PRILOGA

Zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za površinsko obdelavo z organskimi topili, vključno z zaščito lesa in lesnih izdelkov s kemikalijami

PODROČJE UPORABE

Ti zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah (best available techniques – BAT) se nanašajo na naslednje dejavnosti, navedene v Prilogi I k Direktivi 2010/75/EU:

6.7: Površinska obdelava snovi, predmetov ali izdelkov z organskimi topili, zlasti za apreturo, tiskanje, premazovanje, razmaščevanje, impregniranje proti vlagi, lepljenje, barvanje, čiščenje ali impregniranje, s porabo več kot 150 kg organskih topil na uro ali več kot 200 ton na leto.

6.10: Konzerviranje lesa in lesnih proizvodov s kemikalijami s proizvodno zmogljivostjo, večjo od 75 m3 na dan, in ne zgolj obdelava proti modrivosti lesa.

6.11: Neodvisna obdelava odpadne vode, ki je ne ureja Direktiva 91/271/EGS, če glavna obremenitev z onesnaževali izhaja iz dejavnosti iz točke 6.7 ali 6.10 Priloge I k Direktivi 2010/75/EU.

Ti zaključki o BAT zajemajo tudi skupno čiščenje odpadne vode različnega izvora, če glavna obremenitev z onesnaževali izhaja iz dejavnosti, navedenih v točki 6.7 ali 6.10 Priloge I k Direktivi 2010/75/EU, in če čiščenje odpadne vode ni zajeto v Direktivi Sveta 91/271/EGS (1).

V teh zaključkih o BAT se ne obravnavajo:

pri površinski obdelavi snovi, predmetov ali izdelkov z organskimi topili:

— impregniranje tekstilnih izdelkov proti vlagi, pri katerem se ne uporabljajo zvezne plasti na osnovi topila. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za tekstilno industrijo (TXT);

— tiskanje, lepljenje in impregniranje tekstilnih izdelkov. To je lahko obravnavano v zaključkih o BAT za tekstilno industrijo (TXT),

— laminiranje plošč na lesni osnovi,

— predelava kavčuka,

— proizvodnja premaznih mešanic, lakov, barv, črnil, polprevodnikov, lepil ali farmacevtskih izdelkov,

— kurilne naprave na kraju proizvodnje, razen če se nastali vroči plini uporabljajo za ogrevanje z neposrednim stikom, sušenje ali drugo obdelavo predmetov ali materialov. Te so lahko obravnavane v zaključkih o BAT za velike kurilne naprave (large combustion plants – LCP) ali v Direktivi 2015/2193/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2);

pri zaščiti lesa in lesnih izdelkov s kemikalijami:

— kemijska sprememba in hidrofobizacija (npr. s smolami) lesa in lesnih izdelkov,

— obdelava lesa in lesnih izdelkov proti modrivosti lesa,

— obdelava lesa in lesnih izdelkov z amoniakom,

— kurilne naprave na kraju proizvodnje. Te so lahko obravnavane v zaključkih o BAT za velike kurilne naprave (LCP) ali v Direktivi 2015/2193/EU.

Drugi zaključki o BAT in referenčni dokumenti BAT, ki so lahko pomembni za dejavnosti, zajete v te zaključke o BAT, so:

— gospodarski učinki in učinki na različne prvine okolja (ECM),

— emisije iz skladiščenja (EFS),

— energijska učinkovitost (ENE),

— ravnanje z odpadki (WT),

— velike kurilne naprave (LCP),

— površinska obdelava kovin in plastike (STM),

— spremljanje emisij v zrak in vodo iz obratov iz direktive o industrijskih emisijah (ROM).

OPREDELITVE POJMOV

V teh zaključkih o BAT se uporabljajo opredelitve pojmov v nadaljevanju.

Splošni pojmi Uporabljeni izraz Opredelitev Osnovni premaz Barva, ki ob nanosu na podlago določi barvo in učinek (npr. kovinski ali biserni). Šaržni izpust Izpust posameznih količin vode iz zaprtega sistema. Prozorni premaz Premazni material, ki ob nanosu na podlago tvori trden prozoren film z zaščitnimi, dekorativnimi ali posebnimi tehničnimi lastnostmi. Kombinirana linija Kombinacija vročega cinkanja in premazovanja pločevinskih trakov v kolutih na isti predelovalni liniji. Neprekinjeno merjenje Merjenje z avtomatiziranim merilnim sistemom, ki je trajno nameščen na mestu izvajanja meritev, z namenom stalnega spremljanja emisij v skladu s standardom EN 14181. Neposredni izpust Izpust v sprejemno vodno telo brez nadaljnjega čiščenja odpadne vode. Faktorji emisije Koeficienti, ki se lahko pomnožijo z znanimi podatki, kot so podatki o napravi/postopku ali podatki o zmogljivosti, da se ocenijo emisije. Obstoječa naprava Naprava, ki ni nova. Ubežne emisije Nezajete emisije, kot so opredeljene v členu 57(3) Direktive 2010/75/EU. Kreozot razreda B ali C Vrste kreozota s specifikacijami, ki so navedene v standardu EN 13991. Posredni izpust Izpust, ki ni neposredni izpust. Večja posodobitev naprave Večja sprememba zasnove ali tehnologije naprave z večjimi prilagoditvami ali zamenjavami procesnih tehnik in/ali tehnik za zmanjševanje emisij in s tem povezane opreme. Nova naprava Nova naprava, za katero se prvič pridobi dovoljenje za obratovanje na mestu obrata po objavi teh zaključkov o BAT, ali popolna nadomestitev naprave po objavi teh zaključkov o BAT. Izhodni plin Plin, ekstrahiran iz postopka, dela opreme ali območja, ki se preusmeri v obdelavo ali je izpuščen neposredno v zrak skozi odvodnik. Organska spojina Organska spojina, kot je opredeljena v členu 3(44) Direktive 2010/75/EU. Organsko topilo Organsko topilo, kot je opredeljeno v členu 3(46) Direktive 2010/75/EU. Naprava Vsi deli obrata, ki izvajajo dejavnost, navedeno v točki 6.7 ali 6.10 Priloge I k Direktivi 2010/75/EU, in katero koli drugo dejavnost, ki je z njimi neposredno povezana in vpliva na porabo in/ali emisije. Naprave so lahko nove ali obstoječe. Temeljni premaz Barva, ki je zasnovana za uporabo kot plast na pripravljeni površini, da se zagotovi dober oprijem, zaščita vseh plasti pod njo in zapolnitev nepravilnosti na površini. Sektor Katera koli izmed dejavnosti za površinsko obdelavo, ki so del dejavnosti, navedenih v točki 6.7 Priloge I k Direktivi 2010/75/EU, in so opisane v oddelku 1 teh zaključkov o BAT. Občutljivi sprejemnik Območja, ki potrebujejo posebno zaščito, kot so: — stanovanjska območja; — območja, na katerih se izvajajo človekove dejavnosti (npr. sosednja delovna mesta, šole, dnevne varstvene ustanove, rekreacijske površine, bolnišnice ali domovi za nego). Vhodne trdne snovi Uporabljena skupna masa trdnih snovi, kakor je opredeljena v točki 3(a)(i) dela 5 Priloge VII k Direktivi 2010/75/EU. Topilo „Topilo“ se nanaša na „organsko topilo“. Vhodna topila Uporabljena skupna količina organskih topil, kakor je opredeljena v točki 3(b) dela 7 Priloge VII k Direktivi 2010/75/EU. Na osnovi topila Vrsta barve, črnila ali drugega premaznega materiala, v kateri je (so) kot osnova uporabljeno(-a) topilo(-a). V okviru zaščite lesa in lesnih izdelkov se nanaša na vrsto kemikalij za obdelavo. Zmes na osnovi topila Premazno sredstvo na osnovi topila, pri katerem je ena izmed plasti na vodni osnovi. Masna bilanca topil Določanje masne bilance, ki se izvede vsaj enkrat letno v skladu z delom 7 Priloge VII k Direktivi 2010/75/EU. Padavinska voda z utrjenih površin Padavinska voda, ki teče po zemlji ali neprepustnih površinah, na primer tlakovanih ulicah in skladiščnih območjih, strehah itd., in ki se ne vpije v tla. Skupne emisije Vsota ubežnih emisij in emisij v odpadnih plinih, kot je opredeljena v členu 57(4) Direktive 2010/75/EU. Kemikalije za obdelavo Kemikalije, ki se uporabljajo za zaščito lesa in lesnih izdelkov, na primer biocidi, kemikalije, ki se uporabljajo za impregniranje proti vlagi (npr. olja, emulzije) in zaviralci ognja. To vključuje tudi osnovo aktivnih snovi (npr. voda, topilo). Veljavno urno/polurno povprečje Urno/polurno povprečje se šteje za veljavno, če se ne izvajajo vzdrževalna dela avtomatiziranega merilnega sistema oziroma sistem ni v okvari. Odpadni plini Odpadni plini, kot so opredeljeni v členu 57(2) Direktive 2010/75/EU. Na vodni osnovi Vrsta barve, črnila ali drugega premaznega materiala, pri kateri voda v celoti ali delno nadomešča delež topila. V okviru zaščite lesa in lesnih izdelkov se nanaša na vrsto kemikalij za obdelavo. Zaščita lesa Dejavnosti, ki se izvajajo za namen zaščitite lesa in lesnih izdelkov pred škodljivimi učinki gliv, bakterij, žuželk, vode, vremena ali ognja, zagotavljanja dolgoročne ohranitve strukturne celovitosti in izboljšanja odpornosti lesa in lesnih izdelkov.





Onesnaževala in parametri Uporabljeni izraz Opredelitev AOX Adsorbljivi organsko vezani halogeni, izraženi kot Cl, ki vključujejo adsorbljivi, organsko vezani klor, brom in jod. CO Ogljikov monoksid. KPK Kemijska potreba po kisiku. Količina kisika, ki je potrebna za popolno kemijsko oksidacijo organske snovi v ogljikov dioksid z uporabo dikromata. KPK je kazalnik masne koncentracije organskih spojin. Krom Krom, izražen kot Cr, vključuje vse anorganske in organske kromove spojine, raztopljene ali vezane na delce. DMF N, N-dimetilformamid. Prah Skupna količina delcev (v zraku). F– Fluorid. Šestvalentni krom Šestvalentni krom, izražen kot Cr(VI), vključuje vse kromove spojine, v katerih je krom v oksidacijskem stanju 6+ (raztopljen ali vezan na delce). HOI Indeks ogljikovodikovega olja (ang. hydrocarbon oil index). Vsota spojin, ki se lahko ekstrahirajo v ogljikovodikovem topilu (vključno z dolgoverižnimi ali razvejanimi alifatskimi, alicikličnimi, aromatskimi ali alkilno substituiranimi aromatskimi ogljikovodiki). IPA Izopropil alkohol: propan-2-ol (imenuje se tudi izopropanol). Nikelj Nikelj, izražen kot Ni, vključuje vse anorganske in organske nikljeve spojine, raztopljene ali vezane na delce. NOX Vsota dušikovega monoksida (NO) in dušikovega dioksida (NO2), izražena kot NO2. PAH Policiklični aromatski ogljikovodiki (ang. polycyclic aromatic hydrocarbons). TOC Skupni organski ogljik (ang. total organic carbon), izražen kot C (v vodi). TVOC Skupni hlapni organski ogljik (ang. total volatile organic carbon), izražen kot C (v zraku). TSS Skupne suspendirane snovi (ang. total suspended solids). Masna koncentracija vseh suspendiranih snovi (v vodi), izmerjena s filtracijo prek filtrov iz steklenih vlaken in gravimetrijo. VOC Hlapna organska spojina (ang. volatile organic compound), kot je opredeljena v členu 3(45) Direktive 2010/75/EU. Cink Cink, izražen kot Zn, vključuje vse anorganske in organske cinkove spojine, raztopljene ali vezane na delce.

KRATICE IN OKRAJŠAVE

V teh zaključkih o BAT se uporabljajo kratice v nadaljevanju.

Kratica ali okrajšava Opredelitev Uredba o biocidnih proizvodih Uredba (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (UL L 167, 27.6.2012, str. 1). DWI Vlečena s tanjšanjem stene (ang. drawn and wall ironed) (vrsta pločevinke v industriji kovinske embalaže). EMS Sistem okoljskega upravljanja (ang. environmental management system). Direktiva o industrijskih emisijah Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja). IR Infrardeče. LEL Spodnja meja eksplozivnosti (ang. lower explosive limit) – najmanjša koncentracija (odstotek) plina ali hlapa v zraku, ki lahko ob prisotnosti vira vžiga povzroči plamen. Koncentracije, nižje od LEL, so „prerevne“, da bi zagorele. Imenuje se tudi spodnja meja vnetljivosti (ang. lower flammable limit – LFL). OTNOC Pogoji, ki niso običajni pogoji obratovanja (ang. other than normal operating conditions). STS Površinska obdelava z organskimi topili (ang. surface treatment using organic solvents). UV Ultravijolično. WPC Zaščita lesa in lesnih izdelkov s kemikalijami (ang. preservation of wood and wood products with chemicals).

SPLOŠNE UGOTOVITVE

Najboljše razpoložljive tehnike

Tehnike, navedene in opisane v teh zaključkih o BAT, niso niti zavezujoče niti izčrpne. Uporabljajo se lahko druge tehnike, s katerimi se zagotovi vsaj enakovredna stopnja varstva okolja.

Če ni navedeno drugače, se ti zaključki o BAT uporabljajo za vse naprave, ki so predmet teh zaključkov.

Ravni emisij, povezane z BAT

Ravni emisij, povezane z BAT, za skupne in ubežne emisije hlapnih organskih spojin

Ravni emisij, povezane z BAT, za skupne emisije hlapnih organskih spojin (VOC) so v teh zaključkih o BAT navedene kot:

— specifična obremenitev z emisijami, ki se izračuna kot letno povprečje, tako da se skupne emisije VOC (kot se izračunajo z masno bilanco topil) delijo z vhodnim parametrom (ali parametrom zmogljivosti) proizvodnje, ki je odvisen od sektorja, ali

— odstotek vhodnih topil, ki se izračuna kot letno povprečje, kot je opredeljeno v točki 3(b)(i) dela 7 Priloge VII k Direktivi 2010/75/EU.

