ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

Čeprav je zvezna vlada sprejela več ukrepov za okrepitev naložb v infrastrukturo v prihodnjih letih, še ni videti, da bi ta sredstva vzpostavila trajen trend rasti javnih naložb in izpolnila zahteve glede naložb v infrastrukturo. Neto investicije v osnovna sredstva so na občinski ravni še vedno izrazito negativne, kar kaže na pomanjkanje naložb. Skupni odhodki za izobraževanje in raziskave so se v zadnjih letih le rahlo povečali in morda niso dosegli nacionalnega cilja v višini 10 % BDP v letu 2015. Stalne naložbe v izobraževanje, raziskave in inovacije so ključnega pomena za zagotovitev konkurenčnega položaja Nemčije v prihodnosti. Pričakovati je, da bo proračun v obdobju 2016–2017 ostal uravnotežen v nominalnem in strukturnem smislu, zato ostaja dovolj fiskalnega manevrskega prostora za povečanje javnih naložb brez kršenja pravil Pakta za stabilnost in rast in omejitve domačega zadolževanja. Reforma pokojninskega sistema bi prispevala k zagotavljanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Sedanja zasnova fiskalne izravnave je zapletena in zmanjšuje spodbude za izboljšanje prihodkov v posameznih zveznih deželah. Revizija zveznih fiskalnih odnosov, ki je v teku, je priložnost za okrepitev okvira, tudi z zagotovitvijo dovolj javnih naložb na vseh vladnih ravneh, zlasti za občine. Trenutni kompromisni predlog, o katerem so se dogovorile dežele, vključuje poenostavljeno horizontalno fiskalno izravnavo. Vendar pa ostajajo nejasnosti glede nadaljnjega razpletanja pristojnosti porabe, prav tako pa ni doseženo povečanje neodvisnosti prihodkov. Hkrati pa se alternativni instrumenti tradicionalnemu državnemu financiranju prometne infrastrukture, vključno z javno-zasebnimi partnerstvi, uporabljajo le v omejenem obsegu. Poleg tega naložbe ovirajo zapletene pristojnosti za načrtovanje na različnih ravneh države, ozka grla, povezana z upravnimi zmogljivostmi, in zapleteni postopki odobritve. Učinkovitejša uporaba javnih naročil bi prav tako lahko imela pozitiven učinek na naložbe, saj obseg javnih naročil, objavljenih na ravni EU, še naprej ostaja bistveno pod povprečjem EU.
(6)

Produktivnost v Združenem kraljestvu od leta 2008 stagnira. To je mogoče pripisati različnim dejavnikom, kot so nizke kapitalske naložbe, neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih in premik v sestavi gospodarstva v poslovne sektorje z nižjo produktivnostjo. Pri tem je treba upoštevati tudi izzive, povezane s pomanjkanjem stanovanj, zlasti na geografskih območjih z visoko gospodarsko rastjo. V političnem dokumentu vlade z naslovom „Fixing the foundations – creating a prosperous nation“ iz julija 2015 je predstavljen obsežen odgovor na ta vprašanja. Glede na nekatere še vedno prisotne ovire za naložbe ter nizko raven javnih in zasebnih naložb v Združenem kraljestvu so vladni ukrepi politike za povečanje ravni strokovnega znanja, inovacij in naložb v infrastrukturo pravočasni, čeprav bo pomembno njihovo učinkovito izvajanje. Med glavnimi izzivi pri naložbah je vzpostavitev ustrezne omrežne infrastrukture. V nacionalnem infrastrukturnem načrtu, posodobljenem marca 2016, so določene podrobnosti o napredku pri infrastrukturnih projektih v skladnem in doslednem okviru. Načrt se opira na zagotavljanje povečanja zasebnih sredstev za večino naložb. Izvedba in spremljanje sta bistvenega pomena, prav tako preglednost in prevzemanje odgovornosti. Kljub različnim pobudam vlade povpraševanje po stanovanjih še naprej presega njihovo ponudbo, kar se odraža v visokih cenah nepremičnin, ki še naraščajo. Pomanjkanje stanovanj je najbolj akutno v hitro rastočih delih Londona in na jugovzhodnem delu države. Uporaba zemljišč temelji na načelih iz nacionalnega okvira politike prostorskega načrtovanja in učinkovito izvajanje prenovljenega sistema načrtovanja bi lahko spodbudilo večjo gradnjo stanovanj.
(14)

