SKLEP SVETA

z dne 20. februarja 2006

o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz Partnerstva za pristop s Hrvaško in razveljavitvi Sklepa 2004/648/ES

(2006/145/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 533/2004 z dne 22. marca 2004 o ustanovitvi evropskih partnerstev v okviru stabilizacijskega in pridružitvenega procesa (1), in zlasti člena 2 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

Od Hrvaške se pričakuje, da bo pripravila načrt s časovnim razporedom in posebnimi ukrepi, da bo uresničila prednostne naloge tega partnerstva za pristop in se tako pripravila na prihodnjo vključitev v Evropski unijo.

SKLENIL:

Člen 1

V skladu s členom 1a Uredbe (ES) št. 533/2004 so načela, prednostne naloge in pogoji v Evropskem partnerstvu s Hrvaško določeni v Prilogi k Uredbi, ki je sestavni del tega sklepa.

Člen 2

Izvajanje Partnerstva za pristop se prouči v okviru mehanizmov, vzpostavljenih v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, predvsem letnih poročil o napredku, ki jih predloži Komisija.

Člen 3

Sklep 2004/648/ES se razveljavi.

Člen 4

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 86, 24.3.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 269/2006 (UL L 47, 17.2.2006, str. 7).

(2) Sklep Sveta 2004/648/ES z dne 13. septembra 2004 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih za Evropsko partnerstvo s Hrvaško (UL L 297, 22.9.2004, str. 19).

PRILOGA

HRVAŠKA: PARTNERSTVO ZA PRISTOP 2005

1. UVOD

Evropski svet je na zasedanju v Solunu odobril uvedbo partnerstva kot sredstva za uresničevanje evropske perspektive držav zahodnega Balkana v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa.

Svet je 13. septembra 2004 sprejel Evropsko partnerstvo s Hrvaško. Države članice so 3. oktobra 2005 začele pogajanja s Hrvaško za pristop k Evropski uniji. Primerno je, da se sprejme partnerstvo za pristop, ki na podlagi ugotovitev Poročila o napredku Hrvaške 2005 nadgrajuje prejšnje evropsko partnerstvo. To novo partnerstvo o pristopu opredeljuje nove prednostne naloge za ukrepanje. Nove prednostne naloge so prilagojene posebnim potrebam države in stopnji priprav in bodo po potrebi posodobljene. Partnerstvo za pristop določa tudi smernice za finančno pomoč državi.

Od Hrvaške se pričakuje, da bo pripravila načrt, vključno s časovnim razporedom in posebnimi ukrepi za uresničitev prednostnih nalog partnerstva za pristop.

2. NAČELA

Stabilizacijsko-pridružitveni proces ostaja okvir za evropsko usmeritev za države zahodnega Balkana vse do njihovega pristopa.

Glavne prednostne naloge, določene za Hrvaško, se nanašajo na njeno zmožnost napredka pri pripravah na pristop in zlasti njeno zmožnost, da izpolni merila, določena na Evropskem svetu v Kopenhagnu leta 1993, ter pogoje, določene za stabilizacijsko-pridružitveni proces, predvsem pogoje, ki jih je Svet določil v svojih sklepih dne 29. aprila 1997 in 21. ter 22. junija 1999, z vsebino končne izjave zagrebškega srečanja na vrhu z dne 24. novembra 2000 in v Solunski agendi, ter zahteve pogajalskega okvira, sprejetega na Svetu 3. oktobra 2005.

3. PREDNOSTNE NALOGE

Prednostne naloge, navedene v partnerstvu za pristop, so bile izbrane glede na to, da je realistično pričakovati, da jih lahko Hrvaška izpolni ali glede njih bistveno napreduje v nekaj naslednjih letih. Razlikujemo med kratkoročnimi prednostnimi nalogami, za katere se pričakuje, do bodo izpolnjene v enem ali dveh letih, in srednjeročnimi prednostnimi nalogami, ki naj bi bile izpolnjene v treh do štirih letih. Prednostne naloge zadevajo tako zakonodajo kot tudi njeno izvajanje. Ob upoštevanju znatnih stroškov, potrebnih za izvajanje in uveljavljanje pravnega reda, ter zapletenost zahtev EU na nekaterih področjih, partnerstvo še ne zajema vseh pomembnih nalog. Nadaljnja partnerstva bodo vključevala nadaljnje prednostne naloge v skladu z napredkom, ki ga bo dosegla država.

Med kratkoročnimi prednostnimi nalogami so bile opredeljene ključne prednostne naloge, ki so navedene v oddelku 3.1. Te ključne prednostne naloge niso razvrščene po pomembnosti.

3.1 KRATKOROČNE PREDNOSTNE NALOGE

Ključne prednostne naloge

— Izvajati strategijo in akcijski načrt za reformo pravosodja po posvetu z zainteresiranimi organi, vključno s sprejetjem potrebne nove zakonodaje.

— Sprejeti in začeti izvajati nacionalne strategije za preprečevanje in boj proti korupciji, določiti zahtevano usklajevanje med pristojnimi vladnimi službami in organi, ki sodelujejo pri izvajanju, pri čemer je treba urad za preprečevanje korupcije in organiziranega kriminala popolnoma usposobiti za delo.

— Pospešiti izvajanje ustavnega zakona glede narodnih manjšin. Zlasti je nujno potrebno sprejeti ukrepe, da se zagotovi sorazmerna zastopanost manjšin v lokalnih in regionalnih samoupravnih enotah, državni upravi in pravosodnih organih ter organih javne uprave.

— Dokončati postopek vračanja beguncev, vključno z vračanjem posestva, prenavljanjem in nastanitvijo tistih, ki so imeli v preteklosti stanovanjske/najemniške pravice, in nadalje okrepiti regionalno sodelovanje, da se pospeši postopek vračanja beguncev in vključevanja v lokalno skupnost, zlasti z zagotavljanjem izvajanja Sarajevske izjave.

