IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/95

z dne 24. januarja 2022

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pripora (fitingov) za cevi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pripora (fitingov) za cevi, poslanega s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz teh držav ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Veljavni ukrepi

(1) Protidampinški ukrepi za uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi (v nadaljnjem besedilu: pribor za cevi ali zadevni izdelek) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevna država ali Kitajska) in Tajske so bili prvotno uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 584/96 (2) (v nadaljnjem besedilu: prvotni ukrepi).

(2) Prvotni ukrepi so bili v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe razširjeni na uvoz, poslan s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov, ne glede na to, ali je deklariran kot uvoz s poreklom s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov ali ne, in sicer z uredbami Sveta (ES) št. 964/2003 (3), (ES) št. 2052/2004 (4), (ES) št. 2053/2004 (5) in (ES) št. 655/2006 (6).

(3) Trenutno veljavni ukrepi so dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/1934 (7) o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

1.2 Ukrepi, ki veljajo za druge tretje države

(4) Trenutno veljajo protidampinški ukrepi za uvoz nekaterega pribora za cevi s poreklom iz Ruske federacije, Republike Koreje in Malezije (8).

1.3 Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa in začetek pregleda

(5) Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku (9) protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pribora za cevi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK ali Kitajska ali zadevna država), prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: zahtevek).

(6) Zahtevek je 25. junija 2020 vložil Odbor za zaščito interesov industrije fitingov iz jekla za čelno varjenje Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: vložnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 60 % celotne proizvodnje pribora za cevi v Uniji.

(7) Zahtevek temelji na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode industriji Unije.

(8) Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 27. oktobra 2020 začela pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi z uvozom pribora za cevi s poreklom iz LRK na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (10) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

1.4 Zainteresirane strani

(9) Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa posebej obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce v LRK, uvoznike in uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in kitajske organe ter jih pozvala k sodelovanju.

(10) Vse zainteresirane strani so imele možnost predložiti pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa ter zahtevati, da jih zasliši Komisija in/ali pooblaščenec za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.5 Vzorčenje

(11) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.5.1 Vzorčenje proizvajalcev Unije

(12) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje in proizvodnje v Uniji, ki ga je mogoče v razpoložljivem času dovolj dobro preiskati, tudi ob zagotavljanju geografske reprezentativnosti. Ta vzorec je zajemal tri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 56 % ocenjene celotne proizvodnje v Uniji in 49 % ocenjenega celotnega obsega prodaje nepovezanim strankam v Uniji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca, vendar ni prejela nobenih pripomb. Začasni vzorec je bil zato potrjen in se šteje za reprezentativnega za industrijo Unije.

1.5.2 Vzorčenje proizvajalcev v Kitajski

(13) Da bi se lahko Komisija odločila, ali bi bilo vzorčenje proizvajalcev v zadevni državi potrebno, jih je pozvala, naj se ji javijo in ji zagotovijo informacije iz obvestila o začetku. Komisija je poleg tega misijo Kitajske pri Uniji prosila, naj opredeli druge proizvajalce, če ti obstajajo, ki bi morda želeli sodelovati v preiskavi, in/ali naveže stik z njimi. Ker pa se je sprva javil le en proizvajalec izvoznik, vzorčenje ni bilo potrebno. Ker se je ta proizvajalec odločil, da ne bo sodeloval, so ugotovitve v zvezi z uvozom iz LRK temeljile na dostopnih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

1.6 Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

(14) Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, so bili k sodelovanju v tej preiskavi pozvani vsi nepovezani uvozniki. Pozvala jih je, naj se ji javijo in pri tem zagotovijo informacije o svojih družbah, zahtevane v prilogi k obvestilu o začetku. Javila sta se le dva uvoznika. Zato se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

1.7 Vprašalniki in preveritveni obiski

(15) Komisija je kitajski vladi poslala vprašalnik o obstoju znatnih izkrivljanj v LRK v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe.

(16) Vprašalniki na vzorčene proizvajalce Unije ter vprašalniki za uvoznike, uporabnike in proizvajalce izvoznike so bili na voljo na spletu (11) na dan začetka preiskave.

(17) Komisija je izpolnjene vprašalnike prejela od treh vzorčenih proizvajalcev Unije, vložnika in dveh uvoznikov.

(18) Zaradi izbruha COVID-19 in ukrepov omejitve gibanja, sprejetih v različnih državah članicah, Komisija ni mogla izvesti preveritvenih obiskov v skladu s členom 16 osnovne uredbe. Namesto tega je na daljavo navzkrižno preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitve, v skladu s svojim Obvestilom o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (12). Na daljavo je izvedla navzkrižna preverjanja vseh vzorčenih proizvajalcev Unije, in sicer: — Erne Fittings GmbH, Avstrija, — INTERFIT S.A., Francija, — Virgilio CENA & Figli S.p.A., Italija.

1.8 Naknadni postopek

(19) Komisija je 9. novembra 2021 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške dajatve. Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z razkritjem.

(20) Komisija ni prejela pripomb od nobene zainteresirane strani.

1.9 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

(21) Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. julija 2019 do 30. junija 2020 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2017 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.10 Izstop Združenega kraljestva iz Unije

(22) Ta zadeva se je začela obravnavati 27. oktobra 2020, tj. v prehodnem obdobju, ki je bilo dogovorjeno med Združenim kraljestvom in EU ter v katerem je za Združeno kraljestvo še naprej veljalo pravo Unije. To obdobje se je končalo 31. decembra 2020. Posledično družbe in združenja iz Združenega kraljestva od 1. januarja 2021 ne izpolnjujejo več pogojev za zainteresirane strani v tem postopku.

(23) Komisija je z obvestilom k spisu z dne 18. januarja 2021 gospodarske subjekte iz Združenega kraljestva, ki so menili, da še vedno izpolnjujejo pogoje za zainteresirane strani, pozvala, naj se ji javijo. Javila se ni nobena družba.

2. IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

2.1 Izdelek, ki se pregleduje

(24) Izdelek, ki se pregleduje, je enak kot v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, in sicer nekateri pribor (fitingi) za cevi (razen litega pribora, prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla) z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: izdelek, ki se pregleduje), trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 in 7307998098).

2.2 Podobni izdelek

(25) Kot je pokazala preiskava, s katero so bili uvedeni veljavni ukrepi (13), imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe: — izdelek, ki se pregleduje, — izdelek, ki se proizvaja in prodaja na kitajskem domačem trgu, — izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

(26) Komisija je sklenila, da so ti izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

3.1 Uvodne pripombe

(27) V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz LRK nadaljeval (5 192 ton), čeprav na nižji ravni kot v obdobju preiskave v zvezi z zadnjim pregledom zaradi izteka ukrepa (8 058 ton od julija 2013 do junija 2014). Po statističnih podatkih Comext (Eurostat) (14) je uvoz pribora za cevi iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal 10 % trga Unije v primerjavi s 16-odstotnim tržnim deležem v prejšnji preiskavi zaradi izteka ukrepa.

(28) Kot je navedeno v uvodni izjavi 13, v preiskavi ni sodeloval noben izvoznik/proizvajalec iz LRK.

(29) Zato je Komisija organe LRK obvestila, da bo zaradi nesodelovanja za ugotovitve glede LRK morda uporabila člen 18 osnovne uredbe. Komisija ni prejela pripomb.

(30) Posledično so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga v zvezi z LRK v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe temeljile na dostopnih dejstvih, zlasti na informacijah iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa v kombinaciji z drugimi viri informacij, kot je trgovinska statistika o uvozu in izvozu (Comext (Eurostat), Dun & Bradstreet (15), Global Trade Alert (GTA) (16) in OECD (17)).

3.2 Nadaljevanje dampinškega uvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

3.2.1 Normalna vrednost

3.2.1.1 Uvod

(31) V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“.

(32) Vendar je v členu 2(6a)(a) osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se […] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“.

(33) Kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze ter zaradi nesodelovanja kitajske vlade in kitajskih proizvajalcev uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna.

3.2.1.2 Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

(34) Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo ob začetku preiskave in ki naj bi kazali na znatna izkrivljanja v zvezi z LRK v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe, je Komisija začela preiskavo na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe. Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo v zvezi z domnevnimi znatnimi izkrivljanji, je poslala vprašalnik kitajski vladi. Poleg tega je v točki 5.3.2 obvestila o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe v 37 dneh od datuma objave obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije. Kitajska vlada ni poslala izpolnjenega vprašalnika niti ni Komisija v roku prejela nobenih informacij o uporabi člena 2(6a) osnovne uredbe. Komisija je nato kitajsko vlado obvestila, da bo pri ugotavljanju obstoja znatnih izkrivljanj v LRK uporabila dostopna dejstva v smislu člena 18 osnovne uredbe.

(35) Komisija je v obvestilu o začetku navedla tudi, da bo glede na razpoložljive dokaze morda morala izbrati primerno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, da bi lahko določila normalno vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti.

(36) Komisija je 30. marca 2021 z obvestilom (v nadaljnjem besedilu: prvo obvestilo) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti. V navedenem obvestilu je predložila seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so surovine, delo in energija, ki bi se lahko uporabili pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Poleg tega je Komisija na podlagi meril, ki usmerjajo izbiro neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelila morebitne reprezentativne države (in sicer Rusko federacijo, Tajsko in Turčijo).

