SL Uradni list Evropske unije L 149/1

UREDBA (EU) št. 508/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. maja 2014

o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 42, člena 43(2), člena 91(1), člena 100(2), člena 173(3), členov 175 in188, člena 192(1), člena 194(2), člena 195(2) in člena 349 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 13. julija 2011 z naslovom „Reforma skupne ribiške politike“ so opredeljeni morebitni izzivi, cilji in usmeritve skupne ribiške politike (v nadaljnjem besedilu: SRP) po letu 2013. Na podlagi razprave, ki je sledila objavi tega sporočila, je bila SRP reformirana z Uredbo (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Reforma SRP zajema vse glavne elemente SRP, vključno z njenimi finančnimi vidiki. Za doseganje ciljev te reforme je treba razveljaviti Uredbo Sveta (ES) št. 2328/2003 (5), Uredbo Sveta (ES) št. 861/2006 (6), Uredbo Sveta (ES) št. 1198/2006 (7) in Uredbo Sveta (ES) št. 791/2007 (8) ter jih nadomestiti s to uredbo. Ob priznavanju, da so vse zadeve v zvezi z evropskimi oceani in morji medsebojno povezane, bi morala nova uredba podpreti tudi nadaljnji razvoj celostne pomorske politike (CPP) iz Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (9).

(2) Področje uporabe Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) bi moralo vključevati podporo za SRP v zvezi z ohranjanjem morskih bioloških virov, upravljanjem ribolovnih virov in flot, ki izkoriščajo te vire, ter sladkovodnih bioloških virov in akvakulture, pa tudi v zvezi s predelavo in trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture, kadar se te dejavnosti izvajajo na ozemlju držav članic ali jih izvajajo ribiška plovila Unije ali državljani držav članic, brez poseganja v primarno odgovornost države zastave in ob upoštevanju določb člena 117 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 (10) (UNCLOS).

(3) Uspešnost SRP je odvisna od učinkovitega sistema nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja ter od razpoložljivosti zanesljivih in celovitih podatkov za namene znanstvenega svetovanja, izvajanja in nadzora. Zato bi bilo treba s sredstvi ESPR podpreti zadevne politike.

(4) Področje uporabe ESPR bi moralo vključevati podporo za CPP, vključno na področju razvoja in izvajanja usklajenih operacij in postopkov odločanja v zvezi z oceani, morji, obalnimi regijami in pomorskimi sektorji, ki dopolnjujejo različne politike Unije v povezavi s tem področjem, zlasti SRP in politike na področju prometa, industrije, ozemeljske kohezije, okolja, energije in turizma. Pri upravljanju različnih sektorskih politik v morskih bazenih Baltskega morja, Severnega morja, Keltskega morja, Biskajskega zaliva in iberske obale, Sredozemskega morja ter Črnega morja bi bilo treba zagotoviti skladnost in vključevanje.

(5) Upravičenci do sredstev ESPR v smislu točke 10 člena 2 Uredbe(EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) so lahko gospodarski subjekti v smislu točke (30) člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013, ribiči ali organizacije ribičev, razen če je v tej uredbi drugače določeno.

(6) V skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 17. junija 2010, s katerimi je bila sprejeta strategija Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki temelji na sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020), bi morale Unija in države članice izvajati pametno, trajnostno in vključujočo rast ter hkrati spodbujati skladen razvoj v Uniji. Za doseganje ciljev strategije Evropa 2020, še posebej tistih v zvezi z zaposlovanjem, podnebnimi spremembami in energetsko trajnostjo, odpravljanjem revščine in socialno vključenostjo, bi bilo treba združiti vire ter izboljšati učinkovitost z večjim osredotočanjem na rezultate. Vključitev CPP v ESPR prav tako prispeva k najpomembnejšim ciljem politike iz strategije Evropa 2020 ter je v skladu s splošnimi cilji za povečanje gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije iz Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

(7) Za zagotavljanje prispevka ESPR k uresničevanju ciljev SRP, CPP in strategije Evropa 2020 se je treba osredotočiti na omejeno število glavnih prednostnih nalog v zvezi s pospeševanjem okoljsko trajnostnih, inovativnih in konkurenčnih ribištva in akvakulture, ki sta gospodarna z viri in temeljita na znanju, pospeševanjem izvajanja SRP, povečevanjem zaposlovanja in ozemeljske kohezije, pospeševanjem trženja in predelave ter pospeševanjem izvajanja CPP.

(8) Cilji Unije na vseh stopnjah izvajanja ESPR bi morali biti odprava neenakosti in spodbujanje enakosti spolov ter boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

(9) Splošni cilj SRP je zagotoviti, da ribolovne dejavnosti in dejavnosti akvakulture dolgoročno prispevajo k oblikovanju trajnostnih okoljskih pogojev, ki so potrebni za gospodarski in socialni razvoj. Poleg tega bi morala prispevati k večji produktivnosti, ustreznemu življenjskemu standardu za ribiški sektor in stabilnim trgom ter bi morala zagotavljati razpoložljivost virov in dostopnost preskrbe za potrošnike po razumnih cenah.

(10) Okoljska vprašanja je nujno bolje vključiti v SRP, ki bi morala dosegati splošne in posamezne cilje okoljske politike Unije ter strategije Evropa 2020. Cilj SRP je, kjer je mogoče, do leta 2015, najpozneje pa do leta 2020, doseči tako izkoriščanje živih morskih bioloških virov, da se bodo staleži rib obnavljali in ohranjali nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. V okviru SRP bi se morala izvajati previdnostni in ekosistemski pristop k upravljanju ribištva. Zato bi bilo treba s sredstvi ESPR prispevati k varstvu morskega okolja v skladu z Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12)..

(11) Pri financiranju odhodkov SRP in CPP iz enotnega sklada, to je ESPR, bi bilo treba upoštevati potrebo po poenostavitvi in okrepiti povezovanja obeh politik. Z razširitvijo deljenega upravljanja na predelavo in trženje, vključno z nadomestilom za najbolj oddaljene regije, dejavnosti nadzora, zbiranja in upravljanja podatkov ter CPP, bi morali dodatno prispevati k poenostavitvi in zmanjšanju upravnega bremena za Komisijo in države članice ter doseganju večje skladnosti in učinkovitosti dodeljene podpore.

(12) Iz proračuna Unije bi se morali financirati odhodki SRP in CPP iz enotnega sklada, tj. ESPR, neposredno ali v okviru deljenega upravljanja z državami članicami. Deljeno upravljanje z državami članicami bi se moralo uporabiti ne samo za ukrepe za podporo ribištva, akvakulture in lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, temveč tudi za predelavo in trženje ter nadomestilo za najbolj oddaljene regije, dejavnosti nadzora in zbiranja podatkov, pa tudi CPP. Neposredno upravljanje bi se moralo uporabiti za znanstvene nasvete, posebne ukrepe nadzora in izvrševanja, prostovoljne prispevke regionalnim organizacijam za upravljanje ribištva, svetovalne svete, informacije o trgu, operacije za izvajanje CPP ter dejavnosti obveščanja. Podrobno bi bilo treba opredeliti vrste operacij, ki se lahko financirajo iz ESPR.

(13) Ločevati je treba med kategorijami nadzornih ukrepov in ukrepov izvrševanja, ki se sofinancirajo v okviru deljenega upravljanja, ter ukrepi, ki se sofinancirajo v okviru neposrednega upravljanja. Omejen del sredstev je treba nameniti za nadzor in zbiranje podatkov v okviru sistema deljenega upravljanja, pri čemer se dopušča prožnost med tema dvema kategorijama ukrepov.

(14) V skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 bi moral biti pogoj za finančno podporo Unije v okviru ESPR spoštovanje pravil SRP s strani držav članic in gospodarskih subjektov. Cilj te pogojenosti je izražanje odgovornosti Unije pri zagotavljanju ohranjanja morskih bioloških virov v okviru SRP v javnem interesu, v skladu s členom 3 PDEU.

(15) Izpolnjevanje ciljev SRP bi bilo ogroženo, če bi se finančna podpora Unije v okviru ESPR izplačala gospodarskim subjektom, ki predhodno niso izpolnili zahtev v zvezi z javnim interesom ohranjanja morskih bioloških virov. Zato bi morali zahtevki, ki jih vložijo gospodarski subjekti, biti upravičeni do financiranja v okviru ESPR le, če v določenem obdobju pred vložitvijo zahtevka za pomoč zadevni gospodarski subjekti niso storili hude kršitve,kaznivega dejanja ali goljufije in niso bili udeleženi pri upravljanju, vodenju ali lastništvu ribiških plovil, vključenih na seznam plovil Unije, ki izvajajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov, ali plovil, ki plujejo pod zastavo držav, ki so opredeljene kot nesodelujoče tretje države, kot je določeno v tej uredbi.

(16) Poleg tega bi morali upravičenci po vložitvi zahtevka za podporo še naprej izpolnjevati zahteve za dopustnost, in sicer v celotnem obdobju izvajanja operacije in v obdobju petih let po končnem plačilu zadevnemu upravičencu.

(17) Če upravičenec ne izpolnjuje pogojev v zvezi z upravičenostjo in trajnostjo, bi se morali uporabiti finančne posledice in popravki. Pri določitvi zneska takih finančnih popravkov bi bilo treba upoštevati naravo, težo, trajanje in ponavljanje kršitve, kaznivega dejanja ali goljufije s strani upravičenca ter pomen prispevka ESPR h gospodarski dejavnosti upravičenca.

(18) Uresničevanje ciljev SRP bi bilo ogroženo tudi, če bi se finančna podpora Unije v okviru ESPR izplačala državam članicam, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti v skladu s pravili SRP v zvezi z javnim interesom ohranjanja morskih bioloških virov, kot sta zbiranje podatkov in izvajanje obveznosti nadzora. Poleg tega neizpolnjevanje teh obveznosti pomeni tveganje, da države članice ne bodo odkrile zahtevkov, ki ne izpolnjujejo pogojev, ali neupravičenih operacij.

(19) Kot preventivni ukrep za preprečevanje neupravičenih plačil in spodbujanje držav članic, naj izpolnjujejo pravila SRP, bi bilo treba sprejeti določbe glede prekinitve roka plačila in začasne ustavitve plačil, ukrepe ki so omejeni glede na čas in področje uporabe. Finančni popravki, ki imajo določene in nepopravljive posledice, bi se morali uporabljati le za odhodke, na katere vplivajo primeri neskladnosti.

(20) Za izboljšanje usklajevanja in usklajenega izvajanja skladov za podporo v okviru kohezijske politike, to je Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada (ESS) in Kohezijskega sklada, s skladi za razvoj podeželja ter s področja pomorstva in ribištva, to je Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP) oziroma ESPR, so bile za vse te sklade (v nadaljnjem besedilu: evropski strukturni in investicijski skladi – skladi ESI) sprejete skupne določbe v Uredbi (EU) št. 1303/2013. Poleg Uredbe (EU) št. 1303/2013 ta uredba zaradi posebnosti sektorjev SRP in CPP vsebuje posebne dopolnilne določbe.

(21) Za operativni program bi bilo treba v celotnem programskem ciklu ob upoštevanju obsega zadevnih javnih uprav držav članic in skupnega zneska javnih izdatkov za operativni program uporabiti načelo sorazmernosti.

(22) Komisija bi morala pripraviti letno razdelitev razpoložljivih odobritev za prevzem obveznosti za vsako državo članico na podlagi objektivnih in preglednih meril. Med temi merili bi morali biti kazalniki, ki bi merili obseg ribiškega sektorja in sektorja akvakulture, obseg odgovornosti glede nadzora in zbiranja podatkov, pretekle dodelitve v skladu z Uredbo (ES) št. 1198/2006 in pretekla poraba v skladu z Uredbo (ES) št. 861/2006.

(23) V okviru SRP je zelo pomembno, da so izpolnjeni nekateri posebni predhodni pogoji, zlasti v zvezi s predložitvijo poročila o ribolovni zmogljivosti in večletnega nacionalnega strateškega načrta za akvakulturo in dokazano upravno zmožnostjo za izpolnjevanje zahtev glede podatkov za upravljanje ribištva ter izvajanje sistema Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje.

(24) V skladu s ciljem poenostavitve sistema bi se morale vse dejavnosti v okviru ESPR, ki spadajo v deljeno upravljanje, vključno z nadzorom in zbiranjem podatkov, izvajati v obliki enega samega operativnega programa na državo članico v skladu z nacionalno strukturo zadevne države članice. Načrtovanje programov bi moralo zajemati obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Ob pripravi enega operativnega programa bi morala vsaka država članica zagotoviti, da se v njegovi vsebini in obsegu odraža cilj poenostavitve. V vsakem programu bi bilo treba opredeliti strategijo za doseganje ciljev v zvezi s prednostnimi nalogami Unije v okviru ESPR in izbrane ukrepe. Načrtovanje bi moralo biti skladno s temi prednostnimi nalogami Unije in hkrati ustrezati nacionalnim razmeram ter bi moralo dopolnjevati druge politike Unije, zlasti politiko za razvoj podeželja in kohezijsko politiko.

(25) Da bi spodbudile mali priobalni ribolov, bi morale države članice z znatnim deležem malega priobalnega ribolova svojim operativnim programom priložiti akcijski načrt za razvoj, konkurenčnost in trajnost malega priobalnega ribolova.