— Prizadevati si za spravo med državljani na tem območju.

— Še naprej polno sodelovati z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo.

— Prizadevati si za dokončno rešitev še nerešenih dvostranskih vprašanj, zlasti mejnih vprašanj s Slovenijo, Srbijo in Črno goro ter Bosno in Hercegovino.

— Zagotoviti ustrezno izvajanje vseh prevzetih obveznosti iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (SPS) na področjih, kot sta konkurenca, kjer je treba zlasti sprejeti in izvajati načrt za prestrukturiranje jeklarskega sektorja, in pridobitev nepremičnin. Zaključiti tekoča in prihodnja pogajanja glede trgovinskih zadev, povezanih s SPS (npr. protokol, ki uvaja tarifno kvoto za sladkor, protokol o širitvi in nadaljnje trgovinske koncesije o kmetijskih in ribiških proizvodih), in zagotoviti pravilno izvajanje njihovih rezultatov.

Politična merila

Demokracija in pravna država

— Sprejeti ukrepe, da se sprejme dosledna in stalna volilna zakonodaja, ki ureja vprašanja kot so volilni seznami, glasovanje izven države ter pregledno financiranje volilnih kampanj.

Javna uprava

— Dosledno izvajati ukrepe za reformo javne uprave v zvezi z zaposlovanjem, napredovanjem in usposabljanjem ter izboljšati upravljanje človeških virov v vseh organih javne uprave, da se zagotovi odgovornost, učinkovitost, odprtost, preglednost, depolitizacija in visoka stopnja strokovnosti javnih služb.

— Zagotoviti učinkovito nadaljnje spremljanje ugotovljenih pomanjkljivosti v zvezi s civilnim nadzorom vseh varnostnih služb.

Pravosodni sistem

— Utreti pot zmanjševanju sodnih zaostankov.

— Napredovati pri racionalizaciji organizacije sodišč, vključno z razvojem sodobnih sistemov informacijske tehnologije.

— Vzpostaviti bolj odprt, pravičen in pregleden postopek zaposlovanja, ocenjevanja in napredovanja ter krepiti strokovnost v pravosodju z zagotavljanjem ustreznih državnih sredstev za kakovostno usposabljanje sodnikov, tožilcev in upravnih uslužbencev.

— Sprejeti ukrepe za zagotovitev ustreznega ter celovitega izvrševanja sodnih odločb.

— Omogočiti dostop do sodišča in pravne pomoči ter ustreznih proračunskih sredstev. Okrepiti usposabljanje o zakonodaji EU.

Protikorupcijska politika

— Še naprej razvijati kodeksa ravnanja/etike za uradnike in izvoljene predstavnike, kakor tudi akcijske načrte za preprečevanje korupcije v ustreznih organih kazenskega pregona (mejna policija, policija, carina, pravosodje).

— Sprejeti ukrepe, da se zagotovi prilagojenost pravnega okvira za odpravo korupcije, njegovo enotno izvajanje in uveljavljanje ter večje prizadevanje za proaktivno preprečevanje, odkrivanje ter učinkovito preganjanje korupcije, zlasti korupcije na visoki ravni.

— Sprejeti konkretne ukrepe za povečanje ozaveščenosti, da gre pri korupciji za težje kaznivo dejanje.

Človekove pravice in zaščita manjšin

— Spodbujati spoštovanje in varstvo manjšin v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in načeli, določenimi v Okvirni konvenciji za varstvo narodnih manjšin Sveta Evrope, ter v skladu z najboljšimi praksami držav članic EU.

— Zagotoviti, da se vsi primeri etnično motiviranih kriminalnih dejanj ustrezno preiskujejo, kršilci pa preganjajo.

— Nadaljevati izvajanje strategije in akcijskega načrta za zaščito in vključevanje Romov in zagotoviti dostopnost do sredstev, ki so za to potrebna.

— Razvijati in začeti z izvajanjem celovite protidiskriminacijske strategije.

— Pregledati zakonodajo glede avdiovizualnih medijev v skladu s priporočili, ki jih je februarja 2004 pripravila skupna misija za izvedensko mnenje Sveta Evrope, Komisije in OVSE. Zlasti pregledati zakon o elektronskih medijih, da se vzpostavi pregleden, predvidljiv in učinkovit ureditveni okvir ter zagotovi politična neodvisnost Sveta za elektronske medije. Treba je zagotoviti, da hrvaška radio in televizija in njen programski svet delujeta neodvisno in ostaneta stabilna, zakon o hrvaškem radiu in televiziji pa se pregleda. Sprejeti nadaljnje ukrepe za učinkovito dekriminacijo obrekovanja.

Regionalne zadeve in mednarodne obveznosti

— Znatno izboljšati pregon vojnih hudodelstev, zlasti z zagotovitvijo konca etničnih predsodkov do Srbov in z uporabo enotnih standardov kazenske odgovornosti ne glede na nacionalno poreklo.

— Kar zadeva vračanje beguncev, je treba nemudoma zaključiti postopek že vloženih zahtevkov za obnovo stanovanj; do leta 2005 obnoviti vsa stanovanja, za katera so bili zahtevki odobreni, do konca leta 2006 pa vsa druga stanovanja, katerih zahtevki bodo odobreni v prihodnosti. Nemudoma zaključiti postopek vračanja stanovanj.

— Nujno začeti in zaključiti izvajanje programa nastanitve tistih beguncev, ki so izgubili stanovanjske/najemniške pravice izven območij posebnega državnega interesa in pospešiti izvajanje programa nastanitve tistih beguncev, ki se vračajo na območje posebnega državnega interesa. Zagotoviti ustrezno promocijsko/informacijsko kampanjo.

