SL Uradni list Evropske unije L 246/1

UREDBA SVETA (ES) št. 1321/2004

z dne 12. julija 2004

o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropska satelitska radio-navigacijska politika se sedaj izvaja v okviru programov EGNOS in GALILEO.

(2) GALILEO je prvi evropski vesoljski program, ki ga financira in upravlja Evropska unija v sodelovanju z Evropsko vesoljsko agencijo (v nadaljevanju „ESA“). Pričakuje se, da bo program prispeval k razvoju številnih aplikacij na različnih področjih, ki so neposredno ali posredno povezana s politikami Skupnosti, npr. na področju prometa (pozicioniranje in merjenje hitrosti premikajočih se teles), zavarovanj, cestnin na avtocestah, pregona (nadzor osumljencev, boj proti kriminalu), ukrepanja v zvezi s carinami in trošarinami (preiskave na licu mesta itd.), kmetijstva (prilagoditve odmerkov za zrna ali pesticide, odvisno od terena, itd.) ali ribištva (spremljanje premikov ladij).

(3) EGNOS je tristranski program Evropske skupnosti, ESA in agencije Eurocontrol, namenjen ojačevanju signalov ameriškega GPS in ruskega GLONASS ter s tem doseganju višje stopnje zanesljivosti na obsežnejšem geografskem območju. Je neodvisen od GALILEA in ga dopolnjuje.

(4) V sklepih Evropskega sveta iz zasedanj v Kölnu (3. in 4. junija 1999), Feiri (19. in 20. junija 2000), Nici (7. do 11. december 2000), Stockholmu (23. in 24. marca 2001), Laeknu (14. in 15. decembra 2001), Barceloni (15. in 16. marca 2002) in Bruslju (20. in 21. marca 2003) se je poudarila strateška narava GALILEA.

(5) Glede na strateško naravo evropskih satelitskih radio-navigacijskih programov in glede na to, da je potrebno zagotoviti primerno zaščito in zastopanost ključnih interesov javnosti, je naslednje faze sistema ter uporabo sredstev Skupnosti, dodeljenih za programe v skladu z ustreznimi političnimi usmeritvami Sveta ter finančnimi sklepi proračunskih organov, nujno treba nadzorovati; zato je treba ustanoviti Evropski nadzorni organ (v nadaljevanju „Organ“) za Globalni navigacijski satelitski sistem (v nadaljevanju „GNSS“).

(6) Svet je večkrat, zlasti pa v svojih sklepih z dne 5. aprila 2001 in z dne 26. marca 2002, poudaril, da je bistvena udeleženost zasebnega sektorja temeljni predpogoj za uspeh programa GALILEO v fazi uvajanja in v fazi delovanja.

(7) V ta namen naj Organ sklene koncesijsko pogodbo s konzorcijem, ki bo izbran po končani razvojni fazi programa GALILEO in poskrbi, da bo ta konzorcij ravnal v skladu z obveznostmi (zlasti obveznostmi javnih služb), ki izhajajo iz koncesijske pogodbe.

(8) Glede frekvenc naj bo Organ edini sogovornik koncesionarja.

(9) Vzporedno s tem naj države članice, ki so pri Mednarodni telekomunikacijski uniji vložile prošnjo za uporabljanje frekvenc, ki so nujne za zagotovitev delovanja sistema, dopustijo, da Organ pravico uporabe teh frekvenc dodeli koncesionarju za čas trajanja koncesije, tako da bi ta lahko opravljal zahtevane storitve, določene v specifikacijah.

(10) Organ naj bo odgovoren za upravljanje ter za nadzor nad uporabo sredstev, ki so mu posebej dodeljena za te programe.

(11) Organ naj Komisiji pomaga pri vprašanjih, ki zadevajo satelitsko radio-navigacijo, zlasti kadar se izkaže, da je treba sprejeti zakonodajne in regulatorne ukrepe.

