SKLEP KOMISIJE

z dne 10. junija 2010

o smernicah za izračun zalog ogljika v zemljišču za namene Priloge V k Direktivi 2009/28/ES

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 3751)

(2010/335/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (1) in zlasti točke 10 dela C Priloge V,

ob upoštevanju naslednjega:

Direktiva 2009/28/ES določa pravila za izračunavanje vpliva pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in njihovih primerjalnih fosilnih goriv na toplogredne pline, ki upoštevajo emisije iz sprememb zalog ogljika zaradi spremenjene rabe zemljišč. Direktiva 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS (2) vključuje ustrezna pravila, ki zadevajo biogoriva.

Komisija bi morala pripraviti svoje smernice za izračun zalog ogljika v zemljišču na podlagi smernic za nacionalne evidence toplogrednih plinov Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (Intergovernmental Panel on Climate Change – IPCC) iz leta 2006. Te smernice so bile namenjene za nacionalne evidence toplogrednih plinov in niso izražene v obliki, ki bi bila neposredno uporabna za gospodarske subjekte. Kadar v smernicah IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov ni potrebnih informacij za proizvodnjo pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv ali te informacije niso dosegljive, je zato primerno izhajati iz drugih znanstvenih virov podatkov.

Za izračun zalog ogljika v organski snovi tal je primerno upoštevati podnebje, vrsto tal, pojave na zemeljskem površju, upravljanje zemljišč in vnos. Za mineralna tla je metodologija IPCC kategorije 1 za organski ogljik v tleh primerna metoda za ta namen, ker obsega svetovno raven. Za organska tla pa metodologija IPCC obravnava predvsem izgubo ogljika zaradi izsuševanja tal in sicer samo na podlagi letnih izgub. Ker izsuševanje tal običajno povzroči velike izgube zalog ogljika, ki se ne morejo nadomestiti s prihranki toplogrednega plina iz pogonskih biogoriv ali drugih tekočih biogoriv, in ker je izsuševanje šotišč prepovedano s trajnostnimi merili iz Direktive 2009/28/ES, za opredeljevanje organskega ogljika v tleh ali izgub ogljika v organskih tleh zadošča določitev splošnih pravil.

Za izračun zalog ogljika v živi biomasi in odmrli organski snovi bi moral biti nezahteven pristop, ki ustreza kategoriji 1 metodologije IPCC za vegetacijo, ustrezna metoda. V skladu s to metodologijo je smiselno predpostaviti, da zemljišče po spremembi namembnosti izgubi vso zalogo ogljika v živi biomasi in odmrli organski snovi. Odmrla organska snov je običajno pri spremembi namembnosti zemljišča za določitev posevkov za proizvodnjo pogonskih biogoriv in drugih tekočih biogoriv manj pomembna, vendar jo je treba upoštevati vsaj pri strnjenih gozdnih površinah.

Pri izračunavanju vpliva spremembe namembnosti zemljišč na toplogredne pline bi morali gospodarski subjekti imeti možnost uporabe dejanskih vrednosti za zaloge ogljika, povezanih z referenčno rabo zemljišč in rabo zemljišč po spremembi namembnosti. Morali bi imeti tudi možnost uporabe standardnih vrednosti, zato je primerno, da jim jih te smernice zagotovijo. Vendar ni potrebno zagotavljati standardnih vrednosti za malo verjetne kombinacije podnebja in vrste tal.

Priloga V k Direktivi 2009/28/ES določa način za izračun vplivov na toplogredne pline in vsebuje pravila za izračun letnih emisij sprememb zalog ogljika zaradi sprememb rabe zemljišč. Smernice, ki so priložene k temu sklepu, določajo pravila za izračun zalog ogljika v zemljišču in dopolnjujejo pravila iz Priloge V –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Smernice za izračun zalog ogljika v zemljišču za namene Priloge V k Direktivi 2009/28/ES so določene v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

(1) UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

(2) UL L 350, 28.12.1998, str. 58.

PRILOGA

Smernice za izračun zalog ogljika v zemljišču za namene Priloge V k Direktivi 2009/28/ES

KAZALO

1. Uvod

2. Dosledna predstavitev zalog ogljika v zemljišču

3. Izračun zalog ogljika

4. Zaloga organskega ogljika v tleh

5. Zaloga ogljika v nadzemni in podzemni vegetacij

6. Standardna zaloga ogljika v prsti v mineralnih tleh

7. Faktorji, ki odražajo razliko med organskim ogljikom v tleh in standardnim organskim ogljikom v tleh

8. Vrednosti zalog ogljika za zalogo ogljika v nadzemni in podzemni vegetaciji

1. UVOD

Te smernice določajo pravila za izračun zalog ogljika v zemljišču za referenčno rabo zemljišča (CSR , kakor je opredeljena v točki 7 Priloge V k Direktivi 2009/28/ES) in dejansko rabo zemljišča (CSA , kakor je opredeljena v točki 7 Priloge V k Direktivi 2009/28/ES).

V točki 2 so opredeljena pravila za dosledno opredelitev zalog ogljika v zemljišču. Točka 3 določa splošno pravilo za izračun zalog ogljika, ki ga sestavljata dva elementa: organski ogljik v tleh in zaloga ogljika v nadzemni in podzemni vegetaciji.

Točka 4 določa podrobna pravila za opredelitev zaloge organskega ogljika v tleh. Za mineralna tla določa možnost uporabe metode, ki omogoča uporabo vrednosti, določenih v smernicah, zagotovljena pa je tudi možnost uporabe alternativnih metod. Za organska tla so metode opisane, vendar pa smernice ne vsebujejo vrednosti za opredeljevanje zalog organskega ogljika v organskih tleh.