Za ubežne emisije VOC so ravni emisij, povezane z BAT, navedene v teh zaključkih o BAT kot odstotek vhodnih topil, ki se izračuna kot letno povprečje, kot je opredeljeno v točki 3(b)(i) dela 7 Priloge VII k Direktivi 2010/75/EU.

Ravni emisij, povezane z BAT, in okvirne ravni emisij za emisije v odpadnih plinih

Ravni emisij, povezane z BAT, in okvirne ravni emisij za emisije v odpadnih plinih, navedene v teh zaključkih o BAT, se nanašajo na koncentracije, ki so izražene kot masa izpuščenih snovi na prostornino odpadnega plina v naslednjih standardnih pogojih: suh plin pri temperaturi 273,15 K in tlaku 101,3 kPa, brez popravka za vsebnost kisika in izraženo v mg/Nm3.

Za čas povprečenja ravni emisij, povezanih z BAT, in okvirnih ravni emisij za emisije v odpadnih plinih, se uporabljajo opredelitve v nadaljevanju.

Vrsta merjenja Čas povprečenja Opredelitev Stalno Dnevno povprečje Povprečje v enodnevnem obdobju na podlagi veljavnih urnih in polurnih povprečij. Redno Povprečje v obdobju vzorčenja Povprečna vrednost treh zaporednih meritev, pri čemer vsaka traja vsaj 30 minut (3).

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije v vodo

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije v vodo, navedene v teh zaključkih o BAT, se nanašajo na koncentracije (masa izpuščene snovi na prostornino vode), ki so izražene v mg/l.

Časi povprečenja v zvezi z ravnmi emisij, povezanimi z BAT, se nanašajo na enega od naslednjih dveh primerov:

— v primeru stalnega izpusta na dnevne povprečne vrednosti, tj. 24-urne pretočno sorazmerne sestavljene vzorce,

— v primeru šaržnega izpusta na povprečne vrednosti med trajanjem izpusta, ki so odvzete kot pretočno sorazmerni sestavljeni vzorci.

Časovno sorazmerni sestavljeni vzorci se lahko uporabijo, če je dokazana zadostna stabilnost toka. Namesto tega se lahko odvzamejo naključni vzorci, če je iztok ustrezno premešan in homogen. Naključni vzorec se odvzame, če je vzorec nestabilen glede na parameter, ki ga je treba izmeriti. Vse ravni emisij, povezane z BAT, za emisije v vodo veljajo na mestu, kjer emisija zapusti napravo.

Druge ravni okoljske učinkovitosti

Ravni specifične porabe energije (energijska učinkovitost), povezane z BAT

Ravni okoljske učinkovitosti, povezane s specifično porabo energije, se nanašajo na letna povprečja, ki se izračunajo z naslednjo enačbo:

pri čemer je:

poraba energije : skupna količina toplote (pridobljena iz primarnih virov energije) in električne energije, ki jo porabi naprava, kot je opredeljeno v načrtu za energijsko učinkovitost (glej BAT 19(a)), izražena v MWh/leto; stopnja aktivnosti : skupna količina izdelkov, ki jih obdela naprava, ali zmogljivost naprave, izražena v ustrezni enoti glede na sektor (npr. kg/leto, m2/leto, površinsko zaščitena vozila/leto).

Ravni specifične porabe vode, povezane z BAT

Ravni okoljske učinkovitosti, povezane s specifično porabo vode, se nanašajo na letna povprečja, ki se izračunajo z naslednjo enačbo:

pri čemer je:

poraba vode : skupna količina vode, ki se porabi za dejavnosti v napravi, razen reciklirane in ponovno uporabljene vode, vode za hlajenje, ki se uporablja v pretočnih sistemih za hlajenje, in vode za gospodinjstvo, izražena v l/leto ali m3/leto; stopnja aktivnosti : skupna količina izdelkov, ki jih obdela naprava, ali zmogljivost naprave, izražena v ustrezni enoti glede na sektor (npr. m2 površinsko zaščitene pločevine v kolutih/leto, površinsko zaščitenih vozil/leto, tisoč pločevink/leto).

Okvirne ravni za specifično količino odpadkov, poslano s kraja nastanka drugam

Okvirne ravni, povezane s specifično količino odpadkov, ki se s kraja nastanka pošljejo drugam, se nanašajo na letna povprečja, ki se izračunajo z naslednjo enačbo:

pri čemer je:

količina odpadkov, poslana s kraja nastanka drugam : skupna količina odpadkov iz naprave, poslanih s kraja nastanka drugam, izražena v kg/leto; stopnja aktivnosti : skupna količina izdelkov, ki jih obdela naprava, ali zmogljivost naprave, izražena v površinsko zaščitenih vozilih/leto.

1. Zaključki o BAT za površinsko obdelavo z organskimi topili

1.1 Splošni zaključki o BAT

1.1.1 Sistemi okoljskega upravljanja

BAT 1. Za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti je najboljša razpoložljiva tehnika, da se izpopolni in izvaja sistem okoljskega upravljanja, ki vključuje vse naslednje elemente:

(i) zavezanost, vodenje in odgovornost vodstva, vključno z višjim vodstvom, za izvajanje učinkovitega sistema okoljskega upravljanja;

(ii) analizo, ki vključuje določitev okvira organizacije, opredelitev potreb in pričakovanj deležnikov, opredelitev značilnosti obrata, povezanih z morebitnimi tveganji za okolje (ali zdravje ljudi), ter veljavnih pravnih zahtev v zvezi z okoljem;

(iii) oblikovanje okoljske politike, ki vključuje stalno izboljševanje okoljske učinkovitosti obrata;

(iv) določitev ciljev in kazalnikov učinkovitosti v zvezi s pomembnimi okoljskimi vidiki, vključno z ohranjanjem skladnosti z veljavnimi pravnimi zahtevami;

(v) načrtovanje in izvajanje potrebnih postopkov in ukrepov (vključno s popravnimi in preventivnimi ukrepi, če so potrebni) za doseganje okoljskih ciljev in preprečevanje okoljskih tveganj;

(vi) določitev struktur, vlog in odgovornosti v zvezi z okoljskimi vidiki in cilji ter zagotavljanje potrebnih finančnih in človeških virov;

(vii) zagotavljanje potrebne usposobljenosti in obveščenosti osebja, ki opravlja delo, ki lahko vpliva na okoljsko učinkovitost obrata (npr. z zagotavljanjem informacij in usposabljanjem);

(viii) notranjo in zunanjo komunikacijo;

(ix) spodbujanje sodelovanja zaposlenih pri dobrih praksah okoljskega upravljanja;

(x) sprejetje in vzdrževanje priročnika za upravljanje in pisnih postopkov za nadzor nad dejavnostmi z znatnim vplivom na okolje ter ustreznih evidenc;

(xi) učinkovito operativno načrtovanje in procesne kontrole;

(xii) izvajanje ustreznih programov vzdrževanja;

(xiii) protokole za pripravljenost in odzivanje na izredne dogodke, vključno s preprečevanjem in/ali zmanjševanjem negativnih vplivov izrednih razmer (na okolje);

(xiv) pri (ponovnem) projektiranju (novega) obrata ali njegovega dela proučitev njegovega vpliva na okolje v celotni življenjski dobi, kar vključuje gradnjo, vzdrževanje, obratovanje in razgradnjo;

(xv) izvajanje programa spremljanja in merjenja; po potrebi so informacije na voljo v referenčnem poročilu o spremljanju emisij v zrak in vodo iz obratov iz direktive o industrijskih emisijah;

(xvi) redno uporabo sektorskih primerjalnih analiz;

(xvii) redno neodvisno (kolikor je izvedljivo) notranjo revizijo in redno neodvisno zunanjo revizijo, da se oceni okoljska učinkovitost in ugotovi, ali je sistem okoljskega upravljanja skladen z načrtovano ureditvijo ter ali se ustrezno izvaja in vzdržuje;

(xviii) oceno vzrokov neskladnosti, izvajanje popravnih ukrepov v odziv na neskladnosti, pregled učinkovitosti popravnih ukrepov in določitev, ali obstajajo oziroma ali bi se lahko pojavile podobne neskladnosti;

(xix) redno pregledovanje sistema okoljskega upravljanja ter njegove stalne ustreznosti, primernosti in učinkovitosti, ki ga izvaja višje vodstvo;

(xx) spremljanje in upoštevanje razvoja čistejših tehnik.

Za površinsko obdelavo z organskimi topili je najboljša razpoložljiva tehnika tudi, da se v sistem okoljskega upravljanja zajamejo:

(i) povezanost z nadzorom in zagotavljanjem kakovosti ter vprašanji v zvezi z zdravjem in varnostjo;

(ii) načrtovanje za zmanjšanje okoljskega odtisa obrata. To vključuje zlasti: (a) ocenjevanje splošne okoljske učinkovitosti naprave (glej BAT 2); (b) upoštevanje vidikov v zvezi z različnimi okoljskimi prvinami, zlasti ohranjanje ustreznega ravnotežja med zmanjšanjem emisij topil ter porabo energije (glej BAT 19), vode (glej BAT 20) in surovin (glej BAT 6); (c) zmanjševanje emisij VOC pri postopkih čiščenja (glej BAT 9);

(iii) vključitev: (a) načrta za preprečevanje puščanja in razlitij ter njihovo obvladovanje (glej BAT 5(a)); (b) sistema ocenjevanja surovin za uporabo surovin z majhnim vplivom na okolje in načrta za optimizacijo uporabe topil v postopku (glej BAT 3); (c) masne bilance topil (glej BAT 10); (d) programa vzdrževanja za zmanjšanje pogostosti pojavljanja pogojev, ki niso običajni pogoji obratovanja (OTNOC), in okoljskih posledic takih pogojev (glej BAT 13); (e) načrta za energijsko učinkovitost (glej BAT 19(a)); (f) načrta za upravljanje porabe vode (glej BAT 20(a)); (g) načrta ravnanja z odpadki (glej BAT 22(a)); (h) načrta za obvladovanje vonjav (glej BAT 23).

Opomba

Z Uredbo (ES) št. 1221/2009 je vzpostavljen sistem Evropske unije za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), ki je primer sistema okoljskega upravljanja, skladnega s to BAT.

Uporaba

Raven podrobnosti in stopnja formalizacije sistema okoljskega upravljanja sta na splošno povezani z naravo, obsegom in kompleksnostjo obrata ter njegovimi morebitnimi vplivi na okolje.

1.1.2 Splošna okoljska učinkovitost

BAT 2. Za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti naprave, zlasti v zvezi z emisijami VOC in porabo energije, je najboljša razpoložljiva tehnika:

— opredeliti področja/dele/korake postopka, ki najbolj prispevajo k emisijam VOC in porabi energije ter pri katerih so možnosti za izboljšave največje (glej tudi BAT 1),

— opredeliti in izvesti ukrepe za zmanjšanje emisij VOC in porabe energije,

— redno (vsaj enkrat letno) posodabljati stanje in spremljati izvajanje opredeljenih ukrepov.

1.1.3 Izbira surovin

BAT 3. Za preprečevanje ali zmanjševanje vpliva uporabljenih surovin na okolje je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabita obe tehniki v nadaljevanju.

Tehnika Opis Uporaba (a) Uporaba surovin z majhnim vplivom na okolje V okviru sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1) sistematično ocenjevanje škodljivih vplivov uporabljenih materialov na okolje (zlasti snovi, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje, in snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost) ter njihova nadomestitev z drugimi surovinami brez vpliva na okolje in zdravje ali manjšim takim vplivom, kadar je to mogoče, pri čemer se upoštevajo zahteve v zvezi s kakovostjo izdelka ali specifikacije izdelka. Se uporablja na splošno. Področje uporabe (npr. raven podrobnosti) in vrsta ocenjevanja sta običajno povezana z naravo, obsegom in kompleksnostjo naprave ter njenimi morebitnimi vplivi na okolje ter z vrsto in količino uporabljenih materialov. (b) Optimizacija uporabe topil v postopku Optimizacija uporabe topil v postopku na podlagi načrta upravljanja (v okviru sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1)), katerega cilj je opredeliti in izvajati potrebne ukrepe (npr. serijsko barvanje, optimizacija prašnih nanosov). Se uporablja na splošno.

BAT 4. Za zmanjšanje porabe topil, emisij VOC in vpliva uporabljenih surovin na okolje je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabi ena izmed tehnik v nadaljevanju ali kombinacija teh tehnik.

Tehnika Opis Uporaba (a) Uporaba barv/premaznih sredstev/lakov/črnil/lepil na osnovi topil z visoko vsebnostjo trdnih snovi Uporaba barv, premaznih sredstev, tekočih črnil, lakov in lepil z majhno količino topil in povečano vsebnostjo trdnih snovi. Izbira tehnik za površinsko obdelavo je lahko omejena glede na vrsto dejavnosti, vrsto in obliko podlage, zahteve v zvezi s kakovostjo izdelka in potrebo po zagotavljanju, da so uporabljeni materiali, tehnike nanašanja premaznih sredstev, tehnike sušenja/strjevanja in sistemi za obdelavo izhodnih plinov med seboj združljivi. (b) Uporaba barv/premaznih sredstev/črnil/lakov/lepil na vodni osnovi Uporaba barv, premaznih sredstev, tekočih črnil, lakov in lepil, v katerih je organsko topilo delno nadomeščeno z vodo. (c) Uporaba črnil/premaznih sredstev/barv/lakov/lepil, strjenih s sevanjem Uporaba barv, premaznih sredstev, tekočih črnil, lakov in lepil, ki se lahko strdijo z aktivacijo posebnih skupin kemikalij, in sicer z UV-sevanjem ali infrardečim sevanjem ali curkom hitrih elektronov, brez toplote in emisij VOC. (d) Uporaba dvokomponentnih lepil brez topila Uporaba dvokomponentnih lepilnih materialov brez topila, ki so sestavljeni iz smole in utrjevalca. (e) Uporaba termoplastičnih lepil Uporaba premaznega sredstva z lepili, ki so izdelana z vročim ekstrudiranjem sintetičnega kavčuka, smole ogljikovodikov in različnih aditivov. Ne uporabi se nobeno topilo. (f) Uporaba premaznih sredstev v prahu Uporaba premaznega sredstva brez topila, ki se nanese kot fin prah in zapeče v peči. (g) Uporaba laminiranega filma za površinsko zaščito trakov ali pločevine v kolutih Uporaba polimernih filmov, ki se nanesejo na kolut ali trak, da pridobi estetske ali funkcionalne lastnosti, kar zmanjša število potrebnih premaznih plasti. (h) Uporaba snovi, ki niso VOC ali ki so manj hlapne VOC Nadomestitev močno hlapnih snovi VOC z drugimi, ki vsebujejo organske spojine, ki niso VOC ali ki so manj hlapne VOC (npr. estri).

