ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Modus vivendi

z dne 20. decembra 1994 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo v zvezi z izvedbenimi ukrepi za akte, ki so sprejeti v skladu s postopkom, določenim v členu 189b Pogodbe ES

(96/C 102/01)

(To besedilo nadomešča in razveljavlja besedilo, objavljeno v UL C 293 z dne 8. novembra 1995)

1. Te smernice so namenjene premagovanju težav, ki so se iz razlogov, povezanih z vprašanjem postopka v odborih, pojavile pri sprejemanju aktov v skladu s postopkom, določenim v členu 189b Pogodbe.

2. Te smernice nikakor ne prejudicirajo načelnih stališč, ki so jih izrazile tri institucije.

3. Tri institucije ugotavljajo, da bo vprašanje, ki se postavlja glede izvedbenih ukrepov za akte, sprejete v skladu s postopkom, določenim v členu 189b Pogodbe, kadar je sprejetje takih ukrepov zaupano Komisiji, na zahtevo Evropskega parlamenta, Komisije in več držav članic preučeno v teku revizije Pogodb, predvidene za leto 1996. To vprašanje bo preučila posebna v ta namen ustanovljena skupina.

4. Pristojni odbor Evropskega parlamenta istočasno in pod enakimi pogoji kot odbor, predviden v temeljnem aktu, prejme vsak osnutek splošnega izvedbenega akta, ki ga predloži Komisija, skupaj z ustreznim časovnim razporedom.

Komisija obvesti pristojni odbor Evropskega parlamenta o nujnosti sprejetja določenega ukrepa in ga opozori tudi na morebitne druge težave. Pristojni odbor Evropskega parlamenta se zavezuje, da bo po potrebi uporabil nujni postopek.

Komisija obvesti pristojni odbor Evropskega parlamenta, kadar ukrepi, ki jih sprejme ali načrtuje Komisija, niso v skladu z mnenjem, ki ga je dal odbor, predviden v temeljnem aktu, ali kadar mora Komisija v primeru, da mnenja ni, Svetu podati predlog v zvezi z ukrepom, ki ga je treba sprejeti.

5. Svet sprejme osnutek splošnega izvedbenega akta, ki mu je bil poslan v skladu z izvedbenim postopkom, šele po tem, ko:

- obvesti Evropski parlament in mu določi primeren rok za predložitev mnenja,

- se v primeru negativnega mnenja nemudoma in ustrezno seznani s stališčem Evropskega parlamenta, zato da bi se rešitev poiskala v primernem okviru.

Akt se v vsakem primeru sprejme do roka, določenega v posebnih določbah temeljnega akta.

6. V okviru tega modusa vivendi Komisija v največjem možnem obsegu upošteva vse pripombe Evropskega parlamenta in slednjega v vseh fazah postopka obvešča o ukrepih, ki jih namerava sprejeti v odgovor na te pripombe, zato da lahko Parlament izvaja svoja pooblastila s polnim poznavanjem dejstev.

7. Ta modus vivendi se uporablja z učinkom od dne, ko ga sprejmejo tri institucije.

V Bruslju, dvajsetega decembra tisoč devetsto štiriindevetdeset

Za Svet Evropske unije

Klaus Kinkel

Za Evropski parlament

Nicole Fontaine

Za Evropsko komisijo

Jacques Delors

--------------------------------------------------
SL Uradni list Evropske unije L 119/40

DODATEK

k SKLEPU ATALANTA/3/2009 POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA z dne 21. aprila 2009 o vzpostavitvi odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) (2009/369/SZVP)

(Uradni list Evropske unije L 112 z dne 6. maja 2009)

Sklepu Političnega in varnostnega odbora Atalanta/3/2009 z dne 21. aprila 2009 se doda naslednja priloga:
SL Uradni list Evropske unije L 16/200

Dodatek k Uredbi Sveta (ES) št. 51/2006 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova, za leto 2006

Člen 24(1)

(a) Besedilo: „… uredbami (EGS) št. 1381/87, (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94, (ES) št. 88/98 (1), (ES) št. 850/98 in (ES) št. 1434/98.“ se glasi: „… uredbami (EGS) št. 1381/87, (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94, (ES) št. 850/98, (ES) št. 1434/98 in (ES) št. 2187/05 (1).“

