SL Uradni list Evropske unije L 125/35

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/847

z dne 16. maja 2017

o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Danska na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 2891)

(Besedilo v danskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (1), zlasti tretjega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Komisija je 18. novembra 2002 sprejela Odločbo 2002/915/ES (2), s katero je Danski odobrila odstopanje v skladu z Direktivo 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov in tako dovolila vnos živinskega gnoja, ki vsebuje do 230 kg dušika na hektar letno, na določenih govedorejskih gospodarstvih v okviru danskega delovnega programa, sprejetega za leta od 1999 do 2003. Odstopanje v zvezi z danskim delovnim programom 2004–2007 je bilo podaljšano z Odločbo Komisije 2005/294/ES (3), v zvezi z danskim delovnim programom 2008–2012 z Odločbo Komisije 2008/664/ES (4), v zvezi z danskim delovnim programom 2008–2015 pa z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/659/EU (5).

(2) Odstopanje, odobreno z Izvedbenim sklepom 2012/659/EU, je (za leti 2014 in 2015) zajemalo približno 1 500 govedorejskih gospodarstev, 425 102 glav živine in 205 165 hektarjev ornih zemljišč, kar predstavlja 4,0 % skupnega števila gospodarstev, 18,6 % skupnega števila glav živine in 8,2 % skupne količine ornih zemljišč na Danskem.

(3) Danska je 4. februarja 2016 Komisiji predložila zahtevek za podaljšanje odstopanja na podlagi tretjega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS.

(4) Danska je v skladu s členom 5 Direktive 91/676/EGS pripravila program, ki zajema obdobje 2016–2018, in sicer v obliki delov odloka o živini, namenjeni komercialni uporabi, živinskem gnoju, siliranju itd. št. 1324 z dne 15. novembra 2016, konsolidiranega zakona o uporabi gnojil na kmetijah in o rastlinski odeji št. 388 z dne 27. aprila 2016 ter odloka o uporabi gnojil na kmetijah med programskim obdobjem 2016/2017 št. 1055 z dne 1. julija 2016, ki je nov obvezni del ciljne sheme za naknadne posevke, kot navaja zakon o uporabi gnojil na kmetijah in o rastlinski odeji. Poleg tega danska zakonodaja v skladu z zakonom o okoljskih dovoljenjih itd. za govedorejska gospodarstva in z odlokom o živini, namenjeni komercialni uporabi, živinskem gnoju, siliranju itd. vključuje novo splošno uredbo o fosforju.

(5) Danska zakonodaja za izvajanje Direktive 91/676/EGS vključuje omejitve za vnos dušika. Zakonodaja, ki omejuje vnos fosforja, je bila sprejeta in bo začela veljati avgusta 2017.

(6) Dansko poročilo o stanju in trendih vodnega okolja in kmetijskih praksah za obdobje 2012–2015 navaja letni presežek nacionalnega vnosa dušika na polja v vrednosti 80 kg N/ha v letu 2014 in skupni izpust dušika iz kmetijskih virov v morje v višini približno 70 % skupne vrednosti izpustov v letu 2012. Danska je ocenila, da je treba za zagotavljanje dobrega ekološkega stanja obremenitev obalnih voda z dušikom z zemljišč zmanjšati s 56,8 milijona ton na 44,7 milijona ton dušika.

(7) Danska zakonodaja bi morala vključevati kombinirano ciljno shemo za prostovoljne in obvezne naknadne posevke za leti 2017 in 2018. V okviru te sheme bi morale obvezujoče določbe za naknadne posevke začeti veljati samodejno, kadar prostovoljni sporazumi za naknadne posevke ne dosežejo okoljskih ciljev. Za površine pod naknadnimi posevki bi moral poleg nacionalne zahteve za obvezne naknadne posevke veljati tudi danski zakon o uporabi gnojil na kmetijah in o rastlinski odeji. Ti ukrepi so potrebni, da se zagotovi, da uporaba trenutnega odstopanja ne bi povzročila poslabšanja kakovosti vode.

