32001R2080
26.10.2001 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 282/1
UREDBA SVETA (ES) št. 2080/2001
z dne 23. oktobra 2001
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz notranjih prestavnih pe st za kolesa s poreklom z
Japonske
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne
22.decembra1995ozaščitiprotidampinškemuuvozuizdržav,ki niso članice Evropske skupnosti 1 (
1) in zlasti člena 9 Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je predložila Komisija po posve-tovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A.POSTOPEK
1.Začetek
(1) 27. julija 2000 je Komisija v sporočilu („Obvestilo o
začetku“), objavljenem v Uradnem listu Evropskih skupnosti
2(2), napovedala začetek protidampinškega postopka v
zvezi z uvozom notranjih prestavnih pest („NPP“) s
sporeklom z Japonske, v Skupnost.
(2) Postopek se je začel kot posledica pritožbe, ki jo je
6. julija 2000 vložilo podjetje SRAM Deutschland GmbH,ki predstavlja pomemben delež proizvodnje NPP v Skup-nosti.
(3) Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu pri navedenem
izdelku in materialni škodi, ki je posledica takšnegadampinga,karjeveljalokotzadostno,daseutemeljizače-tek protidampinškega postopka.
2.Preiskava
(4) Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizva-
jalce izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere se jevedelo,dajihtozadeva,predstavnikezadevnedržaveizvo-znice, pritožnika in drugega proizvajalca v Skupnosti.Zainteresirane stranke so imele v časovnem roku,določenemvObvestiluozačetku,možnostpisnopredsta-viti svoja mnenja in zahtevati zaslišanje.
(5) Kar nekaj strank je pisno predstavilo svoja mnenja. Vsem
strankam,kisovzgornjemčasovnemrokutozahtevaleinkisodokazale,dasoobstajalidoločenirazlogi,zakajnajbijih zaslišali, je bila zagotovljena možnost, da predstavijosvoje mnenje.
(6) Komisijajeposlalavprašalnikevsemstrankam,zakaterese
je vedelo, da jih to zadeva, in vsem drugim podjetjem, kisosepredstavilavroku,določenemvObvestiluozačetku.Prejela je pomembne odgovore proizvajalca-pritožnika izSkupnosti,osmihnepovezanihuvoznikovvSkupnosti,35uporabnikov in proizvajalca izvoznika z Japonske.
(7) Vdodatnemvprašalniku,poslanem58strankam(industriji
Skupnosti, proizvajalcu izvozniku, dvema povezanimauvoznikoma, devetim nepovezanim uvoznikom in 45uporabnikom),sosezahtevalepodrobneinformacijeopri-merljivosti izdelka za tipe NPP, ki so se prodajali na trguSkupnosti.Prejetihjebilo49pomembnihodgovorov.Pri-speli so tudi odzivi 137 strank, večinoma proizvajalcevkoles, prodajalcev na drobno, uporabnikov in združenjuporabnikov.
(8) Komisija je iskala in preverjala vse informacije, ki so se
zdelepotrebnezaugotavljanjedampinga,škodeininteresaSkupnosti,karjevključevalopreveritveneobiskevprosto-rih naslednjih podjetij:
A. Proizvajalca Skupnosti
— SRAM Deutschland GmbH, Schweinfurt, Nemčija;
B. Proizvajalca izvoznika na Japonskem
— Shimano Inc., Sakai, Japonska;
C. Povezanih uvoznikov v Skupnosti
— ShimanoEuropaGmbH(DutchBranch),Nunspeet,
Nizozemska,
— Shimano Benelux B.V., Nunspeet, Nizozemska;
D. Nepovezanih uvoznikov v Skupnosti
— Paul Lange & Co, Stuttgart, Nemčija.
(1) ULL56,6.3.1996,str.3.Uredba,kotjebilanazadnjespremenjenaz
Uredbo (ES) št. 2238/2000 (UL L 257, 11.10.2000, str. 2).
(2) UL C 214, 27.7.2000, str. 4.236 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 38
(9) Obiski na lokaciji so bili opravljeni v prostorih naslednjih
uporabnikov Skupnosti:
— Batavus B.V., Heerenveen, Nizozemska,— Biria GmbH, Edingen-Neckarhausen, Nemčija,— Epple Zweidrad GmbH, Memmingen, Nemčija,— Helkama, Hanko, Finska,— Koninklijke Gazelle B.V., Dieren, Nizozemska,— Tunturi, Turku, Finska.
(10) Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od
1. julija 1999 do 30. junija 2000 („obdobje preiskave“ ali
„OP“). Glede trendov, ki zadevajo oceno škode, so bilianalizirani podatki, ki zajemajo obdobje od1. januarja 1996 do 30. junija 2000 („zadevno obdobje“),medtemkojebilozaugotovitveoponujanjunižjihceninprodajanju po nižjih cenah uporabljeno zgoraj navedenoOP.
3.Začasni ukrepi
(11) Glede na potrebo po nadaljnji preučitvi nekaterih vidikov
škode, vzročne zveze in interesa Skupnosti, ni bilo uvede-nih nobenih začasnih protidampinških ukrepov za NPP sporeklom z Japonske.
4.Nadaljnji postopek
(12) Vtejfazisosezahtevaledodatneinformacije,predvsemod
proizvajalca izvoznika, in vse stranke so bile obveščene opredhodni oceni primera s strani Komisije. Komisija je šenaprej iskala in preverjala vse informacije, ki so se zdelepomembnezanjenedokončneugotovitve.Šezlastisobileopravljene preiskave na lokaciji v prostorih proizvajalcaizvoznika na Japonskem, nepovezanega uvoznika v Skup-nosti ter uporabnikov v Skupnosti.
(13) Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in
premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporo-čiti uvedbo dokončnih protidampinških dajatev. Zagotov-ljeno jim je bilo tudi obdobje, v katerem bi po tem obves-tilu lahko podale izjave.
(14) Upoštevali so se ustni in pisni komentarji, ki so jih podale
stranke,in,kjerjebiloprimerno,soseugotovitveustreznospremenile.
B.OBRAVNAVANI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK
1.Obravnavani izdelek
(15) Obravnavani izdelek je notranje prestavno pesto, oprede-
ljeno kot pesto kolesarskega kolesa z integriranimprestavnim sistemom s tremi ali več prestavami, ne gledena to, ali je v pesto integriran zavorni sistem, ali ne, prit-rjenim na pesto ali nameščenim na drug del kolesa.(16) Preiskava je pokazala, da se zadevni izdelek uporablja
izključno kot integrirano prestavno pesto kolesarskegakolesa za upravljanje kolesa.
(17) Preiskava je tudi pokazala, da obstajajo trije osnovni tipi
NPP, in sicer: „pesta s torpedno zavoro“ (kjer sta v pestointegrirana prestavni sistem in nožni zavorni sistem),„pesta z bobnično zavoro“ (kjer sta v pesto integriranaprestavni sistem in ročni zavorni sistem) in „pesta s pro-stim tekom“ (kjer je v pesto integriran samo prestavnisistem), ki imajo vsi enake temeljne fizične in tehničneznačilnosti in načine uporabe.
(18) S tem v zvezi so proizvajalec izvoznik in nekatere druge
zainteresirane stranke trdili, da so imeli zgornji tipi NPPdrugačne fizične značilnosti. Še zlasti so uveljavljali mne-nje,dabodouporabnikipestastorpednozavoro(znožnimzavornim sistemom) ter pesta z bobnično zavoro in pestasprostimtekom(zročnimizavornimisistemi)obravnavalikot drugačne izdelke zaradi razlik v zavornih sistemih. Napodlagi tega so trdili, da je treba preiskavo omejiti le napesta s torpedno zavoro.
