SL Uradni list Evropske unije L 54/1

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 142/2011

z dne 25. februarja 2011

o izvajanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter o izvajanju Direktive Sveta 97/78/ES glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na meji v skladu z navedeno direktivo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (1) in zlasti členov 5(2) in 6(1)(b)(ii) ter drugega pododstavka člena 6(1), drugega pododstavka člena 6(2), člena 11(2)(b) in (c) ter drugega pododstavka člena 11(2), člena 15(1)(b), (d), (e), (h) in (i) ter drugega pododstavka člena 15(1), členov 17(2) in 18(3), člena 19(4)(a), (b) in (c) ter drugega pododstavka člena 19(4), člena 20(10) in (11), člena 21(5) in (6), členov 22(3) in 23(3), člena 27(a), (b), (c) in (e) do (h) ter drugega pododstavka člena 27, členov 31(2) in 32(3), člena 40, prvega in tretjega pododstavka člena 41(3), člena 42, členov 43(3), 45(4) in 47(2), člena 48(2), člena 48(7)(a) in (8)(a) ter drugega pododstavka člena 48(8) Uredbe,

ob upoštevanju Direktive Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (2), in zlasti člena 16(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba (ES) št. 1069/2009 določa pravila v zvezi z zdravjem živali in javnim zdravjem za živalske stranske proizvode in iz njih pridobljene proizvode. Navedena uredba določa okoliščine, v katerih je treba živalske stranske proizvode odstraniti, da se prepreči širjenje tveganj v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali. V njej je navedeno še, pod katerimi pogoji se lahko živalski stranski proizvodi uporabijo v živalski krmi in za razne druge namene, kot so kozmetični izdelki, zdravila in tehnična uporaba. Poleg tega je določeno, da morajo nosilci dejavnosti z živalskimi stranskimi proizvodi ravnati v obratih in objektih, ki so pod uradnim nadzorom.

(2) Uredba (ES) št. 1069/2009 določa, da je treba podrobna pravila v zvezi z ravnanjem z živalskimi stranskimi proizvodi in pridobljenimi proizvodi, kot so standardi predelave, higienske zahteve in obrazci za dokazne listine, ki morajo spremljati pošiljke živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov za namene sledljivosti, sprejeti z izvedbenimi ukrepi.

(3) Podrobna pravila za uporabo in odstranjevanje živalskih stranskih proizvodov v tej uredbi je treba določiti glede na cilje Uredbe (ES) št. 1069/2009, zlasti trajnostno uporabo snovi, pridobljenih iz živali, in visoko raven zaščite javnega zdravja in zdravstvenega varstva živali v Evropski uniji.

(4) Uredba (ES) št. 1069/2009 se ne uporablja za celotne trupe ali dele prosto živečih živali, za katere ne obstaja sum, da so okužene z nalezljivo boleznijo, ki se prenaša na ljudi ali živali, razen vodnih živali, ulovljenih v tržne namene. Ne uporablja se niti za celotne trupe ali dele divjadi, ki v skladu z dobro lovsko prakso niso bili vključeni v zbiranje, potem ko je bila usmrčena. V zvezi s temi živalskimi stranskimi proizvodi iz lova je treba odstranjevanje opraviti na način, ki preprečuje prenašanje tveganj, kot je to primerno za posebne lovske postopke in v skladu z dobro prakso, ki jo določa lovska stroka.

(5) Uredba (ES) št. 1069/2009 se uporablja za živalske stranske proizvode za prepariranje lovskih trofej. Prepariranje takih trofej ter prepariranje živali in delov živali, pri kateri se uporabljajo druge metode, kot je plastinacija, je treba izvajati pod pogoji, ki preprečujejo prenašanje tveganj za zdravje ljudi ali živali.

(6) Uredba (ES) št. 1069/2009 se uporablja za odpadke iz gostinskih dejavnosti, če izhajajo iz prevoznih sredstev v mednarodnem prometu, kot so snovi, ki izhajajo iz živil, streženih na letalih ali ladjah, ki vstopajo v Evropsko unijo iz tretje države. Poleg tega odpadki iz gostinskih dejavnosti spadajo na področje navedene uredbe, če so namenjeni za krmljenje, predelavo v skladu z eno od odobrenih metod predelave iz te uredbe ali za pretvorbo v bioplin ali kompost. Uredba (ES) št. 1069/2009 prepoveduje krmljenje rejnih živali, razen kožuharjev, z odpadki iz gostinskih dejavnosti. V skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009 sta torej predelava in nadaljnja uporaba odpadkov iz gostinskih dejavnosti dovoljeni, če se s pridobljenimi proizvodi ne krmijo navedene živali.

(7) Zaradi doslednosti zakonodaje Unije je treba kot podlago za opredelitev posamičnih krmil živalskega izvora v tej uredbi uporabiti opredelitev posamičnih krmil v Uredbi (ES) št. 767/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o dajanju krme v promet in njeni uporabi, spremembi Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Direktive Sveta 79/373/EGS, Direktive Komisije 80/511/EGS, direktiv Sveta 82/471/EGS, 83/228/EGS, 93/74/EGS, 93/113/ES in 96/25/ES ter Odločbe Komisije 2004/217/ES (3).

(8) Uredba (ES) št. 1069/2009 prepoveduje odpremljanje živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov iz dovzetnih vrst z gospodarstev, iz obratov, objektov ali z območij, za katere veljajo omejitve zaradi prisotnosti nevarnih prenosljivih bolezni. Za zagotovitev visoke ravni zaščite zdravja živali v Uniji je treba seznam bolezni v Zoosanitarnem kodeksu za kopenske živali in Zoosanitarnem kodeksu za vodne živali Mednarodne organizacije za zdravje živali (v nadaljnjem besedilu: OIE) določiti kot seznam nevarnih prenosljivih bolezni za namene opredelitve obsega te prepovedi.

(9) Ker sežiganje in sosežiganje nekaterih živalskih stranskih proizvodov ne spadata na področje uporabe Direktive 2000/76/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. decembra 2000 o sežiganju odpadkov (4), je treba v tej uredbi določiti ustrezna pravila za preprečevanje zdravstvenih tveganj, ki izhajajo iz takih dejavnosti, ob upoštevanju možnih vplivov na okolje. Recikliranje ali odstranjevanje ostankov iz sežiganja ali sosežiganja živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov je treba izvajati v skladu z okoljsko zakonodajo Unije, ker zlasti ta zakonodaja dopušča uporabo fosforne sestavine pepela v gnojilih in izročitev pepela iz upepelitve hišnih živali lastniku.

(10) Proizvodi živalskega izvora ali živila, ki vsebujejo take proizvode , se lahko odlagajo na odlagališča v skladu z Direktivo Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (5) le, če so predelani v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (6), da se zmanjšajo možna zdravstvena tveganja.

(11) Prepovedati je treba odstranjevanje živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov prek iztoka odpadne vode, ker za tak iztok ne veljajo zahteve, ki bi zagotovile ustrezen nadzor nad tveganji v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali. Sprejeti je treba ustrezne ukrepe, da se preprečijo nesprejemljiva tveganja zaradi naključnega odstranjevanja tekočih živalskih stranskih proizvodov, kot na primer pri čiščenju tal in opreme, ki se uporablja za predelavo.

(12) Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (7) določa nekatere ukrepe za varstvo okolja in zdravja ljudi. Člen 2(2)(b) navedene direktive določa, da so nekatere snovi izvzete s področja uporabe navedene direktive v obsegu, ki ga ureja druga zakonodaja Unije, vključno z živalskimi stranskimi proizvodi, zajetimi v Uredbi (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 2002 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (8), razen tistih, ki so namenjeni za sežig, odlaganje ali uporabo v obratu za pridobivanje bioplinov ali obratu za kompostiranje. Navedena uredba je bila razveljavljena in nadomeščena z Uredbo (ES) št. 1069/2009 z dne 4. marca 2011. Zaradi skladnosti zakonodaje Unije bi morali biti postopki, s katerimi se živalski stranski proizvodi in pridobljeni proizvodi pretvorijo v bioplin in kompost, skladni z zdravstvenimi pravili, določenimi v tej uredbi, ter z ukrepi za varstvo okolja iz Direktive 2008/98/ES.

(13) Pristojni organ države članice mora imeti možnost, da dovoli alternativne parametre za pretvorbo živalskih stranskih proizvodov v bioplin ali kompost na podlagi odobritve v skladu z usklajenim vzorcem. V tem primeru mora biti omogočeno dajanje na trg presnovnih ostankov in komposta v celotni Evropski uniji. Poleg tega mora imeti pristojni organ države članice tudi možnost, da dovoli nekatere parametre za posebne živalske stranske proizvode, kot so odpadki iz gostinskih dejavnosti in mešanice odpadkov iz gostinskih dejavnosti z nekaterimi drugimi snovmi, ki se pretvorijo v bioplin ali kompost. Ker se taka dovoljenja ne izdajajo po usklajenem vzorcu, se lahko presnovni ostanki in kompost dajejo na trg le v državi članici, v kateri so bili parametri dovoljeni.

(14) Da se prepreči kontaminacija živil s povzročitelji bolezni, morajo obrati in objekti, v katerih se predelujejo živalski stranski proizvodi, delovati na lokaciji, ki je ločena od klavnic ali drugih obratov, v katerih se predelujejo živila, zlasti v skladu z Uredbo (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (9), razen če se predelava živalskih stranskih proizvodov izvaja pod pogoji, ki jih je odobril pristojni organ, da se prepreči prenašanje tveganj v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali v obrate za predelavo hrane.

(15) Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (10) določa, da morajo države članice izvajati letne programe spremljanja transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE). Trupi živali, ki se uporabljajo za hranjenje nekaterih vrst za spodbujanje biotske raznovrstnosti, je treba vključiti v te programe spremljanja v obsegu, potrebnem za zagotovitev, da ti programi zagotavljajo zadostne informacije o prevalenci TSE v posamezni državi članici.

(16) Uredba (ES) št. 1069/2009 dovoljuje krmljenje ogroženih ali zaščitenih vrst ptic mrhovinark in drugih vrst, ki živijo v svojem naravnem habitatu, z nekaterimi snovmi kategorije 1 zaradi spodbujanja biotske raznovrstnosti. Tako hranjenje je treba dovoliti za nekatere vrste mesojedih živali, določenih v Direktivi Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (11) ter za nekatere vrste ptic roparic, določenih v Direktivi 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (12), da bi se upoštevali naravni vzorci hranjenja teh živalskih vrst.

(17) V Uredbi (ES) št. 1069/2009 je določen postopek za izdajanje dovoljenj za alternativne metode uporabe ali odstranjevanja živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov. Dovoljenje za take metode lahko izda Komisija po prejemu mnenja Evropske agencije za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA). Da se EFSA omogoči ocenjevanje vlog, je treba določiti standardno obliko za vloge, s katero bi vložnikom pojasnili, katere dokaze je treba predložiti. V skladu s Pogodbami bi moralo biti mogoče vloge za alternativne metode predložiti v uradnih jezikih Unije, kot je določeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 1 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (13).

(18) V skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 183/2005 z dne 12. januarja 2005 o zahtevah glede higiene krme (14) morajo nosilci dejavnosti poslovanja s krmo, ki ne delujejo na ravni primarne proizvodnje, krmo hraniti in prevažati pod določenimi higienskimi pogoji. Ker je v navedenih pogojih predvideno enakovredno zmanjšanje možnih tveganj, za krmne mešanice, pridobljene iz živalskih stranskih proizvodov, ne smejo veljati zahteve te uredbe glede skladiščenja in prevažanja.

(19) Za spodbujanje znanosti in raziskav ter zagotavljanje najboljše možne uporabe živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov pri diagnosticiranju bolezni pri ljudeh ali živalih mora biti pristojni organ pooblaščen, da določi pogoje za vzorce takih snovi za raziskovalne, izobraževalne in diagnostične namene. Vendar se navedeni pogoji ne smejo določiti za vzorce povzročiteljev bolezni, za katere so določena posebna pravila v Direktivi Sveta 92/118/EGS z dne 17. decembra 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali in javnozdravstvenega varstva, ki urejajo trgovino in uvoz v Skupnost za izdelke, ki niso predmet navedenih zahtev, določenih v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 89/662/EGS, glede povzročiteljev bolezni pa v Direktivi 90/425/EGS (15).

(20) V Direktivi 97/78/ES so iz veterinarskih pregledov na mejnih kontrolnih točkah vstopa v Unijo izvzeti živalski stranski proizvodi, namenjeni za razstave, če niso namenjeni prodaji na trgu, in živalski stranski proizvodi, namenjeni posebnim raziskavam ali analizam. V navedeni direktivi je predvideno sprejetje izvedbenih ukrepov za te izjeme. V tej uredbi je treba določiti ustrezne pogoje za uvoz živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov, namenjenih za razstave ter posebne raziskave ali analize, da se prepreči širjenje kakršnih koli nesprejemljivih tveganj v zvezi z javnim zdravjem ali zdravjem živali, ko taki proizvodi vstopijo v Unijo. Zaradi skladnosti zakonodaje Unije in da se nosilcem dejavnosti zagotovi pravna gotovost, je treba v tej uredbi določiti navedene pogoje in izvedbene ukrepe za Direktivo 97/78/ES.

(21) Z živalskimi stranskimi proizvodi je treba po zbiranju ravnati pod ustreznimi pogoji, ki preprečujejo prenos kakršnih koli nesprejemljivih tveganj v zvezi z javnim zdravjem ali zdravjem živali. Obrati ali objekti, v katerih se izvajajo nekatere operacije, preden se živalski stranski proizvodi pošljejo v nadaljnjo predelavo, morajo biti zgrajeni in delovati tako, da se prepreči tak prenos. To mora veljati za obrate ali objekte, v katerih se izvajajo operacije, ki vključujejo ravnanje z živalskimi stranskimi proizvodi v skladu z veterinarsko zakonodajo Unije, razen ravnanja z živalskimi stranskimi proizvodi med kurativnimi dejavnostmi zasebnih veterinarjev.

