ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(14)

Leta nizkih naložb, ki so sledila gospodarski recesiji, so terjala svoj davek pri razpoložljivosti cenovno dostopnih in socialnih stanovanj ter ustrezne infrastrukture na področjih čistega prometa ter energije, vode in ultrahitrih širokopasovnih povezav, kar posledično ovira poslovne naložbe. Poleg tega so se v petih letih močno povečale emisije toplogrednih plinov iz cestnega prometa. Izboljšana infrastruktura bi lahko bila skupaj s prostorskim načrtovanjem ključna za izboljšanje ponudbe stanovanj, povečanje zasebnih naložb, spodbujanje rasti produktivnosti in zagotavljanje uravnoteženega regionalnega gospodarskega razvoja. Da bi domača podjetja učinkovito uporabljala digitalno tehnologijo ter za uspešen domači sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij ostajajo ključnega pomena povezljivost, prilagojena razvoju v prihodnosti, ter zadostne digitalne spretnosti in znanja. Še vedno so prisotni pomembni izzivi v zvezi z dostopom do ultrahitrih širokopasovnih povezav, zlasti na podeželskih območjih. Poleg tega bi prehod Irske na nizkoogljično in okoljsko odporno gospodarstvo podpirale večje infrastrukturne naložbe v čisto energijo, čist in javni promet in storitve za rabo vode ter okrepljena prizadevanja na področju razogljičenja, energijske učinkovitosti, energije iz obnovljivih virov in krožnega gospodarstva.
(3)

Svet je junija 2017 in junija 2018 v skladu s členom 121(4) Pogodbe ugotovil, da je leta 2016 in 2017 v Romuniji prišlo do znatnega ugotovljenega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja oziroma prilagoditvene poti za njegovo dosego. Glede na ta ugotovljena znatna odklona je Svet 16. junija 2017 (2) in 22. junija 2018 (3) izdal priporočili, s katerima je Romuniji priporočil, naj sprejme ukrepe, potrebne za odpravo teh odklonov. Svet je nato ugotovil, da Romunija ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na navedeni priporočili, in 5. decembra 2017 (4) oziroma 4. decembra 2018 (5) izdal revidirani priporočili. Po tem je Svet ugotovil, da Romunija tudi v odgovor na ti revidirani priporočili ni sprejela učinkovitih ukrepov.
(9)

Na Češkem je trg dela zelo učinkovit. Zaposlenost se je v zadnjih sedmih letih vztrajno povečevala, brezposelnost pa se je znatno zmanjšala. Kljub temu pa potencial žensk z majhnimi otroki, nizko usposobljenih delavcev in invalidov ostaja premalo izkoriščen in glede na pomanjkanje delovne sile bi bilo mogoče udeležbo teh skupin na trgu dela povečati. Vrzel stopnje zaposlenosti po spolu in razlika med plačami moških in žensk ostajata veliki kljub nedavnim ukrepom, ki so omogočili prožnejši starševski dopust in povečanje števila ustanov za varstvo otrok. Stopnja zaposlenosti žensk je še vedno precej nižja od stopnje zaposlenosti moških. Majhna razpoložljivost cenovno dostopnega otroškega varstva, pravice do dolgega starševskega dopusta, majhna uporaba prožnih ureditev dela in pomanjkanje ustanov za dolgotrajno oskrbo še vedno močno vplivajo na udeležbo na trgu dela. Leta 2017 je bilo samo 6,5 % otrok, mlajših od treh let, vključenih v formalno otroško varstvo (povprečje za Unijo je 34,2 %). Nizko usposobljeni delavci predstavljajo majhen delež prebivalstva, vendar pa je njihova stopnja zaposlenosti precej nižja od stopnje zaposlenosti srednje in visoko usposobljenih delavcev. Podobno je še naprej nizka tudi stopnja zaposlenosti invalidov. Javne službe za zaposlovanje zaradi omejenih zmogljivosti trenutno ne zagotavljajo posameznikom prilagojene in stalne podpore za iskalce zaposlitve. Povečanje zmogljivosti javnih služb za zaposlovanje za doseganje prikrajšanih skupin in njihovo aktivacijo bi skupaj z učinkovitimi in dobro usmerjenimi aktivnimi politikami zaposlovanja prispevalo k povečanju udeležbe teh skupin.
(22)

