatočišča.

Zahteve za vegetacijo in lastnosti zaščitenih objektov in površin na prostem

ODDELEK 3

PRAŠIČI

Za prašiče sta gostota živali in najmanjša velikost zaprtih površin in zunanjih površin na prostem določeni v delu III Priloge I.

Lastnosti in tehnične zahteve glede najmanjše velikosti zaprtih površin in zunanjih površin

2. Površine na prostem zagotavljajo zunanjo klimo ter dostop do zavetišč in sredstev, ki omogočajo reguliranje telesne temperature prašičev.

1. Površine na prostem so privlačne za prašiče. Kadar je to mogoče, imajo prednost polja z drevesi ali gozdovi.

ODDELEK 4

PERUTNINA

„jata“ v okviru enot v objektih za rejo perutnine pomeni skupino ptic, ki so nastanjene skupaj in se ne mešajo z drugimi vrstami perutnine ter imajo svoje zaprte površine in zunanje površine;

Za perutnino sta gostota živali in najmanjša velikost zaprtih površin in zunanjih površin določeni v delu IV Priloge I.

6. Za perutnino se lahko uporabljajo premični objekti za rejo perutnine, če se redno premikajo med proizvodnim ciklom, da se pticam zagotovi razpoložljivost vegetacije, in vsaj pred vsakim turnusom perutnine. Gostota živali za pitovno perutnino, določena v oddelkih 4 do 9 dela IV Priloge I, se lahko poveča na največ 30 kg žive teže/m2, če površina nivoja na tleh v premičnem objektu ne presega 150 m2.

5. Objekti za rejo perutnine so opremljeni z gredmi ali dvignjenimi ravnmi za sedenje ali obojim. Gredi ali dvignjene ravni za sedenje ali oboje se pticam od zgodnje dobe zagotovijo v obsegu in sorazmerju, ki ustrezata velikosti skupine in ptic, kot je določeno v delu IV Priloge I.

večnivojski sistemi so izdelani tako, da vsem pticam omogočajo enostaven in enak dostop do površin na prostem.

višji nivoji so izdelani tako, da se prepreči, da bi iztrebki padali na spodnje ptice, in so opremljeni z učinkovitim sistemom za odstranjevanje gnoja;

za starše kokoši Gallus gallus, kokoši nesnice, jarkice, peteline lahkega tipa in pitovno perutnino iz vrste Gallus gallus so enote ločene s trdnimi pregradami ali polzaprtimi pregradami ali mrežami ali rešetkami.

za pitovno perutnino razen vrste Gallus gallus so enote ločene s trdnimi pregradami; takšne trdne pregrade zagotavljajo popolno fizično ločitev od tal do strehe zgradbe vsake enote objekta za rejo perutnine;

izpolnjuje iste zahteve za odprtine, kot so določene za verande v točkah (a) in (b) tega odstavka;

uporabna površina verande se ne upošteva pri izračunu gostote živali in najmanjše površine zaprtih in zunanjih površin, kot je določeno v delu IV Priloge I. Vendar se pri izračunu gostote živali in najmanjše velikosti zaprtih površin iz dela IV Priloge I lahko upošteva dodatni, pokriti zunanji del zgradbe, namenjen perutnini, ki je izoliran tako, da nima zunanje klime, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

zunanja razmejitev tako med notranjim objektom in verando kot med verando in površino na prostem ima vhodne/izhodne odprtine, ki omogočajo enostaven dostop do verande oziroma do površine na prostem;

1. Objekti za rejo perutnine so izdelani tako, da imajo vse ptice enostaven dostop do površin na prostem. Zato veljajo naslednja pravila:

6. Katera koli točka površine na prostem ni oddaljena več kot 150 m od najbližje vhodne/izhodne odprtine na objektu za rejo perutnine. Vendar pa je dovoljena razširitev do 350 m od najbližje odprtine na zgradbi, če je zadostno število zatočišč pred neugodnimi vremenskimi razmerami in plenilci enakomerno razporejenih po celotni površini na prostem z najmanj štirimi zatočišči na hektar. Za gosi površine na prostem pticam omogočajo, da zadovoljijo svoje potrebe po krmljenju s travo.