(b) Opomba 1 se nadomesti z naslednjim: „(1) Uredba Sveta (ES) št. 2187/2005 z dne 21. decembra 2005 o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Øresundu (UL L 349, 31.12.2005, str. 1).“

Priloga IA

(a) Stran 62: Pred tabelo za „Vrsta: Saj/Pollachius virens, Cona: Vb (vode ES), VI, XII, XIV/POK/561214“ se vstavi naslednja tabela: „Vrsta: Saj Pollachius virens Cona: Norveške vode južno od 62oS POK/04-N. Švedska 880 ES 880 TAC Ni pomembno Analitski TACČlen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96.“
(c)

drugih pomembnih ciljev v splošnem javnem interesu Unije ali države članice, zlasti ciljev skupne zunanje in varnostne politike Unije ali pomembnega gospodarskega ali finančnega interesa Unije ali države članice, vključno z denarnimi, proračunskimi in davčnimi zadevami, javnim zdravjem in socialno varnostjo;
(c)

podatkovna zbirka oziroma podatkovne zbirke so zaščitene z geslom v sistemu enotne prijave ter samodejno povezane z uporabniško identifikacijsko kodo in geslom. Dostop do podatkovnih zbirk in podatkov v imenu drugega uporabnika/identitete je strogo prepovedan. Elektronski zapisi so varno shranjeni, da se zavarujeta zaupnost in zasebnost podatkov, ki jih vsebujejo;
(10)

Eurojust za opravljanje svojih nalog zbira in obdeluje informacije in več kategorij osebnih podatkov, vključno z identifikacijskimi podatki posameznikov (npr. ime, priimek, datum rojstva), kontaktnimi podatki (npr. domači naslov, telefonska številka, e-poštni naslov), poklicnimi vlogami in nalogami, informacijami o zasebnem in poklicnem ravnanju in uspešnosti (vedenjski podatki, ki so lahko pomembni in omejeni na tekoče upravne preiskave, preddisciplinske in disciplinske postopke ter postopke začasne odstranitve z delovnega mesta, predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, obdelovanje postopkov za prijavljanje nepravilnosti in podobne postopke) ter finančnimi podatki. Eurojust deluje kot upravljavec podatkov.
„Člen 19

Postopek odločanja

2. V ustrezno utemeljenih in izjemnih okoliščinah, ki štejejo za višjo silo, kot so zlasti večje krize na področju javnega zdravja, naravne nesreče ali teroristična dejanja, katere določi predsednik, lahko Računsko sodišče sprejema odločitve na zasedanju, preko zasedanj na daljavo, kot sta videokonferenca ali telefonska konferenca, na katerih so člani lahko prisotni na Računskem sodišču ali na drugi lokaciji. Predsednik taka zasedanja sklicuje in jim predseduje ter je odgovoren za to, da se ustrezno izvajajo. Smiselno se uporablja pisni postopek iz člena 25(5).“
(b)

če bi izvajanje teh pravic in obveznosti lahko omejili pristojni organi držav članic na podlagi aktov iz člena 23 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali v skladu z nacionalnimi ukrepi za prenos členov 13(3), 15(3) ali 16(3) Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (4);
„4.

Vsak član Komisije prevzema politično odgovornost za ukrepe na področju, za katerega je pristojen, brez poseganja v načelo kolegialnosti znotraj Komisije. Predsednik Komisije je v celoti odgovoren za ugotavljanje kakršnega koli navzkrižja interesov, ki članu Komisije onemogoča opravljanje njegovih dolžnosti. Predsednik Komisije je odgovoren tudi za vse nadaljnje ukrepe, sprejete v tovrstnih okoliščinah, in o tem nemudoma pisno obvesti predsednika Parlamenta. Sodelovanje članov Komisije v volilnih kampanjah ureja Kodeks ravnanja za člane Komisije. Člani Komisije lahko sodelujejo v volilnih kampanjah na volitvah v Parlament, tudi v vlogi kandidatov. Evropske politične stranke jih lahko izberejo tudi za vodilne kandidate („Spitzenkandidat“) za položaj predsednika Komisije. Predsednik Komisije pravočasno obvesti Parlament o tem, ali bo eden ali več članov Komisije kandidiralo v volilnih kampanjah na volitvah v Parlament, in o ukrepih, ki so bili sprejeti, da bi zagotovili spoštovanje načel neodvisnosti, poštenosti in diskretnosti iz člena 245 PDEU in Kodeksa ravnanja za člane Komisije. Član Komisije, ki je kandidat ali sodeluje v volilni kampanji na volitvah v Parlament, se zaveže, da med volilno kampanjo ne bo zavzel stališč, ki ne bi bila v skladu z njegovo dolžnostjo varovanja zaupnosti ali bi kršila načelo kolegialnosti. Član Komisije, ki je kandidat ali sodeluje v volilni kampanji na volitvah v Parlament, ne sme uporabljati človeških ali materialnih virov Komisije za dejavnosti, povezane z volilno kampanjo.“.
SL Uradni list Evropske unije C 215/6