(22) V skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009 morajo nosilci dejavnosti zagotoviti sledljivost živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov v vseh fazah proizvodnje, uporabe ali odstranjevanja, da bi se izognili nepotrebnim motnjam na notranjem trgu v primeru dogodkov, ki so povezani z dejanskimi ali možnimi tveganji za javno zdravje in zdravje živali. Zato morajo sledljivost zagotoviti ne le nosilci dejavnosti, ki ustvarijo, zbirajo in prevažajo živalske stranske proizvode, temveč tudi nosilci dejavnosti, ki živalske stranske proizvode ali pridobljene proizvode odstranjujejo s sežiganjem, sosežiganjem ali odlaganjem na odlagališču.

(23) Treba je vzdrževati čistočo kontejnerjev in prevoznih sredstev, ki se uporabljajo za živalske stranske proizvode ali pridobljene proizvode, da se prepreči kontaminacija. Kadar so namenjeni prevozu določenih snovi, kot je tekoči živalski stranski proizvod, ki ne pomeni nesprejemljivega zdravstvenega tveganja, lahko nosilci dejavnosti svoje ukrepe za preprečevanje kontaminacije prilagodijo dejanskemu tveganju, ki izhaja iz te snovi.

(24) Države članice bi morale biti pooblaščene, da od nosilcev dejavnosti zahtevajo, naj uporabljajo celovit računalniški veterinarski sistem (Traces), ki je bil uveden z Odločbo Komisije 2004/292/ES z dne 30. marca 2004 o uvedbi sistema Traces in spremembah Odločbe 92/486/EGS (16) (v nadaljnjem besedilu: sistem Traces), da bi zagotovile dokazilo o prispetju pošiljk živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov v namembni kraj. Druga možnost je, da se kot dokazilo o prispetju pošiljk uporabi četrta kopija komercialnega dokumenta, ki se vrne proizvajalcu. Po prvem letu izvajanja te uredbe je treba oceniti izkušnje glede obeh možnosti.

(25) V Uredbi (ES) št. 853/2004 so določeni nekateri parametri za obdelavo topljenih maščob, ribjega olja in jajčnih izdelkov, ki zagotavljajo ustrezen nadzor nad možnimi zdravstvenimi tveganji, kadar se taki izdelki uporabljajo za druge namene kot za prehrano ljudi. Navedene parametre je zato treba odobriti kot alternativne metode obdelave živalskih stranskih proizvodov, navedene v tej uredbi.

(26) Kolostrum in izdelki s kolostrumom morajo biti pridobljeni iz govejih čred, ki so proste nekaterih bolezni, navedenih v Direktivi Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (17).

(27) V zdravstvenih pravilih za trgovino z nepredelanim gnojem je treba posodobiti sklicevanja na Direktivo Sveta 76/768/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki (18), Direktivo Sveta 96/22/ES z dne 29. aprila 1996 o prepovedi uporabe v živinoreji določenih snovi, ki imajo hormonalno ali tirostatično delovanje, in beta-agonistov (19), Direktivo Sveta 96/23/ES z dne 29. aprila 1996 o ukrepih za spremljanje nekaterih snovi in njihovih ostankov v živih živalih in v živalskih proizvodih (20) ter Direktivo Sveta 2009/158/ES z dne 30. novembra 2009 o pogojih zdravstvenega stanja živali, ki veljajo znotraj Skupnosti za trgovanje s perutnino in valilnimi jajci ter za njihov uvoz iz tretjih držav (21).

(28) Z nekaterimi uvoženimi snovmi za proizvodnjo hrane za hišne živali je treba ravnati in jih uporabljati pod pogoji, ki so ustrezni glede na tveganje, ki ga take snovi lahko povzročajo. Zlasti je treba omogočiti njihovo varno usmerjanje v namembne obrate ali objekte, v katerih se take snovi in snovi kategorije 3 uporabijo za proizvodnjo hrane za hišne živali. V zvezi z namembnimi obrati ali objekti mora biti pristojni organ pooblaščen, da dovoli skladiščenje uvoženih snovi skupaj s snovmi kategorije 3, pod pogojem, da je zagotovljena sledljivost uvoženih snovi.

(29) V Uredbi (ES) št. 1069/2009 so navedeni nekateri pridobljeni proizvodi, ki se lahko dajo na trg v skladu s pogoji, določenimi v nekateri drugi zakonodaji Unije. V navedeni drugi zakonodaji so določeni tudi pogoji za uvoz, zbiranje in premik živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov za proizvodnjo takih pridobljenih proizvodov. Vendar pa se Uredba (ES) št. 1069/2009 uporablja, kadar v navedeni drugi zakonodaji Unije niso določeni pogoji v zvezi s tveganji za javno zdravje in zdravje živali, ki jih lahko povzročijo take surovine. Ker taki pogoji še niso določeni za snovi, ki so bile vključene v nekatere stopnje predelave, preden so izpolnile pogoje za dajanje na trg v skladu z navedeno drugo zakonodajo Unije, jih je treba določiti v tej Uredbi. Zlasti je treba določiti pogoje za uvoz in ravnanje s takimi snovmi znotraj Unije v skladu s strogimi zahtevami nadzora in dokumentacije, da se prepreči prenašanje možnih zdravstvenih tveganj zaradi takih snovi.

(30) Zlasti je treba v tej uredbi določiti ustrezne zdravstvene pogoje za snovi, ki se uporabljajo v proizvodnji zdravil v skladu z Direktivo 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (22) zdravil za uporabo v veterinarski medicini v skladu z Direktivo 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (23), medicinskih pripomočkov v skladu z Direktivo Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih (24), in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov v skladu z Direktivo 98/79/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih (25), aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev v skladu z Direktivo Sveta 90/385/EGS z dne 20. junija 1990 o približevanju zakonodaje držav članic o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev (26) ali laboratorijskih reagentov („končni proizvodi“). Če so tveganja, ki jih povzročajo take snovi, zmanjšana zaradi prečiščevanja, koncentracije v proizvodu ali zaradi pogojev, pod katerimi se z njimi ravna ali se odstranjujejo, se morajo uporabiti samo zahteve v zvezi s sledljivostjo iz Uredbe (ES) št. 1069/2009 in iz te uredbe. V takem primeru se ne smejo uporabljati zahteve v zvezi z ločevanjem različnih kategorij živalskih stranskih proizvodov v obratu ali objektu, v katerem se proizvajajo končni proizvodi, ker se lahko prepreči nadaljnja uporaba snovi za druge namene, zlasti njihova preusmeritev v živila ali krmo, če nosilec dejavnosti ustrezno uporablja pravila, za kar je odgovoren pristojni organ. Pošiljke takih snovi, ki se uvažajo v Unijo, morajo opraviti veterinarski pregled na mejni kontrolni točki vstopa v skladu z Direktivo 97/78/ES, da se preveri, ali ti proizvodi izpolnjujejo zahteve za dajanje na trg v Uniji.

(31) V skladu z Direktivo Sveta 2009/156/ES z dne 30. novembra 2009 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki ureja premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav (27), je treba obvezno prijaviti nekatere bolezni, za katere so dovzetni enoprsti kopitarji. Proizvodi iz krvi enoprstih kopitarjev, ki so namenjeni za drugo uporabo, kot je krmljenje, kot so proizvodi iz krvi, namenjeni za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, morajo biti pridobljeni iz enoprstih kopitarjev, ki niso kazali kliničnih znakov navedenih bolezni, da se zmanjša tveganje prenosa teh bolezni.

(32) Dovoliti je treba dajanje na trg svežih kož, namenjenih uporabi, ki ni prehrana ljudi, če izpolnjujejo pogoje v zvezi z zdravstvenim varstvom živali za sveže meso, določene v skladu z Direktivo Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (28), ker navedeni pogoji zagotavljajo ustrezno zmanjšanje možnih zdravstvenih tveganj.

(33) Zdravstvena pravila, ki so določena v tej uredbi za proizvodnjo in dajanje na trg lovskih trofej in drugih preparatov iz živali in ki odpravljajo možna tveganja, je treba uporabljati poleg pravil o varstvu nekaterih prosto živečih živalskih vrst, določenih v Uredbi Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (29), zaradi drugačnega cilja navedene uredbe. Omejitve glede zdravja živali ne smejo veljati za anatomske preparate iz živali ali živalskih stranskih proizvodov, pri katerih se uporabljajo postopki, kot je plastinacija, ki enakovredno odpravljajo možna tveganja, da se omogoči uporaba takih preparatov, zlasti v izobraževanju.

(34) Čebelarski stranski proizvodi, ki so namenjeni dajanju na trg, morajo biti prosti nekaterih bolezni, za katere so dovzetne čebele in ki so navedene v Direktivi Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (30).

(35) Evropski parlament in Svet sta pozvala Komisijo, da določi končno točko v proizvodni verigi oleokemičnih proizvodov, po kateri za njih ne veljajo več zahteve iz Uredbe (ES) št. 1069/2009. Odločitev o taki končni točki je treba sprejeti takoj, ko je na voljo ocena o zmožnosti oleokemičnih postopkov za zmanjšanje možnih zdravstvenih tveganj, ki jih lahko povzročajo predelane živalske maščobe iz katere koli kategorije.

(36) V tej uredbi je treba navesti sklicevanje na Uredbo Komisije (EU) št. 206/2010 z dne 12. marca 2010 o seznamih tretjih držav, njihovih ozemelj ali delov, iz katerih se odobri vnos nekaterih živali in svežega mesa v Evropsko unijo, ter o zahtevah za izdajo veterinarskih spričeval (31), z namenom, da se odobri uvoz nekaterih živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov iz navedenih tretjih držav in drugih ozemelj, ker so tveganja pri navedenih proizvodih enaka tveganjem, ki jih lahko povzroči uvoz živih živali ali svežega mesa.

(37) Navesti je treba dodatne sezname tretjih držav, iz katerih se lahko uvažajo nekatere snovi živalskega izvora, za namene opredelitve tretjih držav, iz katerih se lahko uvažajo živalski stranski proizvodi zadevnih vrst živali na podlagi podobnih premislekov o zdravstvenih tveganjih, in da se zagotovi skladnost zakonodaje Unije. Taki seznami so določeni v Odločbi Komisije 2004/211/ES z dne 6. januarja 2004 o uvedbi seznama tretjih držav in delov njihovega ozemlja, s katerih države članice dovolijo uvoz živih kopitarjev in semena, jajčnih celic in zarodkov vrste kopitarji, ter o spremembi odločb 93/195/EGS in 94/63/ES (32), Uredbi Komisije (EU) št. 605/2010 z dne 2. julija 2010 o pogojih zdravstvenega varstva živali, javnozdravstvenih pogojih in veterinarskih spričevalih za vnos surovega mleka in mlečnih proizvodov, namenjenih za prehrano ljudi, v Evropsko unijo (33), Odločbi Komisije 2006/766/ES z dne 6. novembra 2006 o določitvi seznamov tretjih držav in ozemelj, iz katerih je dovoljen uvoz školjk, iglokožcev, plaščarjev, morskih polžev in ribiških proizvodov (34), Uredbi Komisije (ES) št. 798/2008 z dne 8. avgusta 2008 o določitvi seznama tretjih držav, ozemelj, območij ali kompartmentov, iz katerih se dovolita uvoz perutnine in perutninskih proizvodov v Skupnost in njihov tranzit skozi Skupnost, ter zahtevah za izdajanje veterinarskih spričeval (35) in Uredbi Komisije (ES) št. 119/2009 z dne 9. februarja 2009 o seznamu tretjih držav ali njihovih delov za uvoz mesa divjih leporidov, nekaterih divjih kopenskih sesalcev in gojenih kuncev v Skupnost ali njegov tranzit skozi Skupnost ter zahtevah za izdajanje veterinarskih spričeval (36).

(38) Ker odpadki iz fotografske dejavnosti, pri kateri se uporabljajo nekateri živalski stranski proizvodi, kot je hrbtenica govedi, povzročajo ne le tveganja v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali, temveč tudi tveganja za okolje, bi jih bilo treba bodisi odstranjevati bodisi izvažati v tretjo državo izvora živalskih stranskih proizvodov v skladu z Uredbo (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov (37).

(39) V pravilih za tranzit nekaterih živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov skozi Evropsko unijo med ozemlji Ruske federacije bi se bilo treba sklicevati na seznam mejnih kontrolnih točk, določen v Odločbi Komisije 2009/821/ES z dne 28. septembra 2009 o sestavi seznama odobrenih mejnih kontrolnih točk, določitvi nekaterih pravil za kontrolne preglede, ki jih izvajajo veterinarski strokovnjaki Komisije, in določitvi veterinarskih enot v Traces (38). Za namene takega tranzita je treba uporabiti skupni veterinarski vstopni dokument, določen v Uredbi Komisije (ES) št. 136/2004 z dne 22. januarja 2004 o postopkih za veterinarske preglede proizvodov, uvoženih iz tretjih držav, na mejnih kontrolnih točkah Skupnosti (39).

(40) V tej uredbi je treba določiti, da morajo biti veterinarska spričevala, ki morajo spremljati pošiljke živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov na vstopni točki v Unijo, na kateri se izvajajo veterinarski pregledi, izdana v skladu z načeli certificiranja, ki so enaka načelom iz Direktive Sveta 96/93/ES z dne 17. decembra 1996 o certificiranju živali in živalskih proizvodov (40).

(41) Zaradi skladnosti zakonodaje Unije je treba uradni nadzor nad celotno verigo živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov izvajati v skladu s splošnimi obveznostmi za uradni nadzor iz Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (41).

(42) Zato je treba v tej uredbi določiti izvedbene ukrepe za Uredbo (ES) št. 1069/2009.

(43) Z Uredbo (ES) št. 1069/2009 se razveljavi Uredba (ES) št. 1774/2002 , z učinkom od 4. marca 2011.