(19) Preiskavajepokazala,dajeglavnafizičnaintehničnazna-
čilnostNPPsammehanizemprestavljanja,kijevednointe-griranvpesto.NPPjesestavljenizprestavnegasklopa,inte-griranega v pesto, kar je obratno kot pri zunanjemprestavnem sistemu (derailleur). Ne glede na to, ali se vpesto dodatno integrira zavorni sistem oziroma se mupritrdi, če sploh, in ne glede na tip takšnega zavornegasistema,karjesicerpomembnozaizračuneinprimerjanjecen, to ne vpliva na osnovne značilnosti in uporabo NPPter je tako nepomembno z vidika opredelitve zadevnegaizdelka.
(20) Poleg tega je preiskava pokazala, da so različni tipi NPP
medsebojnozamenljiviinzanjeveljajoenakevrsteuporabein aplikacije.
(21) Glede na zgornje je bilo treba zavrniti zahtevo po izločitvi
določenih tipov NPP iz obsega sedanje preiskave in vsaNPP, ki vsebujejo mehanizem prestavljanja s tremi ali večprestavamisezanamentegapostopkaobravnavajokotensam izdelek.
2.Podoben izdelek
(22) Preiskava je pokazala, da so osnovne fizične in tehnične
značilnosti NPP, ki jih je panoga Skupnosti proizvedla inprodalavSkupnosti,terNPP,kisobiliproizvedeniinpro-dani na domačem japonskem trgu, ter NPP, uvoženih vSkupnost z Japonske, enake. Nadalje je tudi končnauporaba NPP enaka.
(23) Gledenazgornjesesklene,dasovsitiizdelkienakivsmi-
slu člena 1(4) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 („osnovnauredba“).11/Zv. 38
SL Uradni list Evropske unije 237
C.DAMPING
1.Normalna vrednost
(24) Zadoločitevnormalnevrednostisejenajprejugotovilo,ali
je bil skupen obseg domačih prodaj zadevnega izdelka
reprezentativenvskladusčlenom2(2)osnovneuredbe,tj.ali so te domače prodaje predstavljal e 5 % ali več prodaj-
nega obsega zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost.Ugotovljeno je bilo, da je bila ta zahteva izpolnjena.
(25) Proizvajalec izvoznik je trdil, da bi cene nekaterih mode-
lov,prodajanihnadomačemtrgu,kisozelopodobniizvo-ženim modelom, lahko uporabili za določitev normalnevrednosti, če bi jih prilagodili za razlike v stroških proiz-vodnje. Komisija je preverila stopnjo podobnosti med 19izvoženimi zadevnimi modeli in dvema podobnimamodeloma, ki sta se prodajala na domačem trgu, ter skle-nila, da so bili zelo podobni in bi jih bilo mogoče prime-rjati.
(26) Potem so preučili, ali je skupna domača prodaja vsakega
modela, izvoženega v Skupnost, predstavljal a 5 % ali več
prodajnega obsega istega modela, izvoženega v Skupnost.Ugotovljeno je bilo, da so ta preskus prestali štirje modeli.
(27) Glede teh štirih modelov se je preučilo, ali je bila prodaja
medobičajnimpotekomtrgovanjazadostnavskladusčle-nom 2(4) osnovne uredbe.
(28) Za tri od štirih modelov je bilo ugotovljeno, da je obseg
domačih prodaj nad stroški na enoto predstavljal več kot80 % prodaj in da je bila ponderirana povprečna cena naenoto na Japonskem višja od ponderiranih povprečnihstroškov na enoto. Posledično se je normalna vrednost zanavedene tri modele določila na podlagi dejansko plačaneponderirane povprečne cene za vse domače prodaje tehmodelov.
(29) Pri četrtem modelu je bil obseg domačih prodaj nad stro-
ški enote manjši od 10 % prodaj. Za ta model in za vsedruge modele, ki se na japonskem trgu niso prodali vzadostnihkoličinah,sejenormalnavrednostizračunalanapodlagi stroškov proizvodnje, ki jih je imel proizvajalecizvoznikzazadevneizvoženemodele,kčemursejedodalutemeljen znesek za prodajne, splošne in upravne strošketer dobiček v skladu s členom 2(3), (5) in (6) osnovneuredbe.Znesekprodajnih,splošnihinupravnihstroškovjetemeljil na domačih prodajah NPP, ki so bile vreprezentativnih količinah. Profitna stopnja je temeljila nadomačihprodajahNPPmedobičajnimpotekomtrgovanja.
2.Izvozna cena
(30) Približno 40 % izvoznih prodaj v Skupnost je bilo oprav-
ljenih neposredno neodvisnim strankam in izvozne cenezanje so se določile na podlagi cen, ki so jih te strankedejansko plačale oziroma naj bi jih plačale v skladu s čle-nom 2(8) osnovne uredbe.
(31) Preostale prodaje so bile opravljene povezanim podjetjem
s sedežem v Skupnosti. Zato so se izvozne cene za te pro-daje izračunale v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe, tj.napodlagicene,pokaterisoseuvoženiizdelkiprvičznovaprodali neodvisnemu kupcu. Da bi ugotovili zanesljivoizvozno ceno, so bile opravljene prilagoditve zaradi vsehstroškov, do katerih je prišlo med uvozom in vnovičnoprodajosstranitehuvoznikov,inzaradiprirastkadobička.Uporabljena profitna stopnja je bila ponderirana pov-prečna profitna stopnja nepovezanih uvoznikov.
3.Primerjava
(32) Zaradi poštene primerjave se je v obliki prilagoditev zago-
tovilustrezenpopravekzarazlikevskladusčlenom2(10)osnovne uredbe, ki so vplivale na primerljivost cen. Vskladustemsoseuporabilipopravki,kisozadevalifizičneznačilnosti,popuste,stroškeprevozainzavarovanja,mani-pulativnestroškeinstroškenakladanjaterdodatnestroške,stroške pakiranja, stroške kredita, poprodajne stroškE,provizije in valutne preračune.
4.Stopnja dampinga
(33) V skladu s členom 2(10) in (11) osnovne uredbe se je
stopnja dampinga določila s primerjavo ponderiranihpovprečnih normalnih vrednosti in ponderiranimipovprečnimiizvoznimicenaminaravnifrankotovarnezaisti model in na isti ravni trgovanja.
(34) Primerjavajepokazala,daobstajadamping,kijeenakzne-
sku, za katerega je normalna vrednost presegala izvoznoceno.IzraženokotodstotekuvoznecenecifnamejiSkup-nosti pred carinjenjem je ponderirana povprečna stopnjadumpinga 36,6 %.
(35) Proizvajalec izvoznik zastopa celoten japonski izvoz NPP
v Skupnost. V skladu s tem se dokončno ugotovljenarezidualna stopnja dumpinga določi na isti ravni.238
SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 38
D.INDUSTRIJA SKUPNOSTI
1.Opredelitev proizvodnje Skupnosti
(36) V času vložitve pritožbe in med OP sta na trgu Skupnosti
zadevni izdelek proizvajali dve podjetji:
— pritožnik,
— še en proizvajalec iz Skupnosti („drugi proizvajalec iz
Skupnosti“), ki je med OP prispeval manj kot 10 %
celotne ocenjene proizvodnje NPP v Skupnosti. Drugiproizvajalec v Skupnosti ni odgovoril na vprašalnik inni predstavil mnenja glede pritožnika.