Točka 5 določa podrobna pravila za zalogo ogljika v vegetaciji, vendar je primerna samo takrat, kadar se sprejme odločitev, da se ne uporabljajo vrednosti za zaloge ogljika v nadzemni in podzemni vegetaciji, ki jih določa točka 8 smernic (uporaba vrednosti, ki je določena v točki 8, ni obvezna in v nekaterih primerih morda ne obsega ustreznih vrednosti).

Točka 6 določa pravila za izbiro ustreznih vrednosti v primeru odločitve o uporabi vrednosti iz smernice, ki zadevajo organski ogljik v mineralnih tleh (te vrednosti so določene v točkah 6 in 7). Ta pravila se sklicujejo na podatkovne plasti o podnebnih območjih in vrsti tal, ki so na voljo v spletni platformi za preglednost, ki jo je uvedla Direktiva 2009/28/ES. Te podatkovne plasti so podrobne plasti, ki so podlaga za sliki 1 in 2 v nadaljevanju.

Točka 8 navaja vrednosti za zalogo ogljika v nadzemni in podzemni vegetaciji ter ustrezne parametre. Točki 7 in 8 navajata vrednosti za štiri različne kategorije rabe zemljišč: obdelovalna zemljišča, trajne posevke, travinje in gozdna zemljišča.

Slika 1

Podnebna območja

Slika 2

Geografska porazdelitev vrste tal

2. DOSLEDNA PREDSTAVITEV ZALOG OGLJIKA V ZEMLJIŠČIH

Za opredeljevanje zaloge ogljika na enoto površine, povezane s CSR in CSA, se uporabljajo naslednja pravila:

1. Površina, za katero se izračunavajo zaloge ogljika v zemljišču, mora imeti za celotno površino podobne: (a) biofizikalne pogoje glede podnebja in vrste tal; (b) zgodovino upravljanja v zvezi z obdelovanjem tal; (c) zgodovino vnosa ogljika v tla.

(2) Zaloga ogljika pri dejanski rabi zemljišča, CSA , se upošteva: — v primeru izgube zaloge ogljika: kot ocenjena ravnotežna zaloga ogljika, ki jo bo zemljišče doseglo z novo rabo; — v primeru akumulacije zaloge ogljika: kot ocenjena zaloga ogljika po 20 letih ali ko pridelek dozori, kar koli od tega je prej.

3. IZRAČUN ZALOG OGLJIKA

Za izračun CSR in CSA se uporablja naslednje pravilo:

CSi = (SOC + CVEG ) × A

pri čemer je:

CSi= zaloga ogljika na enoto površine, povezana z dejansko rabo zemljišča i (merjena kot masa ogljika na enoto površine, vključno s prstjo in vegetacijo);

SOC= organski ogljik v tleh (merjen kot masa ogljika na hektar), izračunan v skladu s točko 4;

CVEG= zaloga ogljika v nadzemni in podzemni vegetaciji (merjena kot masa ogljika na hektar), izračunana v skladu s točko 5 ali izbrana med ustreznimi vrednostmi v točki 8;

A= faktor razmerja do zadevne površine (merjen v hektarih na enoto površine).

4. ZALOGA ORGANSKEGA OGLJIKA V TLEH

4.1. Mineralna tla

Za izračun SOC se lahko uporabi naslednje pravilo:

SOC = SOC ST × FLU × FMG × FI

pri čemer je:

SOC= organski ogljik v tleh (merjen kot masa ogljika na hektar);

SOCST= standard soil organic carbon in the 0-30 centimetre topsoil layer (measured as mass of carbon per hectare);

FLU= standardni organski ogljik v tleh v 0–30-centimetrski vrhnji plasti prsti (merjen kot masa ogljika na hektar);

FMG= faktor rabe zemljišča, ki odraža razliko med organskim ogljikom v tleh, povezanim z vrsto rabe zemljišča, in standardnim organskim ogljikom v tleh;

FI= faktor vnosa, ki odraža razliko med organskem ogljikom v tleh, povezanim z različnimi ravnmi vnosa, in standardnim organskim ogljikom v tleh.

Za SOCST se uporabljajo ustrezne vrednosti, predstavljene v točki 6.

Za FLU , FMG and FI se uporabljajo ustrezne vrednosti, predstavljene v točki 7.

Kot druga možnost se lahko za opredelitev SOC namesto zgornjega pravila uporabljajo druge ustrezne metode, vključno z meritvami. Če te metode ne temeljijo na meritvah, morajo upoštevati podnebje, vrsto tal, pojave na zemeljskem površju, upravljanje zemljišč in vnose.

4.2. Organska tla (histosoli)

Za opredelitev SOC se uporabljajo ustrezne metode. Te metode upoštevajo celotno debelino organske plasti tal, pa tudi podnebje, pojave na zemeljskem površju ter upravljanje zemljišč in vnos. Te metode lahko vključujejo meritve.

Kjer gre za zaloge ogljika, na katere vpliva izsuševanje tal, je treba z ustreznimi metodami upoštevati izgube ogljika zaradi izsuševanja. Te metode lahko temeljijo na letnih izgubah ogljika zaradi izsuševanja.

5. ZALOGA OGLJIKA V NADZEMNI IN PODZEMNI VEGETACIJI

Razen takrat, ko se za CVEG uporablja vrednost iz točke 8, se za izračun CVEG uporablja naslednja pravilo:

CVEG = CBM + CDOM

pri čemer je:

CVEG= zaloga ogljika v nadzemni in podzemni vegetaciji (merjena kot masa ogljika na hektar);

CBM= zaloga ogljika v živi biomasi nadzemne in podzemne vegetacije (merjena kot masa ogljika na hektar), izračunana v skladu s točko 5.1;

CDOM= zaloga ogljika v odmrli organski snovi nadzemne in podzemne vegetacije (merjena kot masa ogljika na hektar), izračunana v skladu s točko 5.2;

Za CDOM se lahko uporablja vrednost 0, razen za gozdna zemljišča – razen gozdnih nasadov – katerih krošnje pokrivajo več kot 30 % površine.