1.1.4 Skladiščenje surovin in ravnanje z njimi

BAT 5. Za preprečevanje ali zmanjšanje ubežnih emisij VOC med skladiščenjem materialov, ki vsebujejo topila, in/ali nevarnih materialov ali ravnanjem z njimi je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabljajo načela skrbnega ravnanja, in sicer z vsemi tehnikami v nadaljevanju.

Tehnika Opis Uporaba Tehnike upravljanja (a) Priprava in izvajanje načrta za preprečevanje puščanja in razlitij ter njihovo obvladovanje Načrt za preprečevanje puščanja in razlitij ter njihovo obvladovanje je del sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1) in med drugim vključuje: — načrte obrata za incidente za majhna in velika razlitja; — opredelitev vlog in odgovornosti vseh udeleženih oseb; — zagotavljanje, da je osebje seznanjeno z okoljskimi vidiki in usposobljeno za preprečevanje/obravnavanje razlitij; — opredelitev območij, za katera obstaja tveganje razlitij in/ali puščanja nevarnih materialov, ter njihova razvrstitev glede na tveganje; — zagotavljanje ustreznih zadrževalnih sistemov za opredeljena območja, npr. neprepustna tla; — opredelitev ustrezne opreme za zadrževanje in čiščenje razlitja ter redno zagotavljanje, da je na voljo, da brezhibno deluje in da je blizu mest, kjer se lahko zgodijo taki incidenti; — smernice za ravnanje z odpadki, ki nastanejo pri obvladovanju razlitji; — redni (vsaj letni) pregledi skladiščnih in operativnih območij, preizkušanje in umerjanje opreme za odkrivanje puščanja ter takojšnje odpravljanje puščanja iz ventilov, tesnilnih obročev, prirobnic itd. (glej BAT 13). Se uporablja na splošno. Področje uporabe (npr. raven podrobnosti) načrta je običajno povezano z naravo, obsegom in kompleksnostjo obrata ter z vrsto in količino uporabljenih materialov. Tehnike skladiščenja (b) Zatesnitev ali pokrivanje vsebnikov in zadrževalno skladiščno območje Skladiščenje topil, nevarnih materialov, odpadnih topil in odpadnih materialov za čiščenje v zatesnjenih ali pokritih vsebnikih, ki ustrezajo tveganju, povezanemu s temi materiali, in ki so zasnovani za čim manjše emisije. Skladiščno območje za vsebnike je zaščiteno z zadrževalnim sistemom in ustrezno veliko. Se uporablja na splošno. (c) Na proizvodnih območjih se skladišči čim manjša količina nevarnih materialov Nevarni materiali se na proizvodnih območjih hranijo samo v količinah, ki so potrebne za proizvodnjo; večje količine se skladiščijo ločeno. Tehnike črpanja tekočin in ravnanja z njimi (d) Tehnike za preprečevanje puščanja in razlitij med črpanjem Puščanje in razlitja se preprečijo z uporabo črpalk in tesnil, ki ustrezajo uporabljenim materialom in zagotavljajo ustrezno tesnost. To vključuje opremo, kot so hermetične črpalke, magnetno sklopljene črpalke, črpalke z več mehanskimi tesnili in sistemom za hitro ohlajanje ali varovalnim sistemom, črpalke z več mehanskimi tesnili in navzven suhimi tesnili, membranske črpalke ali mehovne črpalke. Se uporablja na splošno. (e) Tehnike za preprečevanje prelitij med črpanjem To na primer vključuje zagotavljanje, da: — se črpanje nadzira; — pri večjih količinah so rezervoarji za skladiščenje materialov v razsutem stanju opremljeni z zvočnimi in/ali optičnimi alarmi visokega nivoja in po potrebi s sistemi izklopa. (f) Zajetje hlapov VOC med dostavo materialov, ki vsebujejo topilo Pri dostavi (npr. pri polnjenju ali praznjenju rezervoarjev) materialov v razsutem stanju, ki vsebujejo topilo, se zajamejo hlapi, izpodrinjeni iz rezervoarjev, ki se polnijo, običajno s povratnim zračenjem. To morda ni uporabno za topila z nizkim parnim tlakom ali zaradi stroškov. (g) Zadrževanje razlitij in/ali hitra absorpcija pri ravnanju z materiali, ki vsebujejo topila Pri ravnanju z materiali, ki vsebujejo topila in se skladiščijo v vsebnikih, se morebitna razlitja preprečijo z zadrževanjem, npr. z uporabo vozičkov, palet in/ali stojal z vgrajenim zadrževalnim sistemom (npr. „lovilna korita“) in/ali hitro absorpcijo z uporabo absorpcijskih materialov. Se uporablja na splošno.

1.1.5 Distribucija surovin

BAT 6. Za zmanjšanje porabe surovin in emisij VOC je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabi ena izmed tehnik v nadaljevanju ali kombinacija teh tehnik.

Tehnika Opis Uporaba (a) Centralizirana dobava materialov, ki vsebujejo VOC (npr. črnil, premaznih sredstev, lepil in čistilnih sredstev) Dobava materialov, ki vsebujejo VOC (npr. črnil, premaznih sredstev, lepil in čistilnih sredstev), na območje nanosa z neposrednim cevovodom s krožnimi linijami, vključno s čiščenjem sistema, kot je čiščenje s cevnimi čistilniki ali prepihovanje z zrakom. Morda se ne more uporabiti v primeru pogostih menjav črnil/barv/premaznih sredstev/lepil ali topil. (b) Napredni mešalni sistemi Računalniško vodena oprema za mešanje za pridobivanje želene barve/premaznega sredstva/črnila/lepila. Se uporablja na splošno. (c) Dobava materialov, ki vsebujejo VOC (npr. črnil, premaznih sredstev, lepil in čistilnih sredstev), na mesto nanosa po zaprtem sistemu V primeru pogostih menjav črnil/barv/premaznih sredstev/lepil in topil ali pri uporabi manjšega obsega se črnila/barve/premazna sredstva/lepila in topila dobavijo v majhnih vsebnikih za prevoz, ki se z uporabo zaprtega sistema postavijo blizu mesta uporabe. (d) Avtomatizacija menjave barv Avtomatizirano menjavanje barv in prepihovanje linije za črnilo/barvo/premazno sredstvo, pri čemer se zajame topilo. (e) Razvrščanje barv v skupine Spreminjanje zaporedja izdelkov, da se dosežejo daljša zaporedja izdelkov, na katere se nanese ista barva. (f) Nežno prepihovanje pri brizganju Ponovno polnjenje brizgalne pištole z novo barvo brez vmesnega spiranja.

1.1.6 Nanos premaznega sredstva

BAT 7. Za zmanjšanje porabe surovin in splošnega vpliva postopkov za nanos premaznega sredstva na okolje je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabi ena izmed tehnik v nadaljevanju ali kombinacija teh tehnik.

Tehnika Opis Uporaba Tehnike nanašanja, ki niso povezane z brizganjem (a) Nanašanje z valjem Nanos, pri katerem se za prenos ali odmerjanje tekočega premaznega sredstva na premikajoči se trak uporabljajo valji. Uporablja se samo za ravne podlage (4). (b) Valj s strgalom Premazno sredstvo se na podlago nanese skozi režo med strgalom in valjem. Ko se premazno sredstvo in podlaga premakneta naprej, se odvečno premazno sredstvo postrga stran. Se uporablja na splošno (4). (c) Nanos brez spiranja (suh nanos) pri površinski zaščiti pločevine v kolutih Nanos konverzijskih premazov, ki ne zahtevajo dodatnega spiranja z vodo, s premazovalnim valjem (ang. chemcoater) ali brisalnimi valji. Se uporablja na splošno (4). (d) Nanašanje premaznega sredstva s polivanjem (litje) Obdelovanci gredo skozi laminarni film premaznega sredstva, ki teče iz kompenzacijskega rezervoarja. Uporablja se samo za ravne podlage (4). (e) Elektroforetska površinska zaščita Delci barve, razpršeni v raztopini na vodni osnovi, se pod vplivom električnega polja nanesejo na potopljene podlage (elektroforetsko nanašanje). Uporablja se samo za kovinske podlage (4). (f) Preplavljanje Obdelovanci se po transportnih trakovih prenesejo v zaprt kanal, ki se nato prek brizgalnih cevi preplavi s premaznim materialom. Odvečni material se zbere in ponovno uporabi. Se uporablja na splošno (4). (g) Koekstrudiranje Natisnjena podlaga se spoji s toplim, utekočinjenim plastičnim filmom in nato shladi. Film nadomesti potrebno dodatno premazno plast. Lahko se uporabi med dvema različnima plastema različnih nosilnih snovi in deluje kot lepilo. Ne uporablja se v primerih, ko je treba zagotoviti zelo močno vez ali odpornost na temperaturo pri sterilizaciji (4). Tehnike atomizacije brizganja (h) Brezzračno brizganje s pomočjo zraka Za spreminjanje stožca brizganja pri brezzračni brizgalni pištoli se uporabi tok zraka (zrak za oblikovanje). Se uporablja na splošno (4). (i) Pnevmatska atomizacija z inertnimi plini Pnevmatski nanos barve z inertnimi plini pod tlakom (npr. dušik, ogljikov dioksid). Morda se ne more uporabljati za površinsko zaščito lesenih površin (4) (j) Atomizacija z velikimi količinami zraka pod nizkim tlakom (ang. high-volume low-pressure – HVLP) Atomizacija barve v brizgalni šobi, pri kateri se barva zmeša z velikimi količinami zraka pod nizkim tlakom (največ 1,7 bara). Pištole HVLP imajo učinkovitost prenosa barv, večjo od 50 %. Se uporablja na splošno (4). (k) Elektrostatična atomizacija (povsem avtomatizirana) Atomizacija z diski in zvonovi, ki se vrtijo z velikimi hitrostmi, ter oblikovanje curka brizganja z elektrostatičnimi polji in zrakom. (l) Zračno ali brezzračno brizganje s pomočjo elektrostatike Curek brizganja pri pnevmatski ali brezzračni atomizaciji se oblikuje z elektrostatičnim poljem. Pištole za elektrostatično barvanje imajo učinkovitost prenosa, večjo od 60 %. Metode fiksnega elektrostatičnega barvanja imajo učinkovitost prenosa do 75 %. (m) Vroče brizganje Pnevmatska atomizacija z vročim zrakom ali segreto barvo. Morda se ne more uporabljati pri pogostih menjavah barv (4). (n) Nanos z brizganjem, brisanjem in splakovanjem pri površinski zaščiti Brizganje se uporablja za nanos čistilnih sredstev in sredstev za predhodno obdelavo ter za spiranje. Po brizganju se uporabijo brisalniki za čim manjšo izgubo raztopine, temu pa sledi spiranje. Se uporablja na splošno (4) Avtomatizacija nanosa z brizganjem (o) Robotski nanos Robotski nanos premaznih sredstev in tesnilnih mas na notranje in zunanje površine. Se uporablja na splošno (4). (p) Strojni nanos Upravljanje brizgalnih glav/brizgalnih pištol/šob s stroji za barvanje.

1.1.7 Sušenje/strjevanje

BAT 8. Za zmanjšanje porabe energije in splošnega vpliva postopkov sušenja/strjevanja na okolje je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabi ena izmed tehnik v nadaljevanju ali kombinacija teh tehnik.

Tehnika Opis Uporaba (a) Konvekcijsko sušenje/strjevanje z inertnim plinom Inertni plin (dušik) se segreje v pečici, kar omogoči obremenitev s topilom nad spodnjo mejo eksplozivnosti (LEL). Mogoče so obremenitve s topilom nad 1 200 g/m3 dušika. Ne uporablja se, kadar je treba sušilnike redno odpirati (5). (b) Indukcijsko sušenje/strjevanje Strjevanje ali sušenje pod vplivom toplote na liniji, in sicer z elektromagnetnimi induktorji, ki z nihajnim magnetnim poljem segrevajo notranjost kovinskega obdelovanca. Uporablja se samo za kovinske podlage (5). (c) Mikrovalovno in visokofrekvenčno sušenje Sušenje z mikrovalovnim ali visokofrekvenčnim sevanjem. Uporablja se samo za premazna sredstva na vodni osnovi in nekovinske podlage (5). (d) Sevalno strjevanje Sevalno strjevanje se uporablja za smole in reaktivna razredčila (monomere), ki reagirajo ob izpostavljenosti sevanju (infrardečemu (IR), ultravijoličnemu (UV)) ali visokoenergijskim elektronskim snopom. Uporablja se samo za nekatera premazna sredstva in črnila (5). (e) Kombinirano sušenje s konvekcijo/infrardečim sevanjem Sušenje mokre površine s kombinacijo kroženja vročega zraka (konvekcija) in infrardečega sevala. Se uporablja na splošno (5). (f) Sušenje/strjevanje s konvekcijo, kombinirano z rekuperacijo toplote Z rekuperacijo toplote iz izhodnih plinov (glej BAT 19(e)) se ta ponovno uporabi za predhodno segrevanje zraka, ki se dovaja v konvekcijski sušilnik/peč za strjevanje. Se uporablja na splošno (5).

1.1.8 Čiščenje

BAT 9. Za zmanjšanje emisij VOC pri postopkih čiščenja je najboljša razpoložljiva tehnika čim bolj zmanjšati uporabo čistilnih sredstev na osnovi topila in uporabiti kombinacijo tehnik v nadaljevanju.