— Zaščititi ustrezno koordinacijo in sodelovanje med ustreznimi organi na državni in lokalni ravni glede vračanja beguncev.

— Ustvariti socialne in gospodarske pogoje za izboljšanje okolja za ponovno vključevanje beguncev ter sprejeti povratnike v okolje s pomočjo razvojnih programov na prizadetih območjih. Ponovno vzpostaviti možnost za konvalidacijo zahtevkov in pregled vseh prijav, predloženih po preteku prejšnjega roka za oddajo.

— V celoti izvajati sporazume s sosednjimi državami, predvsem glede trgovine, boja proti organiziranemu kriminalu, upravljanja meja in ponovnega sprejema, čezmejnega sodelovanja, pravosodnega in policijskega sodelovanja, vključno v zvezi z vojnimi zločini, in take sporazume skleniti, kjer je to še potrebno.

Gospodarska merila

— Preudarno izvajati k stabilnosti usmerjene makroekonomske politike, vključno z razvojem tržno usmerjenih denarnih instrumentov za krepitev učinkovitosti denarne politike.

— Okrepiti davčno konsolidacijo na podlagi stalnih strukturnih ukrepov, zlasti na področju subvencij in socialnih izdatkov, ter rešiti vprašanje povračila tako imenovanih „dolgovanih pokojninskih prispevkov“ na način, ki ne ogroža davčne konsolidacije. Začeti izvajati nadaljnje ukrepe za celovito reformo zdravstvenega sektorja z namenom izboljšanja finančnega položaja.

— Nadaljevati strukturne reforme javnih financ, zlasti na področju upravljanja izdatkov. Zagotoviti pregledno in učinkovito upravljanje dolgov.

— Pospešiti privatizacijo družb iz privatizacijskega sklada. Pospešiti prestrukturiranje in privatizacijo ali likvidacijo velikih podjetij v državni lasti, zlasti v kmetijstvu ter jeklarski in ladjedelniški industriji. Izvesti nadaljnje ukrepe pri prestrukturiranju in/ali privatizaciji javnih podjetij (telekomunikacije, energetika, nafta itd.). Izboljšati preglednost postopka privatizacije.

— Dodatno izboljšati poslovno okolje s poenostavitvijo pravil za vstop in izstop s trga. Zlasti pospešiti postopke registracije in izboljšati izvajanje pravil glede stečajev ter pogoje za razvoj zasebnih podjetij in tujih neposrednih naložb, vključno z izboljšanjem upravne učinkovitosti.

— Z vzpostavitvijo modernega in učinkovitega katastra in zemljiške knjige pospešiti zemljiško reformo, zlasti vpis v zemljiško knjigo in privatizacijo kmetijskih zemljišč, da se odpravijo trenutne ovire za razvoj trga z zemljišči in stanovanjskega trga.

— Razviti makroekonomsko statistiko.

Sposobnost prevzema obveznosti članstva

Prosti pretok blaga

— Dokončati prestrukturiranje obstoječega zakonodajnega in institucionalnega okvira, da se zagotovi ločitev regulativnih, akreditacijskih, standardizacijskih funkcij ter funkcije certificiranja izdelkov in vzpostaviti strukture za nadzor trga, ko bodo skladne s pravnim redom EU. Pospešiti sprejetje evropskih standardov. Nadaljevati prizadevanja za prenos direktiv po starem in novem pristopu.

— Začeti pregled zakonodaje države, da se določijo neskladnosti s členi 28, 29 in 30 Pogodbe ES, načrtovati njihovo odstranitev in preprečiti nastajanje novih ovir.

Pravica do ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev

— Začeti prilagajanje na področju medsebojnega priznavanja poklicnih kvalifikacij pravnemu redu EU, vključno z razvojem potrebne upravne usposobljenosti.

— Začeti pregled zakonodaje države, da se določijo omejitve pri svobodi ustanavljanja in svobodi opravljanja storitev, načrtovati njihovo odstranitev in preprečiti nastajanje novih ovir.

— Okrepiti usposobljenost nacionalnega regulativnega organa na področju poštnih storitev in zagotoviti njegovo neodvisnost.

Prosti pretok kapitala

— Izboljšati zakonodajo o pranju denarja in začeti zagotavljati učinkovito izvajanje. Okrepiti upravno usposobljenost enote finančnega nadzora in izboljšati njeno sodelovanje z drugimi institucijami, ki sodelujejo v boju proti pranju denarja.

— Poenostaviti postopke za odobritev nakupov nepremičnin državljanov EU na nediskriminatorni osnovi in znatno zmanjšati velike zaostanke pri prijavah.

Javna naročila

— Dokončati prilagajanje hrvaške zakonodaje o javnih naročilih ter izvedbenih predpisih, vključno na področju javnih naročil, koncesij ter revizijskih postopkov.

— Okrepiti upravno usposobljenost urada za javna naročila za izvajanje nalog, določenih v okviru zakona o javnih naročilih.

Pravo intelektualne lastnine

— Izboljšati uveljavljanje pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine, predvsem s krepitvijo upravne usposobljenosti, vključno z organi kazenskega pregona ter pravosodjem.

Konkurenčnost

— Zagotoviti nadaljnje prilagajanje primarne in sekundarne zakonodaje, da se omogoči učinkovit protimonopolni nadzor ter nadzor državne pomoči z zavezujočimi odločitvami, ki se uporabljajo za vse gospodarske sektorje in, kar zadeva državno pomoč, za oba programa pomoči in individualne ukrepe pomoči.

— Okrepiti upravno usposobljenost in neodvisnost agencije za konkurenco, tako na področju državne pomoči kot preprečevanja monopolov. Zagotoviti razvoj in usposabljanje pravosodja glede vprašanj v zvezi s konkurenco.