(44) Po sprejetju Uredbe (ES) št. 1774/2002 so bili sprejeti nekateri izvedbeni akti, in sicer Uredba Komisije (ES) št. 811/2003 (42) glede prepovedi recikliranja znotraj iste živalske vrste za ribe, zakopavanja in sežiganja živalskih stranskih proizvodov, Odločba Komisije 2003/322/ES (43) glede hranjenja nekaterih vrst ptic mrhovinark z nekaterimi snovmi iz kategorije 1, Odločba Komisije 2003/324/ES (44) glede odstopanja od prepovedi recikliranja znotraj iste vrste za kožuharje, Uredba Komisije (ES) št. 79/2005 (45) o mleku in proizvodih na osnovi mleka, (ES) št. 92/2005 (46) glede načinov odstranjevanja oziroma uporabe, (ES) št. 181/2006 (47) v zvezi z organskimi gnojili in sredstvi za izboljšanje tal razen hlevskega gnoja, (ES) št. 1192/2006 (48) glede seznamov odobrenih obratov in (ES) št. 2007/2006 (49) v zvezi z uvozom in tranzitom nekaterih vmesnih proizvodov, pridobljenih iz snovi kategorije 3.

(45) Poleg tega so bili sprejeti tudi nekateri prehodni ukrepi, zlasti Uredba Komisije (ES) št. 878/2004 (50) o uvozu nekaterih snovi kategorij 1 in 2 in ravnanju z njimi, Odločba Komisije 2004/407/ES (51) glede uvoza nekaterih snovi za proizvodnjo želatine za fotografske namene in Uredba Komisije (ES) št. 197/2006 (52) glede ravnanja z nekdanjimi živili in njihovega odstranjevanja za določitev ukrepov, ki ustrezajo tveganjem pri nekaterih posebnih uporabah stranskih živalskih proizvodov.

(46) Zaradi nadaljnje poenostavitve pravil Unije za živalske stranske proizvode, kot je to zahtevalo predsedstvo Sveta v času sprejetja Uredbe (ES) št. 1069/2009, so bili pregledani navedeni izvedbeni in prehodni ukrepi. Zdaj jih je treba s to uredbo razveljaviti in nadomestiti, kakor je potrebno, da se zagotovi usklajen pravni okvir za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode.

(47) Uredba (ES) št. 1069/2009 se uporablja od 4. marca 2011, zato je treba tudi to uredbo uporabljati od navedenega datuma. Poleg tega je treba zagotoviti prehodno obdobje, da se zainteresiranim stranem omogoči dovolj časa za uskladitev z novimi pravili iz te uredbe in za dajanje na trg nekaterih proizvodov, ki so bili proizvedeni v skladu z zdravstvenimi pravili Unije, ki so veljali pred navedenim datumom, ter da se omogoči neprekinjen uvoz, ko začnejo veljati zahteve te uredbe.

(48) Dajanje na trg in izvoz nekaterih proizvodov iz Uredbe (ES) št. 878/2004 je treba še naprej izvajati v skladu z nacionalnimi ukrepi, ker tveganja, povezana z omejenimi količinami zadevnih snovi, trenutno omogočajo njihovo ureditev na nacionalni ravni do morebitne prihodnje uskladitve. Do sprejetja ukrepov za zbiranje in odstranjevanje nekaterih omejenih količin proizvodov živalskega izvora iz maloprodajnega sektorja na podlagi nadaljnjih dokazov bi moral biti pristojni organ še naprej pooblaščen za izdajanje dovoljenj za druge načine zbiranja in odstranjevanja takih proizvodov, če je zagotovljena enakovredna raven zaščite javnega zdravja in zdravja živali.

(49) V skladu z zahtevo, ki jo je Evropski parlament izrazil, ko je v prvi obravnavi odobril Uredbo (ES) št. 1069/2009, in ob upoštevanju podrobnejših predlogov Parlamenta za obravnavo nekaterih tehničnih vprašanj, je bil 27. septembra 2010 osnutek te uredbe predložen Odboru za okolje, javno zdravje in varnost hrane z namenom izmenjave pogledov.

(50) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Ta uredba določa izvedbene ukrepe:

(a) za pravila o javnem zdravju in zdravju živali za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode iz Uredbe (ES) št. 1069/2009;

(b) glede nekaterih vzorcev in predmetov, ki so izvzeti iz veterinarskih pregledov na mejnih kontrolnih točkah, kot je določeno v členu 16(1)(e) in (f) Direktive 97/78/ES.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz Priloge I.

Člen 3

Končna točka v proizvodni verigi za nekatere pridobljene proizvode

Naslednji pridobljeni proizvodi, razen uvoženih, se lahko dajejo na trg brez omejitev, kot je določeno v členu 5(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009:

(a) biodizel, ki izpolnjuje zahteve za odstranjevanje in uporabo pridobljenih proizvodov iz točke 2(b) oddelka 3 poglavja IV Priloge IV;

(b) predelana hrana za hišne živali, ki izpolnjuje posebne pogoje za predelano hrano za hišne živali iz točke 7(a) poglavja II Priloge XIII;

(c) pasje žvečilke, ki izpolnjujejo posebne zahteve za pasje žvečilke iz točke 7(b) poglavja II Priloge XIII;

(d) kože kopitarjev, ki izpolnjujejo posebne zahteve za končno točko za te proizvode iz točke C poglavja V Priloge XIII;

(e) volna in dlaka, ki izpolnjujeta posebne zahteve za končno točko za te proizvode iz točke B poglavja VII Priloge XIII;

(f) perje in puh, ki izpolnjujeta posebne zahteve za končno točko za te proizvode iz točke C poglavja VII Priloge XIII;

(g) krzno, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja VIII Priloge XIII.

Člen 4

Nevarne prenosljive bolezni

Bolezni, ki jih je OIE navedla v členu 1.2.3 Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali, izdaja iz leta 2010, in v poglavju 1.3 Zoosanitarnega kodeksa za vodne živali, izdaja iz leta 2010, se štejejo za nevarne prenosljive bolezni za namene splošnih omejitev glede zdravja živali, kot je to določeno v členu 6(1)(b)(ii) Uredbe (ES) št. 1069/2009.

POGLAVJE II

ODSTRANJEVANJE IN UPORABA ŽIVALSKIH STRANSKIH PROIZVODOV IN PRIDOBLJENIH PROIZVODOV

Člen 5

Omejitve glede uporabe živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov

1. Nosilci dejavnosti v državah članicah, navedenih v poglavju I Priloge II, morajo izpolnjevati pogoje za krmljenje kožuharjev z nekaterimi snovmi, pridobljenimi iz trupov ali delov živali iste živalske vrste, navedenih v istem poglavju.

2. Nosilci dejavnosti morajo izpolnjevati omejitve glede krmljenja rejnih živali s krmnimi rastlinami z zemljišča, na katerem so bila uporabljena nekatera organska gnojila ali sredstva za izboljšanje tal, kakor je navedeno v poglavju II Priloge II.

Člen 6

Zahteve za sežiganje in sosežiganje

1. Pristojni organ zagotovi, da se sežiganje in sosežiganje živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov izvajata le:

(a) v sežigalnicah in sosežigalnicah, ki imajo dovoljenje za obratovanje v skladu z Direktivo 2000/76/ES, ali

(b) za obrate, za katere se ne zahteva dovoljenje v skladu z Direktivo 2000/76/ES, v sežigalnicah in sosežigalnicah, ki jih je pristojni organ odobril za odstranjevanje s sežiganjem ali odstranjevanje ali predelavo živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov, če so odpadki, s sosežiganjem, v skladu s členom 24(1)(b) ali (c) Uredbe (ES) št. 1069/2009.

2. Pristojni organ v skladu s členom 24(1)(b) ali (c) Uredbe (ES) št. 1069/2009 odobri sežigalnice in sosežigalnice iz točke 1(b) le, če izpolnjujejo pogoje iz Priloge III k tej uredbi.

3. Upravljavci sežigalnic in sosežigalnic morajo izpolnjevati splošne zahteve za sežiganje in sosežiganje iz poglavja I Priloge III.

4. Upravljavci sežigalnic in sosežigalnic z veliko zmogljivostjo morajo izpolnjevati zahteve iz poglavja II Priloge III.

5. Upravljavci sežigalnic in sosežigalnic z majhno zmogljivostjo morajo izpolnjevati zahteve iz poglavja III Priloge III.

Člen 7

Odlaganje nekaterih snovi kategorij 1 in 3

Z odstopanjem od člena 12 in člena 14(c) Uredbe (ES) št. 1069/2009 lahko pristojni organ dovoli odstranjevanje naslednjih snovi kategorij 1 in 3 na pooblaščenem odlagališču:

(a) snovi kategorije 1 iz člena 8(c) Uredbe(ES) št. 1069/2009, kadar gre za uvoženo hrano za hišne živali ali hrano za hišne živali, proizvedeno iz uvoženih snovi;

(b) snovi kategorije 3 iz člena 10(f) in (g) Uredbe (ES) št. 1069/2009, če: (i) te snovi niso bile v stiku s katerim koli živalskim stranskim proizvodom iz členov 8 in 9 ter člena 10(a) do (e) in (h) do (p) navedene uredbe; (ii) so v času, ko so namenjene za odstranitev, snovi: — iz člena 10(f) navedene uredbe predelane, kot je opredeljeno v členu 2(1)(m) Uredbe (ES) št. 852/2004, in — iz člena 10(g) navedene uredbe predelane v skladu s poglavjem II Priloge X k tej uredbi ali v skladu s posebnimi zahtevami za hrano za hišne živali iz poglavja II Priloge XIII k tej uredbi ter (iii) odstranjevanje takih snovi ne ogroža javnega zdravja in zdravja živali.

Člen 8

Zahteve za predelovalne obrate in druge obrate

1. Nosilci dejavnosti zagotovijo, da predelovalni obrati in drugi obrati, ki so pod njihovim nadzorom, izpolnjujejo naslednje zahteve iz poglavja I Priloge IV:

(a) splošne zahteve za predelavo iz oddelka 1;

(b) zahteve za obdelavo odpadne vode iz oddelka 2;

(c) posebne zahteve za predelavo snovi kategorije 1 in 2 iz oddelka 3;

(d) posebne zahteve za predelavo snovi kategorije 3 iz oddelka 4.

2. Pristojni organ odobri predelovalne obrate in druge obrate le, če izpolnjujejo pogoje iz poglavja I Priloge IV.

Člen 9

Higienske zahteve in zahteve glede predelave za predelovalne obrate in druge obrate

Nosilci dejavnosti zagotovijo, da obrati in objekti, ki so pod njihovim nadzorom, izpolnjujejo naslednje zahteve iz Priloge IV:

(a) higienske zahteve in zahteve glede predelave iz poglavja II;

(b) standardne metode predelave iz poglavja III, če se take metode uporabljajo v obratu ali objektu;

(c) alternativne metode predelave iz poglavja IV, če se take metode uporabljajo v obratu ali objektu.

Člen 10

Zahteve glede pretvorbe živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov v bioplin in kompost

1. Nosilci dejavnosti zagotovijo, da obrati in objekti, ki so pod njihovim nadzorom, izpolnjujejo naslednje zahteve glede pretvorbe živalskih stranskih proizvodov v bioplin in kompost iz Priloge V:

(a) zahteve za obrate za pridobivanje bioplinov in obrate za kompostiranje iz poglavja I;

(b) higienske zahteve za obrate za pridobivanje bioplinov in obrate za kompostiranje iz poglavja II;

(c) standardne parametre pretvorbe iz oddelka 1 poglavja III;

(d) standarde za presnovne ostanke in kompost iz oddelka 3 poglavja III.

2. Pristojni organ odobri obrate za pridobivanje bioplinov in kompostiranje le, če izpolnjujejo zahteve iz Priloge V.

3. Pristojni organ lahko dovoli uporabo alternativnih parametrov pretvorbe za obrate za pridobivanje bioplinov in obrate za kompostiranje v skladu z zahtevami iz oddelka 2 poglavja III Priloge V.

POGLAVJE III

ODSTOPANJA OD NEKATERIH DOLOČB UREDBE (ES) št. 1069/2009

Člen 11

Posebna pravila za raziskovalne in diagnostične vzorce

1. Pristojni organ lahko dovoli prevoz, uporabo in odstranjevanje raziskovalnih in diagnostičnih vzorcev pod pogoji, ki zagotavljajo nadzor nad tveganji v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali.

Pristojni organ zlasti zagotovi, da nosilci dejavnosti izpolnjujejo zahteve iz poglavja I Priloge VI.

2. Nosilci dejavnosti morajo izpolnjevati posebna pravila za raziskovalne in diagnostične vzorce iz poglavja I Priloge VI.

3. Nosilci dejavnosti lahko v drugo državo članico odpremijo raziskovalne in diagnostične vzorce, ki vsebujejo naslednje živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, brez obveščanja pristojnega organa države članice izvora v skladu s členom 48(1) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in brez obveščanja pristojnega organa namembne države članice prek sistema Traces ter njegove odobritve prejema pošiljke v skladu s členom 48(1) in (3) navedene uredbe:

(a) snovi kategorij 1 in 2 ter mesno-kostno moko ali živalske maščobe, pridobljene iz snovi kategorij 1 in 2;

(b) predelane živalske beljakovine.

Člen 12

Posebna pravila za trgovske vzorce in razstavne predmete

1. Pristojni organ lahko dovoli prevoz, uporabo in odstranjevanje trgovskih vzorcev in razstavnih predmetov pod pogoji, ki zagotavljajo nadzor nad tveganji v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali.

Pristojni organ zlasti zagotovi, da nosilci dejavnosti izpolnjujejo zahteve iz točk 2, 3 in 4 oddelka 1 poglavja I Priloge VI.

2. Nosilci dejavnosti morajo izpolnjevati posebna pravila za trgovske vzorce in razstavne predmete iz oddelka 2 poglavja I Priloge VI.

