DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2404

z dne 14. septembra 2022

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo podrobnih pravil za preiskave karantenskih škodljivih organizmov za varovano območje in razveljavitvi Direktive Komisije 92/70/EGS

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o ukrepih varstva pred škodljivimi organizmi rastlin, spremembi uredb (EU) št. 228/2013, (EU) št. 652/2014 in (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 69/464/EGS, 74/647/EGS, 93/85/EGS, 98/57/ES, 2000/29/ES, 2006/91/ES in 2007/33/ES (1) ter zlasti člena 32(5), drugi pododstavek, in člena 34(1), drugi pododstavek, Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba (EU) 2016/2031 določa osnovna pravila o zdravju rastlin v Uniji.

(2) Člen 32(4), točka (b), navedene uredbe določa obveznost za države članice, da pri vložitvi zahteve za novo varovano območje vključijo rezultate preiskav iz vsaj treh predhodnih let, da se dokaže odsotnost karantenskega škodljivega organizma za varovano območje (v nadaljnjem besedilu: škodljivi organizem) na zadevnem ozemlju.

(3) Člen 34(1) Uredbe (EU) 2016/2031 določa obveznost za države članice, da izvedejo letne preiskave vsakega varovanega območja v zvezi s škodljivimi organizmi ter vsako leto Komisiji in drugim državam članicam poročajo o rezultatih navedenih preiskav.

(4) Pravila v zvezi s pripravo preiskav bi morala vključevati zahteve glede upoštevanja biologije zadevnega škodljivega organizma in gostiteljskih rastlin ter glede tega, da je časovni razpored preiskave primeren za ugotavljanje navzočnosti škodljivega organizma. Navedeni elementi so pomembni za pripravo popolne in primerne zadevne preiskave.

(5) Vsebina preiskave mora vključevati navedbe na zemljevidih, opis območja preiskave, preglede, vzorčenje in testiranje, ciljne populacije, metode ugotavljanja navzočnosti in dejavnike tveganja, da se zagotovi njena popolnost, uspešnost in učinkovitost.

(6) Preiskave bi bilo treba izvesti tudi v varovalnem pasu, ki obdaja varovano območje, in bi morale biti intenzivnejše od preiskav na varovanem območju, ker škodljivi organizem v varovalnem pasu ni prepovedan in se tam ne uporabljajo nobeni ukrepi proti njemu. To je potrebno za potrditev odsotnosti škodljivega organizma na varovalnem pasu in boljšo ohranitev statusa odsotnosti škodljivega organizma na varovanem območju. To je tudi v skladu z veljavnimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe za vzpostavitev nenapadenih območij (2), ki se ustrezno uporabljajo za vzpostavitev varovanih območij v skladu s pravom Unije. Navedeni mednarodni standardi zahtevajo vzpostavitev varovalnih pasov za vzpostavitev in vzdrževanje območij, prostih škodljivih organizmov, kadar se geografska izolacija ne šteje za ustrezno za preprečevanje vnosa ali ponovnega napada takih območij ali kadar ni drugih načinov za preprečevanje premikov škodljivih organizmov na taka območja.

(7) Iz istih razlogov bi bilo treba v primerjavi s preiskavami na preostalem varovanem območju okrepiti preiskave na notranjih pasovih varovanega območja ob meji z varovanim območjem.

(8) Da bi bila vsebina preiskav dosledna, bi bilo treba določiti predlogo za poročanje. Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1231 (3) so bili določeni oblika in navodila za letna poročila o rezultatih preiskav na območjih, kjer navzočnost škodljivih organizmov ni znana. Za usklajen pristop k poročanju o rezultatih preiskav v Uniji bi bilo treba sprejeti podobno obliko za poročanje o rezultatih preiskav na varovanih območjih, ob upoštevanju posebnih elementov teh preiskav.