— Izboljšati evidenco izvrševanja na protimonopolnem področju in se zlasti bolje osredotočiti na preprečevanje resnejšega izkrivljanja konkurence in uvedbo odvračilnega sistema plačevanja kazni. Izboljšati evidenco izvrševanja državne pomoči, zlasti z zagotavljanjem spoštovanja obveznosti sporočanja in proaktivnim ocenjevanjem vseh ukrepov pomoči.

— Zagotoviti prilagoditev obstoječih programov pomoči in celotne davčne zakonodaje pravnemu redu EU na področju državne pomoči.

— V skladu z zahtevami EU sprejeti in začeti izvajati učinkovite programe prestrukturiranja v jeklarskem in ladjedelniškem sektorju, da se med drugim zagotovi, da je vsa pomoč skladna s pravnim redom.

— Zagotoviti preglednost državne pomoči z vzpostavitvijo celovitega inventarja in s poročanjem o vseh veljavnih ukrepih pomoči na vseh upravnih ravneh in povečati ozaveščenost o načelih konkurence.

Finančne storitve

— Okrepiti ureditveni in upravni okvir za nadzor finančnih služb in se zlasti pripraviti na prehod k načrtovanemu integriranemu nadzornemu organu za nebančne finančne storitve.

— Pripraviti uvedbo novega okvira kapitalskih zahtev za kreditne institucije in investicijska podjetja.

Informacijska družba in mediji

— Nadalje krepiti usposobljenost nacionalnega regulativnega organa na področju telekomunikacij in zagotoviti njegovo neodvisnost.

Kmetijstvo in razvoj podeželja

— Zagotoviti za delo polno usposobljeno agencijo SAPARD/IPARD.

— Pospešiti delo, da se vzpostavi ustrezen identifikacijski sistem zemljiških parcel in sistem označevanja in registracije goveda.

— Okrepiti zbiranje in obdelavo kmetijske statistike v skladu s standardi in metodologijo EU.

— Razviti strategijo za razvoj podeželja in politične instrumente za oblikovanje, izvajanje, upravljanje, spremljanje, nadzor in ovrednotenje programov razvoja podeželja.

Varnost živil, veterinarska in fitosanitarna politika

— Nadaljevati prilagajanje v veterinarskem in fitosanitarnem sektorju, posodobiti ureditev inšpekcij, posodobiti agroživilske obrate tako, da so izpolnjene higienske zahteve EU.

— Razviti celovito strategijo na področju varnosti živil ter veterinarske in fitosanitarne politike. Okrepiti potrebne upravne strukture in izboljšati koordinacijo med njimi, da se zagotovi celovit pristop za izboljšanje varnosti živil v celotni prehranski verigi.

Ribištvo

— Okrepiti upravne in zlasti inšpekcijske strukture za ribiško politiko.

— Začeti vzpostavljanje računalniško vodene evidence ribiških plovil.

— Nadaljevati izvajanje tristranskega sporazuma, doseženega junija 2004, glede zaščitene ekološke in ribiške cone, ki jo je Hrvaška razglasila enostransko.

Prometna politika

— Nadaljevati izvajaje standardov EU na področju socialne in tehnične zakonodaje v cestnem prometu ter varnostnih standardov v pomorskem prometu.

— Okrepiti upravno usposobljenost v železniškem sektorju.

— Zagotoviti vzpostavitev neodvisnega organa za preiskavo nesreč in okrepiti nacionalne regulativne organe v letalskem sektorju.

— Skleniti Sporazum o skupnem evropskem zračnem prostoru (ECAA) s Protokolom o prehodnih ukrepih za izvajanje zakonodaje EU na področju letalstva.

Energija

— Še naprej izvajati pravni red EU glede plina in elektrike.

— Zagotoviti usposobljenost in neodvisno delovanje nacionalnega regulativnega organa.

— Začeti izvajati obveznosti, prevzete v okviru Pogodbe o Energetski skupnosti.

— Krepiti upravno usposobljenost in izboljšati usklajenost s pravnim redom na področju energetske učinkovitosti, obnovljivih energetskih virov in na jedrskem področju, ter zagotoviti visoko raven jedrske varnosti in varstva pred sevanjem.

Obdavčevanje

— Pospešiti prilagajanje davčne zakonodaje pravnemu redu EU in zagotoviti njeno učinkovito izvajanje, s posebnim poudarkom na vključevanju prostih con pri teritorialni uporabi režima DDV in pri odpravljanju obstoječih ničelnih stopenj DDV.

— Začeti prilagajanje pravnemu redu EU na področju neposrednega obdavčenja, vključno z določbami o izmenjavi informacij z državami članicami, da se olajša izvrševanje ukrepov proti izogibanju in utaji davkov.

— Izpolniti načela kodeksa ravnanja pri obdavčitvi podjetij in zagotoviti, da so novi davčni ukrepi v skladu s temi načeli.

— Bistveno okrepiti usposobljenost carinske in davčne uprave, zlasti glede zbiranja in nadzora. Nadaljevati prizadevanja za delovanje trošarinskih služb z ustreznim osebjem. Poenostaviti postopke za učinkovito preganjanje davčnih utaj.

— Še naprej razvijati potrebne sisteme informacijske tehnologije, da se omogoči izmenjava elektronskih podatkov z EU in njenimi državami članicami.

Statistika

— Okrepiti upravno usposobljenost hrvaškega urada za statistiko, reformirati njegove regionalne urade in izboljšati usklajevanje z drugimi institucijami, ki pripravljajo uradno statistiko.

— Razvijati poslovne in socialne statistike.

Socialna politika in zaposlovanje

— Nadaljevati prilagajanje pravnemu redu EU na področju delovnega prava, varovanja zdravja, enakosti med spoloma in protidiskriminacije.