(12) Organ naj uporablja izsledke dejavnosti v zvezi s stalnim ocenjevanjem raziskav, razvoja in tehnologije, zlasti tistih, ki se izvajajo v okviru ESA. Ob upoštevanju Resolucije Sveta z dne 16. novembra 2000 o Evropski vesoljski strategiji (2) se pri sodelovanju z ESA, kjer je potrebno, kar najbolje izkoristijo možnosti, ki jih ponuja Okvirni sporazum med Evropsko skupnostjo in ESA.

(13) Organ naj zaščiti in ovrednoti pretekle naložbe Skupnosti v vesoljsko tehnologijo in infrastrukturo.

(14) Ob razpustitvi skupnega podjetja GALILEO je treba skladno z ustreznimi pravili iz njegovega statuta vse premoženje, ki si ga je to pridobilo, prenesti na Organ. Vse premoženje, ki ga koncesionar razvije v fazi uvajanja, razen če ni vnaprejšnjega drugačnega dogovora, pripade Organu, saj se je opredeljevanje, razvoj in potrjevanje programa skoraj v celoti financiralo iz javnih sredstev, vse tako razvite komponente pa naj se dajo na razpolago koncesionarju.

(15) Pravni status naj Organu dopušča, da pri opravljanju svojih nalog nastopa kot pravna oseba.

(16) Da bi bilo zagotavljanje izpolnjevanja nalog Organa učinkovito, naj bodo države članice in Komisija zastopane v Upravnem svetu, ki so mu poverjene pristojnosti, potrebne za določanje proračuna, preverjanje njegovega izvrševanja, sprejemanje finančnih pravil, določanje preglednih delovnih postopkov pri odločanju Organa, odobritev njegovega programa dela ter imenovanje izvršilnega direktorja.

(17) Da bi Organ deloval nemoteno, je treba njegovega izvršilnega direktorja imenovati na podlagi zaslug in z dokazili izkazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti; ustrezno mora biti usposobljen in izkušen, svoje naloge pa mora opravljati popolnoma neodvisno ter, kar zadeva organizacijo notranjega delovanja Organa, prožno. Izvršilni direktor naj pripravi in sprejme vse potrebne ukrepe, da bi bil delovni progam Organa zagotovo izpeljan ustrezno, vsako leto naj pripravi osnutek splošnega poročila, ki se predloži Upravnemu svetu, sestavi naj tudi predlog načrta prihodkov in odhodkov Organa ter izvršuje proračun.

(18) Postopki po katerih so imenovani zaposleni so pregledni.

(19) Upravni svet naj ima možnost ustanoviti Znanstveno-tehnični odbor, ki bi Organu pomagal pri tehničnih vprašanjih ter v zvezi s posodabljanjem sistema.

(20) Ustanovi naj se Odbor za varnost in varovanje sistema, ki Organu pomaga pri vseh vprašanjih, povezanih z varnostjo in varovanjem sistema.

(21) Da bi zagotovili popolno samostojnost in neodvisnost Organa, se šteje, da mu je treba dodeliti samostojen proračun, v katerem prispevek Skupnosti predstavlja bistveni vir njegovih prihodkov. Vselej, kadar gre za pomoči v breme splošnega proračuna Evropske unije, se uporablja proračunski postopek Skupnosti. Računsko sodišče opravlja revizijo računovodskih izkazov.

(22) Na svojem področju, v okviru ciljev in pri opravljanju nalog, Organ upošteva zlasti določbe, ki se uporabljajo za institucije Skupnosti.

(23) Organ naj uporablja zadevno zakonodajo Skupnosti o dostopu javnosti do dokumentov ter varstvu posameznika pri obdelavi osebnih podatkov, prav tako naj upošteva načela, ki se glede varnosti uporabljajo za Svet in službe Komisije.

(24) Tretje države bi morale imeti možnost sodelovanja v Organu, pod pogojem, da prej sklenejo sporazum s Skupnostjo, zlasti če so bile te države s svojim prispevkom v okviru ESA programa GALILEOSAT vključene v predhodne faze programa.

(25) Z vidika varnosti in zanesljivosti je treba Evropski GNSS šteti za občutljivo infrastrukturo.