3. Nosilci dejavnosti lahko v drugo državo članico odpremijo trgovske vzorce, ki vsebujejo naslednje živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, brez obveščanja pristojnega organa države članice izvora v skladu s členom 48(1) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in brez obveščanja pristojnega organa namembne države članice prek sistema Traces ter njegove odobritve prejema pošiljke v skladu s členom 48(1) in (3) navedene uredbe:

(a) snovi kategorij 1 in 2 ter mesno-kostno moko ali živalske maščobe, pridobljene iz snovi kategorij 1 in 2;

(b) predelane živalske beljakovine.

Člen 13

Posebna pravila za krmljenje

1. Nosilci dejavnosti lahko s snovmi kategorije 2, če te prihajajo iz živali, ki niso bile usmrčene ali niso poginile zaradi bolezni ali suma bolezni, prenosljive na ljudi ali živali, krmijo naslednje živali, če so izpolnjene splošne zahteve iz oddelka 1 poglavja II Priloge VI in vsi drugi pogoji, ki jih lahko določi pristojni organ:

(a) živali v živalskih vrtovih;

(b) kožuharje;

(c) pse iz priznanih vzrejnih legel ali tropov lovskih psov;

(d) pse in mačke v zavetiščih;

(e) ličinke in črve za ribiške vabe.

2. Nosilci dejavnosti lahko s snovmi kategorije 3 krmijo naslednje živali, če so izpolnjene splošne zahteve iz oddelka 1 poglavja II Priloge VI in vsi drugi pogoji, ki jih lahko določi pristojni organ:

(a) živali v živalskih vrtovih;

(b) kožuharje;

(c) pse iz priznanih vzrejnih legel ali tropov lovskih psov;

(d) pse in mačke v zavetiščih;

(e) ličinke in črve za ribiške vabe.

Člen 14

Krmljenje nekaterih živalskih vrst na postajah za krmljenje in zunaj njih ter v živalskih vrtovih

1. Pristojni organ lahko dovoli uporabo snovi kategorije 1, ki zajemajo celotne trupe ali dele mrtvih živali, ki vsebujejo snovi s specifičnim tveganjem, za krmljenje:

(a) na postajah za krmljenje ogroženih ali zaščitenih vrst ptic mrhovinark in drugih živalskih vrst, ki živijo v svojem naravnem habitatu, zaradi spodbujanja biotske raznovrstnosti, v skladu s pogoji iz oddelka 2 poglavja II Priloge VI;

(b) zunaj postaj za krmljenje, če je to primerno brez predhodnega zbiranja mrtvih živali, za krmljenje prosto živečih živali iz točke 1(a) oddelka 2 poglavja II Priloge VI, v skladu s pogoji iz oddelka 3 navedenega poglavja.

2. Pristojni organ lahko dovoli uporabo snovi kategorije 1 iz celotnih trupov ali delov mrtvih živali, ki vsebujejo snovi s specifičnim tveganjem, in uporabo snovi, pridobljenih iz živali iz živalskih vrtov, za krmljenje živali v živalskih vrtovih v skladu s pogoji iz oddelka 4 poglavja II Priloge VI.

Člen 15

Posebna pravila za zbiranje in odstranjevanje

Če pristojni organ dovoli odstranjevanje živalskih stranskih proizvodov z odstopanjem iz člena 19(1)(a), (b), (c) in (e) Uredbe (ES) št. 1069/2009, mora tako odstranjevanje izpolnjevati naslednja posebna pravila iz poglavja III Priloge VI:

(a) posebna pravila za odstranjevanje živalskih stranskih proizvodov, določena v oddelku 1;

(b) pravila za sežiganje in zakopavanje živalskih stranskih proizvodov na oddaljenih območjih, določena v oddelku 2;

(c) pravila za sežiganje in zakopavanje čebel in čebelarskih stranskih proizvodov, določena v oddelku 3.

POGLAVJE IV

IZDAJANJE DOVOLJENJ ZA ALTERNATIVNE METODE

Člen 16

Standardna oblika za vloge za izdajo dovoljenj za alternativne metode

1. Vloge za izdajanje dovoljenj za alternativne metode pri uporabi ali odstranjevanju živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov, kot je navedeno v členu 20(1) Uredbe (ES) št. 1069/2009, predložijo države članice ali zainteresirane strani v skladu z zahtevami glede standardne oblike za vloge za alternativne metode iz Priloge VII.

2. Države članice določijo nacionalne kontaktne točke, ki zagotavljajo informacije o pristojnem organu, odgovornem za ocenjevanje vlog za izdajanje dovoljenj za alternativne metode pri uporabi ali odstranjevanju živalskih stranskih proizvodov.

3. Komisija na svoji spletni strani objavi seznam nacionalnih kontaktnih točk.

POGLAVJE V

ZBIRANJE, PREVOZ, IDENTIFIKACIJA IN SLEDLJIVOST

Člen 17

Zahteve glede komercialnih dokumentov in veterinarskih spričeval, identifikacije, zbiranja in prevoza živalskih stranskih proizvodov ter sledljivosti

1. Nosilci dejavnosti glede živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov zagotovijo, da:

(a) izpolnjujejo zahteve glede zbiranja, prevoza in identifikacije iz poglavij I in II Priloge VIII;

(b) jih med prevozom spremljajo komercialni dokumenti ali veterinarska spričevala v skladu z zahtevami iz poglavja III Priloge VIII.

2. Nosilci dejavnosti, ki pošiljajo, prevažajo ali prejemajo živalske stranske proizvode ali pridobljene proizvode, vodijo evidenco pošiljk in z njimi povezanih komercialnih dokumentov ali veterinarskih spričeval v skladu z zahtevami iz poglavja IV Priloge VIII.

3. Nosilci dejavnosti morajo izpolnjevati zahteve za označevanje nekaterih pridobljenih proizvodov, določene v poglavju V Priloge VIII.

POGLAVJE VI

REGISTRACIJA IN ODOBRITEV OBRATOV IN OBJEKTOV

Člen 18

Zahteve glede odobritve enega ali več obratov in objektov za ravnanje z živalskimi stranskimi proizvodi na istem kraju

Pristojni organ lahko odobri več kot en obrat ali objekt za ravnanje z živalskimi stranskimi proizvodi na istem kraju, če se prenašanje tveganj v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali med obrati ali objekti prepreči z njihovo razporeditvijo in ravnanjem z živalskimi stranskimi proizvodi in pridobljenimi proizvodi v obratih ali objektih.

Člen 19

Zahteve za nekatere odobrene obrate in objekte za ravnanje z živalskimi stranskimi proizvodi in pridobljenimi proizvodi

Nosilci dejavnosti zagotovijo, da obrati in objekti pod njihovim nadzorom, ki jih je odobril pristojni organ, izpolnjujejo zahteve, določene v naslednjih poglavjih Priloge IX k tej uredbi, kadar izvajajo eno ali več naslednjih dejavnosti iz člena 24(1) Uredbe (ES) št. 1069/2009:

(a) v poglavju I, kadar proizvajajo hrano za hišne živali, kot je navedeno v členu 24(1)(e) navedene uredbe;

(b) v poglavju II, kadar skladiščijo živalske stranske proizvode, kot je navedeno v členu 24(1)(i) navedene uredbe, in kadar ravnajo z živalskimi stranskimi proizvodi po njihovem zbiranju, in sicer z naslednjimi operacijami, navedenimi v členu 24(1)(h) navedene uredbe: (i) sortiranje; (ii) razsek; (iii) hlajenje; (iv) zamrzovanje; (v) soljenje; (vi) konzerviranje z drugimi postopki; (vii) odstranjevanje kož ali odstranjevanje snovi s specifičnim tveganjem; (viii) operacije, ki vključujejo ravnanje z živalskimi stranski proizvodi, ki se izvajajo v skladu z obveznostmi iz veterinarske zakonodaje Unije; (ix) higienizacija/pasterizacija živalskih stranskih proizvodov, namenjenih pretvorbi v bioplin/kompost, pred tako pretvorbo v bioplin ali kompost v drugem obratu ali objektu v skladu s Prilogo V k tej uredbi; (x) sejanje;

(c) v poglavju III, kadar skladiščijo pridobljene proizvode za nekatere namene, navedene v členu 24(1)(j) navedene uredbe.

Člen 20

Zahteve za nekatere registrirane obrate in objekte za ravnanje z živalskimi stranskimi proizvodi in pridobljenimi proizvodi

1. Upravljavci registriranih objektov ali obratov ali drugi registrirani nosilci dejavnosti ravnajo z živalskimi stranskimi proizvodi in pridobljenimi proizvodi v skladu s pogoji iz poglavja IV Priloge IX.

2. Registrirani nosilci dejavnosti, ki prevažajo živalske stranske proizvode ali pridobljene proizvode, razen med prostori istega nosilca dejavnosti, morajo zlasti izpolnjevati pogoje iz točke 2 poglavja IV Priloge IX.

3. Odstavka 1 in 2 ne veljata za:

(a) odobrene nosilce dejavnosti, ki opravljajo prevoz živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov kot pomožno dejavnost;

(b) nosilce dejavnosti, ki so registrirani za dejavnosti prevoza v skladu z Uredbo (ES) št. 183/2005.

4. Pristojni organ lahko naslednje nosilce dejavnosti oprosti obveznosti obveščanja iz člena 23(1)(a) Uredbe (ES) št. 1069/2009:

(a) nosilce dejavnosti, ki ravnajo z lovskimi trofejami ali drugimi preparati iz poglavja VI Priloge XIII k tej uredbi ali jih ustvarjajo za zasebne ali nekomercialne namene;

(b) nosilce dejavnosti, ki ravnajo z raziskovalnimi in diagnostičnimi vzorci za izobraževalne namene ali jih odstranjujejo.

POGLAVJE VII

DAJANJE NA TRG

Člen 21

Predelava in dajanje na trg živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov za krmljenje rejnih živali razen kožuharjev

1. Nosilci dejavnosti morajo izpolnjevati naslednje zahteve za dajanje na trg, razen uvoza, živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov, namenjenih za krmljenje rejnih živali razen kožuharjev, kot je določeno v členu 31(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009, navedene v Prilogi X k tej uredbi:

(a) splošne zahteve za predelavo in dajanje na trg iz poglavja I;

(b) posebne zahteve za predelane živalske beljakovine in druge pridobljene proizvode iz poglavja II;

(c) zahteve za nekatero krmo za ribe in ribiške vabe iz poglavja III.

2. Pristojni organ lahko dovoli dajanje na trg, razen uvoza, mleka, proizvodov na osnovi mleka in proizvodov, pridobljenih iz mleka, ki so opredeljeni kot snovi kategorije 3 v skladu s členom 10(e), (f) in (h) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in ki niso predelani v skladu s splošnimi zahtevami iz dela I oddelka 4 poglavja II Priloge X k tej uredbi, če navedene snovi izpolnjujejo zahteve za odstopanje za dajanje na trg mleka, predelanega v skladu z nacionalnimi standardi, določenimi v delu II navedenega oddelka.

Člen 22

Dajanje na trg in uporaba organskih gnojil in sredstev za izboljšanje tal

1. Nosilci dejavnosti morajo izpolnjevati zahteve za dajanje na trg, razen uvoza, organskih gnojil in sredstev za izboljšanje tal ter uporabo takih proizvodov, zlasti njihovo uporabo na zemljišču, kot je določeno v členu 15(1)(i) in členu 32(1) Uredbe (ES) št. 1069/2009, navedene v Prilogi XI k tej uredbi.

2. Za dajanje na trg gvana prosto živečih morskih ptic, vključno z njegovim uvozom, ne veljajo nobeni pogoji v zvezi z zdravstvenim varstvom živali.

3. Pristojni organ države članice, v kateri naj bi se organsko gnojilo ali sredstvo za izboljšanje tal, proizvedeno iz mesno-kostne moke iz snovi kategorije 2 ali iz predelanih živalskih beljakovin, uporabljalo na zemljišču, odobri eno ali več sestavin, ki naj bi se mešala(-e) s temi snovmi, v skladu s členom 32(1)(d) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in na podlagi meril iz točke 3 oddelka 1 poglavja II Priloge XI k tej uredbi.

4. Z odstopanjem od člena 48(1) Uredbe (ES) št. 1069/2009 lahko pristojni organi države članice izvora in namembne države članice, ki imata skupno mejo, dovolijo odpremo gnoja, ki se prevaža med kmetijami v obmejnih regijah teh dveh držav, pod ustreznimi pogoji za nadzor nad vsemi možnimi tveganji v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali, kot je obveznost zadevnih nosilcev dejavnosti, da vodijo ustrezne evidence, ki so določeni v dvostranskem sporazumu.

5. Kot je navedeno v členu 30(1) Uredbe (ES) št. 1069/2009, pristojni organi držav članic po potrebi spodbujajo pripravo, razširjanje in uporabo nacionalnih smernic za dobro kemijsko prakso pri uporabi organskih gnojil in sredstev za izboljšanje tal.

Člen 23

Vmesni proizvodi

1. Vmesni proizvodi, ki se uvažajo v Unijo ali so v tranzitu skozi Unijo, morajo izpolnjevati pogoje, ki zagotavljajo nadzor nad tveganji v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali iz Priloge XII k tej uredbi.

2. Z vmesnimi proizvodi, ki so bili prepeljani v obrat ali objekt iz točke 3 Priloge XII k tej uredbi, se lahko ravna brez nadaljnjih omejitev iz uredbe (ES) št. 1069/2009 in te uredbe, če:

(a) ima obrat ali objekt ustrezne objekte in naprave za sprejetje vmesnih proizvodov, ki preprečujejo prenos bolezni, ki se prenašajo na ljudi ali živali;

(b) vmesni proizvodi ne povzročajo nobenih tveganj za prenos bolezni, ki se prenašajo na ljudi ali živali, zaradi prečiščevanja ali drugih načinov obdelave, po katerih so bili živalski stranski proizvodi v vmesnem proizvodu obdelani, zaradi koncentracije živalskih stranskih proizvodov v vmesnem proizvodu ali zaradi ustreznih bioloških varnostnih ukrepov za ravnanje z vmesnimi proizvodi;

(c) v obratu ali objektu vodijo evidence o količini prejetih snovi, njihovi kategoriji, če je to primerno, in obratu, objektu ali nosilcu dejavnosti, ki so mu dobavili proizvode, ter

(d) se neuporabljeni vmesni proizvodi ali druge odvečne snovi iz obrata ali objekta, kot so proizvodi, ki jim je potekel rok uporabe, odstranijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009.