Eden ključnih stebrov evropske strategije za energetsko varnost je diverzifikacija zunanje oskrbe in povezane infrastrukture. Na trgu urana in jedrskega goriva so Komisija in države članice pozvane k sodelovanju pri diverzifikaciji oskrbe z jedrskim gorivom, kadar je to potrebno. Komisija se zavezuje, da bo pri svoji oceni novih jedrskih naložbenih projektov in novih osnutkov sporazumov ali pogodb s tretjimi državami sistematično upoštevala diverzifikacijo oskrbe z gorivom. Na drugi strani bo Agencija za oskrbo Euratom zagotavljala, da nove naložbe ne bodo ovirale možnosti diverzifikacije oskrbe z gorivom. To priporočilo prispeva k doseganju teh ciljev.
(9)

Prav tako še vedno obstaja precejšen manevrski prostor za izboljšanje nestroškovne razsežnosti zunanje konkurenčnosti. Za ohranitev in povečanje sedanje ravni blaginje je treba večji poudarek nameniti povečanju produktivnosti in naložb v dejavnosti, temelječe na znanju. V ta namen so potrebna trajna prizadevanja za boljše rezultate pri inovacijah ter uporabi rezultatov raziskav in razvoja, da bi se proizvodi in z njimi povezane storitve povzpeli više v vrednostni verigi. Čeprav ima Belgija zelo kakovosten sistem javnih raziskovalnih ustanov, ima razmeroma malo hitro rastočih podjetij v inovativnih sektorjih. Poleg tega poslovno okolje ovirajo upravna in regulativna bremena, ki zavirajo ustanavljanje in širjenje podjetij. Zahteve in omejitve glede lastništva in glasovalnih pravic, pravne oblike in multidisciplinarnih dejavnosti zmanjšujejo dinamičnost trga poslovnih storitev. V maloprodajnem sektorju imajo enak učinek omejitve glede poslovanja in glede tega, kje lahko trgovci na drobno ustanovijo podjetje. Poleg tega obstajajo pomanjkljivosti pri učinkovitosti pravosodnega sistema, za katerega je značilna nizka uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Ti dejavniki skupaj predstavljajo znatne ovire za zasebne naložbe. Infrastruktura, ki ne ustreza standardom, in dolgotrajna ozka grla prav tako zmanjšujejo rast produktivnosti in naložbe. Naložbena vrzel je najbolj pereča pri prometnem omrežju. Zemljepisna lega države in prisotnost mednarodnih organizacij sta v Belgijo pritegnili številne distribucijske centre, logistične baze in mednarodne sedeže različnih podjetij. Problem prometnih zastojev ob prometnih konicah pa je vse večji, kar zmanjšuje privlačnost države za tuje vlagatelje ter pomeni velike gospodarske in okoljske stroške. Poleg tega Belgija predvidoma ne bo izpolnila cilja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2020 in ima resne težave z onesnaženostjo zraka. Glede na to, da je gospodarska dejavnost skoncentrirana okoli glavnega mesta in pristanišč, sta najnujnejša izziva nadgradnja osnovne železniške in cestne prometne infrastrukture ter vzpostavitev manjkajočih povezav med glavnimi gospodarskimi središči. Hkrati je pomembno zmanjšati zastoje ob prometnih konicah z izboljšanjem storitev javnega prevoza, optimizacijo upravljanja prometa ter odpravo izkrivljanj trga in negativnih davčnih spodbud, kot je ugodna obravnava za službene avtomobile.
(12)