Naložbe v raziskave in razvoj so se nedavno znova okrepile, vendar ne zadostujejo za nadgraditev portugalskega nacionalnega raziskovalnega in inovacijskega sistema. Po letih upadanja rasti se je delež odhodkov za raziskave in razvoj glede na BDP nedavno in v letu 2017 povečal, intenzivnost poslovnih raziskav in razvoja pa je nekoliko presegla intenzivnost javnih raziskav in razvoja. Napredek pri nadgrajevanju portugalske gospodarske strukture, da bi se dosegli višji deleži dodane vrednosti v visokotehnološki proizvodnji in v znanjsko intenzivnih storitvah, je bil zgolj skromen. S spodbujanjem naložb v neopredmetena sredstva, vključno z raziskavami in razvojem ter vodstvenimi sposobnostmi, finančno pismenostjo ter digitalnimi spretnostmi in znanji, da se podjetjem omogoči rast, povečanje njihove inovacijske zmogljivosti in vstop na izvozne trge, lahko Portugalska znatno okrepi naložbe in rast produktivnosti.
6.

okrepi že zdaj dobre ureditve regionalnega sodelovanja z Bolgarijo in Ciprom ter državami, ki sodelujejo v okviru skupine na visoki ravni za energetske povezave v srednji in jugovzhodni Evropi (CESEC); v okviru pobude „Čista energija za otoke EU“ okrepi sodelovanje z državami članicami in otoškimi regijami, ki se pri energetskem prehodu soočajo s podobnimi geografskimi, podnebnimi in infrastrukturnimi izzivi in priložnostmi; preuči čezmejne možnosti in makroregionalne vidike usklajene energetske in podnebne politike, zlasti v jadransko-jonski regiji, s ciljem zmanjšati ogljični odtis regije in izvajati ekosistemski pristop; regionalne izmenjave bi se lahko osredotočale na področji notranjega trga energije in energetske varnosti, predvsem zaradi potrebnih sprememb sistemov zaradi prilagoditev na večji delež električne energije iz obnovljivih virov, zaradi katerega se bosta povečala obseg uvoza in izvoza električne energija ter potreba po prožnosti sistema; poleg tega izkoristi možnosti dvostranskega sodelovanja in prilagodljivosti, da se izkoristijo priložnosti, ki se grškemu gospodarstvu ponujajo z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov;
(8)

Strukturni primanjkljaj Romunije se je postopoma povečeval, in sicer z 0,1 % BDP v letu 2015 na 1,7 % BDP v letu 2016, na 2,9 % BDP v letu 2017 in na 3 % BDP v letu 2018. Minimalno zahtevo za prilagoditev bi moral dopolnjevati dodaten in vztrajen napor, potreben za odpravo kumulativnega odklona in vrnitev Romunije nazaj na ustrezno prilagoditveno pot po vztrajnih spodrsljajih, ki so se zvrstili od leta 2016 naprej. Glede na obseg ugotovljenega znatnega odklona od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja se zdi primeren dodaten napor v višini 0,5 % BDP v letu 2019 in v višini 0,25 % BDP v letu 2020. Tak napor bi bil v skladu s prilagoditvijo, ki jo je za leto 2019 priporočil Svet 4. decembra 2018. Pospešil bo prilagoditev nazaj proti srednjeročnemu proračunskemu cilju.
(3)

V skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 mora Komisija osnutke celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov oceniti. Komisija je izvedla obsežno oceno osnutka nacionalnega energetskega in podnebnega načrta Bolgarije, pri čemer je upoštevala ustrezne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Navedena ocena (2) je objavljena skupaj s tem priporočilom. Na njej temeljijo priporočila v nadaljevanju. Priporočila Komisije lahko obravnavajo (i) raven ambicioznosti ciljev in prispevkov z vidika skupnega doseganja ciljev energetske unije in zlasti ciljev Unije za leto 2030 za energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost ter raven elektroenergetske povezanosti, ki jo država članica želi doseči do leta 2030; (ii) politike in ukrepe, ki se nanašajo na cilje na ravni držav članic in Unije ter druge politike in ukrepe s potencialnim čezmejnim pomenom; (iii) vse dodatne politike in ukrepe, ki bi bili lahko potrebni v celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih; (iv) medsebojne vplive med obstoječimi in načrtovanimi politikami in ukrepi, vključenimi v celovite nacionalne energetske in podnebne načrte, v okviru ene razsežnosti in med različnimi razsežnostmi energetske unije ter doslednost teh politik in ukrepov.
(7)