(26) Za prispevanje k doseganju cilja poenostavitve pri izvajanju ESPR ter zmanjšanje stroškov nadzora in deleža napak bi morale države članice čim bolj izkoristiti možnost v zvezi z uporabo poenostavljenih oblik nepovratnih sredstev iz Uredbe (EU) št. 1303/2013.

(27) Države članice bi morale za namene izvrševanja obveznosti nadzora v okviru SRP pripraviti oddelek operativnega programa o nadzoru v skladu s prednostnimi nalogami Unije, ki jih je Komisija sprejela za to področje politike. Za prilagoditev operativnega programa spreminjajočim se potrebam glede nadzora in izvrševanja bi se moral oddelek operativnih programov o nadzoru redno pregledovati na podlagi sprememb prednostnih nalog Unije v zvezi s politiko nadzora in izvrševanja v okviru SRP. Te spremembe bi morala odobriti Komisija. Da bi se ohranila prožnost pri načrtovanju dejavnosti na področju nadzora, bi bilo treba za pregled oddelka operativnega programa o nadzoru uporabiti poenostavljeni postopek.

(28) Države članice bi morale pripraviti oddelek operativnega programa o zbiranju podatkov v skladu z večletnim programom Unije, kot je navedeno v Uredbi Sveta (ES) št. 199/2008 (13). Da bi se države članice prilagodile posebnim potrebam dejavnosti zbiranja podatkov, bi morale pripraviti delovni načrt v skladu z navedeno uredbo, ki bi ga morala Komisija odobriti.

(29) Sredstva v okviru neposrednega upravljanja, razen tehnične pomoči Komisije, bi morala biti vnaprej določena v okviru ciljev ob 5-odstotni stopnji prožnosti, njihova uporaba pa bi morala biti opredeljena v letnih delovnih programih.

(30) Za povečanje konkurenčnosti in gospodarske uspešnosti ribolovnih dejavnosti je nujno spodbujati naložbe v inovacije in jim zagotavljati podporo. Da bi spodbudili višjo stopnjo sodelovanja, bi bilo treba postopek prijave za podporo inovacijam poenostaviti.

(31) Da bi bile ribolovne in pomorske dejavnosti konkurenčnejše in gospodarsko uspešnejše, so bistvene tudi naložbe v človeški kapital. Zato bi bilo treba s sredstvi ESPR podpirati storitve svetovanja, sodelovanje med znanstveniki in ribiči, strokovno usposabljanje, vseživljenjsko učenje in spodbujati razširjanje znanja, prispevati k boljši splošni učinkovitosti in večji konkurenčnosti gospodarskih subjektov in spodbujati socialni dialog. Kot priznanje njihove vloge v ribiških skupnostih bi bilo treba tudi zakoncem in življenjskim partnerjem samozaposlenih ribičev pod določenimi pogoji odobriti podporo za strokovno usposabljanje, vseživljenjsko učenje in razširjanje znanja ter povezovanje v mreže, kar prispeva k njihovemu poklicnemu razvoju.

(32) Da bi mladim, ki imajo v času stalne finančne krize težave pri dostopu do trga dela v ribiškem sektorju, bi morali s sredstvi ESPR podpirati program pripravništva ter tečaji o trajnostnih ribolovnih praksah in ohranjanju morskih bioloških virov.

(33) Ob zavedanju, da je mogoče z diverzifikacijo ustvariti veliko možnosti za male priobalne ribiče in da imajo ti ključno vlogo v obalnih skupnostih, bi bilo treba s sredstvi ESPR zagotoviti podporo za naložbe, ki prispevajo k diverzifikaciji prihodkov ribičev z razvojem dopolnilnih dejavnosti, vključno z naložbami v plovila, turističnim trnkarjenjem, restavracijami ter okoljskimi storitvami in izobraževalnimi dejavnostmi na področju ribolova.

(34) Začetek in razvoj novih gospodarskih dejavnosti v ribiškem sektorju je velik finančni izziv za mlade ribiče, kar bi bilo treba upoštevati pri dodeljevanju in usmerjanju sredstev iz ESPR. Tak razvoj je ključen za konkurenčnost ribiškega sektorja v Uniji. Zato bi bilo treba uvesti podporo za mlade ribiče, da bi laže začeli ribiško dejavnost. Za uspešnost novih gospodarskih dejavnosti, ki bi jih podpirali v okviru ESPR, bi bilo treba podporo vezati na pridobitev potrebnih veščin in kompetenc. Podpora za zagon podjetja bi morala prispevati samo k pridobitvi prvega ribiškega plovila.

(35) Za zadovoljitev zdravstvenih in varnostnih potreb na krovu plovil bi bilo treba s sredstvi ESPR podpreti naložbe v varnost, delovne pogoje, zdravje in higieno na krovu, če podprta naložba presega zahteve iz prava Unije ali nacionalnega prava.

(36) Določiti bi bilo treba pravila za dodeljevanje odškodnin in finančnih nadomestil ribičem in lastnikom ribiških plovil v primeru začasne ukinitve ribolovnih dejavnosti, če je tako prenehanje neposredna posledica nekaterih ohranitvenih ukrepov – kar ne vključuje določitve in dodelitve ribolovnih možnosti –, določeno v nekaterih načrtih Unije ali nacionalnih načrtih za upravljanje ribolova ali je posledica nepodaljšanja sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu ali protokolov k tem sporazumom. Taka pravila bi morala biti določena tudi v primerih trajnega prenehanja ribolovnih dejavnosti.

(37) Pod določenimi pogoji bi moralo biti mogoče s sredstvi ESPR prispevati k vzajemnim skladom, ki zagotavljajo ribičem finančna nadomestila za ekonomske izgube zaradi slabih vremenskih razmer, okoljske nesreče ali stroškov reševanja.

(38) Za prilagoditev ribolovnih dejavnosti ribolovnim možnostim bi moralo biti mogoče s sredstvi ESPR podpreti oblikovanje, razvoj, spremljanje, ocenjevanje in upravljanje sistemov dodeljevanja ribolovnih možnosti.

(39) Okoljska vprašanja je nujno vključiti v ESPR in podpreti izvajanje ohranitvenih ukrepov v okviru SRP, pri čemer pa je treba upoštevati različne pogoje v vodah Unije. Zato je nujno razviti regionaliziran pristop k ohranitvenim ukrepom.

(40) Podobno bi moralo biti omogočeno, da se s sredstvi ESPR podpre zmanjšanje vpliva ribištva na morsko okolje, zlasti s spodbujanjem ekoloških inovacij in uporabe selektivnejšega orodja in opreme ter z ukrepi za varstvo in obnovo morske biotske raznovrstnosti in ekosistemov ter storitev, ki se zagotavljajo, v skladu s strategijo EU o biotski raznovrstnosti do leta 2020.

(41) V skladu s krovnim ciljem strategije Evropa 2020 v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in energetsko učinkovitostjo bi moralo biti mogoče s sredstvi ESPR podpreti naložbe v plovila in energetske preglede.

(42) Za ublažitev učinkov podnebnih sprememb in izboljšanje energetske učinkovitost ribiških plovil bi moralo biti mogoče podpreti posodobitev in nadomestitev glavnih in pomožnih motorjev, če se v izbirnem postopku da prednost gospodarskim subjektom, ki se ukvarjajo z malim priobalnim ribolovom, da bi izboljšali njihov dostop do financiranja, in če se z večjimi plovili prispeva k zmanjšanju moči motorja.

(43) Da ne bi ogrozili cilja trajnosti reforme SRP, bi bilo treba omejiti znesek finančne podpore, ki se lahko nameni za ukrepe v zvezi z ribiško floto, kot so začasno in trajno prenehanje ter nadomestitev motorja, in dolžino obdobja, v katerem se lahko dodeli taka finančna podpora za trajno prenehanje.

(44) V skladu s prepovedjo zavržkov, ki se uvaja s SRP, bi bilo treba s sredstvi ESPR podpreti naložbe v plovila s ciljem omogočiti čim boljše izkoriščanje neželenega ulova in večjo uporabo premalo izkoriščenih delov ulovljenih rib. Ker so viri omejeni in zaradi povečanja vrednosti ulovljenih rib, bi bilo treba s sredstvi ESPR podpreti tudi naložbe v plovila s ciljem povečanja komercialne vrednosti ulovljenih rib.

(45) Ob zavedanju, kako pomembna so ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja in zavetja, bi bilo treba s sredstvi ESPR podpreti ustrezne naložbe, katerih cilj je zlasti zagotavljanje večje energetske učinkovitosti, boljšega varstva okolja, boljše kakovosti iztovorjenih proizvodov ter večje varnosti in boljših delovnih pogojev.

(46) Za Unijo je bistveno, da se doseže trajnostno ravnotežje med sladkovodnimi viri in njihovim izkoriščanjem; zato bi bilo treba ob ustreznem upoštevanju vpliva na okolje in hkratnem ohranjanju gospodarske sposobnosti preživetja teh sektorjev z ustreznimi ukrepi podpreti ribolov v celinskih vodah.

(47) V skladu s sporočiloma Komisije Svetu in Evropskemu Parlamentu z dne 19. septembra 2002, z naslovom „Strategija za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva“ in sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 29. aprila 2013, z naslovom „Strateške smernice za trajnostni razvoj akvakulture EU“ ter cilji SRP in strategijo Evropa 2020 bi bilo treba s sredstvi ESPR podpreti okoljsko, gospodarsko in socialno trajnosten razvoj sektorja akvakulture.

(48) Zaradi potencialnega vpliva pobeglih gojenih živali iz lokacij za akvakulturo na prostoživeče populacije morskih organizmov, s sredstvi ESPR ne bi smeli spodbujati gojenja gensko spremenjenih organizmov.

(49) Akvakultura prispeva k rasti in delovnim mestom v obalnih in podeželskih regijah. Zato je bistveno, da je ESPR dostopen podjetjem, ki se ukvarjajo z akvakulturo, zlasti malim in srednjim podjetjem (MSP), ter da prispeva k vstopu novih gojiteljev vodnih organizmov v sektor. Za povečanje konkurenčnosti in gospodarske uspešnosti dejavnosti akvakulture je nujno spodbujati inovacije in podjetništvo. Zato bi moralo biti omogočeno, da se s sredstvi ESPR podprejo inovativne operacije, splošni razvoj poslovanja podjetij, ki se ukvarjajo z akvakulturo, vključno z neprehransko akvakulturo in akvakulturo na odprtem morju, ter dopolnilne dejavnosti, kot so turistično trnkarjenje, okoljske storitve na področju akvakulture ali izobraževalne dejavnosti.

(50) Da bi bile dejavnosti akvakulture konkurenčnejše in gospodarsko uspešnejše, je nujno vlagati tudi v človeški kapital. Zato bi moralo biti omogočeno, da se s sredstvi ESPR podpre vseživljenjsko učenje in povezovanje v mreže, da se spodbudi razširjanje znanja, ter storitve svetovanja, ki prispevajo k boljši splošni učinkovitosti in večji konkurenčnosti gospodarskih subjektov.

(51) Da bi prispevali k razvoju lokacij za akvakulturo in s tem povezane infrastrukture, bi moralo biti mogoče s sredstvi ESPR podpreti nacionalne in regionalne organe pri njihovih strateških odločitvah, zlasti glede opredelitve in kartiranja območij, ki se lahko štejejo za najustreznejša za razvoj akvakulture.

(52) Za spodbujanje okoljsko, socialno in gospodarsko trajnostne akvakulture bi moralo biti omogočeno, da se s sredstvi ESPR podprejo dejavnosti akvakulture, ki so zelo prijazne do okolja, prehod podjetij, ki se ukvarjajo z akvakulturo, na okoljsko ravnanje, uporabo sistemov okoljske presoje in prehod na ekološko akvakulturo. Podobno bi moralo biti omogočeno, da se s sredstvi ESPR podpre akvakulturo, ki zagotavlja posebne okoljske storitve.

(53) Ob zavedanju pomembnosti varstva potrošnikov bi moralo biti omogočeno, da se s sredstvi ESPR zadostno podpre gojitelje vodnih organizmov, da se prepreči in zmanjša tveganje za javno zdravje in zdravje živali, ki ga lahko povzroči dejavnost reje živali v sektorju akvakulture.

(54) Ob upoštevanju tveganosti naložb v dejavnosti akvakulture bi moralo biti omogočeno, da se s sredstvi ESPR poveča varnost poslovanja s prispevanjem k zavarovanju staleža v akvakulturi, s čimer se zavaruje prihodek proizvajalcev v primeru neobičajnih izgub pri proizvodnji, zlasti zaradi naravnih nesreč, neugodnih podnebnih pogojev, nenadnih sprememb kakovosti vode, bolezni ali napadov škodljivcev in uničenja proizvodnih zmogljivosti.

(55) Ker je pristop k lokalnemu razvoju, ki ga vodi skupnost, v zadnjih letih koristno prispeval k spodbujanju razvoja ribištva in akvakulture ter podeželskih območij ob celovitem upoštevanju potreb po notranjem razvoju v več sektorjih, bi bilo treba ta pristop v prihodnje še naprej podpirati in okrepiti.

(56) V ribiškem in akvakulturnem sektorju bi bilo treba v procesu lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, spodbujati inovativne pristope k rasti in ustvarjanju novih delovnih mest, zlasti z ustvarjanjem dodane vrednosti ribiških proizvodov in diverzifikacijo lokalnega gospodarstva z uvajanjem novih gospodarskih dejavnosti, vključno z dejavnostmi v okviru „modre rasti“ in v širših pomorskih sektorjih.