(37) Proizvajalec izvoznik je zahteval, da Komisija vnovič pre-
gleda podatke glede drugega proizvajalca iz Skupnosti. Stem v zvezi je treba omeniti, da je bilo glede napomanjkanjesodelovanjadrugegaproizvajalcaizSkupno-stitrebauporabitinajboljšarazpoložljivadejstva,kisobilav tem primeru dejstva pritožnika in dejstva edinega sode-lujočega proizvajalca izvoznika. Ugotovljeno je bilo tudi,daješlotopodjetjekmalupoOPvstečajinprenehalopro-izvajati.
(38) Napodlagizgornjegapredstavljaproizvodnjapritožnikain
drugega proizvajalca iz Skupnosti celotno proizvodnjo vSkupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
2.Opredelitev industrije Skupnosti
(39) Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči proizvajalec iz Skup-
nosti, ki se je pritožil, glede zadevnega izdelka prispevalpomemben delež celotne proizvodnje Skupnosti, kar jebilo v tem primeru več kot 90 %. Zato se je sklenilo, da jeproizvajalec iz Skupnosti, ki se je pritožil, predstavljalindustrijo Skupnosti v smislu člena 5(4) in člena 4(1)osnovne uredbe. Zato se bo nanj sklicevalo kot na „indu-strijo Skupnosti“.
E.ŠKODA
1.Uvodna opomba
(40) Glede na to, da obstaja samo eden sodelujoči proizvajalec
izvoznik in da industrija Skupnosti zajema samo enopodjetje,sobilispecifičnipodatki,kisenanašajonatipod-jetji, indeksirani, da bi ohranili zaupnost predloženihpodatkov v skladu s členom 19 osnovne uredbe.
2.Poraba Skupnosti
(41) Poraba Skupnosti je bila določena na podlagi prodajnih
obsegov industrije skupnosti, ocene prodaje drugega pro-izvajalca iz Skupnosti in uvoza japonskega proizvajalcaizvoznika na trg Skupnosti. Glede prodaje drugega proiz-vajalca iz Skupnosti je bila ocena opravljena na podlagištevilk, ki sta jih predložila industrija Skupnosti in proiz-vajalec izvoznik. Iz drugih tretjih držav ni bilo nobenegauvoza.
(42) Natejpodlagijebilougotovljeno,dasejeporabaNPPmed
zadevnim obdobjem zmanjšala za 5 %. Medtem ko se jemed letoma 1996 in 1998 zmanjšala le za 4 %, se je medletoma1998in1999zmanjšalazanadaljnjih8%.MedOPse je poraba popravila in dosegla obsege, ki so bili skorajna ravni iz leta 1998.
3.Zadevni uvoz
(a)Obseg zadevnega uvoza
(43) Med letom 1996 in OP se je obseg zadevnega uvoza s
poreklom iz zadevne države, povečal za omembe vrednih23 %. Medtem ko se je ta uvoz med letoma 1996 in 1998zmanjšal za 14 %, se je v obdobju med letom 1998 in OPpovečal za celih 43 %. Pri preučitvi stanja po letih se jepokazalo, da se je kljub padcu porabe leta 1999 (- 8 % vprimerjavi z letom 1998) zadevni uvoz povečal za 17 % vletu 1999, če se ga primerja z letom 1998. Povečanjeobsega tega uvoza je bilo še bolj izrazito med letom 1999in OP (+ 22 %).
(b)Tržni delež zadevnega uvoza
(44) Vzadevnemobdobjusejetržnideležzadevnegauvozana
padajočem trgu Skupnosti povečal za več kot 30 %. Medletoma 1996 in 1998 se je tržni delež proizvajalca izvoz-nika zmanjšal ta 10 %, med letoma 1998 in 1999 pa se jepovečal za 30 % in med letom 1999 in OP za nadaljnjih11 %, v skladu z zgornjim razvojem njegovega obsegaizvoza.
(c)Povprečna cena zadevnega uvoza
(45) Na podlagi informacij, ki jih je zagotovil proizvajalec
izvoznik, se je pokazalo, da so se med letoma 1996 in1998 cene japonskih NPP, prodanih na trgu Skupnosti,znižaleza5%.Leta1999sosepovečaleza15%,medOPpa še za nadaljnja 2 %. S tem v zvezi je treba omeniti, datemelji to gibanje cen izključno na podatkih, ki jih jeposredoval proizvajalec izvoznik, ki pa jih ni bilo mogočepreveriti za celotno obravnavano obdobje. 
(d)Ponujanje nižjih cen
(46) Za določitev ponujanja nižjih cen so se cene NPP, ki jih je
prodala industrija Skupnosti, primerjale s cenamijaponskega proizvajalca izvoznika na trgu Skupnosti medOP.TaprimerjavajebilaopravljenamedprimerljivimitipiNPP in na enaki ravni trgovanja, in sicer za prodaje prvineodvisni stranki.11/Zv. 38
SL Uradni list Evropske unije 239
(i) Primerljivost
(47) Kakor je razloženo v uvodni izjavi 7, so se v dodatnem
vprašalnikuzahtevalepodrobneinformacijeoprimerljivo-
sti izdelkov za tipe NPP, prodane na trgu Skupnosti. Napodlagitehodgovorovsoseugotovilineposrednoprimer-ljivitipiNPP,kijihjeproizvedelinnatrguSkupnostipro-dal japonski proizvajalec izvoznik, ter tistimi, ki jih je natem trgu prodala industrija Skupnosti.
(48) Zaradiustrezneprimerjavecensejetakozagotovilo,dase
jeNPPlahkoprimerjalopotipihobustreznemupoštevanjuštevila prestav.
(ii)Prilagoditve
(49) IndustrijaSkupnostijetrdila,dasobilinekateraNPP,kijih
je na trgu Skupnosti prodal proizvajalec izvoznik, oprem-
ljenazaluminijastimogrodjem,medtemkosobilaprimer-ljiva pesta, ki jih je prodajala industrija Skupnosti, oprem-ljena izključno z jeklenimi ogrodji pest. IndustrijaSkupnosti je trdila, da bi bilo zato treba cene proizvajalcaizvoznikaprilagoditinavzdol,dabiizražaletržnovrednostrazlike za ta material. Japonski proizvajalec izvoznik jesicerpotrdil,dabibiloustreznoprilagoditicene,vendarjetrdil, da ta prilagoditev ne bi smela presegati 5 %, in se pritem skliceval na stroške proizvodnje.
(50) S tem v zvezi je preiskava pokazala, da je bilo 55 % pest s
torpedno zavoro in sedmimi prestavami ter 100 % pest sprostim tekom in sedmimi prestavami, ki jih je proizvaja-lec izvoznik med OP prodal na trgu Skupnosti, opremlje-nih z aluminijskimi ogrodji pest, medtem ko je industrijaSkupnostiprodajalaleprimerljiveNPPzjeklenimiogrodji.
(51) Na podlagi razpoložljivih dokazov, zlasti cenika proizva-
jalca izvoznika, je bilo ugotovljeno, da so bile cene NPP,opremljenih z aluminijskimi ogrodji pest, med OP pri-bližno 22 % višje kot pri enakih NPP z jeklenimi ogrodjipest. V skladu s seznamom transakcij za OP, ki ga je pred-ložilproizvajalecizvoznik,sobilecene,kisobiledejanskozaračunane za aluminijska pesta, le 11 % višje od cen zaprimerljiva jeklena pesta.