(8) Informacije, ki jih je zagotovila Danska v okviru odstopanja, odobrenega z Izvedbenim sklepom 2012/659/EU, navajajo, da odstopanje ni povzročilo poslabšanja kakovosti vode v primerjavi z območji, ki niso bila zajeta v odstopanje. Podatki o izvajanju Direktive 91/676/EGS za obdobje 2012–2015 (6), ki jih je predstavila Danska, kažejo, da kar zadeva podzemno vodo, na Danskem povprečna koncentracija nitratov na približno 16 % postaj za spremljanje presega 50 mg/l, na približno 23 % postaj za spremljanje pa povprečna koncentracija nitratov presega 40 mg/l. Podatki spremljanja kažejo stabilen trend koncentracije nitratov v podzemni vodi v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja (2008–2011). Kar zadeva talno vodo, je povprečna koncentracija nitratov na večini točk za spremljanje talnih voda pod 50 mg/l, trend koncentracije nitratov pa je stabilen. Poročilo, ki zajema obdobje 2012–2015, navaja, da je bilo stanje dveh obalnih voda od 119 ocenjeno z „dobro“.

(9) Po preučitvi danskega zahtevka na podlagi elementov, opisanih v tretjem pododstavku odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS, ter ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih z odstopanjem, določenim v odločbah 2002/915/ES, 2005/294/ES in 2008/664/ES ter v Izvedbenem sklepu 2012/659/EU, Komisija meni, da količina gnoja, ki ga predvideva Danska, tj. 230 kg dušika na hektar letno, ne bo posegala v doseganje ciljev iz Direktive 91/676/EGS, če bodo izpolnjeni določeni strogi pogoji.

(10) Na kmetijah, kjer je dovoljena uporaba živinskega gnoja, ki vsebuje do 230 kg dušika na hektar letno, je treba načrte gnojenja pravočasno posodobiti, da se zagotovi usklajenost z dejanskimi kmetijskimi praksami; za zagotavljanje obnove podtalnih jesenskih izgub nitratov in omejitev zimskih izgub se uporabljajo stalni rastlinski plašč orne površine in naknadni posevki.

(11) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (7) določa celovit, čezmejni pristop za varstvo voda na vodnih območjih, da bi se doseglo dobro stanje evropskih vodnih teles do leta 2015. Zmanjšanje količine hranil je sestavni del navedenega cilja. Odobritev odstopanja v skladu s tem sklepom ne posega v določbe v skladu z Direktivo 2000/60/ES in ne izključuje možnosti, da bodo morda potrebni dodatni ukrepi za izpolnitev obveznosti, ki izhajajo iz nje.

(12) Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) določa splošna pravila za vzpostavitev infrastrukture za prostorske informacije v Uniji za namene okoljskih politik Unije ter politik ali dejavnosti, ki lahko vplivajo na okolje. Prostorske informacije, zbrane v okviru tega sklepa, morajo biti, kjer je primerno, skladne z določbami iz navedene direktive. Da bi zmanjšala upravno breme in izboljšala skladnost podatkov, bi morala Danska pri zbiranju potrebnih podatkov v skladu s tem sklepom uporabiti informacije, pridobljene v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, vzpostavljenega na podlagi poglavja II naslova V Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9).

(13) Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za nitrate, ki je bil ustanovljen v skladu s členom 9 Direktive 91/676/EGS.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odstopanje

Odstopanje, ki ga je zahtevala Danska z dopisom z dne 4. februarja 2016 za vnos na zemljišča večje količine dušika iz živinskega gnoja od tiste, ki jo določa prvi stavek drugega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS, se odobri ob upoštevanju pogojev iz tega sklepa.