— Krepiti upravne strukture in strukture za izvajanje zakonodaje na tem področju ter izboljšati medresorsko koordinacijo.

Podjetniška in industrijska politika

— Nadalje poenostaviti in pospešiti postopke za registracijo družb. Uvesti elektronski dostop do izbranih vladnih storitev za mala in srednja podjetja. Še naprej razvijati presojo vpliva predpisov.

— Še naprej izvajati Evropsko listino za mala podjetja.

Regionalna politika in usklajevanje strukturnih instrumentov

— Razviti celovito in skladno strategijo na področju regionalnega razvoja.

— Izbrati in razviti usposobljenost ključnih organov za upravljanje ter organov za izvajanje strukturnih instrumentov.

Pravica, svoboda in varnost

— Okrepiti upravljanje mej, zlasti s krepitvijo nadzora morskih meja. Izvajati celovito strategijo upravljanja mej (vključno s ponovnim sprejemom). Povečati naložbe v tehnično opremo in infrastrukturo. Zaposliti dodatno osebje in zagotoviti ustrezno infrastrukturo za usposabljanje.

— Izboljšati opremo za odkrivanje ponarejenih in predrugačenih dokumentov ter zagotoviti usposabljanje osebja v diplomatskih predstavništvih in konzularnih uradih.

— Nadalje prilagajati zakonodajo o azilu pravnemu redu EU. Ustanoviti stalen državni sprejemni center za prosilce za azil.

— Izboljšati usklajevanje med organi kazenskega pregona ter pravosodjem, zlasti v zvezi z gospodarskim kriminalom, organiziranim kriminalom, goljufijami, pranjem denarja in korupcijo. Okrepiti boj proti prometu z drogami in preprečevanje ter zmanjševanje povpraševanja po prepovedanih drogah. Zagotoviti učinkovite ukrepe za boj proti trgovini z ljudmi in nadnacionalnemu tihotapljenju oseb, zlasti s potrebno pozornostjo, posvečeno preprečevanju, varstvu ter ponovnemu vključevanju žrtev v družbo. Organom kazenskega pregona zagotoviti potrebno posebno usposabljanje.

— Okrepiti mednarodno sodelovanje glede terorizma in v celoti izvajati ustrezne mednarodne konvencije. Izboljšati sodelovanje in izmenjavo informacij med policijo in obveščevalnimi službami v državi in z drugimi državami. Okrepiti preprečevanje financiranja in priprave terorističnih dejanj.

Okolje

— Še naprej razvijati horizontalno zakonodajo, vključno s presojo vplivov na okolje in sodelovanjem javnosti.

— Jasno opredeliti pristojnosti in okrepiti upravno in izvedbeno usposobljenost na državni in regionalni ravni, da se zagotovi načrtovanje, vključno s pripravami finančnih strategij.

— Še naprej krepiti usposobljenost nacionalnih in regionalnih inšpekcijskih služb in jim omogočiti učinkovito uveljavljanje okoljske zakonodaje.

— Nujno je treba sprejeti nacionalni načrt za ravnanje z odpadki in ga začeti izvajati.

Carinska unija

— Še naprej krepiti upravno in izvedbeno usposobljenost carinskih služb, zlasti za nadzor preferencialnih pravil o poreklu blaga, ter pospešiti prilagajanje pravnemu redu EU. Poskrbeti, da bo carinsko izobraževalno središče popolnoma usposobljeno za delo.

— Še naprej razvijati potrebne sisteme informacijske tehnologije, da se omogoči izmenjava elektronskih podatkov z EU in njenimi državami članicami.

— Sprejeti in izvajati kodeks etike za carinske službe.

Zunanji odnosi

— Nadaljevati politiko liberalizacije trgovine, in sicer z izvajanjem stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, obveznosti STO in dvostranskih sporazumov o prosti trgovini. Prizadevati si za prihodnji regionalni sporazum o prosti trgovini v jugovzhodni Evropi.

— Zagotoviti, da so ukrepi trgovinske zaščite skladni z obveznostmi SPS in STO.

— Zaključiti pogajanja in v celoti izvajati protokol, ki v SPS uvaja tarifno kvoto za sladkor, da se hrvaški sektor sladkorja pripravi na prilagoditve, potrebne za delovanje v realnem in gospodarsko trajnem okolju. Izidi pogajanj o protokolu ne vplivajo na izid pristopnih pogajanj.

Finančni nadzor

— Sprejeti skladen ureditveni okvir za notranji nadzor javnih financ na podlagi strateške listine.

— Nadaljevati prizadevanja za vzpostavitev in krepitev notranjega nadzora javnih financ z zagotovitvijo ustreznega osebja, usposabljanja in opreme.

— Uvesti učinkovite postopke za odkrivanje, obravnavanje, nadaljnje spremljanje in obveščanje Komisije o nepravilnostih in sumu goljufije, ki zadevajo finančne interese Skupnosti, in vzpostaviti upravne strukture, potrebne za učinkovito in enakovredno zaščito teh interesov in za sodelovanje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam.

3.2 SREDNJEROČNE PREDNOSTNE NALOGE

Politična merila

Demokracija in pravna država

Javna uprava

— Nadaljevati postopek ustanavljanja institucij, ki so neposredno povezane s pravnim redom EU, in uvesti reforme za splošno izboljšanje učinkovitosti javne uprave.

Pravosodni sistem

— Še naprej izvajati reforme pravosodja, vključno z usposabljanjem, in sprejeti ukrepe za zmanjšanje sodnih zaostankov.

— Še naprej racionalizirati organizacijo sodišč, vključno z razvojem sodobnih sistemov informacijske tehnologije.

— Zagotoviti redno in učinkovito izvrševanje sodnih odločb.

