SL Uradni list Evropske unije C 79/1

MNENJE SVETA

z dne 18. januarja 2005

o dopolnjenem programu stabilnosti Luksemburga za obdobje 2004-2007

(2005/C 79/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1), zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

Svet je 18. januarja 2005 preučil dopolnjeni program stabilnosti Luksemburga za obdobje od leta 2004 do 2007. Dopolnitev na splošno ustreza zahtevam po podatkih iz popravljenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Predvsem manjkajo nekateri od zahtevanih podatkov o makroekonomskih predpostavkah.

V dopolnitvi je ocenjeno, da se bo realna rast BDP povečala z 2,9 % v letu 2003 na 4,4 % v letu 2004. V letih 2005 in 2006 se bo rast predvidoma upočasnila na 3,8 % oziroma 3,3 %, potem pa se bo v letu 2007 spet okrepila na 4,3 %. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov se zdi, da ta scenarij odraža verjetne predpostavke o rasti.

Cilj proračunske strategije v dopolnjenem programu je zmanjšati primanjkljaj v višini 1,4 % BDP, ocenjen za leto 2004, na 1,0 % BDP v letu 2005. V letih 2006 in 2007 naj bi primanjkljaj ostal na ravni iz leta 2005, pri čemer bi tako prihodki kot izdatki, izraženi v odstotku BDP, predvidoma ostali nespremenjeni. Program je pozitivnejši od dopolnitve iz leta 2003, ki je temeljila na precej manj optimističnih obetih rasti, kot so tisti iz leta 2004, in napovedovala, da se bo javnofinančni primanjkljaj povečal z 0,6 % BDP v letu 2003 na približno 2 % v preostalem delu programskega obdobja. V ciklično prilagojenem smislu izračuni služb Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo predvidevajo, da se bo v letu 2005 pojavil presežek v višini 0,3 % BDP, ki se bo postopoma povečal na 2,0 % BDP v letu 2007, kar odraža ocenjeno povečanje negativne proizvodne vrzeli. Vendar pa je pri ocenah proizvodnih vrzeli in torej ciklično prilagojenih saldov v primeru Luksemburga stopnja nezanesljivosti zaradi posebnih značilnosti njegovega gospodarstva nenavadno visoka, zato je treba take kazalnike uporabljati zelo previdno. V obravnavanem obdobju naj bi delež javnih naložb v razmerju do BDP ostal na splošno stalen, in sicer približno 5 % BDP, kar je precej nad povprečjem EU.

Tveganja za proračunske napovedi v programu se na splošno zdijo uravnotežena. Po eni strani so napovedi prihodkov v Luksemburgu ponavadi previdne in proračunski rezultati za leto 2004 bi bili lahko precej boljši od trenutne ocene, kar bi lahko ugodno vplivalo na preostala leta programa. Po drugi strani program predvideva upočasnitev rasti javne porabe, ki je bila v zadnjih letih posebno hitra, vendar v programu niso opredeljeni ukrepi, s katerimi naj bi to dosegli. Zdi se, da proračunska naravnanost programa zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev zgornje meje primanjkljaja, 3 % BDP, ob običajnih cikličnih nihanjih. Zdi se tudi, da to zadostuje za uresničitev srednjeročnega cilja iz Pakta stabilnosti in rasti, ki je doseči čim bolj uravnoteženo proračunsko stanje v programskem obdobju (od leta 2005) v ciklično prilagojenem smislu.

Delež javnega dolga je izjemno nizek in se bo v obdobju, ki ga obravnava dopolnitev, po napovedih še nekoliko znižal, in sicer s 5,0 % BDP v letu 2004 na 4,5 % BDP v letu 2007. Stanje celotnih neto sredstev je še ugodnejše zaradi precejšnjih finančnih sredstev, ocenjenih na približno 50 % BDP, ki so se nabrala v preteklih letih s proračunskimi presežki.

Zdi se, da je Luksemburg v ugodnem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Pričakuje se, da bo visoko pozitivno stanje neto sredstev izravnalo vsaj del prihodnjih stroškov zaradi staranja prebivalstva. Vendar pa se bo razmerje med plačniki prispevkov za pokojninski sistem in uporabniki tega sistema poslabšalo, tudi po ugodnem scenariju, po katerem bi rast zaposlovanja ostala na tako izjemni stopnji kot v zadnjih dveh desetletjih. Zaradi tega so potrebne določene omejitve, da bi zagotovili skladnost vladne porabe s prihodki in vzdrževanje politike oblikovanja rezerv, sprejeti pa je treba tudi ukrepe za povečanje trenutno nizke stopnje zaposlenosti rezidentov, zlasti starejših.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

2004 2005 2006 2007 Realni BDP (spremembe v %) PS nov 2004 4,4 3,8 3,3 4,3 KOM jesen 2004 napovedi 4,0 3,5 3,6 ni podatkov PS nov 2003 2,0 3,0 3,8 ni podatkov Inflacija po HICP (%) PS nov 2004 2,6 3,2 1,5 1,7 KOM jesen 2004 3,0 2,3 1,6 ni podatkov PS nov 2003 1,5 1,3 1,2 ni podatkov Javnofinančna bilanca (v % BDP) PS nov 2004 – 1,4 – 1,0 – 0,9 – 1,0 KOM jesen 2004 (3) – 0,8 – 1,6 – 2,0 ni podatkov PS nov 2003 – 1,8 – 2,3 – 1,5 ni podatkov Primarna bilanca (v % BDP) PS nov 2004 – 1,2 – 0,9 – 0,8 – 0,9 KOM jesen 2004 (3) – 0,6 – 1,4 – 1,8 ni podatkov PS nov 2003 – 1,6 – 2,1 – 1,5 ni podatkov Ciklično prilagojen saldo (v % BDP) PS nov 2004 (2) – 0,7 0,3 1,4 2,0 KOM jesen 2004 (3) 0,4 0,3 0,7 ni podatkov PS nov 2003 (2) 0,9 1,0 2,2 ni podatkov Bruto javni dolg (v % BDP) PS nov 2004 5,0 5,0 4,6 4,5 KOM jesen 2004 (3) 4,9 4,8 4,7 ni podatkov PS nov 2003 5,2 5,0 4,4 ni podatkov Viri: Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije (KOM); izračuni služb Komisije.

(1) UL L 209, 2.8.1997, str.1.

(2) Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(3) Dokončano pred predstavitvijo proračuna za leto 2005.

Viri:

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije (KOM); izračuni služb Komisije.