Tehnika Opis Uporaba (a) Zaščita območij in opreme za brizganje Območja in oprema za nanos (npr. stene in roboti v kabini za brizganje), pri katerih lahko pride do čezmernega nanosa ali kapljanja itd., so prekriti s tkanino ali folijami za enkratno uporabo, ki se ne morejo strgati ali obrabiti. Izbira tehnik čiščenja je lahko omejena glede na vrsto postopka, podlago ali opremo, ki jo je treba očistiti, in vrsto nečistoče. (b) Odstranjevanje trdnih snovi pred popolnim čiščenjem Odstranijo se trdne snovi v (suhi) koncentrirani obliki, običajno ročno, s pomočjo majhnih količin čistilnega topila ali brez nje. S tem se zmanjša količina materiala, ki ga je treba odstraniti s topilom in/ali vodo v naslednjih fazah čiščenja, s čimer se zmanjša tudi količina uporabljenega topila in/ali vode. (c) Ročno čiščenje s predhodno impregniranimi robci Robci, ki so predhodno impregnirani s čistilnimi sredstvi, se uporabijo za ročno čiščenje. Čistilna sredstva so lahko sredstva na osnovi topila, manj hlapnega topila ali brez topila. (d) Uporaba manj hlapnih čistilnih sredstev Uporaba manj hlapnih topil kot čistilnih sredstev z veliko močjo čiščenja za ročno ali avtomatizirano čiščenje. (e) Čiščenje na vodni osnovi Za čiščenje se uporabljajo detergenti na vodni osnovi ali topila, ki se mešajo z vodo, na primer alkoholi ali glikoli. (f) Zaprti pralni stroji Samodejno serijsko čiščenje/razmaščevanje delov tiskarskega stroja/strojnih delov v zaprtih pralnih strojih. To se lahko opravi z: a) organskimi topili (z ekstrakcijo zraka, ki ji sledi zmanjševanje emisij VOC in/ali predelava uporabljenih topil) (glej BAT 15); ali b) topili brez VOC; ali c) alkalnimi čistilnimi sredstvi (z zunanjim ali notranjim čiščenjem odpadne vode). (g) Prepihovanje z rekuperacijo topil Zbiranje, skladiščenje in, kadar je to mogoče, ponovna uporaba topil, ki se uporabljajo za prepihovanje pištol/naprav za nanos in linij med menjavami barv. (h) Čiščenje z brizganjem vode pod visokim tlakom Za samodejno serijsko čiščenje delov tiskarskega stroja/strojnih delov se uporabljajo sistemi za brizganje vode ali natrijevega bikarbonata pod visokim tlakom ali podobno. (i) Ultrazvočno čiščenje Čiščenje v tekočini z visokofrekvenčnimi vibracijami, da se zmehča sprijeta nečistoča. (j) Čiščenjem s suhim ledom (CO2) Čiščenje delov strojev in kovinskih ali plastičnih podlag s peskanjem s koščki ali snegom CO2. (k) Čiščenje s peskanjem s plastičnim delci Nakopičena odvečna barva se s panelnih šablon in nosilcev ogrodja odstrani s peskanjem s plastičnimi delci.

1.1.9 Spremljanje

1.1.9.1 Masna bilanca topil

BAT 10. Najboljša razpoložljiva tehnika je spremljati skupne in ubežne emisije VOC, in sicer tako, da se vsaj enkrat letno določi masna bilanca topil za vhodna in izhodna topila v napravi, kot je opredeljeno v delu 7(2) Priloge VII k Direktivi 2010/75/EU, ter z uporabo vseh tehnik v nadaljevanju čim bolj zmanjšati merilno negotovost podatkov o masni bilanci topil.

Tehnika Opis (a) Celovita opredelitev in količinska opredelitev ustreznih vhodnih in izhodnih topil, vključno s povezano merilno negotovostjo To vključuje: — opredelitev in dokumentacijo vhodnih in izhodnih topil (npr. emisije v odpadnih plinih, emisije iz posameznih virov ubežnih emisij, izhodna topila v odpadkih); — utemeljeno količinsko opredelitev vseh posameznih zadevnih vhodnih in izhodnih topil ter beleženje uporabljene metodologije (npr. meritev, izračun na podlagi faktorjev emisije, ocena na podlagi operativnih parametrov); — opredelitev glavnih virov merilne negotovosti zgoraj navedene količinske opredelitve in izvajanje popravnih ukrepov za zmanjšanje te negotovosti; — redno posodabljanje podatkov o vhodnih in izhodnih topilih. (b) Izvajanje sistema za sledenje topilom Cilj sistema za sledenje topilom je vzdrževanje nadzora nad porabljenimi in neporabljenimi količinami topil (npr. s tehtanjem neporabljenih količin, ki se z območja uporabe vrnejo v skladišče). (c) Spremljanje sprememb, ki lahko vplivajo na merilno negotovost podatkov o masni bilanci topil Zabeleži se vsaka sprememba, ki bi lahko vplivala na merilno negotovost podatkov o masni bilanci topil, na primer: — okvare sistema za obdelavo izhodnih plinov: zabeležita se datum in trajanje; — spremembe, ki lahko vplivajo na tok zraka/plinov, npr. zamenjava ventilatorjev, pogonskih koles, motorjev: zabeležita se datum in vrsta spremembe.

Uporaba

Raven podrobnosti masne bilance topil je sorazmerna z naravo, obsegom in kompleksnostjo obrata, z obsegom njegovih morebitnih vplivov na okolje ter z vrsto in količino uporabljenih materialov.

1.1.9.2 Emisije v odpadnih plinih

BAT 11. Najboljša razpoložljiva tehnika je spremljati emisije v odpadnih plinih, in sicer vsaj tako pogosto, kot je navedeno v nadaljevanju, in v skladu s standardi EN. Če standardi EN niso na voljo, je najboljša razpoložljiva tehnika uporabiti standarde ISO, nacionalne ali druge mednarodne standarde, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.

Snov/parameter Sektorji/viri Standard(-i) Najmanjša pogostost spremljanja Spremljanje, povezano z Prah Površinska zaščita vozil – površinska zaščita z brizganjem EN 13284-1 Enkrat na leto (6) BAT 18 Površinska zaščita drugih kovinskih in plastičnih površin – površinska zaščita z brizganjem Površinska zaščita zrakoplovov – priprava (npr. brušenje, peskanje) in površinska zaščita Površinska zaščita in tiskanje kovinske embalaže – nanos z brizganjem Površinska zaščita lesenih površin – priprava in površinska zaščita TVOC Vsi sektorji Kateri koli odvodnik z obremenitvijo s TVOC < 10 kg C/h EN 12619 Enkrat na leto (6) (7) (8) BAT 14, BAT 15 Kateri koli odvodnik z obremenitvijo s TVOC ≥ 10 kg C/h Splošni standardi EN (9) Stalno DMF Površinska zaščita tekstilnih izdelkov, folij in papirja (10) Standard EN ni na voljo (11) Enkrat na tri mesece (6) BAT 15 NOX Toplotna obdelava izhodnih plinov EN 14792 Enkrat na leto (12) BAT 17 CO Toplotna obdelava izhodnih plinov EN 15058 Enkrat na leto (12) BAT 17

1.1.9.3 Emisije v vodo

BAT 12. Najboljša razpoložljiva tehnika je spremljanje emisij v vodo, in sicer vsaj tako pogosto, kot je navedeno v nadaljevanju, in v skladu s standardi EN. Če standardi EN niso na voljo, je najboljša razpoložljiva tehnika uporabiti standarde ISO, nacionalne ali druge mednarodne standarde, s katerimi se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.

Snov/parameter Sektor Standard(-i) Najmanjša pogostost spremljanja Spremljanje, povezano z TSS (13) Površinska zaščita vozil EN 872 Enkrat na mesec Once every month (14) (15) BAT 21 Površinska zaščita pločevine v kolutih Površinska zaščita in tiskanje kovinske embalaže (samo za pločevinke, izdelane z vlečenjem in tanjšanjem stene) KPK (13) (16) Površinska zaščita vozil Standard EN ni na voljo Površinska zaščita pločevine v kolutih Površinska zaščita in tiskanje kovinske embalaže (samo za pločevinke, izdelane z vlečenjem in tanjšanjem stene) TOC (13) (16) Površinska zaščita vozil EN 1484 Površinska zaščita pločevine v kolutih Površinska zaščita in tiskanje kovinske embalaže (samo za pločevinke, izdelane z vlečenjem in tanjšanjem stene) Cr(VI) (17) (18) Površinska zaščita zrakoplovov EN ISO 10304-3 ali EN ISO 23913 Površinska zaščita pločevine v kolutih Cr (18) (19) Površinska zaščita zrakoplovov Na voljo so različni standardi EN (npr. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586) Površinska zaščita pločevine v kolutih Ni (18) Površinska zaščita vozil Površinska zaščita pločevine v kolutih Zn (18) Površinska zaščita vozil Površinska zaščita pločevine v kolutih AOX (18) Površinska zaščita vozil EN ISO 9562 Površinska zaščita pločevine v kolutih Površinska zaščita in tiskanje kovinske embalaže (samo za pločevinke, izdelane z vlečenjem in tanjšanjem stene) F– (18) (20) Površinska zaščita vozil EN ISO 10304-1 Površinska zaščita pločevine v kolutih Površinska zaščita in tiskanje kovinske embalaže (samo za pločevinke, izdelane z vlečenjem in tanjšanjem stene)

1.1.10 Emisije med pogoji, ki niso običajni pogoji obratovanja

BAT 13. Za zmanjšanje pogostosti pogojev, ki niso običajni pogoji obratovanja (ang. other than normal operating conditions – OTNOC), in za zmanjšanje emisij med OTNOC je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabita obe tehniki v nadaljevanju.

Tehnika Opis (a) Opredelitev ključne opreme Na podlagi ocene tveganja se opredeli oprema, ki je ključna za varstvo okolja (v nadaljnjem besedilu: ključna oprema). Načeloma se to nanaša na vso opremo in sisteme, povezane z VOC (npr. sistemi za obdelavo izhodnih plinov, sistemi za zaznavanje puščanja). (b) Pregledovanje, vzdrževanje in spremljanje Strukturiran program za čim večjo razpoložljivost in učinkovitost ključne opreme, ki vključuje standardne operativne postopke, preventivno vzdrževanje ter redno in nenačrtovano vzdrževanje. Spremljajo se obdobja OTNOC ter njihovo trajanje, vzroki in, če je to mogoče, emisije med temi obdobji.

1.1.11 Emisije v odpadnih plinih

1.1.11.1 Emisije hlapnih organskih spojin

BAT 14. Za zmanjšanje emisij VOC na območjih proizvodnje in skladiščenja je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabita tehnika (a) in ustrezna kombinacija drugih tehnik v nadaljevanju.

Tehnika Opis Uporaba (a) Izbira, zasnova in optimizacija sistema Izbere, zasnuje in optimizira se sistem za izhodne pline, pri čemer se upoštevajo parametri, kot so: — količina ekstrahiranega zraka; — vrsta in koncentracija topil v ekstrahiranem zraku; — vrsta sistema obdelave (namenski/centralizirani); — zdravje in varnost; — energijska učinkovitost. Pri izbiri sistema se lahko upošteva naslednji prednostni vrstni red: — ločevanje izhodnih plinov z visoko in nizko koncentracijo VOC; — tehnike za homogeniziranje in povečanje koncentracije VOC (glej BAT 16(b) in (c)); — tehnike za rekuperacijo topil v izhodnih plinih (glej BAT 15); — tehnike za zmanjševanje emisij VOC z rekuperacijo toplote (glej BAT 15); — tehnike za zmanjševanje emisij VOC brez rekuperacije toplote (glej BAT 15). Se uporablja na splošno. (b) Ekstrakcija zraka čim bližje mestu nanosa materialov, ki vsebujejo VOC Zrak se ekstrahira čim bližje mestu nanosa, pri čemer so območja za nanos (npr. premazovalniki, stroji za nanos, kabine za brizganje) povsem ali delno zaprta. Ekstrahiran zrak se lahko obdela s sistemom za obdelavo izhodnih plinov. Morda se ne uporablja v primerih, ko je zaradi zaprtja območja med obratovanjem težko dostopati do strojev. Uporaba je lahko omejena zaradi oblike in velikosti območja, ki ga je treba zapreti. (c) Ekstrakcija zraka čim bližje mestu priprave barv/premaznih sredstev/lepil/črnil Zrak se ekstrahira čim bližje mestu priprave barv/premaznih sredstev/lepil/črnil (npr. na območju mešanja). Ekstrahiran zrak se lahko obdela s sistemom za obdelavo izhodnih plinov. Uporablja se samo na območjih, kjer se pripravljajo barve/premazna sredstva/lepila/črnila. (d) Ekstrakcija zraka iz postopkov sušenja/strjevanja Peči za strjevanje/sušilniki so opremljeni s sistemom za ekstrakcijo zraka. Ekstrahiran zrak se lahko obdela s sistemom za obdelavo izhodnih plinov. Uporablja se samo za postopke sušenja/strjevanja. (e) Čim večje zmanjšanje ubežnih emisij in toplotnih izgub iz peči/sušilnikov z zatesnitvijo vhoda in izhoda peči za strjevanje/sušilnikov ali z uporabo podtlaka pri sušenju Vhod in izhod peči za strjevanje/sušilnikov se zatesnita, da se zmanjšajo ubežne emisije VOC in toplotne izgube. Zatesnitev se zagotovi s curki zraka, zračnimi noži, vrati, plastičnimi ali kovinskimi zavesami, rakli itd., ali pa se v pečeh/sušilnikih ohranja podtlak. Uporablja se samo, kadar se uporabljajo peči za strjevanje/sušilniki. (f) Ekstrakcija zraka iz območja ohlajanja Med ohlajanjem podlage po strjevanju/sušenju se zrak iz območja ohlajanja ekstrahira in se lahko obdela v sistemu za obdelavo izhodnih plinov. Uporablja se samo, kadar se po sušenju/strjevanju podlaga ohlaja. (g) Ekstrakcija zraka iz skladišča surovin, topil in odpadkov, ki vsebujejo topila Ekstrahira se zrak iz skladišča surovin in/ali posameznih vsebnikov za surovine, topila in odpadke, ki vsebujejo topila, in se lahko obdela v sistemu za obdelavo izhodnih plinov. Morda se ne more uporabljati za zaprte vsebnike ali za skladiščenje surovin, topil in odpadkov, ki vsebujejo topila, z nizkim parnim tlakom in nizko stopnjo strupenosti. (h) Ekstrakcija zraka iz območij čiščenja Ekstrahira se zrak iz območij, kjer se deli strojev in oprema ročno ali samodejno čistijo z organskimi topili, in lahko se obdela s sistemom za obdelavo izhodnih plinov. Uporablja se samo za območja, kjer se deli strojev in oprema čistijo z organskimi topili.

