ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(15)

Dne 14. oktobra 2016 je Beneška komisija sprejela mnenje o zakonu z dne 22. julija 2016 (9). V mnenju je navedeno, da zakon vsebuje nekatera izboljšanja v primerjavi z zakonom z dne 22. decembra 2015, o katerem je Beneška komisija izdala mnenje marca 2016. Vendar Beneška komisija meni, da so ta izboljšanja premajhna, saj bi druge določbe zakona, kot je sprejet, znatno upočasnile in ovirale delo sodišča, preprečile bi lahko učinkovitost njegovega dela ter oslabile njegovo neodvisnost s pretiranim zakonodajnim in izvršilnim nadzorom njegovega delovanja. Med takimi drugimi določbami so na primer določbe o odložitvi zadeve za do šest mesecev na zahtevo štirih sodnikov, določbe o tem, da lahko generalni tožilec s svojo odsotnostjo prepreči obravnavo, ali določbe o začasni prekinitvi vseh ustavnih zadev za šest mesecev, ki ji sledi ponovni vpis. Izraženo je tudi negativno mnenje o sistemu predlaganja kandidatov za položaj predsednika ustavnega sodišča predsedniku republike, s katerim bi se lahko imenoval kandidat, ki nima podpore znatnega števila sodnikov. Poleg tega urad predsednice vlade brez kakršne koli ustavne ali pravne podlage trdi, da nadzoruje veljavnost sodb ustavnega sodišča z zavrnitvijo njihove objave. V mnenju je bilo poudarjeno tudi, da vprašanje imenovanja sodnikov ni bilo rešeno v skladu s priporočili in da bi bilo izvajanje določbe zakona z dne 22. julija 2016, v skladu s katero mora predsednik ustavnega sodišča dodeliti zadeve decembrskim sodnikom, v nasprotju s sodbami ustavnega sodišča, ki so univerzalno zavezujoče in zato zavezujoče za vse državne organe, tudi za ustavno sodišče in njegovega predsednika. V mnenju je bilo ugotovljeno, da si je poljski parlament s sprejetjem zakona prilastil pooblastila za ustavno revizijo, ki jih kot redno zakonodajno telo ni imel. Izraženo je bilo mnenje, da poljski parlament in vlada še naprej spodkopavata položaj ustavnega sodišča kot končnega razsodnika za ustavna vprašanja in si prilaščata ta pooblastila, saj ustvarjata nove ovire za učinkovito delovanje ustavnega sodišča in si prizadevata za nadaljnjo oslabitev njegove neodvisnosti. Glede na mnenje s podaljševanjem ustavne krize ovirata ustavno sodišče, ki ne more opravljati svoje vloge varuha demokracije, pravne države in človekovih pravic. Poljska vlada se je odločila, da ne bo sodelovala na zasedanju Beneške komisije 14. oktobra 2016, saj je po njenem mnenju mnenje Beneške komisije pristransko in ne upošteva stališča vlade.
(10)

Estonija ima največjo razliko v plačah med spoloma v Uniji z 28,3 % v letu 2014. To povzroča tveganje, da potencial žensk ni v celoti izkoriščen. Razlogi za razliko v plačah med spoloma so med drugim poklicna in sektorska segregacija spolov na trgu dela, pomanjkanje preglednosti plač v zasebnem sektorju in daljše prekinitve poklicne poti žensk zaradi družinskih obveznosti. Vlada je napovedala vrsto ukrepov za odpravo razlik v plačah med spoloma. Načrtovani ukrepi, ki jih je treba še sprejeti in začeti izvajati, so med drugim boljše zbiranje podatkov, zadolžitev inšpektoratov za delo za spremljanje, kako delodajalci uporabljajo načelo enakega plačila, spodbujanje preglednosti plač, uvedba spodbud za očete, da prevzamejo del starševskega dopusta, in povečanje dostopa do otroškega varstva. Načrt za socialno varstvo za obdobje 2016–2023 vključuje cilje s področja enakosti med spoloma ter prinaša ukrepe za odpravljanje segregacije spolov na trgu dela in boj proti stereotipom. V načrtu so ukrepi za lajšanje bremena skrbi za družino in vključevanje oseb, ki skrbijo za družino, na trg dela, s pričakovanimi pozitivnimi učinki na udeleženost žensk na trgu dela.
8.