Oslabljena zunanja konkurenčnost Belgije še naprej povzroča makroekonomska tveganja za njeno gospodarstvo. Slednje se spopada z visokimi stroški dela, ki so v povprečju nad tovrstnimi stroški v sosednjih državah. Potrebna sta tesnejše usklajevanje rasti plač s produktivnostjo in večja prožnost sistema določanja plač, da bi se povečal prilagoditveni potencial gospodarstva. Sprejeti so bili nekateri ciljni ukrepi za zmanjšanje stroškov dela za posamezne skupine ter zmanjšanje razlik med bruto in neto plačami na dnu plačilne lestvice. Vendar so za popolno odpravo teh razlik potrebni dodatni ukrepi, ki bodo odvisni od reform sistema določanja plač. Naraščanje stroškovnih pomanjkljivosti je povezano z izgubami zaposlitve in bo, če bo ostalo prezrto, sčasoma terjalo popravljalne ukrepe. Drugi ključni stroškovni dejavniki za podjetja so stroški energije in stroški storitev poslovnega posredovanja, ki so strogo regulirani in zaščiteni pred konkurenco. Prav tako obstaja precejšen manevrski prostor za izboljšanje nestroškovnih vidikov zunanje konkurenčnosti. Za ohranitev in povečanje sedanjih ravni blaginje bo treba večjo pozornost nameniti povečanju produktivnosti. V ta namen so potrebna trajna prizadevanja za boljše rezultate pri inovacijah ter vrednotenju raziskav in razvoja, da bi se proizvodi in z njimi povezane storitve povzpeli više v vrednostni verigi. Da bi se spodbujalo podjetništvo in omogočila polna dinamičnost podjetij, bi bilo treba zmanjšati upravne ovire in sprejeti ustrezne ukrepe. Na podlagi zelo nizke stopnje ustanavljanja podjetij je mogoče domnevati, da poslovno okolje ni naklonjeno novim dejavnostim in širitvi že obstoječih dejavnosti. Izziv predstavlja tudi povečanje konkurenčnosti v maloprodajnem sektorju in na področju strokovnih storitev. Z odpravo ozkih grl na področju javne infrastrukture ter izboljšanjem kakovosti in ustreznosti kapitala z dodatnimi naložbami, zlasti na področju cestne in železniške infrastrukture, bi se prav tako povečala splošna produktivnost v Belgiji.
SL Uradni list Evropske unije C 66/3

PRIPOROČILO SVETA

z dne 17. februarja 2015

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deseti ERS) za proračunsko leto 2013

(2015/C 66/03)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kot je bil spremenjen s Sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (2),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP–ES in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen deseti Evropski razvojni sklad (deseti ERS), in zlasti člena 11(8) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad (4), in zlasti členov 142 do 144 Uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi desetega ERS na dan 31. decembra 2013 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2013 skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu (5),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 11(8) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje desetega ERS.

(2) Komisija je dejavnosti desetega ERS v proračunskem letu 2013 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti desetega ERS za proračunsko leto 2013.

V Bruslju, 17. februarja 2015 Za Svet Predsednik J. REIRS

(1) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2) UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

(3) UL L 247, 9.9.2006, str. 32.

(4) UL L 78, 19.3.2008, str. 1.

(5) UL C 398, 12.11.2014, str. 289.
7.

se lahko videokonferenčna tehnologija uporablja v vseh vrstah sodnih postopkov (v kazenskih in civilnih/gospodarskih zadevah), pri čemer sodiščem in tožilstvom zagotavlja večjo prožnost v zvezi s pričanjem žrtev in prič, pridobivanjem mnenj izvedencev ter sprejemanjem izjav osumljenih in obtoženih oseb. Uporaba videokonferenc lahko pripomore k zmanjšanju stresa za ranljive priče, kot so otroci. Prav tako odpravlja potrebo po potovanju, kadar morajo dokaze predložiti žrtve, priče ali izvedenci iz drugih držav članic. Poleg tega omogoča zagotavljanje takojšnjih in učinkovitih zaščitnih ukrepov, kot so pravica do tolmačenja, pravica do informacij in dostop do odvetnika, osumljeni osebi, kadar ji je prostost odvzeta v oddaljenem kraju (npr. v primeru prijetja na odprtem morju). Uporaba takšne tehnologije tudi zmanjšuje stroške nacionalnih uprav za zaslišanja. Z izognitvijo prevozu oseb v priporu je mogoče doseči precejšnje stroškovne in varnostne koristi;
(19)