(57) Trajnostni razvoj v ribiškem in akvakulturnem sektorju bi moral prispevati k doseganju ciljev strategije Evropa 2020, in sicer spodbujanja socialne vključenosti in zmanjševanja revščine, ustvarjanju novih delovnih mest ter spodbujanju inovacij na lokalni ravni. Prispevati bi motal tudi k doseganju cilja ozemeljske kohezije, ki je ena od glavnih prednostnih nalog v PDEU.

(58) Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, bi bilo treba izvajati od spodaj navzgor v okviru lokalnih partnerstev med predstavniki javnega in zasebnega sektorja ter civilne družbe, pri čemer mora pravilno odražati lokalno družbo. Ti lokalni akterji lahko najbolje oblikujejo in izvajajo večsektorske strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v skladu s potrebami svojega lokalnega ribiškega območja. Zagotoviti je treba, da nobena posamezna interesna skupina nima več kot 49 % glasovalnih pravic v organih odločanja lokalnih akcijskih skupin za ribištvo.

(59) Ključna značilnost tega pristopa je povezovanje lokalnih partnerstev v mrežo. Sodelovanje med lokalnimi partnerstvi je zato pomembno orodje razvoja, ki bi ga bilo treba podpreti v okviru ESPR.

(60) Podporo za ribiška območja v okviru ESPR bi bilo treba usklajevati z lokalno razvojno pomočjo iz drugih skladov Unije, pri čemer bi morala zajemati vse vidike priprave in izvajanja strategij lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in operacije lokalnih akcijskih skupin za ribištvo ter stroške animacije lokalnega območja in vodenja lokalnega partnerstva.

(61) Da bi se zagotovila sposobnost preživetja ribištva in akvakulture na zelo konkurenčnem trgu, je treba sprejeti določbe o zagotavljanju podpore za izvajanje Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14) ter za dejavnosti trženja in predelave, ki jih izvajajo gospodarski subjekti, da bi čim bolj povečali vrednost ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti spodbujanju operacij, ki povezujejo proizvodne dejavnosti ter dejavnosti predelave in trženja v dobavni verigi ali ki se izvajajo z inovativnimi postopki ali načini. Pri dodeljevanju podpore bi se bilo treba prednostno osredotočiti na organizacije in združenja organizacij proizvajalcev. V primeru načrtov proizvodnje in trženja bi morale biti do podpore upravičene le take organizacije in združenja. Zaradi prilagoditve novi politiki prepovedi zavržkov bi bilo treba s sredstvi ESPR podpreti tudi predelavo neželenega ulova.

(62) Uredba (EU) št. 1379/2013 določa mehanizem skladiščenja ribiških proizvodov za prehrano ljudi z namenom spodbujanja stabilizacije trgov. Da bi zagotovili prehod z mehanizmov intervencij na trgu ter pozornost na novo usmerili v načrtovanje in upravljanje dejavnosti proizvodnje in trženja, bi morala biti vsa podpora, dodeljena v okviru ESPR, ukinjena do 31. decembra 2018.

(63) Ob zavedanju, da se mali priobalni ribiči srečujejo z vse večjo konkurenco, bi moralo biti omogočeno, da se s sredstvi ESPR podprejo podjetniške pobude malih priobalnih ribičev, ki ustvarjajo dodano vrednost ulova, zlasti s predelavo ali neposrednim trženjem takega ulova.

(64) Glede na to, da se ribolovne dejavnosti v najbolj oddaljenih regijah Unije srečujejo s težavami, zlasti zaradi oddaljenosti in posebnih podnebnih razmer, bi moralo biti mogoče v okviru ESPR upoštevati posebne omejitve takih regij, priznane v členu 349 PDEU.

(65) Da bi se ohranila konkurenčnost nekaterih ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture iz najbolj oddaljenih regij Unije glede na konkurenčnost podobnih proizvodov iz drugih regij Unije, je Unija leta 1992 sprejela ukrepe za uvedbo sistema nadomestil za takšne dodatne stroške v ribiškem sektorju. Ukrepi, ki se uporabljajo za obdobje 2007–2013, so določeni v Uredbi (ES) št. 791/2007. Od 1. januarja 2014 je treba zagotavljati nadaljnjo podporo za nadomestitev dodatnih stroškov ribolova, gojenja, predelave in trženja nekaterih ribiških proizvodov iz najbolj oddaljenih regij Unije, tako da nadomestilo prispeva k ohranitvi gospodarske sposobnosti preživetja gospodarskih subjektov iz teh regij.

(66) Zaradi drugačnih pogojev trženja v najbolj oddaljenih regijah, nihanj v ulovu in staležih ter povpraševanja na trgu bi morale biti zadevne države članice tiste, ki določajo, kateri ribiški proizvodi so upravičeni do nadomestila, njihovo največjo količino in višino nadomestila v okviru celotne dodelitve na državo članico.

(67) Države članice bi bilo treba pooblastiti za pripravo seznama in določitev količin zadevnih ribiških proizvodov ter višine nadomestila v okviru celotne dodelitve na državo članico. Prav tako bi morale imeti pravico do prilagajanja svojih načrtov nadomestil, če to upravičujejo spremembe pogojev.

(68) Države članice bi morale določiti višino nadomestila na ravni, ki omogoča ustrezno nadomestilo za dodatne stroške, ki so posledica posebne prikrajšanosti najbolj oddaljenih regij. Da bi se izognili čezmernim nadomestilom, bi morala biti ta višina sorazmerna z dodatnimi stroški, kritimi iz pomoči. Zato bi bilo treba upoštevati tudi druge vrste javnih intervencij, ki vplivajo na višino dodatnih stroškov.

(69) Bistveno je, da imajo države članice in gospodarski subjekti ustrezna sredstva za izvajanje nadzora v skladu z visokimi standardi ter s tem za zagotavljanje skladnosti s pravili SRP ob zagotavljanju trajnostnega izkoriščanja živih vodnih virov. S sredstvi ESPR bi zato moralo biti mogoče podpreti države članice in gospodarske subjekte v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009 (15). Z vzpostavitvijo kulture spoštovanja pravil bi morala ta podpora prispevati k trajnostni rasti.

(70) V okviru ESPR bi bilo treba skladno z načelom enotnega sklada okrepiti podporo, odobreno državam članicam na podlagi Uredbe (ES) št. 861/2006 za izdatke, ki jih imajo zaradi izvajanja sistema Unije za nadzor.

(71) V skladu s cilji Unije o politiki nadzora in izvrševanja je ustrezno, da se čim manj časa nameni nadzoru ribištva z uporabo patruljnih čolnov, letal in helikopterjev, ki bi ga bilo treba natančno določiti, da se zagotovi podlaga za podporo v okviru ESPR.

(72) Ker je na področju nadzora pomembno sodelovanje med državami članicami, bi moralo biti omogočeno, da se s sredstvi ESPR podpre to sodelovanje.

(73) Sprejeti bi bilo treba ukrepe za podporo za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov o ribištvu, kot je opredeljeno v večletnem programu Unije, zlasti za zagotovitev podpore za nacionalne programe ter upravljanje in uporabo podatkov za znanstvene analize in izvajanje SRP. V okviru ESPR bi bilo treba še naprej zagotavljati podporo državam članicam na podlagi Uredbe (ES) št. 861/2006 za nadomestilo odhodkov za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov o ribištvu v okviru enega sklada.

(74) Sprejemanje premišljenih in učinkovitih odločitev o upravljanju ribištva v okviru SRP bi bilo treba podpreti z dejavnostmi raziskovanja in sodelovanja ter zagotavljanjem znanstvenih in socialno-ekonomskih mnenj in nasvetov, potrebnih za izvajanje in razvoj SRP, tudi na biogeografsko občutljivih območjih.

(75) Prav tako je treba podpreti sodelovanje med državami članicami in po potrebi s tretjimi državami na področju zbiranja podatkov v istem morskem bazenu ter sodelovanje z ustreznimi mednarodnimi znanstvenimi ustanovami.

(76) Cilj CPP je podpreti trajnostno izkoriščanje morij in oceanov ter razviti usklajen, dosleden in pregleden proces odločanja o politikah, ki zadevajo oceane, morja, otoke, obalne in najbolj oddaljene regije ter pomorske sektorje, kot je razvidno iz sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 10. oktobra z naslovom „Celostna pomorska politika za Evropsko unijo“.

(77) Zagotoviti je treba vzdržno financiranje izvajanja in nadaljnjega razvoja CPP za Unijo v skladu z Uredbo (EU) št. 1255/2011 ter s sklepi Sveta z resolucijami Evropskega parlamenta in stališči Odbora regij. Pričakuje se, da bo razvoj pomorskih zadev s finančno podporo ukrepom CPP bistveno vplival na ekonomsko, socialno in ozemeljsko kohezijo.

(78) S sredstvi ESPR bi bilo treba podpreti spodbujanje celostnega pomorskega upravljanja na vseh ravneh, zlasti z izmenjavo najboljših praks ter nadaljnjim razvojem in izvajanjem strategij morskih bazenov. Cilj teh strategij je vzpostaviti celosten okvir za soočanje s skupnimi izzivi v evropskih morskih bazenih in okrepiti sodelovanje med zainteresiranimi stranmi, da bi se čim bolje izkoristili finančni instrumenti in sredstva Unije ter da bi se spodbudila ekonomska, socialna in ozemeljska kohezija v Uniji. V tem kontekstu lahko ukrepi in mehanizmi za izboljšanje sodelovanja med državami članicami vključujejo čezmejno in medsektorsko sodelovanje med pomorskimi sektorji, na primer dejavnosti v okviru foruma o funkcijah evropske obalne straže, da bi spodbudili izmenjavo izkušenj in najboljših praks za doseganje učinkovitosti in usklajenosti v okviru obstoječega ustreznega prava Unije.

(79) ESPR bi moral podpirati tudi nadaljnji razvoj orodij za ustvarjanje sinergij med pobudami v različnih sektorjih, ki zadevajo morja, oceane in obale. To velja za celostni pomorski nadzor, katerega cilj je okrepitev ozaveščenosti o stanju na področju pomorstva z boljšo in varno izmenjavo informacij med sektorji. Vendar se operacije v zvezi s pomorskim nadzorom, ki spadajo na področje uporabe naslova V dela III PDEU, ne bi smele financirati v okviru ESPR.

(80) Zaradi medsebojne povezanosti informacijskih sistemov, ki se uporabljajo v teh sektorjih, bo morda treba v teh sektorjih skladno uporabiti lastne mehanizme financiranja v skladu z določbami PDEU. Pomorsko prostorsko načrtovanje in celovito gospodarjenje z obalnim pasom sta bistvena za trajnostni razvoj morskih območij in obalnih regij, pri čemer prispevata k ciljem upravljanja, ki temelji na ekosistemih, ter razvoju povezav med kopnim in morjem. Ta orodja so pomembna tudi pri upravljanju različnih oblik izkoriščanja obal, morij in oceanov, da bi se zagotovil njihov trajnostni gospodarski razvoj in spodbujale čezmejne naložbe, medtem ko se bodo z izvajanjem Direktive 2008/56/ES dodatno opredelile omejitve trajnosti človekovih dejavnosti, ki vplivajo na morsko okolje. Poleg tega je treba izpopolniti znanje o morskem svetu in spodbujati inovacije z zagotavljanjem lažjega zbiranja, brezplačne izmenjave, ponovne uporabe in razširjanja podatkov o stanju oceanov in morij.

(81) ESPR bi moral podpreti tudi trajnostno gospodarsko rast, zaposlovanje, inovacije in konkurenčnost v pomorskih sektorjih in obalnih regijah. Zlasti je treba opredeliti regulativne ovire in pomanjkljivosti na področju veščin, ki ovirajo rast pomorskih sektorjev v vzponu in prihodnjih pomorskih sektorjev, ter dejavnosti, katerih cilj je spodbuditi naložbe v tehnološke inovacije, ki so potrebne za krepitev poslovnega potenciala morskih in pomorskih dejavnosti.

(82) ESPR bi moral dopolnjevati obstoječe in prihodnje finančne instrumente Unije in držav članic ter biti skladen s temi finančnimi instrumenti na nacionalni in podnacionalni ravni, da bi se spodbudili trajnostni ekonomski, socialni in teritorialni razvoj, varstvo in trajnostna raba oceanov, morij in obal, prispevalo k spodbujanju učinkovitejšega sodelovanja med državami članicami ter njihovimi obalnimi, otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami ter upoštevali prednostne naloge in napredek pri izvajanju nacionalnih in lokalnih projektov. Sklad bi moral biti povezan z drugimi politikami Unije, ki imajo lahko pomorsko razsežnost, zlasti z ESRR, Kohezijskim skladom in ESS ter programom Obzorje 2020, vzpostavljenim z uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (16).

(83) Da bi se dosegli cilji SRP na svetovni ravni, ima Unija dejavno vlogo pri delu mednarodnih organizacij. Zato je bistveno, da Unija prispeva k financiranju dejavnosti takih organizacij, katerih namen je zagotavljanje ohranjanja in trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov na odprtem morju in v vodah tretjih držav. V okviru ESPR bi bilo treba še naprej zagotavljati podporo mednarodnim organizacijam na podlagi Uredbe (ES) št. 861/2006 v okviru enega sklada.