Komisija bi morala spremljati izvajanje tega priporočila in na javno dostopnem spletišču Komisije objaviti podrobnejše informacije o najboljših praksah iz odstavkov od 2 do 7, ki so v skladu z najnovejšimi in najbolj relevantnimi znanstvenimi spoznanji.
69.

Tudi zakon o spremembi zakona o policiji in nekaterih drugih zakonov (51) vzbuja vprašanja glede spoštovanja temeljnih pravic, vključno z zasebnostjo in varstvom podatkov. 28. in 29. aprila 2016 je delegacija Beneške komisije obiskala Varšavo z namenom razpravljanja o spremembah zakona o policiji in nekaterih drugih zakonov, in svoje mnenje predložila na zasedanju 10. in 11. junija 2016 (52). V mnenju je med drugim navedeno, da procesna jamstva in materialni pogoji, določeni v zakonu, še vedno ne zadoščajo za preprečitev pretirane uporabe zakona in neupravičenega poseganja v zasebnost posameznikov.
(8)

Za Litvo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V svojem programu za stabilnost za leto 2015 je Litva zaprosila za uporabo določbe o pokojninski reformi. Litva ocenjuje proračunske stroške pokojninske reforme na 0,1 % BDP v letu 2016. S pridržkom potrditve s strani Eurostata, da pokojninska reforma izpolnjuje potrebne pogoje, in če se ohrani ustrezen varnostni razmik do referenčne vrednosti za primanjkljaj, Svet meni, da se Litvi leta 2016 lahko odobri zaprošeno začasno odstopanje od zahtevane prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega cilja. Vlada v svojem programu za stabilnost načrtuje, da bo v letu 2015 dosegla nominalni primanjkljaj v višini 1,2 % BDP in ga do leta 2018 spremenila v presežek v višini 0,7 % BDP. Vlada namerava vztrajati pri srednjeročnem proračunskem cilju, tj. strukturnem primanjkljaju v višini 1 % BDP, v celotnem programskem obdobju. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel najvišjo raven 42,2 % v letu 2015 in se zmanjšal na 32,9 % BDP v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 naprej niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 obstaja tveganje odklona od zahtevane prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega cilja v letu 2015 zaradi 0,3 % BDP neto presežka rasti odhodkov nad referenčno vrednostjo. Za obdobje 2015–2016 tako strukturni saldo kot rast odhodkov znatno odstopata od zahtevane prilagoditvene poti, kar kaže na tveganje znatnega odklona v letu 2016. Zato bodo v obeh letih potrebni dodatni ukrepi. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, da Litva ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Poleg tega bi bilo treba kljub nedavnemu napredku sedanji fiskalni okvir dodatno izboljšati z okrepitvijo njegove zavezujoče narave in zagotavljanjem popolne skladnosti s fiskalnimi določbami EU. Davčni prihodki Litve so v veliki meri odvisni od posrednih davkov in obdavčitve dela, medtem ko prihodki iz okoljskih davkov in obdavčitve premoženja ostajajo zelo nizki. Litva se še naprej spopada z izzivi glede izpolnjevanja davčnih obveznosti, zlasti v zvezi z DDV.
Velika dolgotrajna brezposelnost in segmentacija trga dela še naprej ovirata rast produktivnosti in slabo vplivata na delovne pogoje v Španiji. Ob upoštevanju navedenega in zelo visoke stopnje brezposelnosti bo morda potrebno, da bodo plače v nekaterih sektorjih in družbah sprva rasle počasneje od produktivnosti, da se ustvarijo delovna mesta in poveča konkurenčnost. Socialni partnerji so dosegli celovit panožni predhodni dogovor za obdobje 2015–2017. V tem predhodnem dogovoru je izpostavljena pomembnost tega, da se s pogajanji v okviru sektorjev in gospodarskih družb oblikuje načelo, po katerem bi se morale plače gibati v skladu s panožnimi razlikami v produktivnosti. Kljub regulativnim reformam je delež zaposlenih po pogodbah za določen čas še vedno visok, pri čemer gre zlasti za mlade ljudi in nizkokvalificirane delavce. Poleg tega uvedba novih vrst pogodb za zaposlene v MSP in pobude za spodbujanje delodajalcev, naj zaposlujejo za nedoločen čas, predstavljajo potencial, za katerega se zdi, da še ni v celoti izkoriščen. Španski organi so oznanili, da bo do maja 2016 pripravljena ocena subvencij, ki so bile dane na voljo delodajalcem za zaposlovanje novega osebja.

