IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 21. junija 2017

o objavi vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije (Rosé des Riceys (ZOP))

(2017/C 200/06)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (1) (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 ter zlasti člena 97(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Komisija je vlogo preučila in ugotovila, da so pogoji iz členov 93 do 96, člena 97(1) ter členov 100, 101 in 102 Uredbe (EU) št. 1308/2013 izpolnjeni.

SKLENILA:

Edini člen

Vloga za spremembo specifikacije za ime „Rosé des Riceys“ (ZOP) v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 je navedena v Prilogi k temu sklepu.

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 je objava tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper spremembo specifikacije v dveh mesecih od datuma objave.

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

PRILOGA

„ROSÉ DES RICEYS“

PDO-FR-A1363-AM01

Datum vložitve zahtevka: 22. december 2014

Vloga za spremembo specifikacije proizvoda

1. Pravila, ki se uporabljajo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2. Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1 Enološki postopki

V točki VI specifikacije „Obdelovanje vinograda“, 1. „Načini obdelovanja“, (a) „Gostota zasaditve“ je dodan naslednji stavek: „Posebne določbe: Da se zagotovi prehajanje prilagojenih strojev, so lahko na parcelah z več kot 35-odstotnim naklonom ali več kot 25-odstotnim naklonom in več kot 10-odstotnim nagibom prehodi širine 1,5 do 3 m, in sicer največ po eden na šest vrst. V tem primeru vsota razmika med drugimi vrstami in razmika med debli trsov v isti vrsti ne more biti več kot 2,3 m.“

Nekatere vinogradniške parcele so močno nagnjene, zato jih ni mogoče obdelovati s klasičnimi kmetijskimi stroji. Ker je obdelovanje s helikopterjem prepovedano, so za uporabo strojev, prilagojenih za strma pobočja, potrebni prehodi za vozila, ki so širši od največjega dovoljenega razmika. V skladu z uvedeno določbo je v primeru takšnih strmih pobočij (več kot 35-odstotni ali več kot 25-odstotni naklon in več kot 10-odstotni nagib) dovoljena zasaditev s prehodi širine od 1,5 do 3 m.

Vsota razmikov (razmiki med debli trsov + razmiki med vrstami) je pri drugih vrstah zmanjšana z 2,5 na 2,3 m.

Ta postavka je v enotnem dokumentu navedena v točki 5 „Enološki postopki“ pod naslovom „Gostota zasaditve/posebne določbe“.

V točki IX specifikacije „Predelava, pridelava, donegovanje, stekleničenje in skladiščenje“, 1. „Splošne določbe“, (c) „Enološki postopki in mehanska obdelava“ je črtana navedba „hrastov“, da se prepoved uporabe kosov lesa ne bi omejila na „hrastov les“.

Ta točka je v enotnem dokumentu navedena v točki 5 „Enološki postopki“ pod naslovom „Poseben enološki postopek“.

2.2 Pravila predstavitve in označevanja

V točko XII specifikacije „Pravila predstavitve in označevanja“ je vstavljena točka (b), ki dovoljuje, da se v skladu z določbami člena 120(1)(g) navedene Uredbe (EU) št. 1308/2013 na nalepkah vin navede manjša geografska enota. Pojasnjeni so pogoji uporabe te navedbe.

Ta postavka je v enotnem dokumentu zajeta v točki 9 „Bistveni dodatni pogoji“ pod naslovom „Dodatna imena/dodatne določbe o označevanju“.

2.3 Obdelovanje vinograda

V točki VI specifikacije „Obdelovanje vinograda“, 1. „Načini obdelovanja“, (b) „Pravila rezi“ je bila za lažji nadzor opisana asimetrična rez na rozge, ki je bila do tedaj omenjena le kot ena od različic drugih načinov rezi. Rez na trajnem kordonu, ki je bila prav tako navedena, je bila črtana. Izkaže se namreč, da je ta način rezi ena od različic kordona z rezniki Royat (opisanega v specifikaciji), pri čemer je edina razlika v stopnji pomladitve. Tako ni potreben poseben opis tega načina rezi.

Ta določba ne vpliva na enotni dokument.

V točki VI „Obdelovanje vinograda“, 1. „Načini obdelovanja“, navedeni v specifikaciji, je bila točka (g) „Največja povprečna obremenitev na parceli“ vstavljena za točko (f) „Višina listja“, točki (g) in (h) pa sta bili preštevilčeni v (h) in (i). S to novo točko je po preskusnem obdobju v zvezi z donosi v Šampanji in ob upoštevanju dobljenih rezultatov največja povprečna obremenitev na parceli trajno določena na 19 700 kg grozdja na hektar in 17 grozdov na kvadratni meter.