Poslovnik Splošnega sodišča – Primerjalna preglednica

(2015/C 215/05)

Spodnja preglednica za vsak člen, odstavek ali pododstavek Poslovnika Splošnega sodišča z dne 2. maja 1991, kakor je bil nazadnje spremenjen 19. junija 2013, prikazuje ustrezni člen in odvisno od primera odstavek Poslovnika Splošnega sodišča z dne 4. marca 2015, ki začne veljati 1. julija 2015 (UL L 105, 23.4.2015, str. 1).

Če je treba, so v oklepajih prav tako navedeni členi Poslovnika Splošnega sodišča iz leta 1991, ki so bili v novem poslovniku vsebinsko spremenjeni, razen zgolj formalnih in jezikovnih sprememb.
Komisija dvakrat letno, in sicer prvič aprila ali maja (skupaj z dokumenti, priloženimi predlogu proračuna) in drugič decembra ali januarja (po sprejetju splošnega proračuna Unije), predloži celotno finančno načrtovanje za razdelke 1 (razen podrazdelka „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“), 2 (le za okolje in ribištvo), 3 in 4 večletnega finančnega okvira. V tem načrtovanju, razdeljenem po razdelkih, področjih politik in proračunskih vrsticah, bi bilo treba opredeliti:

(a) veljavno zakonodajo, pri kateri je treba razlikovati med večletnimi programi in letnimi ukrepi: — za večletne programe bi morala Komisija navesti postopek, po katerem so bili ti sprejeti (redni ali posebni zakonodajni postopek), njihovo trajanje, skupna finančna sredstva in delež, dodeljen za upravne odhodke, — za letne ukrepe (v zvezi s pilotnimi projekti, pripravljalnimi ukrepi in agencijami) in ukrepe, ki se financirajo v okviru pooblastil Komisije, bi morala Komisija navesti večletne ocene in razlike, ki ostanejo do odobrenih zgornjih mej iz Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (8);

(b) zakonodajne predloge v postopku sprejemanja: predloge Komisije v obravnavi, z najnovejšo posodobitvijo.

Komisija bi morala preučiti načine za navzkrižno sklicevanje med finančnim načrtovanjem in svojim zakonodajnim programom, da se zagotovijo natančnejše in zanesljivejše napovedi. Komisija bi morala za vsak zakonodajni predlog navesti, ali je vključen v program za april ali v program za december. Evropski parlament in Svet bi bilo treba obvestiti zlasti o:

(a) vseh sprejetih novih zakonodajnih aktih in vseh predstavljenih predlogih v obravnavi, ki niso vključeni v program za april ali program za december (z ustreznimi zneski);

(b) zakonodaji, predvideni v letnem zakonodajnem delovnem programu Komisije, z navedbo, ali je verjetno, da bodo ukrepi imeli finančni vpliv.

Kadar koli je to potrebno bi morala Komisija navesti, kako se načrtovanje spremeni zaradi novih zakonodajnih predlogov.
3.2