Člen 2

Področje uporabe

To odstopanje se uporablja na govedorejskih kmetijah, kjer kolobarjenje vključuje več kot 80 % posevkov, ki sprejmejo veliko dušika in imajo dolgo rastno dobo, za katere je bilo izdano dovoljenje v skladu s členom 5.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „govedorejska kmetija“ pomeni gospodarstvo z letno proizvodnjo dušika iz živinskega gnoja nad 300 kg, pri čemer vsaj dve tretjini proizvede govedo;

(b) „trava“ pomeni trajno ali začasno travišče;

(c) „posevki, podsejani s travo“ pomeni silažna žita, silažno koruzo ali jari ječmen ali kombinacijo jarega ječmena in graha, podsejane s travo pred ali po žetvi;

(d) „posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono“ lahko pomenijo kar koli od naslednjega: (i) trava; (ii) travnati dosevki; (iii) krmna pesa; (iv) posevki, podsejani s travo;

(e) „profil tal“ pomeni plast, ki sega do 0,90 m pod ravnijo tal ali do povprečne najvišje ravni podzemne vode, kjer je navedena raven manjša od 0,90 m pod ravnijo tal.

Člen 4

Pogoji za odstopanje

Odstopanje se odobri pod naslednjimi pogoji:

1. Avgusta 2017 začne veljati uredba o fosforju, ki neposredno določa zgornje meje fosforja na različnih ravneh po vsej državi glede na geografsko lego in vrsto gnojila. Zgornje meje zajemajo vnos fosforja iz vseh vrst gnojil: organska gnojila, vključno z gnojem, pregnitim blatom, razplinjeno rastlinsko biomaso, blatom iz komunalnih odplak in industrijskimi gnojili. Strožje zgornje meje za vnos fosforja, ki zajemajo vse vrste gnojil, veljajo za prispevna območja v vodnem okolju, občutljivem na fosfor.

2. V veljavi sta sistem kazalnikov in sistem spremljanja količine fosforja, vnešenega na kmetijske površine na Danskem. Če sistem kazalnikov ali sistem spremljanja kažeta, da bi dejanska letna povprečna stopnja gnojenja kmetijskih tal na Danskem s fosforjem lahko presegla ali je že presegla ravni povprečnega nacionalnega gnojenja s fosforjem, ki je dovoljeno v obdobju 2018–2025, se zgornje meje za vnos fosforja ustrezno zniža.

3. V veljavi je kombinirana ciljna shema za prostovoljne in obvezne naknadne posevke, ki temelji na potrebah po zmanjšanju vsebnosti nitratov v podzemnih in obalnih vodah. V okviru te sheme obvezujoče določbe za naknadne posevke začnejo veljati samodejno, kadar prostovoljni sporazumi za naknadne posevke ne dosežejo okoljskih ciljev.

4. Naknadni posevki, uvedeni v okviru te sheme, dopolnjujejo obvezno nacionalno zahtevo, ki znaša 10 % ali 14 % naknadnih posevkov na kmetijskih zemljiščih, namenjenih posevkom, in se ne smejo uvesti na območju, ki se že uporablja za izpolnjevanje zahtev za površino z ekološkim pomenom za naknadne posevke.

Člen 5

Letno dovoljenje in obveznosti

1. Živinorejci lahko pri pristojnih organih vložijo zahtevek za letno dovoljenje za uporabo živinskega gnoja, ki vsebuje do 230 kg dušika na hektar letno.

Rok za vložitev zahtevka je enak nacionalnemu roku za vložitev zahtevka za enotno plačilo ter roku za predložitev kvote gnojila in načrta za naknadne posevke.

2. Skupaj z zahtevkom iz odstavka 1 vlagatelji predložijo izjavo, da izpolnjujejo pogoje iz členov 7, 8 in 9.

Člen 6

Izdaja dovoljenj

Dovoljenja za vnos določene količine živinskega gnoja, ki vsebuje do 230 kg dušika na hektar letno, vključno z gnojem, ki ga vnesejo same živali, in obdelanim gnojem, se izdajo pod pogoji iz členov 7, 8 in 9.