(52) Zaradi tega je obveljalo mnenje, da je obstajala objektivna
razlikavtržnivrednostimedNPPzaluminijskimogrodjemin pesti z jeklenim ogrodjem. Ugotovljeno je bilo, da jeznašala ta razlika 11 % cene aluminijskega pesta.
(53) Poleg tega sta tako industrija Skupnosti kot proizvajalec
izvoznikvsakzasetrdila,dasopotrebnenadaljnjeprilago-ditve, in sicer na podlagi navedenih razlik obravnavanihtipovizdelka.Vendarpasejujeobvestilo,dazanobenoodnavedenih razlik ni bilo ugotovljeno, da je objektivna inmerljivazvidikatržnevrednosti.Zatojebilotrebadodatnezahtevke obeh strani zavrniti.
(iii)Ponujanje nižjih cen
(54) Na podlagi zgornjega in nadaljnjih opravljenih preveritev
je obveljalo mnenje, da sta primerljiva in proizvedena naisti ravni trgovanja dva tipa NPP (pesto s torpedno zavoroin pesto s prostim tekom), ki predstavljata približno 78 %prodajeindustrijeSkupnostinatrguSkupnostiinpribližno85 % izvoza japonskega izvoznika. Naslednja NPP, ki stajihnatrguSkupnostiprodajalaindustrijaSkupnostiinpro-izvajalec izvoznik, se je medsebojno primerjalo po tipih:
— pesta s torpedno zavoro in tremi prestavami,— pesta s torpedno zavoro in sedmimi prestavami,— pesta s prostim tekom in tremi prestavami,— pesta s prostim tekom in sedmimi prestavami,
(55) Prodajne cene, ki so se upoštevale za zadevnega proizva-
jalca izvoznika, so bile cene cif na meji Skupnosti, vklju-
čujočcarine.ProdajneceneindustrijeSkupnostisose,kjerje bilo primerno, prilagodile franko ravni, tj. brez prevoz-nih stroškov.
(56) Rezultati primerjave transakcije na podlagi ponderiranega
povprečja so pokazali, da je med OP povprečna stopnjaponujanja nižjih cen, izražena kot odstotek povprečnihprodajnih cen industrije Skupnosti, znašala 6,8 %.
4.Položaj industrije Skupnosti
(a)Uvodna opomba
(57) V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija pre-
učila vse gospodarske dejavnike in pokazatelje, ki vplivajona stanje industrije Skupnosti na njenem domačem trgu.
(b)Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(58) Med zadevnim obdobjem se je proizvodnja industrije
Skupnosti povečala za 3 %.
(59) Vendar pa se je med letoma 1998 in 1999 proizvodnja
industrije Skupnosti precej zmanjšala, in sicer za 19 %,medtem ko se je poraba v smislu obsega v istem obdobjuzmanjšala samo za 8 %. Proizvodnja se je potem med OP240
SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 38
popravila (+ 1 8 % v primerjavi z letom 1999), vendar je
bila pod ravnijo iz leta 1998. To povečanje proizvodnje,
do katerega je prišlo kljub zmanjšanju obsega prodajeindustrije Skupnosti na njenem domačem trgu, je mogočerazložiti, z večjimi izvoznimi dejavnosti industrije Skup-nosti v druge tretje države med OP.
(60) Glede na to, da se proizvodna zmogljivost med zadevnim
obdobjem ni spremenila, je bil trend izkoriščenosti zmog-ljivostipodobentrenduvproizvodnjiinjeostalnekjemed5 0%i n6 5% .
(c)Obseg prodaj, tržni delež in rast
(61) Od leta 1996 do OP se je obseg prodaj industrije Skupno-
sti nepovezanim strankam v Skupnosti zmanjšal za 6 %.
Med obdobjem od 1996 do 1998 je vzporedno s svojopovečano proizvodnjo industrija Skupnosti uspela pove-čatisvojeprodajevSkupnostiza8%.Potemjesledil17%padecobsegaprodajmedletoma1998in1999.Tozmanj-šanje je bilo veliko bolj izrazito od zmanjšanja porabeSkupnostimedtemobdobjem,kijebiloomejenon a-8%.
Rahlo povečanje obsega prodaj med letom 1999 in OP(+ 4 %) industriji Skupnosti ni omogočilo, da binadomestila predhodno izgubljeni obseg.
(62) Čeprav se je tržni delež industrije Skupnosti med letoma
1996in1998povečalza13%,sejevobdobjumedletom1998 in OP zopet zmanjšal na raven iz leta 1996. To jetreba obravnavati ob upoštevanju zmanjšanja porabe. Tapoložajjesovpadalsprecejšnjim43%povečanjemobsegazadevnega uvoza na trg Skupnosti v enakem obdobju.
(63) Omeniti je treba, da je proizvajalec izvoznik trdil, da je
imela industrija Skupnosti med obravnavanim obdobjemmožnost povečati svoj tržni delež na račun drugega pro-izvajalcaizSkupnosti.Vendarpajepreiskavapokazala,datatrditevnibilautemeljena.Pravzapravsejepovečanjetrž-nega deleža japonskega proizvajalca izvoznika zgodilo naračuntakoindustrijeSkupnostikotdrugegaproizvajalcaizSkupnosti, še zlasti v obdobju od leta 1998 do OP. Dejan-ski podatki o prodaji kažejo, da je japonski proizvajalecizvoznikvtemobdobjupopolnomaprevzelobsegprodaj,kistagaizgubilaindustrijaSkupnostiindrugiproizvajaleciz Skupnosti.
(d)Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
(64) Med obravnavanim obdobjem se je povprečna prodajna
cena NPP industrije Skupnosti na trgu Skupnosti precejznižala,insicerza21%.Stemvzvezijetrebaomeniti,dase v tem obdobju niso omembe vredno spremenili niticenovne razlike med tipi NPP niti prodajni program indu-strijeSkupnostinatrguSkupnosti.Doznižanjapovprečnecene torej ni prišlo zaradi spremembe prodajnega pro-grama v smeri cenejših tipov NPP.
(65) Kljub temu, da ceniki kažejo, da so se japonske cene v
obravnavanemobdobjusicerpovečale,jetrebaomeniti,daso bile med OP na trgu Skupnosti še vedno nižje od cenindustrije Skupnosti, in sicer za 7 %. Na podlagi tega jemogoče sklepati, da je med precejšnjimi deli obravnava-nega obdobja med japonskim proizvajalcem izvoznikomin industrijo Skupnosti zares obstajala večja razlika v ceni.To je povzročilo padanje domačih cen do takšne mere, damedobravnavanimobdobjemnisobilevečdobičkonosne.Še posebej je to veljalo med OP.
(e)Zaloge
(66) Razen med letoma 1997 in 1998 so bile med obravnava-
nim obdobjem ravni zalog, ki jih je imela industrija Skup-nosti,precejnizke.Tojeverjetnozaraditega,kerindustrijaSkupnosti v glavnem proizvaja po naročilu in ne zaradikopičenjazalog.Napodlagitegajebilučinekgibanjazalog,če je sploh obstajal, na položaj industrije Skupnosti zane-marljiv, še zlasti med OP. Zdi se, da ovrednotenje zalog nipomembendejavnikpripreučevanjugospodarskegapolo-žaja industrije Skupnosti.