Decembra 2014 je bil sprejet obsežen pooblastilni zakon za reformo trga dela, to je zakon o delovnih mestih, ki ohranja smer prejšnjih reform. Zakon vsebuje zlasti spremembe delovnopravne zakonodaje, sistema nadomestil za brezposelnost, upravljanja in delovanja aktivnih in pasivnih politik zaposlovanja ter usklajevanja poklicnega in družinskega življenja. Pravilno izvrševanje tega zakona bo odločilno odvisno od sprejetja potrebnih uredb-zakonov. V teh bodo obravnavani uporaba shem plačnih dodatkov, revizija pogodbenih ureditev, usklajevanje poklicnega in družinskega življenja ter krepitev aktivnih politik zaposlovanja. Pogajanja na ravni podjetij, ki bi lahko pripomogla k boljši uskladitvi plač s produktivnostjo in spodbujanju sprejemanja inovativnih rešitev v podjetjih, se še vedno dotikajo le manjšine podjetij. Sporazum iz januarja 2014, v katerem so za predelovalni sektor določeni postopki za merjenje reprezentativnosti sindikatov, bi lahko pripomogel k spodbujanju pogajanj na ravni podjetij, vendar še ni operativen. Udeležba žensk na trgu dela sicer narašča, vendar je še vedno med najnižjimi v Uniji. Poleg tega je brezposelnost mladih v tretjem četrtletju leta 2014 dosegla skoraj 43 %, delež mladih med 15. in 24. letom, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, pa je najvišji v Uniji. Nekateri vzroki za to so v izobraževalnem sistemu, za katerega so še vedno značilni šolski rezultati, ki so pod povprečjem EU, in relativno visoke stopnje osipa. Samo 54,6 % mladih med 15. in 34. letom, ki so v zadnjih treh letih diplomirali na prvi in drugi stopnji terciarnega izobraževanja, je bilo zaposlenih, v primerjavi s povprečjem EU, ki znaša 78,6 %. Italija je doživela eno največjih povečanj stopenj revščine in socialne izključenosti v Uniji, kar je zlasti vplivalo na otroke. Ukrepi socialne podpore za reševanje tega izziva so še vedno razdrobljeni in neučinkoviti, posledica pa je tudi znatna stroškovna neučinkovitost.
11.

Države članice bi morale, tudi kot delodajalci v javnem sektorju, spodbujati razvoj in uporabo sistemov vrednotenja in razvrščanja delovnih mest, ki so nevtralni glede na spol, in tako preprečevati ali ugotavljati in obravnavati morebitno diskriminacijo pri plačilu zaradi plačilnih lestvic, ki so pristranske glede na spol. Posebej bi morale spodbujati delodajalce in socialne partnerje k uvedbi sistemov vrednotenja in razvrščanja delovnih mest, ki so nevtralni glede na spol.
1.

Države članice bi morale skupaj z aktivnim sodelovanjem nosilcev dejavnosti poslovanja s krmo in živilske dejavnosti spremljati prisotnost 2- in 3-MCPD, 2- in 3-MCPD estrov maščobnih kislin in glicidil estrov maščobnih kislin v živilih, zlasti v: (a) rastlinskih oljih in maščobah ter iz njih pridobljenih proizvodih, kot so margarina in podobni proizvodi; (b) živilih za posebne prehranske namene, kot so opredeljena v Direktivi 2009/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), namenjenih za dojenčke in majhne otroke, vključno z začetnimi formulami za dojenčke in nadaljevalnimi formulami za dojenčke in majhne otroke, kot so opredeljene v Direktivi Komisije 2006/141/ES (6), in živilih za posebne zdravstvene namene, kot so opredeljena v Direktivi Komisije 1999/21/ES (7), namenjenih za prehrano dojenčkov; (c) finih pekovskih izdelkih, kruhu in štručkah; (d) konzerviranih mesnih proizvodih (prekajenih) in konzerviranih ribjih proizvodih (prekajenih); (e) prigrizkih na osnovi krompirja in žit, drugih ocvrtih proizvodih na osnovi krompirja; (f) živilih, ki vsebujejo rastlinska olja, in živilih, pripravljenih/proizvedenih z rastlinskimi olji. Priznava se, da je analiza 2- in 3-MCPD, 2- in 3-MCPD estrov maščobnih kislin in glicidil estrov maščobnih kislin v živilih, navedenih v točkah (b) do (f), zelo kompleksna, analitske metode, potrjene s kolaborativno študijo, pa za zdaj niso razpoložljive. Zato je pri analizi živil iz točk (b) do (f) potrebna posebna pozornost, da se zagotovi zanesljivost pridobljenih podatkov. Zaradi tega lahko države članice, ki nameravajo analizirati prisotnost 2- in 3-MCPD, 2- in 3-MCPD estrov maščobnih kislin in glicidil estrov maščobnih kislin v živilih, navedenih v točkah (b) do (f), po potrebi, če je primerno, zaprosijo za tehnično pomoč enote za standarde za živilsko bioznanost Inštituta za referenčne materiale in meritve (Institute for Reference Materials and Measurements – IRMM) Skupnega raziskovalnega središča Komisije.
(10)