Ta določba ne vpliva na enotni dokument.

V točki VI specifikacije „Obdelovanje vinograda“, 2. „Drugi postopki gojenja“ je pojasnjeno, da „je razen klasičnega oranja prepovedana vsaka bistvena sprememba morfologije, podtalja ali dejavnikov, ki zagotavljajo celovitost in trajnost tal parcele za pridobivanje proizvoda z zaščiteno označbo porekla“. Namen te določbe je prepovedati posege, ki bi bistveno spreminjali tla, saj so bili občasno ugotovljeni pretirani posegi.

Ta določba ne vpliva na enotni dokument.

2.4 Donosi – začetek proizvodnje

V točki VIII „Donosi – začetek proizvodnje“, 1. „Donosi“ v poglavju I specifikacije je po preskusnem obdobju (od trgatve v letu 2007 do konca sezone 2011/2012) in ob upoštevanju dobljenih rezultatov donos trajno določen na 12 400 kg grozdja na hektar. Donos se tako poveča z 10 400 kg grozdja na hektar na 12 400 kg grozdja na hektar.

Izkazalo se je, da je treba ponovno oceniti donos iz specifikacije, saj se je kmetijski donos povečal, kar je treba pripisati izboljšanju rastlinskega materiala, zatiranja škodljivcev, postopkov gojenja, ki omogočajo dolgoživost vinske trte, ter podnebnim spremembam. To povečanje ni negativno vplivalo na kakovost vin. Pripomniti je treba, da je v enotnem dokumentu navedena samo zgornja meja donosa.

V točko VIII specifikacije „Donosi – začetek proizvodnje“, 4. „Posebne določbe“ je vstavljen stavek: „Za posamezno trgatev se lahko zlasti ob upoštevanju njenih značilnosti z medministrskim odlokom ta količina zmanjša.“ Namen tega stavka je v skladu s francosko zakonodajo (zadnji odstavek člena R. 642-7 kmetijskega zakonika in zakonika o morskem ribolovu (Code rural et de la pêche maritime) omogočiti zmanjšanje dovoljene količine dekantiranega mošta, dobljenega s stiskanjem 160 kg grozdja v posamezni sezoni.

Ta določba ne vpliva na enotni dokument.

2.5 Druge spremembe

(a) Točka I „Obveznosti predložitve izjave“ iz poglavja II specifikacije je dopolnjena z novima izjavama: — V točki 2 z „Izjavo o prilagoditvi gostote zasaditve v skladu s posebnimi določbami“: ta izjava zagotavlja upoštevanje določbe, vstavljene v točko VI „Obdelovanje vinograda“, 1. „Načini obdelovanja“, (a) „Gostota zasaditve“, „Posebne določbe“. Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument. — V točki 3 z „Izjavo o urejanju parcel“: ta izjava zagotavlja upoštevanje določbe, vstavljene v točko VI „Obdelovanje vinograda“, 2. „Drugi postopki gojenja“, (c). Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

(b) Preglednica glavnih postavk, ki jih je treba nadzirati, in metod ocenjevanja iz poglavja III specifikacije je bila dopolnjena s postavko v zvezi z ureditvami parcel, pri čemer je bila upoštevana pomembnost ohranjanja značilnosti parcel za posebnost proizvoda. Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

(c) V točki II poglavja III specifikacije je bila navedba nadzornega organa dopolnjena, posodobljen pa je bil tudi novi naslov nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)). Te informacije so navedene v rubriki „Druge informacije“ zahtevka za spremembo specifikacije.

(d) Besedilne posodobitve — V točki IX „Predelava, pridelava, donegovanje, stekleničenje in skladiščenje“ v poglavju I specifikacije so bile določbe o uničenju stranskih proizvodov pridelave vin usklajene z zakonodajo o odstranjevanju teh stranskih proizvodov. V točki 2(b) je spremenjen stavek: „Pri pridelavi vin se pred 31. julijem v letu, ki sledi letu trgatve, odstranijo stranski proizvodi alkoholnega vrenja v višini 1,5 % dekantiranega mošta.“ — V točki XI „Prehodni ukrepi“ poglavja I specifikacije so določbe o donosu in največji povprečni obremenitvi na parceli, navedene v točki 2 „Donos in največja povprečna obremenitev na parceli“, zaradi izteka preskusnega obdobja črtane. Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

(e) Druge spremembe V okviru te vloge za spremembo je bil enotni dokument posodobljen v skladu z novimi pravili za vnos podatkov, uvedenimi v program e-Ambrosia.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Rosé des Riceys (FR)

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Mirna vina rosé

Vina imajo najmanj 10-odstotni naravni volumenski delež alkohola.