(37) Vložnik je trdil, da Ruska federacija ni primerna reprezentativna država, in sicer zaradi obstoja prepovedi izvoza cevi za krivljenje (oznaka HS 730419), ki velja od 1. maja 2015 in predstavlja pomemben vir izkrivljanj na ruskem trgu za glavno surovino pribora za cevi. Komisija se je seznanila s pripombami in se strinjala, da Rusija ni primerna reprezentativna država v smislu člena 2(6a)(a) osnovne uredbe.

(38) Vložnik je nadalje trdil, da je uvoz cevi za krivljenje iz LRK v Turčijo znaten. Poleg tega je trdil tudi, da nobena od treh družb, ki jih je Komisija opredelila v prvem obvestilu, ni dejanski proizvajalec pribora za cevi. Komisija se je po nadaljnji preiskavi strinjala, da navedeni trije proizvajalci v Turčiji niso dejanski proizvajalci pribora za cevi. Zato je na tej stopnji sklenila, da Turčija očitno ni primerna reprezentativna država v smislu člena 2(6a)(a) osnovne uredbe.

(39) Vložnik je tudi trdil, da družba, ki jo je Komisija opredelila na Tajskem, dejansko ni proizvajalec pribora za cevi, in je predlagal tri druge družbe. Komisija se je strinjala, da prvotno opredeljena družba ni proizvajalec pribora za cevi, in preverila, ali tri družbe, ki jih je predlagal vložnik (Thai Benkan Co., Ltd., Awaji Material Thailand Co., Ltd. In TTU Industrial Corp. Ltd.), proizvajajo pribor za cevi in ali so zanje na voljo najnovejši finančni podatki.

(40) Komisija je 28. junija 2021 z drugim obvestilom (v nadaljnjem besedilu: drugo obvestilo) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti, pri čemer je kot reprezentativno državo izbrala Tajsko. Zainteresirane strani je obvestila tudi, da bo prodajne, splošne in administrativne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) ter dobiček določila na podlagi razpoložljivih informacij treh proizvajalcev (Thai Benkan, Awaji Material Thailand in TTU Industrial Corporation) v reprezentativni državi. V zvezi z drugim obvestilom ni prejela pripomb.

3.2.2 Obstoj znatnih izkrivljanj

(41) Komisija je v nedavnih preiskavah v zvezi z jeklarskim sektorjem v LRK (18) ugotovila, da so bila prisotna znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe.

(42) Komisija je v navedenih preiskavah ugotovila, da v LRK obstaja znatno poseganje države, kar je povzročilo izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja sredstev v skladu s tržnimi načeli (19). Komisija je sklenila, da kitajska vlada v sektorju jekla, ki je glavna surovina za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, ohranja znatno stopnjo lastništva v smislu člena 2(6a)(b), prva alinea, osnovne uredbe (20) ter da ji prisotnost v podjetjih v smislu člena 2(6a)(b), druga alinea, osnovne uredbe (21) omogoča, da vpliva na cene in stroške. Komisija je ugotovila tudi, da imajo prisotnost države na finančnih trgih in njeno poseganje vanje ter zagotavljanje surovin in vložkov dodaten učinek izkrivljanja na trgu. Sistem načrtovanja v LRK na splošno dejansko prispeva k temu, da so sredstva skoncentrirana v sektorjih, ki jih je kitajska vlada opredelila kot strateške ali politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (22). Komisija je sklenila tudi, da kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne deluje pravilno v smislu člena 2(6a)(b), četrta alinea, osnovne uredbe, kar povzroča izkrivljanja zlasti pri ohranjanju plačilno nesposobnih podjetij in dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK (23). Podobno je Komisija odkrila izkrivljanja stroškov plač v jeklarskem sektorju v smislu člena 2(6a)(b), peta alinea, osnovne uredbe (24) ter izkrivljanja na finančnih trgih v smislu člena 2(6a)(b), šesta alinea, osnovne uredbe, zlasti v zvezi z dostopom gospodarskih subjektov do kapitala v LRK (25).

(43) Komisija je v tej preiskavi tako kot v prejšnjih preiskavah v zvezi z jeklarskim sektorjem v LRK proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstajajo znatna izkrivljanja v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov v spisu, vključno z dokazi v zahtevku in delovnem dokumentu služb Komisije o znatnih izkrivljanjih v gospodarstvu Ljudske republike Kitajske za namene preiskav trgovinske zaščite (26) (v nadaljnjem besedilu: poročilo), ki temelji na javno dostopnih virih. Navedena analiza je zajemala proučitev znatnih poseganj države v gospodarstvo LRK na splošno in tudi posebnih razmer na trgu v zadevnem sektorju, ki vključuje izdelek, ki se pregleduje. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, pomembnih za potrditev obstoja znatnih izkrivljanj v LRK, kar je bilo ugotovljeno tudi v njenih prejšnjih preiskavah v zvezi s tem.

(44) Poleg sklicevanja na poročilo so bile v zahtevku izpostavljene tudi prakse, ki vplivajo na stroške in cene v jeklarskem sektorju, pri čemer so cevi za krivljenje glavni vložek v proizvodnji pribora za cevi: — v proizvodnji jekla prevladujejo podjetja v državni lasti, katerih ukrepe določita država in KPK za doseganje splošnih ciljev iz petletnih načrtov; — v katerem koli javnem ali zasebnem subjektu, v katerem so več kot trije člani KPK, mora biti ustanovljen partijski odbor. V primeru jeklarskih podjetij imajo odbori pomembno vlogo pri usmerjanju dejavnosti podjetja. Večina podjetij, dejavnih v jeklarskem sektorju, spreminja svoj statut, da bi se razširil vpliv KPK na upravljanje in usmerjanje; — v jeklarskem sektorju obstajajo znatna izkrivljanja, povezana s 13. petletnim načrtom oziroma „načrtom za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020“ (27), kar kaže tudi na preteklo nerazumno kopičenje presežnih zmogljivosti ob zmanjševanju domačega povpraševanja; — kitajsko združenje železarjev in jeklarjev pomaga podjetjem pri določanju cen in usklajevanju proizvodnje. Podjetja v državni lasti so izvzeta iz uporabe konkurenčnega prava, v skladu z „načrtom za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020“ pa bi bilo treba „preprečiti ostro konkurenco“ (28) in „preprečiti, da bi se številne družbe prenaglile v ukrepanje in nenadzorovano konkurenco“ (29); — stroški surovin in energije v LRK niso rezultat sil prostega trga, saj nanje vplivajo znatna poseganja države.

(45) Kot je navedeno v uvodni izjavi 29, kitajska vlada ni predložila pripomb ali dokazov, ki bi podpirali ali izpodbijali obstoječe dokaze iz spisa o zadevi, vključno s poročilom in dodatnimi dokazi o obstoju znatnih izkrivljanj in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavani zadevi, ki jih je predložil pritožnik.

(46) Zlasti v jeklarskem sektorju, iz katerega izhaja glavna surovina za proizvodnjo pribora za cevi, kitajska vlada ohranja znatno stopnjo lastništva. Številni največji proizvajalci so v državni lasti. Nekateri so posebej navedeni v načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020. Kitajska družba v državni lasti Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. na svojem spletnem mestu na primer navaja, da je „velikan na področju železa in jekla“, ki se je „razvil v izjemno obsežen kompleks železa in jekla, ki je povezan z rudarjenjem železa ter proizvodnjo, predelavo, dobavo in trgovanjem železa in jekla“ (30). Baosteel je še eno pomembno kitajsko podjetje v državni lasti, ki se ukvarja s proizvodnjo jekla in je del družbe China Baowu Steel Group Co. Ltd. (prej Baosteel Group in Wuhan Iron & Steel) (31). Medtem ko je nominalno število podjetij v državni lasti in zasebnih družb v jeklarskem sektorju skoraj enako, so med petimi kitajskimi proizvajalci jekla, ki so uvrščeni med deset vodilnih proizvajalcev jekla na svetu, štiri podjetja v državni lasti (32). Čeprav je deset vodilnih proizvajalcev leta 2016 predstavljalo samo okrog 36 % celotne industrijske proizvodnje, je kitajska vlada istega leta določila cilj, da do leta 2025 konsolidira 60 % do 70 % proizvodnje jekla v približno desetih velikih podjetjih (33). To namero je ponovila aprila 2019, ko je napovedala objavo smernic o konsolidaciji jeklarstva (34). Posledica take konsolidacije so lahko prisilne združitve dobičkonosnih zasebnih družb z neuspešnimi podjetji v državni lasti (35). Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev pribora za cevi ni bilo mogoče določiti natančnega razmerja med zasebnimi in državnimi proizvajalci pribora za cevi.

(47) Kar zadeva možnost kitajske vlade, da s prisotnostjo v podjetjih v smislu člena 2(6a)(b), druga alinea, osnovne uredbe vpliva na cene in stroške, Komisija zaradi nesodelovanja proizvajalcev pribora za cevi opozarja, da so tako javna kot tudi zasebna podjetja podvržena političnemu nadzoru in navodilom. Čeprav se lahko šteje, da pravica ustreznih državnih organov do imenovanja in razrešitve ključnega poslovodnega osebja v podjetjih v državni lasti, ki jo določa kitajska zakonodaja, odraža ustrezne lastniške pravice (36), so celice KKP v podjetjih v državni lasti in zasebnih podjetjih dejansko še en pomemben kanal, prek katerega lahko država vpliva na poslovne odločitve. V skladu s pravom družb LRK je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo KKP (z vsaj tremi člani KKP, kot je določeno v statutu KPK (37)), družba pa zagotovi potrebne pogoje za dejavnosti organizacije partije. Zdi se, da se v preteklosti ta zahteva ni vedno upoštevala ali strogo izvrševala. Vendar je KKP vsaj od leta 2016 okrepila zahteve po nadzoru nad poslovnimi odločitvami v podjetjih v državni lasti zaradi političnih načel. Po poročilih naj bi KKP tudi izvajala pritisk na zasebne družbe in zahtevala, naj na prvo mesto postavijo „patriotizem“ in sledijo partijski disciplini (38). Leta 2017 so poročali o obstoju partijskih celic v 70 % od približno 1,86 milijona zasebnih družb, pri čemer se je izvajal vse večji pritisk, da morajo organizacije KKP imeti zadnjo besedo pri poslovnih odločitvah v svojih družbah (39). Ta pravila se splošno uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu, in sicer v vseh sektorjih, vključno s proizvajalci pribora za cevi in dobavitelji vložkov zanje.