(f)Dobičkonosnost in denarni tok
(67) Glededobičkonosnostijetrebapovedati,dasobileizgube,
ki jih je imela industrija Skupnosti leta 1996, me d5%i n
10 % prometa. Leta 1997 se je položaj izboljšal in dobič-konosnostjebilablizutočkepreloma.Medletom1997inOP, potem ko je industrijo Skupnosti (prej MannesmannSachs) prevzelo podjetje SRAM Deutschland GmbH, jeindustrijaSkupnostipreoblikovalasvojedejavnostiintakoznižala svoje proizvodne stroške za skoraj 20 %. Medobravnavanimobdobjemjeznižanjestroškovdoseglocelo26 %. Ne glede na to je dobičkonosnost industrije Skup-nosti med celotnim obravnavanim obdobjem ostala nega-tivna.
(68) Od točke preloma v letu 1997 bi se lahko utemeljeno
pričakovalo, da bodo prizadevanja industrije Skupnosti zapreoblikovanje in znižanje stroškov pripeljala dodobičkonosnosti. Vendar pa je znižanje cen, ki ga je šezlastivletu1999inmedOPizkusilaindustrijaSkupnosti,spodkopalo ta prizadevanja. Na podlagi tega je mogočesklepati, da bi bile izgube industrije Skupnosti brez pred-hodnegapreoblikovanjanjenihdejavnostiševečjealipabise proizvodnja NPP v Skupnosti popolnoma prenehala.Izgube, ki jih je med OP utrpela industrija Skupnosti soznašaleokro g3%prometa.Omenitijetreba,datarezultat
ne upošteva stroškov preoblikovanja in izrednih stroškov,ki jih je imela industrija Skupnosti med obravnavanimobdobjem.11/Zv. 38
SL Uradni list Evropske unije 241
(69) Zmanjšanje stroškov proizvodnje in zmanjšanje izgub je
omogočilo izboljšanje denarnega toka, ki ga je industrija
Skupnosti ustvarila med obravnavanim obdobjem. Vskladuzrazvojemizgub,kijihjeimelaindustrijaSkupno-sti, se je denarni tok precej poslabšal, še zlasti med letoma1997 in 1999, medtem ko se je med OP nekoliko popra-vil.
(g)Naložbe, dobičkonosnost vloženega kapitala in zmožnost
povečanja kapitala
(70) Naložbe, do katerih je prišlo med obravnavanim
obdobjem, so bile še posebej visoke leta 1999. To je
mogoče razložiti z novim proizvodnim obratom za NPP,ki je bil ustanovljen v Nemčiji in je začel obratovati nazačetkuleta1999.Tanaložbakaže,daimapodjetjenamenostati aktiven akter na trgu in da ima dolgoročno strate-gijo glede obravnavanega izdelka.
(71) S tem v zvezi je preiskava pokazala, da je preoblikovanje,
kigajeopravilaindustrijaSkupnosti,medOPpripeljalodorahlega izboljšanja dobičkonosnosti vloženega kapitala.Vendarpatoizboljšanjenezmanjšapomembnostidejstva,da je finančni rezultat industrije Skupnosti med celotnimobravnavanim obdobjem ostal negativen.
(72) Kljubfinančnimizgubamjebilougotovljeno,daindustrija
Skupnosti ni bila v resnejših težavah glede svoje zmožno-sti povečanja kapitala.
(h)Zaposlovanje, produktivnost in plače
(73) Kljub težavam, s katerimi se je spopadala industrija Skup-
nosti, se je zaposlovanje od leta 1997 do 1998 zmanjšalo
za 17 % in ostalo stabilno do OP.
(74) Gledenaobsegproizvodnjeinzmanjšanještevilazaposle-
nih se je produktivnost v obdobju od leta 1997 do OPizboljšala.
(75) Skupni znesek plač se je med obravnavanim obdobjem
rahlo povečal. Povprečna plača na zaposlenega je ostalaprecej stabilna.
(i)Velikost stopnje dampinga
(76) Glede na obseg in cene obravnavanega uvoza ni mogoče
reči, da je bil vpliv velikosti dejanske stopnje dampinga na
industrijo Skupnosti zanemarljiv. Pravzaprav je preiskavapokazala, da se je celoten uvoz s poreklom z Japonske,medOPnatrguSkupnostiprodajalpodampinškihcenah.Brez dampinga bi bil cenovni pritisk na cene Skupnostimanjši ali pa ga sploh ne bi bilo.5.Sklep glede škode
(77) Med obravnavanim obdobjem se je navzočnost izvoza s
poreklomzJaponske,natrguSkupnostiprecejpovečalainglavni kazalci škode za industrijo Skupnosti so pokazalinegativen razvoj.
(78) Ta razvoj je bil še zlasti očiten med letom 1998 in OP, ko
se je obseg zadevnega uvoza povečal za 43 %, medtem kosejeporabaSkupnostizmanjšalaza1%.Tojejaponskemuproizvajalcuizvoznikuomogočilo,dajepridobilprecejšendodatni delež trga Skupnosti (12 odstotnih točk), v glav-nem na račun industrije Skupnosti. S tem v zvezi je trebaomeniti, da so bile cene pri zadevnem uvozu med OP zapribližno7%nižjeodcenindustrijeSkupnostiterdasose
cene industrije Skupnosti znižale in niso dosegale ravnidobičkonosnosti.
(79) Ugotovljenojebilotudi,dajedoglavneganegativnegaraz-
voja gospodarskega položaja industrije Skupnosti prišlomed istim obdobjem, tj. med letom 1998 in OP: obsegprodaj industrije Skupnosti se je zmanjšal za 13 %, njeneprodajne cene pa za 7 %. Proizvodnja se je zmanjšala za4%,izgubatržnegadeleža,kijojeutrpelaindustrijaSkup-nosti,pajeznašalacelo7odstotnihtočk.Kljubprizadeva-njem v obliki preoblikovanja in znižanja stroškov se jedobičkonosnost poslabšala in ostala negativna, to pa se jedogajalo vzporedno s pritiskom prodajnih cen, s katerimse je soočala industrija Skupnosti na svojem domačemtrgu.
(80) Glede na zgoraj navedeno, še zlasti glede na znižanje pro-
dajnih cen, dobičkonosnosti in tržnega deleža, ki ga jeizkusila industrija Skupnosti, največ v obdobju od leta1998 do OP, se je ugotovilo, da je industrija Skupnostimed OP utrpela materialno škodo v smislu člena 3(1)osnovne uredbe.
F.VZROČNA ZVEZA
1.Uvod
(81) V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe se je
preučevalo, ali je dampinški uvoz NPP s poreklom zJaponske, povzročil škodo industriji Skupnosti v takšnimeri, da jo je mogoče opredeliti kot materialno. Za zago-tovitev, da dampinškemu uvozu ni bila pripisana možnaškoda,kisojopovzročilidrugidejavniki,sosepreučilituditi drugi dejavniki, ki niso dampinški uvoz in bi lahkosočasno škodili industriji Skupnosti.
2.Učinek dampinškega uvoza
(82) Med obravnavanim obdobjem se je obseg dampinškega
uvozasporeklomzJaponske,vSkupnostpovečalza23%,njegov tržni delež pa se je povečal za 39 %, kar je precejš-nje povečanje na račun proizvajalcev v Skupnosti.242
SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 38
(83) Povezava med škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti,
in dampinškim uvozom se še posebej kaže pri razvoju
dogodkov,dokateregajeprišloodleta1998dokoncaOP.Medtemobdobjemsejeobsegdampinškegauvozaspore-klom z Japonske, povečal za 43 %, povečanje njegovegadeleža na trgu Skupnosti pa je znašalo visokih 44 %.