(84) Da bi se izboljšalo upravljanje v okviru SRP in da bi se zagotovilo učinkovito delovanje svetovalnih svetov, je treba svetovalnim svetom zagotoviti zadostno in trajno financiranje, da lahko učinkovito izvajajo svoje naloge na področju svetovanja v okviru SRP. V skladu z načelom financiranja iz enega sklada bi bilo treba podporo svetovalnim svetom namesto na podlagi Uredbe (ES) št. 861/2006 zagotavljati s sredstvi ESPR.

(85) S tehnično pomočjo bi bilo treba v okviru ESPR olajšati izvajanje operativnega programa, med drugim s spodbujanjem inovativnih pristopov in praks za preprosto in pregledno izvajanje. Tehnična pomoč bi morala vključevati tudi vzpostavitev evropske mreže lokalnih akcijskih skupin za ribištvo, katerih namen je gradnja zmogljivosti, razširjanje informacij, izmenjava izkušenj in podpiranje sodelovanja med lokalnimi partnerstvi.

(86) V interesu dobrega delovnega partnerstva in ustreznega spodbujanja pomoči Unije bi bilo treba zagotoviti najširše mogoče informiranje in obveščanje javnosti o podpori Unije. Organi, ki so odgovorni za upravljanje pomoči, bi morali biti odgovorni tudi za te vidike informiranja ter obveščanja javnosti in za obveščanje Komisije o ukrepih, sprejetih glede tega.

(87) V zvezi z vsemi operacijami v okviru deljenega in neposrednega upravljanja, ki se financirajo v skladu s to uredbo, je treba zagotoviti zaščito finančnih interesov Unije z ustrezno uporabo upoštevnih pravnih aktov v zvezi z zaščito navedenih interesov ter zagotoviti, da države članice in Komisija izvajajo primeren nadzor.

(88) Za obravnavanje posebnih pogojev v okviru SRP iz Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter prispevanje k skladnosti s pravili SRP bi bilo treba pravila o prekinitvi roka za plačilo iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 dopolniti z dodatnimi določbami. Kadar država članica ali gospodarski subjekt ne izpolnjuje obveznosti v okviru SRP ali če ima Komisija dokaze, na podlagi katerih bi bilo verjetno takšno neizpolnjevanje obveznosti, bi moralo biti Komisiji kot previdnostni ukrep dovoljeno, da prekine roke za plačila.

(89) Poleg možnosti prekinitve roka za plačila in za preprečitev očitnega tveganja izplačila neupravičenih odhodkov bi morala imeti Komisija možnost, da začasno ustavi plačila v primeru hude kršitve pravil SRP s strani države članice.

(90) Operativne programe bi bilo treba spremljati in vrednotiti, da se izboljša njihova kakovost in dokažejo njihovi dosežki. Komisija bi morala vzpostaviti okvir za sistem skupnega spremljanja in vrednotenja, da bi se med drugim zagotovilo pravočasno zagotavljanje ustreznih podatkov. V zvezi s tem bi morala Komisija določiti seznam kazalnikov in oceniti vpliv politike ESPR v zvezi s posebnimi cilji.

(91) Za spremljanje izvajanje operativnega programa bi morala biti odgovorna organ upravljanja in odbor za spremljanje, ki se ustanovi za ta namen. Za ta namen bi bilo treba opredeliti odgovornosti organa upravljanja in odbora za spremljanje. V zvezi s spremljanjem operativnega programa bi bilo med drugim treba pripraviti letno poročilo o izvajanju, ki bi ga bilo treba predložiti Komisiji.

(92) Za lažjo dostopnost in boljšo preglednost informacij o možnostih financiranja in upravičencih projektov bi morala biti v vsaki državi članici na voljo ena spletna stran ali spletni portal z informacijami o operativnem programu, vključno s seznami operacij, za katere se prejema podpora v okviru posameznega operativnega programa. Namenska spletna mesta vseh držav članic bi morala biti dostopna tudi z enotnega uradnega spletnega mesta Unije, da bi državljanom različnih držav članic olajšali dostop do informacij, objavljenih s strani vseh držav članic. Na podlagi teh informacij bi moral biti širši javnosti in zlasti davkoplačevalcem v Uniji zagotovljen razumen, jasen in dejanski pregled načina porabe sredstev Unije v okviru ESPR. Poleg tega bi moral biti cilj objave zadevnih podatkov nadaljnje obveščanje javnosti o možnosti vložitve zahtevka za sredstva Unije. Brez poseganja v uporabo Direktive št. 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17) takšna objava lahko vključuje imena fizičnih oseb v skladu z nacionalnim pravom.

(93) Za dopolnitev in spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z opredelitvijo dolžine obdobja ter ustreznih začetnih in končnih datumov obdobja glede na merila dopustnosti zahtevkov, prilagoditvijo odstotkov okvirne razdelitve sredstev med cilje v okviru neposrednega upravljanja, določitvijo upravičenih operacij in stroškov za naložbe na področju higiene, zdravja in varnosti, ter naložbe v zvezi z delovnimi pogoji, in sicer v ribiška plovila ali individualno opremo določitvijo upravičenih stroškov operacij za varstvo in obnovo morske biotske raznovrstnosti ter ekosistemov v okviru trajnostnih ribolovnih dejavnosti, določitvijo upravičenih stroškov za podporo glede naložb v opremo ali v plovila s ciljem zmanjšanja emisij onesnaževal ali toplogrednih plinov in povečanja energetske učinkovitosti ribiških plovil, določitvijo meril za izračun dodatnih stroškov, ki nastanejo na podlagi posebne prikrajšanosti zadevnih regij, določitvijo primerov neizpolnjevanja obveznosti s strani držav članic, ki lahko povzročijo prekinitev roka za plačila ali začasno ustavitev plačil, določitvijo meril za opredelitev ravni finančnih popravkov, ki se uporabi, in meril za uporabo pavšalnih stopenj ali ekstrapoliranih finančnih popravkov ter določitvijo vsebine in strukture skupnega sistema spremljanja in vrednotenja.

(94) Za lažji prehod s sheme, uvedene z Uredbo (ES) št. 1198/2006, na shemo, uvedeno s to uredbo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z opredelitvijo prehodnih določb.

(95) Pri sprejemanju delegiranih aktov na podlagi te uredbe je zlasti pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

(96) Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z določitvijo letne razdelitve skupnih sredstev po državah članicah, razpoložljivih za obveznosti v okviru deljenega upravljanja, odobritvijo operativnih programov in njihovih sprememb, odobritvijo delovnih načrtov za zbiranje podatkov, sprejetjem letnih delovnih programov glede tehnične pomoči na pobudo Komisije, potrditvijo, da obstajajo dokazi o hujšem neizpolnjevanju obveznosti v okviru SRP,potrditvijo, da država članica ne izpolnjuje sovjih obveznosti v okviru SRP, začasno ustavitvijo celote ali dela vmesnih plačil v okviru operativnega programa, in akte s katerimi se opravijo finančni popravki s črtanjem celotne ali dela podpore Unije za operativni program. Komisija bi morala sprejeti te izvedbene akte brez uporabe Uredbe (EU) št 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (18).

(97) Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti tudi izvedbena pooblastila v zvezi s predstavitvijo elementov operativnega programa, poslovniki, obliko in časovnimi razporedi za odobritev, predložitev in odobritev sprememb operativnih programov, letnimi delovnimi programi v okviru poglavij I in II naslova VI, strukturo načrta nadomestil za najbolj oddaljene regije, uporabo različnih odstotnih točk intenzivnosti javne pomoči, modelom, ki ga države članice uporabijo ob predložitvi finančnih podatkov Komisiji, določitvijo kazalnikov v skladu s prednostnimi nalogami Unije, pravila o informacijah, ki jih predložijo države članice, ter o potrebah po podatkih in sinergijah med potencialnimi viri podatkov, obliko in strukturo letnih poročil o izvajanju ter elementi, ki jih je treba vključiti v predhodna poročila o vrednotenju. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 in uporabiti postopek pregleda.

(98) Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti tudi izvedbena pooblastila v zvezi s sprejetjem in obrazložitvijo kakršnih koli sprememb trenutnih prednostnih nalog Unije na področju izvrševanja in nadzora, s katerimi so določena pravila za predstavitev podatkov, ki jih predložijo organi upravljanja, tehnične značilnosti ukrepov informiranja in obveščanja o dejavnostih ter navodila za oblikovanje simbola in opredelitev standardnih barv. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. Da bi zagotovili enostavnejši in hitrejši postopek, bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek.

(99) Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi strukturnih težav, s katerimi se srečujejo pri razvoju ribiškega sektorja, sektorja akvakulture in pomorskega sektorja, ter omejenih finančnih virov, temveč se zaradi obsega in učinkov operacij, ki se financirajo v okviru operativnih programov, lažje dosežejo na ravni Unije z zagotavljanjem večletne finančne podpore, osredotočene na ustrezne prednostne naloge, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

(100) Shema podpore iz te uredbe nadomešča shemo podpore iz Uredbe (ES) št. 2328/2003, Uredbe (ES) št. 861/2006, Uredbe (ES) št. 1198/2006, Uredbe (ES) št. 791/2007, Uredbe(EU) št. 1255/2011, in člena 103 Uredbe (EC) št. 1224/2009. Zato bi bilo treba te uredbe in določbo razveljaviti z učinkom od 1. januarjem 2014. Vendar ta uredba ne bi smela vplivati na nadaljnje izvajanje ali spreminjanje podpore, ki jo Komisija odobri na podlagi Uredbe (ES) št. 1198/2006 ali katere koli druge zakonodaje, ki se uporablja za to pomoč 31. decembra 2013. Za zagotovitev kontinuitete bo ne glede na datum začetka veljavnosti te uredbe tudi datum začetka njene uporabe 1. januar 2014

(101) Obdobje uporabe te uredbe je primerno uskladiti z obdobjem uporabe Uredbe (EU) št. 1303/2013. Zato bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2014 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba opredeljuje finančne ukrepe Unije za izvajanje:

(a) skupne ribiške politike (SRP),

(b) ustreznih ukrepov v zvezi s pomorskim pravom,

(c) trajnostnega razvoja v ribiških območjih in območjih akvakulture ter ribolova v celinskih vodah, in

(d) celostne pomorske politike (CPP).

Člen 2

Območje uporabe

Ta uredba se uporablja za operacije, ki se izvajajo na ozemlju Unije, razen če ni v njej določeno drugače.

Člen 3

Opredelitve pojmov

1. V tej uredbi se brez poseganja v odstavek 2 tega člena uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013, člena 5 Uredbe (EU) št. 1379/2013, člena 4 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in člena 2 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

2. V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) „skupno okolje za izmenjavo informacij“ pomeni mrežo sistemov z decentralizirano zasnovo za izmenjavo informacij med uporabniki, da se izboljša ozaveščenost o stanju dejavnosti na morju;

(2) „medsektorske operacije“ pomeni tiste pobude, ki hkrati koristijo različnim sektorjem in/ali sektorskim politikam v skladu s PDEU ter ki jih ni mogoče v celoti doseči z ukrepi na posameznih področjih politik;

(3) „sistem za elektronsko zapisovanje in poročanje“ pomeni sistem za elektronsko izpolnjevanje in pošiljanje podatkov iz Uredbe (ES) št. 1224/2009;

(4) „evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke“ pomeni mrežo, ki povezuje ustrezne nacionalne programe pomorskega opazovanja in podatkov v skupen in dostopen evropski vir;

(5) „ribiško območje in območje akvakulture“ pomeni območje z morsko, rečno ali jezersko obalo, vključno z ribniki ali porečjem, z znatnim deležem zaposlenosti v ribištvu ali akvakulturi, ki je funkcionalno skladno v geografskem, gospodarskem in socialnem smislu ter ga kot takega določi država članica;

(6) „ribič“ pomeni vsako osebo, ki opravlja dejavnosti gospodarskega ribolova, kot jih priznava država članica;

(7) „ribolov v celinskih vodah“ pomeni ribolovne dejavnosti, ki se izvajajo v komercialne namene v celinskih vodah s plovili ali drugimi pripravami, vključno s tistimi, ki se uporabljajo za ribolov na ledu;

(8) „celovito gospodarjenje z obalnim pasom“ pomeni strategije in ukrepe, kakor so opredeljeni v Priporočilu 2002/413/ES Evropskega parlamenta in Sveta (19);

(9) „celostno pomorsko upravljanje“ pomeni usklajeno upravljanje vseh sektorskih politik na ravni Unije, ki zadevajo oceane, morja in obalne regije;

(10) „celostna pomorska politika“ (CPP) pomeni politiko Unije, katere cilj je spodbujanje usklajenega in doslednega odločanja, da se s skladnimi pomorskimi politikami in ustreznim mednarodnim sodelovanjem čim bolj povečajo trajnostni razvoj, gospodarska rast in socialna kohezija držav članic ter zlasti obalnih, otoških in najbolj oddaljenih regij v Uniji ter pomorskih sektorjev;

(11) „celostni pomorski nadzor“ pomeni pobudo Unije za povečanje uspešnosti in učinkovitosti nadzora evropskih morij z izmenjavo informacij ter medsektorskim in čezmejnim sodelovanjem;

(12) „pomorsko prostorsko načrtovanje“ pomeni postopek, s katerim ustrezni organi države članice analizirajo in organizirajo človekove dejavnosti v morskih območjih za izpolnitev ekoloških, gospodarskih in socialnih ciljev;

(13) „ukrep“ pomeni sklop operacij;

(14) „mali priobalni ribolov“ pomeni ribolov z ribiškimi plovili, katerih skupna dolžina ne presega 12 metrov in ki ne uporabljajo vlečnega ribolovnega orodja iz preglednice 3 v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 26/2004 (20);

(15) „plovila, ki delujejo izključno v celinskih vodah“, pomenijo plovila, ki opravljajo gospodarski ribolov v celinskih vodah in niso vključena v register ribiške flote Unije.

