SL Uradni list Evropske unije C 71/23

MNENJE SVETA

z dne 27. februarja 2007

o posodobljeni različici programa Madžarske za konvergenco, 2006-2010

(2007/C 71/07)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

(1) Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Madžarske za konvergenco, ki zajema obdobje od 2006 do 2010.

(2) Makroekonomski scenarij programa kot posledico ukrepov za fiskalno konsolidacijo predvideva upočasnitev gospodarske dejavnosti v letih 2007 in 2008; do leta 2009 pa naj bi se stopnje rasti okrepile in dosegle stanje pred konsolidacijo. Ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, se za leti do 2008 zdi na splošno uresničljiv oziroma celo nekoliko previden, medtem ko je za prihodnja leta precej optimističen. Program za leto 2007 napoveduje porast inflacije, nato pa hiter upad; vendar je načrtovani potek inflacije v celotnem programskem obdobju nekoliko optimističen.

(3) Za leto 2006 je bil javnofinančni primanjkljaj v napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 ocenjen na 10,1 % BDP v skladu s popravljenim ciljem v posodobitvi iz septembra 2006 (2), pri čemer je bil cilj, določen v posodobljenem programu za konvergenco iz decembra 2005, 6,1 % BDP. Prekoračitev je v primerjavi s prvotnim ciljem glede primanjkljaja nastala skoraj v celoti na strani odhodkov (okrog 5 % BDP), zlasti pri stroških poslovanja osrednjih proračunskih ustanov, pokojninskih odhodkih in odhodkih za zdravstveno varstvo ter naložbah lokalnih uprav. Je tudi odraz vključitve naložb v avtoceste v okvir javnih financ (1,1 % BDP). Sveženj korektivnih proračunskih ukrepov v višini 1,5 % BDP, sprejet poleti 2006, vsebuje ukrepe za povečanje prihodkov, poleg tega pa določa takojšnje zmanjšanje nekaterih odhodkov na področju zdravstvenega varstva, subvencij k ceni plina in javne uprave. Ti ukrepi (razen ukinitve splošne proračunske rezerve v višini 0,3 % BDP) naj bi imeli pomembne učinke tudi leta 2007 in pozneje.

(4) Glavni namen posodobitve je zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2009 (zmanjšanje primanjkljaja z 10,1 % BDP v letu 2006 na 3,2 % BDP v letu 2009 (3)) v skladu s posodobitvijo iz septembra 2006, pri čemer se makroekonomski scenarij bistveno ne spremeni, ter nadaljnje zmanjšanje leta 2010. Primarni saldo se izboljšuje v enakem obsegu. Načrtovana prilagoditev je izrazitejša na začetku programskega obdobja, pri čemer naj bi bila skoraj polovica zmanjšanja razmerja primanjkljaja uresničena leta 2007. Načrtovano nominalno prilagoditev v programskem obdobju je treba doseči s povečanjem deleža prihodkov v razmerju do BDP za skoraj 1 odstotno točko in z zmanjšanjem deleža odhodkov v razmerju do BDP za 6,5 odstotnih točk. Začetno povečanje davčne obremenitve za 1,6 odstotne točke BDP leta 2007 se postopoma nadomešča z ukrepi na strani odhodkov. Poleg zmanjšanja odhodkov in zamrznitev proračuna, sprejetih od poletja 2006 dalje, so organi začeli krepiti nadzor nad odhodki in izboljševati institucionalni okvir javnih financ. Program obenem jasno navaja obsežen načrt strukturnih reform, katerih cilj je zagotoviti doseganje ciljne stopnje primanjkljaja, zlasti v zadnjih letih programa.

(5) Za strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se načrtuje izboljšanje od približno 9,75 % BDP v letu 2006 na okrog 3 % BDP ob koncu programskega obdobja. Srednjeročni cilj za proračunski položaj, kakor ga določa program, je strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, ki ga program ne namerava doseči v okviru programskega obdobja. Ta cilj presega tistega iz predhodne prilagoditve programa, ki kot srednjeročni cilj določa strukturni primanjkljaj med 0,5 % in 1 % BDP. Srednjeročni cilj ustrezno odraža delež dolga in povprečno potencialno rast proizvodnje v dolgoročnem obdobju. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (strukturni primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,5 % BDP), bi bilo treba pri doseganju tega cilja omogočiti sprostitev varnostnih rezerv, da bi se izognili čezmernemu primanjkljaju.