BAT 15. Za zmanjšanje emisij VOC v odpadnih plinih in učinkovitejšo rabo virov je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabi ena izmed tehnik v nadaljevanju ali kombinacija teh tehnik.

Tehnika Opis Uporaba I. Zajetje in rekuperacija topil v izhodnih plinih (a) Kondenzacija Tehnika za odstranjevanje organskih spojin, pri kateri se temperatura zmanjša pod njihovo rosišče, zato da se hlapi utekočinijo. Glede na zahtevani razpon operativne temperature se uporabijo različna hladilna sredstva, npr. voda za ohlajanje, ohlajena voda (temperatura običajno znaša 5 °C), amoniak ali propan. Uporaba je lahko omejena, če je zaradi majhne vsebnosti VOC za rekuperacijo topil potrebna čezmerna količina energije. (b) Adsorpcija z aktivnim ogljem ali zeoliti VOC se adsorbirajo na površini aktivnega oglja, zeolitov ali papirja iz ogljikovih vlaken. Adsorbat se pozneje desorbira, npr. s paro (pogosto na kraju samem), za ponovno uporabo ali odstranitev, adsorbent pa se ponovno uporabi. Za neprekinjeno delovanje običajno hkrati delujeta več kot dva adsorberja, pri čemer en deluje v načinu desorpcije. Adsorpcija se običajno uporablja tudi kot faza koncentracije, da se poveča učinkovitost nadaljnje oksidacije. Uporaba je lahko omejena, če je zaradi majhne vsebnosti VOC za rekuperacijo topil potrebna čezmerna količina energije. (c) Absorpcija z ustrezno tekočino Za odstranjevanje onesnaževal iz izhodnega plina, zlasti topnih spojin in trdnih snovi (prah), z absorpcijo se uporabi ustrezna tekočina. Možna je rekuperacija topila, na primer z destilacijo ali toplotno desorpcijo. (Za odstranjevanje prahu glej BAT 18.) Se uporablja na splošno. II. Toplotna obdelava topil v izhodnih plinih z energijsko predelavo (d) Pošiljanje izhodnih plinov v kurilno napravo Del izhodnih plinov ali vsi izhodni plini se pošljejo kot zrak za zgorevanje in dopolnilno gorivo v kurilno napravo (vključno z napravami za soproizvodnjo toplote in električne energije (SPTE)), ki se uporablja za proizvajanje pare in/ali električne energije. Se ne uporablja za izhodne pline, ki vsebujejo snovi iz člena 59(5) direktive o industrijskih emisijah. Uporaba je lahko omejena zaradi varnostnih razlogov. (e) Rekuperativna toplotna oksidacija Toplotna oksidacija z uporabo toplote odpadnih plinov, npr. za predhodno segrevanje izhodnih plinov, ki se dovajajo v napravo. Se uporablja na splošno. (f) Regenerativna toplotna oksidacija z več plastmi ali z rotacijskim distributerjem zraka brez ventila Oksidator z več plastmi (tremi ali petimi), napolnjenimi s keramičnim polnilom. Plasti so toplotni izmenjevalniki, ki se izmenično segrevajo z odpadnimi dimnimi plini, ki nastanejo pri oksidaciji, nato se tok obrne, da se segreva zrak, ki se dovaja v oksidator. Tok se redno obrača. V rotacijskem distributerju zraka brez ventila je keramični medij v eni rotacijski posodi, ki je razdeljena na več razdelkov. Se uporablja na splošno. (g) Katalitska oksidacija Oksidacija VOC, ki jo pospeši katalizator, da se zmanjšata temperatura oksidacije in poraba goriva. Rekuperacija toplote izpušnih plinov je mogoča z rekuperativnimi ali regenerativnimi vrstami toplotnih izmenjevalnikov. Za obdelavo izhodnih plinov, ki nastanejo pri proizvodnji žice za navijanje, se uporabljajo višje temperature oksidacije (500–750 °C). Uporaba je lahko omejena zaradi prisotnosti strupov za katalizator. III. Obdelava topil v izhodnih plinih brez rekuperacije topil ali energijske predelave (h) Biološka obdelava izhodnih plinov Izhodni plin se odpraši in pošlje v reaktor z biofiltrsko podlago. Biofilter je sestavljen iz plasti organskega materiala (kot so šota, resje, kompost, korenine, drevesna skorja, les iglavcev in različne kombinacije) ali inertnega materiala (kot so glina, aktivno oglje in poliuretan), pri čemer naravno prisotni mikroorganizmi biološko oksidirajo tok izhodnih plinov v ogljikov dioksid, vodo, anorganske soli in biomaso. Biofilter je občutljiv na prah, visoke temperature ali velike spremembe v izhodnih plinih, npr. njihovo temperaturo ob dovajanju ali koncentracijo VOC. Morda je treba dodajati hranila. Uporablja se samo za obdelavo biološko razgradljivih topil. (i) Toplotna oksidacija Oksidacija VOC s segrevanjem izhodnih plinov z zrakom ali kisikom v zgorevalni komori do temperature, ki je nad njihovo točko samovžiga, in ohranjanje visoke temperature dovolj dolgo, da VOC popolnoma zgorijo v ogljikov dioksid in vodo. Se uporablja na splošno.

Ravni emisij, povezane z BAT, so navedene v preglednicah 11, 15, 17, 19, 21, 24, 27, 30, 32 in 35 teh zaključkov o BAT.

BAT 16. Za zmanjšanje porabe energije sistema za zmanjševanje emisij VOC je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabi ena izmed tehnik v nadaljevanju ali kombinacija teh tehnik.

Tehnika Opis Uporaba (a) Ohranjanje koncentracije VOC, ki se pošljejo v sistem za obdelavo izhodnih plinov, z uporabo ventilatorjev s frekvenčnimi pretvorniki Za centraliziran sistem za obdelavo izhodnih plinov se uporabi pogonski ventilator s spremenljivo frekvenco, da se prilagaja tok zraka tako, da se ujema z izpušnimi plini iz opreme, ki morda obratuje. Uporablja se samo za centralne toplotne sisteme za obdelavo izhodnih plinov pri serijskih postopkih, kot je tiskanje. (b) Notranja koncentracija topil v izhodnih plinih Izhodni plini se recirkulirajo v postopku (notranje) v pečeh za strjevanje/sušilnikih in/ali kabinah za brizganje, da se poveča koncentracija VOC v izhodnih plinih, pri čemer se poveča učinkovitost zmanjševanja emisij sistema za obdelavo izhodnih plinov. Uporaba je lahko omejena zaradi dejavnikov, povezanih z zdravjem in varnostjo, na primer spodnje meje eksplozivnosti (LEL), ter zaradi zahtev v zvezi s kakovostjo izdelka ali specifikacij izdelka. (c) Zunanja koncentracija topil v izhodnih plinih na podlagi adsorpcije Koncentracija topila v izhodnih plinih se poveča s stalnim krožnim tokom procesnega zraka v kabini za brizganje, po možnosti v kombinaciji z izhodnimi plini iz peči za strjevanje/sušilnika, skozi opremo za adsorpcijo. Ta oprema lahko vključuje: — adsorber v nepremični plasti z aktivnim ogljem ali zeolitom; — adsorber v lebdeči plasti z aktivnim ogljem; — adsorber na rotorju z aktivnim ogljem ali zeolitom; — molekularno sito. Uporaba je lahko omejena, če je zaradi majhne vsebnosti VOC potrebna čezmerna količina energije. (d) Tehnika vsesavanja zraka za zmanjševanje količine odpadnega plina Izhodni plini iz peči za strjevanje/sušilnikov se pošljejo v veliko posodo za vsesani zrak in se delno recirkulirajo kot zrak, ki se dovaja v peči za sušenje/sušilnike. Presežni zrak iz posode za vsesani zrak se pošlje v sistem za obdelavo izhodnih plinov. Ta cikel poveča vsebnost VOC v zraku v pečeh za strjevanje/sušilnikih in zmanjša količino odpadnega plina. Se uporablja na splošno.

1.1.11.2 Emisije NOX in CO

BAT 17. Za zmanjšanje emisij NOX v odpadnih plinih in hkratno omejevanje emisij CO iz toplotne obdelave topil v izhodnih plinih je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabi tehnika (a) ali obe tehniki v nadaljevanju.

Tehnika Opis Uporaba (a) Optimizacija pogojev toplotne obdelave (zasnova in delovanje) Dobra zasnova zgorevalnih komor, gorilnikov in povezane opreme/naprav se kombinira z optimizacijo pogojev zgorevanja (npr. z nadziranjem parametrov zgorevanja, kot sta temperatura in zadrževalni čas), pri čemer se lahko uporabijo samodejni sistemi in redno načrtovano vzdrževanje sistema zgorevanja v skladu s priporočili dobavitelja ali pa se ne uporabijo. Uporaba take zasnove je lahko omejena v obstoječih napravah. (b) Uporaba gorilnikov z majhnimi emisijami NOX Najvišja temperatura plamenov v zgorevalni komori se zmanjša, s čimer se upočasni zgorevanje, ki pa je kljub temu popolno, ter poveča prenos toplote (plamen oddaja več toplote). To se kombinira z daljšim zadrževalnim časom, da se doseže želena odstranitev VOC. Uporaba je lahko omejena v obstoječih napravah zaradi zasnove in/ali operativnih omejitev.





Preglednica 1

Raven emisij, povezana z BAT, za emisije NOX v odpadnih plinih in okvirna raven emisij za emisije CO v odpadnih plinih iz toplotne obdelave izhodnih plinov

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (21) (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) Okvirna raven emisij (21) (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) NOX mg/Nm3 20–130 (22) Ni okvirne ravni. CO Ni ravni emisij, povezane z BAT. 20–150

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 11.

1.1.11.3 Emisije prahu

BAT 18. Za zmanjšanje emisij prahu v odpadnih plinih iz postopkov za pripravo površine podlage, rezanje in nanos premaznega sredstva ter zaključnih postopkov za sektorje in postopke, navedene v preglednici 2, je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabi ena izmed tehnik v nadaljevanju ali kombinacija teh tehnik.

Tehnika Opis (a) Kabina za brizganje za mokro ločevanje (udarna plošča, ki se spira) Vodna zavesa, ki pada navpično navzdol po zadnji plošči kabine za brizganje, zajema delce barve pri čezmernem nanosu. Zmes vode in barve se zajame v rezervoar in voda se recirkulira. (b) Mokro pranje Delci barve in drug prah v izhodnih plinih se ločijo v sistemih za pranje z intenzivnim mešanjem izhodnih plinov z vodo. (Za odstranjevanje VOC glej BAT 15(c).) (c) Suho ločevanje čezmernega nanosa s predhodno površinsko zaščitenim materialom Postopek suhega ločevanja čezmernega nanosa barve z membranskimi filtri v kombinaciji z apnencem, ki se uporablja kot material za predhodni premaz, da se prepreči obraščanje membran. (d) Suho ločevanje čezmernega nanosa s filtri Mehanski sistem ločevanja, npr. s kartonom, tkanino ali sintrom. (e) Elektrostatični filter Delci se v elektrostatičnih filtrih naelektrijo in ločijo pod vplivom električnega polja. V suhem elektrostatičnem filtru (ang. electrostatic precipitator – ESP) se zajeti material odstrani mehansko (npr. s stresanjem, vibriranjem ali stisnjenim zrakom). V mokrem elektrostatičnem filtru se izplakne z ustrezno tekočino, običajno s sredstvom za ločevanje na vodni osnovi.





Preglednica 2

Ravni emisij, povezane z BAT, za emisije prahu v odpadnih plinih

Parameter Sektor Postopek Enota Raven emisij, povezana z BAT (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) Prah Površinska zaščita vozil Površinska zaščita z brizganjem mg/Nm3 < 1–3 Površinska zaščita drugih kovinskih in plastičnih površin Površinska zaščita z brizganjem Površinska zaščita zrakoplovov Priprava (npr. brušenje, peskanje) in površinska zaščita Površinska zaščita in tiskanje kovinske embalaže Nanos z brizganjem Površinska zaščita lesenih površin Priprava, površinska zaščita

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 11.

1.1.12 Energijska učinkovitost

BAT 19. Za učinkovito rabo energije je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabita tehniki (a) in (b) ter ustrezna kombinacija tehnik od (c) do (h) v nadaljevanju.