Na trgu dela je bil dosežen precejšen napredek pri zmanjševanju brezposelnosti mladih in dolgotrajne brezposelnosti. Posebno pozornost je treba nameniti ukrepom, ki spodbujajo k delu osebe z nizkimi dohodki. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za reševanje naraščajočega pomanjkanja delovne sile, vključno z izgubo delovne sile zaradi staranja ter umikom s trga dela zaradi zdravstvenega stanja in invalidnosti. Zato je zelo pomembno pravočasno sprejetje in izvajanje reforme o sposobnosti za delo ob zagotavljanju razpoložljivosti podpornih storitev. Stroškovna učinkovitost odhodkov za družinsko politiko bi se lahko še izboljšala, med drugim s spodbujanjem dostopnosti otroškega varstva. Pričakuje se, da bo to spodbudilo zgodnje vračanje žensk na trg dela in pripomoglo k zmanjševanju še vedno velikih razlik v plačilu med spoloma. Okrepiti je treba ukrepe za spodbujanje podjetništva in ustvarjanja delovnih mest v regijah zunaj mest Talin in Tartu, da se prepreči povečevanje razlik v gospodarskem razvoju in se zmanjša brezposelnost, zlasti med nizkokvalificiranimi delavci.
(9)

Cilj proračunske strategije iz programa za stabilnost za leto 2014 je, da se zagotovi vzdržna odprava čezmernega primanjkljaja v letu 2013 in se do leta 2015 doseže proračunsko stanje, ki približno ustreza srednjeročnemu cilju. Srednjeročni cilj je strukturni primanjkljaj v višini največ 0,5 % BDP, kar je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Izvedeni so bili znatni dodatni fiskalni ukrepi, vendar pa se načrtuje, da bo (ponovno izračunani) strukturni saldo v letu 2014 v primerjavi z letom 2013 ostal nespremenjen, kar kaže na pomembno odstopanje od zahtevane najmanjše prilagoditve v višini 0,5 % BDP. Načrtuje se, da se bo v letu 2015 (ponovno izračunani) strukturni saldo izboljšal za 0,3 odstotne točke BDP. V letu 2014 in 2015 se bodo odhodki povečevali v skladu z referenčno vrednostjo za odhodke. Po splošni oceni nizozemske proračunske strategije je potek prilagajanja za doseganje srednjeročnega cilja deloma v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. V skladu s programom za stabilnost se bo bruto javnofinančni dolg leta 2015 stabiliziral, nato pa se bo zmanjševal. Makroekonomski scenarij, ki je podlaga za proračunske napovedi v programu za stabilnost in ga je pripravil neodvisni nizozemski urad za analizo ekonomske politike, je verjeten. Zdi se, da so tveganja za neizpolnitev proračunskih ciljev znatna, vendar na splošno uravnotežena. V skladu s pomladansko napovedjo služb Komisije iz leta 2014 se pričakuje stabilizacija strukturnega salda v letu 2014 in izboljšanje za 0,5 % BDP v letu 2015. V skladu z napovedjo Komisije bi Nizozemska dosegla referenčno vrednost za odhodke v letu 2014, v letu 2015 pa ne. Za okrepitev potenciala za rast na Nizozemskem je bistvenega pomena, da se pri zahtevani konsolidaciji ohranijo odhodki, ki spodbujajo rast, kot so na primer odhodki za inovacije in raziskave, vključno s temeljnimi raziskavami, izobraževanjem in usposabljanjem. Na podlagi ocene programa za stabilnost in napovedi Komisije v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je Nizozemska vzdržno zmanjšala svoj javnofinančni primanjkljaj, in sicer pod 3 % BDP v letu 2013, vendar od leta 2014 dalje obstaja tveganje znatnega odstopanja od zahtev iz preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast.
(10)