(48) Poleg tega so v sektorju pribora za cevi vzpostavljene politike, ki diskriminirajo v korist domačih proizvajalcev ali kako drugače vplivajo na trg v smislu člena 2(6a)(b), tretja alinea, osnovne uredbe.

(49) Čeprav je pribor za cevi specializirana industrija, ima koristi od vladnih smernic in poseganja v zvezi z glavno surovino za proizvodnjo pribora za cevi, tj. jeklom.

(50) Kitajska vlada šteje jeklarstvo za ključno industrijo (40). To je potrjeno v številnih načrtih, smernicah in drugih dokumentih, osredotočenih na jeklo, ki se izdajajo na nacionalni, regionalni in občinski ravni, na primer v načrtu za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020, ki je veljal v OPP. V njem je bilo navedeno, da je jeklarstvo „pomemben temeljni sektor kitajskega gospodarstva, nacionalni temelj“ (41). Glavne naloge in cilji, določeni v tem načrtu, zajemajo vse vidike razvoja industrije (42). 13. petletni načrt za gospodarski in družbeni razvoj (43), ki je veljal v OPP, je predvideval podporo za podjetja, ki proizvajajo vrhunske vrste jeklenih izdelkov (44). Osredotočen je tudi na doseganje kakovosti, vzdržljivosti in zanesljivosti izdelkov s podporo družbam, ki uporabljajo tehnologije, povezane s proizvodnjo čistega jekla, natančnim valjanjem in izboljšanjem kakovosti (45). V katalogu s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013) (46) je jeklarstvo navedeno kot spodbujana industrija.

(51) Kot je razvidno iz zgornjih primerov v zvezi z jeklom, ki je glavna surovina za proizvodnjo pribora za cevi, kitajska vlada nadalje usmerja razvoj sektorja pribora za cevi v skladu z raznovrstnimi orodji in smernicami politike ter praktično nadzira vse vidike razvoja in delovanja sektorja.

(52) Kitajska vlada je skratka sprejela ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte spodbuja k izpolnjevanju ciljev javne politike v podporo spodbujanim industrijam, vključno s proizvodnjo jekla kot glavne surovine za proizvodnjo pribora za žice. Taki ukrepi preprečujejo nemoteno delovanje tržnih sil.

(53) V tej preiskavi ni bilo razkritih nobenih dokazov, da diskriminatorna uporaba ali neustrezno izvrševanje zakonodaje o stečaju in lastnini v skladu s členom 2(6a)(b), četrta alinea, osnovne uredbe v sektorju pribora za cevi iz uvodne izjave 42 ne bi vplivalo na proizvajalce izdelka, ki se pregleduje.

(54) Na sektor pribora za cevi vplivajo tudi izkrivljanja stroškov plač v smislu člena 2(6a)(b), peta alinea, osnovne uredbe, kot je navedeno v uvodni izjavi 42. Navedena izkrivljanja vplivajo na sektor neposredno (pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, ali glavnih vložkov) in posredno (pri dostopu do kapitala ali vložkov družb, za katere velja isti sistem delovnega prava v LRK) (47).

(55) Poleg tega v tej preiskavi ni bil predložen noben dokaz, da poseganje države v finančni sistem v smislu člena 2(6a)(b), šesta alinea, osnovne uredbe ne vpliva na sektor pribora za cevi, kot je navedeno v uvodni izjavi 42. Zato so zaradi znatnega poseganja države v finančni sistem tržne razmere na vseh ravneh močno prizadete.

(56) Komisija opozarja, da so za proizvodnjo pribora za cevi potrebni številni vložki. Ko proizvajalci pribora za cevi kupijo/naročijo te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so evidentirane kot njihovi stroški), očitno izpostavljene istim sistemskim izkrivljanjem, kot so navedena zgoraj. Dobavitelji vložkov na primer zaposlujejo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanjem. Morda si izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju/pri dodeljevanju kapitala. Poleg tega zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih.

(57) Posledica tega je, da domače prodajne cene pribora za cevi niso primerne za uporabo v smislu člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, to pa vpliva tudi na vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje cen vložkov, kot je opisano v delih I in II poročila. Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je sam po sebi proizveden v LRK, z združevanjem številnih proizvodnih dejavnikov izpostavljen znatnim izkrivljanjem. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje.

(58) Kitajska vlada ali proizvajalci izvozniki v tej preiskavi niso predložili nobenih dokazov ali protiargumentov.

(59) Razpoložljivi dokazi so skratka pokazali, da cene ali stroški izdelka, ki se pregleduje, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, kot kaže dejanski ali možni učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena. Na podlagi navedenega in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija sklenila, da v tem primeru ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti. Komisija je zato normalno vrednost konstruirala izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih stroškov proizvodnje in prodaje v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, kot je obravnavano v naslednjem oddelku.

3.2.3 Reprezentativna država

3.2.3.1 Splošne pripombe

(60) Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe: — stopnji gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo podoben bruto nacionalni dohodek na prebivalca kot LRK glede na podatkovno zbirko Svetovne banke (48); — proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, v navedeni državi (49); — razpoložljivosti ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi; — če je več možnih reprezentativnih držav, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to primerno.

(61) Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 40, je Komisija v drugem obvestilu zainteresirane strani obvestila o svoji odločitvi, da je kot reprezentativna država primerna Tajska.

3.2.3.2 Stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji v LRK

(62) V prvem obvestilu je Komisija opredelila Rusko federacijo, Tajsko in Turčijo kot države, ki imajo glede na podatke Svetovne banke podobno stopnjo gospodarske razvitosti kot LRK, tj. Svetovna banka vse te države na podlagi bruto nacionalnega dohodka uvršča med države z višjim srednjim dohodkom in zdelo se je, da se v njih proizvaja izdelek, ki se pregleduje.

(63) Na to obvestilo v zvezi s stopnjo gospodarskega razvoja ni prejela nobenih pripomb.

3.2.3.3 Proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v reprezentativni državi

(64) Komisija je v prvem obvestilu navedla, da je bila proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, ugotovljena v Ruski federaciji, na Tajskem in v Turčiji. Vendar je bila Ruska federacija izključena zaradi obstoja prepovedi izvoza cevi za krivljenje (glej uvodno izjavo 37), ki so pomembna surovina za proizvodnjo pribora za cevi in na splošno jekla. Turčija je bila izključena, ker nobena od treh družb, ki so bile opredeljene v prvem obvestilu in za katere so bili na voljo najnovejši finančni podatki na voljo, ni proizvajala pribora za cevi.

3.2.3.4 Razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi

(65) Komisija je za zgornje države dodatno preverila razpoložljivost javnih podatkov, zlasti javnih finančnih podatkov proizvajalcev izdelka, ki se pregleduje.

(66) Komisija je iskala proizvajalce pribora za cevi z javno dostopnimi finančnimi podatki, ki bi se lahko uporabili za določitev neizkrivljenih in razumnih zneskov za PSA-stroške ter dobiček. Iskanje je osredotočila zlasti na dobičkonosne družbe z javno dostopnimi izkazi poslovnega izida za OPP. Tako so bile v drugem obvestilu navedene tri družbe na Tajskem.

(67) Komisija je proučila vse ustrezne razpoložljive podatke v spisu za proizvodne dejavnike na Tajskem in ugotovila naslednje: — analizirala je statistične podatke o uvozu cevi za krivljenje in ugotovila, da je v OPP obstajal zadosten uvoz cevi za krivljenje, potrebnih za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje; — statistični podatki o energiji in vodi za OPP so bili na voljo pri lokalnih statističnih organih ali organih, ki zagotavljajo take podatke (50); — statistični podatki o stroških dela za OPP so bili na voljo na spletnem mestu tajskega nacionalnega statističnega urada (51) in KPMG (52).

(68) Na podlagi navedenega je Komisija menila, da je Tajska primerna reprezentativna država.

3.2.3.5 Raven socialne zaščite in varstva okolja

(69) Ker je bilo ugotovljeno, da je na podlagi teh elementov Tajska edina primerna reprezentativna država, ki je na voljo, ni bilo treba oceniti ravni socialne zaščite in varstva okolja v skladu z zadnjim stavkom člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe.

3.2.3.6 Sklep glede reprezentativne države

(70) Glede na zgornjo analizo je Tajska izpolnila vsa merila iz člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe, da jo je mogoče šteti za primerno reprezentativno državo. Tajska je zlasti imela zadostno proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, in na voljo ustrezne podatke za vse proizvodne dejavnike, PSA-stroške in dobiček.