2. Za objekte za rejo perutnine, razdeljene na posamezne enote za namestitev več jat, so površine na prostem, ki pripadajo vsaki posamezni enoti, ločene, da se zagotovi, da je stik z drugimi jatami omejen in da se ptice iz različnih jat ne morejo mešati.

1. Površine na prostem za perutnino so privlačne za ptice in so v celoti dostopne vsem pticam.

ODDELEK 5

KUNCI

Za kunce sta gostota živali in najmanjša velikost zaprtih površin in zunanjih površin določeni v delu V Priloge I.

3. Premični objekti na pašnikih se kar najbolj pogosto premikajo, da se zagotovi čim boljša izraba pašnikov, in so izdelani tako, da se kunci lahko pasejo na pašniku na tleh.

2. Zunaj pašnega obdobja so kunci lahko nameščeni v nepremičnih objektih z dostopom do zunanjega prostora za gibanje po vegetaciji, po možnosti pašniku.

1. V pašnem obdobju so kunci nameščeni v premičnih objektih na pašnikih ali v nepremičnih objektih z dostopom do pašnikov.

so obkrožene z ograjami, ki so dovolj visoke in globoke, da preprečijo pobeg s skakanjem ali kopanjem;

dostop do gnezd za mladiče v zadostnem številu, in sicer do vsaj enega gnezda za vsako doječo samico z mladiči;

dostop do gnezd za vse samice vsaj en teden pred pričakovanim datumom rojstva in vsaj do konca obdobja dojenja mladičev;

je mogoče samce ter breje in reproduktivne samice ločiti od skupine zaradi posebnih razlogov v zvezi z dobrobitjo živali in za omejeno obdobje, pod pogojem, da lahko ohranijo očesni stik z drugimi kunci;

1. Zaprte površine v nepremičnih in premičnih objektih so izdelane tako, da:

Lastnosti in tehnične zahteve za zaprte in zunanje površine

POGLAVJE III

ŽIVALI IZ AKVAKULTURE

Izvajalci dejavnosti, ki gojijo živali iz akvakulture, upoštevajo podrobna pravila za posamezne vrste ali skupine vrst iz Priloge II glede gostote staleža in posebnih značilnosti sistemov gojenja in zaprtih sistemov.

POGLAVJE IV

PREDELANA HRANA IN KRMA

5. Komisija pregleda odobritev za tehnike za predelavo ekološke hrane, vključno z njihovim opisom in pogoji uporabe, kadar so na voljo novi dokazi ali če dokaze predloži država članica.

4. Komisija analizira dokumentacijo iz odstavka 3. Če se z analizo, ki jo je opravila Komisija, ugotovi, da je tehnika, opisana v dokumentaciji, v skladu z načeli in pravili iz odstavka 1, Komisija spremeni to uredbo, da se izrecno odobri tehnika iz dokumentacije ali se v to uredbo vključijo njeni posebni pogoji uporabe.

3. Kadar država članica meni, da bi bilo treba specifično tehniko oceniti glede skladnosti z načeli in pravili iz odstavka 1 ali da bi bilo treba za uporabo te tehnike v to uredbo vključiti nekatere posebne pogoje, lahko pozove Komisijo, naj izvede tako oceno. V ta namen obvesti Komisijo in druge države članice o dokumentaciji, v kateri so navedeni razlogi za takšno skladnost ali posebni pogoji, in zagotovi, da je ta dokumentacija javno dostopna, ob upoštevanju zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje o varstvu podatkov.