Tehnika Opis Uporaba Tehnike upravljanja (a) Načrt za energijsko učinkovitost Načrt za energijsko učinkovitost je del sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1) ter vključuje opredelitev in izračun specifične porabe energije pri dejavnosti, določitev ključnih kazalnikov uspešnosti na letni osnovi (npr. MWh/tono izdelkov) ter načrtovanje ciljev rednih izboljšav in s tem povezanih ukrepov. Načrt je prilagojen posebnostim naprave v smislu izvajanih postopkov, materialov, izdelkov itd. Raven podrobnosti ter narava načrta za energijsko učinkovitost in energijske bilance sta na splošno povezani z naravo, obsegom in kompleksnostjo obrata ter vrstami uporabljenih virov energije. Morda se ne uporablja, kadar se površinska obdelava z organskimi topili izvaja v večjem obratu, če je taka površinska obdelava v zadostni meri zajeta v načrt za energijsko učinkovitost in energijsko bilanco večjega obrata. (b) Energijska bilanca Vsako leto se pripravi energijska bilanca, v kateri sta razčlenjeni poraba in proizvodnja energije (vključno z izvozom) po vrsti vira (npr. električna energija, fosilna goriva, energija iz obnovljivih virov, uvožena toplota in/ali ohlajanje). To vključuje: (i) opredelitev energijske meje površinske obdelave z organskimi topili; (ii) informacije o porabi energije v smislu dobavljene energije; (iii) informacije o energiji, izvoženi iz naprave; (iv) informacije o toku energije (npr. Sankeyjevi diagrami ali energijske bilance), ki kažejo, kako se energija porablja v celotnem postopku. Energijska bilanca je prilagojena posebnostim naprave v smislu izvajanih postopkov, materialov itd. Tehnike, povezane s postopki (c) Toplotna izolacija rezervoarjev in kadi, ki vsebujejo ohlajene ali ogrevane tekočine, ter kurilnih in parnih sistemov Ta se lahko na primer zagotovi z: — rezervoarji z dvojno steno; — rezervoarji, ki so predhodno izolirani; — nanosom izolacije na zgorevalno opremo, cevi za paro in cevi, ki vsebujejo ohlajene ali ogrevane tekočine. Se uporablja na splošno. (d) Rekuperacija toplote s soproizvodnjo – soproizvodnja toplote in električne energije ali soproizvodnja toplote, električne energije in hladu Rekuperacija toplote (večinoma iz parnega sistema) za proizvodnjo vroče vode/pare, ki se nato uporabi v industrijskih postopkih/dejavnostih. Soproizvodnja toplote, električne energije in hladu (imenuje se tudi trigeneracija) je sistem soproizvodnje z absorpcijskim ohlajevalnikom, ki za ohlajanje vode uporablja toploto nizke temperature. Uporaba je lahko omejena zaradi postavitve naprave, značilnosti tokov vročega plina (npr. pretok, temperatura) ali zato, ker povpraševanje po toploti ni dovolj veliko. (e) Rekuperacija toplote iz tokov vročega plina Energijska predelava iz tokov vročega plina (npr. iz sušilnikov ali območij ohlajanja), na primer z njihovo recirkulacijo, da se uporabijo kot procesni zrak v zunanjih ali notranjih postopkih, in sicer s toplotnimi izmenjevalniki. (f) Uravnavanje toka procesnega zraka in izhodnih plinov Tok procesnega zraka in izhodnih plinov se uravnava glede na potrebe. To vključuje manjše prezračevanje, kadar je naprava v mirovanju ali se opravljajo vzdrževalna dela. Se uporablja na splošno. (g) Recirkulacija izhodnih plinov iz kabine za brizganje Izhodni plini iz kabine za brizganje se zajamejo in recirkulirajo, in sicer v kombinaciji z učinkovitim ločevanjem čezmernega nanosa barve. Poraba energije je manjša kot pri uporabi svežega zraka. Uporaba je lahko omejena zaradi vprašanj v zvezi z zdravjem in varnostjo. (h) Optimizirano kroženje toplega zraka v veliki kabini za strjevanje s turbulatorjem zraka Zrak piha v en del kabine za strjevanje in se razporedi s turbulatorjem zraka, ki spreminja laminarni tok zraka v želeni turbulentni tok. Uporablja se samo za sektorje, v katerih se površinska zaščita izvaja z brizganjem.





Preglednica 3

Ravni okoljske učinkovitosti, povezane z BAT, za specifično porabo energije

Sektor Vrsta izdelka Enota Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT (letno povprečje) Površinska zaščita vozil Osebna vozila MWh/površinsko zaščiteno vozilo 0,5–1,3 Kombinirana vozila 0,8–2 Kabine tovornjakov 1–2 Tovornjaki 0,3–0,5 Površinska zaščita pločevine v kolutih Jeklena in/ali aluminijasta pločevina v kolutih kWh/m2 površinsko zaščitene pločevine v kolutih 0,2–2,5 (23) Površinska zaščita tekstilnih izdelkov, folij in papirja Površinska zaščita tekstilnih izdelkov s poliuretanom in/ali polivinilkloridom kWh/m2 površinsko zaščitene površine 1–5 Proizvodnja žice za navijanje Žice s povprečnim premerom > 0,1 mm kWh/kg površinsko zaščitene žice < 5 Površinska zaščita in tiskanje kovinske embalaže Vse vrste izdelkov kWh/m2 površinsko zaščitene površine 0,3–1,5 Rotacijski ofsetni tisk z vročim sušenjem Vse vrste izdelkov Wh/m2 natisnjene površine 4–14 Fleksotisk in rotacijski globoki tisk, ki se ne uporablja za publikacije Vse vrste izdelkov Wh/m2 natisnjene površine 50–350 Rotacijski globoki tisk za publikacije Vse vrste izdelkov Wh/m2 natisnjene površine 10–30

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 19(b).

1.1.13 Poraba vode in nastajanje odpadne vode

BAT 20. Za zmanjšanje porabe vode in nastajanja odpadne vode pri postopkih, v katerih se uporablja voda (npr. razmaščevanje, čiščenje, površinska obdelava, mokro čiščenje), je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabita tehnika (a) in ustrezna kombinacija drugih tehnik v nadaljevanju.

Tehnika Opis Uporaba (a) Načrt za upravljanje porabe vode in pregledi v zvezi s porabo vode Načrt za upravljanje porabe vode in pregledi v zvezi s porabo vode so del sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1) in vključujejo: — diagrame toka in masno bilanco vode za napravo; — opredelitev ciljev glede učinkovite porabe vode; — izvajanje tehnik za optimizacijo porabe vode (npr. nadzor porabe vode, recikliranje vode, odkrivanje in popravilo puščanja). Pregledi v zvezi s porabo vode se izvajajo vsaj enkrat letno. Raven podrobnosti ter narava načrta za upravljanje porabe vode in pregledov v zvezi s porabo vode sta na splošno povezani z naravo, obsegom in kompleksnostjo naprave. Morda se ne uporablja, kadar se površinska obdelava z organskimi topili izvaja v večjem obratu, če je taka površinska obdelava v zadostni meri zajeta v načrt za upravljanje porabe vode in preglede v zvezi s porabo vode, ki jih ima večji obrat. (b) Kaskadno spiranje z nasprotnim tokom vode Spiranje v več fazah, pri katerem voda teče v nasprotni smeri glede na obdelovance/podlago. Omogoča učinkovito spiranje z majhno porabo vode. Uporablja se, če se uporabljajo postopki spiranja. (c) Ponovna uporaba in/ali recikliranje vode Ponovno se uporabijo in/ali reciklirajo tokovi vode (npr. uporabljena voda za spiranje, iztoki mokrega pranja), po potrebi po čiščenju, in sicer s tehnikami, kot so ionska izmenjava ali filtracija (glej BAT 21). Stopnja ponovne uporabe in/ali recikliranja vode je omejena z vodno bilanco naprave, vsebnostjo nečistoč in/ali značilnostmi vodnih tokov. Se uporablja na splošno.





Preglednica 4

Ravni okoljske učinkovitosti, povezane z BAT, za specifično porabo vode

Sektor Vrsta izdelka Enota Raven okoljske učinkovitosti, povezana z BAT (letno povprečje) Površinska zaščita vozil Osebna vozila m3/površinsko zaščitenih vozil 0,5–1,3 Kombinirana vozila 1–2,5 Kabine tovornjakov 0,7–3 Tovornjaki 1–5 Površinska zaščita pločevine v kolutih Jeklena in/ali aluminijasta pločevina v kolutih l/m2 površinsko zaščitene pločevine v kolutih 0,2–1,3 (24) Površinska zaščita in tiskanje kovinske embalaže Pločevinke za pijače iz dveh delov, izdelane z vlečenjem in tanjšanjem stene l/1 000 pločevink 90–110

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 20(a).

1.1.14 Emisije v vodo

BAT 21. Za zmanjšanje emisij v vodo in/ali za olajševanje ponovne uporabe ali recikliranja vode pri postopkih, v katerih se uporablja voda (npr. razmaščevanje, čiščenje, površinska obdelava, mokro čiščenje), je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabi kombinacija tehnik v nadaljevanju.

Tehnike Opis Običajna ciljna onesnaževala Predhodno, primarno in splošno čiščenje (a) Izravnava Uravnoteženje tokov in obremenitve z onesnaževali z uporabo bazenov ali drugih tehnik upravljanja. Vsa onesnaževala. (b) Nevtralizacija Uravnavanje vrednosti pH odpadne vode na nevtralno vrednost (približno 7). Kisline, baze. (c) Fizično ločevanje, na primer z grabljami, siti, peskolovi, primarnimi usedalniki in magnetnim ločevanjem Trdni delci, suspendirane snovi, kovinski delci. Fizikalno-kemično čiščenje (d) Adsorpcija Odstranjevanje topnih snovi (topljencev) iz odpadne vode, tako da se jih prenese na površino trdnih, visoko poroznih delcev (običajno aktivno oglje). Adsorbljiva raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. AOX. (e) Vakuumska destilacija Odstranjevanje onesnaževal s čiščenjem odpadne vode pod vplivom toplote in pri znižanem tlaku. Raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska in jih je mogoče destilirati, npr. nekatera topila. (f) Obarjanje Pretvorba raztopljenih onesnaževal v netopne spojine z dodajanjem sredstev za obarjanje. Trdne oborine, ki nastanejo, se nato ločijo s sedimentacijo, flotacijo ali filtracijo. Obarljiva raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. kovine. (g) Kemična redukcija Kemična redukcija je pretvorba onesnaževal s kemičnimi reducenti v podobne, vendar manj škodljive ali nevarne spojine. Reduktivna raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. šestvalentni krom (Cr(VI)). (h) Ionska izmenjava Zadržanje ionskih onesnaževal iz odpadne vode in njihovo nadomeščanje z bolj sprejemljivimi ioni z uporabo ionskoizmenjalne smole. Onesnaževala se začasno zadržijo in nato sprostijo v tekočino za regeneracijo ali ponovno spiranje. Ionska raztopljena onesnaževala, ki so biološko nerazgradljiva ali inhibicijska, npr. kovine. (i) Odstranjevanje Odstranjevanje onesnaževal, ki se lahko prepihujejo, iz vodne faze s plinsko fazo (npr. s paro, dušikom ali zrakom), ki se spusti skozi tekočino. Učinkovitost odstranjevanja se lahko poveča s povišanjem temperature ali znižanjem tlaka. Onesnaževala, ki se lahko prepihujejo, npr. nekateri adsorbljivi organski halogeni (AOX). Biološko čiščenje (j) Biološko čiščenje Uporaba mikroorganizmov za čiščenje odpadne vode (npr. anaerobno čiščenje, aerobno čiščenje). Biološko razgradljive organske spojine. Dokončno odstranjevanje trdnih snovi (k) Koagulacija in flokulacija Koagulacija in flokulacija se uporabljata za ločevanje suspendiranih snovi iz odpadne vode in se pogosto izvedeta ena za drugo. Koagulacija se izvede z dodatkom koagulantov z nasprotnim nabojem od naboja suspendiranih snovi. Flokulacija je faza nežnega mešanja, v kateri trki delcev mikroflokul povzročijo njihovo povezovanje in torej nastajanje večjih kosmov. Lahko se pospeši z dodajanjem polimerov. Suspendirane snovi in kovine, vezane na delce. (l) Sedimentacija Ločevanje suspendiranih delcev z gravitacijskim usedanjem. (m) Filtriranje Ločevanje trdnih snovi iz odpadne vode, tako da se usmerijo skozi porozni medij, npr. peščena filtracija, nanofiltracija, mikrofiltracija in ultrafiltracija. (n) Flotacija Ločevanje trdnih ali tekočih delcev iz odpadne vode, tako da se vežejo na drobne mehurčke plina, običajno zraka. Plavajoči delci se naberejo na vodni površini, od koder se odstranijo s posnemali.





Preglednica 5

Ravni emisij, povezane z BAT, za neposredne izpuste v sprejemno vodno telo

Snov/parameter Sektor Raven emisij, povezana z BAT (25) Skupne suspendirane snovi (TSS) Površinska zaščita vozil Površinska zaščita pločevine v kolutih Površinska zaščita in tiskanje kovinske embalaže (samo za pločevinke, izdelane z vlečenjem in tanjšanjem stene) 5–30 mg/l Kemijska potreba po kisiku (KPK) (26) 30–150 mg/l Adsorbljivi organski halogeni (AOX) 0,1–0,4 mg/l Fluorid (F–) (27) 2–25 mg/l Nikelj (izražen kot Ni) Površinska zaščita vozil Površinska zaščita pločevine v kolutih 0,05–0,4 mg/l Cink (izražen kot Zn) 0,05–0,6 mg/l (28) Skupni krom (izražen kot Cr) (29) Površinska zaščita zrakoplovov Površinska zaščita pločevine v kolutih 0,01–0,15 mg/l Šestvalentni krom (izražen kot Cr(VI)) (30) 0,01–0,05 mg/l

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 12.

Preglednica 6

Ravni emisij, povezane z BAT, za posredne izpuste v sprejemno vodno telo

Snov/parameter Sektor Ravni emisij, povezane z BAT (31) (32) Adsorbljivi organski halogeni (AOX) Površinska zaščita vozil Površinska zaščita pločevine v kolutih Površinska zaščita in tiskanje kovinske embalaže (samo za pločevinke, izdelane z vlečenjem in tanjšanjem stene) 0,1–0,4 mg/l Fluorid (F–) (33) 2–25 mg/l Nikelj (izražen kot Ni) Površinska zaščita vozil Površinska zaščita pločevine v kolutih 0,05–0,4 mg/l Cink (izražen kot Zn) 0,05–0,6 mg/l (34) Skupni krom (izražen kot Cr) (35) Površinska zaščita zrakoplovov Površinska zaščita pločevine v kolutih 0,01–0,15 mg/l Šestvalentni krom (izražen kot Cr(VI)) (36) 0,01–0,05 mg/l

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 12.

1.1.15 Ravnanje z odpadki

BAT 22. Za zmanjšanje količine odpadkov, namenjenih za odstranjevanje, je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabita tehniki (a) in (b) ter ena izmed tehnik (c) in (d) v nadaljevanju ali obe ti tehniki.