5.1. Živa biomasa

Za izračun C BM se uporablja naslednje pravilo:

CBM = CAGB + CBGB

pri čemer je:

CBM= nadzemna in podzemna zaloga ogljika v živi biomasi (merjena kot masa ogljika na hektar);

CAGB= nadzemna zaloga ogljika v živi biomasi (merjena kot masa ogljika na hektar), izračunana v skladu s točko 5.1.1;

CBGB= podzemna zaloga ogljika v živi biomasi (merjena kot masa ogljika na hektar), izračunana v skladu s točko 5.1.2.

5.1.1. Za izračun

For the calculation of C AGBse uporablja naslednje pravilo:

CAGB = BAGB × CFB

pri čemer je:

CAGB= nadzemna zaloga ogljika v živi biomasi (merjena kot masa ogljika na hektar);

BAGB= teža nadzemne žive biomase (merjena kot masa suhe snovi na hektar);

CFB= delež ogljika v suhi snovi žive biomase (merjen kot masa ogljika v masi suhe snovi).

Za obdelovalna zemljišča, trajne posevke in gozdne nasade je vrednost za BAGB enaka povprečni teži nadzemne žive biomase v proizvodnem ciklu.

Za CFB se lahko uporablja vrednost 0,47.

5.1.2. Podzemna živa biomasa

Za izračun CBGB se uporablja eno od naslednjih dveh pravil:

(1) CBGB = BBGB × CFB pri čemer je: CBGB= podzemna zaloga ogljika v živi biomasi (merjena kot masa ogljika na hektar); BBGB= teža podzemne žive biomase (merjena kot masa suhe snovi na hektar); CFB= delež ogljika v suhi snovi žive biomase (merjen kot masa ogljika v masi suhe snovi). Za obdelovalna zemljišča, trajne posevke in gozdne nasade je vrednost za BBGB enaka povprečni teži podzemne žive biomase v proizvodnem ciklu. Za CFB se lahko uporablja vrednost 0,47.

(2) CBGB = CAGB × R pri čemer je: CBGB= podzemna zaloga ogljika v živi biomasi (merjena kot masa ogljika na hektar); CAGB= nadzemna zaloga ogljika v živi biomasi (merjena kot masa ogljika na hektar); R= razmerje med podzemno zalogo vodika v živi biomasi in nadzemno zalogo vodika v živi biomasi. Za R se lahko uporabljajo ustrezne vrednosti iz točke 8.

5.2. Odmrla organska snov

Za izračun CDOM se uporablja naslednje pravilo:

CDOM = CDW + CLI

pri čemer je:

CDOM= nadzemna in podzemna zaloga ogljika v odmrli organski snovi (merjena kot masa ogljika na hektar);

CDW= zaloga ogljika v območju odmrlih dreves (merjena kot masa ogljika na hektar), izračunana v skladu s točko 5.2.1;

CLI= zaloga ogljika v odpadlem listju (merjena kot masa ogljika na hektar), izračunana v skladu s točko 5.2.2.

5.2.1. Zaloga ogljika v območju odmrlih dreves

Za izračun C DW se uporablja naslednje pravilo:

CDW = DOMDW × CFDW

pri čemer je:

CDW= zaloga ogljika v območju odmrlih dreves (merjena kot masa ogljika na hektar);

DOMDW= teža odmrlih dreves v območju (merjena kot masa suhe snovi na hektar);

CFDW= delež ogljika v suhi snovi območja odmrlih dreves (merjen kot masa ogljika v masi suhe snovi).

Za CF DW se lahko uporablja vrednost 0,5.

5.2.2. Zaloga ogljika v odpadlem listju

Za izračun CLI se uporablja naslednje pravilo:

CLI = DOMLI × CFLI

pri čemer je:

CLI= zaloga ogljika v odpadlem listju (merjena kot masa ogljika na hektar);

DOMLI= teža odpadlega listja (merjena kot masa suhe snovi na hektar);

CFLI= delež ogljika v suhi snovi odpadlega listja (merjen kot masa ogljika v masi suhe snovi).

Za CFLI se lahko uporablja vrednost 0,4.

6. STANDARDNA ZALOGA OGLJIKA V PRSTI V MINERALNIH TLEH

Vrednost za SOCST se izbere iz tabele 1 na podlagi ustreznega podnebnega območja in vrste tal za zadevno površino, kakor določata točki 6.1 in 6.2.

Tabela 1

SOCST, standardni organski ogljik v tleh v 0–30-centimetrski vrhnji plasti prsti

(tone ogljika na hektar) Podnebno območje Vrsta tal Visoko aktivna ilovnata tla Nizko aktivna ilovnata tla Peščena tla Spodična tla Vulkanska tla Tla z mokrišči Severno 68 — 10 117 20 146 Zmerno hladno, suho 50 33 34 — 20 87 Zmerno hladno, vlažno 95 85 71 115 130 87 Zmerno toplo, suho 38 24 19 — 70 88 Zmerno toplo, vlažno 88 63 34 — 80 88 Tropsko, suho 38 35 31 — 50 86 Tropsko, vlažno 65 47 39 — 70 86 Tropsko, mokro 44 60 66 — 130 86 Tropsko, mokro Tropsko, gorsko 88 63 34 — 80 86

6.1. Podnebno območje

Ustrezno podnebno območje za izbiro ustrezne vrednosti za SOCST se opredeli na podlagi podatkovnih plasti podnebnih območij, ki so na voljo v spletni platformi za preglednost, ki jo je uvedel člen 24 Direktive 2009/28/ES.