2. Brez poseganja v točko 3 dela VI Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848 so tehnike z uporabo smole za izmenjavo in adsorpcijo ionov odobrene, kadar se uporabljajo za pripravo ekoloških surovin:

1. Samo tehnike, ki spoštujejo načela iz poglavja II Uredbe (EU) 2018/848, zlasti ustrezna specifična načela, ki veljajo za predelavo ekološke hrane iz člena 7, ustrezna pravila iz poglavja III navedene uredbe in podrobna pravila za pridelavo iz dela IV Priloge II k navedeni uredbi, so odobrene pri predelavi živil v ekološki pridelavi.

4. Komisija pregleda odobritev za tehnike za predelavo ekološke krme, vključno z njihovim opisom in pogoji uporabe, kadar so na voljo novi dokazi ali če dokaze predloži država članica.

3. Komisija analizira dokumentacijo iz odstavka 2. Če se z analizo, ki jo je opravila Komisija, ugotovi, da je tehnika, opisana v dokumentaciji, v skladu z načeli in pravili iz odstavka 1, Komisija spremeni to uredbo, da se izrecno odobri tehnika iz dokumentacije ali se v to uredbo vključijo njeni posebni pogoji uporabe.

2. Kadar država članica meni, da bi bilo treba specifično tehniko oceniti glede skladnosti z načeli in pravili iz odstavka 1 ali da bi bilo treba za uporabo te tehnike v to uredbo vključiti nekatere posebne pogoje, lahko pozove Komisijo, naj izvede tako oceno. V ta namen obvesti Komisijo in druge države članice o dokumentaciji, v kateri so navedeni razlogi za takšno skladnost ali posebni pogoji, in zagotovi, da je ta dokumentacija javno dostopna, ob upoštevanju zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje o varstvu podatkov.

1. Samo tehnike, ki spoštujejo načela iz poglavja II Uredbe (EU) 2018/848, zlasti ustrezna specifična načela, ki veljajo za predelavo ekološke krme iz člena 8, ustrezna pravila iz poglavja III navedene uredbe in podrobna pravila za pridelavo iz dela V Priloge II k navedeni uredbi in ki ne povrnejo lastnosti, izgubljenih med predelavo in skladiščenjem ekološke krme, ki ne popravljajo posledic malomarnosti pri predelavi ali bi lahko bile zavajajoče glede prave narave teh proizvodov, so odobrene pri predelavi živil v ekološki pridelavi.

POGLAVJE V

PODATKI O RAZPOLOŽLJIVOSTI EKOLOŠKEGA RASTLINSKEGA RAZMNOŽEVALNEGA MATERIALA IN RASTLINSKEGA RAZMNOŽEVALNEGA MATERIALA IZ PREUSMERITVE, EKOLOŠKO VZREJENIH ŽIVALI IN EKOLOŠKO GOJENIH NEDORASLIH ORGANIZMOV IZ AKVAKULTURE NA TRGU

5. Informacije iz odstavkov 1 in 2, prejete od držav članic v skladu s členom 53(6) Uredbe (EU) 2018/848, se vključijo v podatkovno zbirko iz člena 26(1) ter v sisteme iz člena 26(2) in, kadar je to ustrezno, iz člena 26(3) navedene uredbe.

4. Informacije iz odstavkov 1, 2 in 3 se predložijo v obliki in prek sistema, ki ju zagotovi Komisija. Navedene informacije se predložijo vsako leto do 30. junija in prvič do 30. junija 2022 za leto 2021.

3. Države članice zagotovijo informacije, ki se dajo na voljo v skladu s točko (c) člena 53(6) Uredbe (EU) 2018/848, glede razpoložljivosti ekološke beljakovinske krme za perutnino in prašiče na trgu Unije in o odobritvah, podeljenih v skladu s točkama 1.9.3.1(c) in 1.9.4.2(c) dela II Priloge II k navedeni uredbi v odgovor na vprašalnik, ki ga Komisija vsako leto pošlje državam članicam.