Uspešnost javnih zavodov za zaposlovanje in agencij, ki so zunanji izvajalci tovrstnih storitev, je ključnega pomena za zagotovitev učinkovitosti in ustrezne usmerjenosti aktivnih politik trga dela in aktivacijskih politik, vključno z učinkovitim prekvalificiranjem, da se ljudem omogoči prehod v sektorje, kjer se ustvarja več delovnih mest. Španija je dosegla omejen napredek pri pospeševanju modernizacije javnih zavodov za zaposlovanje in obravnavi regionalnih razlik.
(9)

Javnofinančni primanjkljaj se je z najvišje vrednosti 10,9 % BDP v letu 2009/2010 zmanjšal na 5,2 % BDP v letu 2014/2015. Strukturni saldo se je v istem obdobju zmanjšal z 8,0 % BDP na 4,7 % BDP. Povprečno letno izboljšanje strukturnega napora je med letoma 2010/2011 in 2014/2015 znašalo 0,7 %. Po prilagoditvi za učinek razlike v potencialni rasti proizvodnje med trenutno napovedjo in napovedjo, ki je bila podlaga za priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2009, ter za učinek gibanja prihodkov v primerjavi s standardno elastičnostjo pri rasti BDP, povprečen letni prilagojeni strukturni napor v obdobju po ocenah znaša 1,1 % BDP. Velika večina ukrepov za konsolidacijski načrt v višini 2,5 % BDP v obdobju med letoma 2010/2011 in 2014/2015 je bila določena v izrednem proračunu iz junija 2010. Nekaj več kot četrtina jih je bila davčnih ukrepov, pri preostalih treh četrtinah pa je šlo za zmanjšanje porabe. Preostala konsolidacija javnih financ v višini približno 1 % BDP je bila izvedena prek dveh proračunskih napovedi pred proračunom iz junija 2010 ter poznejših proračunov in jesenskih napovedi do novembra 2014. Prišlo je do nekaterih premikov med tekočo in investicijsko porabo, obdobje konsolidacije pa je bilo podaljšano do leta 2018/2019.
(8)

Za Malto trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast po razveljavitvi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem junija 2015 (6). V programu za stabilnost za leto 2015 vlada načrtuje postopno zmanjševanje nominalnega primanjkljaja, in sicer na 1,6 % BDP v letu 2015 in nato na 0,2 % BDP v letu 2018. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2015 se za čezmerni primanjkljaj lahko šteje, da je bil odpravljen v letu 2014. V skladu s programom za stabilnost vlada načrtuje, da bo srednjeročni cilj (strukturno uravnotežen proračunski položaj) dosežen do leta 2019, tj. eno leto po programskem obdobju. V skladu s programom za stabilnost se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP postopoma zmanjšal na 61,2 % BDP v letu 2018. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Obstaja tveganje določenega odstopanja od zahtevane prilagoditve v višini 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega cilja v letih 2015 in 2016. V letu 2015 se napoveduje izboljšanje strukturnega salda v višini 0,1 % BDP pod zahtevano raven. Čeprav je napovedana prilagoditev za leto 2016 v skladu z zahtevo, obstaja tveganje, da bo v letih 2015 in 2016 skupaj prišlo do določenega odstopanja. Ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 dalje niso dovolj podrobno opredeljeni. Zato bodo v letih 2015 in 2016 potrebni dodatni ukrepi. Svet na podlagi ocene programa za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 pričakuje, da bo Malta na splošno izpolnjevala določbe iz Pakta za stabilnost in rast.
SL Uradni list Evropske unije C 289/3