Tehnika Opis (a) Načrt ravnanja z odpadki Načrt ravnanja z odpadki je del sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1) in zajema sklop ukrepov s ciljem, da: 1) se čim bolj zmanjša nastajanje odpadkov, 2) optimizira ponovna uporaba, regeneracija in/ali recikliranje odpadkov in/ali energijska predelava odpadkov ter 3) zagotovi ustrezno odstranjevanje odpadkov. (b) Spremljanje količin odpadkov Letno beleženje količin odpadkov, ki nastanejo, za vsako vrsto odpadkov. Vsebnost topila v odpadkih se redno določa (vsaj enkrat letno) z analizo ali izračunom. (c) Rekuperacija/recikliranje topil Tehnike lahko vključujejo: — rekuperacijo/recikliranje topil iz tekočih odpadkov s filtracijo ali destilacijo na kraju samem ali drugod; — rekuperacijo/recikliranje vsebnosti topila v robcih z gravitacijskim odvodnjavanjem, ožemanjem ali centrifugiranjem. (d) Tehnike, specifične za tok odpadkov Tehnike lahko vključujejo: — zmanjševanje vsebnosti vode v odpadkih, npr. s filtrsko stiskalnico za obdelavo mulja; — zmanjševanje količine ustvarjenega mulja in odpadnega topila, npr. z zmanjšanjem števila ciklov čiščenja (glej BAT 9); — uporabo vsebnikov za večkratno uporabo, ponovno uporabo vsebnikov za druge namene ali recikliranje materiala vsebnikov; — pošiljanje apnenca, ki je bil uporabljen pri suhem čiščenju, v peči za apno ali cement.

1.1.16 Emisije vonjav

BAT 23. Za preprečevanje emisij vonjav ali, kadar to ni mogoče, zmanjšanje teh emisij je najboljša razpoložljiva tehnika, da se v okviru sistema okoljskega upravljanja (glej BAT 1) oblikuje, izvaja in redno pregleduje načrt za obvladovanje vonjav, ki vključuje vse naslednje elemente:

— protokol, ki vsebuje ukrepe in roke,

— protokol za odziv na ugotovljene incidente, povezane z vonjavami, npr. pritožbe,

— program za preprečevanje in zmanjšanje vonjav, zasnovan za odkrivanje vira(-ov), opredelitev prispevkov iz vira(-ov) in izvajanje ukrepov za preprečevanje in/ali zmanjšanje vonjav.

Uporaba

Uporaba je omejena na primere, ko se pričakuje in/ali je dokazana obremenitev občutljivih sprejemnikov z vonjavami.

1.2 Zaključki o BAT za površinsko zaščito vozil

Zaključki o BAT v tem oddelku se nanašajo na površinsko zaščito vozil (osebnih vozil, kombiniranih vozil, tovornjakov, kabin tovornjakov in avtobusov) in na splošne zaključke o BAT iz oddelka 1.1.

1.2.1 Emisije hlapnih organskih spojin ter poraba energije in surovin

BAT 24. Za zmanjšanje porabe topil, drugih surovin in energije ter za zmanjšanje emisij VOC je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabi eden izmed sistemov površinske zaščite v nadaljevanju ali kombinacija teh sistemov.

Sistem površinske zaščite Opis Uporaba (a) Mešana površinska zaščita (zmes na osnovi topila) Sistem površinske zaščite, pri katerem je ena premazna plast (temeljni ali osnovni premaz) na vodni osnovi. Uporablja se samo za nove naprave ali večje posodobitve naprav. (b) Površinska zaščita na vodni osnovi Sistem površinske zaščite, pri katerem sta plasti temeljnega in osnovnega premaza na vodni osnovi. (c) Integriran postopek površinske zaščite Sistem površinske zaščite, ki združuje funkciji temeljnega in osnovnega premaza, izvaja pa se z brizganjem v dveh korakih. (d) Mokri postopek v treh korakih Sistem površinske zaščite, pri katerem se temeljni, osnovni in prozorni premaz nanesejo brez vmesnega sušenja. Temeljni in osnovni premaz sta lahko na osnovi topila ali na vodni osnovi.





Preglednica 7

Ravni emisij, povezane z BAT, za skupne emisije VOC iz površinske zaščite vozil

Parameter Tip vozila Enota Raven emisij, povezana z BAT (37) (letno povprečje) Nova naprava Obstoječa naprava Skupne emisije VOC, kot se izračunajo z masno bilanco topil osebna vozila g VOC na m2 površine (38) 8–15 8–30 kombinirana vozila 10–20 10–40 kabine tovornjakov 8–20 8–40 tovornjaki 10–40 10–50 avtobusi < 100 90–150

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 10.

1.2.2 Količina odpadkov, poslana s kraja nastanka drugam

Preglednica 8

Okvirne ravni za specifično količino odpadkov, ki je poslana s kraja nastanka drugam in nastane pri površinski zaščiti vozil

Parameter Tip vozila Zadevni toki odpadkov Enota Okvirna raven (letno povprečje) Količina odpadkov, poslana s kraja nastanka drugam osebna vozila — odpadna barva — odpadni plastisoli, tesnila in lepila — uporabljena topila — mulj barv — drugi odpadki, povezani z barvanjem (npr. materiali za absorpcijo in čiščenje, filtri, embalažni materiali, uporabljeno aktivno oglje) kg/površinsko zaščiteno vozilo 3–9 (39) kombinirana vozila 4–17 (39) kabine tovornjakov 2–11 (39)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 22(b).

1.3 Zaključki o BAT za površinsko zaščito drugih kovinskih in plastičnih površin

Ravni emisij, ki so v nadaljevanju navedene za površinsko zaščito drugih kovinskih in plastičnih površin, so povezane s splošnimi zaključki o BAT iz oddelka 1.1. Ravni emisij, navedene v nadaljevanju, se morda ne uporabljajo, kadar se izvaja površinska zaščita kovinskih in/ali plastičnih avtomobilskih sestavnih delov v napravi za površinsko zaščito vozil in so te emisije vključene v izračun skupnih emisij VOC za površinsko zaščito vozil (glej oddelek 1.2).

Preglednica 9

Ravni emisij, povezani z BAT, za skupne emisije VOC iz površinske zaščite drugih kovinskih in plastičnih površin

Parameter Postopek Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) Skupne emisije VOC, kot se izračunajo z masno bilanco topil Površinska zaščita kovinskih površin kg VOC na kg vhodnih trdnih snovi < 0,05–0,2 Površinska zaščita plastičnih površin < 0,05–0,3

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 10.

Namesto ravni emisij, povezanih z BAT, iz preglednice 9, se lahko uporabljata obe ravni emisij, povezani z BAT, iz preglednic 10 in 11.

Preglednica 10

Raven emisij, povezana z BAT, za ubežne emisije VOC iz površinske zaščite drugih kovinskih in plastičnih površin

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) Ubežne emisije VOC, kot se izračunajo z masno bilanco topil Odstotek (%) vhodnih topil < 1–10

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 10.

Preglednica 11

Raven emisij, povezana z BAT, za emisije VOC v odpadnih plinih iz površinske zaščite drugih kovinskih in plastičnih površin

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) TVOC mg C/Nm3 1–20 (40) (41)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 11.

1.4 Zaključki o BAT za površinsko zaščito ladij in jaht

Zaključki o BAT iz tega oddelka se nanašajo na površinsko zaščito ladij in jaht ter se uporabljajo poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.1.

BAT 25. Za zmanjšanje skupnih emisij VOC in emisij prahu v zrak, za zmanjšanje emisij v vodo in za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabita tehniki (a) in (b) ter kombinacija tehnik od (c) do (i) v nadaljevanju.

Tehnika Opis Uporaba Ravnanje z odpadki in odpadno vodo (a) Ločevanje tokov odpadkov in odpadne vode Doki in klančine so zgrajeni tako, da vključujejo: — sistem za učinkovito zbiranje suhih odpadkov, ravnanje z njimi in njihovo ločevanje od mokrih odpadkov; — sistem za ločevanje odpadne vode od padavinske vode in površinskega odtoka. Uporablja se samo za nove naprave ali večje posodobitve naprav. Tehnike, povezane s postopki priprave in površinske zaščite (b) Omejitve za neugodne vremenske razmere Kadar območja obdelave niso povsem zaprta ter se opazijo ali so napovedane neugodne vremenske razmere, se peskanje in/ali brezzračni nanos z brizganjem ne izvajata. Se uporablja na splošno. (c) Delno zaprtje območij obdelave Za preprečevanje emisij prahu se na območjih, kjer se izvaja peskanje in/ali brezzračni nanos z brizganjem, uporabljajo fine mreže in/ali vodne zavese. Lahko so trajno ali začasno nameščene. Uporaba je lahko omejena zaradi oblike in velikosti območja, ki ga je treba zapreti. Vodne zavese se morda ne morejo uporabljati v hladnih podnebnih razmerah. (d) Popolno zaprtje območij obdelave Za preprečevanje emisij prahu se peskanje in/ali brezzračni nanos z brizganjem izvajata v halah, zaprtih delavnicah ali na območjih, obdanih s tekstilom ali povsem zaprtih z mrežami. Zrak z območij obdelave se ekstrahira in se lahko pošlje v obdelavo izhodnih plinov; glej tudi BAT 14(b). Uporaba je lahko omejena zaradi oblike in velikosti območja, ki ga je treba zapreti. (e) Suho peskanje v zaprtem sistemu Suho peskanje z drobljenim ali okroglim jeklenim granulatom se izvaja v zaprtih sistemih za peskanje, ki so opremljeni s sesalno glavo in centrifugalnimi peskalnimi turbinami. Se uporablja na splošno. (f) Mokro peskanje Mokro peskanje se izvaja z vodo, ki vsebuje fin abrazivni material, kot je fina žlindra (npr. bakrova žlindra) ali kremenčev pesek. Morda se zaradi nastajanja goste meglice ne more uporabljati v hladnih podnebnih razmerah in/ali zaprtih prostorih (prostori za tovor, rezervoarji z dvojnim dnom). (g) (Ultra-)visokotlačno brizganje vodnega curka ali vodno peskanje (Ultra-)visokotlačno peskanje je metoda za brezprašno obdelavo površine, pri kateri se uporabi voda pod izjemno visokim tlakom. Lahko se izvaja z abrazivnim materialom ali brez njega. Morda se ne more uporabljati v hladnih podnebnih razmerah ali zaradi specifikacij površine (npr. nove površine, točkovno peskanje). (h) Odstranjevanje premaznih sredstev z indukcijskim segrevanjem Glava induktorja se premika po površini in povzroča lokalizirano in hitro segrevanje jekla, zaradi česar odstopijo stara premazna sredstva. Morda se ne more uporabljati za površine, debele več kot 5 mm, in/ali površine s sestavnimi deli, ki so občutljivi na indukcijsko segrevanje (npr. izolacija, vnetljivost). (i) Sistem za čiščenje ladijskega trupa in propelerja pod vodo Sistem za čiščenje pod vodo, ki uporablja vodni tlak in vrtljive krtače iz polipropilena. Se ne uporablja za ladje v povsem suhem doku.





Preglednica 12

Raven emisij, povezana z BAT, za skupne emisije VOC iz površinske zaščite ladij in jaht

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) Skupne emisije VOC, kot se izračunajo z masno bilanco topil kg VOC na kg vhodnih trdnih snovi < 0,375

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 10.

1.5 Zaključki o BAT za površinsko zaščito zrakoplovov

Zaključki o BAT iz tega oddelka se nanašajo na površinsko zaščito zrakoplovov ter se uporabljajo poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.1.

BAT 26: Za zmanjšanje skupnih emisij VOC in izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti površinske zaščite za zrakoplove je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabi tehnika (a) ali obe tehniki v nadaljevanju.

Tehnika Opis Uporaba (a) Zaprt prostor Sestavni deli se površinsko zaščitijo v zaprtih kabinah za brizganje (glej BAT 14(b)). Se uporablja na splošno. (b) Neposredno tiskanje Za neposredno tiskanje kompleksnih načrtov za dele zrakoplova se uporablja naprava za tiskanje. Uporaba je lahko omejena zaradi tehničnih razlogov (npr. dostopnost mostu za nanos, barve po meri).





Preglednica 13

Raven emisij, povezana z BAT, za skupne emisije VOC iz površinske zaščite zrakoplovov

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) Skupne emisije VOC, kot se izračunajo z masno bilanco topil kg VOC na kg vhodnih trdnih snovi 0,2–0,58

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 10.

1.6 Zaključki o BAT za površinsko zaščito pločevine v kolutih

Ravni emisij, ki so v nadaljevanju navedene za površinsko zaščito pločevine v kolutih, so povezane s splošnimi zaključki o BAT iz oddelka 1.1.

Preglednica 14

Raven emisij, povezana z BAT, za ubežne emisije VOC iz površinske zaščite pločevine v kolutih

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) Ubežne emisije VOC, kot se izračunajo z masno bilanco topil Odstotek (%) vhodnih topil < 1–3

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 10.

Preglednica 15

Raven emisij, povezana z BAT, za emisije VOC iz odpadnih plinov pri nanašanju površinske zaščite pločevine v kolutih

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) TVOC mg C/Nm3 1–20 (42) (43)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 11.

1.7 Zaključki o BAT za proizvodnjo lepilnih trakov

Ravni emisij, ki so v nadaljevanju navedene za proizvodnjo lepilnih trakov, so povezane s splošnimi zaključki o BAT iz oddelka 1.1.

Preglednica 16

Raven emisij, povezana z BAT, za skupne emisije VOC iz proizvodnje lepilnih trakov

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) Skupne emisije VOC, kot se izračunajo z masno bilanco topil Odstotek (%) vhodnih topil < 1–3 (44)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 10.

Preglednica 17

Raven emisij, povezana z BAT, za skupne emisije VOC iz odpadnih plinov pri proizvodnji lepilnih trakov

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) TVOC mg C/Nm3 2–20 (45) (46)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 11.

1.8 Zaključki o BAT za površinsko zaščito tekstilnih izdelkov, folij in papirja

Ravni emisij, ki so v nadaljevanju navedene za površinsko zaščito tekstilnih izdelkov, folij in papirja, so povezane s splošnimi zaključki o BAT iz oddelka 1.1.