NASLOV II

SPLOŠNI OKVIR

POGLAVJE I

Ustanovitev Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo ter njegovi cilji

Člen 4

Ustanovitev

Ustanovi se Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR).

Člen 5

Cilji

ESPR prispeva k uresničevanju naslednjih ciljev:

(a) spodbujanje konkurenčnega, okoljsko trajnostnega, ekonomsko uspešnega ter družbeno odgovornega ribištva in akvakulture;

(b) pospeševanje izvajanja SRP;

(c) spodbujanje uravnoteženega in vključujočega ozemeljskega razvoja ribiških območij in območij akvakulture;

(d) pospeševanje razvoja in izvajanja CPP Unije z dopolnjevanjem kohezijske politike in SRP.

Ti cilji se uresničujejo brez povečanja ribolovne zmogljivosti.

Člen 6

Prednostne naloge Unije

ESPR prispeva k strategiji Evropa 2020 ter k izvajanju SRP. ESPR zasleduje naslednje prednostne naloge Unije na področju trajnostnega razvoja ribištva in akvakulture ter s tem povezanih dejavnosti, ki odražajo ustrezne tematske cilje iz Uredbe (EU) št. 1303/2013:

(1) Spodbujanje okoljsko trajnostnega, z viri gospodarnega, inovativnega, konkurenčnega in na znanju temelječega ribištva z zasledovanjem naslednjih posebnih ciljev: (a) zmanjšanje vpliva ribištva na morsko okolje, vključno z izogibanjem neželenemu ulovu in njegovim čim večjim zmanjšanjem; (b) varstvo in ohranjanje vodne biotske raznovrstnosti in ekosistemov; (c) zagotavljanje ravnotežja med ribolovno zmogljivostjo in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi; (d) povečanje konkurenčnosti in sposobnosti preživetja ribiških podjetij, vključno s flotami za mali priobalni ribolov, ter izboljšanje varnostnih in delovnih pogojev; (e) podpiranje krepitve tehnološkega razvoja in inovacij, vključno s povečanjem energetske učinkovitosti, in prenosa znanja; (f) razvoj strokovnega usposabljanja, novih strokovnih veščin ter vseživljenjskega učenja.

(2) Pospeševanje okoljsko trajnostne, z viri gospodarne, inovativne, konkurenčne in na znanju temelječe akvakulture z zasledovanjem naslednjih posebnih ciljev: (a) podpiranje krepitve tehnološkega razvoja, inovacij in prenosa znanja; (b) povečanje konkurenčnosti in sposobnosti preživetja podjetij, ki se ukvarjajo z akvakulturo, vključno z izboljšanjem varnostnih in delovnih pogojev, zlasti za MSP; (c) varstvo in ohranjanje vodne biotske raznovrstnosti ter krepitev ekosistemov, povezanih z akvakulturo, in spodbujanje akvakulture, gospodarne z viri; (d) spodbujanje akvakulture z visoko ravnjo varstva okolja, zdravja in dobrega počutja živali ter javnega zdravja in varnosti; (e) razvoj strokovnega usposabljanja, novih strokovnih veščin ter vseživljenjskega učenja.

(3) Pospeševanje izvajanja SRP z zasledovanjem naslednjih posebnih ciljev: (a) izpopolnitev in pridobivanje znanstvenih spoznanj ter izboljšanje zbiranja in upravljanja podatkov; (b) podpiranje spremljanja, nadzora in izvrševanja, izboljšanje institucionalnih zmogljivosti ter učinkovita javna uprava brez povečanega upravnega bremena.

(4) Povečanje zaposlovanja in ozemeljske kohezije z zasledovanjem naslednjega posebnega cilja:spodbujanje gospodarske rasti, socialne vključenosti, ustvarjanja novih delovnih mest ter podpiranja zaposljivosti in mobilnosti delovne sile v obalnih in celinskih skupnostih, ki so odvisne od ribištva in akvakulture, vključno z diverzifikacijo dejavnosti v ribištvu in drugih sektorjih pomorskega gospodarstva.

(5) Pospeševanje trženja in predelave z zasledovanjem naslednjih posebnih ciljev: (a) izboljšanje tržne ureditve za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture; (b) spodbujanje naložb v sektorja predelave in trženja.

(6) Pospeševanje izvajanja CPP.

POGLAVJE II

Deljeno in neposredno upravljanje

Člen 7

Deljeno in neposredno upravljanje

1. Ukrepi iz naslova V se s sredstvi ESPR financirajo v skladu z načelom deljenega upravljanja med Unijo in državami članicami ter v skladu s skupnimi pravili iz Uredbe (EU) št. 1303/2013.

2. Ukrepi iz naslova VI se s sredstvi ESPR financirajo v skladu z načelom neposrednega upravljanja.

POGLAVJE III

Splošna načela pomoči v okviru deljenega upravljanja

Člen 8

Državna pomoč

1. Brez poseganja v odstavek 2 tega člena se členi 107, 108 in 109 PDEU uporabljajo za pomoč, ki jo države članice dodelijo podjetjem v sektorju ribištva in akvakulture.

2. Vendar se členi 107, 108 in 109 PDEU ne uporabljajo za izplačila, ki jih države članice izvršijo na podlagi te uredbe in v skladu z njo na področju uporabe člena 42 PDEU.

3. Nacionalne določbe, ki določajo javno financiranje, ki presega določbe te uredbe o izplačilih iz odstavka 2, se na podlagi odstavka 1 obravnavajo kot celota.

4. Za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture, ki so navedeni v Prilogi I k PDEU, za katere se uporabljajo členi 107, 108 in 109 PDEU, lahko Komisija v skladu s členom 108 PDEU odobri pomoč za tekoče poslovanje v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU znotraj sektorjev proizvodnje, predelave in trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture, in sicer za ublažitev posebnih omejitev v teh regijah zaradi njihove odročnosti, otoškega značaja in izjemne oddaljenosti.

Člen 9

Posebni predhodni pogoji

Za ESPR se uporabljajo posebni predhodni pogoji iz Priloge IV.

POGLAVJE IV

Dopustnost vlog in neupravičene operacije

Člen 10

Dopustnost vlog

1. Podpora iz ESPR v časovnem obdobju, ki se določi v skladu z odstavkom 4 tega člena, ni dopustna za nobeno vlogo, ki jo vloži gospodarski subjekt, za katerega pristojni organ ugotovi, da je:

(a) storil hudo kršitev iz člena 42 Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 (21) ali člena 90(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009;

(b) bil udeležen pri upravljanju, vodenju ali lastništvu ribiških plovil, vključenih na seznam plovil IUU Unije iz člena 40(3) Uredbe (ES) št. 1005/2008, ali plovil, ki plujejo pod zastavo držav, ki so opredeljene kot nesodelujoče tretje države iz člena 33 navedene uredbe;

(c) storil hudo kršitev pravil SRP, ki je kot taka opredeljena v drugi zakonodaji, ki sta jo sprejela Evropski parlament in Svet; ali

(d) storil katero koli od kaznivih dejanj iz členov 3 in 4 Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta (22), če je vložena vloga za podporo v skladu s poglavjem II naslova V te uredbe.

2. Upravičenec mora po vložitvi vloge še naprej izpolnjevati pogoje iz točk (a) do (d) odstavka 1 v celotnem obdobju izvajanja operacije ter v obdobju petih let po končnem plačilu navedenemu upravičencu.

3. Podpora iz Evropskega sklada za ribištvo (ESR) ali ESPR v določenem časovnem obdobju, ki se določi v skladu z odstavkom 4 tega člena, ni dopustna, če pristojni organ ugotovi, da je gospodarski subjekt storil goljufijo, kot je opredeljena v členu 1 Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (23).

4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 126 v zvezi z:

(a) določitvijo časovnega obdobja iz odstavkov 1 in 3 tega člena, ki je sorazmerno z naravo, težo, trajanjem in ponavljanjem hude kršitve, kaznivega dejanja ali goljufije ter ki traja vsaj eno leto;

(b) ustreznimi začetnimi in končnimi datumi obdobja iz odstavkov 1 in 3 tega člena.

5. Države članice zahtevajo, naj gospodarski subjekti, ki vložijo vlogo v okviru ESPR, organu upravljanja predložijo podpisano izjavo, s katero potrjujejo, da spoštujejo merila iz odstavka 1 tega člena in izjavljajo, da niso storili goljufije v okviru ESR ali ESPR iz odstavka 3 tega člena. Države članice pred odobritvijo operacije preverijo verodostojnost te izjave na podlagi podatkov iz nacionalnih registrov kršitev iz člena 93 Uredbe (ES) št. 1224/2009, ali katerih koli drugih podatkov, ki so na voljo.

Za namene prvega pododstavka odstavka 4 država članica na zahtevo druge države članice predloži podatke iz svojega nacionalnega registra kršitev iz člena 93 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 11

Neupravičene operacije

Naslednje operacije niso upravičene v okviru ESPR:

(a) operacije, ki povečujejo ribolovno zmogljivost plovila, ali oprema, ki povečuje zmožnost plovila za odkrivanje rib;

(b) gradnja novih ribiških plovil ali uvoz ribiških plovil;

(c) trajno ali začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti, razen če ni v tej uredbi določeno drugače;

(d) raziskovalni ribolov;

(e) prenos lastništva podjetja;

(f) neposredno obnavljanje staleža, razen če je to s pravnim aktom Unije izrecno določeno kot ohranitveni ukrep ali v primeru poskusnega obnavljanja staleža.

NASLOV III

FINANČNI OKVIR

Člen 12

Izvrševanje proračuna

1. Proračun Unije, dodeljen ESPR v skladu z naslovom V te uredbe, se izvršuje v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

2. Proračun Unije, dodeljen ESPR v skladu z naslovom VI te uredbe, neposredno izvršuje Komisija v skladu s členom 58(1)(a) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (24).

3. Komisija prekliče vse proračunske obveznosti ali njihov del v okviru neposrednega upravljanja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 in, kjer je to ustrezno, s členom 123 te uredbe.

4. Načelo dobrega finančnega poslovodenja se uporablja v skladu s členoma 30 in 53 uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

Člen 13

Proračunska sredstva v okviru deljenega upravljanja

1. Razpoložljiva sredstva za prevzem obveznosti iz ESPR za obdobje od 2014 do 2020 v okviru deljenega upravljanja znašajo 5 749 331 600 EUR v trenutnih cenah v skladu z letno razdelitvijo iz Priloge II.

2. Trajnostnemu razvoju ribištva, akvakulture in ribiških območij, ukrepom v zvezi s trženjem in predelavo ter tehnični pomoči na pobudo držav članic v skladu s poglavji I, II, III, IV in VII naslova V, z izjemo člena 67, se dodeli 4 340 800 000 EUR proračunskih sredstev iz odstavka 1.

3. Ukrepom nadzora in izvrševanja iz člena 76 se dodeli 580 000 000 EUR proračunskih sredstev iz odstavka 1.

4. Ukrepom za zbiranje podatkov iz člena 77 se dodeli 520 000 000 EUR proračunskih sredstev iz odstavka 1.

5. 192 500 000 EUR proračunskih sredstev iz odstavka 1 se dodeli za nadomestilo za najbolj oddaljene regije na podlagi poglavja V naslova V. Navedeno pooblastilo letno ne presega:

(a) 6 450 000 EUR za Azore in Madeiro;

(b) 8 700 000 EUR za Kanarske otoke;

(c) 12 350 000 EUR za francoske najbolj oddaljene regije iz člena 349 PDEU.

6. Za pomoč za skladiščenje iz člena 67 se dodeli 44 976 000 EUR proračunskih sredstev iz odstavka 1.

7. Ukrepom v zvezi s CPP iz poglavja VIII naslova V se dodeli 71 055 600 EUR proračunskih sredstev iz odstavka 1.

8. Države članice imajo možnost izmenljivosti pri uporabi sredstev, ki so na voljo v skladu z odstavkoma 3 oziroma 4 tega člena.

Člen 14

Proračunska sredstva v okviru neposrednega upravljanja

1. Razpoložljiva sredstva za prevzem obveznosti iz ESPR za obdobje od 2014 do 2020 za ukrepe v okviru neposrednega upravljanja, opredeljene v poglavjih I do III naslova VI, znašajo 647 275 400 EUR v tekočih cenah.

2. Za namene poglavji I in II naslova VI je okvirna razdelitev sredstev med cilje iz členov 82 in 85 določena v Prilogi III.

3. Komisija lahko od okvirnih odstotkov iz odstavka 2 odstopa za največ 5 % vrednosti finančnih sredstev v posameznem primeru.

4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 126 zaradi prilagoditve odstotkov iz Priloge III.

Člen 15

Vmesni pregled

Komisija pregleda izvajanje poglavij I in II naslova VI, vključno s potrebo po prilagoditvah okvirne razdelitve sredstev iz Priloge III, ter Evropskemu parlamentu in Svetu do 30. junija 2017 predloži vmesno poročilo o vrednotenju doseženih rezultatov ter kvalitativnih in kvantitativnih vidikov ESPR.