Po obogatitvi vin ta delež skupaj ne presega 13 %.

Vina vsebujejo največ 3 g fermentabilnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

Standardi iz splošnih predpisov se uporabljajo za najvišji skupni volumenski delež alkohola, najnižji dejanski delež alkohola, najnižjo skupno vsebnost kislin, najvišjo vsebnost hlapnih kislin in najvišjo skupno vsebnost žveplovega dioksida.

Na videz je vino sijoče in izrazite barve, ki prehaja iz svetlo rožnate barve lososa v živo rdečo barvo. Vino je nežno in blago, njegov okus pa se dolgo ohrani v ustih. Mlado vino ima lahko arome po jagodičevju. Po večletnem shranjevanju razvije večplastno cvetico, za katero so pogosto značilne arome po suhem sadju in začimbah, včasih tudi kandiranem sadju, odvisno od letnika. Vino se na splošno odlikuje po svoji nežnosti, uravnoteženem okusu in skladnosti.

5. Enološki postopki

(a) Osnovne enološke prakse

Oglje

Posebni enološki postopek

Uporaba oglja za enološko uporabo, samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki, je prepovedana. Prepovedana je uporaba koščkov lesa.

Volumenski delež uporabljenega mošta, ki fermentira, se lahko med postopkom obogatitve poveča za največ 1,12 %, za povečanje volumenskega deleža alkohola za 1 %.

Poleg zgoraj navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki spoštovati obveznosti, naložene na ravni Skupnosti in v kmetijskem zakoniku.

Gostota zasaditve – splošne določbe

Postopek gojenja

Vinske trte se zasadijo tako, da je razmik med vrstami največ 1,5 m. Med debli trsov v isti vrsti je od 0,9 do 1,5 m razmika. Vsota razmika med vrstami in razmika med debli trsov v isti vrsti lahko znaša največ 2,5 m.

Gostota zasaditve – splošne določbe

Postopek gojenja

Da se omogoči prehajanje prilagojenih strojev, so lahko na parcelah

— z več kot 35-odstotnim naklonom ali

— z več kot 25-odstotnim naklonom in več kot 10-odstotnim nagibom

prehodi širine od 1,5 do 3 m, in sicer največ po eden na šest vrst. V tem primeru vsota razmika med drugimi vrstami in razmika med debli trsov v isti vrsti lahko znaša največ 2,3 m.

Pravila rezi

Postopek gojenja

Prepovedana sta vsako prekrivanje med debli trsov in rast vej s plodovi druga nad drugo. Na kvadratni meter je lahko največ 18 očes. Rez se opravi najpozneje pred fenološko fazo (F) (12 po Lorentzu), to je pri štirih razprtih listih. Vinske trte se obrezujejo z naslednjimi tehnikami:

— rez v kordonu z rezniki Royat,

— rez v enojnem ali dvojnem Guyotu ali v asimetričnem Guyotu.

(b) Največji donosi

15 500 kg grozdja na hektar

6. Opredeljeno območje

(a) Trgatev grozdja, vinifikacija, pridelava in donegovanje vina potekajo na ozemlju naslednje občine departmaja Aube: Les Riceys.

(b) Vinifikacija, pridelava in donegovanje vina potekajo tudi na ozemlju naslednjih občin departmaja Aube: Avirey-Lingey, Bagneux-la-Fosse, Balnot-sur-Laignes, Bragelogne-Beauvoir, Gyé-sur-Seine, Mussy-sur-Seine in Neuville-sur-Seine.

7. Glavne sorte vinske trte

Pinot noir N

8. Opis povezave

1. Informacije o geografskem območju

(a) Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi Geografsko območje obsega osem občin na južnem delu departmaja Aube. Pokrajina Riceys je del geološkega zaporedja območja Côte des Bar. Kimeridgijski sloj sestavlja pretežni del geološke podlage, v sredino katere so globoko vrezane dolina Laignes in številne stranske dolinice. Na kimeridgijski podlagi, za katero je značilno izmenjevanje laporja in apnenčastih plasti, se razvijejo najboljša tla za vinograd, ki so sestavljena iz drobnih ilovnato-apnenčastih usedlin sive barve, s katerimi so prekrita pobočja, in prepredena s številnimi kamenčki, ki prispevajo k segrevanju tal. Vinske trte, zasajene na natančno razmejenih parcelah, ležijo na najstrmejših, najvišjih in najbolj osončenih goricah, ki gledajo proti vzhodu in jugu. Podnebje je zaradi severne lege precej mrzlo, toda krožna oblika vinogradov, ki jih z vseh strani obdajajo dolinice, prispeva k temu, da v njih vlada pravo mezopodnebje, ki je zelo ugodno.