(84) Ugotovljeno je bilo, da je bila industrija Skupnosti pod
cenovnim pritiskom, kar dokazujejo nižje cene, ki jih jeponujal japonski proizvajalec izvoznik, ter razvoj cenindustrijeSkupnosti,kisovprecejšnjimeripadle.Cenovnipritisk je še nadalje poslabšalo dejstvo, da je trg NPPcenovno transparenten, saj sta na njem samo dve podjetji.Zgornji razvoj dogodkov je sovpadal s precejšnjim pada-jočimtrendomglavnihekonomskihkazalcev,kisoodleta1998 do OP veljali za Skupnost: njen obseg prodaj se jezmanjšal za 13 % in izgubila je precejšen tržni delež. Pov-prečna prodajna cena se je znižala za 7 %. Posledično jeimela industrija Skupnosti še naprej finančne izgube.
(85) Zato se ugotovi, da je dampinški uvoz NNP s poreklom z
Japonske, materialno vplival na škodo, ki jo je utrpelaindustrija Skupnosti, v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
3.Učinki drugih dejavnikov
(86) V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe se je preučilo, ali
sopolegdampinškegauvozazJaponskekmaterialniškodi,ki jo je utrpela industrija Skupnosti, prispevali tudi drugidejavniki, da bi se prepričali, da škode, ki so jo povzročiliti drugi dejavniki, ni mogoče pripisati dampinškemuuvozu. S tem v zvezi so se preučili naslednji dejavniki:domnevno višje cene japonskega proizvajalca izvoznika,padec porabe v letu 1999, premestitev proizvodnjenekaterih proizvajalcev koles v države srednje in vzhodneEvrope, izvozne dejavnosti industrije Skupnosti ter polo-žaj drugega proizvajalca iz Skupnosti.
(a)Domnevno višje cene proizvajalca izvoznika
(87) Številni uporabniki so spodbijali rezultate v zvezi s
ponujanjem nižjih cen in vzročno povezavo meddampinškimuvozomsporeklomzJaponske,terškodo,kijo je utrpela industrija Skupnosti. Trdili so, da so bile medOPcenejaponskihNPPstalnovišjeodcenindustrijeSkup-nosti.
(88) Omeniti je treba, da so za to ugotovitvijo stale predvsem
stranke, ki NPP niso kupovale neposredno od proizvajalcaizvoznikaalinjegovihpovezanihpodjetijnatrguSkupno-sti.Povedanozdrugimibesedami:tiuporabnikisocene,kijih je neposredno zaračunala industrija Skupnosti,primerjali s cenami, ki jih je zaračunalo posredniškoprodajnopodjetje,kiprodajajaponskeNPP.Natejpodlagise cene NPP ne primerjajo na isti ravni trgovanja inrezultatiprimerjavenisozanesljivi,karjevnasprotjuzvse-bino uvodne izjave 46.
(89) Komisija je ugotovila, da gre za ponujanje nižjih cen, tako
da je primerjala cene japonskega proizvajalca izvoznika scenami industrije Skupnosti na isti ravni trgovanja. Kakorje razloženo v uvodni izjavi 56, je ta primerjava pokazala,da je pri velikem številu tipov NPP in transakcij med OPprišlodoponujanjanižjihcen.Ugotovljenoponujanjeniž-jih cen med OP je praviloma znašal o 7 % povprečne
prodajne cen industrije Skupnosti.
(90) Kakor je navedeno v uvodnih izjavah 64, 65 in 76, je bil
med OP ugotovljen obstoj ponujanja nižjih cen s stranijaponskega proizvajalca izvoznika, prav tako pa je bil vobravnavanem obdobju ugotovljen tudi velik padec cenindustrije Skupnosti.
(91) Posledično se za zgornji argument ugotovi, da ni uteme-
ljen, in se ga zato zavrne.
(b)Padec porabe leta 1999 in razvoj trga
(92) Preučilo se je, ali je bil padec porabe leta 1999 glavni
dejavnik, ki je prispeval škodi, ki jo je utrpela industrijaSkupnosti. Glade na to, da sta bila na trgu Skupnostinavzoča le dva pomembna udeleženca, je obveljalo mne-nje, da je treba možen vpliv padca porabe in nadaljnjegarazvoja trga preučiti ob upoštevanju uspešnosti obeh ude-ležencev.
(93) V primerjavi z letom 1998 se je leta 1999 obseg prodaj
industrije Skupnosti zmanjšal za približno 18 %, medtemkosejepovpraševanjezmanjšaloza8%,karjeprecejnižjaraven. Industrija Skupnosti je izgubila okro g 9 % tržnega
deleža. V istem obdobju je proizvajalec izvoznik lahkopovečal svoj obseg prodaj za 17 %, svoj tržni delež pa za30 %.
(94) V primerjavi z letom 1999 se je med OP obseg prodaj
industrije Skupnosti povečal za 4 %, njen tržni delež pa sejezmanjšalza4%.Medtemjeproizvajalecizvozniknada-lje povečal svoj obseg prodaj (22 %) in tržni delež (11 %),kar je precej višja stopnja od izboljšanja stanja na trgu(8 %).
(95) Na podlagi zgornjih dejstev je očitno, da je bilo poslabša-
nje položaja industrije Skupnosti leta 1999 veliko boljdramatičnokotkaterokolizmanjšanjeporabe.Podobnojebila ob izboljšanju položaja na trgu med OP uspešnostindustrije Skupnosti precej pod ravnijo razvoja trga. Med-temjedampinškiuvozprecejizboljšalsvojpoložajnatrguSkupnosti. Posledično je obratno kot pri dampinškemuvozu obveljalo mnenje, da padec porabe ni imel bistvenevloge pri škodljivem položaju industrije Skupnosti.11/Zv. 38
SL Uradni list Evropske unije 243
(c)Premestitevproizvodnjenekaterihproizvajalcevkolesvdržave
srednje in vzhodne Evrope in izvozne prodaje industrije
Skupnosti
(96) Japonski proizvajalec izvoznik je uveljavljal mnenje, da je
bilo zmanjšanje obsega prodaj industrije Skupnosti medobravnavanim obdobjem posledica zmanjšanja povpraše-vanja na trgu Skupnosti. Do tega zmanjšanja je prišlozaradi prenosa proizvodnje številnih strank industrijeSkupnostiizSkupnostivdržavesrednjeinvzhodneEvropeleta1998.Proizvajalecizvoznikjezatouveljavljalmnenje,da se je kakršna koli izguba obsega prodaje (skupaj znadaljnjimi škodljivimi posledicami), ki jo je utrpelaindustrijaSkupnostinasvojemdomačemtrgu,kompenzi-ralaobupoštevanjuizvoznihprodajindustrijeSkupnostivdržave srednje in vzhodne Evrope.
(97) S tem v zvezi je bilo ugotovljeno, da je bilo število proiz-
vajalcev koles, ki so med obravnavanim obdobjempremestili svojo proizvodnjo v nekatere države srednje invzhodne Evrope, precej majhno v primerjavi s poraboSkupnosti.Polegtegapreiskavanipokazala,dabiindustrijaSkupnosti v letu 1998 ali celo 1999 v primerjavi s prejš-njimi leti povečala svoje izvozne prodaje.