Člen 16

Finančna razdelitev za deljeno upravljanje

1. Razpoložljiva sredstva za obveznosti držav članic iz člena 13(2) do (7) za obdobje od 2014 do 2020, kot so opredeljena v preglednici v Prilogi II, se določijo na podlagi naslednjih objektivnih meril:

(a) v zvezi z naslovom V, z izjemo členov 76 in 77: (i) stopnje zaposlenosti v sektorjih ribištva ter morske in sladkovodne akvakulture, vključno z zaposlenostjo v predelavi, povezani s temi sektorji, (ii) stopnje proizvodnje v sektorjih ribištva ter morske in sladkovodne akvakulture, vključno s tem povezano predelavo, in (iii) deleža flote za mali priobalni ribolov v celotni ribiški floti;

(b) v zvezi s členoma 76 in 77: (i) obsega nadzornih nalog zadevne države članice, ob upoštevanju velikosti nacionalne ribiške flote in velikosti morskega območja, ki se nadzoruje, količino iztovarjanj ter vrednost uvoza iz tretjih držav; (ii) razpoložljivih sredstev za nadzor v primerjavi z obsegom nadzornih nalog države članice, pri čemer so razpoložljiva sredstva določena ob upoštevanju števila nadzorov, izvedenih na morju, in števila inšpekcijskih pregledov iztovarjanj; (iii) obsega nalog v zvezi z zbiranjem podatkov zadevne države članice, ob upoštevanju velikosti nacionalne ribiške flote, količine iztovarjanj in proizvodnje akvakulture, obsega dejavnosti znanstvenega spremljanja na morju ter števila raziskav, v katerih sodeluje država članica, in (iv) razpoložljivih virov za zbiranje podatkov v primerjavi z obsegom nalog zbiranja podatkov države članice, pri čemer so razpoložljiva sredstva določena ob upoštevanju človeških virov in tehničnih sredstev, potrebnih za izvajanje nacionalnega programa vzorčenja za zbiranje podatkov;

(c) v zvezi z vsemi ukrepi: preteklih dodelitev sredstev v skladu z Uredbo (ES) št. 1198/2006 in pretekle porabe v skladu z Uredbo (ES) št. 861/2006.

2. Komisija sprejme izvedbene akte o letni razdelitvi skupnih sredstev po državah članicah.

NASLOV IV

NAČRTOVANJE PROGRAMOV

POGLAVJE I

Načrtovanje programov za ukrepe, financirane v okviru deljenega upravljanja

Člen 17

Priprava operativnih programov

1. Vsaka država članica pripravi en sam operativni program za izvajanje prednostnih nalog Unije, določenih v členu 6, ki se sofinancirajo iz ESPR.

2. Države članice pripravijo operativni program v tesnem sodelovanju s partnerji iz člena 5 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

3. Komisija za potrebe oddelka operativnega programa iz točke (o) člena 18(1) do 31. maja 2014 sprejme izvedbene akte, s katerimi določi trenutne prednostne naloge Unije za politiko izvrševanja in nadzora. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 127(2).

Člen 18

Vsebina operativnega programa

1. Operativni program poleg elementov iz člena 27 Uredbe (EU) št. 1303/2013 vključuje:

(a) analizo stanja glede na prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti ter določitev potreb, ki jim je treba zadostiti na geografskem območju programa, vključno z morebitnimi morskimi bazeni v okviru programa. Analiza je strukturirana na podlagi ustreznih prednostnih nalog Unije iz člena 6 te uredbe ter je po potrebi usklajena z večletnim nacionalnim strateškim načrtom za akvakulturo iz člena 34 Uredbe (EU) št. 1380/2013 in napredkom pri doseganju dobrega okoljskega stanja s pripravo in izvajanjem morske strategije iz člena 5 Direktive 2008/56/ES. Posebne potrebe v zvezi z delovnimi mesti, okoljem, blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje ter spodbujanjem inovacij se ocenijo glede na prednostne naloge Unije, da se opredelijo najustreznejši odzivi na ravni posamezne prednostne naloge v zvezi z zadevnimi področji;

(b) opis strategije v smislu člena 27 Uredbe (EU) št. 1303/2013, iz katerega je razvidno, da: (i) so za vsako prednostno nalogo Unije, vključeno v program, določeni ustrezni cilji na podlagi skupnih kazalnikov iz člena 109 te uredbe; (ii) izbor ustreznih ukrepov logično izhaja iz posamezne prednostne naloge Unije, vključene v program, ob upoštevanju ugotovitev predhodnega vrednotenja in analize iz točke (a) tega odstavka. Pri ukrepih za trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti v skladu s členom 34 te uredbe opis strategije vključuje cilje in ukrepe, ki se sprejmejo za zmanjšanje ribolovne zmogljivosti v skladu s členom 22 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Vključi se tudi opis metode za izračun nadomestila, ki se odobri v skladu s členoma 33 in 34 te uredbe; (iii) je dodelitev finančnih sredstev prednostnim nalogam Unije, vključenim v program, upravičena in ustrezna za uresničitev zastavljenih ciljev;

(c) če je to ustrezno, posebne potrebe območij Natura 2000, kakor je določeno z Direktivo Sveta 92/43/EGS (25), in prispevek programa k vzpostavitvi usklajenega omrežja območij obnove staležev rib, kot je določeno v členu 8 Uredbe (EU) št. 1380/2013;

(d) oceno posebnih predhodnih pogojev iz člena 9 in Priloge IV k tej uredbi ter po potrebi ukrepov iz člena 19(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013;

(e) opis okvira uspešnosti v smislu člena 22 in Priloge II k Uredbi (EU) št. 1303/2013;

(f) seznam izbranih ukrepov, urejen glede na prednostne naloge Unije;

(g) seznam meril, uporabljenih za izbiro ribiških območij in območij akvakulture iz poglavja III naslova V;

(h) seznam izbirnih meril za strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, iz poglavja III naslova V;

(i) v državah članicah z več kot 1 000 plovili, ki jih je mogoče šteti za plovila za mali priobalni ribolov, akcijski načrt za razvoj, konkurenčnost in trajnost malega priobalnega ribolova;

(j) zahteve glede vrednotenja ter načrt vrednotenja iz člena 56 Uredbe (EU) št. 1303/2013 in ukrepe, ki se sprejmejo za izpolnitev ugotovljenih potreb;

(k) finančni načrt, ki se pripravi ob upoštevanju člena 20 Uredbe (EU) št. 1303/2013 ter v skladu z izvedbenim aktom Komisije iz člena 16(2) te uredbe in ki zajema: (i) preglednico, v kateri je naveden celoten prispevek ESPR, ki je načrtovan za vsako leto posebej; (ii) preglednico, v kateri so navedeni veljavna sredstva in stopnja sofinanciranja iz ESPR v okviru prednostnih nalog Unije iz člena 6 te uredbe ter za tehnično pomoč. Z odstopanjem od splošnega pravila iz člena 94(2) te uredbe, so v preglednici po potrebi ločeno navedena sredstva in stopnje sofinanciranja iz ESPR, ki se uporabljajo za podporo iz členov 33 in 34, člena 41(2), členov 67 in 70, ter točk (a) do (d) in (f) do (l) člena 76(2), točke (e) člena 76(2) ter člena 77 te uredbe;

(l) podatke o dopolnjevanju in usklajevanju s sredstvi ESI skladov ter drugimi zadevnimi instrumenti financiranja na ravni Unije in nacionalni ravni;

(m) izvedbene določbe operativnega programa, ki zajemajo: (i) določitev organov iz člena 123 Uredbe (EU) št. 1303/2013 ter za namene obveščanja, opisni povzetek sistema upravljanja in nadzora; (ii) opis vlog lokalne akcijske skupine za ribištvo in organa upravljanja ali imenovanega organa za vse izvedbene naloge, povezane s strategijo lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost; (iii) opis postopkov spremljanja in vrednotenja ter opis splošne sestave odbora za spremljanje iz člena 48 Uredbe (EU) št. 1303/2013; (iv) določbe za zagotavljanje obveščanja javnosti o programu v skladu s členom 119 te uredbe;

(n) seznam partnerjev iz člena 5 Uredbe (EU) št. 1303/2013 in rezultate posvetovanj s partnerji;

(o) za doseganje cilja večje skladnosti prek nadzora iz točke (b) člena 6(3) in v skladu s trenutnimi prednostnimi nalogami, ki jih je sprejela Komisija v skladu s členom 17(3): (i) seznam organov za izvajanje sistema nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja ter kratek opis njihovih človeških in finančnih virov, ki so na voljo za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje na področju ribištva, ter njihove najpomembnejše opreme, ki je na voljo za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje na področju ribištva, zlasti število plovil, letal in helikopterjev; (ii) splošne cilje nadzornih ukrepov, ki jih je treba doseči z uporabo skupnih kazalnikov, ki se določijo v skladu s členom 109; (iii) posebne cilje, ki jih je treba izpolniti v skladu s prednostnimi nalogami Unije iz člena 6 in podrobno navedbo po kategorijah za celotno trajanje programskega obdobja;

(p) za doseganje cilja zbiranja podatkov za trajnostno upravljanje ribištva iz točke (a) člena 6(3) in v skladu z večletnim programom Unije iz člena 3 Uredbe (ES) št. 199/2008: (i) opis dejavnosti zbiranja podatkov v skladu s členom 25(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (ii) opis metod shranjevanja podatkov ter njihovega upravljanja in uporabe; (iii) opis zmogljivosti za doseganje dobrega finančnega in administrativnega upravljanja zbranih podatkov.

Oddelek operativnega programa iz točke (p) se dopolni v skladu s členom 21 te uredbe.

2. Operativni program vključuje metode za izračun poenostavljenih stroškov iz točk (b), (c) in (d) člena 67(1)Uredbe (EU) št. 1303/2013 in dodatnih stroškov ali izpada prihodkov v skladu s členom 96 te uredbe ali metodo za izračun nadomestila v skladu z ustreznimi merili, določenimi za vsako od dejavnosti, ki se izvajajo v skladu s členom 40(1) in členi 53, 54 in 55 ter točko (f) člena 56(1) in členom 67 te uredbe. Po potrebi se vključijo tudi podatki o predplačilih lokalnim akcijskim skupinam za ribištvo v skladu s členom 62 te uredbe.

3. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila za predložitev elementov iz odstavkov 1 in 2 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 127(3).

Člen 19

Odobritev operativnega programa

1. Komisija ob upoštevanju člena 29 Uredbe (EU) št. 1303/2013 sprejme izvedbene akte, s katerimi odobri operativni program.

2. Za namen sprejemanja izvedbenih aktov iz odstavka 1 tega člena Komisija preveri, ali je verjetno, da bodo ukrepi iz točke (b)(ii) člena 18(1) učinkovito odpravili ugotovljeno presežno zmogljivost.

Člen 20

Sprememba operativnega programa

1. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi odobri vse spremembe operativnega programa.

2. Zaradi prilagoditve spreminjajočim se potrebam nadzora lahko Komisija vsaki dve leti sprejme izvedbene akte, v katerih so podrobno določene vse spremembe prednostnih nalog Unije v zvezi s politiko izvrševanja in nadzora iz člena 17(3) ter ustrezne upravičene operacije, ki jih je treba obravnavati prednostno. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 127(2).

3. Države članice lahko predložijo spremembo svojega operativnega programa, pri čemer upoštevajo nove prednostne naloge, ki so določene v izvedbenem aktu iz odstavka 2 tega člena. V skladu z načelom sorazmernosti se za take spremembe operacijskega programa uporabi poenostavljeni postopek, sprejet v skladu s členom 22(2).

Člen 21

Delovni načrt za zbiranje podatkov

1. Za namene uporabe točke (p) člena 18(1) te uredbe države članice Komisiji vsako leto do 31. oktobra v letu, ki je predhodno letu, v katerem se bo delovni načrt uporabljal, v elektronski obliki predložijo delovne načrte za zbiranje podatkov v skladu s členom 4(4) Uredbe (ES) št. 199/2008, razen če se še vedno uporablja obstoječ načrt; v tem primeru o tem uradno obvestijo Komisijo. Vsebina teh načrtov je skladna s členom 4(2) navedene uredbe.

2. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi odobri delovne načrte iz odstavka 1 do 31. decembra v letu, ki je predhodno letu, v katerem se bo delovni načrt uporabljal.

Člen 22

Pravila o postopkih in časovnih razporedih

1. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila o postopkih, obliki in časovnih razporedih za:

(a) odobritev operativnih programov;

(b) predložitev in odobritev predlogov sprememb operativnih programov, vključno z njihovim začetkom veljavnosti ter pogostostjo predložitev v programskem obdobju;

(c) predložitev in odobritev predlogov sprememb iz člena 20(3);

(d) predložitev delovnih načrtov za zbiranje podatkov.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 127(3).

2. Postopki in časovni razporedi so poenostavljeni v primeru:

(a) sprememb operativnih programov v zvezi s prenosom sredstev med prednostnimi nalogami Unije, če sredstva ne presegajo 10 % zneska, dodeljenega prednostni nalogi Unije, ki prejme nižji znesek financiranja;

(b) sprememb operativnih programov v zvezi z uvedbo ali umikom ukrepov oziroma vrst zadevnih operacij ter s tem povezanimi podatki in kazalniki;

(c) sprememb operativnih programov v zvezi s spremembami opisa ukrepov, vključno s spremembami pogojev za upravičenost;

(d) sprememb iz člena 20(3) in v primeru katerih koli drugih sprememb oddelka operativnega programa iz točke (n) člena 18(1).