Brez poseganja v določbe točk 2.2 in 2.4 ter v prihodnjo varnostno ureditev iz točke 4.1 se dostop in načini pošiljanja, namenjeni ohranjanju zaupnosti informacij, določijo s soglasjem še pred posredovanjem informacij. To soglasje med članom Komisije, pristojnim za zadevno politično področje, in parlamentarnim organom, ki ga zastopa njegov predsednik ali nosilec funkcije, ki je posredoval zahtevo, predvideva izbor ene izmed možnosti, določenih v točkah 3.2.1 in 3.2.2, da se zagotovi ustrezna raven zaupnosti. 3.2.1 V zvezi z naslovniki zaupnih informacij bi bilo treba predvideti eno od naslednjih teh možnosti: — informacije, namenjene samo predsedniku Parlamenta, v primerih, utemeljenih z absolutno izjemnimi razlogi, — predsedstvo in/ali konferenca predsednikov, — predsednik in poročevalec pristojnega parlamentarnega odbora, — vsi člani (polnopravni in namestniki) pristojnega parlamentarnega odbora, — vsi poslanci Evropskega parlamenta. Zadevne zaupne informacije se brez privolitve Komisije ne smejo objaviti ali posredovati drugim naslovnikom. 3.2.2 V zvezi z ravnanjem z zaupnimi informacijami bi bilo treba predvideti eno od naslednjih možnosti: (a) ogled dokumentov v zavarovani čitalnici, če so informacije označene s stopnjo zaupnosti „CONFIDENTIEL UE“ ali višjo; (b) seja, zaprta za javnost, ki se je udeležijo samo člani predsedstva, člani konference predsednikov ali polnopravni člani oziroma namestniki pristojnega parlamentarnega odbora, pa tudi uradniki Parlamenta in zaposleni v političnih skupinah Parlamenta, ki jih je predsednik že vnaprej določil kot osebe, ki morajo vedeti, katerih navzočnost je nujna in ki so bili ustrezno varnostno preverjeni, ob upoštevanju naslednjih zahtev: — dokumenti, ki so oštevilčeni, se na začetku seje razdelijo, na koncu pa poberejo. Ni dovoljeno delati zapiskov vsebine teh dokumentov in jih fotokopirati, — v zapisniku seje se podrobnosti razprave o točki, obravnavani po zaupnem postopku, ne navedejo. Pred predložitvijo se iz dokumentov odstranijo vsi osebni podatki. Za zaupne informacije, ki se prejemnikom v Parlamentu posredujejo ustno, velja enaka raven zaščite kot za zaupne informacije, predložene v pisni obliki. Ta zaščita lahko zajema slovesno izjavo prejemnikov informacij, da njihove vsebine ne bodo razkrili nobeni tretji osebi. 3.2.3 Pred ogledovanjem zaupnih informacij v pisni obliki v zavarovani čitalnici Parlament zagotovi naslednje: — varen sistem shranjevanja zaupnih informacij, — varno čitalnico brez fotokopirnih strojev, telefonov, telefaksa, optičnih bralnikov in druge tehnične opreme za razmnoževanje ali posredovanje dokumentov ipd., — varnostne določbe, ki urejajo dostop do čitalnice, vključno z obveznim podpisom v register obiskovalcev in slovesno izjavo o nerazširjanju preučevanih zaupnih informacij. 3.2.4 To ne izključuje drugih enakovrednih ureditev, o katerih se dogovorita instituciji.
4.

V členu 100(2), prvi pododstavek, Poslovnika se besede „razen sodb in sklepov Sodišča prve stopnje“ nadomestijo z „vključno s sodbami in sklepi Sodišča prve stopnje“; nov pododstavek, ki se glasi „Sodbe in sklepi, o katerih se v skladu s členom 55 Statuta Sodišča obvesti države članice in institucije, ki niso bile stranke v sporu, se jim pošljejo po telefaksu ali s katerim drugim tehničnim sredstvom sporočanja.“, je dodan za prvim pododstavkom; nazadnje se v naslednjem pododstavku črta besedi „vrste ali“.
1.

Generalni sekretar vsako leto do 1. junija predsedstvu predloži osnutek letnega načrta prihodkov in odhodkov Odbora za naslednje obračunsko leto. Predsedstvo sestavi letni načrt prihodkov in odhodkov Odbora. Načrt pošlje v skladu s postopkom in v roku, ki ga določa finančna uredba Evropskih skupnosti.
Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z Uredbo (EU) 2022/2379 glede pomena vzpostavitve registra pristojnih nacionalnih organov o uporabi fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu v vseh državah članicah

(2022/C 466/04)

Strategija „od vil do vilic“ in strategija za biotsko raznovrstnost kot del evropskega zelenega dogovora poudarjata potrebo po prehodu na trajnostni prehranski sistem, zlasti z zmanjšanjem uporabe in tveganja pesticidov za 50 % do leta 2030 ter s povečanjem ekološkega kmetovanja in biotsko raznovrstnih krajinskih značilnosti na kmetijskih zemljiščih.