Člen 7

Pogoji glede uporabe gnoja in drugih gnojil

1. Skupni vnos dušika ne sme presegati predvidljivih potreb posevka po hranilih in mora upoštevati vnos hranil iz tal. Preseči ne sme standardov največjega dovoljenega vnosa, ki so določeni v odloku o uporabi gnojil na kmetijah med programskim obdobjem 2016/2017 št. 1055 (1.7.2016) in v ustreznih odlokih za naslednja programska obdobja.

2. Za celotno površino govedorejske kmetije se pripravi načrt gnojenja, ki je shranjen na kmetiji. Zajema obdobje od 1. avgusta do 31. julija naslednjega leta. Načrt gnojenja vključuje naslednje:

(a) načrt za kolobarjenje, ki opredeljuje naslednje: (1) površino poljin s posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono; (2) površino poljin s posevki, ki niso navedeni v točki (1); (3) skico zemljevida, ki prikazuje lokacijo poljin iz točk (1) in (2);

(b) število glav živine na kmetiji, opis sistema namestitve in sistema za skladiščenje gnoja, vključno z velikostjo prostora, ki je na razpolago za skladiščenje gnoja;

(c) izračun proizvedenega dušika in fosforja iz gnojila na kmetiji;

(d) opis morebitne obdelave gnojila in pričakovanih lastnosti obdelanega gnojila;

(e) količino, vrsto in lastnosti gnoja, dostavljenega zunaj kmetije ali na kmetijo;

(f) predvidene potrebe posevka po dušiku in fosforju na posameznih poljinah;

(g) izračun vnosa dušika in fosforja z gnojem na posameznih poljinah;

(h) izračun vnosa dušika in fosforja s kemičnimi in drugimi gnojili na posameznih poljinah;

(i) navedbo časa vnosa živinskega gnoja in kemičnih gnojil.

Načrt gnojenja se spremeni najpozneje sedem dni po vsaki spremembi kmetijske prakse na govedorejski kmetiji. Bilanca gnojenja se pristojnim organom predloži vsako leto najpozneje do konca marca.

3. V obdobju od 31. avgusta do 1. marca se gnoja se ne nanaša na travišča, ki se orjejo naslednjo pomlad.

Člen 8

Pogoji glede vzorčenja in analiz tal

1. Vzorci se odvzamejo iz zgornjih 30 cm kmetijskih tal ter se analizirajo na vsebnost dušika in fosforja.

2. Vzorčenje in analize se izvajajo najmanj enkrat na štiri leta za vsako površino na kmetiji, ki je homogena glede kolobarjenja in značilnosti tal.

3. Na vsakih 5 hektarjev kmetijskih površin se izvedeta najmanj eno vzorčenje in analiza.

4. Rezultati analiz so na voljo za pregled na govedorejski kmetiji.

Člen 9

Pogoji glede upravljanja zemljišč

1. Na najmanj 80 % površine, na katero se lahko vnese gnoj, se goji posevke z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono.

2. Travnati dosevki se orjejo po 1. marcu naslednjega leta od njihove uvedbe.

3. Začasna travišča se orjejo spomladi. Posevki z visoko porabo dušika in dolgo rastno sezono se sejejo čim prej ter najpozneje tri tedne po oranju trave.

4. Kolobarjenje ne vključuje stročnic in drugih rastlin, ki vežejo atmosferski dušik, razen naslednjih:

(a) detelja v travišču z manj kot 50 % detelje in lucerne;

(b) lucerna v travišču z manj kot 50 % detelje in lucerne;

(c) ječmenom in grahom, podsejanim s travo.