(9) Direktiva Komisije 92/70/EGS (4) določa tudi podrobna pravila za popise, ki se opravijo za priznanje varovanih območij. Ker je bila navedena direktiva sprejeta v okviru prejšnjih pravnih aktov Unije o zdravju rastlin, je zdaj zastarela in bi jo bilo treba razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Predmet urejanja Ta uredba določa natančna pravila za: (a) preiskave za vzpostavitev novega varovanega območja v skladu s členom 32(3) ali (6) Uredbe (EU) 2016/2031 ter (b) pripravo in vsebino letnih preiskav v skladu s členom 34(1) Uredbe (EU) 2016/2031.

Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a) „varovalni pas“ pomeni območje, ki obdaja varovano območje, da se čim bolj zmanjša verjetnost vnosa in širjenja škodljivega organizma na varovano območje; (b) „notranji pas“ pomeni območje znotraj varovanega območja, katerega širina je enakovredna širini varovalnega pasu, ki obdaja varovano območje na notranji strani območja vzdolž njegove zunanje meje; (c) „preiskava“ pomeni preiskavo za ugotavljanje navzočnosti škodljivega organizma na varovanem območju in po potrebi na varovalnem pasu; (d) „razmejeno območje“ pomeni območje, ki je razmejeno po ugotovitvi navzočnosti škodljivega organizma na varovanem območju, kot je opisano v členu 18 Uredbe (EU) 2016/2031; (e) „statistično utemeljena preiskava“ pomeni preiskavo, izvedeno na podlagi splošnih smernic Evropske agencije za varnost hrane za statistično zanesljive preiskave za škodljive organizme rastlin na podlagi tveganj (5).

Člen 3 Priprava preiskav 1. Pristojni organ zadevne države članice ali druge osebe pod uradnim nadzorom pristojnega organa pripravijo preiskave iz člena 1 (v nadaljnjem besedilu: preiskave) v skladu z odstavki 2 do 6. 2. Za preiskave velja naslednje: (a) pripravljene so na podlagi tveganja; (b) temeljijo na zanesljivih znanstvenih in tehničnih načelih; (c) izvajajo se ob upoštevanju biologije škodljivega organizma in navzočnosti gostiteljskih vrst na varovanem območju ter (d) izvajajo se ob najustreznejšem času za ugotavljanje navzočnosti škodljivega organizma. 3. Preiskave se razširijo na varovalni pas, ki obdaja varovano območje. Preiskave v varovalnih pasovih so intenzivnejše kot na varovanem območju z večjim številom preiskovalnih dejavnosti (vizualni pregledi, vzorci, pasti in testi, kadar je to primerno). Širina varovalnega pasu se določi na podlagi biologije škodljivega organizma in njegove potencialne zmogljivosti širjenja. Preiskave v varovalnem pasu se ne zahtevajo, kadar zaradi biologije škodljivega organizma, odsotnosti gostiteljskih rastlin, geografske lokacije varovanega območja ali narave njegove prostorske izolacije ni tveganja vnosa škodljivega organizma na varovano območje z naravnim širjenjem s sosednjih območij. 4. Če na ozemlju, ki meji na varovano območje, ni možnosti za vzpostavitev varovalnega pasu, se znotraj varovanega območja vzpostavi notranji pas. Notranji pas se ne vzpostavi, kadar zaradi biologije škodljivega organizma, odsotnosti gostiteljskih rastlin, geografske lokacije varovanega območja ali narave njegove prostorske izolacije ni tveganja vnosa škodljivega organizma na varovano območje z naravnim širjenjem s sosednjih območij. Preiskave na notranjih pasovih so intenzivnejše kot na preostalem delu varovanega območja z večjim številom dejavnosti preiskave (vizualni pregledi, vzorci, pasti in testi, kadar je to primerno). 5. Če se pristojni organ odloči, da bo izvedel statistično utemeljeno preiskavo, sta uporabljena oblika preiskave in shema vzorčenja primerna, da se na zadevnem varovanem območju z zadostno stopnjo zaupanja ugotovi nizka stopnja navzočnosti napadenih rastlin s škodljivim organizmom. 6. Če se pristojni organ odloči, da bo izvedel statistično utemeljeno preiskavo v varovalnem pasu ali notranjem pasu, sta uporabljena oblika preiskave in shema vzorčenja primerna, da se z višjo stopnjo zaupanja kot na samem varovanem območju ugotovi nizka stopnja navzočnosti škodljivega organizma.