Nemčija je pri izboljšanju stroškovne učinkovitosti javne porabe za zdravstvo in dolgotrajno oskrbo dosegla le omejen napredek, vendar so bile napovedane nove pobude. Čeprav je njihov namen izboljšanje stroškovne učinkovitosti zdravstvenega varstva, ti načrti morda ne bodo zadostovali za obvladovanje pričakovanih prihodnjih povečevanj stroškov. Nedavno sprejeta pokojninska reforma je namenjena izboljšanju pogojev predčasnega upokojevanja („Rente mit 63“) in ravni pokojnin za določene skupine, pri čemer slednje vključuje tudi pokojninski dodatek za tiste, ki so vzgajali otroke, rojene pred letom 1992 („Mütterrente“). Reforma pomeni dodaten pritisk na vzdržnost javnega pokojninskega sistema in bo predvidoma financirana z višjo stopnjo pokojninskih prispevkov, kar bo negativno vplivalo na razpoložljivi dohodek aktivne delovne sile. Reforma bi lahko tudi negativno vplivala na uvajanje dopolnilnih drugega in tretjega pokojninskega stebra. Nemčija je dosegla omejen napredek pri povečanju porabe za izobraževanje in določen napredek v zvezi z višjo porabo za raziskave. Zdi se, da bodo za doseganje cilja glede skupne javne in zasebne porabe za izobraževanje in raziskave v višini 10 % BDP do leta 2015 potrebna dodatna prizadevanja na vseh ravneh upravljanja, da bi dohitela najbolj inovativna gospodarstva, pa bi morali biti naslednji cilji še ambicioznejši. Naložbe v infrastrukturo so se v Nemčiji v zadnjih letih povečale in naj bi se v skladu z načrti še okrepile, vendar se zdi, da so potrebna dodatna prizadevanja.
(17)

Če evropske politične stranke in nacionalne stranke v okviru volitev v Evropski parlament oznanijo kandidate za predsednika Komisije, ki so jim namenile podporo, in njihov program, bi bila s tem vzpostavljena konkretna in vidna povezava med posameznim oddanim glasom državljana Unije za politično stranko na evropskih volitvah in kandidatom za predsednika Komisije, ki ga ta stranka podpira. S tem bi se morala povečati legitimnost predsednika Komisije, odgovornost Komisije v razmerju do Evropskega parlamenta in evropskih volivcev ter bolj na splošno demokratična legitimnost celotnega postopka odločanja v Uniji. Namen političnih oddaj je omogočiti volivcem, da sprejmejo premišljene odločitve. Zato je primerno, da bi nacionalne politične stranke uporabile tudi to sredstvo za oznanitev, katerega kandidata za predsednika Komisije podpirajo, in za predstavitev njegovega programa.
Izvaja se tudi nadaljnje delo za poglobitev ekonomske in monetarne unije (EMU). Komisija je 28. novembra 2012 predstavila sporočilo o načrtu za poglobljeno in pravo ekonomsko in monetarno unijo. V načrtu so bili opredeljeni razlogi za pravo EMU in njeni cilji ter instrumenti in koraki, s katerimi bi bilo te cilje mogoče doseči. Načrt je bil namenjen začetku evropske razprave. Komisija je 12. septembra 2012 predstavila časovni načrt za uvedbo bančne unije. Spremljal ga je predlog za dve uredbi, ki sta potrebni za uvedbo enotnega mehanizma nadzora. Predsednik Evropskega sveta je 5. decembra 2012 izdal poročilo, ki je bilo pripravljeno v tesnem sodelovanju s predsednikom Komisije, predsednikom Euroskupine in predsednikom ECB ter je vsebovalo konkreten in časovno opredeljen načrt za vzpostavitev prave EMU. V njem so bila obravnavana področja integriranega okvira finančnih, proračunskih in ekonomskih politik ter demokratične legitimnosti in prevzemanja odgovornosti.

Voditelji držav oziroma vlad držav članic so se 14. decembra 2012 odločili, da je treba nadaljevati pripravo načrta za dokončanje EMU, ter ob tem priznali soodvisnost gospodarstev držav članic euroobmočja in koristi, ki jih lahko prinese stabilnost euroobmočja njegovim članicam in Uniji kot celoti.