5. Standardi gnojenja z dušikom za posevke na začasnih traviščih se zmanjšajo za vrednost dušika v prejšnjem posevku v skladu z odlokom o uporabi gnojil na kmetijah med programskim obdobjem 2016/2017 št. 1055 (1.7.2016) ter z ustreznimi odloki v naslednjih programskih obdobjih, ki obravnavajo standarde gnojenja, tabelo standardov gnojenja za kmetijske posevke in zelenjavo, ter z naknadnimi spremembami.

Člen 10

Spremljanje

1. Pristojni organi zagotovijo, da se pripravijo zemljevidi, ki prikazujejo:

(a) delež govedorejskih kmetij, vključenih v dovoljenja, v vsaki občini;

(b) delež živine, vključene v dovoljenja, v vsaki občini;

(c) delež kmetijskih površin, vključenih v dovoljenja, v vsaki občini.

Navedeni zemljevidi se posodobijo vsako leto.

Podatke o kolobarjenju in kmetijskih praksah, ki so vključeni v posamezna dovoljenja, zberejo pristojni organi. Navedeni podatki se posodobijo vsako leto.

2. Pristojni organi spremljajo kakovost vode na območju korenin, površinske vode in podzemne vode ter Komisiji zagotovijo podatke o dušiku in fosforju v profilu tal ter o koncentracijah nitratov v površinski in podzemni vodi, tako pod pogoji odstopanja kot tudi pod pogoji brez odstopanja.

Spremljanje se izvede na kmetijskih gospodarstvih v okviru nacionalnega programa spremljanja kmetijskih prispevnih območij. Kraji spremljanja vključujejo glavne tipe tal, najbolj razširjene prakse gnojenja in glavne posevke. Na kmetijskih gospodarstvih s peščenimi prstmi je spremljanje poostreno.

Poleg tega se na najmanj 3 % kmetij, ki jim je bilo izdano dovoljenje, spremlja koncentracije nitratov v površinski in podzemni vodi.

3. Pristojni organi opravijo preglede in stalne analize hranil v okviru nacionalnega programa spremljanja kmetijskih prispevnih območij ter zagotovijo podatke o lokalni rabi zemljišč, kolobarjenju in kmetijskih praksah na govedorejskih kmetijah, ki jim je bilo izdano dovoljenje.

Podatki iz analiz hranil iz člena 7 in spremljanja iz člena 10(2) se uporabijo za modelno zasnovane izračune izgub dušika in fosforja na govedorejskih kmetijah, ki jim je bilo izdano dovoljenje na podlagi znanstvenih načel.

4. Pristojni organi določijo, kolikšen delež zemljišča, za katerega velja odstopanje, je prekrit z:

(a) deteljo ali lucerno v travišču;

(b) ječmenom in grahom, podsejanim s travo.

Člen 11

Preverjanje

1. Pristojni organi zagotovijo, da so vsi zahtevki za dovoljenje predmet upravnega nadzora. Če navedeni nadzor pokaže, da vlagatelj ne izpolnjuje pogojev iz členov 7, 8 in 9, se zahtevek zavrne ter o razlogih za zavrnitev obvesti vlagatelja.

2. Pristojni organi vzpostavijo program za pregled kmetij, ki jim je bilo izdano dovoljenje.

Program temelji na analizi tveganja ter upošteva rezultate nadzora iz prejšnjih let glede pogojev iz členov 7, 8 in 9 ter rezultate nadzora skladnosti z nacionalno zakonodajo, ki prenaša Direktivo 91/676/EGS.

3. Pregledi zajemajo poljske preglede in preglede na kraju samem glede pogojev iz členov 7, 8 in 9 ter letno obsegajo najmanj 7 % kmetij, ki jim je bilo izdano dovoljenje. Če kmetija ne izpolnjuje navedenih pogojev, se imetniku dovoljenja naloži globa v skladu z nacionalno zakonodajo, naslednje leto pa ni upravičen do dovoljenja.