6.2. Vrsta tal

Ustrezna vrsta tal se opredeli v skladu s sliko 3. Podatkovne plasti za vrste tal, ki so na voljo v spletni platformi za preglednost, ki jo je uvedel člen 24 Direktive 2009/28/ES, se lahko uporabljajo kot navodilo za opredelitev ustrezne vrste tal.

Slika 3

Razvrstitev vrste tal

7. FAKTORJI, KI ODRAŽAJO RAZLIKO MED ORGANSKIM OGLJIKOM V TLEH IN STANDARDNIM ORGANSKIM OGLJIKOM V TLEH

Ustrezne vrednosti za F LU, FMG in FI se izberejo iz tabel v tej točki. Za izračun CSR so ustrezni faktorji upravljanja in vnosa faktorji, ki so se uporabljali januarja 2008. Za izračun CSA so ustrezni faktorji upravljanja in vnosa faktorji, ki se uporabljajo in privedejo do zadevne ravnotežne zaloge ogljika.

7.1. Obdelovalno zemljišče

Tabela 2

Faktorji za obdelovalno zemljišče

Podnebno območje Raba zemljišč (FLU ) Upravljanje (FMG ) Vnos (FI ) FLU FMG FI Zmerno/severno, suho obdelano popolno obdelovanje nizek 0,8 1 0,95 srednji 0,8 1 1 visok z gnojilom 0,8 1 1,37 visok brez gnojila 0,8 1 1,04 zmanjšano obdelovanje nizek 0,8 1,02 0,95 srednji 0,8 1,02 1 visok z gnojilom 0,8 1,02 1,37 visok brez gnojila 0,8 1,02 1,04 brez obdelovanja nizek 0,8 1,1 0,95 srednji 0,8 1,1 1 visok z gnojilom 0,8 1,1 1,37 visok brez gnojila 0,8 1,1 1,04 Zmerno/severno, vlažno/mokro obdelano popolno obdelovanje nizek 0,69 1 0,92 srednji 0,69 1 1 visok z gnojilom 0,69 1 1,44 visok brez gnojila 0,69 1 1,11 zmanjšano obdelovanje nizek 0,69 1,08 0,92 srednji 0,69 1,08 1 visok z gnojilom 0,69 1,08 1,44 visok brez gnojila 0,69 1,08 1,11 brez obdelovanja nizek 0,69 1,15 0,92 srednji 0,69 1,15 1 visok z gnojilom 0,69 1,15 1,44 visok brez gnojila 0,69 1,15 1,11 Tropsko, suho obdelano popolno obdelovanje nizek 0,58 1 0,95 srednji 0,58 1 1 visok z gnojilom 0,58 1 1,37 visok brez gnojila 0,58 1 1,04 zmanjšano obdelovanje nizek 0,58 1,09 0,95 srednji 0,58 1,09 1 visok z gnojilom 0,58 1,09 1,37 visok brez gnojila 0,58 1,09 1,04 nizek srednji 0,58 1,17 0,95 visok z gnojilom 0,58 1,17 1 visok brez gnojila 0,58 1,17 1,37 nizek 0,58 1,17 1,04 Tropsko, vlažno/mokro obdelano popolno obdelovanje nizek 0,48 1 0,92 srednji 0,48 1 1 visok z gnojilom 0,48 1 1,44 visok brez gnojila 0,48 1 1,11 zmanjšano obdelovanje nizek 0,48 1,15 0,92 srednji 0,48 1,15 1 visok z gnojilom 0,48 1,15 1,44 visok brez gnojila 0,48 1,15 1,11 brez obdelovanja nizek 0,48 1,22 0,92 srednji 0,48 1,22 1 visok z gnojilom 0,48 1,22 1,44 visok brez gnojila 0,48 1,22 1,11 Tropsko, gorsko obdelano popolno obdelovanje nizek 0,64 1 0,94 srednji 0,64 1 1 visok z gnojilom 0,64 1 1,41 visok brez gnojila 0,64 1 1,08 zmanjšano obdelovanje nizek 0,64 1,09 0,94 srednji 0,64 1,09 1 visok z gnojilom 0,64 1,09 1,41 visok brez gnojila 0,64 1,09 1,08 brez obdelovanja nizek 0,64 1,16 0,94 srednji 0,64 1,16 1 visok z gnojilom 0,64 1,16 1,41 visok brez gnojila 0,64 1,16 1,08

Tabela 3 navaja navodila za izbiro ustreznih vrednosti iz tabel 2 in 4.