Protikorupcijska politika

— Spodbujati nadaljnji napredek v boju proti korupciji in izvajati ustrezno zakonodajo. Vzpostaviti zlasti posebne oddelke za boj proti korupciji v okviru ustreznih služb in v ta namen zagotoviti primerno usposabljanje in sredstva.

— Zagotoviti, da bodo z ustrezno zakonodajo in upravnimi ukrepi izpolnjeni standardi, določeni v okviru mednarodnih instrumentov.

Človekove pravice in zaščita manjšin

— Zagotoviti polno izvajanje ustavnega zakona o narodnih manjšinah, zlasti glede sorazmerne zastopanosti manjšin.

— Še naprej izvajati celovito protidiskriminacijsko strategijo.

— Nadaljevati prizadevanja za izboljšanje položaja Romov z izvajanjem ustreznih strategij, vključno s potrebno finančno podporo na nacionalni in lokalni ravni, protidiskriminatornimi ukrepi, usmerjenimi v ustvarjanje novih delovnih mest, v povečevanje dostopa do izobrazbe in v izboljšanje bivalnih pogojev.

— Nadalje izboljšati socialne in gospodarske pogoje, da bi se izboljšale razmere pri ponovnem vključevanju povratnikov in bi jih skupnost bolje sprejela.

Regionalne zadeve in mednarodne obveznosti

— Zagotoviti nemoteno izvajanje končnih sporazumov glede trenutno še nerešenih dvostranskih vprašanj, zlasti gleda vprašanja meje.

— Nadaljevati izvajanje obstoječih dvostranskih sporazumov.

Gospodarska merila

— Izvajati trajnosten srednjeročni finančni okvir z nadaljevanjem zmanjševanja celotne javne porabe, javnofinančnega primanjkljaja in dolga, izraženega kot BDP. Prednostno razvrstiti javno porabo, da bodo na razpolago sredstva za prilagajanje pravnemu redu EU. Izvajati celovito reformo zdravstvenega sektorja in pokojninskih sistemov. Nadalje zmanjševati subvencije za nerentabilna podjetja.

— Zaključiti prodajo manjšinskih in večinskih deležev države v družbah iz privatizacijskega sklada.

— Dodatno izboljšati pogoje za ustanavljanje in razvoj zasebnih podjetij in tujih neposrednih naložb.

— Znatno napredovati pri krepitvi finančne discipline v velikih podjetjih, zlasti v jeklarskem, ladjedelniškem in železniškem sektorju.

— Dokončati zemljiško reformo s posebnim poudarkom na vpisu v zemljiško knjigo in privatizaciji kmetijskih zemljišč.

— Nadaljevati z reformo trga dela in izobraževanja z namenom povečanja udeležbe delovne sile in stopnje zaposlenosti.

Sposobnost prevzema obveznosti članstva

Prosti pretok blaga

— Znatno napredovati pri prenosu direktiv po starem pristopu (npr. na področju farmacevtskih in kemičnih izdelkov) in novem pristopu pri izpolnjevanju zahtev za članstvo v evropskih standardizacijskih organih CEN, CENELEC in ETSI.

Prosto gibanje delavcev

— Odpraviti vse diskriminatorne ukrepe glede delavcev migrantov EU in državljanov EU.

— Okrepiti upravne strukture za usklajevanje shem socialne varnosti.

Pravica do ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev

— Odpraviti preostale ovire za vzpostavitev in zagotavljanje čezmejnih storitev, s katerimi se soočajo fizične ali pravne osebe iz EU.

— Znatno napredovati pri prilagajanju zakonodaje na področju medsebojnega priznavanja poklicnih kvalifikacij pravnemu redu EU, vključno z določitvami glede usposabljanja, in nadalje razvijati zahtevane upravne strukture.

Prosti pretok kapitala

— Znatno napredovati pri odpravljanju preostalih omejitev glede kapitalskih transakcij, zlasti glede pridobitev nepremičnin v skladu z obveznostmi iz SPS.

— Dokončati vzpostavitev učinkovitega režima za boj proti pranju denarja, zlasti z zagotovitvijo, da so agencije polno usposobljene za delovanje, imajo na voljo ustrezna sredstva in so dobro usklajene z domačimi in mednarodnimi agencijami.

Javna naročila

— Izvajati postopek javnega naročanja z vsemi ustreznimi upravnimi strukturami in izvedbenimi orodji in znatno napredovati pri zagotavljanju popolne prilagoditve pravnemu redu EU, zagotoviti, da naročniki na vseh ravneh učinkovito izvajajo pravila javnega naročanja. Spodbujati uporabo elektronskih sredstev v postopkih javnega naročanja.

Pravo intelektualne lastnine

— Dokončati prilagajanje na področju intelektualne in industrijske lastnine ter krepiti boj proti piratstvu in ponarejanju.

— Nadalje krepiti uveljavljanje pravic intelektualne in industrijske lastnine in zmanjšati ravni piratstva in ponarejanja.

Konkurenčnost

— Nadalje krepiti izvajanje protimonopolnega nadzora ter nadzora državne pomoči in vzpostaviti verodostojno evidenco izvrševanja. Znatno izboljšati preglednost na področju državne pomoči.

— Razviti usposabljanje o zakonodaji in politiki s področja konkurence in politike na vseh ravneh uprave in pravosodja.

Finančne storitve

— Dokončati prilagajanje z smotrnimi zahtevami EU in še naprej krepiti nadzorne prakse.

— Dokončati izvajanje novega okvira kapitalskih zahtev za kreditne institucije in investicijska podjetja.

Informacijska družba in mediji

— Sprejeti potrebno primarno in sekundarno zakonodajo za dokončanje ureditvenega okvira in uvedbo konkurence na vseh področjih.

Kmetijstvo in razvoj podeželja

— Okrepiti upravne strukture in usposobljenost, potrebno za izvajanje tržne politike in politike razvoja podeželja.

