ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Na podlagi ocene konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, verjeten in skladen z oceno iz pomladanske napovedi služb Komisije iz leta 2013. Romunija je zaradi znatnih konsolidacijskih prizadevanj in v skladu s priporočilom Sveta svoj javnofinančni primanjkljaj v letu 2012 zmanjšala pod 3 %. Cilj konvergenčnega programa je doseči srednjeročni proračunski cilj v višini –1 % BDP (prej –0,7 % BDP), ki ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Program opisuje proračunsko strategijo, katere cilj je doseči srednjeročni proračunski cilj do leta 2014, kar po ponovnem izračunu Komisije, ki temelji na skupno dogovorjeni metodologiji, ustreza doseganju srednjeročnega proračunskega cilja do leta 2015. Napredek v strukturnem smislu pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja je večji od 0,5 % BDP za leto 2013 in znaša okoli 0,4 % leta 2014. Referenčna vrednost za odhodke Pakta za stabilnost in rast je bila v programskem obdobju dosežena. Prilagoditev je v letu 2013 predvidena v začetni fazi, in sicer z ukrepi, ki spodbujajo prihodke, vključno z zmanjšanjem števila davčnih olajšav, izboljšanjem obdavčitve kmetijstva ter uvedbo pristojbine po deregulaciji cen plina in uvedbo posebnega davka za prenos elektrike in plina. Glavna tveganja za konvergenčni program so povezana z morebitnimi dodatnimi finančnimi popravki, povezanimi s črpanjem sredstev EU ali financiranjem prednostnih projektov iz nacionalnega proračuna, ponovnim kopičenjem zaostankov, zlasti na ravni lokalne vlade, in omejenim napredkom pri prestrukturiranju podjetij v državni lasti. Javni dolg Romunije ostaja relativno nizek in je leta 2012 znašal 37,8 % BDP. Pričakuje se, da se bo leta 2014 povečal na 38,6 %, vendar bo v programskem obdobju ostal pod pragom 60 % BDP.
(12)

Eden ključnih izzivov predstavlja trg stanovanjskih nepremičnin, na katerem so se v zadnjih desetletjih nakopičile togosti in izkrivljajoče spodbude, ki so oblikovale vzorce stanovanjskega financiranja in varčevanja v tem sektorju. Dejstvo, da gospodinjstva povečujejo bruto hipotekarni dolg na podlagi stanovanjskega premoženja, je večinoma posledica dolgoletnih fiskalnih spodbud, zlasti stoodstotne davčne olajšave za hipotekarne obresti. Od aprila 2012 je bila delno izvedena vrsta ukrepov in nekateri od njih so bili namenjeni prilagajanju davčne obravnave stanovanjskega financiranja. Postopno omejevanje davčne olajšave za hipotekarne obresti in povečevanje spodbude za odplačevanje je vsekakor potrebno, vendar se ta ukrep uvaja prepočasi, da bi lahko znatno vplival na dinamiko odplačevanja. Trg najemnih stanovanj omejujeta množica predpisov in obsežen sektor socialnih stanovanj, za katerega so hkrati značilne dolge čakalne liste. V tem sektorju je nedavna uvedba različnih stopenj najemnin glede na dohodek gospodinjstva dobrodošel ukrep, vendar je njegov učinek omejen. Ob upoštevanju vsega navedenega so predlagani ukrepi ustrezni, vendar reforme pri obravnavanju temeljnih težav na splošno napredujejo počasi in jih je torej treba pospešiti, hkrati pa je ob upoštevanju vpliva trenutnega gospodarskega okolja treba še naprej zagotavljati dostopnost socialnih stanovanj za prikrajšane državljane, ki stanovanj ne morejo najeti po tržnih pogojih, tudi na lokacijah, na katerih je povpraševanje veliko.
SL Uradni list Evropske unije L 55/34

PRIPOROČILO SVETA

z dne 21. februarja 2012

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deseti ERS) za proračunsko leto 2010

(2012/129/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kot je bil spremenjen s Sporazumom podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (2),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP–ES in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen deseti Evropski razvojni sklad (deseti ERS), in zlasti člena 11(8) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad (4), in zlasti členov 142 do 144 Uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi desetega ERS na dan 31. decembra 2010 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2010 z odgovori Komisije (5),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 11(8) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje desetega ERS.