3.2.4 Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov

(71) Komisija je v prvem obvestilu navedla proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delo, ki se uporabljajo pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, ter zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe in javno dostopne informacije o neizkrivljenih vrednostih za vsak proizvodni dejavnik.

(72) Komisija je v drugem obvestilu navedla, da bo za konstruiranje normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe uporabila GTA, da bi opredelila neizkrivljene stroške cevi za krivljenje v reprezentativni državi.

(73) Komisija je nadalje navedla, da bodo statistični podatki tajskega nacionalnega statističnega urada in KPMG uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov dela v reprezentativni državi, medtem ko bodo nacionalni statistični podatki, kot so navedeni v uvodni izjavi 67, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov energije.

3.2.5 Neizkrivljeni stroški in referenčne vrednosti

(74) Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev se je morala Komisija pri določitvi proizvodnih dejavnikov, ki se uporabljajo v proizvodnji pribora za cevi, zanesti na industrijo Unije.

(75) Ob upoštevanju vseh informacij, ki jih je predložila industrija Unije, in zaradi neobstoja pripomb proizvajalcev izvoznikov na obvestili o virih za določitev normalne vrednosti v zvezi s proizvodnimi dejavniki so bili za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in njihovi viri: Preglednica 1 Dejavniki pri proizvodnji pribora za cevi Proizvodni dejavnik Oznaka blaga Vir podatkov Neizkrivljena vrednost na enoto Surovina Cevi za krivljenje 7304 19 GTA 1,843 EUR/kg Energija/voda Električna energija [ni podatkov] državno podjetje Metropolitan Electricity Authority (53) 0,09945 EUR/KWh Zemeljski plin [ni podatkov] tajsko ministrstvo za energijo (54) 0,035 EUR/KWh Kurilno olje [ni podatkov] tajsko ministrstvo za energijo (55) 0,37 EUR/liter Voda [ni podatkov] tajski pokrajinski organ za oskrbo z vodo (56) 0,026 EUR/m3 Delo [ni podatkov] KPMG (57) za prispevke za socialno varnost, ki jih plačuje delodajalec, ter tajski nacionalni statistični urad za dejanske stroške dela (58) 3,04 EUR/uro Stranski proizvodi/odpadki Odpadno jeklo 7204 49 GTA 0,237940 EUR/Kg

(76) Komisija je vključila vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi zajela stroške, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike. Ker v javno dostopnih finančnih podatkih o družbah na Tajskem ni ustreznih podatkov za določitev tega zneska, je Komisija uporabila finančne podatke, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci Unije iz uvodne izjave 18. Metodologija je ustrezno pojasnjena v oddelku 3.2.2(d).

3.2.5.1 Surovine

(77) Komisija je za določitev neizkrivljenih cen surovin, kot so dostavljene do vrat obrata proizvajalca iz reprezentativne države, kot osnovo uporabila tehtane povprečne cene uvoza v reprezentativno državo, kot so navedene v GTA, in jim prištela uvozne dajatve.

(78) Uvozna cena v reprezentativni državi je bila določena kot tehtano povprečje cen uvoza na enoto iz vseh tretjih držav, razen LRK in držav, ki niso članice STO, naštetih v Prilogi 1 k Uredbi (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta (59). Komisija se je odločila, da izključi uvoz iz LRK v reprezentativno državo, saj je v uvodni izjavi 59 ugotovila, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v LRK zaradi obstoja znatnih izkrivljanj v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe. Ker ni dokazov, da ista izkrivljanja ne vplivajo enako na izdelke, namenjene izvozu, je Komisija menila, da ista izkrivljanja vplivajo na izvozne cene. Komisija je ugotovila, da je uvoz iz drugih tretjih držav na Tajsko ostal reprezentativen, pri čemer je za cevi za krivljenje znašal 14,01 % celotnega obsega uvoza, za odpadno jeklo pa 99,9 %.

3.2.5.2 Delo

(79) Komisija je za izračun stroškov dela na uro uporabila javno dostopne statistične podatke tajskega nacionalnega statističnega urada (60), za izračun dodatnih prispevkov za socialno varnost, ki jih plačujejo delodajalci, pa javno dostopne statistične podatke KPMG (61).

3.2.5.3 Električna energija

(80) Komisija je uporabila statistične podatke o cenah električne energije, ki jih je objavilo tajsko državno podjetje Metropolitan Electricity Authority (62), ki zajema celotno Tajsko.

3.2.5.4 Zemeljski plin

(81) Komisija je uporabila javno dostopno ceno plina za industrijske uporabnike na Tajskem, ki jo je objavil urad za energetsko politiko in načrtovanje pri tajskem ministrstvu za energijo (63).

3.2.5.5 Kurilno olje

(82) Komisija je uporabila javno dostopno ceno kurilnega olja, ki jo je objavilo tajsko ministrstvo za energijo (64).

3.2.5.6 Voda

(83) Komisija je uporabila tarifo za vodo pokrajinskega organa za oskrbo z vodo (65).

3.2.6 Režijski proizvodni stroški, PSA-stroški in dobiček

(84) Poleg proizvodnih dejavnikov, povzetih v uvodni izjavi 75, so bili izračunani režijski proizvodni stroški, tj. drugi neposredni proizvodni stroški, komunalne storitve in amortizacija. Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev so režijski proizvodni stroški temeljili na režijskih proizvodnih stroških, ki jih je sporočila industrija Unije, in so znašali 15,7 % proizvodnih stroškov. Ta odstotek je bil uporabljen pri neizkrivljenih proizvodnih stroških.

(85) V skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe konstruirana normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za PSA-stroške in dobiček. Kot je navedeno v uvodni izjavi 40, je Komisija opredelila tri tajske družbe (TTU Industrial Corporation, Thai Benkan in Awaji Material Thailand), katerih finančni podatki so bili javno dostopni (kot jih je objavila družba Dun & Bradstreet v publikaciji Global Financials (66)), ki bi se lahko uporabile kot približek za določitev neizkrivljenega in razumnega zneska za PSA-stroške in dobiček. Javno dostopni finančni podatki teh družb so bili dani na voljo zainteresiranim stranem kot priloga k drugemu obvestilu.

3.2.7 Izračun

(86) Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe konstruirala normalno vrednost na podlagi franko tovarna.

(87) Prvič, Komisija je določila neizkrivljene proizvodne stroške. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov se je Komisija oprla na informacije, ki jih je industrija Unije predložila o potrošnji vsakega proizvodnega dejavnika (surovine, delo in energija) za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. Ti deleži potrošnje so bili pomnoženi z neizkrivljenimi stroški na enoto, določenimi na Tajskem, kot je opisano v uvodnih izjavah 76 do 85.

(88) Drugič, Komisija je za neizkrivljene proizvodne stroške uporabila režijske proizvodne stroške, ki so bili določeni, kot je opisano v uvodni izjavi 84.

(89) Tretjič, Komisija je za proizvodne stroške, ki so bili določeni, kot je opisano v uvodni izjavi 88, uporabila PSA-stroške in dobiček v reprezentativni državi, ki so bili določeni, kot je opisano v uvodni izjavi 85. PSA-stroški in dobiček, izraženi kot odstotek stroškov prodanega blaga in uporabljeni za neizkrivljene proizvodne stroške, so znašali 14,1 % oziroma 1,7 %. Taka nizka stopnja dobička se šteje za nerazumno, vendar se je Komisija, ker je bil damping ugotovljen že pred uporabo razumne stopnje dobička, odločila, da bo uporabila tako nizko stopnjo, saj za ugotovitve v okviru tega pregleda ne bi imela praktičnega učinka na izračun dampinga.

(90) Ker ni sodeloval nobeden od proizvajalcev izvoznikov, je bila normalna vrednost določena na ravni države.

3.2.8 Izvozna cena

(91) Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali in torej ni bilo na voljo specifičnih podatkov o kitajskih cenah, je bila izvozna cena določena na podlagi dostopnih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe, tj. na podlagi statističnih podatkov Comext o uvozu (Eurostat). Ker se te cene sporočajo na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina), so bile prilagojene na raven franko tovarna, in sicer z odštetjem pomorskega prevoza in zavarovanja na podlagi podatkov OECD (67) ter notranjega prevoza na podlagi podatkov Svetovne banke (68).

3.2.9 Primerjava in stopnja dampinga

(92) Komisija je računsko določeno normalno vrednost v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe in izvozno ceno primerjala na podlagi franko tovarna. Na podlagi tega je ugotovljena stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, znašala 100,3 %. Komisija je zato sklenila, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval.

3.3 Verjetnost nadaljevanja dampinga

(93) Da bi Komisija proučila verjetnost nadaljevanja dampinga, je proučila naslednje elemente: proizvodno in neizkoriščeno zmogljivost v LRK ter privlačnost trga Unije.

3.3.1 Proizvodna in neizkoriščena zmogljivost v LRK

(94) Glede na nesodelovanje kitajske vlade in kitajskih proizvajalcev sta bili proizvodna in neizkoriščena zmogljivost v LRK v skladu s členom 18 osnovne uredbe določeni na podlagi dostopnih dejstev in zlasti informacij, ki jih je predložil vložnik.

(95) Glede na podatke iz zahtevka je proizvodna zmogljivost pribora za cevi v letu 2019 znašala 890 000 ton. Poleg tega je po izračunih vložnika neizkoriščena proizvodna zmogljivost izdelka, ki se pregleduje, v LRK v letu 2019 znašala približno 197 000 ton. To je enakovredno šestkratnemu obsegu prodaje proizvajalcev Unije v Uniji in štirikratnemu obsegu potrošnje EU.

(96) Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da imajo kitajski proizvajalci pribora za cevi precejšnje neizkoriščene zmogljivosti, ki bi jih lahko v primeru izteka ukrepov uporabili za proizvodnjo pribora za cevi za izvoz v Unijo.

3.3.2 Privlačnost trga Unije

(97) Trg Unije je bil za kitajske proizvajalce izvoznike pribora za cevi vedno privlačen. To je razvidno iz njihove stalne prisotnosti na trgu Unije že od obdobja prvotne preiskave ter iz poskusov izogibanja ukrepom, ki so se uporabljali v preteklosti, prek Tajvana, Indonezije, Šrilanke in Filipinov, kot je navedeno v uvodni izjavi 2.

(98) Poleg tega je ob upoštevanju dejstva, da imajo poleg EU tudi Argentina (69), Japonska (70), Mehika (71), Turčija (72) in ZDA (73) vzpostavljene stroge protidampinške ukrepe v zvezi z uvozom pribora za cevi iz LRK, verjetno, da bi bile v primeru izteka ukrepov velike količine teh prostih zmogljivosti usmerjene na trg Unije.

3.3.3 Sklep v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga

(99) Preiskava je pokazala, da se je uvoz iz LRK na trg Unije po dampinških cenah v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval. Ob upoštevanju uvoza pribora za cevi v Unijo v OPP po dampinških cenah, velike proste zmogljivosti v LRK in privlačnosti trga Unije je Komisija sklenila, da bi v primeru izteka ukrepov znatne količine pribora za cevi iz LRK verjetno vstopile na trg Unije po dampinških cenah.

(100) Glede na navedeno je Komisija sklenila, da bi se damping v primeru izteka veljavnosti protidampinških ukrepov verjetno nadaljeval.

4. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE

4.1 Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

(101) V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je podobni izdelek v Uniji proizvajalo 18 proizvajalcev. Ti pomenijo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

4.2 Potrošnja Unije

(102) Komisija je potrošnjo Unije določila tako, da je uvozu iz LRK in drugih tretjih držav dodala prodajo industrije Unije na trgu Unije, pri čemer je uporabila podatke Eurostata o oznakah TARIC (integrirane tarife Evropske unije).

(103) Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala na naslednji način: Preglednica 2 Potrošnja Unije 2017 2018 2019 OPP Potrošnja Unije (v tonah) 46 277 52 737 49 237 49 684 Indeks (2017 = 100 %) 100 114 106 107 Vir: preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije, vložnik in Eurostat.

(104) Ker se pribor za cevi uporablja predvsem v petrokemični industriji, gradbeništvu, proizvodnji energije, ladjedelništvu in industrijskih obratih za povezavo cevi, je povpraševanje po priboru za cevi povezano zlasti z dejavnostjo v sektorju energetske infrastrukture, na katero pa vpliva razvoj cen energije.

(105) Posledično se je po okrevanju cen nafte in plina v letu 2018 (74) potrošnja Unije v navedenem letu v primerjavi z letom 2017 povečala za približno 14 %. Temu povečanju potrošnje sta v letu 2019 sledila 8-odstotno zmanjšanje (zaradi padca cene nafte in plina) in rahlo povečanje v OPP, kar je kljub temu povzročilo 7-odstotno povečanje potrošnje Unije v obravnavanem obdobju.

4.3 Uvoz iz Kitajske

4.3.1 Obseg in tržni delež uvoza iz Kitajske

(106) Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Preglednica 3 Obseg (v tonah) in tržni delež uvoza iz Kitajske 2017 2018 2019 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Pribor za cevi s poreklom iz Kitajske 5 864 4 925 5 047 5 192 Indeks (2017 = 100 %) 100 84 86 89 Tržni delež (%) 13 9 10 10 Vir: Eurostat.

(107) V obravnavanem obdobju se je celotni obseg uvoza iz Kitajske zmanjšal s 5 864 ton v letu 2017 na 5 192 ton v OPP. Kitajski tržni delež je sledil enakemu gibanju in se v obravnavanem obdobju zmanjšal s 13 % v letu 2017 na 10 % v OPP.

4.3.2 Cene uvoza iz Kitajske in nelojalno nižanje prodajnih cen

(108) Komisija je cene uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Na tej podlagi se je povprečna cena uvoza iz zadevne države gibala na naslednji način: Preglednica 4 Cene uvoza iz Kitajske (v EUR/tono) 2017 2018 2019 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Pribor za cevi s poreklom iz Kitajske 1 265,05 1 696,70 1 870,44 1 852,77 Indeks (2017 = 100 %) 100 134 148 146 Vir: Eurostat.

(109) V obravnavanem obdobju se je povprečna uvozna cena zvišala za 46 %, in sicer s 1 265 EUR/tono v letu 2017 na 1 852 EUR/tono v OPP.

(110) Kot je navedeno v uvodni izjavi 13, v preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik. Zato je Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala tehtano povprečno prodajno ceno vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, ter povprečno ceno uvoza iz zadevne države, določeno na podlagi CIF glede na podatke Eurostata z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve in stroške po uvozu. Kitajske uvozne cene so brez upoštevanja protidampinških dajatev nelojalno znižale prodajne cene Unije za 16,4 %. Ob upoštevanju protidampinških dajatev je kitajski uvoz vstopal na trg Unije po cenah, ki so bile za 28 % višje od prodajnih cen Unije.

4.4 Uvoz iz drugih tretjih držav

(111) Obseg, tržni delež in cene uvoza iz drugih tretjih držav so se gibali na naslednji način: Preglednica 5 Obseg (v tonah) in tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav (razen Kitajske) Država 2017 2018 2019 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Tretje države skupaj (razen Kitajske) Uvoz 10 506 13 632 12 883 13 563 Indeks 100 130 123 129 Tržni delež (%) 23 26 26 27 Cena (v EUR/tono) 2 083 2 209 2 396 2 478 Indeks (2016 = 100) 100 106 115 119 Turčija Uvoz 1 498 1 907 2 800 2 860 Tržni delež (%) 3 4 6 6 Cena (v EUR/tono) 1 825 1 978 2 032 2 090 Vietnam Uvoz 2 527 2 958 1 976 2 240 Tržni delež (%) 5 6 4 5 Cena (v EUR/tono) 1 504 1 554 1 794 1 850 Kambodža Uvoz 1 905 2 471 2 076 2 172 Tržni delež (%) 4 5 4 4 Cena (v EUR/tono) 1 328 1 541 1 663 1 597 Druge tretje države (razen Kitajske, Turčije, Vietnama in Kambodže) Uvoz 4 576 6 296 6 031 6 291 Tržni delež (%) 10 12 12 13 Cena (v EUR/tono) 2 801 2 849 3 015 3 182 Vir: Eurostat.

(112) Uvoz iz drugih tretjih držav je v OPP znašal skupno 13 563 ton in se je v primerjavi z letom 2017 povečal za 29 %. Povečal se je predvsem v obdobju 2017–2018, po tem pa je ostal razmeroma stabilen do konca OPP. Povečanje uvoza se odraža v njegovem tržnem deležu, ki se je s 23 % v letu 2017 povečal na 27 % v OPP. Povprečna uvozna cena se je v obravnavanem obdobju enakomerno zviševala in se v OPP v primerjavi z letom 2017 zvišala za 19 %. Te cene so bile v povprečju nižje od cen industrije Unije.

4.5 Gospodarski položaj industrije Unije

4.5.1 Splošne pripombe

(113) V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je pregled učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključeval oceno vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

(114) Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik, in preverjenih izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. Podatki so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je ugotovila, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

(115) Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

(116) Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.5.2 Makroekonomski kazalniki

4.5.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

(117) Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način: Preglednica 6 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti proizvajalcev Unije 2017 2018 2019 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Obseg proizvodnje (v tonah) 38 617 50 562 46 812 41 162 Indeks (2017 = 100) 100 131 121 107 Proizvodna zmogljivost (v tonah) 144 702 158 271 150 526 150 526 Indeks (2017 = 100) 100 109 104 104 Izkoriščenost zmogljivosti (%) 27 32 31 27 Vir: podatki, ki jih je predložil vložnik, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

(118) Proizvodnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 7 % in je v veliki meri sledila razvoju cen energije. Natančneje, razmeroma močnemu povečanju za 31 % v letu 2018 je sledilo zmanjšanje v letu 2019 in OPP.

(119) Proizvodna zmogljivost je sledila podobnemu trendu kot proizvodnja, tj. večje povečanje v letu 2018, ki mu je sledilo zmanjšanje v letu 2019 in OPP. Skupno se je proizvodna zmogljivost v obravnavanem obdobju povečala za 4 %.

(120) Izkoriščenost zmogljivosti, ki je sledila podobnim trendom, je v obravnavanem obdobju ostala zelo nizka (27–32 %). V skladu s prejšnjo preiskavo zaradi izteka ukrepa (75) je nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti delno posledica metode za izračun skupne zmogljivosti, pri kateri je sporočena zmogljivost teoretična največja zmogljivost (3 izmene/dan), za katero pa ni nujno, da natančno izraža dejansko zmogljivost.

4.5.2.2 Obseg prodaje in tržni delež

(121) Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način: Preglednica 7 Obseg prodaje in tržni delež proizvajalcev Unije 2017 2018 2019 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Obseg prodaje v Uniji (v tonah) 29 907 34 180 31 306 30 929 Indeks (2017 = 100) 100 114 105 103 Tržni delež (%) 65 65 64 62 Vir: podatki, ki jih je predložila industrija Unije, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

(122) Obseg prodaje podobnega izdelka s strani industrije Unije v obravnavanem obdobju je v bistvu sledil tržnim gibanjem in razvoju potrošnje Unije, pri čemer se je povečal predvsem v letu 2018 in se nato v OPP zmanjšal skoraj na ravni iz leta 2017 (3-odstotno povečanje).

(123) Tržni delež industrije Unije je v obdobju 2017–2018 ostal stabilen pri 65 %, nato pa se je v OPP zmanjšal na 62 %. To je primerljivo s 64-odstotnim tržnim deležem industrije Unije v prejšnjem obdobju preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa (76).

4.5.2.3 Rast

(124) Kljub povečanju obsega prodaje za 3 % v obravnavanem obdobju se prodaja industrije Unije ni povečevala enako hitro kot povpraševanje, ki se je povečalo za 7 %, zato se je tržni delež industrije Unije zmanjšal s 65 % v letu 2017 na 62 % v OPP.

4.5.2.4 Zaposlenost in produktivnost

(125) Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 8 Zaposlenost in produktivnost proizvajalcev Unije 2017 2018 2019 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Število zaposlenih 953 1 035 996 958 Indeks (2017 = 100) 100 109 105 101 Produktivnost (v tonah/zaposlenega) 41 49 47 43 Indeks (2017 = 100) 100 121 116 106 Vir: podatki, ki jih je predložil vložnik, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

(126) Zaposlenost in produktivnost sta se v letu 2018 v primerjavi z letom 2017 povečali in nato v OPP znižali na ravni, ki so bile nekoliko nad ravnmi iz leta 2017 (1 % za zaposlenost in 6 % za produktivnost).

4.5.3 Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

(127) Stopnja dampinga, ugotovljena v okviru te preiskave, je precej nad stopnjo de minimis. Vpliv višine dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije je zato znaten ne le glede na cene uvoza iz zadevne države, ampak tudi glede na obseg navedenega uvoza.

(128) Poleg tega industrija Unije še vedno okreva od učinkov preteklega škodljivega dampinga, ki ga je povzročil uvoz pribora za cevi s poreklom iz Ruske federacije, Republike Koreje in Malezije.

4.5.4 Mikroekonomski kazalniki

4.5.4.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

(129) Povprečna prodajna cena industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji in stroški na enoto so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 9 Povprečne prodajne cene v Uniji in stroški na enoto 2017 2018 2019 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (v EUR/tono) 2 479 2 547 2 709 2 583 Indeks (2017 = 100) 100 103 109 104 Stroški proizvodnje na enoto (v EUR/tono) 3 096 2 878 3 007 3 079 Indeks (2017 = 100) 100 93 97 100 Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

(130) Povprečna prodajna cena industrije Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju zvišala za 4 %, pri čemer je najvišjo raven dosegla v letu 2019 (+9 % v primerjavi z letom 2017). Stroški proizvodnje na enoto so se v obdobju 2017–2018 znižali za 7 %, nato pa so se zvišali, dokler niso v OPP dosegli enake ravni kot v letu 2017.

4.5.4.2 Stroški dela

(131) Povprečni stroški dela so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 10 Povprečni stroški dela na zaposlenega 2017 2018 2019 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR/zaposlenega) 55 627 63 259 62 588 60 718 Indeks (2017 = 100) 100 114 113 109 Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

(132) Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju zvišali za 9 %.

4.5.4.3 Zaloge

(133) Zaloge so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način: Preglednica 11 Zaloge 2017 2018 2019 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Končne zaloge (v tonah) 7 416 7 716 8 830 6 938 Indeks (2017 = 100) 100 104 119 94 Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

(134) Raven končnih zalog vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obdobju 2018–2019 postopoma zviševala, v OPP pa je padla pod raven iz leta 2017 (za 3 %).

4.5.4.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

(135) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 12 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb 2017 2018 2019 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) –22 –4 –6 –12 Indeks (2017 = 100) – 100 –20 –27 –53 Denarni tok (v EUR) – 712 306 3 885 489 –2 909 316 –3 154 172 Indeks (2017 = 100) – 100 545 – 408 – 443 Naložbe (v EUR) 5 206 064 4 312 069 4 030 480 3 429 405 Indeks (2017 = 100) 100 83 77 66 Donosnost naložb (%) –12 7 –7 –14 Indeks (2017 = 100) – 100 56 –61 – 116 Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

(136) V preiskavi je bila dobičkonosnost industrije Unije določena tako, da je bil neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izražen kot odstotek prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev je bila v obravnavanem obdobju negativna, in sicer se je povečala z –22 % v letu 2017 na –12 % v OPP. V letih 2018 in 2019 je znašala –4 % oziroma –6 %, kar je v skladu s povečanjem povpraševanja in znižanjem stroškov proizvodnje.

(137) Neto denarni tok je sposobnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti. Neto denarni tok je v celotnem obravnavanem obdobju ostal negativen, razen v letu 2018, in sicer zaradi ugodnih tržnih pogojev.

(138) Naložbe (ki so bile v glavnem osredotočene na nadgradnjo proizvodne opreme ter povečanje kakovosti, produktivnosti in prožnosti proizvodnega procesa) so se v obravnavanem obdobju postopoma znižale in so bile v OPP za 34 % nižje kot v letu 2017. Tak trend kaže na negotovost na trgu zaradi pandemije COVID-19 ter na zmanjšanje povpraševanja zaradi nižjih cen energije v letu 2019 in OPP.

(139) Donosnost naložb iz proizvodnje in prodaje podobnega izdelka je kazala podoben trend kot dobičkonosnost, pri čemer se je v letu 2018 močno povečala, nato pa v letu 2019 in v OPP zmanjšala.

4.5.5 Sklep o položaju industrije Unije

(140) Kljub izboljšavam, zlasti v letih z ugodnimi tržnimi razmerami (npr. v letu 2018, tj. pred izbruhom COVID-19 ter po povečanju naložb v energetsko infrastrukturo zaradi okrevanja cen nafte in plina), je položaj industrije Unije še vedno negotov. Industrija Unije ni mogla v celoti izkoristiti povečanja povpraševanja v obravnavanem obdobju, zaradi česar se je njen tržni delež zmanjšal s 65 % na 62 %. V celotnem obravnavanem obdobju je imela precejšnje izgube. Njene izgube so v OPP znašale –12 %. Denarni tok in donosnost naložb sta bila v obravnavanem obdobju v veliki meri negativna.

(141) Ob upoštevanju navedenega sta rahlo povečanje produktivnosti v obravnavanem obdobju in stalno visok izvoz industrije Unije, pri čemer je izvoz proizvajalcev Unije predstavljal približno 20 % njihove celotne prodaje, prispevala k nadaljnji sposobnosti preživetja industrije Unije in dokazujeta, da si industrija Unije še naprej prizadeva prodreti na nove trge in ostati konkurenčna na svetovnem prizorišču.

(142) Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

(143) Komisija je nato ocenila, ali obstaja vzročna zveza med uvozom iz zadevne države in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Obseg uvoza iz LRK je v obravnavanem obdobju ostal znaten, vendar se je zmanjšal za 11 %. Kitajske uvozne cene so se v obravnavanem obdobju zvišale za 46 %. Ob upoštevanju veljavnih ukrepov je ta uvoz vstopal na trg Unije po cenah, ki so bile za 28 % višje od cen industrije Unije in posledično neškodljive.

(144) Glede na navedeno je Komisija sklenila, da uvoz iz zadevne države ni mogel povzročiti znatne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

(145) Zato je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ocenila, ali v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode, ki jo je prvotno povzročil dampinški uvoz iz LRK.

5. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE, KI JO JE PRVOTNO POVZROČIL DAMPINŠKI UVOZ IZ ZADEVNE DRŽAVE, V PRIMERU RAZVELJAVITVE UKREPOV

(146) Da bi Komisija ugotovila, ali obstaja verjetnost ponovitve škode, ki jo je prvotno povzročil dampinški uvoz iz LRK, je upoštevala naslednje elemente: (1) neizkoriščeno zmogljivost v zadevni državi in privlačnost trga Unije ter (2) učinek morebitnega uvoza in ravni cen takega uvoza iz LRK na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov.

(147) Kot je navedeno v uvodni izjavi 95, je bila razpoložljiva neizkoriščena proizvodna zmogljivost v Kitajski v obdobju preiskave v zvezi s pregledom štirikrat večja od potrošnje Unije. Brez veljavnih protidampinških dajatev bi kitajski uvoz nelojalno znižal prodajne cene proizvajalcev Unije za 16,4 %. Ker so izračuni nelojalnega nižanja prodajnih cen temeljili na prodajnih cenah industrije Unije, s katerimi industrija ustvarja izgubo, bi bile stopnje škode veliko višje. Zato je verjetno, da bi v primeru razveljavitve ukrepov na trg Unije vstopala velika količina dampinškega uvoza po škodljivih cenah.

(148) Nadaljnji interes kitajskih proizvajalcev izvoznikov za trg Unije je razviden iz razmeroma stabilnega obsega uvoza v obravnavanem obdobju kljub veljavnim ukrepom. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da se kitajski izvozniki izogibajo veljavnim protidampinškim ukrepom prek štirih različnih tretjih držav, in sicer Tajvana, Šrilanke, Indonezije in Filipinov. Iz teh ponavljajočih se praks izogibanja sta jasno razvidna zanimanje kitajskih proizvajalcev izvoznikov za dostop do trga Unije brez omejitev in torej privlačnost trga Unije za kitajske izvoznike. Kot je navedeno v uvodni izjavi 104, ima tudi več drugih tretjih držav vzpostavljene protidampinške ukrepe v zvezi z uvozom pribora za cevi iz LRK, zaradi česar je verjetno, da bi bile v primeru izteka ukrepov velike količine pribora za cevi iz LRK usmerjene na trg Unije.

(149) Verjetno povečanje dampinškega uvoza po škodljivih cenah bi povzročilo nadaljnje poslabšanje položaja industrije Unije. Cenovni pritisk industriji Unije ne bi dovolil zvišanja cen na dobičkonosne ravni ter bi verjetno povzročil dodatne finančne izgube in zmanjšanje proizvodnje ali celo zaprtje obratov proizvajalcev Unije. Poleg tega bi ta uvoz še naprej prevzemal tržni delež na trgu Unije na račun industrije Unije, s čimer bi se še dodatno zmanjšala že tako nizka izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije.

(150) Komisija je zato sklenila, da bi razveljavitev veljavnih ukrepov zelo verjetno povzročila ponovitev škode industriji Unije, ki jo je prvotno povzročil uvoz iz LRK v smislu člena 11(2) osnovne uredbe.

6. INTERES UNIJE

(151) Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov zoper Kitajsko ne bi bila v interesu Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

(152) Vse zainteresirane strani so imele v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe možnost, da izrazijo svoja stališča.

(153) Na podlagi tega je Komisija proučila, ali so kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja dampinga in ponovitve škode obstajali utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da ohranitev obstoječih ukrepov ni bila v interesu Unije.

6.1 Interes industrije Unije

(154) Kot je bilo ugotovljeno v uvodnih izjavah 140 in 142 ter kot potrjujejo negativna gibanja številnih kazalnikov škode, je bila industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej v zelo ranljivem položaju. Poleg tega je bilo v uvodni izjavi 148 ugotovljeno, da bi se škoda v primeru izteka protidampinških ukrepov proti Kitajski ponovila.

(155) Komisija je menila, da industrija Unije kljub slabemu položaju na trgu Unije na splošno ostaja sposobna preživeti. Izvoz industrije Unije je namreč stalno močen, saj predstavlja znaten delež obsega prodaje, poleg tega pa so se v obravnavanem obdobju zvišale tudi ravni produktivnosti. Vendar ima industrija Unije še vedno zelo nizke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti in negativno dobičkonosnost.

(156) Morebitno dodatno poslabšanje bi vplivalo na njen splošni položaj, pri čemer bi obstajalo tveganje, da bi bilo treba zmanjšati proizvodnjo ali celo dokončno zapreti proizvodne obrate v Uniji. Zato je mogoče skleniti, da bi bilo nadaljevanje ukrepov proti Kitajski v interesu industrije Unije.

6.2 Interes uvoznikov/trgovcev in uporabnikov

(157) Po objavi obvestila o začetku sta se javila dva nepovezana uvoznika, ki sta v OPP predstavljala približno 6 % celotnega uvoza pribora za cevi iz Kitajske. Oba uvoznika sta izrazila podporo nadaljevanju ukrepov. Njuna poslovna dejavnost, povezana z zadevnim izdelkom, je bila v OPP dobičkonosna. Zato se sklene, da z vidika uvoznikov ni utemeljenih razlogov, da se obstoječi ukrepi ne bi podaljšali.

(158) Po objavi obvestila o začetku in med preiskavo se ni javil noben uporabnik. Opozoriti je treba, da je pribor za cevi samo dodatek, ki se uporablja za povezovanje cevi, zato njegovi stroški na splošno predstavljajo le majhen del skupnih stroškov projekta.

(159) Zato ni nič kazalo, da bi imela ohranitev ukrepov negativni učinek na uporabnike, ki bi presegel pozitivni učinek ukrepov.

6.3 Sklep o interesu Unije

(160) Glede na navedeno je Komisija sklenila, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali podaljšanju sedanjih protidampinških ukrepov za uvoz iz Kitajske.

7. PROTIDAMPINŠKI UKREPI

(161) Iz navedenih premislekov sledi, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/1934 uporabljajo za uvoz nekaterega pribora za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

(162) Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem razkritju jim je bil določen tudi rok za predložitev stališč. Komisija ni prejela nobenih pripomb.

(163) V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (77) je obrestna mera, kadar je treba povrniti znesek na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije na prvi koledarski dan posameznega meseca.

(164) Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz pribora (fitingov) za cevi (razen litega pribora (fitingov), prirobnic in pribora z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla) z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, trenutno uvrščenega pod oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 in 7307998098). 2. Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, so: Država Družba Stopnja dajatve (%) Dodatne oznake TARIC Kitajska Vse družbe 58,6 –

Člen 2 1. Dokončna protidampinška dajatev, uvedena s členom 1 na uvoz s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se razširi na uvoz enakega pribora (fitingov) (trenutno uvrščenega pod oznake TARIC 7307931191, 7307931991 in 7307998092), poslanega s Tajvana (dodatna oznaka TARIC A 999), ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Tajvana ali ne, razen tistega, ki ga proizvedejo družbe Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) (dodatna oznaka TARIC A098), Rigid Industries Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) (dodatna oznaka TARIC A099) in Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Tajvan) (dodatna oznaka TARIC A100). 2. Dokončna protidampinška dajatev, uvedena s členom 1 na uvoz s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se razširi na uvoz pribora (fitingov) za cevi (razen litega pribora (fitingov), prirobnic in pribora z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla) z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene, trenutno uvrščenega pod oznake KN ex 7307 93 11 (oznaka TARIC 7307931193), ex 7307 93 19 (oznaka TARIC 7307931993) in ex 7307 99 80 (oznaka TARIC 7307998093) ter poslanega iz Indonezije, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek iz Indonezije ali ne. 3. Dokončna protidampinška dajatev, uvedena s členom 1 na uvoz s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se razširi na uvoz pribora (fitingov) za cevi (razen litega pribora (fitingov), prirobnic in pribora z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla) z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene, trenutno uvrščenega pod oznake KN ex 7307 93 11 (oznaka TARIC 7307931194), ex 7307 93 19 (oznaka TARIC 7307931994) in ex 7307 99 80 (oznaka TARIC 7307998094) ter poslanega s Šrilanke, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom s Šrilanke ali ne. 4. Dokončna protidampinška dajatev, uvedena s členom 1 na uvoz s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se razširi na uvoz pribora (fitingov) za cevi (razen litega pribora (fitingov), prirobnic in pribora z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla) z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene, trenutno uvrščenega pod oznake KN ex 7307 93 11 (oznaka TARIC 7307931195), ex 7307 93 19 (oznaka TARIC 7307931995) in ex 7307 99 80 (oznaka TARIC 7307998095) ter poslanega s Filipinov, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom s Filipinov ali ne. 5. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe v zvezi s carinami.

Člen 3 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 24. januarja 2022 Za Komisijo predsednica Ursula VON DER LEYEN

(1) UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

(2) Uredba Sveta (ES) št. 584/96 z dne 11. marca 1996 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Hrvaške in Tajske ter dokončnem pobiranju uvedenih začasnih dajatev (UL L 84, 3.4.1996, str. 1).

(3) Uredba Sveta (ES) št. 964/2003 z dne 2. junija 2003 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev za uvoz določenega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske in tistih, poslanih s Tajvana, ki se prijavijo kot izdelki s poreklom s Tajvana ali ne (UL L 139, 6.6.2003, str. 1).

(4) Uredba Sveta (ES) št. 2052/2004 z dne 22. novembra 2004 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 964/2003 za uvoz pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla, poslanega iz Indonezije, ki se prijavijo kot izdelki s poreklom iz Indonezije ali ne (UL L 355, 1.12.2004, str. 4).

(5) Uredba Sveta (ES) št. 2053/2004 z dne 22. novembra 2004 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 964/2003 za uvoz določenega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla, poslanega s Šrilanke, ki se prijavijo kot izdelki s poreklom s Šrilanke ali ne (UL L 355, 1.12.2004, str. 9).

(6) Uredba Sveta (ES) št. 655/2006 z dne 27. aprila 2006 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 964/2003 na uvoz pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla, poslanega s Filipinov, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano na Filipinih ali ne (UL L 116, 29.4.2006, str. 1).

(7) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1934 z dne 27. oktobra 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 282, 28.10.2015, str. 14).

(8) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/566 z dne 9. aprila 2019 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Ruske federacije, Republike Koreje in Malezije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta ter o zaključku preiskave v zvezi z uvozom enakega izdelka s poreklom iz Republike Turčije (UL L 99, 10.4.2019, str. 9).

(9) UL C 38, 5.2.2020, str. 2.

(10) UL C 361, 27.10.2020, str. 6.

(11) https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2490.

(12) Obvestilo o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (UL C 86, 16.3.2020, str. 6).

(13) Glej opombo št. 7.

(14) http://comext.eurostat.ec.europa.eu/ANALYTICAL_S10_V17_ECAS/Analytical.html.

(15) Dun & Bradstreet (D&B): https://sso.dnb.com/.

(16) Global Trade Alert (GTA): https://www.globaltradealert.org/data_extraction.

(17) Podatkovna zbirka OECD: http://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials.