V skladu z Uredbo (EU) 2022/2379 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je popolno zbiranje podatkov o uporabi fitofarmacevtskih sredstev s strani poklicnih uporabnikov v kmetijski dejavnosti, ki zajema 95 % uporabe v vsaki državi članici, mogoče doseči le, če se v skladu s pravom Unije uporablja pravna zahteva, da poklicni uporabniki fitofarmacevtskih sredstev svoje evidence v elektronski obliki posredujejo pristojnim nacionalnim organom.

Evropski parlament in Svet priznavata pomen uvedbe take zahteve v zakonodajo Unije in se zavezujeta, da bosta v ta namen sodelovala.

(1) Uredba (EU) 2022/2379 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. novembra 2022 o statistiki kmetijskih vložkov in proizvodnje, spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 617/2008 ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1165/2008, (ES) št. 543/2009 in (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive 96/16/ES (UL L 315, 7.12.2022, str. 1).
Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o okrepitvi posebnih programov in prilagoditvi temeljnih aktov

(2020/C 444 I/01)

Brez poseganja v pooblastila zakonodajnega in proračunskega organa se Evropski parlament, Svet in Komisija strinjajo, da se v zvezi s programi, ki jih opredeli Evropski parlament, finančna sredstva, določena v njihovih temeljnih aktih oziroma pri njihovem finančnem načrtovanju, povečajo za 2,5 milijarde EUR v cenah iz leta 2018. V ta namen bodo ustrezno zmanjšane razpoložljive razlike do zgornjih mej VFO, pri čemer to ne bo vplivalo na morebitno uporabo instrumenta prilagodljivosti v letu 2021.

Brez poseganja v zakonodajna pooblastila institucij se Evropski parlament, Svet in Komisija strinjajo, da se v temeljne akte programov, navedenih v Prilogi II k uredbi o VFO, vključi določba, da se finančna sredstva povečajo za zneske, določene v Prilogi II. Za programe, s katerimi se vzpostavijo proračunska jamstva, se bo dodatni znesek odražal v dodatni ravni zagotovljenih jamstev.
Izjava Komisije v zvezi s členom 14(2) glede sodelovanja z agencijami Unije

(2019/C 347/01)

Za zagotovitev skladnosti in primerljivosti evropskih socialnih statistik bo Komisija okrepila sodelovanje z agencijami Unije v skladu s členom 14(2) in povezanima uvodnima izjavama (12 in 33). To bo vključevalo okrepljeno sodelovanje na področju statističnih tehnik, metodologije, kakovosti, novih instrumentov in virov podatkov.
SL Uradni list Evropske unije C 80/6

Izjava Komisije

2014/C 80/03

Komisija izjavlja, da namerava izvajati instrument za povezovanje Evrope – prometni sektor v skladu z okvirnimi zneski za posamezne prednostne naloge za financiranje iz Sporočila Komisije (COM(2013) 940) (1), brez poseganja v potrebno prožnost za izvrševanje proračuna.

Okvirni zneski se lahko spremenijo po vmesnem vrednotenju instrumenta za povezovanje Evrope, ki ga Komisija pripravi do 31. decembra 2017, kakor je navedeno v členu 27(1) Uredbe o instrumentu za povezovanje Evrope (2).

(1) Sporočilo Komisije: „Vzpostavitev jedrnega prometnega omrežja: koridorji jedrnega omrežja in instrument za povezovanje Evrope“ COM(2013) 940.

(2) Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (EU) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013).
28.

UGOTAVLJA, da je ozaveščanje javnosti o vplivih ponarejanja in piratstva na družbo in gospodarstvo pomembno, zlasti glede ponaredkov in piratskih izdelkov, ki lahko ogrožajo zdravje in varnost kot tudi evropsko konkurenčnost, ustvarjanje, inovacije in delovna mesta, ter spodbuja Komisijo, države članice in interesne skupine, vključno s potrošniki, da preučijo in organizirajo učinkovite kampanje za ozaveščanje. Finančne posledice bo ocenil opazovalni urad v sodelovanju s Komisijo, da bo lahko določil ustrezne vire financiranja. Kampanje bodo nagovarjale posebne ciljne skupine, kot so potrošniki in mladi;
SL Uradni list Evropske unije C 159/1

Obvestilo za osebe, subjekte in organe, ki jih je Svet vključil na seznam oseb, subjektov in organov, za katere velja člen 7(2) Uredbe Sveta (ES) št. 423/2007 (Priloga V)

(2008/C 159/01)