(b) Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi Potrjeni izvor vinogradov na območju Riceys sega v 8. stoletje, pri čemer obstajajo dokumenti, ki potrjujejo obstoj vinskih trt na ozemlju te občine. Od začetka 18. stoletja je z Nizozemsko, Belgijo, pariškim območjem in severnim delom Francije potekala obsežna trgovina z vini z območja Riceys, kar potrjujejo statistični podatki odprav, ki so jih ustanovile pogodbene pisarne v Šampanji. Leto 1875 je bilo za vinograde zelo uspešno. Z vini z območja Riceys je trgovalo skoraj 35 trgovcev. Ta uspeh sta skrhala kriza, ki jo je povzročil napad trtne uši, in razmah tekstilne industrije v departmaju Aube, kamor se je preusmerila podeželska delovna sila. Vinogradi so si deloma opomogli, ko je bil departma Aube leta 1927 vključen v vinogradniško pokrajino Šampanjo, vendar so le stežka ponovno zaživeli. Vztrajali so le še nekateri pridelovalci, katerih vztrajnost je bila poplačana s priznanjem zaščitene označbe porekla „Rosé des Riceys“8. decembra 1947. Ker so se v 60. letih prejšnjega stoletja priselili številni mladi vinogradniki, je obujena vinogradniška dejavnost dala nov razmah proizvodnji. 26. septembra 1968 je bil ustanovljen sindikat proizvajalcev vin z ZOP „Rosé des Riceys“ (Syndicat des Producteurs de l’AOC Rosé des Riceys).

2. Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

„Rosé des Riceys“ je mirno vino, ki je obvezno letniško. Na videz je vino sijoče in izrazite barve, ki prehaja iz svetlo rožnate barve lososa v živo rdečo barvo. Vino je nežno in blago, njegov okus pa se dolgo ohrani v ustih. Mlado vino ima lahko arome po jagodičevju. Po večletnem shranjevanju razvije večplastno cvetico, za katero so pogosto značilne arome po suhem sadju in začimbah, včasih tudi kandiranem sadju, odvisno od letnika. Vino se na splošno odlikuje po svoji nežnosti, uravnoteženem okusu in skladnosti.

3. Medsebojni vzročni vplivi

S kamenčki prepredena tla na pobočjih, ki so najbolj izpostavljena proti jugu in vzhodu ter najstrmejša, zaradi optimalne osvetljenosti in dobre segretosti spomladi omogočajo zgodnji začetek rasti vegetacije, boljšo fotosintezo in zorenje grozdnih jagod. Ker deli goric, poraslih z vinsko trto, ležijo dovolj visoko, nimajo stika s hladnim zrakom, ki se zadržuje na dnu dolinic, plašč gozdov, ki poraščajo zgornje dele pobočij, in številni pogozdeni otočki, ki prepredajo to območje, pa zagotavljajo dragoceno zaščito pred masami hladnega zraka, ki prihaja s planot. Pobočja, porasla z vinsko trto, zaradi svoje strmosti omogočajo optimalno naravno odvajanje vode, h kateremu prispevajo tudi razpoke v kimeridgijski kamninski podlagi. V laporni kamninski podlagi, ki se izmenjuje z apnenčastimi plastmi, se hranijo potrebne zaloge vode za poletje, zlasti za vroča in suha leta. Visoke poletne temperature skupaj s toplimi sončnimi žarki, ki grejejo kimeridgijske kamenčke, tudi omogočajo, da vino s staranjem razvije značilne note kandiranega sadja in začimb. Sorto pinot noir N je že v 19. stoletju Jules Guyot priznal kot najboljšo sorto za pridelavo vina z območja Riceys. Obrano grozdje je treba prenesti v kad nepoškodovano, da bi se čim bolj ohranile arome sorte pinot noir N, zlasti njihov razvoj med alkoholnim vrenjem, trajanje katerega v celoti nadzira proizvajalec vina s svojim znanjem in veščinami ter izkušnjami. V. Rendu navaja, da „so na območju Riceys izbrane površine namenjene prvemu stiskanju. Vinarji se izogibajo dolgemu alkoholnemu vrenju, da bi to vino ohranilo nežen in naraven okus, značilen za vino z območja Riceys.“

9. Bistveni dodatni pogoji

Navedba letnika

Pravni okvir:

Nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

Dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

Na vinih se obvezno navede letnik.

Dodatna imena

Pravni okvir:

Nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

Dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

ZOP „Rosé des Riceys“ se lahko dopolni z imenom manjše geografske enote v skladu z določbami specifikacije.

Sklic na objavo specifikacije

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0e6797aa-7711-4406-975b-1ca510a31f66