(6) Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od načrtovanih v programu, zlasti od leta 2008 dalje. Tveganja za potek gibanja primanjkljaja na podlagi makroekonomskih napovedi so do leta 2008 na splošno uravnotežena, vendar lahko rast BDP, manjša od pričakovane, v naslednjih letih povzroči večji primanjkljaj. Čeprav so bila kratkoročna zmanjšanja odhodkov in začasne zamrznitve proračuna načrtno vključena v proračun za leto 2007, se še vedno pojavljajo nejasnosti v zvezi z učinkovitim izvrševanjem zamrznitev odhodkov (tudi zaradi slabih rezultatov podobnih nadzorov v letih 2004-2006). Treba bo preveriti učinkovitost novih davčnih predpisov in začetnih ukrepov za vzpostavitev večletnega proračunskega okvira pri poskusu preobrata stalnega trenda prekoračitev odhodkov. Vlada je sprejela številne ukrepe za reformo javne uprave, glede sistema zdravstvenega varstva, pokojnin, subvencij k cenam in izobraževanja. Na podlagi teh ukrepov bi se lahko proračunski rezultati ciljnemu primanjkljaju za leti 2007 in 2008 približali bolj, kot je to predvideno v napovedih služb Komisije iz jeseni 2006. Vendar je treba preostale ukrepe v okviru strukturne reforme, potrebne za nadomestitev ukrepov, ki so bili sprejeti za zmanjšanje odhodkov in prenehajo veljati konec leta 2008, še dodatno opredeliti in izvesti v celoti. Poleg tega obstaja tveganje, da se stanje proračuna v zadnjih letih programa poslabša, kar se je v preteklosti že dogajalo. In končno, če načrti prestrukturiranja družb za javni prevoz ne prinesejo pričakovanih rezultatov, lahko kopičenje izgub teh družb začasno poveča primanjkljaj.

(7) Glede na to oceno tveganja se zdi proračunska naravnanost v programu dokaj skladna z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2009, kot je to priporočil Svet, pod pogojem, da se proračunska strategija izvaja v celoti. To zadeva zlasti dosledno izvajanje ukrepov za konsolidacijo, predvidenih v proračunu za leto 2007 in v novem programu, ter nadaljnjo opredelitev in pravočasno sprejetje predvidenih dodatnih ukrepov v okviru strukturne reforme. Po načrtovanem zmanjšanju čezmernega primanjkljaja bi bilo treba leta 2010 pospešiti ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja, zastavljenega v programu. To bi bil prvi korak k zagotovitvi zadostne varnostne rezerve – ki trenutno ne obstaja –, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih.

(8) Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 67,5 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da se bo delež dolga v letu 2008 zvišal na 71,25 %. Po letu 2008 se bo po pričakovanjih spet zmanjšal in leta 2010 ponovno dosegel raven 67,5 %. Gibanje deleža dolga je ob upoštevanju tveganj za zgoraj navedene proračunske cilje lahko manj ugodno v primerjavi z napovedanim v programu. Glede na to oceno tveganja se zdi, da se do konca programskega obdobja delež dolga referenčni vrednosti ne bo približeval dovolj hitro.

(9) Dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva so na Madžarskem precej večje od povprečja EU; vzrok temu je predvsem dolgoročno visok porast odhodkov za pokojnine kot deleža v odstotkih BDP. Medtem ko se prvi pomembni ukrepi že izvajajo, pa bi dosledno izvajanje nadaljnjih reformnih ukrepov za zajezitev strmega porasta odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kot jih predvideva program, prispevalo k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ. Poleg tega pa je zelo pomembno dejstvo, da šibko začetno proračunsko stanje, ki se je znatno poslabšalo glede na stanje iz leta 2005, predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, pri čemer je treba upoštevati še dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva. Tudi trenutna stopnja bruto javnega dolga je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Nadaljnja proračunska konsolidacija bi po načrtih prispevala k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ. Na splošno se zdi, da je Madžarska, kar zadeva vzdržnost javnih financ, izpostavljena visokemu tveganju.