3. Upravljavec ali lastnik namembnega obrata oziroma objekta ali njegov predstavnik uporabita in/ali odpremita vmesne proizvode izključno za nadaljnje mešanje, premazovanje, sestavljanje, pakiranje ali označevanje.

Člen 24

Hrana za hišne živali in drugi pridobljeni proizvodi

1. Prepovedana je uporaba snovi kategorije 1 iz člena 8(a), (b), (d) in (e) Uredbe (ES) št. 1069/2009 za proizvodnjo pridobljenih proizvodov, namenjenih prehrani ali uporabi za ljudi ali živali, razen za pridobljene proizvode iz členov 33 in 36 navedene uredbe.

2. Kadar se lahko živalski stranski proizvodi ali pridobljeni proizvodi uporabljajo za krmljenje rejnih živali ali za druge namene, navedene v členu 36(a) Uredbe (ES) št. 1069/2009, se dajejo na trg, razen uvoza, v skladu s posebnimi zahtevami za predelane živalske beljakovine in druge pridobljene proizvode iz poglavja II Priloge X k tej uredbi, če v Prilogi XIII k tej uredbi niso navedene nobene posebne zahteve za take proizvode.

3. Nosilci dejavnosti morajo izpolnjevati zahteve glede dajanja na trg, razen uvoza, hrane za hišne živali, kot je določeno v členu 40 Uredbe (ES) št. 1069/2009, navedene v poglavjih I in II Priloge XIII k tej uredbi.

4. Nosilci dejavnosti morajo izpolnjevati zahteve glede dajanja na trg, razen uvoza, pridobljenih proizvodov, kot je določeno v členu 40 Uredbe (ES) št. 1069/2009, navedene v poglavju I in poglavjih od III do XII Priloge XIII k tej uredbi.

POGLAVJE VIII

UVOZ, TRANZIT IN IZVOZ

Člen 25

Uvoz, tranzit in izvoz živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov

1. Prepovedana sta uvoz v Unijo in tranzit skozi Unijo naslednjih živalskih stranskih proizvodov:

(a) nepredelanega gnoja,

(b) neobdelanega perja in delov peres ter puha,

(c) čebeljega voska v obliki čebeljega satja.

2. Za uvoz v Unijo in tranzit skozi Unijo naslednjega ne veljajo nobeni pogoji v zvezi z zdravstvenim varstvom živali:

(a) volne in dlake, ki je bila strojno prana ali obdelana z drugo metodo, ki preprečuje kakršna koli nesprejemljiva tveganja;

(b) krzna, ki se je sušilo najmanj dva dneva pri temperaturi okolja 18 °C in 55-odstotni vlažnosti.

3. Nosilci dejavnosti morajo izpolnjevati naslednje posebne zahteve glede uvoza v Unijo in tranzita skozi Unijo nekaterih živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov, kot je določeno v členu 41(3) in členu 42 Uredbe (ES) št. 1069/2009, navedene v Prilogi XIV k tej uredbi:

(a) posebne zahteve za uvoz in tranzit snovi kategorije 3 in pridobljenih proizvodov za uporabo v krmni verigi, razen za hrano za hišne živali ali za krmo za kožuharje, iz poglavja I navedene priloge;

(b) posebne zahteve za uvoz in tranzit živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov za uporabo zunaj krmne verige za rejne živali iz poglavja II navedene priloge.

Člen 26

Dajanje na trg, vključno z uvozom, in izvoz nekaterih snovi kategorije 1

Pristojni organ lahko dovoli dajanje na trg, vključno z uvozom, in izvoz kož, pridobljenih iz živali, ki so bile predmet nezakonite uporabe snovi, kot je opredeljeno v členu 1(2)(d) Direktive 96/22/ES ali členu 2(b) Direktive 96/23/ES, črevesja prežvekovalcev z njihovo vsebino ali brez nje ter kosti in kostnih proizvodov, ki vsebujejo hrbtenico in lobanjo, če so izpolnjene naslednje zahteve:

(a) navedene snovi ne smejo biti snovi kategorije 1, pridobljene iz katere koli od naslednjih živali: (i) živali, za katere obstaja sum, da so okužene z eno od oblik TSE v skladu z Uredbo (ES) št. 999/2001; (ii) živali, pri katerih je TSE uradno potrjena; (iii) živali, ki so bile usmrčene v okviru ukrepov za izkoreninjenje TSE;

(b) navedene snovi ne smejo biti namenjene za nobeno od naslednjih uporab: (i) krmljenje; (ii) uporabo na zemljišču, na katerem se krmijo rejne živali; (iii) proizvodnjo: — kozmetičnih izdelkov, kakor so opredeljeni v členu 1(1) Direktive 76/768/EGS; — aktivnih medicinskih pripomočkov za vsaditev, kakor so opredeljeni v členu 1(2)(c) Direktive 90/385/EGS; — medicinskih pripomočkov, kakor so opredeljeni v členu 1(2)(a) Direktive 93/42/EGS; — in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov, kakor so opredeljeni v členu 1(2)(b) Direktive 98/79/ES; — zdravil za uporabo v veterinarski medicini, kakor so opredeljena v členu 1(2) Direktive 2001/82/ES; — zdravil, kakor so opredeljena v členu 1(2) Direktive 2001/83/ES;

(c) snovi se morajo uvažati z nalepkami in izpolnjevati morajo posebne zahteve za nekatere premike živalskih stranskih proizvodov iz oddelka 1 poglavja IV Priloge XIV k tej uredbi;

(d) snovi se morajo uvažati v skladu z zahtevami izdajanja zdravstvenih spričeval, določenimi v nacionalni zakonodaji.

Člen 27

Uvoz in tranzit raziskovalnih in diagnostičnih vzorcev

1. Pristojni organ lahko dovoli uvoz in tranzit raziskovalnih in diagnostičnih vzorcev, ki vključujejo pridobljene proizvode ali živalske stranske proizvode, vključno z živalskimi stranskimi proizvodi iz člena 25(1), pod pogoji, ki zagotavljajo nadzor nad tveganji v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali.

Taki pogoji zajemajo vsaj naslednji zahtevi:

(a) pristojni organ namembne države članice je vnaprej dovolil vnos pošiljke in

(b) pošiljka mora biti poslana pooblaščenemu uporabniku neposredno iz vstopne točke v Unijo.

2. Nosilci dejavnosti morajo raziskovalne in diagnostične vzorce, ki so namenjeni uvozu prek države članice, ki ni namembna država članica, predložiti na odobreni mejni kontrolni točki s seznama v Prilogi I k Odločbi 2009/821/ES. Za raziskovalne in diagnostične vzorce se na mejni kontrolni točki ne opravijo veterinarski pregledi v skladu s poglavjem I Direktive 97/78/ES. Pristojni organ mejne kontrolne točke prek sistema Traces obvesti pristojni organ namembne države članice o vnosu raziskovalnih in diagnostičnih vzorcev.

3. Nosilci dejavnosti, ki ravnajo z raziskovalnimi in diagnostičnimi vzorci, morajo izpolnjevati posebne pogoje glede odstranjevanja raziskovalnih in diagnostičnih vzorcev iz oddelka 1 poglavja III Priloge XIV k tej uredbi.

Člen 28

Uvoz in tranzit trgovskih vzorcev in razstavnih predmetov

1. Pristojni organ lahko dovoli uvoz in tranzit trgovskih vzorcev v skladu s posebnimi pravili iz točke 1 oddelka 2 poglavja III Priloge XIV k tej uredbi.

2. Nosilci dejavnosti, ki ravnajo s trgovskimi vzorci, morajo izpolnjevati posebna pravila glede ravnanja in odstranjevanja trgovskih vzorcev iz točk 2 in 3 oddelka 2 poglavja III Priloge XIV k tej uredbi.

3. Pristojni organ lahko dovoli uvoz in tranzit razstavnih predmetov v skladu s posebnimi pravili za razstavne predmete iz oddelka 3 poglavja III Priloge XIV k tej uredbi.

4. Nosilci dejavnosti, ki ravnajo z razstavnimi predmeti, morajo izpolnjevati pogoje glede pakiranja, ravnanja in odstranjevanja razstavnih predmetov iz oddelka 3 poglavja III Priloge XIV k tej uredbi.

Člen 29

Posebne zahteve za nekatere premike živalskih stranskih proizvodov med ozemlji Ruske federacije

1. Pristojni organ dovoli posebne premike pošiljk živalskih stranskih proizvodov, ki prihajajo iz Ruske federacije in so vanjo namenjene neposredno ali prek druge tretje države po cesti ali železnici skozi Unijo, med odobrenimi mejnimi kontrolnimi točkami Unije s seznama v Prilogi I k Odločbi 2009/821/ES, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) veterinarske službe pristojnega organa na mejni kontrolni točki vstopa v Unijo pošiljko zapečatijo z zalivko s serijsko številko;

(b) uradni veterinar pristojnega organa, odgovornega za mejno kontrolno točko, dokumente, ki so priloženi pošiljki in so navedeni v členu 7 Direktive 97/78/ES, na vsaki strani označi z žigom „SAMO ZA TRANZIT V RUSIJO SKOZI EU“;

(c) postopkovne zahteve iz člena 11 Direktive 97/78/ES so izpolnjene;

(d) uradni veterinar na mejni kontrolni točki vstopa potrdi v skupnem veterinarskem vstopnem dokumentu, določenem v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 136/2004, da je pošiljka sprejemljiva za tranzit.

2. Iztovarjanje ali skladiščenje, kot je opredeljeno v členu 12(4) ali členu 13 Direktive 97/78/ES, za te pošiljke na ozemlju države članice ni dovoljeno.

3. Pristojni organ opravlja redne preglede za zagotovitev, da število pošiljk in količine proizvodov, ki zapuščajo ozemlje Unije, ustrezajo vstopnemu številu in količinam.

Člen 30

Seznami obratov in objektov v tretjih državah

Seznami obratov in objektov v tretjih državah se vpišejo v sistem Traces v skladu s tehničnimi specifikacijami, ki jih Komisija objavi na svoji spletni strani.

Vsi seznami se redno posodabljajo.

Člen 31

Vzorci veterinarskih spričeval in izjav za uvoz in tranzit

Pošiljke živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov za uvoz v Unijo ali tranzit skozi Unijo morajo do vstopne točke v Unijo, na kateri se izvajajo veterinarski pregledi, kot je navedeno v Direktivi 97/78/ES, spremljati veterinarska spričevala in izjave v skladu z vzorci iz Priloge XV k tej uredbi.

POGLAVJE IX

URADNI NADZOR

Člen 32

Uradni nadzor

1. Pristojni organ sprejme potrebne ukrepe za nadzor nad celotno verigo zbiranja, prevoza, uporabe in odstranjevanja živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov, kot je navedeno v členu 4(2) Uredbe (ES) št. 1069/2009.

Navedeni ukrepi se izvajajo v skladu z načeli uradnega nadzora, določenimi v členu 3 Uredbe (ES) št. 882/2004.

2. Uradni nadzor iz odstavka 1 vključuje preglede vodenja evidenc in drugih dokumentov, ki se zahtevajo v pravilih te uredbe.

3. Pristojni organ izvaja naslednji uradni nadzor, kot je navedeno v členu 45(1) Uredbe (ES) št. 1069/2009, v skladu z zahtevami iz Priloge XVI k tej uredbi:

(a) uradni nadzor v predelovalnih obratih, kot je določeno v poglavju I;

(b) uradni nadzor v zvezi z drugimi dejavnostmi, ki vključujejo ravnanje z živalskimi stranskimi proizvodi in pridobljenimi proizvodi, kot je določeno v oddelkih od 1 do 9 poglavja III.

4. Pristojni organ izvaja preglede zalivk, ki se uporabljajo na pošiljkah živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov.

Če pristojni organ z zalivko zapečati tako pošiljko, ki se prevaža v namembni kraj, mora o tem obvestiti pristojni organ v namembnem kraju.

5. Pristojni organ sestavi sezname obratov, objektov in nosilcev dejavnosti iz člena 47(1) Uredbe (ES) št. 1069/2009 v skladu z obliko, določeno v poglavju II Priloge XVI k tej uredbi.

6. Pristojni organ namembne države članice sprejme odločitev o vlogi nosilca dejavnosti v zvezi s sprejetjem ali zavrnitvijo nekaterih snovi kategorije 1, snovi kategorije 2 in mesno-kostne moke ali živalske maščobe, pridobljene iz snovi kategorije 1 in kategorije 2, v 20 koledarskih dneh od datuma prejema take vloge, če je ta predložena v enem od uradnih jezikov zadevne države članice.

7. Nosilci dejavnosti predložijo vloge za odobritev iz odstavka 6 v skladu s standardno obliko, določeno v oddelku 10 poglavja III Priloge XVI k tej uredbi.

Člen 33

Ponovna odobritev objektov in obratov po izdaji začasne odobritve

1. Če se za objekt ali obrat, odobren za predelavo snovi kategorije 3, pozneje izda začasna odobritev za predelavo snovi kategorije 1 ali kategorije 2 v skladu s členom 24(2)(b)(ii) Uredbe (ES) št. 1069/2009, objekt ali obrat ne sme ponovno začeti predelovati snovi kategorije 3, če pred tem ne pridobi odobritve pristojnega organa, da lahko ponovno začne predelovati snovi kategorije 3 v skladu s členom 44 navedene uredbe.

