Direktiva Sveta

z dne 3. decembra 1982

o mejni vrednosti za svinec v zraku

(82/884/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 235 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije [1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [3],

ker je ena od bistvenih nalog Evropske gospodarske skupnosti pospeševanje skladnega razvoja gospodarskih dejavnosti po vsej Skupnosti ter stalna in uravnotežena gospodarska rast, česar si ni mogoče predstavljati brez kampanje za boj proti onesnaževanju in obremenjevanju ali izboljšana kakovosti življenja in varstva okolja;

ker uporaba svinca trenutno povzroča kontaminacijo s svincem na številnih področjih okolja;

ker se zaradi vdihavanja svinca močno poveča skupna obremenitev organizma s svincem;

ker je za varovanje zdravja ljudi pred nevarnostmi svinca potrebno spremljanje posameznikove izpostavljenosti svincu v zraku;

ker prvi [4] in drugi [5] akcijski program Evropskih skupnosti za okolje navajata, da bi bilo treba to onesnaževalo prednostno obravnavati; ker navedena programa predvidevata koordinacijo nacionalnih programov na tem področju in uskladitev nacionalnih politik v Skupnosti na podlagi skupnega dolgoročnega načrta za izboljšanje kakovosti življenja; ker pa Pogodba ne predvideva posebnih pooblastil za ta namen, je treba uporabiti člen 235 Pogodbe;

ker zaradi nezadostnih tehničnih in znanstvenih podatkov Svet ne more določiti posebnih standardov za okolje na splošno; ker bo sprejetje mejnih vrednosti za varovanje zdravja ljudi prav tako prispevalo k varstvu okolja;

ker je zaželeno določiti mejno vrednost za svinec v zraku;

ker morajo biti ukrepi, sprejeti v skladu s to direktivo, ekonomsko izvedljivi in združljivi z uravnoteženim razvojem; ker je treba zato določiti dovolj dolg rok za njeno izvajanje; ker je treba upoštevati tudi določbe Direktive Sveta 78/611/EGS z dne 29. junija 1978 o približevanju zakonodaj držav članic glede vsebnosti svinca v gorivu [6];

ker je zaželeno spremljati kakovost zraka na mestih, kjer so ljudje lahko izpostavljeni nenehno in dalj časa in kjer obstaja tveganje, da mejne vrednosti niso zapažene;

ker je pomembno, da bi Komisija pridobivala podatke o mestih vzorčenja, postopkih vzorčenja in analiz za določanje koncentracije svinca v zraku, krajih, kjer je bila presežena mejna vrednost iz te direktive, in tam izmerjenih koncentracijah ter ukrepih, s katerimi bi preprečili nadaljnje preseganje mejne vrednosti;

ker naj Komisija od drugega leta po začetku veljavnosti te direktive vsako leto objavi zbirno poročilo o izvajanju nacionalnih predpisov, sprejetih v skladu z direktivo;

ker izvajanje ukrepov v skladu s to direktivo ne sme pripeljati do občutnega poslabšanja kakovosti zraka, če je stopnja onesnaženosti s svincem ob začetku izvajanja te direktive nižja od določene mejne vrednosti;

ker je za izvajanje direktive zaželeno izpolnjevanje značilnosti za izbiro metode vzorčenja iz Priloge; ker je za analizo odvzetih vzorcev zaželena uporaba referenčne metode, sprejete v Prilogi, ali katere koli druge metode, za katero je Komisija že prej imela dokaze, da daje enakovredne rezultate;

ker je lahko zaradi tehničnega in znanstvenega napredka na tem področju zaželen nadaljnji razvoj značilnosti, ki jih je treba izpolnjevati pri izbiri metode vzorčenja, in referenčne metode iz Priloge k tej direktivi; ker je za lažje izvajanje potrebnega dela zaželeno, da se predvidi postopek, ki bi znotraj odbora za prilagoditev te direktive znanstvenemu in tehničnemu napredku poskrbel za tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo,

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

1. Ta direktiva določa mejno vrednost za svinec v zraku, posebej da pomaga varovati ljudi pred učinki svinca v okolju.

2. Ta direktiva se ne uporablja za poklicno izpostavljenost.

Člen 2

1. Za namene te direktive pomeni "mejna vrednost" koncentracijo svinca v zraku, ki ob upoštevanju pogojev iz nadaljevanja ne sme biti presežena.