(98) Obstajajo pokazatelji, da je do premestitve prišlo tudi pri
strankah japonskega proizvajalca izvoznika. Ugotovljenoje bilo tudi, da so številni proizvajalci koles ohranili svojoproizvodnjo v Skupnosti, medtem ko so med OP ustano-vili proizvodne obrate v državah srednje in vzhodneEvrope. Za učinek takšne premestitve med obravnavanimobdobjem,čejesplohobstajal,napoložajindustrijeSkup-nosti torej ni mogoče reči, da je bil precejšen.
(99) Opravljena je bila tudi analiza izvoznih prodaj industrije
Skupnosti. Pokazala je, da so v letih od 1996 do 1999izvozne prodaje industrije Skupnosti v tretje države pred-stavljale približn o 8 % njene celotne prodaje, med OP pa
so se povečale na 15 %. Če se izvozne prodaje ne bi pove-čale, bi bila izguba ekonomije obsega in učinek na stroškena enoto proizvodnje industrije Skupnosti še večja, kar bipripeljalo do še večjih finančnih izgub.
(100) Zato se argument, da premestitev proizvodnje koles v
države srednje in vzhodne Evrope razloži padec obsegaprodaj industrije Skupnosti na njenem domačem trgu,zavrne.
(d)Drugi proizvajalec iz Skupnosti
(101) Nadalje se je preučevalo, ali bi lahko drugi proizvajalec iz
Skupnosti prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrijaSkupnosti. Razpoložljiva dejstva kažejo, je drugiproizvajalec iz Skupnosti med obravnavanim obdobjemizgubilokrog60%prodajeinokrog60%svojegatržnegadeležaterdamujemedOPostaltržnideležpribližno6%.Zatojeobveljalomnenje,dadrugiproizvajalecizSkupno-sti ni prispeval škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.
4.Sklep o vzročni zvezi
(102) Precejšen dampinški uvoz, ki se je med obravnavanim
obdobjemmaterialnopovečal,ugotovljenoponujanjeniž-jih cen in velik padec cen so imeli precejšnje negativneposledice na gospodarski položaj industrije Skupnosti, šezlasti v smislu prodajnih cen in obsegov prodaj, kar jepotem vplivalo na tržni delež in dobičkonosnost. Učinekdampinškega uvoza je bil tolikšen, da je povzročil materi-alno škodo industriji Skupnosti. Na podlagi zgornjih dej-stev in premislekov je obveljalo tudi mnenje, da nobenidrugi dejavniki, ki bi lahko prispevali k škodi, ki jo je utr-pela industrija Skupnosti, niso bi tolikšni, da bi prekinilivzročno povezavo med ugotovljeno škodo in učinkomzadevnega dampinškega uvoza.
G.INTERES SKUPNOSTI
1.Uvodne opombe
(103) Da bi ugotovili, ali je bil potreben poseg zaradi interesa
Skupnosti, je bila opravljena preiskava o možnih učinkihna zadevne gospodarske udeležence, če bi se uvedliprotidampinški ukrepi oziroma če se ti ne bi uvedli. V tanamen so se zbirale informacije od vseh zainteresiranihstrank, vključno s industrijo Skupnosti, nepovezanimiuvozniki/trgovci in uporabniki obravnavanega izdelka.
2.Interes industrije Skupnosti
(104) Ugotovljeno je bilo, da si je industrija Skupnosti med
obravnavanim obdobjem precej prizadevala izboljšatisvojoproduktivnost,sajjeučinkovitoznižalasvojestroškeproizvodnjeinpovečalasvojokonkurenčnostvSkupnostiin po svetu. S tem v zvezi je industrija Skupnosti izvedlaveliko naložbo leta 1999, ko je odprla nov proizvodniobrat,dabinadaljeizboljšalaučinkovitostinkakovostpro-izvodnje. Za to naložbo so se odločili v času, ko je leta1997 prišlo do prevzema podjetja Mannesmann Sach,odločitev pa je temeljila na utemeljeni presoji razvojadogodkov na trgu. Med obravnavanim obdobjem jeindustrijaSkupnostiuspelaznižatisvojestroškeza26%inpovečati svoje izvozne prodaje. To je pokazatelj, da jeindustrija Skupnosti zmožna preživeti in da ima namen244
SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 38
nadaljevatiproizvodnjoNPPvSkupnosti,razenčejenebo
s trga izrinil dampinški uvoz. Velika naložba industrijeSkupnosti tudi kaže, da ima podjetje za zadevni izdelekdolgoročno strategijo, ki temelji na Skupnosti. Vendar paje njegova prihodnost precej odvisna od obstoja poštenihkonkurenčnih pogojev ter potemtakem neobstojadampinškega in škodljivega uvoza na trg Skupnosti.
(105) Gledenaraveškode,kijojeutrpelaindustrijaSkupnosti,je
obveljalomnenje,dabibilobrezprotidampinškihukrepovnadaljnje poslabšanje položaja industrije Skupnosti neizo-gibno. To bo najverjetneje imelo za posledico nadaljnjoškodo in srednjeročno celo izginotje te industrije. Zato bibilo sprejetje protidampinških ukrepov v interesu indu-strije Skupnosti.
3.Interes nepovezanih uvoznikov in trgovcev
(106) Izmed desetih uvoznikov, s katerimi je bil vzpostavljen
stik, jih je osem predložilo pomembne odgovore navprašalnik.Tiuvoznikizastopajo21%uvozaSkupnostiin8 % porabe Skupnosti. Vsi so bili ekskluzivni distributerjijaponskega proizvajalca izvoznika.
(107) PritehosmihsodelujočihuvoznikihjesegmentNPPpred-
stavljal v povprečju 2,4 % (gibal se je me d0%i n8% ) nji-
hovega skupnega prometa med OP.
(108) Preučilsejeverjetnipovprečnivplivpredlaganeprotidam-
pinške dajatve na splošno dobičkonosnost uvoznikov.GledenamajhendeležsegmentaNPPvnjihovemskupnemprometu bo maksimalen negativen vpliv predlaganihukrepov na osem uvoznikov najverjetneje zanemarljiv.
(109) Posledično je glede na povprečen delež segmenta NPP v
njihovih skupnih dejavnostih ter ob upoštevanju ravnipredlaganihukrepovobveljalomnenje,dainteresiuvozni-kov v celoti ne bodo bistveno prizadeti.
4.Interes uporabnikov
(110) Uporabniki obravnavanega izdelka so proizvajalci in
sestavljavcikolesternekateriprodajalcinadrobnovSkup-nosti. Med uporabniki, s katerimi je bil vzpostavljen stik,jih je 35 predložilo pomembne odgovore na vprašalnik.Teh 35 uporabnikov je predstavljalo okrog 32 % celotneporabeNPPvSkupnosti.Odgovoresopredložilatudizdru-ženja uporabnikov v Skupnosti.
(111) Ugotovljeno je bilo, da ti uporabniki na svoje celotne
dejavnosti dejansko dosegajo povprečno profitno maržookrog 3 % ter okrog 11 % za kolesa, opremljena z NPP.
(112) MedOPjeznašalaprodajakoles,opremljenihzNPP(kiso
izviralibodisizJaponskebodisiizSkupnosti),okrog25%skupnega prometa uporabnikov.
(113) Glede na omejen delež koles, opremljenih z NPP, pri nji-
hovih dejavnostih in ob upoštevanju ravni predlaganihukrepovterpoložajadobičkonosnostisodelujočihuporab-nikovjeobveljalomnenje,damožninegativniučinkipred-laganih ukrepov na uporabnike ne bodo mogli prevladatipričakovanih koristi industrije Skupnosti.