Člen 4 Vsebina preiskav Preiskave vsebujejo naslednje elemente: (a) zemljevid z geografsko razmejitvijo varovanega območja in po potrebi varovalnega pasu ali notranjega pasu, na katerem je podrobno označena lokacija izvedenih dejavnosti preiskave, navedeni pa so tudi točke preiskave, ugotovitve ali izbruhi in vsa vzpostavljena razmejena območja; (b) opis: (i) območja preiskave, vključno z lokacijami preiskave; (ii) rastlinskega materiala ali blaga in (iii) kadar je primerno, varovalnega pasu ali notranjega pasu; (c) seznam gostiteljskih rastlin; (d) opredelitev območij tveganja, na katerih je škodljivi organizem lahko navzoč; (e) informacije o mesecih leta, v katerih je bila opravljena preiskava; (f) kadar je primerno: (i) število vizualnih pregledov za ugotavljanje simptomov ali znakov navzočnosti škodljivega organizma, (ii) število vzorcev, vrsto in število testov ter pasti, ki privabljajo škodljivi organizem; (iii) vse druge ukrepe, ki so primerni za zagotovitev ugotavljanja navzočnosti škodljivega organizma; (g) v primeru statistično utemeljenih preiskav osnovne predpostavke za načrt preiskav za posamezni škodljivi organizem, vključno z opisom: (i) ciljne populacije, epidemiološke enote in enote pregleda; (ii) metode za ugotavljanje navzočnosti in občutljivosti metode; (iii) vsakršnih dejavnikov tveganja, pri čemer se navedejo stopnje tveganja ter ustrezna relativna tveganja in deleži gostiteljskih rastlin, ter (iv) sprejetih ukrepov v primeru ugotovitve navzočnosti škodljivega organizma ali sklic na izbruhe EUROPHYT.

Člen 5 Poročanje o rezultatih preiskav Države članice za vsako varovano območje in z uporabo predloge iz Priloge I sporočijo splošne informacije in rezultate preiskav. Države članice uporabijo eno od predlog iz Priloge II k tej uredbi za poročanje o rezultatih preiskav v skladu s: (a) členom 32(4), točka (b), Uredbe (EU) 2016/2031 ali (b) členom 34(2) Uredbe (EU) 2016/2031.

Člen 6 Razveljavitev Direktive 92/70/EGS Direktiva 92/70/EGS se razveljavi.

Člen 7 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2023.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 14. septembra 2022 Za Komisijo predsednica Ursula VON DER LEYEN

(1) UL L 317, 23.11.2016, str. 4.

(2) ISPM 4 Requirements for the establishment of pest free areas and ISPM 26 Establishment of pest free areas for fruit flies (Tephritidae) (ISPM 4 Zahteve za vzpostavitev nenapadenih območij in ISPM 26 Vzpostavitev nenapadenih območij za sadne mušice (Tephritidae)).

(3) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1231 z dne 27. avgusta 2020 o obliki in navodilih za letna poročila o rezultatih preiskav ter o obliki večletnih programov preiskav in praktičnih ureditvah iz člena 22 oziroma člena 23 Uredbe (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 280, 28.8.2020, str. 1).

(4) Direktiva Komisije 92/70/EGS z dne 30. julija 1992 o določitvi podrobnih pravil za popise, ki se opravijo za priznanje varovanih območij v Skupnosti (UL L 250, 29.8.1992, str. 37).

(5) EFSA, General guidelines for statistically sound and risk-based surveys of plant pests (Splošne smernice za statistično zanesljive preiskave škodljivih organizmov rastlin na podlagi tveganj), 8. september 2020, doi:10.2903/sp.efsa.2020.EN-1919.