Na podlagi razprav z državami članicami in ob upoštevanju lastnosti proizvodov (vključno z izjemami), kot je na primer njihova občutljivost, so obrambni proizvodi, navedeni v točki 1.1 tega priporočila minimalni in neizčrpni seznam proizvodov, za katere države članice omogočajo prenos na podlagi svojih SDP-RM. To pomeni, da lahko SDP-RM, ki ga objavi država članica, omogoča tudi prenos drugih obrambnih proizvodov iz Priloge k Direktivi 2009/43/ES in ki niso navedeni v tem priporočilu.
(9)

Luksemburški organi si že več desetletij dejavno prizadevajo za večjo diverzifikacijo gospodarstva, in sicer z razvojem izbranih sektorjev, vključno z industrijo informacijske in komunikacijske tehnologije ter vesoljskim sektorjem. Glede na visoko raven stroškov dela v državi so dejavnosti z višjo dodano vrednostjo tiste, ki ponujajo možnosti za sprostitev alternativnih virov rasti. Uspešna diverzifikacija gospodarstva Luksemburga je torej v veliki meri odvisna od sektorjev, ki so manj občutljivi na ravni stroškov dela. Ti večinoma temeljijo na raziskavah in inovacijah, ki so intenzivne tako tehnološko kot glede uporabe znanja. To strategijo so nedavno še okrepili. Država med drugimi ukrepi izvaja obsežne projekte javnih naložb, vključno v raziskave in razvoj ter ureditve trga, da bi razvila te prednostne sektorje. Med letoma 2000 in 2016 je Luksemburg petkratno povečal javne odhodke za raziskave in razvoj in sedaj znašajo 0,60 % BDP. Te naložbe so Luksemburgu pomagale, da je hitro zgradil uspešen javni raziskovalni sektor. Vendar pa so, medtem ko so javne naložbe v raziskave in razvoj nad povprečjem euroobmočja, zasebne naložbe v uspešnost raziskav in razvoja ter inovativnosti, kot se meri z evropskim sistemom inovacijskih kazalnikov, še naprej upadale. Struktura luksemburškega gospodarstva delno razloži nižjo intenzivnost zasebnih naložb v raziskave in razvoj v primerjavi z mednarodnim okoljem, saj sektorja, ki ustvarita večino luksemburškega BDP, torej storitve in zlasti finančni sektor, tradicionalno manj vlagata v raziskave in razvoj. Kljub temu je ta trend v Luksemburgu izrazitejši v primerjavi s povprečjem Unije, intenzivnost zasebnih naložb v raziskave in razvoj se je z 1,5 % BDP leta 2000 zmanjšala na 0,64 % BDP leta 2016. Ta upadajoči trend zasebnih naložb kaže, da ovire na tem področju ostajajo. To tudi kaže, da javna prizadevanja za raziskave in razvoj ne pritegnejo dovolj zasebnih naložb. Posledično je treba izgradnjo javnih raziskovalnih zmogljivosti bolje vključiti v celosten pristop do inovativnega ekosistema. Leta 2017 je bil sprejet nov zakon za obnovo shem pomoči za raziskave, razvoj in inovacije, s čimer se je razširil obseg razpoložljive javne pomoči.
(5)

Za Madžarsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2018 načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj poslabšal z 2,0 % BDP leta 2017 na 2,4 % BDP v letu 2018 ter se zatem postopno izboljševal in do leta 2022 dosegel 0,5 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj, in sicer strukturni primanjkljaj v višini 1,5 % BDP, naj bi bil dosežen do leta 2020. Na podlagi preračunanega strukturnega salda (4) naj bi bil srednjeročni proračunski cilj dosežen do leta 2022. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP postopno zniževal in se do konca leta 2022 spustil nekoliko pod 60 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je ugoden, kar pomeni opazna tveganja za izvajanje ciljev glede primanjkljaja.
(4)