4. Pristojnim organom se dodelijo potrebna pooblastila in sredstva za preverjanje skladnosti s pogoji za odstopanje, odobreno v skladu s tem sklepom.

Člen 12

Poročanje

Pristojni organi vsako leto do najpozneje 31. decembra Komisiji predložijo poročilo, ki vključuje naslednje podatke:

(a) zemljevide, ki za vsako občino prikazujejo delež govedorejskih kmetij, živine in kmetijskih površin, za katere je odobreno posamezno odstopanje, kot tudi zemljevide, ki prikazujejo lokalno rabo zemljišč, iz člena 10(1);

(b) rezultate spremljanja kakovosti podzemne in površinske vode, kar zadeva koncentracijo nitratov in fosforja, vključno z informacijami o trendih kakovosti vode, tako pod pogoji odstopanja kot tudi pod pogoji brez odstopanja, ter učinek odstopanja na kakovost vode, iz člena 10(2);

(c) rezultate spremljanja tal, kar zadeva koncentracije dušika in fosforja v vodi na območju korenin, tako pod pogoji odstopanja kot tudi pod pogoji brez odstopanja, v skladu s členom 10(2);

(d) rezultate pregledov lokalne rabe zemljišč, kolobarjenja in kmetijskih praks iz člena 10(3);

(e) rezultate modelno zasnovanih izračunov obsega izgub dušika in fosforja na kmetijah, ki jim je bilo izdano dovoljenje, iz člena 10(3);

(f) tabele, ki prikazujejo delež kmetijskih zemljišč, za katera velja odstopanje in ki so prekrita z deteljo ali lucerno v travišču ter z ječmenom/grahom, podsejanim s travo, iz člena 10(4);

(g) oceno izvajanja pogojev za odstopanje na podlagi nadzora na ravni kmetij in podatke o kmetijah, ki pogojev ne izpolnjujejo, na podlagi rezultatov upravnega nadzora in poljskih pregledov iz člena 11.

(h) podatke o spreminjanju števila glav živine in proizvodnji gnoja za vsako kategorijo živine na Danskem in na kmetijah, za katere je dovoljeno individualno odstopanje.

Prostorske informacije, vsebovane v poročilu, izpolnjujejo, kjer je primerno, določbe iz Direktive 2007/2/ES. Danska pri zbiranju potrebnih podatkov uporablja, kadar je to ustrezno, informacije, pridobljene v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, vzpostavljenega v skladu s členom 67(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013.

Člen 13

Obdobje uporabe

Ta sklep se uporablja do 31. decembra 2018.

Člen 14

Naslovnik

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko.

V Bruslju, 16. maja 2017 Za Komisijo Karmenu VELLA Član Komisije

(1) UL L 375, 31.12.1991, str. 1.

(2) Odločba Komisije 2002/915/ES z dne 18. novembra 2002 o zahtevku za odstopanje iz odstavka 2(b) Priloge III in člena 9 Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 319, 23.11.2002, str. 24).

(3) Odločba Komisije 2005/294/ES z dne 5. aprila 2005 o zahtevku za odstopanje iz odstavka 2(b) Priloge III in člena 9 Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 94, 13.4.2005, str. 34).

(4) Odločba Komisije 2008/664/ES z dne 8. avgusta 2008 o spremembi Odločbe 2005/294/EC o zahtevku za odstopanje iz odstavka 2(b) Priloge III in člena 9 Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 217, 13.8.2008, str. 16).

(5) Izvedbeni sklep Komisije 2012/659/EU z dne 23. oktobra 2012 o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Kraljevina Danska na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 295, 25.10.2012, str. 20).

(6) Danska agencija za varstvo okolja (ur.), Stanje in trendi vodnega okolja in kmetijske prakse na Danskem, Poročilo Evropski Komisiji za obdobje 2012–2015 v skladu s členom 10 direktive o nitratih (1991/676/EGS), september 2016

(7) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

(8) Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

(9) Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).