3. Odstavek 2 se ne uporablja za ukrepe iz členov 33, 34 in člena 41(2).

POGLAVJE II

Načrtovanje ukrepov, financiranih v okviru neposrednega upravljanja

Člen 23

Letni delovni program

1. Za namen izvajanja poglavij I in II naslova VI ter člena 92 Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi letne delovne programe v skladu s cilji iz zadevnih poglavij. Za poglavji I in II naslova VI se ti izvedbeni akti sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 127(3).

2. Letni delovni programi vključujejo:

(a) opis dejavnosti, ki se bodo financirale, in zastavljeni cilji za vsako dejavnost, ki so v skladu s cilji iz členov 82 in 85. Vsebuje tudi navedbo zneska, dodeljenega posamezni dejavnosti, okvirni časovni razpored izvajanja ter informacije o njihovem izvajanju;

(b) bistvena ocenjevalna merila za nepovratna sredstva in sorodne ukrepe, ki so določena na način, ki najboljše dosega cilje operativnega programa, ter najvišja stopnja sofinanciranja.

NASLOV V

UKREPI, FINANCIRANI V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

POGLAVJE I

Trajnostni razvoj ribištva

Člen 24

Posebni cilji

Podpora iz tega poglavja prispeva k izpolnitvi posebnih ciljev v okviru prednostne naloge Unije, določene v členu 6(1).

Člen 25

Splošni pogoji

1. Lastnik ribiškega plovila, ki je prejel podporo iz tega poglavja, takšnega plovila ne sme prenesti izven Unije vsaj pet let po datumu dejanskega izplačila te podpore upravičencu. V primeru prenosa plovila pred navedenim rokom država članica izterja neupravičeno izplačane zneske za operacijo, in sicer v znesku sorazmernem z obdobjem, v katerem pogoj iz prvega stavka tega odstavka ni bil izpolnjen.

2. Operativni stroški niso upravičeni, razen če to ni izrecno določeno v tem poglavju.

3. Skupni finančni prispevek ESPR za ukrepe iz členov 33 in 34 ter za menjavo ali posodobitev glavnih ali pomožnih motorjev v skladu s členom 41 ne presega višjega od naslednjih dveh pragov:

(a) 6 000 000 EUR; ali

(b) 15 % finančne podpore Unije, ki jo država članica dodeli za prednostne naloge Unije, določene v členu 6(1), (2) in (5).

4. Skupni finančni prispevek ESPR za ukrepe iz člena 29(4) ne presega 5 % finančne podpore Unije, dodeljene posamezni državi članici.

5. Podpora, kise dodeli lastnikom plovil na podlagi člena 33, se odšteje od podpore, ki je bila dodeljena lastnikom plovil za ista plovila na podlagi člena 34.

Člen 26

Inovacije

1. Za spodbujanje inovacij v ribištvu lahko ESPR podpira projekte za razvoj ali uvajanje novih ali bistveno izboljšanih proizvodov in opreme, novih ali izboljšanih postopkov in tehnik ter novih ali izboljšanih sistemov upravljanja in organizacijskih sistemov, tudi na ravni predelave in trženja.

2. Operacije financirane v skladu s tem členom, izvaja znanstveni ali tehnični organ, ki ga prizna država članica ali Unija, ali se izvajajo v sodelovanju z njim. Ta znanstveni ali tehnični organ potrdi rezultate takšnih operacij.

3. O rezultatih operacij, financiranih v skladu s tem členom, države članice v skladu s členom 119 ustrezno obveščajo javnost.

Člen 27

Svetovalne storitve

1. Za boljšo splošno učinkovitost in večjo konkurenčnost gospodarskih subjektov ter za spodbujanje trajnostnega ribištva lahko ESPR podpira:

(a) študije izvedljivosti in svetovalne storitve, s katerimi se oceni sposobnost preživetja projektov, ki bi lahko bili upravičeni do podpore iz tega poglavja;

(b) zagotavljanje strokovnega svetovanja glede okoljske trajnosti, osredotočeno na omejevanje in po možnosti odpravljanje škodljivih posledic ribolovnih dejavnosti na morske, kopenske in sladkovodne ekosisteme;

(c) zagotavljanje strokovnega svetovanja o poslovnih in tržnih strategijah.

2. Študije izvedljivosti, svetovalne storitve in svetovanje iz odstavka 1 zagotavljajo znanstveni, akademski, strokovni ali tehnični organi ali subjekti, ki zagotavljajo ekonomsko svetovanje in so ustrezno usposobljeni.

3. Podpora iz odstavka 1 se dodeli gospodarskim subjektom, organizacijam ribičev, vključno z organizacijami proizvajalcev ali osebami javnega prava.

4. Kadar podpora iz odstavka 1 ni višja od 4 000 EUR, se lahko upravičenec izbere po hitrem postopku.

Člen 28

Partnerstva med znanstveniki in ribiči

1. Za pospešitev prenosa znanja med znanstveniki in ribiči lahko ESPR podpira:

(a) vzpostavitev mrež, partnerskih sporazumov ali združenj med vsaj enim neodvisnim znanstvenim organom in ribiči ali vsaj eno organizacijo ribičev, v katerih lahko sodelujejo strokovni organi;

(b) dejavnosti, ki se izvajajo v okviru omrežij, partnerskih sporazumov ali združenj, navedenih v točki (a).

2. Dejavnosti iz točke (b) odstavka 1 lahko zajemajo dejavnosti zbiranja in upravljanja podatkov, študije, pilotne projekte, širjenje znanja in rezultatov raziskav, seminarje in izmenjavo najboljših praks.

3. Podpora iz odstavka 1 se lahko dodeli osebam javnega prava, ribičem, organizacijam ribičev, lokalnim akcijskim skupinam za ribištvo in nevladnim organizacijam.

Člen 29

Spodbujanje človeškega kapitala, ustvarjanja delovnih mest in socialnega dialoga

1. Za spodbujanje človeškega kapitala, ustvarjanja delovnih mest in krepitve socialnega dialoga lahko ESPR podpira:

(a) strokovno usposabljanje, vseživljenjsko učenje, skupne projekte širjenja ekonomskih, tehničnih, regulativnih ali znanstvenih spoznanj in inovativnih praks, pridobivanje novih strokovnih veščin, povezanih zlasti s trajnostnim upravljanjem morskih ekosistemov, higieno, zdravjem in varnostjo, dejavnosti v pomorskem sektorju, inovacije in podjetništvo;

(b) povezovanje v mreže ter izmenjavo izkušenj in najboljših praks med zainteresiranimi stranmi vključno z organizacijami, ki spodbujajo enake možnosti moških in žensk, spodbujanje vloge žensk v ribiških skupnostih in spodbujanje premalo zastopanih skupin, ki se ukvarjajo z malim priobalnim ribolovom ali ribolovom, ki se izvaja brez plovil;

(c) socialni dialog na ravni Unije ali na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ki vključuje ribiče, socialne partnerje in druge ustrezne zainteresirane strani.

2. Podpora iz odstavka 1 se lahko dodeli tudi zakoncem samozaposlenih ribičev ali, kadar in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjskim partnerjem samozaposlenih ribičev, v skladu s pogoji iz člena 2(b) Direktive 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta (26).

3. Podpora iz točke (a) odstavka 1 se lahko dodeli za največ dve leti za usposabljanje oseb, mlajših od 30 let, ki jih zadevna država članica priznava za brezposelne (v nadaljnjem besedilu: vajenci). Taka podpora je omejena na usposabljanje na krovu majhnega priobalnega ribiškega plovila, katerega lastnik je poklicni ribič, star najmanj 50 let, ki se ga formalizira s pogodbo med vajencem in lastnikom plovila, ki jo priznava zadevna država članica, ter tudi za tečaje o trajnostnih ribiških praksah in ohranjanju morskih bioloških virov, kot so določeni v Uredbi (EU) št. 1380/2013. Vajenca na krovu spremlja poklicni ribič, star najmanj 50 let.

4. Podpora iz odstavka 3 se dodeli poklicnim ribičem za kritje vajenčeve plače in s tem povezanih stroškov, izračuna pa se v skladu s členom 67(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013, pri čemer se upoštevajo gospodarske razmere in življenjski standard v zadevni državi članici. Ta podpora v programskem obdobju za posameznega upravičenca ne presega najvišjega zneska 40 000 EUR.

Člen 30

Diverzifikacija in nove oblike dohodka

1. Iz ESPR se lahko podprejo naložbe, ki prispevajo k diverzifikaciji dohodka ribičev prek razvoja dopolnilnih dejavnosti, vključno z naložbami v ribiška plovila, turističnim trnkarjenjem, restavracijami ter okoljskimi storitvami in izobraževalnimi dejavnostmi na področju ribolova.

2. Podpora iz odstavka 1 se dodeli ribičem, ki:

(a) predložijo poslovni načrt za razvoj svojih novih dejavnosti; in

(b) imajo ustrezne veščine, ki jih je mogoče pridobiti z operacijami, financiranimi v skladu s točko (a) člena 29(1).

3. Podpora iz odstavka 1 se dodeli le, če so dopolnilne dejavnosti povezane z ribičevim osnovnim poslovanjem na področju ribolova.

4. Znesek podpore, dodeljene v skladu z odstavkom 1, ne presega 50 % predvidenega proračuna iz poslovnega načrta za posamezno operacijo in ne presega najvišjega zneska 75 000 EUR za posameznega upravičenca.

Člen 31

Zagonska podpora za mlade ribiče

1. ESPR lahko mladim ribičem zagotovi podporo pri zagonu podjetij.

2. Podporo iz tega člena je mogoče odobriti samo za prvo pridobitev ribiškega plovila:

(a) katerega skupna dolžina je manj kot 24 metrov,

(b) ki je opremljeno za morski ribolov,

(c) katerega starost je od 5 do 30 let in

(d) ki pripada segmentu flote, za katerega je iz poročila o ribolovni zmogljivosti iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 razvidna uravnoteženost z ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo temu segmentu.

3. V tem členu izraz „mladi ribič“ pomeni fizično osebo, ki želi prvič pridobiti ribiško plovilo in ki je v času predložitve vloge mlajša od 40 let in je najmanj pet let delala kot ribič ali je opravila enakovredno poklicno usposabljanje. Države članice lahko določijo tudi druga objektivna merila, ki jih morajo izpolnjevati mladi ribiči, da bi bili upravičeni do podpore iz tega člena.

4. Podpora iz tega člena ne presega 25 % stroškov za pridobitev ribiškega plovila in v nobenem primeru ne presega 75 000 EUR na mladega ribiča.

Člen 32

Zdravje in varnost

1. Za izboljšanje higienskih, zdravstvenih, varnostnih in delovnih pogojev za ribiče lahko ESPR podpira naložbe v ribiška plovila ali opremo za posameznike, če te naložbe presegajo zahteve prave Unije ali nacionalnega prava.

2. Podpora na podlagi tega člena se dodeli ribičem ali lastnikom ribiških plovil.

3. Kadar operacija vključuje naložbo v ribiško plovilo, se podpora za posamezno plovilo dodeli le enkrat v programskem obdobju za isto vrsto naložbe. Kadar operacija vključuje naložbo v individualno opremo, se podpora posameznemu upravičencu dodeli le enkrat v programskem obdobju za isto vrsto opreme.

4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 126, s katerimi določi vrste upravičenih operacij iz odstavka 1 tega člena.

Člen 33

Začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti

1. ESPR lahko podpira ukrepe za začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti v naslednjih primerih:

(a) izvajanje ukrepov Komisije ali nujnih ukrepov držav članic iz členov 12 oziroma 13 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ali ohranitvenih ukrepov iz člena 7 navedene uredbe, vključno z obdobji biološke obnovitve;

(b) nepodaljšanje sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu ali protokolov k tem sporazumom;

(c) kadar je začasno prenehanje določeno v načrtu upravljanja, sprejetem v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1967/2006 (27), ali v večletnem načrtu, sprejetem v skladu s členoma 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013, kadar je treba zaradi doseganja ciljev iz člena 2(2) in točke (a) člena 2(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 na podlagi znanstvenega mnenja zmanjšati ribolovni napor.

2. Podpora iz odstavka 1 se lahko dodeli za največ šest mesecev na plovilo v obdobju od 2014 do 2020.

3. Podpora iz odstavka 1 se dodeli samo:

(a) lastnikom ribiških plovil Unije, ki so registrirana kot aktivna in so vsaj 120 dni v zadnjih dveh koledarskih letih pred datumom predložitve vloge za podporo izvajala ribolovne dejavnosti na morju, ali

(b) ribičem, ki so vsaj 120 dni v zadnjih dveh koledarskih letih pred datumom predložitve vloge za podporo na morju delali na krovu ribiškega plovila Unije, na katerega se nanaša začasno prenehanje dejavnosti.

4. Vse ribolovne dejavnosti zadevnih ribiških plovil ali ribičev se ustavijo. Pristojni organ se prepriča, da zadevna ribiška plovila v obdobju začasnega prenehanja ne izvajajo nikakršnih ribolovnih dejavnosti.

Člen 34

Trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti

1. ESPR lahko podpira ukrepe za trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti izključno v primeru, ko je to doseženo z razrezom ribiških plovil in če:

(a) je tak razrez vključen v operativni program iz člena 18 in

(b) je trajno prenehanje predvideno kot instrument akcijskega načrta iz člena 22(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013, ob tem pa je navedeno, da ni učinkovitega ravnovesja med segmentom flote in ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo temu segmentu.