2. Če se za objekt ali obrat, odobren za predelavo snovi kategorije 2, pozneje izda začasna odobritev za predelavo snovi kategorije 1 v skladu s členom 24(2)(b)(ii) Uredbe (ES) št. 1069/2009, objekt ali obrat ne sme ponovno začeti predelovati snovi kategorije 2, če pred tem ne pridobi odobritve pristojnega organa, da lahko ponovno začne predelovati snovi kategorije 2 v skladu s členom 44 navedene uredbe.

POGLAVJE X

KONČNE DOLOČBE

Člen 34

Omejitve pri dajanju na trg nekaterih živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov zaradi razlogov, povezanih z javnim zdravjem in zdravjem živali

Pristojni organ ne prepove ali omeji dajanja na trg naslednjih živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov zaradi razlogov, povezanih z javnim zdravjem ali zdravjem živali, ki niso navedeni v zakonodaji Unije in zlasti v Uredbi (ES) št. 1069/2009 ter v tej uredbi:

(a) predelanih živalskih beljakovin in drugih pridobljenih proizvodov iz poglavja II Priloge X k tej uredbi;

(b) hrane za hišne živali in nekaterih drugih pridobljenih proizvodov iz Priloge XIII k tej uredbi;

(c) živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov, uvoženih v Unijo ali v tranzitu skozi Unijo, navedenih v Prilogi XIV k tej uredbi.

Člen 35

Razveljavitev

1. Razveljavijo se naslednji pravni akti:

(a) Uredba (ES) št. 811/2003;

(b) Odločba 2003/322/ES;

(c) Odločba 2003/324/ES;

(d) Uredba (ES) št. 878/2004;

(e) Odločba 2004/407/ES;

(f) Uredba (ES) št. 79/2005;

(g) Uredba (ES) št. 92/2005;

(h) Uredba (ES) št. 181/2006;

(i) Uredba (ES) št. 197/2006;

(j) Uredba (ES) št. 1192/2006;

(k) Uredba (ES) št. 2007/2006.

2. Sklicevanja na razveljavljene akte se štejejo za sklicevanja na to uredbo.

Člen 36

Prehodni ukrepi

1. Nosilci dejavnosti lahko v prehodnem obdobju do 31. decembra 2011 dajejo na trg organska gnojila in sredstva za izboljšanje tal, proizvedena pred 4. marcem 2011 v skladu z uredbama (ES) št. 1774/2002 in (ES) št. 181/2006:

(a) če so bila proizvedena iz: (i) mesno-kostne moke, pridobljene iz snovi kategorije 2, ali (ii) predelanih živalskih beljakovin;

(b) čeprav niso bila mešana s sestavino, da se prepreči poznejša uporaba mešanice za namene krmljenja.

2. V prehodnem obdobju do 31. januarja 2012 se pošiljkam živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov, ki jih spremlja veterinarsko spričevalo, izjava ali komercialni dokument, izpolnjen in podpisan v skladu z ustreznim vzorcem iz Priloge X k Uredbi (ES) št. 1774/2002, še naprej dovoli uvoz v Unijo, če so bili taka spričevala, izjave ali dokumenti izpolnjeni in podpisani pred 30. novembrom 2011.

3. Države članice lahko v prehodnem obdobju do 31. decembra 2012 z odstopanjem od člena 14 Uredbe (ES) št. 1069/2009 dovolijo zbiranje, prevoz in odstranjevanje snovi kategorije 3, ki vključujejo proizvode živalskega izvora, ali živil, ki vsebujejo proizvode živalskega izvora, ki niso več namenjeni prehrani ljudi iz komercialnih razlogov ali zaradi težav pri proizvodnji ali napak pri pakiranju ali drugih napak, ki ne predstavljajo tveganja za javno zdravje ali zdravje živali, kot je navedeno v členu 10(f) navedene uredbe, z načini, ki niso sežiganje ali zakopavanje na kraju samem, kot je navedeno v členu 19(1)(d) navedene uredbe, če so izpolnjene zahteve za odstranjevanje z drugimi načini, določene v poglavju IV Priloge VI k tej uredbi.

Člen 37

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 4. marca 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 25. februarja 2011 Za Komisijo Predsednik José Manuel BARROSO

(1) UL L 300, 14.11.2009, str. 1.

(2) UL L 24, 30.1.1998, str. 9.

(3) UL L 229, 1.9.2009, str. 1.

(4) UL L 332, 28.12.2000, str. 91.

(5) UL L 182, 16.7.1999, str. 1.

(6) UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

(7) UL L 312, 22.11.2008, str. 3.

(8) UL L 273, 10.10.2002, str. 1.

(9) UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

(10) UL L 147, 31.5.2001, str. 1.

(11) UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

(12) UL L 20, 26.1.2010, str. 7.

(13) UL 17, 6.10.1958, str. 385/58.

(14) UL L 35, 8.2.2005, str. 1.

(15) UL L 62, 15.3.1993, str. 49.

(16) UL L 94, 31.3.2004, str. 63.

(17) UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64.

(18) UL L 262, 27.9.1976, str. 169.

(19) UL L 125, 23.5.1996, str. 3.

(20) UL L 125, 23.5.1996, str. 10.

(21) UL L 343, 22.12.2009, str. 74.

(22) UL L 311, 28.11.2001, str. 67.

(23) UL L 311, 28.11.2001, str. 1.

(24) UL L 169, 12.7.1993, str. 1.

(25) UL L 331, 7.12.1998, str. 1.

(26) UL L 189, 20.7.1990, str. 17.

(27) UL L 192, 23.7.2010, str. 1.

(28) UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

(29) UL L 61, 3.3.1997, str. 1.

(30) UL L 268, 14.9.1992, str. 54.

(31) UL L 73, 20.3.2010, str. 1.

(32) UL L 73, 11.3.2004, str. 1.

(33) UL L 175, 10.7.2010, str. 1.

(34) UL L 320, 18.11.2006, str. 53.

(35) UL L 226, 23.8.2008, str. 1.

(36) UL L 39, 10.2.2009, str. 12.

(37) UL L 190, 12.7.2006, str. 1.

(38) UL L 296, 12.11.2009, str. 1.

(39) UL L 21, 28.1.2004, str. 11.

(40) UL L 13, 16.1.1997, str. 28.

(41) UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

(42) UL L 117, 13.5.2003, str. 14.

(43) UL L 117, 13.5.2003, str. 32.

(44) UL L 117, 13.5.2003, str. 37.

(45) UL L 16, 20.1.2005, str. 46.

(46) UL L 19, 21.1.2005, str. 27.

(47) UL L 29, 2.2.2006, str. 31.

(48) UL L 215, 5.8.2006, str. 10.

(49) UL L 379, 28.12.2006, str. 98.

(50) UL L 162, 30.4.2004, str. 62.

(51) UL L 151, 30.4.2004, str. 11.

(52) UL L 32, 4.2.2006, str. 13.