(10) Program za konvergenco vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka revidiranega madžarskega nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru celotne srednjeročne strategije. Poleg tega zagotavlja nekatere informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, toda proračunske napovedi iz programa ne upoštevajo vseh javnofinančnih posledic ukrepov iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Načrti strukturnih reform in nedavno sprejeti ukrepi, določeni v programu za konvergenco, v celoti ustrezajo načrtu reform, predstavljenemu v nacionalnem programu reform, kar zlasti velja za reformne ukrepe, sprejete na področju javne uprave, sistema zdravstvenega varstva, pokojnin in izobraževanja ter raznih sistemov za subvencije.

(11) Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenimi v integrirane smernice za obdobje 2005-2008.

(12) Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov (4).

Svet meni, da bi s programom zelo visoke primanjkljaje iz preteklih let zmanjšali s prilagoditvijo, bolj poudarjeno na začetku, in da je program na splošno skladen z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2009, to je do roka, ki ga je določil Svet. Od poletja 2006 so bili sprejeti številni ukrepi za povečanje prihodkov in obvladovanje odhodkov, skupaj z uvodnimi reformnimi ukrepi s področja javne uprave, zdravstvenega varstva, pokojnin in izobraževanja. Vseeno se lahko zlasti od leta 2008 dalje pojavijo tveganja, povezana s ciljno vrednostjo primanjkljaja in dolga.

Svet ob upoštevanju zgornje ocene ter v okviru priporočila z dne 10. oktobra 2006, oblikovanega v skladu s členom 104(7) Pogodbe, Madžarsko spodbuja k nadaljnjim močnim prizadevanjem in jo poziva, naj:

(i) dosledno izvaja proračun za leto 2007 in ustrezno ukrepa, da zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2009, po potrebi tudi z dodatnimi ukrepi; poleg tega naj po možnosti pred letom 2009 zagotovi trajno zniževanje razmerja med javnim dolgom in BDP – med drugim naj pri tem vse dodatne prihodke uporabi za zmanjšanje primanjkljaja;

(ii) s krepitvijo davčnih predpisov in institucionalnega okvira javnih financ izboljša proračunski nadzor, in sicer na podlagi prvih ukrepov, sprejetih v proračunu za leto 2007;

(iii) trajno omeji odhodke tako, da sprejme in hitro izvede predvideno racionalizacijo javne uprave in sistema zdravstvenega varstva ter predvideno reformo izobraževalnega sistema;

(iv) ob upoštevanju stopnje dolga in povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z doseganjem srednjeročnega cilja in sprejetjem predvidenih dodatnih ukrepov v okviru pokojninske reforme.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

2005 2006 2007 2008 2009 2010 Realni BDP (spremembe v % ) PK dec. 2006 4,2 4,0 2,2 2,6 4,2 4,3 COM nov. 2006 4,2 4,0 2,4 2,7 ni podatkov ni podatkov PK sep. 2006 4,1 4,1 2,2 2,6 4,1 ni podatkov PK dec. 2005 4,2 4,3 4,1 4,1 ni podatkov ni podatkov Inflacija po HICP (%) PK dec. 2006 3,6 3,9 6,2 3,3 3,0 2,8 COM nov. 2006 3,5 3,9 6,8 3,9 ni podatkov ni podatkov PK sep. 2006 3,6 3,5 6,2 3,3 3,0 ni podatkov PK dec. 2005 3,5 2,1 3,0 2,4 ni podatkov ni podatkov Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) PK dec. 2006 (5) 0,5 0,9 – 0,4 – 1,2 – 0,5 0,4 COM nov. 2006 (9) 0,6 1,0 0,1 – 0,5 ni podatkov ni podatkov PK sep. 2006 (5) 0,3 0,8 – 0,3 – 0,9 0,0 ni podatkov PK dec. 2005 (5) – 1,0 – 0,5 – 0,1 0,4 ni podatkov ni podatkov Javnofinančni saldo (v % BDP) PK dec. 2006 – 7,8 – 10,1 – 6,8 – 4,3 – 3,2 – 2,7 COM nov. 2006 – 7,8 – 10,1 – 7,4 – 5,6 ni podatkov ni podatkov PK sep. 2006 – 7,5 – 10,1 – 6,8 – 4,3 – 3,2 ni podatkov PK dec. 2005 (10) – 7,4 – 6,1 – 4,7 – 3,4 ni podatkov ni podatkov Primarni saldo (v % BDP) PK dec. 2006 – 3,7 – 6,2 – 2,4 0,0 0,9 1,1 COM nov. 2006 – 3,7 – 6,1 – 2,9 – 1,4 ni podatkov ni podatkov PK sep. 2006 – 3,4 – 6,3 – 2,4 – 0,2 0,8 ni podatkov PK dec. 2005 (10) – 3,8 – 2,9 – 1,7 – 0,7 ni podatkov ni podatkov Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) PK dec. 2006 (5) – 8,0 – 10,5 – 6,6 – 3,8 – 3,0 – 2,9 COM nov. 2006 – 8,1 – 10,5 – 7,4 – 5,4 ni podatkov ni podatkov PK sep. 2006 (5) – 7,6 – 10,5 – 6,7 – 3,9 – 3,2 ni podatkov PK dec. 2005 ni podatkov ni podatkov ni podatkov ni podatkov ni podatkov ni podatkov Strukturni saldo (6) (v % BDP) PK dec. 2006 (7) – 8,0 – 9,8 – 5,6 – 3,7 – 3,0 – 2,9 COM nov. 2006 (8) – 8,5 – 10,3 – 6,5 – 5,1 ni podatkov ni podatkov PK sep. 2006 – 7,6 – 9,7 – 5,8 – 3,6 – 3,2 ni podatkov PK dec. 2005 ni podatkov ni podatkov ni podatkov ni podatkov ni podatkov ni podatkov Bruto javni dolg (v % BDP) PK dec. 2006 61,7 67,5 70,1 71,3 69,3 67,5 COM nov. 2006 61,7 67,6 70,9 72,7 ni podatkov ni podatkov PK sep. 2006 62,3 68,5 71,3 72,3 70,4 ni podatkov PK dec. 2005 (10) 61,5 63,0 63,2 62,3 ni podatkov ni podatkov Vir: Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