Tabela 3

Navodila za upravljanje in vnos za obdelovalna zemljišča in trajne posevke

Upravljanje/vnos Navodilo Popolno obdelovanje tal Močno mešanje prsti s popolnim obračanjem in/ali pogostim obdelovanjem (v letu). V času sajenja ostanki pokrivajo majhen del površine (npr. < 30 %). Zmanjšano obdelovanje tal Prvo in/ali drugo obdelovanje, vendar z zmanjšanim mešanjem zemlje (običajno plitvo in brez popolnega obračanja prsti), ki ob sajenju običajno pusti > 30 % površine, pokrite z ostanki. Brez obdelovanja tal Neposredno sejanje brez prvega obdelovanja in samo z najmanjšim možnim mešanjem prsti v območju sejanja. Za zatiranje plevela se običajno uporabljajo herbicidi. Nizek Do nizkega vračanja ostankov pride zaradi odstranjevanja ostankov (z zbiranjem ali sežiganjem), pogostega puščanja praznih ledin, proizvodnje pridelkov, ki dajejo malo ostankov (npr. zelenjava, tobak, bombaž), kadar ni gnojenja z mineralnimi gnojili ali pri pridelkih, ki izboljšujejo vsebnost dušika. Srednji Značilen za letno sejanje žitaric, pri katerem se vsi ostanki posevka vrnejo na polje. Če se ostanki odstranijo, se doda organska snov (npr. gnojilo) kot dopolnilo. Zahteva tudi gnojenje z mineralnimi gnojili ali pridelke, ki izboljšujejo vsebnost dušika, v kolobarjenju. Visok z gnojilom Predstavlja bistveno višji vnos ogljika v primerjavi s sistemi sejanja s srednjim vnosom ogljika zaradi dodatne tehnike rednega dodajanja živalskega gnojila. Visok brez gnojila Predstavlja bistveno večje vnose ostankov pridelkov v primerjavi s sistemi sejanja s srednjim vnosom ogljika zaradi dodatnih tehnik, kot je proizvodnja pridelkov, ki dajejo veliko ostankov, uporabe podorine, pokrovnih posevkov, izboljšanega obraščanja ledin, namakanja, pogoste uporabe trajnih trat v letnem kolobarjenju posevkov, vendar brez uporabe gnojila (glejte zgornjo vrstico).

7.2. Trajni posevki

Tabela 4

Faktorji za trajne posevke, in sicer večletne posevke, katerih stebla se običajno ne žanjejo letno, kot je hitro rastoče grmovje in palmovo olje

Podnebno območje Raba zemljišč (FLU ) Upravljanje (FMG ) Vnos (FI ) FLU FMG FI Zmerno/severno, suho trajni popolno obdelovanje nizek 1 1 0,95 srednji 1 1 1 visok z gnojilom 1 1 1,37 visok brez gnojila 1 1 1,04 zmanjšano obdelovanje nizek 1 1,02 0,95 srednji 1 1,02 1 visok z gnojilom 1 1,02 1,37 visok brez gnojila 1 1,02 1,04 brez obdelovanja nizek 1 1,1 0,95 srednji 1 1,1 1 visok z gnojilom 1 1,1 1,37 visok brez gnojila 1 1,1 1,04 Zmerno/severno, vlažno/mokro trajni popolno obdelovanje nizek posevki 1 1 0,92 srednji 1 1 1 visok z gnojilom 1 1 1,44 visok brez gnojila 1 1 1,11 zmanjšano obdelovanje nizek 1 1,08 0,92 srednji 1 1,08 1 visok z gnojilom 1 1,08 1,44 visok brez gnojila 1 1,08 1,11 brez obdelovanja nizek 1 1,15 0,92 srednji 1 1,15 1 visok z gnojilom 1 1,15 1,44 visok brez gnojila 1 1,15 1,11 Tropsko, suho trajni posevki popolno obdelovanje nizek 1 1 0,95 srednji 1 1 1 visok z gnojilom 1 1 1,37 visok brez gnojila 1 1 1,04 zmanjšano obdelovanje nizek 1 1,09 0,95 srednji 1 1,09 1 visok z gnojilom 1 1,09 1,37 visok brez gnojila 1 1,09 1,04 brez obdelovanja nizek 1 1,17 0,95 srednji 1 1,17 1 visok z gnojilom 1 1,17 1,37 visok brez gnojila 1 1,17 1,04 Tropsko, vlažno/mokro trajni posevki popolno obdelovanje nizek 1 1 0,92 srednji 1 1 1 visok z gnojilom 1 1 1,44 visok brez gnojila 1 1 1,11 zmanjšano obdelovanje nizek 1 1,15 0,92 srednji 1 1,15 1 visok z gnojilom 1 1,15 1,44 visok brez gnojila 1 1,15 1,11 brez obdelovanja nizek 1 1,22 0,92 srednji 1 1,22 1 visok z gnojilom 1 1,22 1,44 visok brez gnojila 1 1,22 1,11 Tropsko, gorsko trajni posevki popolno obdelovanje nizek 1 1 0,94 srednji 1 1 1 visok z gnojilom 1 1 1,41 visok brez gnojila 1 1 1,08 zmanjšano obdelovanje nizek 1 1,09 0,94 srednji 1 1,09 1 visok z gnojilom 1 1,09 1,41 visok brez gnojila 1 1,09 1,08 brez obdelovanja nizek 1 1,16 0,94 srednji 1 1,16 1 visok z gnojilom 1 1,16 1,41 visok brez gnojila 1 1,16 1,08

Tabela 3 v točki 7.1 navaja navodilo za izbiro ustreznih vrednosti iz tabele 4.

7.3. Travinje

Tabela 5

Faktorji za travinje, vključno s savanami

Podnebno območje Raba zemljišč (FLU ) Upravljanje (FMG ) Vnos (FI ) FLU FMG FI Zmerno/severno, suho travinje izboljšano srednji 1 1,14 1 visok 1 1,14 1,11 malo upravljano srednji 1 1 1 zmerno degradirano srednji 1 0,95 1 močno degradirano srednji 1 0,7 1 Zmerno/severno, vlažno/mokro travinje izboljšano srednji 1 1,14 1 visok 1 1,14 1,11 malo upravljano srednji 1 1 1 zmerno degradirano srednji 1 0,95 1 močno degradirano srednji 1 0,7 1 Tropsko, suho travinje izboljšano srednji 1 1,17 1 visok 1 1,17 1,11 malo upravljano srednji 1 1 1 zmerno degradirano srednji 1 0,97 1 močno degradirano srednji 1 0,7 1 Tropsko, vlažno/mokro savana izboljšano srednji 1 1,17 1 visok 1 1,17 1,11 malo upravljano srednji 1 1 1 zmerno degradirano srednji 1 0,97 1 močno degradirano srednji 1 0,7 1 Tropsko, gorsko, suho travinje izboljšano srednji 1 1,16 1 visok 1 1,16 1,11 malo upravljano srednji 1 1 1 zmerno degradirano srednji 1 0,96 1 močno degradirano srednji 1 0,7 1

Tabela 6 navaja navodila za izbiro ustreznih vrednosti iz tabele 5.