Glede na napoved Komisije iz spomladi 2018 in podatke o realizaciji iz leta 2017, ki jih je potrdil Eurostat, je bila rast javnofinančnih odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in enkratnih ukrepov v letu 2017 precej nad veljavno referenčno vrednostjo za odhodke, kar kaže na znaten odklon od zahtevane strukturne prilagoditve (in sicer odklon v višini 2,4 % BDP). V letu 2017 se je strukturni saldo z vrednosti -1,8 % potencialnega BDP, kolikor je znašal v letu 2016, poslabšal na -3,1 % BDP, kar prav tako kaže na znaten odklon (in sicer odklon v višini 1,4 % BDP). Celovita ocena je pokazala, da so na referenčno vrednost za odhodke negativno vplivali trije elementi, in sicer prenizka srednjeročna stopnja potencialne rasti in deflator BDP, na katerem temelji referenčna vrednost za odhodke, ter učinek stalnih prihodkov. Po popravkih za te dejavnike se zdi, da referenčna vrednost za odhodke ustrezno odraža fiskalni napor in kaže na znaten odklon. To ugotovitev potrjuje ocena stebra strukturnega salda, ki po upoštevanju učinkov zmanjševanja odhodkov za obresti, nestanovitnosti naložb in izrednih prihodkov še vedno kaže na znaten odklon. Celovita ocena zato vodi do zaključka, da je ugotovljeni odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017 znaten.
3.

Poveča zaposljivost prikrajšanih skupin z izpopolnjevanjem in okrepitvijo aktivacijskih ukrepov. Izboljša zagotavljanje kakovostnega, vključujočega in rednega izobraževanja, zlasti za Rome in druge prikrajšane skupine. V skladu z nacionalno zdravstveno strategijo in njenim akcijskim načrtom izboljša dostop do zdravstvenih storitev, med drugim tudi z zmanjšanjem neposrednih plačil in obravnavanjem pomanjkanja zdravstvenih delavcev. Uvede shemo za redno in pregledno revizijo minimalnega dohodka ter izboljša njeno kritje in ustreznost.
(12)

Spodbujanje trajnostne in vključujoče rasti, ki koristi vsem družbenim skupinam, je še vedno izziv. Brezposelnost je bila aprila 2017 pri 6,4 % pod povprečjem Unije. Vendar obstajajo številna gospodinjstva z nizko intenzivnostjo dela, kar povzroča zaskrbljenost, da nekateri ljudje ne bodo deležni koristi, ki jih prinaša nadaljevanje gospodarskega okrevanja. Med letoma 2013 in 2015 se je odstotek prebivalstva, ki živi v gospodinjstvih z nizko ali zelo nizko intenzivnostjo dela, zmanjšal za 15 %; skupna stopnja brezposelnosti se je v istem obdobju zmanjšala za 28 %. Na splošno je sistem socialnega varstva dobro zajezil revščino in neenakost, Irska pa je sprejela tudi ukrepe za spodbujanje zaposlovanja, kot je postopno ukinjanje prejemkov in dodatkov. Vendar ovire za vključujočo rast še niso odpravljene. Razlike v stopnji zaposlenosti med nizko, srednje in visoko usposobljenimi delavci so med najvišjimi v Uniji. Na nekaterih področjih so se pojavila neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih, pri čemer so možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo še vedno nezadostne. Trg dela in socialni izzivi kažejo, kako pomemben je celosten pristop k usposabljanju in aktivaciji na trgu dela za tiste, ki so od njega najbolj oddaljeni. Poleg tega je še vedno zaskrbljujoča kakovost ponudbe otroškega varstva, vključno z razpoložljivostjo celodnevnega varstva. Neto stroški otroškega varstva v odstotku plač so na Irskem med najvišjimi v Uniji. Razpoložljivost in cena kakovostnih storitev celodnevnega otroškega varstva sta oviri za udeležbo žensk na trgu dela ter zavirata prizadevanja za zmanjšanje revščine otrok, ki se je sicer nekoliko zmanjšala, a je še vedno nad povprečjem Unije.
(14)