PRILOGA I OPREDELITVE POJMOV, NAVEDENE V ČLENU 2 Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: 1. „kožuharji“ pomenijo živali, ki se gojijo ali redijo za proizvodnjo krzna in niso namenjene prehrani ljudi; 2. „kri“ pomeni svežo celokupno kri; 3. „posamična krmila“ pomenijo snovi, ki sestavljajo hrano za živali, kakor so opredeljene v členu 3(2)(g) Uredbe (ES) št. 767/2009, ki so živalskega izvora in zajemajo predelane živalske beljakovine, proizvode iz krvi, topljene maščobe, jajčne izdelke, ribje olje, maščobne derivate, kolagen, želatino in hidrolizirane beljakovine, dikalcijev fosfat, trikalcijev fosfat, mleko, proizvode na osnovi mleka, proizvode, pridobljene iz mleka, kolostrum, izdelke s kolostrumom ter blato iz centrifug in separatorjev od predelave mleka; 4. „proizvodi iz krvi“ pomenijo proizvode, pridobljene iz krvi ali delcev krvi, razen krvne moke; zajemajo suho/zamrznjeno/tekočo plazmo, suho celokupno kri, suhe/zamrznjene/tekoče rdeče krvničke ali njihove delce ter mešanice; 5. „predelane živalske beljakovine“ pomenijo beljakovine živalskega izvora, v celoti pridobljene iz snovi kategorije 3, ki so bile obdelane v skladu z oddelkom 1 poglavja II Priloge X (vključno s krvno moko in ribjo moko), da so primerne za neposredno uporabo kot posamična krmila ali za katere koli druge vrste uporabe v krmilih, vključno s hrano za hišne živali, ali za uporabo v organskih gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal, vendar ne vsebujejo proizvodov iz krvi, mleka, proizvodov na osnovi mleka, proizvodov, pridobljenih iz mleka, kolostruma, izdelkov s kolostrumom, blata iz centrifug in separatorjev od predelave mleka, želatine, hidroliziranih beljakovin, dikalcijevega fosfata, jajc in jajčnih izdelkov, vključno z jajčno lupino, trikalcijevega fosfata in kolagena; 6. „krvna moka“ pomeni predelane živalske beljakovine, pridobljene s toplotno obdelavo krvi ali delcev krvi v skladu z oddelkom 1 poglavja II Priloge X; 7. „ribja moka“ pomeni predelane živalske beljakovine, pridobljene iz vodnih živali, razen morskih sesalcev; 8. „topljene maščobe“ pomenijo maščobe, pridobljene iz predelave: (a) živalskih stranskih proizvodov ali (b) proizvodov za prehrano ljudi, ki jih je nosilec dejavnosti namenil za druge namene, kot je prehrana ljudi; 9. „ribje olje“ pomeni olje, pridobljeno iz predelave vodnih živali ali olje iz predelave rib za prehrano ljudi, ki jih je nosilec dejavnosti namenil za druge namene, kot je prehrana ljudi; 10. „čebelarski stranski proizvodi“ pomenijo med, čebelji vosek, matični mleček, propolis ali cvetni prah, ki niso namenjeni prehrani ljudi; 11. „kolagen“ pomeni beljakovinske proizvode, pridobljene iz živalskih kož, kosti in kit; 12. „želatina“ pomeni naravne, topljive beljakovine, ki želatinirajo ali ne, pridobljene z delno hidrolizo kolagena, pridobljenega iz kosti, kož, kit in tetiv živali; 13. „ocvirki“ pomenijo ostanke topljenja maščob, ki vsebujejo beljakovine, po delni izločitvi maščobe in vode; 14. „hidrolizirane beljakovine“ pomenijo polipeptide, peptide in aminokisline ter njihove mešanice, pridobljene s hidrolizo živalskih stranskih proizvodov; 15. „bela voda“ pomeni mešanico mleka, proizvodov na osnovi mleka ali proizvodov, pridobljenih iz mleka in vode, ki se zbere med izpiranjem mlekarske opreme, vključno s posodami za mlečne proizvode, preden se očistijo in razkužijo; 16. „konzervirana hrana za hišne živali“ pomeni toplotno predelano hrano za hišne živali v hermetično zatesnjenih posodah; 17. „pasje žvečilke“ pomenijo proizvode, namenjene hišnim živalim za žvečenje, pridobljene iz nestrojenih kož kopitarjev ali drugih snovi živalskega izvora; 18. „aromatična drobovina“ pomeni tekoč ali dehidriran predelan izdelek živalskega izvora, ki se uporablja za izboljšanje okusnosti hrane za hišne živali; 19. „hrana za hišne živali“ pomeni hrano za hišne živali in pasje žvečilke, ki (a) vsebujejo snovi kategorije 3 razen snovi iz člena 10(n), (o) in (p) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in (b) lahko vsebujejo uvožene snovi kategorije 1, ki vsebujejo živalske stranske proizvode, pridobljene iz živali, ki so bile predmet nezakonite uporabe snovi, kakor je določeno v členu 1(2)(d) Direktive 96/22/ES ali členu 2(b) Direktive 96/23/ES; 20. „predelana hrana za hišne živali“ pomeni hrano za hišne živali, ki ni surova hrana za hišne živali in je bila predelana v skladu s točko 3 poglavja II Priloge XIII; 21. „surova hrana za hišne živali“ pomeni hrano za hišne živali, ki vsebuje nekatere snovi kategorije 3 in ni bila konzervirana drugače kot s procesi hlajenja ali zamrzovanja; 22. „odpadki iz gostinskih dejavnosti“ pomenijo vso odpadno hrano, vključno z rabljenim kuhinjskim oljem iz restavracij, gostinskih obratov in kuhinj, vključno z osrednjimi javnimi kuhinjami in zasebnimi kuhinjami iz gospodinjstev; 23. „presnovni ostanki“ pomenijo ostanke, ki nastanejo pri predelavi živalskih stranskih proizvodov v obratu za pridobivanje bioplinov; 24. „vsebina prebavnega trakta“ pomeni vsebino prebavnega trakta sesalcev in ratitov; 25. „maščobni derivati“ pomenijo pridobljene proizvode iz topljenih maščob, ki so, kar zadeva topljene maščobe iz snovi kategorije 1 ali kategorije 2, predelani v skladu s poglavjem XI Priloge XIII; 26. „gvano“ pomeni nemineraliziran naravni proizvod, zbran iz izločkov netopirjev ali prosto živečih morskih ptic; 27. „mesno-kostna moka“ pomeni živalske beljakovine, pridobljene iz predelave snovi kategorije 1 ali kategorije 2 v skladu z eno od metod predelave, določeno v poglavju III Priloge IV; 28. „obdelane kože“ pomenijo pridobljene proizvode iz neobdelanih kož razen pasjih žvečilk, ki so: (a) posušeni ali (b) suho nasoljeni ali mokro nasoljeni najmanj 14 dni pred pošiljanjem; (c) nasoljeni najmanj sedem dni v morski soli z dodatkom 2 % natrijevega karbonata; (d) se sušili najmanj 42 dni pri temperaturi najmanj 20 °C ali (e) obdelani po postopku konzerviranja, razen strojenja; 29. „neobdelane kože“ pomenijo vsa kožna in podkožna tkiva, ki niso bila drugače obdelana kot z rezanjem, hlajenjem ali zamrzovanjem; 30. „neobdelano perje in deli peres“ pomenijo perje in dele peres, ki niso: (a) obdelani s paro ali (b) obdelani po drugi metodi, ki preprečuje kakršna koli nesprejemljiva tveganja; 31. „neobdelana volna“ pomeni volno, ki ni: (a) strojno prana; (b) pridobljena s strojenjem ali (c) obdelana po drugi metodi, ki preprečuje kakršna koli nesprejemljiva tveganja; 32. „neobdelana dlaka“ pomeni dlako, ki ni: (a) strojno prana; (b) pridobljena s strojenjem ali (c) obdelana po drugi metodi, ki preprečuje kakršna koli nesprejemljiva tveganja; 33. „neobdelane ščetine prašičev“ pomenijo ščetine prašičev, ki niso: (a) strojno prane; (b) pridobljene s strojenjem ali (c) obdelane po drugi metodi, ki preprečuje kakršna koli nesprejemljiva tveganja; 34. „razstavni predmet“ pomeni živalske stranske proizvode ali pridobljene proizvode, namenjene za razstave ali umetniške dejavnosti; 35. „vmesni proizvod“ pomeni pridobljeni proizvod: (a) ki je namenjen za proizvodnjo zdravil, zdravil za uporabo v veterinarski medicini, medicinskih pripomočkov, aktivnih medicinskih pripomočkov za vsaditev, in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkov ali laboratorijskih reagentov; (b) katerega stopnje oblikovanja, predelave in proizvodnje so bile ustrezno dokončane, da se proizvod šteje za predelanega in da neposredno ali kot sestavina proizvoda ustreza temu namenu, (c) pri katerem je potrebna še nadaljnja obdelava ali predelava, kot so mešanje, premazovanje, sestavljanje, pakiranje ali označevanje, da je primeren za dajanje na trg ali v uporabo, kakor je primerno, kot zdravilo, zdravilo za uporabo v veterinarski medicini, medicinski pripomoček, aktivni medicinski pripomoček za vsaditev, in vitro diagnostični medicinski pripomoček ali laboratorijski reagent; 36. „laboratorijski reagent“ pomeni pakiran proizvod, pripravljen za uporabo, ki vsebuje živalske stranske proizvode ali pridobljene proizvode in je kot tak ali v povezavi s snovmi neživalskega izvora namenjen za posebno laboratorijsko uporabo kot reagent ali reagentski proizvod, kalibrator ali kontrolni material za odkrivanje, merjenje, preučevanje ali proizvajanje drugih snovi; 37. „proizvod, uporabljen za diagnostiko in vitro“ pomeni pakiran proizvod, pripravljen za uporabo, ki vsebuje proizvod iz krvi ali drug živalski stranski proizvod in se uporablja kot reagent, reagentski proizvod, kalibrator, oprema ali kateri koli drug sistem, ne glede na to, ali se uporablja samostojno ali v povezavi z drugimi, namenjen uporabi in vitro za pregledovanje vzorcev humanega ali živalskega izvora, z edinim ali glavnim namenom diagnosticiranja fiziološkega stanja, zdravstvenega stanja, bolezni ali genetske abnormalnosti ali za določanje varnosti ter združljivosti z reagenti; ne vključuje darovanih organov ali krvi; 38. „raziskovalni in diagnostični vzorci“ pomenijo živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, namenjene za naslednje namene: preučevanje v okviru diagnostičnih dejavnosti ali analizo za spodbujanje napredka v znanosti in tehnologiji v okviru izobraževalnih ali raziskovalnih dejavnosti; 39. „trgovinski vzorci“ pomenijo živalske stranske proizvode ali pridobljene proizvode, namenjene posebnim študijam ali analizam z namenom izvajanja proizvodnega procesa ali razvoja krmil ali drugih pridobljenih proizvodov, vključno s preskušanjem strojev, za uporabo v obratu ali objektu, v katerem se: (a) proizvajajo krmila ali proizvodi, ki niso namenjeni za živila in krmo, ali (b) predelujejo živalski stranski proizvodi ali pridobljeni proizvodi; 40. „sosežig“ pomeni predelavo ali odstranjevanje živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov, če so odpadki, v sosežigalnici; 41. „zgorevanje“ pomeni proces, ki vključuje oksidacijo goriv za izkoriščanje energijske vrednosti živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov, če niso odpadki; 42. „sežig“ pomeni odstranjevanje živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov kot odpadkov v sežigalnici, kot je opredeljeno v točki 4 člena 3 Direktive 2000/76/ES; 43. „ostanki pri sežiganju in sosežiganju“ pomenijo katere koli ostanke, kot je opredeljeno v točki 13 člena 3 Direktive 2000/76/ES, ki nastanejo v sežigalnici ali sosežigalnici, v kateri se obdelujejo živalski stranski proizvodi ali pridobljeni proizvodi; 44. „barvno označevanje“ pomeni sistematično uporabo barv, kakor je opredeljeno v točki 1(c) poglavja II Priloge VIII, za prikaz informacij iz te uredbe na površini ali delu površine pakiranja, kontejnerja ali prevoznega sredstva ali na nalepki ali simbolu, ki se pritrdi nanje; 45. „vmesne operacije“ pomenijo operacije, razen skladiščenja, navedene v členu 19(b); 46. „strojenje“ pomeni strojenje surovih kož ob uporabi rastlinskih strojilnih sredstev, kromovih soli ali drugih snovi, kot so aluminijeve soli, železove soli, silicijeve soli, aldehidi in kinoni, ali druga sintetična strojilna sredstva; 47. „preparatorstvo“ pomeni umetnost prepariranja, polnjenja in namestitve kož živali, da bi se dosegel realistični učinek, pri čemer se preprečijo nesprejemljiva tveganja v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali zaradi nameščene kože; 48. „trgovina“ pomeni blagovno menjavo med državami članicami, kot je navedeno v členu 28 Pogodbe o delovanju Evropske unije; 49. „metode predelave“ pomenijo metode iz poglavij III in IV Priloge IV; 50. „serija“ pomeni proizvodno enoto, proizvedeno v enem samem obratu z uporabo enotnih proizvodnih parametrov, kot je izvor snovi, ali več takšnih enot, ki se proizvedejo v zaporednem vrstnem redu v enem samem obratu in skladiščijo skupaj kot enota pošiljke; 51. „hermetično zatesnjena posoda“ pomeni posodo, oblikovano tako, da onemogoča vstop mikroorganizmov; 52. „obrat za pridobivanje bioplinov“ pomeni obrat, v katerem so živalski stranski proizvodi ali pridobljeni proizvodi vsaj del snovi, vključenih v biološko razgradnjo pri anaerobnih pogojih; 53. „zbirni centri“ pomenijo objekte razen predelovalnih obratov, v katerih se zbirajo živalski stranski proizvodi iz člena 18(1) Uredbe (ES) št. 1069/2009, namenjeni uporabi za hranjenje živali, navedenih v istem členu; 54. „obrat za kompostiranje“ pomeni obrat, v katerem so živalski stranski proizvodi ali pridobljeni proizvodi vsaj del snovi, vključenih v biološko razgradnjo pri anaerobnih pogojih; 55. „sosežigalnica“ pomeni katero koli nepremično ali premično napravo, katere glavni namen je proizvodnja energije ali izdelkov, kot je opredeljeno v točki 5 člena 3 Direktive 2000/76/ES; 56. „sežigalnica“ pomeni katero koli nepremično ali premično tehnično enoto in opremo, namenjeno toplotni obdelavi odpadkov, kot je opredeljeno v točki 4 člena 3 Direktive 2000/76/ES; 57. „obrat za proizvodnjo hrane za hišne živali“ pomeni prostor ali objekt za proizvodnjo hrane za hišne živali ali aromatične drobovine, kot je določeno v členu 24(1)(e) Uredbe (ES) št. 1069/2009; 58. „predelovalni obrat“ pomeni prostor ali objekt za predelavo živalskih stranskih proizvodov, kot je določeno v členu 24(1)(a) Uredbe (ES) št. 1069/2009, v katerih se živalski stranski proizvodi predelujejo v skladu s Prilogo IV in/ali Prilogo X.

PRILOGA II OMEJITVE GLEDE UPORABE ŽIVALSKIH STRANSKIH PROIZVODOV POGLAVJE I Recikliranje znotraj iste živalske vrste za kožuharje 1. V Estoniji, Latviji in na Finskem se lahko z mesno-kostno moko ali drugimi proizvodi, predelanimi v skladu s poglavjem III Priloge IV in pridobljenimi iz trupov ali delov živali iste vrste, krmi naslednje kožuharje: (a) lisice (Vulpes vulpes) in (b) rakunaste pse (Nycteroites procynides). 2. V Estoniji in Latviji se lahko z mesno-kostno moko ali drugimi proizvodi, predelanimi v skladu z metodami predelave, določenimi v poglavju III Priloge IV, in pridobljenimi iz trupov ali delov živali iste vrste, krmi kožuharje vrste ameriška kuna zlatica (Mustela vison). 3. Krmljenje iz točk 1 in 2 se izvaja pod naslednjimi pogoji: (a) Krmljenje se izvaja le na kmetijah: (i) ki jih je registriral pristojni organ na podlagi vloge, ki so ji priložena dokazila, da ni razloga za sum povzročitelja TSE v populaciji vrste, zajete v vlogi; (ii) na katerih je vzpostavljen ustrezen sistem za nadzor nad transmisivnimi spongiformnimi encefalopatijami (TSE) pri kožuharjih, ki vključuje redno laboratorijsko testiranje vzorcev za TSE; (iii) ki so predložile ustrezna jamstva, da noben živalski stranski proizvod ali mesno-kostna moka ali drugi proizvodi, predelani v skladu s poglavjem III Priloge IV in pridobljeni iz navedenih živali ali njihovih mladičev, ne morejo vstopiti v prehransko ali krmno verigo drugih živali razen kožuharjev; (iv) ki niso imele nikakršnega znanega stika s katero koli kmetijo, na kateri je obstajal sum izbruha TSE ali je bil ta potrjen; (v) če upravljavec registrirane kmetije zagotovi, da: — se s trupi kožuharjev, namenjenih za krmljenje živali iste vrste, ravna in se jih predeluje ločeno od trupov, ki niso odobreni za ta namen; — se kožuharji, ki se krmijo s mesno-kostno moko ali drugimi proizvodi, predelanimi v skladu s poglavjem III Priloge IV in pridobljenimi iz živali iste vrste, gojijo ločeno od živali, ki se ne krmijo s proizvodi, pridobljenimi iz živali iste vrste; — kmetija izpolnjuje zahteve iz točke 2 oddelka 1 poglavja II Priloge VI in točke (2)(b)(ii) poglavja II Priloge VIII. (b) Upravljavec kmetije zagotovi, da so mesno-kostna moka ali drugi proizvodi, pridobljeni iz ene vrste in namenjeni za krmljenje iste vrste: (i) predelani v predelovalnem obratu, odobrenem v skladu s členom 24(1)(a) Uredbe (ES) št. 1069/2009, pri čemer se uporabljajo le metode predelave od 1 do 5 ali metoda predelave 7, določene v poglavju III Priloge IV k tej uredbi; (ii) proizvedeni iz zdravih živali, usmrčenih za proizvodnjo krzna. (c) Upravljavec kmetije mora v primeru znanega stika ali suma stika s katero koli kmetijo, na kateri je obstajal sum izbruha TSE ali je bil ta potrjen, nemudoma: (i) obvestiti pristojni organ o takem stiku; (ii) prenehati odpremljati kožuharje v kateri koli namembni kraj brez pisnega dovoljenja pristojnega organa. POGLAVJE II Krmljenje rejnih živali s krmnimi rastlinami Za krmljenje rejnih živali s krmnimi rastlinami z zemljišča, bodisi z neposrednim dostopom živali do teh zemljišč bodisi z uporabo košenih krmnih rastlin, če so bila na teh zemljiščih uporabljena organska gnojila ali sredstva za izboljšanje tal, veljajo naslednji pogoji: (a) upoštevala se je čakalna doba najmanj 21 dni iz člena 11(1)(c) Uredbe (ES) št. 1069/2009; (b) uporabljena so bila le organska gnojila in sredstva za izboljšanje tal, ki so skladna s členom 32(1) in (2) Uredbe (ES) št. 1069/2009 in poglavjem II Priloge XI k tej uredbi. Vendar navedeni pogoji ne veljajo, če so bila na zemljišču uporabljena naslednja organska gnojila ali sredstva za izboljšanje tal: (a) gnoj in gvano; (b) vsebina prebavnega trakta, mleko, proizvodi na osnovi mleka, proizvodi, pridobljeni iz mleka, kolostrum in izdelki s kolostrumom, za katere pristojni organ meni, da ne pomenijo tveganja za širjenje katere koli nevarne prenosljive bolezni.