Tabela 6

Navodila za upravljanje in vnos za travinje

Upravljanje/vnos Navodila Izboljšano Predstavlja travinje, ki se trajnostno upravlja z zmerno pašno obremenitvijo in je deležno vsaj ene izboljšave (npr. gnojenje, izboljšanje vrst, namakanje). Malo upravljano Predstavlja nedegradirano in trajnostno upravljano travinje, vendar brez bistvenih izboljšav pri upravljanju. Zmerno degradirano Predstavlja od paše izčrpano ali zmerno degradirano travinje z nekoliko zmanjšano produktivnostjo (v odvisnosti od avtohtonega ali malo upravljanega travinja) in ne prejema upravljavskih vnosov. Močno degradirano Vključuje velika dolgoročna zmanjšanja produktivnosti in rastlinskega pokrova zaradi močnih mehanskih poškodb vegetacije in/ali močne erozije tal. Srednji Se uporablja, kadar se niso uporabljali dodatni upravljavski vnosi. Visok Se uporablja za izboljšano travinje, kjer se je uporabljal en ali več dodatnih upravljavskih vnosov/izboljšav (več kot se zahteva za razvrstitev kot izboljšano travinje).

7.4. Gozdno zemljišče

Tabela 7

Faktorji za gozdno zemljišče, katerega krošnje pokrivajo vsaj 10 % površine

Podnebno območje Raba zemljišč (F LU) Upravljanje (FMG ) Vnos (FI ) FLU FMG FI Vsa avtohtoni gozd (nedegradiran) n/a (1) n/a 1 Vsa upravljan gozd All All 1 1 1 Tropsko, vlažno/suho selilno poljedelstvo – skrajšana ledina n/a n/a 0,64 selilno poljedelstvo – zrela ledina n/a n/a 0,8 Zmerno/severno, vlažno/suho selilno poljedelstvo – skrajšana ledina n/a n/a 1 selilno poljedelstvo – zrela ledina n/a n/a 1

Tabela 8 navaja navodila za izbiro ustreznih vrednosti iz tabele 7.

Tabela 8

Navodila za rabo zemljišč za gozdno zemljišče

Raba zemljišč Navodila Avtohtoni gozd (nedegradiran) Predstavlja avtohton ali dolgoročni, nedegradiran in trajnostno upravljan gozd. Selilno poljedelstvo Stalno selilno poljedelstvo, kjer se tropski gozd ali gozd krči za sajenje letnih posevkov za kratko obdobje (npr. 3–5 let), nato pa se pusti ponovno zarasti. Zrela ledina Predstavlja primere, ko se gozdna vegetacija pred ponovnim krčenjem za obdelovalno zemljo obnovi do zrelosti ali skoraj do zrelosti. Skrajšana ledina Predstavlja primere, ko se pred ponovnim krčenjem obnova gozdne vegetacije ne doseže.

8. VREDNOSTI ZALOG OGLJIKA ZA ZALOGO OGLJIKA V NADZEMNI IN PODZEMNI VEGETACIJI

Za CVEG ali R se lahko uporabljajo ustrezne vrednosti iz te točke.

8.1. Obdelovalno zemljišče

Tabela 9

Vegetacijske vrednosti za obdelovalno zemljišče (splošno)

Podnebno območje CVEG (tone ogljika/hektar) Vsa 0





Tabela 10

Vegetacijske vrednosti za sladkorni trs (posebne)

Območje Podnebno območje Ekološko območje Celina CVEG (tone ogljika na hektar) Tropsko tropsko suho suhi tropski gozd Afrika 4,2 Azija (kontinentalna, otoška) 4 tropsko grmišče Azija (kontinentalna, otoška) 4 tropsko vlažno vlažni tropski listnati gozd Afrika 4,2 Srednja in Južna Amerika 5 mokro tropsko tropski deževni gozd Azija (kontinentalna, otoška) 4 Srednja in Južna Amerika 5 Subtropsko zmerno toplo suho subtropska stepa Severna Amerika 4,8 zmerno toplo vlažno subtropski vlažni gozd Srednja in Južna Amerika 5 Severna Amerika 4,8

8.2. Trajni posevki, in sicer večletni posevki, katerih stebla se običajno ne žanjejo letno, npr. hitro rastoči panjevec in oljna palma

Tabela 11

Vegetacijske vrednosti za trajne posevke (splošne)

Podnebno območje CVEG (tone ogljika na hektar) Zmerno (vse kategorije vlažnosti) 43,2 Tropsko, suho 6,2 Tropsko, vlažno 14,4 Tropsko, mokro 34,3





Tabela 12

Vegetacijske vrednosti za posebne trajne posevke

Podnebno območje Vrste pridelkov CVEG (tone ogljika na hektar) Vsa kokosov oreh 75 jatrofa 17,5 jojoba 2,4 oljna palma 60

8.3. Travinje

Tabela 13

Vegetacijske vrednosti za travinje – razen grmišč (splošno)

Podnebno območje CVEG (tone ogljika na hektar) Severno – suho in mokro 4,3 Zmerno hladno – suho 3,3 Zmerno hladno – mokro 6,8 Zmerno toplo – suho 3,1 Zmerno toplo – mokro 6,8 Tropsko – suho 4,4 Tropsko – vlažno in mokro 8,1





Tabela 14

Vegetacijske vrednosti za travinje – razen grmišč (splošno)

Območje Podnebno območje Ekološko območje Celina CVEG (tone ogljika na hektar) Subtropsko zmerno toplo suho subtropski suhi gozd Evropa 10 Severna Amerika 14,9 subtropska stepa Severna Amerika 14,9





Tabela 15

Vegetacijske vrednosti za grmišča, in sicer zemljišča z vegetacijo, ki jo v glavnem sestavljajo lesne rastline, nižje od 5 metrov, ki nimajo jasne fizionomije dreves.