Države članice so se v Sklepih Sveta o zaposljivosti diplomantov, ki so zaključili izobraževanje in usposabljanje (11), iz leta 2012 dogovorile tudi, da bodo vzpostavile merilo, da bi do leta 2020 moralo biti zaposlenih 82 % diplomantov, starih od 20 do 34 let, ki so izobraževanje in usposabljanje zaključili največ tri leta pred referenčnim letom, ter da bodo spremljale delež zaposlenih diplomantov izobraževanja in usposabljanja, da bi razširile strokovno podlago za oblikovanje politike glede povezovanja izobraževanja in usposabljanja na eni strani ter zaposlovanja na drugi strani. Države članice in Komisija so se dogovorile, da bodo zbirale kakovostne informacije in primere dobre prakse, da bi dopolnile kvantitativno spremljanje ter okrepile podlago za oblikovanje politike, ki bo temeljila na dejstvih.
(7)

Program stabilnosti za leto 2017 kaže, da je skupni učinek izrednega pritoka beguncev in z varnostjo povezanih ukrepov na proračun v letih 2016 in 2017 znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po mnenju Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2016 znašali 0,06 % BDP za izreden pritok beguncev in 0,06 % BDP za varnostne ukrepe. Za leto 2017 so upravičeni odhodki v zvezi z izrednim pritokom beguncev predhodno ocenjeni na 0,16 % BDP (7). Poleg tega so italijanski organi v letu 2017 uveljavljali klavzulo v zvezi z izrednimi dogodki, in sicer zaradi izredne potresne dejavnosti. Za leto 2017 so upravičeni odhodki v zvezi z izredno potresno dejavnostjo predhodno ocenjeni na 0,18 % BDP (8). Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj so pritok beguncev, resnost teroristične grožnje in izredna potresna dejavnost izredni dogodki, njihov vpliv na italijanske javne finance je znaten in vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila zaradi dodatnih stroškov v zvezi z begunci in varnostjo zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2016 znižana za 0,12 % BDP. Za leto 2017 bo končna ocena opravljena spomladi 2018, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki so jih predložili italijanski organi.
(14)

Kazalniki trga dela in socialni kazalniki so se še naprej izboljševali. Ustvarjanje novih delovnih mest se je povečalo in brezposelnost se zmanjšuje. Delež prebivalstva, ki ga ogrožata revščina in socialna izključenost, se je zmanjšal, vendar pri starejših ostaja nad povprečjem Unije. Razmere na trgu dela se izboljšujejo in prinašajo priložnosti za zaposlovanje starejših delavcev, vendar njihove stopnje delovne aktivnosti ostajajo nizke. V zadnjih letih postaja vse bolj razširjeno upokojevanje prek sistema zavarovanja za primer brezposelnosti. Dolgotrajna brezposelnost je še vedno nad predkriznimi ravnmi in predstavlja več kot polovico vseh brezposelnih oseb. Več kot 40 % vseh dolgotrajno brezposelnih je starejših od 50 let, skoraj polovica od teh pa je brezposelna dve leti ali več. Pripravljena sta bila analiza in akcijski načrt, katerega cilj je povišanje stopnje zaposlenosti starejših delavcev in o katerem se je razpravljalo s socialnimi partnerji. Pravočasna izvedba akcijskega načrta lahko prispeva k izboljšanju aktivacije starejših delavcev. Stopnja zaposlenosti nizko usposobljenih delavcev ostaja nizka ter krepko pod predkrizno ravnjo in povprečjem Unije. Načrt za izvajanje ukrepov aktivne politike zaposlovanja, sprejet januarja 2016, ohranja sedanji pristop, odhodki za to področje pa ostajajo nizki. Starejši in nizko usposobljeni delavci so v ukrepih aktivne politike zaposlovanja še vedno premalo zastopani. Segmentacija trga dela kljub reformi iz leta 2013 ostaja izziv.
SL Uradni list Evropske unije C 58/1

PRIPOROČILO SVETA

z dne 21. februarja 2017

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (osmi ERS) za proračunsko leto 2015

(2017/C 58/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Četrte konvencije AKP-EGS, podpisane dne 15. decembra 1989 v Loméju (1), kot je bila spremenjena s Sporazumom, podpisanim dne 4. novembra 1995 na Mauritiusu (2), ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru

Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru drugega finančnega protokola k Četrti konvenciji AKP-ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen osmi Evropski razvojni sklad (osmi ERS), in zlasti člena 33(3) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 16. junija 1998, o sodelovanju pri razvojnem financiranju v okviru Četrte konvencije AKP-ES (4), in zlasti členov 66 do 74 Finančne uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi osmega ERS na dan 31. decembra 2015 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega, desetega in enajstega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2015 skupaj z odgovori Komisije (5), vsebovanimi v navedenem letnem poročilu,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 33(3) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje osmega ERS.