5.Konkurenca in učinki izkrivljanja trgovanja
(114) Ugotovljeno je bilo, da industrija Skupnosti obravnavani
izdelek v bistvu samo proizvaja in prodaja, medtem ko jeproizvajalec izvoznik eden od najpomembnejših akterjevna področju vseh sestavnih delov koles, zlasti na trguSkupnosti, pa tudi po svetu. Glede na ugotovljeno ponu-janje nižjih cen, obstoječ cenovni pritisk, finančne izgubein izgubo tržnega deleža ni mogoče prezreti dejstva, da sebo morala industrija Skupnosti boriti, če želi ostati učin-kovitudeleženecnatrgu.Zaradinasplošnomočnegapolo-žajaproizvajalcaizvoznikanatrguSkupnosti,kjersesoočas konkurenco samo pri NPP, ter zaradi ravni ukrepov, zgospodarskega vidika ni verjetno pričakovati, da bo uvoztega proizvajalca izločen s trga Skupnosti. V primeruuvedbe protidampinških ukrepov bo torej zagotovljenanadaljnja navzočnost njegovih NPP.
(115) Nekaterestrankesotrdile,dabiukrepizmanjšalimožnost
izbire uporabnikov in potrošnikov ter jim preprečilakoristi,kiizhajajoizinovacij,kijihrazvijajaponskiproiz-vajalecizvoznik.Kakorjebilopoudarjenozgoraj,sepriča-kuje, da bodo NPP s poreklom z Japonske, za veliko šte-vilodelovkolesšenaprejnavoljonatrguSkupnostizaradimočnega položaja japonskega proizvajalca izvoznika inzaradipomembnostitrgaSkupnostizaproizvajalcaizvoz-nika.11/Zv. 38
SL Uradni list Evropske unije 245
(116) Takobodouporabnikiinpotrošnikišenaprejlahkoizbirali
medkonkurenčnimiizdelki,vendarponeškodljivihcenah.
Nasprotno pa bi bila takšna svoboda odločitve prizadeta,če bi se dovolilo, da industrija Skupnosti izgine, kar niizključeno, če se ne uvedejo protidampinški ukrepi.
(117) Zato se pričakuje, da bodo ukrepi ponovno vzpostavili
pošteno in učinkovito konkurenco na trgu Skupnosti inzgolj popravili izkrivljajoče učinke škodljivega dampinga,ki ga izvaja japonski proizvajalec izvoznik. Če se vpričujočem primeru ukrepi ne uvedejo, se bo izkrivljanjekonkurence ohranilo in povečalo, kar bo imelo za posle-dico nadaljnje slabšanje položaja industrije Skupnosti. Čebo industrija Skupnosti izginila, bo to imelo za posledicomanjšo konkurenco ter manjšo izbiro za uporabnike inpotrošnike na trgu Skupnosti.
6.Sklep glede interesa Skupnosti
(118) Na podlagi zgornjih dejstev in premislekov se sklene, da
glede interesa Skupnosti ni nobenih prevladujočih razlo-gov proti uvedbi protidampinških ukrepov za uvoz NPP sporeklom z Japonske.
H.PREDLAGANI UKREPI
1.Raven odpravljanja škode
(119) Obugotovitvi,dajeobravnavanidampinškiuvozpovzro-
čil materialno škodo industriji Skupnosti in da ni nobenihprevladujočih razlogov proti uvedbi ukrepov, se uvedeprotidampinška dajatev na ravni, ki bo zadostna zaodpravo povzročene škode, ne da bi presegli ugotovljenostopnjo dampinga.(120) Pri izračunu zneska dajatve, ki je potreben za odstranitev
učinkov škodljivega dampinga, je obveljalo mnenje, da bivsiukrepimoraliomogočitiindustrijiSkupnosti,dapokrijesvojestroškeproizvodnjeinpridobiustrezendobičekpredobdavčenjem, ki ga je mogoče doseči, če ni dampinškegauvoza.
(121) Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da bi bila profitna
stopnja8%naskupniprometustrezenminimum,kibigaindustrijaSkupnostiupravičenolahkopričakovala,čenebibilo škodljivega dampinga, kar velja ob upoštevanju nje-nih uspešnih prizadevanj za preoblikovanje, ki so znižalastroške, ter potrebe po dolgoročnih naložbah industrijeSkupnosti. Po vsem svetu obstajata le dva trga za NPP:eden je trg Skupnosti, drugi pa japonski trg, kjer nidampinškega uvoza. Glede na precej višji dobiček naJaponskem prevladuje mnenje, da je zgornja profitnastopnja zelo konzervativna.
(122) Temu primerno so bile ravni odpravljanja škode določene
kot razlika med stroški proizvodnje industrije Skupnosti,povečanimi za zgoraj omenjeno profitno stopnjo, na enistraniterprilagojenodejanskonetoprodajnocenouvože-nih NPP, uporabljeno pri izračunih ponujanja nižjih cen,na drugi. Ta razlika je bila potem izražena kot odstotekčiste cene prosto meja Skupnosti pred carinjenjem. Rezul-tat tega izračuna je bila 11,3 % škodna stopnja.
2.Dokončna protidampinška dajatev
(123) Glede na zgornje in v skladu s pravilom manjše dajatve,
določenim v členu 9(4) osnovne uredbe, velja, da sedokončna protidampinška dajatev določi na ravni škodnestopnje.
(124) Ker edini znani japonski proizvajalec izvoznik v Skupnost
prispevadejanskocelotenizvozsporeklomzJaponske,serezidualna dajatev določi na isti ravni.
(125) Na podlagi zgornjega se predlaga dokončna stopnja dajatve, izražen a kot odstotek čiste cene prosto meja
Skupnosti pred carinjenjem, kakor sledi:
Podjetje Stopnja protidampinške dajatve Dodatna oznaka TARIC
Shimano Inc. 11,3 % A252
Vsa druga podjetja: 11,3 % A999246 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 38
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Dokončnaprotidampinškadajatevseuvedezauvoznotranjihprestavnih pestkolesarskihkoleszintegriranim
prestavnim sistemom s tremi ali več prestavami ne glede na to, ali je v pestu integriran zavorni sistem, ali ne,
pritrjenim na pesto ali nameščenim na drug del kolesa, ki trenutno spadajo pod oznako KN ex 8714 99 90,
(oznaka TARIC: 8714 99 90*91) in izvirajo z Japonske.
Dajatevveljatudizapestastorpednimzaviranjeminpestazzavorami,kis padajopodoznakoKNex 8714 94 10
ter pesta brez zavorne naprave s prostim tekom, ki niso pesta s torpednim za viranjem in pesta z zavorami, ki
spadajo pod oznako KN ex 8714 93 10, kombinirana z integriranim prestavnim sistemom s tremi ali več
prestavami (oznake TARIC: 8714 94 10*10, 8714 93 10*10 s poreklom iz iste dr žave.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za čisto ceno prosto meja Skupnosti pred
carinjenjem, je za izdelke z Japonske naslednja:
Podjetje Stopnja protidampinške dajatve Dodatna oznaka TARIC
Shimano Inc. 11,3 % A252
Vsa druga podjetja: 11,3 % A999
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe v zvezi s carins kimi dajatvami.
Člen 2
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah č lanicah.
V Luxembourgu, 23. oktobra 2001
Za Svet
Predsednica
A. NEYTS-UYTTEBROECK11/Zv. 38 SL Uradni list Evropske unije 247