PRILOGA III ODSTRANJEVANJE IN PREDELAVA POGLAVJE I SPLOŠNE ZAHTEVE ZA SEŽIG IN SOSEŽIG Oddelek 1 Splošni pogoji 1. Upravljavci sežigalnic in sosežigalnic iz člena 6(1)(b) te uredbe zagotovijo, da se v obratih pod njihovim nadzorom izpolnjujejo naslednji higienski pogoji: (a) Živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode je treba odstraniti čim prej po prihodu, v skladu s pogoji, ki jih določi pristojni organ. Do odstranitve se ustrezno skladiščijo v skladu s pogoji, ki jih določi pristojni organ. (b) V obratih mora biti vzpostavljena ustrezna ureditev za čiščenje in razkuževanje kontejnerjev in prevoznih sredstev, zlasti na posebej določenem območju, s katerega se odpadna voda odstranjuje v skladu z zakonodajo Unije, da se prepreči tveganja za kontaminacijo. (c) Obrati morajo biti postavljeni na trdni podlagi z dobrim odvajanjem vode. (d) Obrati morajo imeti uvedene ustrezne ukrepe za zaščito pred škodljivci, kot so mrčes, glodalci in ptice. V ta namen je treba uporabljati dokumentirani program zatiranja škodljivcev. (e) Osebje mora imeti dostop do primernih prostorov za osebno higieno, kot so stranišča, garderobe in umivalniki, če je to potrebno, da se prepreči tveganja za kontaminacijo. (f) Za vse dele obrata je treba uvesti in dokumentirati postopke čiščenja. Za čiščenje morajo biti na voljo primerna oprema in čistila. (g) Nadzor higiene mora zajemati tudi redne kontrolne preglede okolja in opreme. Preglednice kontrolnih pregledov ter rezultate pregledov je treba dokumentirati in hraniti najmanj dve leti. 2. Upravljavec sežigalnice ali sosežigalnice uvede vse potrebne zaščitne ukrepe v zvezi s sprejetjem živalskih stranskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov, da prepreči ali v izvedljivem obsegu omeji neposredna tveganja za zdravje ljudi ali živali. 3. Živali ne smejo imeti dostopa do obratov, živalskih stranskih proizvodov in pridobljenih proizvodov, ki čakajo na sežig ali sosežig, ali do pepela, ki ostane po sežigu ali sosežigu živalskih stranskih proizvodov. 4. Če je sežigalnica ali sosežigalnica na živinorejskem gospodarstvu: (a) mora biti med opremo sežigalnice ali sosežigalnice in živino ter njeno krmo in steljo popolna fizična ločitev, po potrebi ograja; (b) mora biti oprema v celoti namenjena delovanju sežigalnice in se ne sme uporabljati drugje na gospodarstvu ali pa jo je treba pred tako uporabo očistiti in razkužiti; (c) mora osebje, ki dela v obratu, pred ravnanjem z živino ali krmo za živali zamenjati zunanja oblačila in obutev. 5. Živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki čakajo na sežig ali sosežig, ter pepel je treba skladiščiti v pokritih, pravilno označenih in, če je to primerno, neprepustnih kontejnerjih. 6. Nepopolno sežganih živalskih stranskih proizvodov ni dovoljeno odlagati na pooblaščenem odlagališču, ampak jih je treba ponovno sežgati ali drugače odstraniti v skladu s členi 12, 13 in 14, kakor je primerno, Uredbe (ES) št. 1069/2009. Oddelek 2 Pogoji za obratovanje Načrtovanje, opremljenost, gradnja in obratovanje sežigalnic ali sosežigalnic morajo biti taki, da se plini, ki nastajajo pri postopku, segrejejo nadzorovano in homogeno, tudi pri najbolj neugodnih pogojih, do temperature 850 °C v času najmanj dveh sekund ali do temperature 1 100 °C v času 0,2 sekunde, izmerjene ob notranji steni ali na drugi reprezentativni točki v komori, v kateri poteka sežiganje ali sosežiganje, ki jo odobrijo pristojni organi. Oddelek 3 Ostanki pri sežiganju in sosežiganju 1. Ostanke pri sežiganju in sosežiganju je treba kar najbolj omejiti po količini in škodljivosti. Take ostanke je treba predelati, če je primerno, neposredno v obratu ali zunaj njega, v skladu z ustrezno zakonodajo Unije, ali jih odlagati na pooblaščenem odlagališču. 2. Prevoz in vmesno skladiščenje suhih ostankov vključno s prahom morata potekati tako, da se prepreči razprševanje v okolje, na primer v zaprtih kontejnerjih. Oddelek 4 Merjenje temperature in drugih parametrov 1. Uporabljati je treba tehnike za spremljanje parametrov in pogojev, pomembnih za postopke sežiga in sosežiga. 2. Odobritev, ki jo izdajo pristojni organi, ali k odobritvi priloženi pogoji morajo predpisovati zahteve v zvezi z merjenjem temperature. 3. Za delovanje vse avtomatizirane opreme za spremljanje morajo biti uvedeni redni kontrolni pregledi in letni nadzorni test. 4. Rezultate meritev temperature je treba evidentirati in prikazati na ustrezen način, da lahko pristojni organi preverjajo njihovo skladnost z dovoljenimi obratovalnimi pogoji, določenimi s to uredbo, v skladu s postopki, ki jih določijo navedeni organi. Oddelek 5 Nepravilno obratovanje V primeru okvare ali nepravilnih obratovalnih pogojev sežigalnice ali sosežigalnice mora upravljavec zmanjšati ali ustaviti delovne operacije takoj, ko je to izvedljivo, dokler ni mogoče ponovno vzpostaviti pravilnega obratovanja. POGLAVJE II SEŽIGALNICE IN SOSEŽIGALNICE Z VELIKO ZMOGLJIVOSTJO Oddelek 1 Posebni pogoji za obratovanje Sežigalnice ali sosežigalnice, v katerih se obdelujejo samo živalski stranski proizvodi in pridobljeni proizvodi z zmogljivostjo več kot 50 kg na uro (obrati z veliko zmogljivostjo) in za katere se ne zahteva dovoljenje za delovanje v skladu z Direktivo 2000/76/ES, morajo izpolnjevati naslednje pogoje: (a) Vsaka linija obrata mora biti opremljena z najmanj enim pomožnim gorilnikom. Ta gorilnik se mora avtomatično vklopiti, ko temperatura plinov pri sežigu po zadnjem vpihu zraka za sežiganje pade pod 850 °C ali 1 100 °C, kakor je primerno. Uporabljati ga je treba tudi pri operacijah zagona in prekinitve obratovanja obrata za zagotovitev, da se temperatura 850 °C ali 1 100 °C, kakor je primerno, neprekinjeno ohranja med navedenimi operacijami in toliko časa, dokler so nezgorele snovi v komori, v kateri poteka sežiganje ali sosežiganje. (b) Kadar se v komoro, v kateri poteka neprekinjen postopek sežiganja ali sosežiganja, dovajajo živalski stranski proizvodi ali pridobljeni proizvodi, mora imeti obrat avtomatski sistem za preprečevanje dovajanja stranskih živalskih proizvodov ali pridobljenih proizvodov, ki mora obratovati ob zagonu linije, dokler ni dosežena temperatura 850 °C ali 1 100 °C, kakor je primerno, in kadar se ta temperatura ne ohranja. (c) Upravljavec sežigalnice mora zagotoviti, da sežigalnica obratuje tako, da se doseže stopnja sežiga, pri kateri je delež skupnega organskega ogljika (TOC) v žlindri in pepelu manj kot 3 % ali je žarilna izguba manj kot 5 % suhe teže materiala. Če je potrebno, se uporabijo ustrezne metode predobdelave. Oddelek 2 Odvodnjavanje 1. Območje, na katerem so obrati z veliko zmogljivostjo, vključno s povezanimi območji za skladiščenje stranskih živalskih proizvodov, mora biti načrtovano tako, da preprečuje nepooblaščeno in naključno razlitje katere koli onesnaževalne snovi v tla, površinsko vodo in podtalnico. 2. Na voljo morajo biti tudi rezervoarji z ustrezno kapaciteto za skladiščenje odvoda kontaminirane deževnice z območja obrata ali kontaminirane vode, nastale pri razlitju ali protipožarnih postopkih. Upravljavec mora po potrebi zagotoviti, da je mogoče opraviti preskušanje in čiščenje take vode pred izpustom. POGLAVJE III SEŽIGALNICE IN SOSEŽIGALNICE Z MAJHNO ZMOGLJIVOSTJO Sežigalnice ali sosežigalnice, v katerih se obdelujejo samo živalski stranski proizvodi in pridobljeni proizvodi z največjo zmogljivostjo manj kot 50 kg živalskih stranskih proizvodov na uro ali na serijo (obrati z majhno zmogljivostjo) in za katere se ne zahteva dovoljenje za delovanje v skladu z Direktivo 2000/76/ES: (a) se smejo uporabljati samo za odstranjevanje: (i) poginulih hišnih živali iz člena 8(a)(iii) Uredbe (ES) št. 1069/2009 ali (ii) snovi kategorije 1 iz člena 8(b), (e) in (f), snovi kategorije 2 iz člena 9 ali snovi kategorije 3 iz člena 10 navedene uredbe; (b) morajo biti opremljene s pomožnim gorilnikom, kadar se v obrat z majhno zmogljivostjo dovajajo snovi kategorije 1 iz člena 8(b) Uredbe (ES) št. 1069/2009; (c) morajo delovati tako, da od živalskih stranskih proizvodov ostane samo pepel.

PRILOGA IV PREDELAVA POGLAVJE I ZAHTEVE ZA PREDELOVALNE OBRATE TER NEKATERE DRUGE OBJEKTE IN OBRATE Oddelek 1 Splošni pogoji 1. Predelovalni obrati morajo izpolnjevati naslednje zahteve za predelavo s sterilizacijo pod pritiskom ali v skladu z metodami predelave iz člena 15(1)(b) Uredbe (ES) št. 1069/2009: (a) Predelovalni obrati ne smejo biti na istem kraju kot klavnice ali drugi obrati, ki so bili odobreni ali registrirani v skladu z Uredbo (ES) št. 852/2004 ali Uredbo (ES) št. 853/2004, razen če se tveganja v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali zaradi predelave živalskih stranskih proizvodov, ki izvirajo iz takih klavnic ali drugih obratov, zmanjšajo tako, da so izpolnjeni vsaj naslednji pogoji: (i) predelovalni obrat mora biti fizično ločen od klavnice ali drugega obrata, če je primerno tako, da se predelovalni obrat namesti v zgradbi, ki je popolnoma ločena od klavnice ali drugega obrata; (ii) v predelovalnem obratu mora biti nameščeno in obratovati naslednje: — transportni sistem, ki povezuje predelovalni obrat s klavnico ali drugim obratom in ki ga ni mogoče obiti, — ločeni vhodi, sprejemni prostori, oprema in izhodi za predelovalni obrat in klavnico ali obrat; (iii) izvajati je treba ukrepe za preprečitev širjenja tveganja zaradi dela osebja, zaposlenega v predelovalnem obratu in v klavnici ali drugem obratu; (iv) nepooblaščene osebe in živali ne smejo imeti dostopa do predelovalnega obrata. Z odstopanjem od točk od (i) do (iv) v primeru predelovalnih obratov, v katerih se predelujejo snovi kategorije 3, lahko pristojni organ odobri druge pogoje namesto tistih iz navedenih točk, da se zmanjšajo tveganja v zvezi z javnim zdravjem in zdravjem živali, vključno s tveganji zaradi predelave snovi kategorije 3, ki izvirajo zunaj obratov, odobrenih ali registriranih v skladu z Uredbo (ES) št. 852/2004 ali Uredbo (ES) št. 853/2004. Države članice obvestijo Komisijo in druge države članice prek Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 52(1) Uredbe (ES) št. 1069/2009, da njihovi pristojni organi uporabljajo to odstopanje. (b) Predelovalni obrat mora imeti čisti in nečisti del, ki sta primerno ločena. V nečistem delu mora biti pokrit prostor za sprejetje živalskih stranskih proizvodov, zgrajen tako, da ga je preprosto čistiti in razkuževati. Tla morajo biti narejena tako, da olajšujejo odvod tekočin. (c) Predelovalni obrat mora imeti ustrezne prostore, vključno s stranišči, garderobami in umivalniki za osebje. (d) Predelovalni obrat mora imeti ustrezno kapaciteto oskrbe z vročo vodo in paro za predelavo živalskih stranskih proizvodov. (e) Če je primerno, mora biti v nečistem delu oprema za zmanjševanje velikosti živalskih stranskih proizvodov in oprema za nakladanje zdrobljenih živalskih stranskih proizvodov v predelovalno enoto. (f) Kjer je potrebna toplotna obdelava, morajo biti vse naprave opremljene: (i) z merilno opremo za spremljanje temperature v določenih časovnih obdobjih in, če je primerno za uporabljeno metodo predelave, tlaka na kritičnih točkah; (ii) z registratorji, ki neprekinjeno zapisujejo rezultate navedenih meritev tako, da so ti dostopni za preglede in uradni nadzor; (iii) s primernim varnostnim sistemom, ki preprečuje nezadostno segrevanje. (g) Za preprečevanje ponovne kontaminacije pridobljenih proizvodov z vhodnimi živalskimi stranskimi proizvodi morajo biti območja obrata za razkladanje vhodnih snovi za predelavo popolnoma ločena od območij, namenjenih predelavi navedenih proizvodov, in od območij, namenjenih skladiščenju pridobljenih proizvodov. 2. Predelovalni obrat mora imeti primerne naprave za čiščenje in razkuževanje kontejnerjev ali posod, v katerih se sprejemajo živalski stranski proizvodi, in prevoznih sredstev razen ladij, s katerimi se prevažajo. 3. Primerne naprave morajo biti na voljo za razkuževanje koles in drugih delov prevoznih sredstev, kakor je to primerno, ob izhodu iz nečistega dela predelovalnega obrata. 4. Vsi predelovalni obrati morajo biti opremljeni s sistemom odvajanja odpadnih voda, ki izpolnjuje zahteve, ki jih določijo pristojni organi v skladu z zakonodajo Unije. 5. Predelovalni obrat mora imeti lasten laboratorij ali uporabljati storitve zunanjega laboratorija. Laboratorij mora biti opremljen za izvajanje potrebnih analiz in pridobiti odobritev pristojnih organov na podlagi ocene zmogljivosti laboratorija za izvajanje navedenih analiz, biti akreditiran v skladu z mednarodno priznanimi standardi ali pa mora biti pod rednim nadzorom pristojnega organa, da se oceni zmogljivost laboratorija za izvajanje navedenih analiz. 6. Če se na podlagi ocene tveganja ugotovi, da je zaradi velike količine obdelanih proizvodov potrebna redna ali stalna navzočnost pristojnih organov, mora imeti predelovalni obrat primerno opremljeno sobo, ki se zaklene, za izključno uporabo inšpekcijske službe. Oddelek 2 Obdelava odpadne vode 1. Predelovalni obrati, v katerih se predelujejo snovi kategorije 1, in drugi obrati, v k