(2) Komisija je dejavnosti desetega ERS v proračunskem letu 2010 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti desetega ERS za proračunsko leto 2010.

V Bruslju, 21. februarja 2012 Za Svet Predsednica M. VESTAGER

(1) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2) UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

(3) UL L 247, 9.9.2006, str. 32.

(4) UL L 78, 19.3.2008, str. 1.

(5) UL C 326, 10.11.2011, str. 251.
(13)

Komisija je 18. aprila 2012 sprejela sporočilo „Rast za Grčijo“, ki poudarja pozitiven vpliv, ki ga ima lahko celovito in učinkovito izvajanje programa gospodarskega prilagajanja s položitvijo temeljev za rast, naložbe in socialno obnovitev. V tem sporočilu je navedeno, da se Grčija lahko okrepi in dobi dejansko podporo s pomočjo članstva v Uniji in euroobmočju. Poudarja, da so reforme, ki so bile določene v drugem programu gospodarskega prilagajanja, namenjene obnovitvi potenciala grškega gospodarstva za rast in ustvarjanje delovnih mest ter oblikovanju bolj poštene družbe. Poudarja tudi znatno finančno podporo, ki je na voljo Grčiji, in pripravljenost grških partnerjev, zlasti Komisije, da najde načine za optimizacijo učinkov prvih rezultatov prek hitrega ukrepanja in podpore EU.
Na podlagi ocene konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu, nekoliko optimističen. Napovedi madžarskih organov o rasti za leti 2012 in 2013 so za približno pol odstotne točke višje od napovedi služb Komisije iz pomladi 2012 zaradi bolj optimističnih uradnih predpostavk glede domačega povpraševanja, zlasti za leto 2013. Cilj proračunske strategije, opisane v konvergenčnem programu, je zagotoviti vzdržno odpravo čezmernega primanjkljaja do roka, tj. leta 2012, ki ga je določil Svet, v skladu s priporočilom Sveta po postopku čezmernega primanjkljaja z dne 13. marca 2012. Uradni ciljni primanjkljaj in načrtovana fiskalna konsolidacija sta v skladu z navedenim priporočilom. V konvergenčnem programu je potrjen prejšnji srednjeročni proračunski cilj v višini 1,5 % BDP, ki naj bi se dosegel do leta 2013. Srednjeročni proračunski cilj ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Glede na (ponovno izračunan) strukturni proračunski saldo (5) napredek pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2013 ni videti zadosten glede na napoved služb Komisije iz pomladi 2012, ki upošteva tveganja glede izvajanja, povezana z izbranimi varčevalnimi ukrepi ter manj optimističnim makroekonomskim scenarijem.

Ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov glede prihodkov stopnja rasti javnofinančnih odhodkov ustreza referenčni vrednosti za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast v letu 2013, vendar ne v letih 2014 in 2015. V skladu z načrti vlade se bo javni dolg v obdobju programa stalno zmanjševal in v letu 2015 dosegel raven, nižjo od 73 % BDP, vendar bo ostal nad referenčno vrednostjo 60 % BDP. V zvezi s ciljem zmanjšanja dolga bo Madžarska v letih 2013–2014 v prehodnem obdobju, konvergenčni program pa bi zagotovil zadosten napredek pri doseganju referenčne vrednosti. V skladu s konvergenčnim programom bo referenčna vrednost glede zmanjšanja dolga dosežena konec prehodnega obdobja leta 2015, to pa bi tako moralo prispevati k zmanjšanju akumulirane zunanje in notranje zadolženosti.
Na podlagi ocene programa za stabilnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu za stabilnost, optimističen, če se primerja z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2012. Cilj proračunske strategije, opisane v programu za stabilnost, je znižati javnofinančni primanjkljaj pod 3 % BDP v letu 2013, ki je rok, ki ga je določil Svet, ter si prizadevati za nadaljnje znižanje primanjkljaja tudi po tem datumu, tako da bo Slovenija do leta 2015 v grobem dosegla srednjeročni proračunski cilj. Srednjeročni cilj je določen kot uravnotežen položaj v strukturnem smislu in ostaja nespremenjen glede na prejšnji program za stabilnost, vendar se ga ne more obravnavati kot ustrezen v skladu z določbami Pakta za stabilnost in rast, saj ob upoštevanju veljavnih politik in projekcij ne zagotavlja dovolj hitrega napredka v smeri dolgoročne vzdržnosti.

Obstaja tveganje, da bodo rezultati glede primanjkljaja slabši od ciljnih zaradi (i) pomanjkanja natančne opredelitve predvidenih ukrepov, zlasti za obdobje 2014–15; (ii) preteklih prekoračitev primarnih tekočih odhodkov; (iii) nižjih prihodkov v luči razmeroma optimističnega makroekonomskega scenarija in negotovosti v zvezi z učinkom nedavno odločenih davčnih ukrepov; in (iv) možnih dodatnih operacij kapitalske podpore ter unovčitve jamstev. Na podlagi (ponovno izračunanega) strukturnega salda (5) naj bi povprečna letna fiskalna konsolidacija v obdobju 2010–2013 po načrtih znašala skoraj 1 % BDP, kar nekoliko presega priporočilo Sveta. Vendar napoved služb Komisije iz pomladi 2012 kaže na to, da bodo za izpolnjevanje priporočil skozi celotno obdobje v letu 2013 potrebna dodatna prizadevanja. Po načrtovanem zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je v programu za stabilnost predvidena hitrost letnega približevanja srednjeročnemu cilju leta 2015 v skladu z 0,5-odstotnim merilom iz Pakta za stabilnost in rast, leta 2014 pa pod to referenčno vrednostjo, medtem ko je stopnja rasti javnofinančnih odhodkov, ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov, v skladu z referenčno vrednostjo za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast v obeh letih, tako da je v programu za stabilnost načrtovani potek prilagoditve v smeri srednjeročnega cilja na splošno primeren. Ob upoštevanju zgoraj navedenih tveganj bi napredek pri doseganju srednjeročnega cilja v obeh letih lahko bil počasnejši, kot je primerno.

Bruto javnofinančni dolg naj bi se v skladu s projekcijami programa za stabilnost povečal z 48 % BDP v letu 2011 na najvišjo raven 53 % BDP v letu 2013 (s tem bi ostal pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe 60 % BDP), nato pa se do konca programskega obdobja ponovno rahlo znižal. Pri projekcijah dolga obstaja tveganje zvišanja zaradi zgoraj navedene možnosti višjih primanjkljajev ter večjih prilagoditev stanj in tokov. Srednjeročni proračunski okvir in izdatkovno fiskalno pravilo Slovenije ostajata premalo zavezujoča ter premalo osredotočena na doseganje srednjeročnega cilja in zagotavljanje dolgoročne vzdržnosti.
(16)