(2) Komisija je dejavnosti osmega ERS v proračunskem letu 2015 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti osmega ERS za proračunsko leto 2015.

V Bruslju, 21. februarja 2017 Za Svet Predsednik E. SCICLUNA

(1) UL L 229, 17.8.1991, str. 3.

(2) UL L 156, 29.5.1998, str. 3.

(3) UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

(4) UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

(5) UL C 375, 13.10.2016, str. 287.
(1)

Potencialna rast v euroobmočju in v Uniji kot celoti se je od leta 2000 znatno upočasnila. Trend upadanja potencialne rasti proizvodnje je predvsem posledica nenehnega zmanjševanja prispevka skupne faktorske produktivnosti. Od leta 2008 je gospodarska rast še šibkejša zaradi upada naložb. V prihodnosti bo gospodarska rast navsezadnje odvisna od zvišanja produktivnosti. Povečanje produktivnosti je večplasten izziv, pri katerem je potrebna vrsta dobro uravnoteženih politik, usmerjenih zlasti v podporo inovacijam, povečanje znanj in spretnosti, zmanjšanje togosti na trgu dela in proizvodnem trgu ter boljše razporejanje virov. Medtem ko je treba izboljšati produktivnost in konkurenčnost v Uniji, se je med nedavno krizo pokazalo, da so lahko države članice, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja), še zlasti izpostavljene možnosti nastanka in nenadne odprave makroekonomskih neravnotežij, ki lahko vplivajo na druge države članice znotraj euroobmočja, pa tudi na države članice zunaj tega območja. Fleksibilni nominalni devizni tečaji niso na voljo, zato potrebujejo primerne mehanizme prilagajanja na pretrese v posameznih državah. Dinamika produktivnosti in konkurenčnosti je pomembna za nastanek in odpravo makroekonomskih neravnotežij (npr. trgovinski primanjkljaj in primanjkljaj tekočega računa, stanje domačih in zunanjih obveznosti) ter za učinkovito prilagajanje na asimetrične šoke. Raziskave in analiza politik, ki vplivajo na dinamiko produktivnosti in konkurenčnosti, bi morale biti podlaga za razvoj, skladen s ciljem nemotenega delovanja ekonomske in monetarne unije.
(11)

Visoka zadolženost zasebnega sektorja ostaja pomembno področje ranljivosti portugalskega gospodarstva in pogoji za financiranje malih in srednjih podjetij so še vedno težavni. Določen napredek je bil dosežen pri zmanjšanju presežka dolga podjetij in omogočanju razdolževanja zasebnega sektorja, vendar je portugalski zasebni sektor še vedno med najbolj zadolženimi v Uniji. To je glavna ovira za naložbe in rast potencialnega proizvoda. Nefinančne družbe prilagajajo svoje bilance stanja, vendar v manjšem obsegu kot gospodinjstva. Visoka in naraščajoča raven slabih posojil v poslovnem sektorju obremenjuje bilance stanja tako v nefinančnem kot finančnem sektorju in predstavlja veliko oviro za naložbe. Za zmanjšanje zadolženosti podjetij so bili sprejeti ukrepi na različnih ravneh, vendar se rezultati kažejo počasi. Davčne spodbude za zadolževanje podjetij ostajajo visoke. V zadnjih nekaj letih je vlada to težavo poskušala reševati z uvedbo pravil o podkapitalizaciji in olajšavo za lastniški kapital. Toda leta 2015 je bila razlika v stroških kapitala (pred in po obdavčitvi) med dolžniško in lastniško financiranimi naložbami še vedno med najvišjimi v Uniji. Dostop do posojil je za podjetja še vedno drag in težaven, zlasti za mala in srednja ter zagonska podjetja. Alternativni viri financiranja, kot so zasebni lastniški kapital, tvegani kapital, množično financiranje in poslovni angeli, ostajajo obrobnega pomena in so zelo slabo razviti.