— Vzpostaviti register vinogradov v skladu s standardi EU.

— Nadaljevati priprave za ustanovitev učinkovitih in finančno trdnih organov za izplačila za upravljanje in nadzor kmetijskih skladov v skladu z zahtevami EU in mednarodnimi revizijskimi standardi.

Varnost živil, veterinarska in fitosanitarna politika

— Znatno izboljšati prilagajanje zakonodaje o živilih in okrepiti potrebne strukture izvajanja.

— Znatno napredovati pri prilagajanju v veterinarskem in fitosanitarnem sektorju, vključno s sistemom za označevanje živali, obdelavo živalskih odpadkov, posodobitvijo agroživilskih obratov, programi za nadzor bolezni živali, varstvom rastlin in kakovostjo semen ter razmnoževalnim materialom rastlin. Bistveno posodobiti inšpekcijske strukture.

Ribištvo

— Znatno izboljšati upravne strukture in opremo za zagotovitev učinkovitega izvajanja skupne ribiške politike, vključno z upravljanjem virov, inšpekcijo in nadzorom ribolovnih dejavnosti, tržno politiko, strukturnimi programi in načrtovanjem upravljanja zmogljivosti ribiškega ladjevja v skladu z razpoložljivimi viri rib.

— Dokončati vzpostavitev računalniško vodene evidence ribiških plovil in satelitskega sistema za spremljanje plovil.

Prometna politika

— Nadaljevati prizadevanja za dokončanje prilagajanja zakonodaje o cestnem prometu pravnemu redu EU.

— Sprejeti in izvajati zakonodajo o železniškem prevozu, zlasti določbe o medsebojni povezljivosti in neodvisnem dodeljevanju zmogljivosti.

— Prizadevati si za prilaganje pravnemu redu EU na področju notranjega prometa na celinskih plovnih poteh, zlasti glede varnosti plovbe in rečnih informacijskih storitev.

— Nadaljevati prilagajanje na področju pomorskega prometa in zagotoviti ustrezen nadzor države zastave.

— Doseči popolno prilagoditev pravnemu redu EU na področju letalstva.

— Nadaljevati izvajanje Memoranduma o soglasju glede razvoja temeljnega regionalnega prometnega omrežja v jugovzhodni Evropi.

Energija

— Nadalje krepiti upravno usposobljenost in pravnemu redu EU prilagoditi zakonodajo na področju energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih energetskih virov, mednarodnega energetskega trga (elektrika in plin) in jedrske energije.

— Zagotoviti zaloge nafte in ustrezno varnost oskrbe.

— Ustrezno obravnavati vprašanje ravnanja z radioaktivnimi odpadki.

Obdavčevanje

— Znatno pospešiti prilagajanje zakonodaje v zvezi z DDV-jem, trošarinami, neposrednimi davki, vključno s kodeksom ravnanja pri obdavčitvi podjetij.

— Še naprej krepiti davčno upravo – vključno s sektorjem informacijske tehnologije – in zagotoviti njeno ustrezno delovanje, da se dosežejo standardi EU in medsebojna povezanost sistemov informacijske tehnologije. Razviti in izvajati kodeks etike.

Gospodarska in denarna politika

— Izboljšati denarno politiko, da se razširi uporaba in učinkovitost tržno usmerjenih finančnih instrumentov.

Statistika

— Še naprej razvijati makroekonomske, poslovne in socialne statistike.

Socialna politika in zaposlovanje

— Dodatno prilagoditi s tem povezane upravne in izvršne strukture pravnemu redu EU in jih okrepiti, vključno z inšpektorati za delo.

— Podpreti prizadevanja socialnih partnerjev za povečanje usposobljenosti, predvsem z avtonomnim dvostranskim socialnim dialogom.

— Razviti in izvajati celovito strategijo zaposlovanja, vključno z vsemi pomembnimi akterji, z namenom sodelovanja v Evropski strategiji zaposlovanja. Zagotoviti ustrezno analizo, zmogljivost izvajanja in ocenjevanja.

— Razviti in izvajati nacionalno strategijo o socialni vključenosti, vključno z zbiranjem podatkov, v skladu s prakso EU, s ciljem nadaljnjega sodelovanja pri Evropski strategiji o socialni vključenosti.

— Opredeliti potrebe za razvoj človeških virov z namenom priprave za Evropski socialni sklad.

Podjetniška in industrijska politika

— Posodobiti ter ustvariti preglednejši pristop k politiki glede finančnih instrumentov za MSP, ki mora vladi omogočati, da preide z neposrednih posojil na ugodnejše programe podpore.

Regionalna politika in usklajevanje strukturnih instrumentov

— Zagotoviti jasno razdelitev pristojnosti in okrepiti usklajevanje, tako na medresorski ravni kot tudi med državnimi in regionalnimi organi.

— Še naprej razvijati usposobljenost organov, imenovanih za upravljanje, ter plačilnih organov, vključno z lokalno upravo.

— Izboljšati oblikovanje in izvajanje načrtov regionalnega razvoja.

— Vzpostaviti ustrezen sistem nadzora in ocenjevanja ter okrepiti postopke za finančno upravljanje in nadzor.

— Uvesti ustrezno regionalno statistiko.

Pravica, svoboda in varnost

— Zakonodajo države uskladiti s pravili EU in najboljšimi praksami ter dodatno okrepiti nadzor meje. Razviti nacionalne zbirke podatkov in registrov ter zagotoviti koordinacijo ustreznih služb.

— Razviti nacionalno zbirko podatkov za preverjanje osebnih podatkov prosilcev za azil, vključno s prstnimi odtisi, z namenom priprave na sodelovanje v EURODAC.

— Okrepiti prizadevanja za vključevanje beguncev.