2. Podpora iz odstavka 1 se dodeli:

(a) lastnikom ribiških plovil Unije, ki so registrirana kot aktivna in so vsaj 90 dni na leto v zadnjih dveh koledarskih letih pred datumom predložitve vloge za podporo izvajala ribolovne dejavnosti na morju, ali

(b) ribičem, ki so vsaj 90 dni na leto v zadnjih dveh koledarskih letih pred datumom predložitve vloge za podporo na morju delali na krovu ribiškega plovila Unije, na katerega se nanaša trajno prenehanje dejavnosti.

3. Zadevni ribiči prenehajo z vsemi ribolovnimi dejavnostmi. Upravičenci pristojnim organom predložijo dokaz, da so prenehali z ribolovnimi dejavnostmi. Nadomestilo se povrne po načelu časovne porazdelitve, če ribič v manj kot dveh letih po datumu predložitve vloge za podporo začne ponovno opravljati ribolovne dejavnosti.

4. Podpora na podlagi tega člena se lahko dodeli do 31. decembra 2017.

5. Podpora iz tega člena se izplača šele, ko se ustrezne zmogljivosti trajno izbrišejo iz registra ribiške flote Unije in se prekličejo tudi dovoljenja za gospodarski ribolov in dovoljenja za ribolov. Upravičenci pet let po prejemu takšne podpore ne smejo registrirati novega ribiškega plovila. Zmanjšanje zmogljivosti zaradi trajnega prenehanja ribolovnih dejavnosti z javno pomočjo pomeni ustrezno trajno znižanje zgornjih mej ribolovnih zmogljivosti iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1380/2013.

6. Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko odobri podpora za trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti brez razreza, če se plovila naknadno opremijo za dejavnosti, ki niso gospodarski ribolov.

Poleg tega in zaradi ohranjanja pomorske dediščine se lahko v primeru tradicionalnih lesenih plovil odobri podpora za trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti brez razreza, če se taka plovila še naprej uporabljajo za naloge v zvezi z ohranjanjem dediščine na kopnem.

Člen 35

Vzajemni skladi za slabe vremenske razmere in okoljske nesreče

1. ESPR lahko prispeva v vzajemne sklade, ki plačajo finančna nadomestila ribičem za gospodarske izgube, ki jih povzročijo slabe vremenske razmere ali okoljske nesreče ali stroški reševanja ribičev ali ribiških plovil v primeru nesreč na morju med izvajanjem ribiških dejavnosti.

2. Za namene odstavka 1 izraz „vzajemni sklad“ pomeni shemo, ki jo akreditira država članica v skladu z nacionalnim pravom, ki omogoča vključenim ribičem, da se zavarujejo, in ki jim zagotavlja izplačila nadomestil za gospodarske izgube, ki jih povzročijo dogodki iz odstavka 1.

3. Države članice zagotovijo, da se preprečijo čezmerna nadomestila zaradi združevanja podpore na podlagi tega člena z drugimi instrumenti na ravni Unije ali na nacionalni ravni ali zasebnih zavarovalnih shem.

4. Da bi bil upravičen do podpore iz tega člena, mora zadevni vzajemni sklad izpolnjevati naslednje:

(a) v skladu z nacionalnim pravom ga akreditira pristojni organ države članice;

(b) vodi pregledno politiko glede vplačil v sklad in izplačil iz njega; in

(c) ima jasna pravila za določitev odgovornosti za kakršne koli nastale dolgove.

5. Države članice določijo pravila za ustanovitev in upravljanje vzajemnih skladov, zlasti za odobritev izplačil nadomestil ribičem in njihove upravičenosti v primeru slabih vremenskih razmer, okoljskih nesreč ali nesreč na morju iz odstavka 1 ter za upravljanje in spremljanje skladnosti s temi pravili. Države članice zagotovijo, da so v ureditvi o skladih določene kazni v primeru malomarnosti ribiča.

6. Pristojni organ zadevne države članice mora kot take uradno priznati slabe vremenske razmere, okoljske nesreče ali nesreče na morju iz odstavkov 1 in 2, da so se zgodile.

7. Finančni prispevki iz odstavka1 zadevajo samo zneske, ki jih vzajemni sklad izplača kot finančno nadomestilo ribičem. Upravni stroški ob vzpostavitvi skladov niso upravičeni do podpore. Države članice lahko z uporabo zgornjih mej za vzajemne sklade omejijo stroške, ki so upravičeni do podpore.

8. Prispevki iz odstavka 1 se odobrijo le za kritje škode, nastale zaradi slabih vremenskih razmer,okoljskih nesreč ali nesreč na morju, ki znaša več kot 30 % letnega prometa zadevnega podjetja, izračunanega na podlagi povprečnega prometa tega podjetja v preteklih treh koledarskih letih.

9. Iz ESPR se ne prispeva za začetni kapital.

10. Kadar se države članice odločijo omejiti stroške, ki so upravičeni do podpore, z uporabo zgornjih mej za vzajemne sklade, v svojih operativnih programih navedejo podrobnosti in utemeljitve glede teh zgornjih mej.

Člen 36

Podpora sistemom dodeljevanja ribolovnih možnosti

1. Za prilagoditev ribolovnih dejavnosti ribolovnim možnostim lahko ESPR podpre oblikovanje, razvoj, spremljanje, vrednotenje in upravljanje sistemov dodeljevanja ribolovnih možnosti.

2. Podpora iz tega člena se dodeli javnim organom, pravnim ali fizičnim osebam ali organizacijam ribičev, ki jih priznavajo države članice, vključno s priznanimi organizacijami proizvajalcev, in ki sodelujejo pri kolektivnem upravljanju sistemov iz odstavka 1.

Člen 37

Podpora oblikovanju in izvajanju ohranitvenih ukrepov ter regionalnega sodelovanja

1. Za zagotovitev učinkovitega oblikovanja in izvajanja ohranitvenih ukrepov iz členov 7, 8 in 11 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter regionalnega sodelovanja v skladu s členom 18 navedene uredbe lahko ESPR podpira:

(a) oblikovanje, razvoj in spremljanje tehničnih ter upravnih sredstev, potrebnih za razvoj in izvajanje ohranitvenih ukrepov in regionalizacije;

(b) sodelovanje zainteresiranih strani in sodelovanje med državami članicami pri oblikovanju in izvajanju ohranitvenih ukrepov in regionalizacije.

2. ESPR lahko podpira neposredno obnavljanje staleža v skladu z odstavkom 1 le, če je v pravnem aktu Unije določeno kot ohranitveni ukrep.

Člen 38

Omejitev vpliva ribolova na morsko okolje in prilagajanje ribolova varstvu vrst

1. Za zmanjšanje vpliva ribolova na morsko okolje, za spodbujanje postopne odprave zavržkov in za olajšanje prehoda na trajnostno izkoriščanje živih morskih bioloških virov v skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se lahko iz ESPR podprejo naložbe:

(a) v opremo za izboljšanje selektivnosti ribolovnih orodij glede velikosti ali vrste;

(b) v ribiško plovilo ali v opremo za odpravo zavržkov s preprečevanjem in zmanjševanjem neželenega ulova komercialnih staležev ali za ravnanje z neželenim ulovom, ki ga je treba iztovoriti v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013;

(c) v opremo za omejitev in po možnosti odpravo fizičnih in bioloških vplivov ribolova na ekosistem ali morsko dno;

(d) v opremo za zaščito orodja in ulova pred sesalci in pticami, zavarovanimi z Direktivo Sveta 92/43/EGS ali Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (28), če ne ogroža selektivnosti ribolovnega orodja in če je bilo storjeno vse potrebno, da se preprečijo fizične poškodbe plenilcev.

2. Z odstopanjem od točke (a) člena 11 se podpora iz odstavka 1 v najbolj oddaljenih regijah lahko dodeli za zasidrane naprave za zbiranje rib, če te naprave prispevajo k trajnostnemu in selektivnemu ribolovu.

3. Podpora za posamezno vrsto opreme na posameznem ribiškem plovilu Unije se ne dodeli več kot enkrat v programskem obdobju.

4. Podpora se dodeli le, kadar je orodje ali druga oprema iz odstavka 1 očitno bolj selektivna glede velikosti ali ima manjši vpliv na ekosistem in neciljne vrste kot standardno orodje ali druga oprema, dovoljena v skladu s pravom Unije ali ustreznim nacionalnim pravom, sprejetim v okviru regionalizacije, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 1380/2013.

5. Podpora se dodeli:

(a) lastnikom ribiških plovil Unije, ki so registrirana kot aktivna plovila in so vsaj 60 dni v obdobju dveh koledarskih let pred datumom predložitve vloge za podporo izvajala ribolovno dejavnost na morju;

(b) ribičem, ki so lastniki opreme, ki jo je treba nadomestiti, in so delali na krovu ribiškega plovila Unije vsaj 60 dni v obdobju dveh koledarskih let pred datumom predložitve vloge za podporo;

(c) organizacijam ribičev, ki jih priznava država članica.

Člen 39

Inovacije, povezane z ohranjanjem morskih bioloških virov

1. Da bi se prispevalo k postopni odpravi zavržkov in prilova ter olajšal prehod na izkoriščanje živih morskih bioloških virov v skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter za zmanjšanje vpliva ribolova na morsko okolje in vpliva zaščitenih plenilcev, lahko ESPR podpira operacije katerih cilj je razvoj ali uvedba novega tehničnega ali organizacijskega znanja, vključno z izboljšanjem ribolovnih tehnik in povečanjem selektivnosti ribolovnih orodij, s katerim se zmanjšuje vpliv ribolovnih dejavnosti na okolje ali katerih cilj je doseganje bolj trajnostne uporabe morskih bioloških virov in soobstoj z zaščitenimi plenilci.

2. Operacije, financirane v skladu s tem členom, izvaja znanstveni ali tehnični organ, ki ga prizna država članica in ki potrdi rezultate takšnih operacij, ali se izvajajo v sodelovanju z njim.

3. O rezultatih operacij, financiranih v skladu s tem členom, države članice v skladu s členom 119 ustrezno obveščajo javnost.

4. Ribiška plovila, vključena v projekte, ki se financirajo v okviru tega člena, ne smejo presegati 5 % plovil nacionalne flote ali 5 % tonaže nacionalne flote v bruto tonaži, izračunane v času predložitve vloge. Komisija lahko na zahtevo države članice v ustrezno utemeljenih okoliščinah in na podlagi priporočila Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo, ustanovljenega z Sklepom Komisije 2005/629/EC (29), odobri projekte, ki presegajo mejne vrednosti iz tega odstavka.

5. Operacije, ki jih ni mogoče šteti za ribolov v znanstvene namene v skladu s členom 33 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in ki obsegajo preskušanje novih ribolovnih orodij ali tehnik, se izvajajo v okviru omejitev ribolovnih možnosti, dodeljenih zadevni državi članici.

6. Neto prihodek, ki se ustvari s sodelovanjem ribiškega plovila pri operaciji, se odšteje od upravičenih odhodkov operaciji v skladu s členom 65(8) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

7. Za namene člena 6 izraz „neto prihodek“ pomeni prihodek ribičev od prve prodaje rib ali lupinarjev, ulovljenih med uvajanjem in preskušanjem novega tehničnega ali organizacijskega znanja, od katerega se odštejejo stroški prodaje, kot so pristojbine za prodajne dvorane.

Člen 40

Varstvo in obnova morske biotske raznovrstnosti in ekosistemov ter ureditev nadomestil v okviru trajnostnih ribolovnih dejavnosti

1. Za varstvo in obnovo morske biotske raznovrstnosti in ekosistemov v okviru trajnostnih ribolovnih dejavnosti in ob sodelovanju ribičev, kadar je to ustrezno, lahko ESPR podpira naslednje operacije:

(a) pobiranje odpadkov iz morja s strani ribičev, kot je odstranjevanje izgubljenega ribolovnega orodja in morskih odpadkov;

(b) izgradnjo, postavljanje ali posodobitev mirujočih ali premičnih naprav za varovanje ter spodbujanje razvoja morskih živalskih in rastlinskih vrst, vključno z njihovo znanstveno pripravo, in vrednotenje;

(c) prispevke k boljšemu upravljanju ali ohranjanju morskih bioloških virov;

(d) pripravo, vključno s študijami, oblikovanje, spremljanje in posodabljanje načrtov za varstvo in upravljanje za dejavnosti, povezane z ribištvom, v okviru območij NATURA 2000 in območij prostorskih varovalnih ukrepov iz Direktive 2008/56/ES ter v drugih posebnih habitatih;

(e) upravljanje, obnovo in spremljanje območij NATURA 2000 v skladu z direktivama 92/43/EGS in 2009/147/ES ter v skladu s prednostnimi okviri ukrepanja, sprejetimi v skladu z Direktivo 92/43/EGS;

(f) upravljanje, obnovo in spremljanje zaščitenih morskih območij zaradi izvajanja prostorskih varovalnih ukrepov iz člena 13(4) Direktive 2008/56/ES;

(g) povečanje okoljske ozaveščenosti med ribiči glede varstva in obnove morske biotske raznovrstnosti;

(h) sisteme nadomestil za škodo pri ulovu zaradi sesalcev in ptic, zaščitenih z Direktivo 92/43/EGS in Direktivo 2009/147/ES;

(i) sodelovanje pri drugih ukrepih, katerih cilja sta ohranitev in krepitev storitev v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in ekosistemskimi storitvami, kot je obnova določenih morskih in obalnih habitatov v podporo trajnostnim staležem rib, v