2. Mejna vrednost je 2 mikrograma Pb/m3, izražena kot letna srednja koncentracija.

3. Države članice lahko kadar koli določijo strožjo vrednost od vrednosti iz te direktive.

Člen 3

1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da v petih letih po notifikaciji te direktive koncentracija svinca v zraku, izmerjena v skladu s členom 4, ne presega mejne vrednosti iz člena 2.

2. Če država članica meni, da se mejna vrednost iz člena 2(2) štiri leta po notifikaciji te direktive na določenih krajih lahko preseže, o tem obvesti Komisijo.

3. Zadevne države članice v dveh letih po začetku izvajanja te direktive Komisiji posredujejo načrte za postopno izboljšanje kakovosti zraka na takih krajih. V teh načrtih, sestavljenih na podlagi ustreznih podatkov o naravi, viru in razvoju onesnaženosti, se posebej opišejo sprejeti ali predvideni ukrepi in izvajani ali načrtovani postopki v zadevni državi članici. Cilj teh ukrepov in postopkov mora biti znižanje koncentracije svinca v zraku na teh krajih pod mejno vrednost iz člena 2(2) ali na to mejno vrednost v čim krajšem času in najpozneje v sedmih letih po notifikaciji te direktive. Ti ukrepi in postopki morajo upoštevati določbe Direktive 78/611/EGS in učinke njene uporabe.

Člen 4

1. Države članice zagotovijo, da so vzorčevalne postaje postavljene in delujejo na krajih, kjer so posamezniki lahko izpostavljeni nenehno in za dalj časa in kjer utegne po njihovem mnenju priti do neupoštevanja členov 1 in 2.

Člen 5

1. Za namene uporabe te direktive države članice Komisiji na njeno zahtevo pošljejo podatke o:

- lokacijah, kjer poteka vzorčenje,

- postopkih vzorčenja in analiz, ki se uporabljajo pri določanju koncentracije svinca v zraku.

2. Države članice Komisijo najpozneje 1. julija vsako leto od koledarskega leta, ki sledi začetku izvajanja te direktive, obvestijo o krajih, kjer je bila v preteklem koledarskem letu presežena mejna vrednost iz člena 2(2), in o evidentiranih koncentracijah.

3. Komisijo najpozneje v koledarskem letu po tistem, ko so bile presežene mejne vrednosti, obvestijo tudi o sprejetih ukrepih, da bi preprečili njihovo preseganje v prihodnosti.

Člen 6

Komisija vsako leto objavi zbirno poročilo o izvajanju te direktive, in sicer od drugega leta po začetku njenega izvajanja.

Člen 7

Izvajanje ukrepov, sprejetih na podlagi te direktive, ne sme povzročiti občutnega poslabšanja kakovosti zraka, kjer je raven onesnaženosti s svincem ob začetku izvajanja te direktive nizka glede na mejno vrednost iz člena 2(2).

Člen 8

Za namene uporabe te direktive države članice izpolnjujejo značilnosti iz Priloge pri izbiri metode vzorčenja; za analizo zbranih vzorcev države članice uporabljajo referenčno metodo iz Priloge ali katero koli drugo metodo, če Komisiji pred tem dokažejo, da daje enakovredne rezultate.

Člen 9

Postopek iz členov 10 in 11 za prilagajanje te direktive znanstvenemu in tehničnemu napredku zadeva značilnosti, ki jih je treba izpolnjevati pri izbiri metode vzorčenja, in referenčne metode iz Priloge.

To prilagajanje ne sme neposredno ali posredno spremeniti uporabe vrednosti dejanske koncentracije iz člena 2(2).

Člen 10

1. Ustanovi se odbor za prilagoditev te direktive znanstvenemu in tehničnemu napredku, v nadaljevanju "odbor"; sestavljajo ga predstavniki držav članic, predseduje mu predstavnik Komisije.

2. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 11

1. Če je treba ravnati po postopku iz tega člena, predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo predstavnika države članice preda zadevo odboru.

2. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek ukrepov, ki jih je treba sprejeti. Odbor poda svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve. Mnenje se sprejme z večino 45 glasov, pri čemer se glasovi držav članic ponderirajo na način, ki je določen v členu 148(2) Pogodbe. Predsednik ne glasuje.

3. Komisija sprejme predlagane ukrepe, kadar so v skladu z mnenjem odbora.

Če predlagani ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora ali če mnenje ni bilo podano, Komisija brez odlašanja predloži Svetu predlog ukrepov, ki naj se sprejmejo. Svet odloča s kvalificirano večino.

Če Svet ne odloči v treh mesecih po prejemu predloga, predlagane ukrepe sprejme Komisija.

Člen 12

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje v 24 mesecih po njeni notifikaciji in o tem takoj obvestijo Komisijo.

2. Države članice sporočijo Komisiji besedila predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 13

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 3. decembra 1982

Za Svet

Predsednik

Ch. Christensen

[1] UL C 154, 7.7.1975, str. 29.

[2] UL C 28, 9.2.1976, str. 31.

[3] UL C 50, 4.3.1976, str. 9.

[4] UL C 112, 20.12.1973, str. 1.

[5] UL C 139, 13.6.1977, str. 1.

[6] UL L 197, 22.7.1978, str. 19.

--------------------------------------------------

PRILOGA

ZAHTEVANE ZNAČILNOSTI PRI IZBIRI METODE VZORČENJA IN REFERENČNA METODA ZA ANALIZO KONCENTRACIJE SVINCA V ZRAKU

Atmosferski delci se zberejo na filtru vzorca za naknadno določitev vsebnosti svinca.

A. Zahtevane značilnosti pri izbiri načina vzorčenja

1. Filter

Filter dosega vsaj 99-odstotno učinkovitost zbiranja pri čelni hitrosti vzorčenja za vse delce s povprečnim aerodinamičnim premerom 0,3 μm.

2. Učinkovitost vzorčevalnika

Učinkovitost vzorčevalnika je opredeljena kot razmerje masne koncentracije delcev v zraku, ki se zberejo na filtru, in koncentracije v atmosferi. Učinkovitost vzorčevalnika ne sme biti manjša od vrednosti v naslednji preglednici in mora biti neodvisna od smeri vetra.

Najmanjša sprejemljiva učinkovitost (%) vzorčevalnika

Hitrost vetra | Velikost delcev (aerodinamični premer) |

| |

5 μm | 10 μm |

2 ms— 1 | 95 | 65 |

4 ms— 1 | 95 | 60 |

6 ms— 1 | 85 | 40 |

3. Pretok pri vzorčenju

Pretok pri vzorčenju mora biti konstanten v okviru ± 5 % nominalne vrednosti med celotnim obdobjem vzorčenja.

4. Lokacija

Kolikor je le mogoče, morajo biti vzorčevalne postaje (ali vzorčevalniki) na reprezentativnih lokacijah območja, na katerem je treba izvesti merjenje.

5. Delovanje

Vzorčenje mora potekati kontinuirano, čeprav so vsak dan ali teden dovoljene nekajminutne prekinitve za zamenjavo filtrov. Letna srednja vrednost ne šteje za veljavno, če vzorčenje ne poteka vsaj 10 delovnih dni na mesec v prvih petih letih po uradni objavi direktive in nato najmanj 15 delovnih dni na mesec, in sicer kolikor je mogoče enakomerno v zadevnem obdobju. Letna srednja vrednost se izračuna z deljenjem vsote veljavnih dnevnih vrednosti s številom dni, ko so bile pridobljene veljavne vrednosti.

B. Referenčna analizna metoda

Priporočena analitska metoda je atomska absorpcijska spektrometrija, pri kateri je analitska napaka pri določanju svinca v zbranih delcih manjša od vrednosti, ki ustreza atmosferski koncentraciji 0,1 μg m- 3 svinca (5 % od mejne vrednosti 2 μg m- 3). To analizno napako se ohrani v določenih okvirih s primerno pogostim umerjanjem.

--------------------------------------------------