PRIPOROČILO SVETA

z dne 18. februarja 2014

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deveti ERS) za proračunsko leto 2012

2014/C 289/02

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kot je bil spremenjen s Sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (2),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanemu v Cotonouju (Benin) dne 23. junija 2000, in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen deveti Evropski razvojni sklad (deveti ERS), in zlasti člena 32(3) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju finančne uredbe z dne 27. marca 2003, ki se uporablja za deveti Evropski razvojni sklad (4), in zlasti členov 96 do 103 finančne uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi devetega ERS na dan 31. decembra 2012 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS) (5), za proračunsko leto 2012 skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 32(3) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje devetega ERS.

(2) Komisija je dejavnosti devetega ERS v proračunskem letu 2012 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti devetega ERS za proračunsko leto 2012.

V Bruslju, 18. februarja 2014 Za Svet Predsednik G. STOURNARAS

(1) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2) UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

(3) UL L 317, 15.12.2000, str. 355.

(4) UL L 83, 1.4.2003, str. 1.

(5) UL C 331, 14.11.2013, str. 261.
(12)

Poljska se uvršča med države članice z najnižjo ravnjo izdatkov za raziskave in razvoj, pri splošnih kazalnikih inovacij pa je med državami z najslabšimi rezultati. Še zlasti nizek je njen delež izdatkov za raziskave in razvoj v zasebnem sektorju. Poleg nizke porabe za raziskave in razvoj je tudi raziskovalna in inovacijska dejavnost podjetij šibka, poslovno okolje pa ni dovolj naklonjeno inovacijam. Sistem za podporo inovacijam na Poljskem ni bil prilagojen tveganjem in je temeljil predvsem na nepovratnih sredstvih, absorpciji podporne tehnologije in prenosu, brez velikega vpliva na resnično nove inovacije. Obstoječe davčne spodbude za raziskave in razvoj so neučinkovite pri spodbujanju notranjih raziskav in razvoja zasebnega sektorja ter jih uporabljajo samo velika podjetja. Poljska podjetja so se v veliki meri opirala na absorpcijo tehnologije. To je Poljski sicer omogočilo povečanje produktivnosti in gospodarske rasti, vendar se mora zdaj preusmeriti v bolj domač model, ki bi temeljil na inovacijah. Še vedno ostaja izziv povečanje inovacijske zmogljivosti poljskih podjetij, izboljšanje povezave med znanostjo in industrijo ter razvoj ciljnih instrumentov, ki so prilagojeni celotnemu ciklu inovacij.
Cilj proračunske strategije iz konvergenčnega programa za leto 2014 je, da se v letu 2015 doseže srednjeročni cilj strukturnega primanjkljaja v višini –1 % BDP, ki je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast, ter da se ta cilj uresničuje tudi v prihodnje. Romunija je v letu 2014 upravičena do možnosti, da začasno odstopa od prilagoditev za doseganje srednjeročnih ciljev, pri čemer je ta možnost dovoljena za skupno financirane projekte. Začasno odstopanje je treba kompenzirati v naslednjem letu. V konvergenčnem programu je načrtovana stabilizacija (ponovno izračunanega) strukturnega salda v letu 2014 in izboljšanje za 0,8 % BDP v letu 2015. Po napovedih se bodo odhodki povečevali v skladu z referenčno vrednostjo za odhodke v letih 2014 in 2015. Po napovedih bo leta 2015 delež dolga v razmerju do BDP dosegel 40 %, v obdobju 2016‐2017 pa se bo zmanjševal. Zato je proračunska strategija iz konvergenčnega programa na splošno v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, je verjeten. Ta scenarij je na splošno v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2014. Vendar pa je ocenjeni potencialni BDP, na katerem temelji konvergenčni program, nekoliko višji, v glavnem zaradi bolj optimističnih obetov za trg dela. Obstajajo negativna tveganja za proračunske načrte za leto 2014, ki so povezana z nadzorom odhodkov in pobiranjem davkov, ki ni izpolnilo pričakovanj. Poleg tega za leto 2015 in poznejše obdobje ukrepi, na katerih temelji predlagana fiskalna usmeritev, še niso opredeljeni.