(1) UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2) Svet je v mnenju o posodobljeni različici programa za konvergenco iz decembra 2005 navedel, da načrtovano znižanje izdatkov v višini 7,5 % BDP ni podprto s konkretnimi ukrepi. Zato je Madžarsko pozval, da najkasneje do 1. septembra 2006 predstavi prilagojeno posodobljeno različico programa za konvergenco, ki določa konkretne in strukturne ukrepe, popolnoma skladne s srednjeročnim potekom prilagoditve. V skladu s to zahtevo je Madžarska 1. septembra 2006 Svetu in Komisiji predložila prilagojeni program.

(3) Ciljni primanjkljaj v višini 3,2 % BDP v letu 2009 bi še vedno presegel prag 3 % BDP, določen v Pogodbi. V programu se predpostavlja, da Svet in Komisija pri sprejemanju odločitve o odpravi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Madžarsko (v skladu z odstavkom 7 člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97, kakor je bila spremenjena, kjer je določeno, da morata Svet in Komisija v primerih, ko se je javnofinančni primanjkljaj „… znatno in stalno zmanjševal in dosegel ravni blizu referenčne vrednosti“, na linearno degresivni osnovi za prehodno obdobje petih let preučiti neto stroške pokojninske reforme, ki vključuje v celoti naložbeni pokojninski steber, in ob upoštevanju določb za izvajanje iz kodeksa ravnanja) upoštevata 20 % letnega bremena proračuna zaradi pokojninske reforme (kar naj bi v navedenem letu znašalo 0,3 % BDP).

(4) Manjkajo predvsem podatki o javnofinančnih odhodkih glede na namen ter o opravljenih urah, javnofinančnih sredstvih in finančnem dolgu; manjkajo tudi nekateri podatki o dolgoročni vzdržnosti javnih financ.

(5) Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(6) Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(7) Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (0,7 % BDP v letu 2006 in 1,0 % BDP v letu 2007 ter 0,1 % BDP v letu 2008; vsi ukrepi so povzročili povečanje primanjkljaja).

(8) Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (0,4 % BDP v letu 2005, kar je povzročilo zmanjšanje primanjkljaja; 0,3 % BDP v letu 2006; 0,9 % BDP v letu 2007 in 0,3 % BDP v letu 2008; vsi ukrepi so povzročili povečanje primanjkljaja).

(9) Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,7 %, 3,6 %, 3,4 % oziroma 3,2 % v obdobju 2005-2008.

(10) Zaradi primerljivosti so bile proračunske postavke programa za konvergenco iz decembra 2005 prilagojene tako, da vključujejo stroške pokojninske reforme.

Vir:

Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.