Območje Celina CVEG (tone ogljika na hektar) Tropsko Afrika 46 Severna in Južna Amerika 53 Azija (kontinentalna) 39 Azija (otoška) 46 Avstralija 46 Subtropsko Afrika 43 Severna in Južna Amerika 50 Azija (kontinentalna) 37 Evropa 37 Azija (otoška) 43 Zmerno na svetovni ravni 7,4

8.4. Gozdno zemljišče

Tabela 16

Vegetacijske vrednosti za gozdno zemljišče – razen gozdnih nasadov – katerega krošnje pokrivajo med 10 % in 30 % površine

Območje Ekološko območje Celina CVEG (tone ogljika na hektar) R Tropsko tropski deževni gozd Afrika 40 0,37 Severna in Južna Amerika 39 0,37 Azija (kontinentalna) 36 0,37 Azija (otoška) 45 0,37 tropski vlažni gozd Afrika 30 0,24 Severna in Južna Amerika 26 0,24 Azija (kontinentalna) 21 0,24 Azija (otoška) 34 0,24 tropski suhi gozd Afrika 14 0,28 Severna in Južna Amerika 25 0,28 Azija (kontinentalna) 16 0,28 Azija (otoška) 19 0,28 tropski gorski sistemi Afrika 13 0,24 Severna in Južna Amerika 17 0,24 Azija (kontinentalna) 16 0,24 Azija (otoška) 26 0,28 Subtropsko subtropski vlažni gozd Severna in Južna Amerika 26 0,28 Azija (kontinentalna) 22 0,28 Azija (otoška) 35 0,28 subtropski suhi gozd Afrika 17 0,28 Severna in Južna Amerika 26 0,32 Azija (kontinentalna) 16 0,32 Azija (otoška) 20 0,32 subtropska stepa Afrika 9 0,32 Severna in Južna Amerika 10 0,32 Azija (kontinentalna) 7 0,32 Azija (otoška) 9 0,32 Zmerno zmerni oceanski gozd Evropa 14 0,27 Severna Amerika 79 0,27 Nova Zelandija 43 0,27 Južna Amerika 21 0,27 zmerni kontinentalni gozd Azija, Evropa (≤ 20 let) 2 0,27 Azija, Evropa (> 20 let) 14 0,27 Severna in Južna Amerika (≤ 20 let) 7 0,27 Severna in Južna Amerika (> 20 let) 16 0,27 zmerni gorski sistemi Azija, Evropa (≤ 20 let) 12 0,27 Azija, Evropa (> 20 let) 16 0,27 Severna in Južna Amerika (≤ 20 let) 6 0,27 Severna in Južna Amerika (> 20 let) 6 0,27 Severno severni iglasti gozd Azija, Evropa, Severna Amerika 12 0,24 severni gozd tundra Azija, Evropa, Severna Amerika (≤ 20 let) 0 0,24 Azija, Evropa, Severna Amerika (> 20 let) 2 0,24 severni gorski sistemi Azija, Evropa, Severna Amerika (≤ 20 let) 2 0,24 Azija, Evropa, Severna Amerika (> 20 let) 6 0,24





Tabela 17

Vegetacijske vrednosti za gozdno zemljišče – razen gozdnih nasadov – katerega krošnje pokrivajo več kot 30 % površine

Območje Ekološko območje Celina CVEG (tone ogljika na hektar) Tropsko tropski deževni gozd Afrika 204 Severna in Južna Amerika 198 Azija (kontinentalna) 185 Azija (otoška) 230 tropski vlažni listnati gozd Afrika 156 Severna in Južna Amerika 133 Azija (kontinentalna) 110 Azija (otoška) 174 tropski suhi gozd Afrika 77 Severna in Južna Amerika 131 Azija (kontinentalna) 83 Azija (otoška) 101 tropski gorski sistemi Afrika 77 Severna in Južna Amerika 94 Azija (kontinentalna) 88 Azija (otoška) 130 Subtropsko subtropski vlažni gozd Severna in Južna Amerika 132 Azija (kontinentalna) 109 Azija (otoška) 173 subtropski suhi gozd Afrika 88 Severna in Južna Amerika 130 Azija (kontinentalna) 82 Azija (otoška) 100 subtropska stepa Afrika 46 Severna in Južna Amerika 53 Azija (kontinentalna) 41 Azija (otoška) 47 Zmerno zmerni oceanski gozd Evropa 84 Severna Amerika 406 Nova Zelandija 227 Južna Amerika 120 zmerni kontinentalni gozd Azija, Evropa (≤ 20 let) 27 Azija, Evropa (> 20 let) 87 Severna in Južna Amerika (≤ 20 let) 51 Severna in Južna Amerika (> 20 let) 93 zmerni gorski sistemi Azija, Evropa (≤ 20 let) 75 Azija, Evropa (> 20 let) 93 Severna in Južna Amerika (≤ 20 let) 45 Severna in Južna Amerika (> 20 let) 93 Severno severni iglasti gozd Azija, Evropa, Severna Amerika 53 severni gozd tundra Azija, Evropa, Severna Amerika (≤ 20 let) 26 Azija, Evropa, Severna Amerika (> 20 let) 35 severni gorski sistemi Azija, Evropa, Severna Amerika (≤ 20 let) 32 Azija, Evropa, Severna Amerika (> 20 let) 53