— Dodatno izboljšati policijsko opremo in infrastrukturo, vključno z vzpostavitvijo računalniško podprtega sistema za preiskave. Okrepiti sodelovanje med policijo in drugimi organi kazenskega pregona. Okrepiti boj proti prometu z drogami, organiziranemu kriminalu, gospodarskemu kriminalu (vključno s pranjem denarja in ponarejanjem denarja), goljufijam in korupciji. Izboljšati prilagajanje s tem povezane zakonodaje države pravnemu redu EU na tem področju.

— Pripraviti se na prijave za različne pravne instrumente na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih in civilnih zadevah z zagotavljanjem ustreznega usposabljanja za neposredno komuniciranje med sodišči ter druge s tem povezane zadeve.

Znanost in raziskave

— Začeti načrtovanje in uporabo celostne politike na področju raziskav.

Izobraževanje in kultura

— Pospešiti prizadevanja za oblikovanje modernega sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter zagotoviti izvajanje bolonjskih meril v visokem šolstvu.

Okolje

— Zagotoviti vključevanje zahtev varstva okolja v opredelitev in izvajanje drugih sektorskih politik. Razviti strategijo naložb v okolje na podlagi ocene stroškov prilagajanja. Nadaljevati izvajanje horizontalne zakonodaje.

— Nadaljevati delo prenosa pravnega reda EU s posebnim poudarkom na ravnanju z odpadki, kakovosti vode, kakovosti zraka, zaščiti narave in celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja okolja. Povečati naložbe v okoljsko infrastrukturo s posebnim poudarkom na zbiranju odpadne vode in njene obdelave, oskrbi s pitno vodo in ravnanju z odpadki.

— Ratificirati Kjotski protokol k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja.

Varstvo potrošnikov in varovanje zdravja

— Dokončati prilagoditev pravnemu redu EU glede ukrepov, povezanih z varnostjo, in okrepiti upravno usposobljenost, potrebno za učinkovito nadzorovanje trga.

— Še naprej prilagajati zakonodajo o ukrepih, ki niso povezani z varnostjo, pravnemu redu EU.

Carinska unija

— Okrepiti in utrditi upravno in izvedbeno usposobljenost carinskih služb. Razširiti usposabljanje vsega osebja in povečati uporabo informacijske tehnologije, združljive s tehnologijo EU, in nadaljevati priprave za zagotovitev medsebojne povezanosti s sistemi EU. Okrepiti preverjanje in ocenjevanje tveganja ter selektivnost.

— Znatno napredovati pri prilagajanju pravnemu redu EU, zlasti na področju prostih con, tranzita, tarifnih kvot in nadzora uvoza in izvoza blaga.

Finančni nadzor

— Razviti sposobnost in prilagojenost sistema za notranji nadzor javnih financ, vključno z decentralizirano upravno odgovornostjo in neodvisno notranjo revizijo kakor tudi s centralno koordinacijo in usklajevanjem.

— Reformirati in okrepiti zunanjo revizijo v skladu z najboljšimi mednarodnimi praksami in praksami EU.

4. NAČRTOVANJE

— Pomoč Skupnosti v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa držav zahodnega Balkana bo zagotovljena v okviru obstoječih finančnih instrumentov, zlasti z Uredbo Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Zvezni republiki Jugoslaviji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (Uredba CARD) (1) ter predpristopnih instrumentov Phare (2), SAPARD (3) in ISPA (4). Zato ta sklep nima finančnih posledic. Hrvaška ima lahko dostop do sredstev iz večdržavnih ter horizontalnih programov.

5. POGOJENOST POMOČI

— Pogoj za pomoč Skupnosti v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa držav zahodnega Balkana je nadaljnji napredek pri izpolnjevanju kopenhagenskih meril, kakor tudi napredek pri izpolnjevanju posebnih prednostnih nalog iz tega partnerstva za pristop. Nespoštovanje omenjenih pogojev bi lahko pripeljalo do odločitve Sveta, da na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 2666/2000 sprejme ustrezne ukrepe. Pogoj za pomoč Skupnosti je tudi izpolnjevanje zahtev, ki jih je opredelil Svet v sklepih z dne 29. aprila 1997 in 21. ter 22. junija 1999, zlasti se mora prejemnik zavezati, da bo izvajal demokratične, gospodarske in institucionalne reforme.

— Nadaljnji pogoj za pomoč Skupnosti za financiranje projektov v okviru treh predpristopnih instrumentov Phare, ISPA in SAPARD je spoštovanje zavez Hrvaške v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, nadaljnji ukrepi za izpolnjevanje kopenhagenskih meril in zlasti napredek pri izpolnjevanju posebnih prednostnih nalog iz tega partnerstva za pristop.

— Nespoštovanje omenjenih splošnih pogojev bi lahko pripeljalo do odločitve Sveta, da na podlagi člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 622/98 z dne 16. marca 1998 o pomoči državam kandidatkam v okviru predpristopne strategije in zlasti o vzpostavitvi partnerstev za pristop (5) ukine finančno pomoč.

6. SPREMLJANJE

— Izvajanje partnerstva za pristop se prouči v okviru mehanizmov, vzpostavljenih v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, predvsem letnih poročil, ki jih predloži Komisija.

(1) UL L 306, 7.12.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2112/2005 (UL L 344, 27.12.2005, str. 23).

(2) Uredba Sveta (EGS) št. 3906/89 (UL L 375, 23.12.1989, str. 11). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2257/2004 (UL L 389, 30.12.2004, str. 1).

(3) Uredba Sveta (ES) št. 1268/99 (UL L 161, 26.6.1999, str. 87). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2112/2005.

(4) Uredba Sveta (ES) št. 1267/99 (UL L 161, 26.6.1999, str. 73). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2112/2005.

(5) UL L 85, 20.3.1998, str. 1.