Preglednica 18

Raven emisij, povezana z BAT, za ubežne emisije VOC iz površinske zaščite tekstilnih izdelkov, folij in papirja

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) Ubežne emisije VOC, kot se izračunajo z masno bilanco topil Odstotek (%) vhodnih topil < 1–5

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 10.

Preglednica 19

Raven emisij, povezana z BAT, za emisije VOC v odpadnih plinih iz površinske zaščite tekstilnih izdelkov, folij in papirja

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) TVOC mg C/Nm3 5–20 (47) (48)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 11.

1.9 Zaključki o BAT za proizvodnjo žice za navijanje

Zaključki o BAT iz tega oddelka se nanašajo na proizvodnjo žice za navijanje ter se uporabljajo poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.1.

BAT 27. Za zmanjšanje skupnih emisij VOC in porabe energije je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabi tehnika (a) in ena izmed tehnik od (b) do (d) v nadaljevanju ali kombinacija teh tehnik.

Tehnika Opis Uporaba (a) Oksidacija VOC, integrirana v postopek Zmes zraka/topila, ki nastane pri izhlapevanju topila med ponavljajočim se postopkom pečenja emajla, se obdela v katalitičnem oksidatorju (glej BAT 15(g)), ki je vgrajen v emajlirno peč/sušilnik. Odpadna toplota iz katalitičnega oksidatorja se uporablja v postopku sušenja za segrevanje toka zraka, ki kroži, in/ali kot procesna toplota za druge namene v napravi. Se uporablja na splošno. (b) Maziva brez topil Maziva brez topil se uporabljajo na naslednja dva načina: — žica se vleče čez klobučevino, navlaženo z mazivom; ali — skupaj z žico se navija vlakno, impregnirano z mazivom, in parafinski vosek se stopi zaradi odvečne toplote žice in torne toplote. Uporaba je lahko omejena zaradi zahtev v zvezi s kakovostjo izdelka ali specifikacij izdelka, npr. premera. (c) Samomazalna premazna sredstva Faza nanosa maziva s topilom je nepotrebna, ker se uporabi sistem površinske zaščite, ki vsebuje tudi mazivo (poseben vosek). Uporaba je lahko omejena zaradi zahtev v zvezi s kakovostjo izdelka ali specifikacij izdelka. (d) Premaz iz emajla z visoko vsebnostjo trdnih snovi Uporabi se premaz iz emajla z vsebnostjo trdnih snovi do 45 %. Pri tankih žicah (s premerom, ki je manjši od ali enak 0,1 mm) znaša vsebnost trdnih snovi do 30 %.





Preglednica 20

Raven emisij, povezana z BAT, za skupne emisije VOC iz proizvodnje žice za navijanje

Parameter Vrsta izdelka Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) Skupne emisije VOC, kot se izračunajo z masno bilanco topil Površinska zaščita žice za navijanje s povprečnim premerom, večjim od 0,1 mm g VOC na kg površinsko zaščitene žice 1–3,3

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 10.

Preglednica 21

Raven emisij, povezana z BAT, za skupne emisije VOC iz odpadnih plinov pri proizvodnji žice za navijanje

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) TVOC mg C/Nm3 5–40

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 11.

1.10 Zaključki o BAT za površinsko zaščito in tiskanje kovinske embalaže

Ravni emisij, ki so v nadaljevanju navedene za površinsko zaščito in tiskanje kovinske embalaže, so povezane s splošnimi zaključki o BAT iz oddelka 1.1.

Preglednica 22

Raven emisij, povezana z BAT, za skupne emisije VOC iz površinske zaščite in tiskanja kovinske embalaže

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) Skupne emisije VOC, kot se izračunajo z masno bilanco topil g VOC na m2 površinsko zaščitene/natisnjene površine < 1–3,5

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 10.

Namesto ravni emisij, povezane z BAT, iz preglednice 22, se lahko uporabljata obe ravni emisij, povezani z BAT, iz preglednic 23 in 24.

Preglednica 23

Raven emisij, povezana z BAT, za ubežne emisije VOC iz površinske zaščite in tiskanja kovinske embalaže

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) Ubežne emisije VOC, kot se izračunajo z masno bilanco topil Odstotek (%) vhodnih topil < 1–12

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 10.

Preglednica 24

Raven emisij, povezana z BAT, za skupne emisije VOC iz odpadnih plinov pri površinski zaščiti in tiskanju kovinske embalaže

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) TVOC mg C/Nm3 1–20 (49)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 11.

1.11 Zaključki o BAT za rotacijski ofsetni tisk z vročim sušenjem

Zaključki o BAT iz tega oddelka se nanašajo na rotacijski ofsetni tisk z vročim sušenjem ter se uporabljajo poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.1.

BAT 28. Za zmanjšanje skupnih emisij VOC je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabi kombinacija tehnik v nadaljevanju.

Tehnika Opis Uporaba Tehnike, ki temeljijo na materialu, in tehnike tiskanja (a) Uporaba aditivov z majhno vsebnostjo izopropil alkohola (IPA) ali brez njega v raztopinah za vlaženje Izopropil alkohol (IPA) se kot vlažilno sredstvo v raztopinah za vlaženje uporablja manj ali se ne uporablja ter se nadomesti z zmesmi drugih organskih spojin, ki niso hlapne ali so manj hlapne. Uporaba je lahko omejena zaradi tehničnih zahtev, zahtev v zvezi s kakovostjo izdelka ali specifikacij izdelka. (b) Ofsetni tisk brez vode Postopki tiskanja in postopki pred tiskanjem se spremenijo, da se omogoči uporaba ofsetnih plošč s posebnim premazom, zaradi katerega ni potrebe po vlaženju. Morda se zaradi potrebe po pogostejši menjavi plošč ne more uporabljati za večje naklade. Tehnike čiščenja (c) Uporaba topil brez VOC ali manj hlapnih topil za samodejno čiščenje plošče Za samodejno čiščenje plošče se kot čistilna sredstva uporabijo organske spojine, ki niso hlapne ali so manj hlapne. Se uporablja na splošno. Tehnike za obdelavo izhodnih plinov (d) Sušilnik za rotacijski ofsetni tisk, v katerega je integrirana obdelava izhodnih plinov Sušilnik za rotacijski ofsetni tisk, v katerega je vgrajena enota za obdelavo izhodnih plinov, ki omogoča mešanje zraka, ki vstopa v sušilnik, z delom odpadnih plinov, ki se vračajo iz sistema za toplotno obdelavo izhodnih plinov. Uporablja se za nove naprave ali večje posodobitve naprav. (e) Ekstrakcija in obdelava zraka iz tiskarne ali inkapsulacije za tiskanje Usmerjanje ekstrahiranega zraka iz tiskarne ali inkapsulacije za tiskanje v sušilnik. Posledično se zaradi toplotne obdelave (glej BAT 15), ki sledi sušilniku, delno zmanjša vsebnost topil, ki izhlapijo iz tiskarne ali inkapsulacije za tiskanje. Se uporablja na splošno.





Preglednica 25

Raven emisij, povezana z BAT, za skupne emisije VOC iz rotacijskega ofsetnega tiska z vročim sušenjem

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) Skupne emisije VOC, kot se izračunajo z masno bilanco topil kg VOC na kg vhodnega črnila < 0,01–0,04 (50)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 10.

Namesto ravni emisij, povezanih z BAT, iz preglednice 25, se lahko uporabljata obe ravni emisij, povezani z BAT, iz preglednic 26 in 27.

Preglednica 26

Raven emisij, povezana z BAT, za ubežne emisije VOC iz rotacijskega ofsetnega tiska z vročim sušenjem

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) Ubežne emisije VOC, kot se izračunajo z masno bilanco topil Odstotek (%) vhodnih topil < 1–10 (51)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 10.

Preglednica 27

Raven emisij, povezana z BAT, za emisije VOC iz odpadnih plinov pri rotacijskem ofsetnem tisku z vročim sušenjem

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) TVOC mg C/Nm3 1–15

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 11.

1.12 Zaključki o BAT za fleksotisk in rotacijski globoki tisk, ki se ne uporablja za publikacije

Ravni emisij, ki so v nadaljevanju navedene za fleksotisk in rotacijski globoki tisk, ki se ne uporablja za publikacije, so povezane s splošnimi zaključki o BAT iz oddelka 1.1.

Preglednica 28

Raven emisij, povezana z BAT, za skupne emisije VOC iz fleksotiska in rotacijskega globokega tiska, ki se ne uporablja za publikacije

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) Skupne emisije VOC, kot se izračunajo z masno bilanco topil kg VOC na kg vhodnih trdnih snovi < 0,1–0,3

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 10.

Namesto ravni emisij, povezane z BAT, iz preglednice 28, se lahko uporabljata obe ravni emisij, povezani z BAT, iz preglednic 29 in 30.

Preglednica 29

Raven emisij, povezana z BAT, za ubežne emisije VOC iz fleksotiska in rotacijskega globokega tiska, ki se ne uporablja za publikacije

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) Ubežne emisije VOC, kot se izračunajo z masno bilanco topil Odstotek (%) vhodnih topil < 1–12

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 10.

Preglednica 30

Raven emisij, povezana z BAT, za skupne emisije VOC iz odpadnih plinov pri fleksotisku in rotacijskem globokem tisku, ki se ne uporablja za publikacije

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) TVOC mg C/Nm3 1–20 (52) (53)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 11.

1.13 Zaključki o BAT za rotacijski globoki tisk za publikacije

Zaključki o BAT iz tega oddelka se nanašajo na rotacijski globoki tisk za publikacije ter se uporabljajo poleg splošnih zaključkov o BAT iz oddelka 1.1.

BAT 29. Za zmanjšanje emisij VOC iz rotacijskega globokega tiska za publikacije je najboljša razpoložljiva tehnika, da se uporabi sistem za rekuperacijo toluena na podlagi adsorpcije ter ena izmed tehnik v nadaljevanju ali obe ti tehniki.

Tehnika Opis (a) Uporaba retencijskih črnil Retencijska črnila upočasnijo nastajanje posušenega filma na površini, kar omogoča daljše izhlapevanje toluena, zato se več toluena sprosti v sušilniku in zajame s sistemom za rekuperacijo toluena. (b) Sistemi za samodejno čiščenje, ki so povezani s sistemom za rekuperacijo toluena Samodejno čiščenje cilindrov z ekstrakcijo zraka v sistem za rekuperacijo toluena.





Preglednica 31

Raven emisij, povezana z BAT, za ubežne emisije VOC iz rotacijskega globokega tiska za publikacije

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) Ubežne emisije VOC, kot se izračunajo z masno bilanco topil Odstotek (%) vhodnih topil < 2,5

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 10.

Preglednica 32

Raven emisij, povezana z BAT, za skupne emisije VOC iz odpadnih plinov pri rotacijskem globokem tisku za publikacije

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) TVOC mg C/Nm3 10–20

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 11.

1.14 Zaključki o BAT za površinsko zaščito lesenih površin

Ravni emisij, ki so v nadaljevanju navedene za površinsko zaščito lesenih površin, so povezane s splošnimi zaključki o BAT iz oddelka 1.1.

Preglednica 33

Raven emisij, povezana z BAT, za skupne emisije VOC iz površinske zaščite lesenih površin

Parameter Površinsko zaščitene podlage Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) Skupne emisije VOC, kot se izračunajo z masno bilanco topil Ravne podlage kg VOC na kg vhodnih trdnih snovi < 0,1 Neravne podlage < 0,25

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 10.

Namesto ravni emisij, povezane z BAT, iz preglednice 33, se lahko uporabljata obe ravni emisij, povezani z BAT, iz preglednice 34 in 35.

Preglednica 34

Raven emisij, povezana z BAT, za ubežne emisije VOC iz površinske zaščite lesenih površin

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (letno povprečje) Ubežne emisije VOC, kot se izračunajo z masno bilanco topil Odstotek (%) vhodnih topil < 10

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 10.

Preglednica 35

Raven emisij, povezana z BAT, za emisije VOC iz odpadnih plinov pri površinski zaščiti lesenih površin

Parameter Enota Raven emisij, povezana z BAT (dnevno povprečje ali povprečje v obdobju vzorčenja) TVOC mg C/Nm3 5–20 (54)

S tem povezano spremljanje je opisano v BAT 11.

2. ZAKLJUCKI O BAT ZA ZASCITO LESA IN LESNIH IZDELKOV S KEMIKALIJAMI

2.1 Sistemi okoljskega upravljanja

BAT 30. Za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti je najboljša razpoložljiva tehnika, da se izpopolni in izvede sistem okoljskega upravljanja, ki vključuje vse elemente od (i) do (xx) iz BAT 1 in naslednje specifične elemente:

(i) sledenje novostim na področju biocidnih proizvodov in v ustrezni zakonodaji (npr. izdaja dovoljenja za proizvode v skladu z uredbo o biocidnih proizvodih), da bi se uporabljali okolju najprijaznejši postopki;

(ii) vključitev masne bilance topil za obdelavo na osnovi topil in s kreozotom (glej BAT 33(c));

(iii) opredelitev in oblikovanje seznama vse opreme, povezane s postopki, ki so ključni za varstvo okolja, in zmanjševanjem emisij (okvara katere bi lahko vplivala na okolje) (glej BAT 46(c)). Načrt ključne opreme se redno posodablja;

(iv) vključitev načrtov za preprečevanje puščanja in razlitij ter njihovega obvladovanja, vključno s smernicami za ravnanje z odpadki, ki nastanejo pri nadzoru nad razlitji (glej BAT 46);

(v) beleženje nenamernega puščanja in razlitij ter načrti za izboljšave (protiukrepi).

Opomba

Z Uredbo (ES) št. 1221/2009 je vzpostavljen sistem Evropske unije za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), ki je primer sistema okoljskega upravljanja, skladnega s to BAT.

Uporaba

Raven podrobnosti in stopnja formalizacije sistema okoljskega upravljanja sta na splošno povezani z naravo, obsegom in kompleksnostjo obrata ter njegovimi morebitnimi vplivi na okolje.

2.2 Nadomeščanje š