1. Države članice zagotovijo informacije, ki se dajo na voljo v skladu s točko (a) člena 53(6) Uredbe (EU) 2018/848, iz podatkovne zbirke iz člena 26(1) ter iz sistemov iz člena 26(2) in, kadar je to ustrezno, iz člena 26(3) navedene uredbe v skladu s specifikacijami iz dela I Priloge III k tej uredbi.

POGLAVJE VI

KONČNE IN PREHODNE DOLOČBE

Člen 26

Prehodne določbe

1. Z odstopanjem od oddelka 3 poglavja II te uredbe so gospodarstva ali pridelovalne enote s prašiči v prostorih, izdelanih, prenovljenih ali uporabljenih pred začetkom uporabe te uredbe v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008 in za katere je potrebna obsežna obnova zunanjih objektov za izpolnitev zahteve, da je vsaj polovica tal zunanjih površin polna, kot je določeno v členu 11 te uredbe, v skladu z navedenim členom najkasneje od 1. januarja 2029.

2. Z odstopanjem od oddelka 4 poglavja II te uredbe so gospodarstva ali pridelovalne enote z objekti za perutnino, izdelanimi, prenovljenimi ali uporabljenimi pred začetkom uporabe te uredbe v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008 in za katere je potrebna obnova prostorov za živali za izpolnitev zahteve glede skupne dolžine odprtin z notranjega objekta na verando iz točke (b) člena 15(2) te uredbe, v skladu z navedeno točko najkasneje od 1. januarja 2024.

3. Z odstopanjem od oddelka 4 poglavja II te uredbe so gospodarstva ali pridelovalne enote z objekti za perutnino z zunanjim delom zgradbe, izdelanimi, prenovljenimi ali uporabljenimi pred začetkom uporabe te uredbe v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008 in za katere je potrebno znatno zmanjšanje gostote živali na zaprtih površinah ali obnova zgradb za izpolnitev zahtev glede izračuna gostote živali in najmanjših zaprtih površin iz dela IV Priloge I k tej uredbi ob hkratnem upoštevanju točke (c) člena 15(2), v skladu z navedenimi določbami najkasneje od 1. januarja 2024.

4. Z odstopanjem od oddelka 4 poglavja II te uredbe so gospodarstva ali pridelovalne enote z objekti za perutnino, izdelanimi, prenovljenimi ali uporabljenimi pred začetkom uporabe te uredbe v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008 in za katere je potrebna obnova prostorov za živali ali zamenjava opreme za izpolnitev zahtev glede trdne pregrade iz točke (c) člena 15(3) ali zahteve o gredeh ali dvignjenih ravneh za sedenje iz člena 15(5) te uredbe, v skladu z navedenimi določbami najkasneje od 1. januarja 2024.

5. Z odstopanjem od oddelka 4 poglavja II te uredbe so gospodarstva ali pridelovalne enote z večnivojskimi objekti za perutnino, izdelanimi, prenovljenimi ali uporabljenimi pred začetkom uporabe te uredbe v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008 in za katere je potrebna obsežna prenova prostorov za živali ali zamenjava opreme za izpolnitev zahtev glede največjega števila nivojev in sistema za odstranjevanje gnoja iz točke (b) oziroma (c) člena 15(4) te uredbe, v skladu z navedenima točkama najkasneje od 1. januarja 2029.

6. Z odstopanjem od oddelka 4 poglavja II te uredbe so gospodarstva ali pridelovalne enote z objekti za perutnino, ki imajo površine na prostem, oddaljene več kot 150 m od najbližje vhodne/izhodne odprtine na objektu za rejo perutnine, izdelanimi, prenovljenimi ali uporabljenimi pred začetkom uporabe te uredbe v skladu z uredbama (ES) št. 834/2007 in (ES) št. 889/2008 in za katere so potrebne obsežne prilagoditve strukture objektov ali nakup dodatnih zemljišč za izpolnitev zahteve glede največje oddaljenosti iz člena 16(6) te uredbe, v skladu z navedeno določbo najkasneje od 1. januarja 2029.