V skladu z napovedjo Komisije Romunija kljub manjšemu poslabšanju strukturnega salda v letu 2014 izpolnjuje zahteve iz Pakta za stabilnost in rast iz leta 2014, pri čemer se upošteva začasno odstopanje, ki je dovoljeno za skupno financirane projekte. Za leto 2015 obstaja tveganje velikega odstopanja od zahtevanih strukturnih prilagoditev, ob upoštevanju nujne kompenzacije za začasno odstopanje, ki je dovoljeno za skupno financirane projekte. Poleg tega bo Romunija v letu 2015 v skladu z napovedmi odstopala od referenčne vrednosti za odhodke. Na podlagi ocene konvergenčnega programa in napovedi Komisije v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da konvergenčni program predstavlja tveganje znatnega odstopanja od zahtev iz preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast v letu 2015.
(12)

Ključni izziv Finske na področju trga dela je še vedno dolgoročna ponudba delovne sile, saj trenutno več ljudi iz trga dela izstopa kot pa jih vanj vstopa. Daljše delovne dobe in izboljšanje ponudbe delovne sile so nujni za izpolnitev povpraševanja po delovni sili v prihodnosti. Program strukturne politike države iz leta 2013 vključuje ukrepe za podaljšanje delovne dobe in izboljšanje ponudbe delovne sile, med drugim tudi povečanje spodbud za sprejetje delovnih mest. Finska zmanjšuje predčasno upokojevanje, vendar je nekaj poti še vedno odprtih, na primer t. i. „predor brezposelnosti“, prek katerega lahko starejši brezposelni pod nekaterimi pogoji še naprej prejemajo nadomestila za brezposelnost do upokojitve. Zdi se, da ima nedavno uvedeni koeficient pričakovane življenjske dobe in potrojitev odmerne stopnje pokojninskih pravic omejen učinek na upokojevanje. Ker se poleg tega pričakovana življenjska doba vse hitreje daljša (tj. hitreje od napovedane), delavci pa ne delajo dlje, obstaja tveganje, da ne bo več mogoče zagotoviti ustreznih pokojnin. Finska si je zastavila cilj, da bo do leta 2025 povečala dejansko upokojitveno starost na vsaj 62,4 leta. Vprašljivo je, ali se ta cilj lahko doseže brez sprejetja novih ukrepov, kot je povečanje zakonsko določene upokojitvene starosti in okrepitve prizadevanj za povečanje zaposljivosti starejših delavcev. Socialni partnerji pripravljajo predlog pokojninske reforme, ki naj bi jo izvedla nova vlada po parlamentarnih volitvah spomladi 2015, veljati pa naj bi začela začetek leta 2017. Finska je sprejela relevantne in ambiciozne ukrepe za odpravo brezposelnosti med mladimi in dolgotrajne brezposelnosti. Trajno izboljšanje znanj in spretnosti, ki se zahtevajo za delovna mesta, ciljnih skupin in njihovih priložnosti na trgu dela pa bo zahtevalo več časa.
Namen proračunske strategije iz konvergenčnega programa za leto 2014 je zmanjšanje nominalnega primanjkljaja z 2,9 % BDP v letu 2014 na 1,9 % do konca programskega obdobja. To naj bi se doseglo s konsolidacijo predvsem proti koncu načrtovanega obdobja, medtem ko so bili cilji glede primanjkljaja znatno popravljeni navzgor v primerjavi s prejšnjim konvergenčnim programom. Konvergenčni program potrjuje srednjeročni cilj v višini 1,7 % BDP, kar odraža cilje Pakta za stabilnost in rast. Vendar pa na podlagi ponovno izračunanega strukturnega salda srednjeročni cilj verjetno ne bo dosežen do konca programskega obdobja. (Ponovno izračunani) strukturni saldo naj bi se poslabšal za 1,5 odstotne točke v letu 2014, kar pomeni znatno odstopanje od srednjeročnega cilja, in se stabiliziral leta 2015, kar bi pomenilo primanjkljaj v višini 0,5 % BDP v primerjavi z zahtevanim napredkom pri doseganju srednjeročnega cilja. Referenčna vrednost za odhodke kaže bistveno odstopanje v letih 2014 in 2015. (Ponovno izračunani) strukturni saldo naj bi se še poslabšal v letih 2016 in 2017. Na splošno se od leta 2014 pričakuje bistveno odstopanje od poteka prilagoditve srednjeročnemu cilju. Konvergenčni program predvideva postopno, a stalno zmanjševanje javnega dolga z 79 % BDP v letu 2013 na okoli 75 % BDP v letu 2017. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v konvergenčnem programu, je na splošno verjeten za obdobje 2014–2016, saj napoveduje, da se bo BDP v letih 2014 in 2015 povečal za 2,3 % oziroma 2,5 %, za razliko od 2,3 % oziroma 2,1 %, kot je bilo navedeno v pomladanski napovedi služb Komisije iz leta 2014. Vendar pa je konvergenčni program preveč optimističen za leto 2017.