(26) Treba je predvideti ukrepe za zagotavljanje varnosti in zanesljivosti sistema, da bi ga zavarovali pred zlonamernimi (ali drugačnimi) posegi vanj ter preprečili njegovo uporabo v namene, ki bi lahko prizadeli varnost Evropske unije ali njenih držav članic.

(27) Če država članica meni, da je ogrožena njena nacionalna varnost, se uporablja postopek iz Skupnega ukrepa Sveta 2004/552/SZVP z dne 12. julija 2004 o vidikih delovanja Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema, ki vplivajo na varnost Evropske Unije (3).

(28) Pogodba za sprejem te uredbe ne predvideva drugih pristojnosti kakor tistih iz člena 308 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Cilj in predmet

S to uredbo se ustanovi agencija Skupnosti, imenovana Evropski nadzorni organ za GNSS (v nadaljevanju „Organ“), ki skrbi za interese javnosti v tem kontekstu, ter je regulatorni organ za Evropske GNSS programe.

Člen 2

Naloge

1. Organ izvaja naslednje naloge:

(a) Je licenčni organ v razmerju do zasebnega koncesionarja, ki je pristojen za izvajanje in vodenje faze uvajanja in faze delovanja GALILEA (v nadaljevanju „koncesionar“); v tem kontekstu sklene s koncesionarjem koncesijsko pogodbo; zagotavlja, da koncesionar upošteva koncesijsko pogodbo in k njej priložene specifikacije, v primeru neizpolnjevanja obveznosti koncesionarja pa sprejme vse ustrezne ukrepe, da zagotovi kontinuiteto storitev; koncesionarju dodeli pravico uporabe opredmetenih in neopredmetenih sredstev iz člena 3(1) v času trajanja koncesije.

(b) Upravlja sredstva, ki so mu posebej dodeljena za Evropske programe GNSS, ter nadzira finančno upravljanje nasploh, da bi se tako z njim bilo mogoče posvetovati o prispevkih iz javnega sektorja.

(c) Poverjena mu je odgovornost – prevzeta od skupnega podjetja GALILEO – za vodenje dogovorov z gospodarskimi subjekti, zadolženimi za delovanje EGNOS, in za predstavitev okvirnih političnih možnosti v zvezi s sistemom EGNOS, pri čemer ustrezno upošteva mnenja strank, ki so prispevale k financiranju razvojne ter uvajalne faze EGNOS.

(d) Usklajuje ukrepe držav članic v zvezi s frekvencami, ki so potrebne za delovanje sistema; ima pravico do uporabe vseh teh frekvenc, ne glede na to, kje je sistem lociran; o vprašanjih, ki zadevajo uporabo teh frekvenc, se dogovarja neposredno s koncesionarjem.

(e) Pripravlja ustrezne osnutke, da bi Komisiji z njimi pomagal pri pripravi predlogov za evropske programe GNSS, ki jih ta predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, ter pri sprejemanju izvedbenih pravil.

(f) Pristojen je za posodabljanje ter razvoj novih generacij sistema.

(g) Izpolnjuje lahko tiste naloge v okviru izvrševanja proračuna, ki mu jih poveri Komisija in se navezujejo na evropske programe GNSS v skladu z določbami člena 54(2)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni ureditvi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4).

(h) Skrbi za to, da so komponente sistema ustrezno certificirane; primerne odobrene certifikacijske organe pooblasti za izdajanje ustreznih potrdil ter spremljanje skladnosti z zadevnimi standardi in tehničnimi specifikacijami.

(i) Skrbi za to, da koncesionar ravna skladno z navodili, izdanimi na podlagi Skupnega ukrepa 2004/552/SZVP, ter to preverja.