(18) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/635 z dne 16. aprila 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 132, 19.4.2021, str. 145) ter Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/508 z dne 7. aprila 2020 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indonezije, Ljudske republike Kitajske in Tajvana (UL L 110, 8.4.2020, str.3).

(19) Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodni izjavi 149 in 150, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodni izjavi 158 in 159.

(20) Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 115–118, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodne izjave 122–127.

(21) Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 119–122, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodne izjave 128–132: Čeprav se lahko šteje, da pravica ustreznih državnih organov do imenovanja in razrešitve ključnega poslovodnega osebja v podjetjih v državni lasti, kot je določena v kitajski zakonodaji, odraža ustrezne lastniške pravice, so celice KKP v podjetjih v državni lasti in zasebnih podjetjih še en pomemben kanal, prek katerega lahko država vpliva na poslovne odločitve. V skladu s pravom družb LRK je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo KKP (z vsaj tremi člani KKP, kot je določeno v statutu KPK), družba pa zagotovi potrebne pogoje za dejavnosti organizacije partije. Zdi se, da se v preteklosti ta zahteva ni vedno upoštevala ali strogo izvrševala. Vendar je KKP vsaj od leta 2016 okrepila zahteve po nadzoru nad poslovnimi odločitvami v podjetjih v državni lasti zaradi političnih načel. Po poročilih naj bi KKP tudi izvajala pritisk na zasebne družbe in zahtevala, naj na prvo mesto postavijo „patriotizem“ in sledijo partijski disciplini. Leta 2017 so poročali o obstoju partijskih celic v 70 % od približno 1,86 milijona zasebnih družb, pri čemer se je izvajal vse večji pritisk, da morajo organizacije KKP imeti zadnjo besedo pri poslovnih odločitvah v svojih družbah. Ta pravila se splošno uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu, in sicer v vseh sektorjih, vključno s proizvajalci hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla in dobavitelji vložkov zanje.

(22) Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 123–129, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodne izjave 133–138.

(23) Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 130–133, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodne izjave 139–142.

(24) Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodni izjavi 134 in 135, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodni izjavi 143 in 144.

(25) Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 136–145, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodne izjave 145–154.

(26) Na voljo na https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

(27) Celotno besedilo načrta je na voljo na spletnem mestu ministrstva za industrijo in informacijsko tehnologijo: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html (zadnji ogled 2. marca 2020).

(28) Načrt za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020, stran 24.

(29) Načrt za prilagoditev in posodobitev jeklarstva za obdobje 2016–2020, stran 25.

(30) Profil družbe TISCO: http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (zadnji ogled 2. marca 2020).

(31) Profil družbe Baowu: http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (zadnji ogled 6. maja 2021).

(32) Poročilo, poglavje 14, str. 358: 51 % zasebnih družb in 49 % podjetij v državni lasti glede na proizvodnjo ter 44 % podjetij v državni lasti in 56 % zasebnih družb glede na zmogljivost.

(33) Na voljo na:

www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (zadnji ogled 6. maja 2021); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (zadnji ogled 6. maja 2021) ter www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (zadnji ogled 6. maja 2021).

(34) Na voljo na http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (zadnji ogled 6. maja 2021) in http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (zadnji ogled 6. maja 2021).

(35) Taka je bila na primer združitev zasebne družbe Rizhao in podjetja v državni lasti Shandong Iron and Steel leta 2009. Glej pekinško poročilo o jeklu, str. 58, in pridobljeni večinski delež družbe China Baowu Steel Group v družbi Magang Steel junija 2019, glej https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (zadnji ogled 6. maja 2021).

(36) Poročilo – del I, poglavje 5, str. 100 in 101.

(37) Poročilo, del I, poglavje 2, str. 26.

(38) Poročilo, del I, poglavje 2, str. 31 in 32.

(39) Na voljo na https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (zadnji ogled 22. oktobra 2021).

(40) Poročilo, del III, poglavje 14, str. 346 in naslednje.

(41) Uvodni del načrta za prilagoditev in posodobitev jeklarstva.

(42) Poročilo, poglavje 14, str. 347.

(43) 13. petletni načrt za gospodarski in družbeni razvoj Ljudske republike Kitajske (2016–2020), na voljo na:

https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (zadnji ogled 6. maja 2021).

(44) Poročilo, poglavje 14, str. 349.

(45) Poročilo, poglavje 14, str. 352.

(46) Katalog s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013), izdan na podlagi odredbe št. 9 nacionalne komisije za razvoj in reforme z dne 27. marca 2011 in spremenjen v skladu s sklepom nacionalne komisije za razvoj in reforme o spremembi ustreznih klavzul kataloga s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011), izdanim na podlagi odredbe št. 21 nacionalne komisije za razvoj in reforme z dne 16. februarja 2013.

(47) Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodni izjavi 134 in 135, in Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodni izjavi 143 in 144.

(48) Odprti podatki Svetovne banke – višji srednji dohodek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

(49) Če nobena država s podobno stopnjo razvoja ne proizvaja izdelka, ki se pregleduje, se lahko upošteva proizvodnja izdelka, ki je v isti splošni kategoriji in/ali sektorju kot izdelek, ki se pregleduje.

(50) Električna energija (http://www.mea.or.th/en/profile/109/114), naravni plin (http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static), kurilno olje (http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/petroleumprice-statistic) in voda (https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price).

(51) http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx

(52) https://home.kpmg/xx/en/home/insights/2011/12/thailand-other-taxes-levies.html

(53) Glej: http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static, zlasti preglednico 7.2.4 o končni porabi energije na prebivalca.

(54) http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static.

(55) http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/petroleumprice-statistic.

(56) https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price.

(57) Podatki o prispevkih za socialno varnost, ki jih plačuje delodajalec, na Tajskem so bili pridobljeni iz statističnih podatkov iz baze znanja KPMG o Tajski:https://home.kpmg/xx/en/home/insights/2011/12/thailand-other-taxes-levies.html.

(58) Referenčne vrednosti za stroške dela v zadevnem obdobju preiskave in ustrezni menjalni tečaji so bili pridobljeni od tajskega nacionalnega statističnega urada; http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx.

(59) Uredba (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (UL L 123, 19.5.2015, str. 33). Člen 2(7) osnovne uredbe določa, da se domače cene v teh državah ne morejo uporabljati za določitev normalne vrednosti in da so taki podatki o uvozu v vsakem primeru zanemarljivi.

(60) Referenčne vrednosti za delo za zadevno obdobje preiskave in ustrezni menjalni tečaji so bili pridobljeni od tajskega nacionalnega statističnega urada; http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx.

(61) Podatki o prispevkih za socialno varnost, ki jih plačuje delodajalec, na Tajskem so bili pridobljeni iz statističnih podatkov iz baze znanja KPMG o Tajski:https://home.kpmg/xx/en/home/insights/2011/12/thailand-other-taxes-levies.html.

(62) http://www.mea.or.th/en/profile/109/114 ter naslednje povprečje, ki je bilo zaradi nesodelovanja izračunano na podlagi evropskih standardov: 3,85 THB/KWH, 0,10 EUR/KWH, 0,77 CNY/KWH.

(63) Glej: http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static, zlasti preglednico 7.2.4 o končni porabi energije na prebivalca.

(64) Tajsko ministrstvo za energijo, urad za energetsko politiko in načrtovanje, statistični podatki o energiji, 8.1 – statistični podatki o cenah nafte, preglednica 8 – maloprodajna cena naftnih derivatov, na voljo na: http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/petroleumprice-statistic.

(65) Tajski pokrajinski organ za oskrbo z vodo: https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price.

(66) https://globalfinancials.com/index-admin.html

(67) Vir: OECD: https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CIF_FOB_ITIC.

(68) Poročilo Svetovne banke „Doing Business“ iz leta 2020: https://www.doingbusiness.org/en/reports/global-reports/doing-business-2020 in https://www.doingbusiness.org/en/methodology/trading-across-borders.

(69) Svetovna trgovinska organizacija, polletno poročilo v skladu s členom 16.4 Sporazuma: Argentina, G/AD P/N/195/ARG, 22. februar 2010.

(70) https://www.globaltradealert.org/intervention/56880/anti-dumping/japan-definitive-antidumping-duty-on-imports-of-carbon-steel-butt-welding-fittings-from-china-and-the-republic-of-korea3.

(71) https://books.google.pt/books?id=7rKr0uKDNMMC&pg=SL9-PA26&lpg=SL9-PA26&dq=Mexico+China+dumping+fittings&source=bl&ots=kp3iTJjBlU&sig=ACfU3U1RlWaGPCCQZZ#v=onepage&q=Mexico%20China%20dumping%20fittings&f=false.

(72) https://www.globaltradealert.org/intervention/16725/anti-dumping/turkey-extension-of-antidumping-duties-on-imports-of-tube-or-pipe-fittings-from-brazil-bulgaria-china-india-indonesia-and-thailand-as-well-as-on-imports-from-chinese-taipei-following-an-anti-circumvention-investigation5.

(73) https://www.usitc.gov/publications/701_731/pub4628.pdf.

(74) Za razvoj cen nafte in zemeljskega plina v obravnavanem obdobju glej https://www.statista.com/statistics/262858/change-in-opec-crude-oil-prices-since-1960/ in https://www.statista.com/statistics/252791/natural-gas-prices/.

(75) Izvedbena uredba (EU) 2015/1934, uvodni izjavi 81 in 82.

(76) Med 1. julijem 2013 in 30. junijem 2014 (pribor za cevi iz Kitajske).

(77) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).