Ciper je v okviru pakta „euro plus“ sprejel več zavez. Kar zadeva fiskalno področje, pakt državo zavezuje k okrepitvi fiskalne vzdržnosti s pripravo okvirnega zakona za odzivanje na finančne krize in z vzpostavitvijo popolnoma samostojnega sklada za finančno stabilnost. Poleg tega poteka dialog o prestrukturiranju javnega pokojninskega sistema, ki bi se moral zaključiti do konca leta 2011. Ukrepi za zaposlovanje so osredotočeni v boj proti nezakonitemu delu in delu na črno, v odpravo neskladij med znanjem in spretnostmi ter potrebami trga dela ter v povečevanje konkurenčnosti podjetij. Ukrepi za konkurenčnost zajemajo omejevanje plač v javnem sektorju (spremembo mehanizma za indeksacijo plač), krepitev konkurenčnosti malih in srednjih podjetij, dokončanje nacionalne digitalne strategije do leta 2011 ter spodbujanje energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije. Te zaveze odražajo štiri področja pakta. Zagotavljajo nadaljevanje obsežnejšega programa reform, opisanega v programu za stabilnost in nacionalnem programu reform, ter potrjujejo že napovedane načrte za uresničitev reform, s katerimi naj bi odpravili strukturne pomanjkljivosti v državi, ne da bi na tej stopnji natančno določili časovni okvir za obravnavanje vprašanj, kot so plače v javnem sektorju in pokojninski sistem. Te zaveze so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih.
(11)

Trenutno še ni nedvoumne znanstvene podlage, ki bi določala točno vrednost za razporeditev snovi po velikosti z mejo, pod katero snovi, ki vsebujejo delce z velikostjo od 1 do 100 nm, ne bi imele lastnosti, značilnih za nanomateriale. Po mnenju znanstvenikov bi bilo najbolje uporabiti statistični pristop na podlagi standardnega odklona z mejno vrednostjo 0,15 %. Zaradi pogostega pojavljanja snovi, ki bi bile zajete v tej mejni vrednosti, in potrebe po prilagoditvi obsega opredelitve za uporabo v zakonodajnem okviru, je treba določiti večjo mejno vrednost. Nanomaterial, kot je opredeljen v tem priporočilu, mora biti sestavljen iz 50 % ali več delcev z velikostjo med 1 in 100 nm. V skladu z mnenjem odbora SCENIHR lahko v nekaterih primerih že majhno število delcev v razponu med 1 in 100 nm upraviči ciljno usmerjeno oceno. Vendar bi bilo zavajajoče, če bi se take snovi obravnavale kot nanomateriali. Kljub temu obstajajo posebni zakonodajni primeri, v katerih je treba zaradi pomislekov glede okolja, zdravja, varnosti ali konkurenčnosti uporabiti mejno vrednost pod 50 %.
(13)

Kljub nedavnemu povečanju je javna poraba za raziskave in razvoj na Poljskem nizka, tudi zasebna poraba za raziskave in razvoj je med najnižjimi v EU in se je v zadnjih letih zniževala. To bo verjetno postala velika ovira za srednje- in dolgoročno gospodarsko rast. Sistem raziskav in razvoja ni celovit, saj so univerze, raziskovalni inštituti in industrija slabo povezani.
(10)

Bolgarski fiskalni položaj je bil v ugodnem gospodarskem okolju pred krizo pozitiven. Fiskalni cilji so bili vedno znova doseženi in ustvarjene so bile precejšnje fiskalne rezerve. Leta 2009 je imel proračun zaradi učinka gospodarske krize prvič po mnogih letih primanjkljaj, pravilo o ohranjanju uravnoteženega proračuna oziroma presežka in javnih odhodkov pod 40 % BDP pa je bilo prekršeno. To je bilo delno povezano s pomanjkljivostmi pri načrtovanju odhodkov in nadzoru nad njimi. Poleg tega to je odražalo dejstvo, da so se izredni prihodki, ki so bili posledica cvetoče gospodarske dejavnosti pred krizo, uporabljali za financiranje razmeroma visokih nenačrtovanih zviševanj odhodkov in nižanj stopenj prispevkov za socialno varnost. Da bi obvladali navedene težave, so organi sprejeli več pobud za izboljšanje nadzora nad odhodki ter sistemov spremljanja in poročanja, vključno s sprejetjem obsežnega zakonodajnega svežnja, ki krepi fiskalna pravila in srednjeročni proračunski okvir. Zanj se pričakuje, da bo okrepil fiskalno disciplino in predvidljivost politik, zmanjšal makroekonomsko nestabilnost in zagotovil manj prociklično fiskalno politiko.
(8)