Tabela 18

Vegetacijske vrednosti za gozdne nasade

Območje Ekološko območje Celina CVEG (tone ogljika na hektar) R Tropsko tropski deževni gozd Afrika, širokolistni > 20 let 87 0,24 Afrika, širokolistni ≤ 20 let 29 0,24 Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let 58 0,24 Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let 17 0,24 Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp. 58 0,24 Amerika, bor – Pinus sp. 87 0,24 Amerika, tik – Tectona grandis 70 0,24 Amerika, drugi širokolistni 44 0,24 Azija, širokolistni 64 0,24 Azija, drugi 38 0,24 tropski vlažni listnati gozd Afrika, širokolistni > 20 let 44 0,24 Afrika, širokolistni ≤ 20 let 23 0,24 Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let 35 0,24 Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let 12 0,24 Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp. 26 0,24 Amerika, bor – Pinus sp. 79 0,24 Amerika, tik – Tectona grandis 35 0,24 Amerika, drugi širokolistni 29 0,24 Azija, širokolistni 52 0,24 Azija, drugi 29 0,24 tropski suhi gozd Afrika, širokolistni > 20 let 21 0,28 Afrika, širokolistni ≤ 20 let 9 0,28 Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let 18 0,28 Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let 6 0,28 Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp. 27 0,28 Amerika, bor – Pinus sp. 33 0,28 Amerika, tik – Tectona grandis 27 0,28 Amerika, drugi širokolistni 18 0,28 Azija, širokolistni 27 0,28 Azija, drugi 18 0,28 tropsko grmišče Afrika, širokolistni 6 0,27 Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let 6 0,27 Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let 4 0,27 Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp. 18 0,27 Amerika, bor – Pinus sp. 18 0,27 Amerika, tik – Tectona grandis 15 0,27 Amerika, drugi širokolistni 9 0,27 Azija, širokolistni 12 0,27 Azija, drugi 9 0,27 tropski gorski sistemi Afrika, širokolistni > 20 let 31 0,24 Afrika, širokolistni ≤ 20 let 20 0,24 Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let 19 0,24 Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let 7 0,24 Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp. 22 0,24 Amerika, bor – Pinus sp 29 0,24 Amerika, tik – Tectona grandis 23 0,24 Amerika, drugi širokolistni 16 0,24 Azija, širokolistni 28 0,24 Azija, drugi 15 0,24 Subtropsko subtropski vlažni gozd Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp. 42 0,28 Amerika, bor – Pinus sp. 81 0,28 Amerika, tik – Tectona grandis 36 0,28 Amerika, drugi širokolistni 30 0,28 Azija, širokolistni 54 0,28 Azija, drugi 30 0,28 subtropski suhi gozd Afrika, širokolistni > 20 let 21 0,28 Afrika, širokolistni ≤ 20 let 9 0,32 Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let 19 0,32 Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let 6 0,32 Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp. 34 0,32 Amerika, bor – Pinus sp. 34 0,32 Amerika, tik – Tectona grandis 28 0,32 Amerika, drugi širokolistni 19 0,32 Azija, širokolistni 28 0,32 Azija, drugi 19 0,32 subtropska stepa Afrika, širokolistni 6 0,32 Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let 6 0,32 Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let 5 0,32 Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp. 19 0,32 Amerika, bor – Pinus sp. 19 0,32 Amerika, tik – Tectona grandis 16 0,32 Amerika, drugi širokolistni 9 0,32 Afrika, širokolistni > 20 let 25 0,32 Afrika, širokolistni ≤ 20 let 3 0,32 Afrika, iglasti > 20 let 6 0,32 Afrika, iglasti ≤ 20 let 34 0,32 subtropski gorski sistemi Afrika, širokolistni > 20 let 31 0,24 Afrika, širokolistni ≤ 20 let 20 0,24 Afrika, bor – Pinus sp. > 20 let 19 0,24 Afrika, bor – Pinus sp. ≤ 20 let 7 0,24 Amerika, evkaliptus – Eucalyptus sp. 22 0,24 Amerika, bor – Pinus sp. 34 0,24 Amerika, tik – Tectona grandis 23 0,24 Amerika, drugi širokolistni 16 0,24 Azija, širokolistni 28 0,24 Azija, drugi 15 0,24 Zmerno zmerni oceanski gozd Azija, Evropa, širokolistni > 20 let 60 0,27 Azija, Evropa, širokolistni ≤ 20 let 9 0,27 Azija, Evropa, iglasti > 20 let 60 0,27 Azija, Evropa, iglasti ≤ 20 let 12 0,27 Severna Amerika 52 0,27 Nova Zelandija 75 0,27 Južna Amerika 31 0,27 zmerni kontinentalni gozd in gorski sistemi Azija, Evropa, širokolistni > 20 let 60 0,27 Azija, Evropa, širokolistni ≤ 20 let 4 0,27 Azija, Evropa, iglasti > 20 let 52 0,27 Azija, Evropa, iglasti ≤ 20 let 7 0,27 Severna Amerika 52 0,27 Južna Amerika 31 0,27 Severno severni iglasti gozd in gorski sistemi Azija, Evropa > 20 let 12 0,24 Azija, Evropa ≤ 20 let 1 0,24 Severna Amerika 13 0,24 severna tundra gozd Azija, Evropa > 20 let 7 0,24 Azija, Evropa ≤ 20 let 1 0,24 Severna Amerika 7 0,24

(1) n/a (not applicable) = se ne uporablja; v teh primerih FMG in FI se ne uporablja, za izračun SOC pa se lahko uporablja naslednje pravilo: SOC = SOCST × FLU .