(j) Brez poseganja v člen 22, je Organ pristojen za vse vidike, povezane z varnostjo in varovanjem sistema, zlasti: (i) odobri varnostne priloge k industrijskim pogodbam; (ii) določi varnostne specifikacije sistema in njegovih komponent ter varnostne standarde v zvezi z informacijskimi tehnikami; (iii) določi šifriranje, za katerega se zahteva odobritev države; (iv) skrbi za to, da se evropski signali/storitve GNSS nadzirajo skladno z varnostnimi merili, kakor je navedeno v alineah (i) in (ii); (v) je akreditacijski organ za varnost evropskega GNSS, uvaja in spremlja izvajanje varnostnih postopkov in pregleduje varnost sistema; (vi) kar zadeva javno regulirano storitev (Public Regulated Service – PRS): — določi specifikacije in navodila za proizvodnjo sprejemnikov PRS, v skladu s politiko dostopa do PRS, ki jo opredeli Svet, — predloži izvedbene smernice za pravila o upravljanju PRS v državah članicah; (vii) skrbi za to, da koncesionar ravna skladno z mednarodnimi pravili in sporazumi (Wassenaar, režim kontrole raketne tehnologije (MTCR), mednarodni sporazumi), ter to preverja; (viii) izvaja ustrezne določbe za izmenjavo zaupnih informacij, ravnanje z njimi ter njihovo hrambo; (ix) razvija postopke za usklajevanje in posvetovanja glede varnostnih zadev z generalnim sekretarjem Sveta Evropske unije / visokim predstavnikom za skupno zunanjo in varnostno politiko (GS/VP); (x) ugotovi, kateri so možni ukrepi, ki bi jih Svet lahko sprejel v slučaju, da bi bila v povezavi z delovanjem ali uporabo sistema ogrožena varnosti Evropske unije ali katere od držav članic, ali v slučaju, da bi bilo zlasti zaradi mednarodne krize ogroženo delovanje sistema, in o teh ukrepih obvesti Svet; (xi) svetuje Svetu, če mu je tako naročeno na podlagi Skupnega ukrepa 2004/552/SZVP; (xii) svetuje glede vprašanj varnostne politike v kontekstu mednarodnih sporazumov, ki zadevajo evropske programe GNSS.

2. ESA mora Organu zagotavljati tehnično in znanstveno podporo.

Člen 3

Lastništvo

1. Organ je lastnik vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev, ki jih nanj prenese skupno podjetje GALILEO po zaključeni razvojni fazi, in tistih, ki bi jih koncesionar ustvaril ali razvil v fazi uvajanja in fazi delovanja.

2. Postopki za zadevni prenos premoženja bodo v zvezi s skupnim podjetjem GALILEO določeni v teku likvidacijskega postopka, ki ga določa člen 21 statuta skupnega podjetja GALILEO in je priloga k Uredbi (ES) št. 876/2002 (5), v zvezi s koncesionarjem pa v koncesijski pogodbi.

3. Organ je lastnik vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev EGNOS, pod pogojem, da se z investitorji EGNOS doseže dogovor o pogojih prenosa lastništva objektov in opreme EGNOS z ESA nanj.

Člen 4

Pravni status, lokalne pisarne

1. Organ je organ Skupnosti. Je pravna oseba.

2. Organ ima v vseh državah članicah kar najširšo pravno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava notranja zakonodaja. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je stranka v sodnem postopku.

3. Organ lahko sklene v državah članicah ali drugih državah, udeleženih v programu v skladu s členom 21, vzpostaviti lokalne pisarne, če te države s tem soglašajo.

4. Organ predstavlja izvršilni direktor.

Člen 5

Upravni svet

1. Ustanovi se Upravni svet, ki opravlja naloge, navedene v členu 6.

2. Upravni svet sestavljajo po en predstavnik, ki ga imenuje vsaka država članica, ter predstavnik, ki ga imenuje Komisija. Mandat članov Upravnega sveta traja pet let. Ponovno so lahko imenovani enkrat.

3. Po potrebi se udeležba predstavnikov tretjih držav ter pogoji zanjo opredelijo v dogovorih, ki jih predvideva člen 21.

4. Upravni svet izmed svojih članov izvoli predsednika in njegovega namestnika. Namestnik samodejno prevzame vlogo predsednika, če ta zaradi zadržanosti ne more opravljati svojih nalog. Mandat predsednika in namestnika predsednika traja dve leti in pol; s koncem članstva v Upravnem svetu njun mandat preneha. Ponovno sta lahko imenovana enkrat.

5. Sestanke Upravnega sveta sklicuje njegov predsednik.

Izvršilni direktor se udeležuje posvetovanj.

Upravni svet ima redni sestanek dvakrat na leto. Sestaja pa se tudi na pobudo predsednika ali na zahtevo vsaj tretjine članov.

Upravni svet lahko osebe, katerih mnenje bi utegnilo biti zanimivo, povabi, da njegovim sestankom prisostvujejo kot opazovalci. Kadar teče razprava o varnostnih vidikih, sta prisotna kot opazovalca predstavnik GS/VP in predsednik Odbora za varnost in varovanje sistema. Članom Upravnega sveta lahko pod pogoji iz njegovega poslovnika pomagajo svetovalci in izvedenci.

Sekretariat Upravnega sveta zagotovi Organ.

6. Če s to uredbo ni določeno drugače, Upravni svet svoje sklepe sprejema z dvotretjinsko večino svojih članov.

7. Vsak član ima en glas. Izvršilni direktor Organa ne glasuje.

V poslovniku se določijo podrobna pravila o glasovanju, zlasti pogoji, pod katerimi člani lahko glasujejo v imenu drugih članov.

Člen 6

Naloge Upravnega sveta

Upravni svet:

(a) na podlagi člena 7(2) imenuje izvršilnega direktorja;

(b) vsako leto do 30. novembra, potem ko prejme mnenje Komisije, sprejme program dela Organa za prihajajoče leto in ga posreduje državam članicam, Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji. Program dela se sprejme brez poseganja v letni proračunski postopek Skupnosti;

(c) na podlagi členov 11 in 12 opravlja naloge v zvezi s proračunom Organa;

(d) odgovarja za vse sklepe v povezavi z nalogami iz člena 2(j), ki se v vsakem primeru sprejemajo po posvetovanju z Odborom za varnost in varovanje sistema, ali na podlagi njegovih predlogov;

(e) ukrepa zoper disciplinske kršitve izvršilnega direktorja;

(f) v skladu s členom 19 sprejme posebne določbe, potrebne za izvajanje pravice dostopa do dokumentov Organa;

(g) sprejme letno poročilo o dejavnostih Organa in izgledih zanj ter ga do 15. junija posreduje državam članicam, Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Računskemu sodišču; Organ proračunskemu organu posreduje vse informacije, ki so pomembne za izid postopkov ocenjevanja;

(h) sprejme svoj poslovnik.

Člen 7

Izvršilni direktor

1. Organ vodi njegov izvršilni direktor, ki je pri opravljanju svojih nalog popolnoma neodvisen, brez poseganja v ustrezne pristojnosti Komisije in Upravnega sveta.

2. Izvršilnega direktorja imenuje Upravni svet na podlagi zaslug in z dokazili izkazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti kot tudi ustrezne usposobljenosti in izkušenj izmed vsaj treh kandidatov, ki jih predlaga Komisija. Upravni svet odloči s tričetrtinsko večino svojih članov.

Za razrešitev izvršilnega direktorja je pristojen Upravni svet, in sicer po istem postopku.

Mandat izvršilnega direktorja traja pet let. Ponovno je lahko imenovan enkrat.

3. Evropski parlament ali Svet lahko od izvršilnega direktorja zahtevata, da jima predloži poročilo o opravljanju svojih nalog.

Člen 8

Naloge izvršilnega direktorja

Izvršilni direktor:

(a) je odgovoren za predstavljanje Organa in skrbi za njegovo vodenje;

(b) pripravlja delo Upravnega sveta. Sodeluje pri delu Upravnega sveta, vendar nima pravice glasovanja;

(c) je odgovoren za izvajanje letnega programa dela Organa pod nadzorom Upravnega sveta;

(d) sprejme vse potrebne ukrepe, vključno s sprejetjem notranjih upravnih navodil in objavo obvestil, da bi zagotovil delovanje Organa v skladu s to uredbo;

(e) sestavi načrt prihodkov in odhodkov Organa v skladu s členom 11 ter izvršuje proračun v skladu s členom 12;

(f) vsako leto pripravi osnutek splošnega poročila in ga predloži Upravnemu svetu;

(g) določi organizacijsko strukturo Organa in jo predloži v odobritev Upravnemu svetu. Vzpostavi tudi primerno stalno strukturo za izvajanje odločitev povezanih z varnostjo in potrebne operativne stike v zvezi z varnostjo;

(h) v zvezi z osebjem izvaja pooblastila iz člena 16;

(i) lahko potem, ko to odobri Upravni svet, sprejme potrebne ukrepe za vzpostavitev lokalnih pisarn v državah članicah v skladu s členom 4.

Člen 9

Znanstveno-tehnični odbor

1. Brez poseganja v člen 2, lahko Upravni svet ustanovi Znanstveno-tehnični odbor ter izmed priznanih strokovnjakov iz držav članic in Komisije imenuje njegove člane in predsednika. V ta namen države članice in Komisija predlagajo kandidate. Po potrebi se udeležba predstavnikov tretjih držav v Odboru ter pogoji zanjo opredelijo v dogovorih, ki jih predvideva člen 21.

2. V pristojnosti Znanstveno-tehničnega odbora je lahko naslednje:

(a) mnenja o tehničnih vprašanjih ali predlogih, ki bistveno posegajo v zasnovo evropskega sistema GNSS;

(b) priporočila glede posodabljanja sistema;

(c) druge naloge, nujne za razvoj strokovnega znanja na področju satelitske radio-navigacije.

3. Znanstveno-tehnični odbor sestavi svoj poslovnik, ki ga mora odobriti Upravni svet.

Člen 10

Odbor za varnost in varovanje sistema

1. Upravni svet ustanovi Odbor za varnost in varovanje sistema. Sestavlja ga po en predstavnik iz vsake države članice in predstavnik Komisije, ki so priznani varnostni strokovnjaki. Predstavnik GS/VP lahko prisostvuje sestankom Odbora kot opazovalec.

2. Odbor daje predloge in sodeluje v posvetih o vprašanjih varnosti in varovanja sistema iz člena 2(j).

3. Odbor izmed svojih članov izvoli predsednika in namestnika predsednika in sestavi svoj poslovnik.

Člen 11

Proračun

1. Brez poseganja v druge vire in dajatve, ki jih je še treba določiti, prihodki Organa vključujejo pomoč Skupnosti, predvideno v splošnem proračunu Evropske Unije za zagotovitev uravnoteženosti prihodkov in odhodkov.

2. Odhodki Organa zajemajo odhodke za zaposlene, za poslovanje in za infrastrukturo, poslovne stroške ter odhodke, povezane z delovanjem Znanstveno-tehničnega odbora, Odbora za varnost in varovanje sistema in pogodbami in sporazumi, ki jih Organ sklene zaradi izvajanja evropskih programov GNSS.

3. Izvršilni direktor sestavi predlog načrta prihodkov in odhodkov Organa za naslednje leto in ga skupaj z osnutkom kadrovskega načrta posreduje Upravnemu svetu.

4. Prihodki in odhodki so uravnoteženi.

5. Na podlagi predloga načrta prihodkov in odhodkov Upravni svet vsako leto izdela načrt prihodkov in odhodkov Organa za naslednje proračunsko leto.

6. Ta finančni načrt, ki vključuje tudi osnutek kadrovskega načrta skupaj z začasnim programom dela, Upravni svet do 31. marca posreduje Komisiji in tistim državam, s katerimi je Skupnost sklenila sporazum v skladu s členom 21.

7. Ta finančni načrt Komisija posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu „proračunskemu organu“) skupaj s predhodnim predlogom splošnega proračuna Evropske unije.

8. Komisija na podlagi finančnega načrta sredstva, ki so po njenem mnenju potrebna za kadrovski načrt, ter znesek pomoči v breme splošnega proračuna, vključi v predhodni predlog proračuna Evropske unije, ki ga predloži proračunskemu organu v skladu s členom 272 Pogodbe.

9. Proračunski organ odobri proračunska sredstva za pomoč Organu in sprejme kadrovski načrt za Organ.

10. Proračun sprejme Upravni svet. Ta je dokončen, ko je dokončno sprejet splošni proračun Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi.

11. Upravni svet proračunski organ v najkrajšem možnem času uradno obvesti o svojih namerah glede izvajanja projektov, ki bi lahko imeli znaten finančni vpliv na financiranje proračuna, zlasti projektov v zvezi z nepremičninami, npr. najemanjem ali nakupom objektov. O tem obvesti Komisijo.

12. Če del proračunskega organa izda uradno obvestilo, da namerava dati mnenje, svoje mnenje posreduje Upravnemu svetu v roku šestih tednov po datumu uradnega obvestila o projektu.

Člen 12

Izvrševanje in nadzor proračuna

1. Izvršilni direktor izvršuje proračun Organa.

2. Do 1. marca po vsakem proračunskem letu računovodja Organa posreduje računovodji Komisije začasne računovodske izkaze skupaj s poročilom o proračunskem in finančnem poslovodenju za zadevno proračunsko leto. Računovodja Komisije združi te začasne računovodske izkaze institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 128 Uredbe (ES, Euratom) 1605/2002.

3. Do 31. marca, ki sledi vsakemu proračunskemu letu, računovodja Komisije posreduje Računskemu sodišču začasne računovodske izkaze Organa skupaj s poročilom o proračunskem in finančnem poslovodenju za zadevno finančno leto. Poročilo se posreduje tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

4. Ob prejemu ugotovitev Računskega sodišča glede začasnih računovodskih izkazov Organa izvršilni direktor v skladu s členom 129 Uredbe (ES, Euratom) 1605/2002 pripravi dokončne računovodske izkaze, za katere odgovarja, in jih predloži Upravnemu svetu, da ta o njih da svoje mnenje.

5. Upravni svet Organa da mnenje o dokončnih računovodskih izkazih Organa.

6. Izvršilni direktor do 1. julija, ki sledi vsakemu proračunskemu letu, Evropskemu parlamentu in Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču posreduje dokončne računovodske izkaze skupaj z mnenjem Upravnega sveta.

7. Dokončni računovodski izkazi se objavijo.

8. Izvršilni direktor Računskemu sodišču pošlje odgovor na njegove ugotovitve do 30. septembra. Ta odgovor pošlje tudi Upravnemu svetu.

9. Izvršilni direktor na zahtevo Evropskega parlamenta slednjemu predloži vse informacije, potrebne, da bi postopek razrešnice za zadevno leto tekel nemoteno, kakor določa člen 146(3) Uredbe (ES, Euratom) 1605/2002.

10. Na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, da Evropski parlament do 30. aprila Leta n + 2 izvršilnemu direktorju razrešnico glede izvrševanja proračuna za Leto n.

Člen 13

Finančne določbe

Finančna pravila, ki se uporabljajo za Organ, sprejme Upravni svet po posvetovanju s Komisijo. Odstopanje od Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi v zvezi z organi iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6) je mogoče le, če to terjajo posebnosti delovanja Organa in s predhodnim soglasjem Komisije.

Člen 14

Ukrepi za preprečevanje goljufij

1. Za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim ravnanjem se brez omejitev uporabljajo določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (7).

2. Organ pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Komisije Evropskih skupnosti z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (8) in nemudoma izda ustrezne določbe, ki se uporabljajo za celotno osebje Organa.

3. Odločitve o financiranju ter iz njih izhajajoče izvedbene pogodbe in akti izrecno določajo, da lahko Računsko sodišče in OLAF po potrebi na kraju samem izvajata preglede pri prejemnikih sredstev Organa in enotah, pristojnih za njihovo dodeljevanje.

Člen 15

Privilegiji in imunitete

Za Organ se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

Člen 16

Osebje

1. Za osebje Organa se uporabljajo kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti, pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti in pravila, ki jih skupaj sprejmejo institucije Evropske skupnosti za potrebe uporabe teh kadrovskih pravil in pogojev za zaposlitev. Upravni svet v dogovoru s Komisijo določi potrebna podrobna pravila uporabe.

2. Pristojnosti, ki so organu za imenovanja dodeljeni s kadrovskimi predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev, za svoje osebje brez poseganja v člen 8 izvaja Organ.

3. Osebje Organa sestavljajo uslužbenci, ki jih po potrebi zaposli Organ za opravljanje njegovih nalog, vanj pa so lahko vključeni tudi uradniki, ki jih začasno dodelijo ali napotijo Komisija ali države članice.

Člen 17

Odgovornost

1. Pogodbeno odgovornost Organa določa pravo, ki se uporablja za zadevno pogodbo. Sodišče je pristojno za izrekanje sodb na podlagi arbitražne klavzule v pogodbi, ki jo sklene Organ.

2. V primeru nepogodbene odgovornosti pa Organ v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna pravnim ureditvam držav članic, nadomesti kakršno koli škodo, ki so jo povzročile njegove enote ali njegovi uslužbenci pri opravljanju svojih nalog.

3. Sodišče je pristojno v sporih glede nadomestila škode iz odstavka 2.

4. Osebno odgovornost uslužbencev do Organa urejajo določbe njihovih kadrovskih predpisov ali zanje veljavnih pogojev za zaposlitev.

Člen 18

Jeziki

1. Za Organ se uporabljajo določbe Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (9).

2. Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Organa, zagotavlja Prevajalski center organov Evropske unije.

Člen 19

Dostop do dokumentov in varstvo podatkov osebnega značaja

1. Za dokumente Organa se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (10).

2. V šestih mesecih po začetku veljavnosti pričujoče uredbe Upravni svet izda izvedbeni predpis za Uredbo (ES) št. 1049/2001.

3. Proti odločitvam, ki jih Organ sprejme na podlagi člena 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, se je mogoče pritožiti pri varuhu človekovih pravic ali vložiti tožbo pri Sodišču Evropskih skupnosti, po členu 195 oziroma 230 Pogodbe ES.

4. Pri obdelavi podatkov, ki se nanašajo na posameznike, se za Organ uporabljajo določbe Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (11).

Člen 20

Varnostni predpisi

Organ uporablja varnostna načela iz Sklepa Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega poslovnika (12). Med drugim to zajema določbe za izmenjavo zaupnih informacij, ravnanje z njimi ter njihovo hrambo.

Člen 21

Udeležba tretjih držav

1. Organ je odprt za udeležbo tretjih držav, ki so z Evropsko skupnostjo sklenile sporazum v ta namen.

2. Na podlagi ustreznih določb teh sporazumov se dosežejo dogovori, v katerih je naveden zlasti značaj, obseg in način udeležbe teh držav pri delu Organa, vključno z določbami glede udeležbe pri pobudah Organa, finančnih prispevkov in osebja.

3. Udeležba katerekoli tretje države v Organu se predloži v odobritev Svetu.

Člen 22

Vidiki, povezani z varnostjo Evropske unije ali držav članic Unije

Odgovornost in pristojnost Evropske unije v primerih, ko bi delovanje sistema lahko vplivalo na varnost Unije ali držav članic Unije, vključno z izjemami ob nujnih primerih, ko položaj zahteva takojšnje ukrepanje, sta določeni v Skupnem ukrepu 2004/552/SZVP.

Člen 23

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati deseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 12. julija 2004 Za Svet Predsednik B. BOT

(1) Mnenje z dne 31. marca 2004 (še ni objavljeno v Uradnem Listu).

(2) UL C 371, 23.12.2000, str. 2.

(3) Glej stran 30 tega Uradnega lista.

(4) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(5) UL L 138, 28.5.2002, str. 1.

(6) UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

(7) UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

(8) UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

(9) UL 17, 6.10.1958, str. 385/58. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena s Pogodbo o pristopu iz leta 2003.

(10) UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(11) UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

(12) UL L 317, 3.12.2001, str. 1.