Na podlagi ocene programa stabilnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, realističen. Srednjeročna proračunska strategija iz programa za stabilnost je namenjena doseganju srednjeročnega cilja, ki je opredeljen kot izravnan strukturni saldo, do leta 2013 in to stanje ohraniti do konca obdobja programa za stabilnost, da bi se v letu 2013 in po njem dosegli strukturni presežki. Nominalni proračunski položaj naj bi po napovedih do leta 2013 prešel v presežek, medtem ko je kratkoročno mogoče pričakovati, da se bo nominalni primanjkljaj nekoliko povečal zaradi enkratnega učinka okoljskih naložb v emisijske kupone. Javnofinančna prilagoditev, predvidena v programu za stabilnost, se zanaša na omejevanje rasti odhodkov javne porabe. V programu za stabilnost so navedene nekatere informacije glede ukrepov za doseganje ciljnega položaja, prejšnji uspeh pri doseganju fiskalnih ciljev pa manjša tveganje neizpolnjevanja zastavljenih ciljev v prihodnjih letih. Namen predvidenih reform je zlasti povečati učinkovitost na več področjih, kot so izobraževanje in aktivne politike trga dela. Tveganja za proračunske cilje se zato zdijo na splošno uravnotežena. Ne glede na to bo pomembno v prihodnje proračune vključiti ključne podrobnosti ukrepov za nadaljnje povečanje učinkovitosti javne porabe, kar bo tudi podprlo izvajanje programa za stabilnost.
SL Uradni list Evropske unije C 106/51

PRIPOROČILO št. U2

z dne 12. junija 2009

o uporabi člena 64(1)(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za brezposelne osebe, ki spremljajo zakonce ali partnerje, ki opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost v državi članici, ki ni pristojna država

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/16

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

ob upoštevanju člena 64(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 in člena 55(1) Uredbe (ES) št. 987/2009,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s pogoji iz člena 64(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 popolnoma brezposelna oseba, ki odide v državo članico, ki ni pristojna država, da bi si tam poiskala zaposlitev, lahko pod nekaterimi pogoji in v skladu z nekaterimi omejitvami ohrani upravičenost do denarnih dajatev za brezposelnost.

(2) Eden od pogojev iz pododdelka (a) navedenega odstavka določa, da mora zadevna oseba ostati na razpolago službam za zaposlovanje pristojne države najmanj štiri tedne po nastopu brezposelnosti.

(3) V skladu z zadnjim stavkom pododdelka (a) pa lahko pristojne službe ali nosilci iskalcu zaposlitve odobrijo odhod pred iztekom štirih tednov.

(4) Ta odobritev se ne sme zavrniti osebam, ki želijo spremljati zakonca ali partnerja, ki je dobil zaposlitev v drugi državi članici, pri čemer te osebe izpolnjujejo druge pogoje iz člena 64(1) navedene uredbe. V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

PRIPOROČA PRISTOJNIM SLUŽBAM IN NOSILCEM:

1. Odhod pred iztekom štirih tednov, kot določa zadnji stavek člena 64(1)(a) Uredbe (ES) št. 883/2004, se odobri osebi, ki je popolnoma brezposelna, izpolnjuje vse druge pogoje iz člena 64(1) in spremlja svojega zakonca ali partnerja, ki je dobil zaposlitev v državi članici, ki ni pristojna država. Partner se določi na podlagi zakonodaje pristojne države članice.

2. To priporočilo se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

Predsednica Upravne komisije Gabriela PIKOROVÁ

(1) UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

(2) UL L 284, 30.10.2009, str. 1.
1.

določijo in izvedejo načrte ali strategije za redke bolezni na ustrezni ravni ali preučijo ustrezne ukrepe za redke bolezni v drugih strategijah na področju javnega zdravja, da bi skušali zagotoviti, da imajo bolniki z redkimi boleznimi dostop do visoko kakovostne oskrbe, vključno z diagnostiko, zdravljenjem in navajanjem na življenje z boleznijo ter po možnosti do učinkovitih zdravil sirot, in zlasti: (a) čimprej, po možnosti najpozneje do konca leta 2013, oblikujejo in sprejmejo načrt ali strategijo, katerega/katere cilj je usmerjanje in oblikovanje ustreznih ukrepov na področju redkih bolezni v okviru zdravstvenih in socialnih sistemov; (b) ukrepajo za vključitev sedanjih in prihodnjih pobud na lokalni, regionalni in nacionalni ravni v njihove načrte ali strategije za celovit pristop; (c) v svojih načrtih ali strategijah opredelijo omejeno število prednostnih ukrepov s cilji in mehanizmi nadaljnjega spremljanja; (d) se seznanijo z razvojem smernic in priporočil za oblikovanje nacionalnega načrta za redke bolezni na nacionalni ravni s strani ustreznih organov, v okviru tekočega evropskega projekta za oblikovanje nacionalnih načrtov za redke bolezni (EUROPLAN), izbranih za financiranje v obdobju 2008–2011 v okviru prvega programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (9).
2.

Pri izvajanju zadrževalnih programov iz člena 4a(2) Odločbe 2003/766/ES morajo države članice upoštevati naslednja načela: (a) Ukrepe za omejitev širjenja organizma z okuženih območij na območja, kjer tega organizma ni („zadrževalni ukrepi“). Te ukrepe je treba izvesti na območju („zadrževalno območje“), ki mora segati vsaj 10 km znotraj okuženega območja in vsaj 30 km na neokuženo območje. Države članice morajo na zadrževalnem območju zagotoviti, da na koruznih poljih: — kolobarjenje poteka na tak način, da koruza raste samo enkrat v katerem koli obdobju dveh zaporednih let, ali — kolobarjenje poteka na tak način, da lahko koruza raste dvakrat v katerem koli obdobju treh zaporednih let in da je, v povezavi z lokalnim sistemom za napovedovanje razvoja organizma, vsaj eden od teh posevkov koruze posejan po nastanku ličink, ali — kolobarjenje poteka na tak način, da lahko koruza raste dvakrat v katerem koli obdobju treh zaporednih let, in sicer vsakič v kombinaciji z učinkovito uporabo insekticidov proti odraslim organizmom ali katerimi koli drugimi ukrepi oziroma posegi, ki dosežejo podobno raven obvladovanja organizma. (b) Ukrepe za boj proti škodljivcem na preostalem delu okuženega območja, da se zmanjša možnosti nadaljnjega širjenja organizma in zagotovi trajnostna proizvodnja koruze („ukrepi za zatiranje“). (c) Prisotnost organizma na neokuženem delu zadrževalnega območja je treba intenzivno spremljati z uporabo primernih feromonskih vab ob upoštevanju lokalnih okoliščin in značilnosti okuženega območja.
4.1

Parlamenti prejmejo predloge za direktive, takoj ko so le-ti predloženi s strani Komisije, in so obveščani o napredku pogajanj o direktivah.
(b)

v odstavku 3 se prvi stavek nadomesti z naslednjim: „Nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro, sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za uskladitev s to smernico, in jih uporabljajo od 20. marca 2023.“.
(2)

Register RIAD vsebuje širok nabor atributov o posameznih subjektih in razmerjih med temi subjekti, ki omogočajo izpeljavo struktur skupin. Te strukture so lahko za namene računovodske in bonitetne konsolidacije sestavljene različno. Te informacije se uporabljajo za podporo številnim procesom in poslovnim področjem, npr. upravljanju zavarovanj in tveganj, finančni stabilnosti in mikrobonitetnemu nadzoru.