Tveganja, povezana s proračunskimi cilji, so na splošno uravnotežena v letu 2014, obstaja pa čedalje večja nevarnost, da bo od leta 2015 primanjkljaj morda večji od zastavljenega. Tveganja izhajajo zlasti iz dejstva, da bo načrtovano zmanjšanje deleža odhodkov predvidoma doseženo z uvedbo splošne nominalne zamrznitve ali omejitve povišanj pod stopnjo inflacije za večino diskrecijskih izdatkov. Pomladanska napoved služb Komisije iz leta 2014 predvideva nominalni primanjkljaj za leti 2014 in 2015, ki je enak ciljem konvergenčnega programa. Z napovedanim strukturnim primanjkljajem v višini 2,2 % BDP v letu 2014 in 2,3 % v letu 2015 napoved Komisije potrjuje tveganje bistvenega odstopanja od srednjeročnega cilja od leta 2014. Poleg tega napoved Komisije opozarja tudi na neskladnost s ciljem glede zmanjšanja dolga v letih 2014 in 2015. V letu 2014 je predvideno poslabšanje strukturnega salda (- 1,4 % BDP) večje od dovoljenega za izpolnitev pravila o zadolževanju (- 0,5 % BDP). Na podlagi ocene konvergenčnega programa in napovedi Komisije v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da obstaja potreba po dodatnih ukrepih za strukturno konsolidacijo zaradi tveganja bistvenega odstopanja od srednjeročnega cilja ter neizpolnjevanja pravila o zadolževanju od leta 2014.
(6)

Oddelek III Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004 določa, da morajo nosilci živilske dejavnosti, ki upravljajo klavnice, zahtevati, sprejemati, preverjati in pri svojem delu upoštevati podatke o prehranski verigi za vse živali, razen za divjad, poslane ali namenjene pošiljanju v klavnico. Ustrezne informacije o prehranski verigi zajemajo zlasti veterinarska zdravila, ki so bila dana živalim v ustreznem obdobju in s karenco večjo od nič, skupaj z datumi dajanja in karenc. Uredba (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (4) med drugim zahteva, da uradni veterinar izvaja nadzorne in inšpekcijske preglede. Uradni veterinar zlasti preveri in analizira zadevne podatke iz evidenc gospodarstva, od koder izvirajo živali, namenjene za zakol, vključno s podatki o prehranski verigi, in upošteva dokumentirane rezultate tega pregleda in analize pri izvajanju ante mortem in post mortem pregleda.
(6)

Rezultate spremljanja za obdobje od leta 2007 do leta 2010 je zbrala Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) v znanstvenem poročilu „Update on acrylamide levels in food from monitoring years 2007–2010“ („Posodobljeni rezultati ravni akrilamida v živilih v letih spremljanja od 2007 do 2010“) (5) z dne 18. oktobra 2012. EFSA je sklenila, da v skupinah živil ni bilo zaznati vsesplošnega trenda zniževanja ravni akrilamida ter da je raven akrilamida nižja le v nekaterih kategorijah živil, medtem ko se je v drugih kategorijah živil povečala.