Osebam, subjektom in organom, navedenim na seznamu iz Priloge k Sklepu Sveta 2008/475/ES z dne 23. junija 2008 (1), sporočamo naslednje:

Svet Evropske unije je ugotovil, da osebe, subjekti in organi, ki so na zgoraj navedenem seznamu, izpolnjujejo merila iz člena 7(2) Uredbe Sveta (ES) št. 423/2007 z dne 19. aprila 2007 o omejevalnih ukrepih proti Iranu (2) in so bili torej na podlagi zgoraj navedenega sklepa vključeni v Prilogo V k tej uredbi. Ta uredba določa, da se zamrznejo vsakršna denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri, ki pripadajo zadevnim osebam, subjektom ali organom, ter da se tem ne smejo dati v razpolaganje, bodisi neposredno ali posredno, nobena denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri.

Zadevne osebe, subjekte in organe je treba opozoriti, da lahko pri pristojnem organu zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kakor je navedeno na spletnih mestih v Prilogi III k Uredbi, vložijo prošnjo za pridobitev dovoljenja glede uporabe zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali posebna plačila (glej člene 8, 9 in 10 Uredbe).

Prav tako lahko osebe, subjekti in organi Svetu skupaj z dokazili predložijo zahtevek, da se sklep o njihovi vključitvi na zgornji seznam ponovno preuči.

Vsak tovrstni zahtevek je treba poslati na naslednji naslov:

Svet Evropske unije Generalni sekretariat Rue de la Loi 175 B-1048 Bruselj

Obenem je treba opozoriti, da je vsaki zadevni osebi, subjektu oziroma organu omogočeno, da v skladu s pogoji iz člena 230(4) in (5) Pogodbe ES o ustanovitvi Evropske skupnosti pri Sodišču prve stopnje izpodbija sklep Sveta.

(1) UL L 163, 24.6.2008.

(2) UL L 103, 20.4.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 618/2007 (UL L 143, 6.6.2007, str. 1).
SL Uradni list Evropske unije C 72/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 26. februarja 2015

v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih v raziskovalnem centru Evropski spalacijski nevtronski izvor (linearni pospeševalnik), ki se nahaja v mestu Lund na Švedskem

(Besedilo v švedskem jeziku je edino verodostojno)

(2015/C 72/01)

Spodnja ocena je izvedena v skladu z določbami Pogodbe Euratom, brez poseganja v kakršne koli dodatne ocene, ki se izvajajo v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, in obveznosti, ki izhajajo iz nje in sekundarne zakonodaje (1).

Evropska komisija je 25. septembra 2013 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od švedske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz raziskovalnega centra Evropski spalacijski nevtronski izvor (linearni pospeševalnik).

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki jih je Komisija zahtevala 18. oktobra 2013 in 22. septembra 2014, švedski organi pa so jih predložili 2. septembra 2014 in 22. oktobra 2014, ter po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja od elektrarne do najbližje meje z drugo državo članico, v tem primeru Dansko, je približno 30 km.

2. Pod običajnimi pogoji delovanja izpusti tekočih in plinastih radioaktivnih snovi naj ne bi povzročali izpostavljenosti prebivalstva v drugi državi članici, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

3. Sekundarni trdni radioaktivni odpadki bodo začasno skladiščeni na mestu samem, dokler ne bodo prepeljani v odobrene centre za predelavo ali odlagališča na Švedskem.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi, ki bi lahko sledili nesrečam vrste in razsežnosti, predvidenim v splošnih podatkih, odmerki, ki bi jim lahko bilo izpostavljeno prebivalstvo druge države članice, ne bi dosegli ravni, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki, nastalih v raziskovalnem centru Evropski spalacijski nevtronski izvor, ki se nahaja v mestu Lund na Švedskem, tako med običajnim postopkom kot tudi v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kot je navedeno v splošnih podatkih, ne bo povzročilo radioaktivne kontaminacije vode, prsti ali ozračja druge države članice, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

V Bruslju, 26. februarja 2015 Za Komisijo Miguel ARIAS CAÑETE Član Komisije

(1) Na primer, v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije bi bilo treba okoljske vidike še dodatno oceniti. V zvezi s tem bi Komisija rada opozorila na določbe Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, Direktive 2001/42/ES o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje, kot tudi na Direktivo 92/43/EGS o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst in Direktivo 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike.