Direktiva Sveta 96/96 ES

z dne 20. decembra 1996

o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na tehnične preglede motornih vozil in njihovih priklopnikov

SVET EVROPSKE UNIJE JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 75 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije [1],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2],

v skladu s postopkom, določenim v členu 189c Pogodbe [3],

(1) ker je bila Direktiva Sveta 77/143/EGS z dne 29. decembra 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o tehničnih pregledih motornih in priklopnih vozil [4] večkrat znatno spremenjena; ker je treba pri nadaljnji spremembi zaradi jasnosti pripraviti prečiščeno besedilo v obliki enotnega akta;

(2) ker naj v okviru skupne prometne politike promet nekaterih vozil v Skupnosti poteka v najbolj ugodnih razmerah za varnost in konkurenčne pogoje med prevozniki v državah članicah;

(3) ker rast cestnega prometa ter posledično povečanje nevarnosti in negativnih vplivov za vse države članice pomenita podobne varnostne težave glede na vrsto in težo;

(4) ker se sedanji standardi in metode preskušanja od ene države članice do druge razlikujejo in tak položaj vpliva na enakovrednost ravni kakovosti varnosti in varstva okolja preskušenih vozil, ki vozijo v državah članicah; ker lahko tako stanje vpliva tudi na pogoje konkurence med prevozniki v različnih državah članicah;

(5) ker je zato treba, kolikor je mogoče, uskladiti pogostost in obvezne postavke preskušanja;

(6) ker naj bi bilo preskušanje med življenjskim ciklom vozila razmeroma preprosto, hitro in poceni;

(7) ker je treba zato v posamičnih direktivah opredeliti minimalne predpise in postopke Skupnosti za preskušanje postavk iz Priloge II;

(8) ker v zvezi s postavkami, ki niso urejene s posamičnimi direktivami, kot prehoden ukrep še naprej veljajo nacionalni predpisi;

(9) ker je treba predpise in postopke, določene s posamičnimi direktivami, hitro prilagoditi tehničnemu napredku in za lažje izvajanje potrebnih ukrepov vzpostaviti postopek tesnega sodelovanja med državami članicami in Komisijo v odboru za prilagajanje tehničnih pregledov tehničnemu napredku;

(10) ker bi bilo pri zavornih sistemih še prezgodaj določiti vrednosti nastavitev zračnega tlaka in časov njegovega dviga itd. glede na različnost opreme in postopkov znotraj Skupnosti;

(11) ker je predvidena nadaljnja sprememba te direktive, da bi vključevala usklajeno in izboljšano metodologijo preskusov;

(12) ker lahko države članice do uskladitve preskusnih postopkov in prakse uporabljajo svojo presojo glede preskusnega postopka, ki ga uporabljajo za ugotavljanje, ali zadevna vozila izpolnjujejo zahteve glede zaviranja;

(13) ker mora vsaka država članica v okviru svojih pristojnosti zagotoviti, da se tehnični pregledi izvajajo po postopkih in visokih standardih;

(14) ker naj Komisija preverja praktično uporabo te direktive ter Evropskemu parlamentu in Svetu redno poroča o svojih ugotovitvah;

(15) ker vsi, ki jih preskušanje vozil zadeva, priznavajo, da lahko postopek preskušanja in zlasti vprašanje, ali se vozilo preskuša obremenjeno, delno obremenjeno ali neobremenjeno, vplivata na stopnjo zaupanja preskuševalcev v tehnično brezhibnost zavornega sistema;

(16) ker bi določitev referenčnih vrednosti zavornega učinka za različne pogoje obremenitve za vsak model vozila pomagala vzpostaviti to zaupanje; ker ta direktiva omogoča preskušanje po tem postopku kot drugo možnost preskušanja minimalnih vrednosti zmogljivosti za vsako kategorijo vozil;

(17) ker v zvezi z zavornimi sistemi na področje uporabe te direktive sodijo predvsem vozila, ki jim je bila podeljena homologacija sestavnega dela v skladu z Direktivo 71/320/EGS [5], čeprav se priznava, da je bila nekaterim vrstam vozil ta homologacija podeljena v skladu z nacionalnimi predpisi, ki se lahko razlikujejo od določb te direktive;

(18) ker lahko države članice razširijo določbe o zavornem preskusu z vključitvijo vozil ali preskusnih postavk zunaj področja uporabe te direktive;

(19) ker lahko države članice poostrijo zavorni preskus ali povečajo pogostost preskušanja;

(20) ker je cilj te direktive z rednimi preskusi emisij izpušnih plinov ohraniti nizko raven emisij v celotni življenjski dobi vozila in zagotoviti, da se vozila, ki so glavni onesnaževalci, umaknejo iz prometa, dokler niso primerno vzdrževana;

(21) ker slaba nastavitev in nezadostno vzdrževanje ne škodujeta le motorju, temveč tudi okolju, ker povzročata povečano onesnaževanje in porabo goriva; ker je pomembno, da se razvija okolju prijazen promet;

(22) ker pri motorjih na kompresijski vžig (dizelski motorji) velja, da je meritev motnosti izpušnih plinov ustrezen kazalec stanja vzdrževanosti vozila v zvezi z emisijami;

(23) ker pri motorjih na prisilni vžig (bencinski motorji) velja, da je meritev emisij ogljikovega monoksida iz izpušne cevi, ko je motor v prostem teku, ustrezen kazalec stanja vzdrževanosti vozila v zvezi z emisijami;

(24) ker je zelo verjetno, da bo stopnja napak pri preskusih emisije izpušnih plinov vozil, ki niso redno vzdrževana, visoka;

(25) ker morajo biti pri vozilih z bencinskimi motorji, za katere predpisi homologacije določajo, da morajo biti opremljeni z naprednimi sistemi za nadzor emisij, kot so tristezni katalizatorji z zaznavalom lambda, merila rednih preskusov emisij strožja kakor za običajna vozila;

(26) ker lahko države članice po potrebi iz področja uporabe te direktive izvzamejo nekatera vozila, ki so v zgodovinskem interesu; ker lahko za taka vozila določijo tudi lastne predpise preskušanja; ker taka pravica seveda ne sme voditi do uporabe strožjih predpisov od tistih, po katerih so bila taka vozila prvotno zasnovana;

(27) ker mora biti omogočeno to direktivo od časa do časa prilagoditi, da bi se upošteval razvoj v konstrukciji vozil, ki olajšuje preskušanje med obratovanjem, in v preskusnih postopkih, ki natančneje odražajo dejanske razmere, v katerih se vozilo uporablja;

(28) ker Direktiva Sveta 92/6/EGS [6] za nekatere kategorije cestnih vozil zahteva vgradnjo in uporabo naprav za omejevanje hitrosti;

(29) ker se lahko do napredka tehnologije naprav za omejevanje hitrosti, ki bi olajšala njihovo spremljanje, pri tehničnem pregledu na nekaterih delih teh naprav že opravi niz pregledov, kadar je to mogoče;

(30) ker je pravilno delovanje naprav za omejevanje hitrosti trenutno prepuščeno državam članicam, da določijo uporabo kakršnih koli sredstev, za katera menijo, da so smiselna; ker se nameravajo pravočasno uskladiti preskusni postopki in predpisi;

(31) ker bi morala Komisija oceniti preglede med obratovanjem glede pravilnega delovanja naprav za omejevanje hitrosti in Svetu predložiti poročilo; ker bodo ugotovitve tega poročila podlaga za nadaljnje predloge za spremembe pravil o napravi za omejevanje hitrosti;

(32) ker so tehnične zahteve za taksije in rešilne avtomobile podobne zahtevam za zasebna vozila; ker so lahko zato postavke, ki se preverjajo, podobne, čeprav je pogostost preskusov različna;

(33) ker so zaradi pričakovanega vpliva te direktive na zadevni sektor in ob upoštevanju načela subsidiarnosti ukrepi Skupnosti, predvideni v tej direktivi, potrebni za uskladitev pravil o tehničnih pregledih, da se prepreči izkrivljanje konkurence med cestnimi prevozniki ter zagotovi pravilni pregled in vzdrževanje vozil; ker teh ciljev ne bi bilo mogoče v celoti doseči s posamičnim ukrepanjem držav članic;

(34) ker ta direktiva ne posega v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno pravo in za uveljavitev direktiv, ki so bile razveljavljene,

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

1. V vsaki državi članici se na motornih vozilih, registriranih v tej državi, ter njihovih priklopnikih in polpriklopnikih opravljajo redni tehnični pregledi v skladu s to direktivo ter zlasti njenima Prilogama I in II.

2. Kategorije preskušanih vozil, pogostost tehničnih pregledov in postavke, ki jih je treba preskusiti, so navedeni v prilogah I in II.

Člen 2

Tehnične preglede po tej direktivi opravljajo država ali nosilci javnih pooblastil ali pa organizacije ali ustanove, ki jih imenuje in neposredno nadzira država, vključno z ustrezno pooblaščenimi zasebnopravnimi organizacijami. Države članice si morajo zlasti vsestransko prizadevati za zagotovitev objektivnosti in visoke kakovosti preskušanja vozil, kadar organizacije, imenovane kot centri za izvedbo tehničnih pregledov, opravljajo tudi popravila motornih vozil.

Člen 3

1. Države članice sprejmejo ukrepe, za katere menijo, da so potrebni, da je mogoče dokazati, da je vozilo opravilo tehnični pregled, ki izpolnjuje vsaj zahteve iz te direktive.

O teh ukrepih uradno obvestijo druge države članice in Komisijo.

2. Vsaka država članica na enaki podlagi, kot če bi sama izdala dokazilo, prizna dokazilo, izdano v drugi državi članici, da je motorno vozilo, registrirano na ozemlju te druge države, skupaj s svojim priklopnikom ali polpriklopnikom opravilo tehnični pregled, ki izpolnjuje vsaj zahteve iz te direktive.

3. Države članice uporabijo ustrezne postopke za ugotavljanje, če je to izvedljivo, ali zmogljivost zavor vozil, registriranih na njihovem ozemlju, izpolnjuje zahteve iz te direktive.

POGLAVJE II

Izjeme in odstopanja

Člen 4

1. Države članice imajo pravico, da s področja uporabe te direktive izvzamejo vozila, ki pripadajo oboroženim silam, policiji in gasilski službi.

2. Države članice lahko po posvetovanju s Komisijo izvzamejo s področja uporabe te direktive določena vozila, ki obratujejo ali se uporabljajo v izjemnih pogojih, ter vozila, ki se nikoli ali skoraj nikoli ne uporabljajo na javnih cestah, vključno z vozili v zgodovinskem interesu, izdelanimi pred 1. januarjem 1960, ali z vozili, ki so začasno umaknjena iz prometa, ali zanje sprejmejo posebne določbe.

3. Države članice lahko po posvetovanju s Komisijo za vozila v zgodovinskem interesu določijo svoje predpise preskušanja.

Člen 5

Ne glede na določbe prilog I in II lahko države članice:

- prenesejo na zgodnejši termin datum za prvi obvezni tehnični pregled in po potrebi predajo vozilo v pregled pred registracijo,

- skrajšajo časovni razmik med dvema zaporednima obveznima pregledoma,

- predpišejo obvezen preskus neobvezne dodatne opreme,

- povečajo število postavk preskusa,

- razširijo zahtevo po rednem pregledu na druge kategorije vozil,

- predpišejo posebne dodatne preskuse,

- za vozila, registrirana na svojem ozemlju, določijo višje minimalne vrednosti zavorne učinkovitosti, kakor so določeni v Prilogi II, in lahko vključijo preskus na vozilih z višjimi obremenitvami, če ti predpisi ne presegajo tistih o prvotni homologaciji vozila.

Člen 6

1. Z odstopanjem od določb prilog I in II ter do 1. januarja 1993 lahko države članice:

- odložijo datum prvega obveznega tehničnega pregleda,

- podaljšajo časovni razmik med dvema zaporednima tehničnima pregledoma,

- zmanjšajo število postavk preskusa,

- spremenijo kategorije vozil, za katere je tehnični pregled obvezen,

pod pogojem, da morajo vsa lahka gospodarska vozila iz oddelka 5 Priloge I pred navedenim datumom opraviti tehnične preglede v skladu s to direktivo.

Vendar se v državah članicah, v katerih 28. julija 1988 za to kategorijo vozil ni bilo sistema rednega preskušanja tehnične brezhibnosti, primerljivega s sistemom iz te direktive, do 1. januarja 1995 uporablja odstavek 1.

2. Za zasebna vozila iz oddelka 6 Priloge I se odstavek 1 uporablja do 1. januarja 1994.

Vendar se v državah članicah, v katerih 31. decembra 1991 za to kategorijo vozil ni bilo sistema rednega preskušanja tehnične brezhibnosti, primerljivega s sistemom iz te direktive, do 1. januarja 1998 uporablja odstavek 1.

POGLAVJE III

Končne določbe

Člen 7

1. Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino sprejme posamične direktive, potrebne za opredelitev minimalnih predpisov in postopkov za preskušanje postavk iz Priloge II.

2. Spremembe, potrebne zaradi prilagoditve predpisov in postopkov, opredeljenih v posamičnih direktivah, tehničnemu napredku, se sprejmejo po postopku iz člena 8.

Člen 8

1. Komisiji pomaga Odbor za prilagajanje Direktive o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov tehničnemu napredku, v nadaljnjem besedilu "odbor", ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.

2. Odbor sprejme svoj poslovnik.

3. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor da svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko glede na nujnost zadeve določi predsednik. Mnenje se sprejme z večino, ki jo določa člen 148(2) Pogodbe za sprejemanje odločitev Sveta na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo na način iz navedenega člena. Predsednik ne glasuje.

4. (a) Komisija sprejme predlagane ukrepe, če so v skladu z mnenjem odbora.

(b) Če predlagani ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora ali če mnenje ni bilo dano, Komisija brez odlašanja predloži Svetu predlog ukrepov, ki naj se sprejmejo. Svet odloča s kvalificirano večino.

Če Svet ne odloči v treh mesecih po prejemu predloga, predlagane ukrepe sprejme Komisija.

Člen 9

1. Komisija predloži Svetu poročilo o izvajanju tehničnih pregledov zasebnih vozil, skupaj z morebitnimi potrebnimi predlogi, zlasti glede pogostosti in vsebine pregledov, najpozneje 31. decembra 1998.

2. Najpozneje tri leta po uvedbi rednega preskušanja naprav za omejevanje hitrosti Komisija na podlagi pridobljenih izkušenj preuči, ali predvideni preskusi zadostujejo za odkrivanje pokvarjenih ali prirejenih naprav za omejevanje hitrosti ter ali je treba spremeniti veljavna pravila.

Člen 10

Direktive, navedene v delu A Priloge III, se razveljavijo od datuma iz člena 11, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos in izvajanje, določenih v delu B Priloge III.

Sklicevanje na razveljavljene direktive se šteje za sklicevanje na to direktivo in ga je treba razumeti ob upoštevanju primerjalnih tabel iz Priloge IV.

Člen 11

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 9. marca 1998. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice predložijo Komisiji besedila predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

3. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za izvajanje sistema preskusov iz te direktive. Sprejeti ukrepi morajo biti učinkoviti, sorazmerni in odvračilni.

Člen 12

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Člen 13

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 20. decembra 1996

Za Svet

Predsednik

S. Barrett

[1] UL C 193, 4.7.1996, str. 5 in 31.

[2] UL C 39, 12.2.1996, str. 24.

[3] Mnenje Evropskega parlamenta z dne 29. februarja 1996 (UL C 78, 18.3.1996, str. 27), Skupno stališče Sveta z dne 18. junija 1996 (UL C 248, 26.8.1996, str. 49) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 1996 (UL C 347, 18.11.1996).

[4] UL L 47, 18.2.1977, str. 47 Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 94/23/ES (UL L 147, 14.6.1994, str. 6).

[5] Direktiva Sveta 71/320/EGS z dne 26. julija 1971 o približevanju zakonodaje držav članic o zavornih napravah določenih kategorij motornih in priklopnih vozil (UL L 202, 6.9.1971, str. 37). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 91/422/EGS (UL L 233, 22.8.1991, str. 21).

[6] Direktiva Sveta 92/6/EGS z dne 10. februarja o vgradnji in uporabi naprav za omejevanje hitrosti za določene kategorije motornih vozil v Skupnosti (UL L 57, 2.3.1992, str. 27).

--------------------------------------------------

PRILOGA I

KATEGORIJE VOZIL, ZA KATERE JE TREBA OPRAVITI TEHNIČNE PREGLEDE, IN POGOSTOST PREGLEDOV

Kategorije vozil | Pogostost pregledov |

1.Motorna vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži, pri čemer se voznikov sedež ne šteje | Eno leto po datumu, ko je bilo vozilo prvič uporabljeno, nato pa vsako leto |

2.Motorna vozila za prevoz blaga z največjo dovoljeno maso, ki presega 3500 kg | Eno leto po datumu, ko je bilo vozilo prvič uporabljeno, nato pa vsako leto |

3.Priklopniki in polpriklopniki z največjo dovoljeno maso, ki presega 3500 kg | Eno leto po datumu, ko je bilo vozilo prvič uporabljeno, nato pa vsako leto |

4.Taksiji, rešilni avtomobili | Eno leto po datumu, ko je bilo vozilo prvič uporabljeno, nato pa vsako leto |

5.Motorna vozila z vsaj štirimi kolesi, ki se običajno uporabljajo za cestni prevoz blaga, z največjo dovoljeno maso, ki ne presega 3500 kg, razen kmetijskih traktorjev in strojev | Štiri leta po datumu, ko je bilo vozilo prvič uporabljeno, nato pa vsaki dve leti |

6.Motorna vozila z vsaj štirimi kolesi, ki se uporabljajo za prevoz potnikov, z ne več kot osmimi sedeži, pri čemer se voznikov sedež ne šteje | Štiri leta po datumu, ko je bilo vozilo prvič uporabljeno, nato pa vsaki dve leti |

--------------------------------------------------

PRILOGA II

POSTAVKE OBVEZNEGA PRESKUSA

Pregled mora zajeti vsaj v nadaljevanju navedene postavke, če se te nanašajo na obvezno opremo vozila, ki se preskuša v zadevni državi članici.

Pregledi, ki jih ureja ta priloga, se lahko opravljajo vizualno brez demontaže delov vozila.

Kadar se izkažejo pomanjkljivosti vozila glede spodnjih postavk pregleda, sprejmejo pristojni organi držav članic postopek za določitev pogojev, pod katerimi se vozilo lahko uporablja, preden opravi novi tehnični pregled.

VOZILA V KATEGORIJAH 1, 2, 3, 4, 5 IN 6 |

1.Zavorni sistemiNaslednje postavke je treba vključiti v tehnični pregled zavornih sistemov vozil. Rezultati pregleda zavornih sistemov morajo biti, kolikor je izvedljivo, enakovredni tehničnim zahtevam Direktive 71/320/EGS. |

Postavke pregleda/preskusa | Razlogi za neustreznost |

1.1Mehansko stanje in delovanje | |

1.1.1Tečaj pedala nožne zavore | pretesenležaj obrabljenpretirana obraba/zračnost |

1.1.2Stanje pedala in prosti hod naprave za delovanje zavor | pretiran ali nezadosten rezervni prosti hodkrmiljenje zavore se ne sprošča pravilnona zavornem pedalu ni protizdrsne plasti ali pa je zrahljana ali gladko obrabljena |

1.1.3Podtlačna črpalka ali kompresor in rezervoarji | čas, potreben za ustvarjanje zračnega tlaka/podtlaka za učinkovito delovanje zavor, je predolgnezadosten zračni tlak/podtlak za pomoč pri vsaj dvakratni uporabi zavore po delovanju opozorilne naprave (ali pa merilec kaže nezanesljivo stanje)uhajanje zraka povzroča znaten upad tlaka ali slišno uhajanje zraka |

1.1.4Opozorilni kazalec ali merilec nizkega tlaka | slabo delovanje ali pomanjkljiv kazalec nizkega tlaka/merilec zračnega tlaka |

1.1.5Krmilni ventil ročne zavore | razpokan ali poškodovan krmilni ventil, pretirana obrabanepravilno delovanje krmilnega ventilakrmiljenje ventilskega vretena nezanesljivo ali ventilski sestav nezanesljivpovezave zrahljane ali uhajanje v sistemunezadovoljivo delovanje |

1.1.6Parkirna zavora, krmiljenje vzvoda, zaskok parkirne zavore | zaskok parkirne zavore ne drži pravilnopretirana obraba tečaja vzvoda ali zaskočnega mehanizmačezmeren hod vzvoda, ki kaže nepravilno nastavitev |

1.1.7Zavorni ventili (nožni ventili, sprostila, regulatorji itd.) | poškodovani, pretirano uhajanje zrakapretirano odvajanje olja iz kompresorjanezanesljiva/neustrezna namestitevodvajanje tekočine hidravličnih zavor |

1.1.8Spojnice za zavore priklopnega vozila | pomanjkljivi izolacijski pokrovi ali samotesnilni ventilnezanesljiva/neustrezna namestitevpretirano uhajanje |

1.1.9Tlačna posoda hranilnika energije | poškodovana, razjedena, uhajanjenaprava za praznjenje ne delujenezanesljiva/neustrezna namestitev |

1.1.10Servo zavorne enote, glavni zavorni valj (hidravlični sistemi) | servo enota je okvarjena ali neučinkovitaglavni zavorni valj okvarjen ali puščaglavni zavorni valj nezanesljivnezadostna količina zavorne tekočinemanjka pokrov rezervoarja glavnega zavornega valjaopozorilna lučka zavorne tekočine osvetljena ali pokvarjenanepravilno delovanje opozorilne naprave za raven zavorne tekočine |

1.1.11Toge zavorne cevi | tveganje okvare ali lomauhajanje iz cevi ali povezav na spojnicopoškodovane ali čezmerno razjedenenapačno nameščene |

1.1.12Upogljive zavorne cevi | tveganje okvare ali lomapoškodovane, se drgnejo, zavorne cevi prekratke, zviteuhajanje iz cevi ali spojnicizbokline na ceveh pod tlakomporoznost |

1.1.13Zavorne obloge | pretirana obrabaonesnažene (olje, mast itd.) |

1.1.14Zavorni bobni, zavorni diski | pretirana obraba, čezmerno zarezovanje, razpoke, nezanesljivi ali zlomljenionesnaženi (olje, mast itd.)nosilna plošča nezanesljiva |

1.1.15Zavorni kabli, drogovi, povezava vzvodov | poškodovani, zavozlani kabličezmerno obrabljeni ali razjedenistik kabla ali droga nezanesljivpomanjkljivo vodilo kablavsako omejevanje prostega hoda zavornega sistemavsak neobičajen hod, ki kaže slabo prilagoditev ali čezmerno obrabo |

1.1.16Zavorna sprožila (vključno z vzmetnimi zavorami ali kolesnimi zavornimi valji) | razpokana ali poškodovanapuščajonezanesljiva/neustrezna namestitevčezmerno razjedenačezmeren hod delovnega bata ali mehanizma membranemanjka pokrov za zaščito pred prahom ali pa je čezmerno poškodovan |

1.1.17Ventil za zaznavanje obremenitve | pomanjkljiva povezavanepravilna nastavitevzataknjen, ne delujemanjka |

1.1.18Samodejni zategovalniki, ki kažejo | zataknjeno ali nepravilno gibanje, čezmerno obrabo ali napačno prilagoditevpomanjkljivost |

1.1.19Naprava za dolgotrajno zadrževanje vozila (kadar je nameščena ali zahtevana) | nezanesljivi konektorji ali okovjepomanjkljiva |

1.2Zmogljivost in učinkovitost delovne zavore | |

1.2.1Zmogljivost (postopoma povečana do najvišje moči) | neustrezni zavorni učinek na enem ali več kolesihzavorni učinek katerega koli kolesa je manj kot 70 % najvišjega doseženega učinka drugega kolesa na isti osi. Pri preskušanju zavor na cesti je odklon od ravne črte pretiranni postopne spremembe zavornega učinka (prijemanje)neobičajna časovna zakasnitev v zaviranju pri katerem koli kolesučezmerna nestanovitnost zavornega učinka zaradi deformiranih diskov ali ovalnih bobnov |

1.2.2Učinkovitost | zavorno razmerje, ki se nanaša na najvišjo dovoljeno maso ali pri polpriklopnikih vsoto dovoljenih osnih obremenitev, kjer je izvedljivo, manjše od naslednjega:minimalna zavorna učinkovitostkategorija 1: 50 %kategorija 2: 43 %kategorija 3: 40 %kategorija 4: 50 %kategorija 5: 45 %kategorija 6: 50 %alizavorni učinek manjši od referenčnih vrednosti, če jih proizvajalec vozila za os vozilaopredeli |

1.3Zmogljivost pomožne zavore (v sili) in učinkovitost (če deluje prek ločenega sistema) | |

1.3.1Zmogljivost | zavora ne deluje na eni stranizavorni učinek na katerem koli kolesu je manjši od 70 % najvišjega ugotovljenega učinka drugega kolesa na isti osini postopne spremembe učinkovitosti (prijemanja)samodejni zavorni sistem pri priklopnih vozilih ne deluje |

1.3.2Učinkovitost | za vse kategorije vozil zavorni koeficient manjši od 50 %zmogljivosti delovne zavore, opredeljene v 1.2.2 glede na najvišjo dovoljeno maso ali pri polpriklopnikih vsoto dovoljenih osnih obremenitev |

1.4Zmogljivost in učinkovitost ročne zavore | |

1.4.1Zmogljivost | zavora na eni strani ne deluje |

1.4.2Učinkovitost | za vse kategorije vozil zavorni koeficient manjši od 16 % glede na najvišjo dovoljeno maso ali za motorna vozila manjši od 12 % glede na najvišjo dovoljeno kombinirano maso vozila, karkoli je višje |

1.5Zmogljivost naprave za dolgotrajno zadrževanje vozila ali sistema trajne zavore na izpušne pline | ni postopne spremembe učinkovitosti napravepomanjkljiva |

1.6Sistem proti blokiranju koles | slabo delovanje opozorilne naprave sistema proti blokiranjupomanjkljiv |

VOZILA V KATEGORIJAH 1, 2 IN 3 | VOZILA V KATEGORIJAH 4, 5 IN 6 |

2.Krmiljenje in krmilni obroč | 2.Krmiljenje |

2.1Mehansko stanje2.2Krmilni obroč2.3Zračnost krmiljenja2.4Ležaji krmilnega kolesa | 2.1Mehansko stanje2.2Zračnost krmiljenja2.3Pritrditev krmilnega sistema |

3.Vidljivost | 3.Vidljivost |

3.1Vidno polje3.2Stanje stekla3.3Vzvratna ogledala3.4Brisalniki vetrobranskega stekla3.5Pranje vetrobranskega stekla | 3.1Vidno polje3.2Stanje stekla3.3Vzvratna ogledala3.4Brisalniki vetrobranskega stekla3.5Pranje vetrobranskega stekla |

4.Luči, reflektorji in električna oprema | 4.Oprema za razsvetljavo |

4.1Glavni in zasenčeni žarometi4.1.1Stanje in delovanje4.1.2Poravnava4.1.3Stikala4.1.4Vizualna učinkovitost | 4.1Glavni in zasenčeni žarometi4.1.1Stanje in delovanje4.1.2Poravnava4.1.3Stikala |

4.2Stranske luči in gabaritne svetilke4.2.1Stanje in delovanje4.2.2Barvna in vizualna učinkovitost | 4.2Stanje in delovanje, stanje leč, barvna in vizualna učinkovitost:4.2.1Stranskih in zadnjih luči4.2.2Zavornih luči4.2.3Luči smernih kazalcev4.2.4Rezervnih luči4.2.5Meglenk4.2.6Luči na zadnji registrski tablici4.2.7Zadnjih reflektorjev4.2.8Opozorilnih luči za nevarnost |

4.3Zavorne luči4.3.1Stanje in delovanje4.3.2Barvna in vizualna učinkovitost | |

4.4Luči smernih kazalcev4.4.1Stanje in delovanje4.4.2Barvna in vizualna učinkovitost4.4.3Stikala4.4.4Pogostost utripanja | |

4.5Prednje in zadnje meglenke4.5.1Položaj4.5.2Stanje in delovanje4.5.3Barvna in vizualna učinkovitost | |

4.6Luči za vzvratno vožnjo4.6.1Stanje in delovanje4.6.2Barvna in vizualna učinkovitost | |

4.7Luč zadnje registrske tablice | |

4.8Zadnji reflektorjistanje in barva | |

4.9Avtomatska registrska naprava | |

4.10Električne povezave med vlečnim vozilom in priklopnikom ali polpriklopnikom | |

4.11Električna napeljava | |

5.Osi, kolesa, pnevmatike, vzmetenje | 5.Osi, kolesa, pnevmatike, vzmetenje |

5.1Osi | 5.1Osi |

5.2Kolesa in pnevmatike | 5.2.Kolesa in pnevmatike |

5.3Vzmetenje | 5.3Vzmetenje |

6.Podvozje in pritrditev podvozja | 6.Podvozje in pritrditev podvozja |

6.1Podvozje ali okvir in pritrditev6.1.1Splošno stanje6.1.2Izpušne cevi in dušilci zvokov6.1.3Posoda ali cevi za gorivo6.1.4Geometrične lastnosti in stanje zadnje zaščitne naprave, težki tovornjaki6.1.5Nosilec rezervnega kolesa6.1.6Sklopni mehanizmi na vlečnih vozilih, priklopnikih in polpriklopnikih | 6.1Podvozje ali okvir in pritrditev6.1.1Splošno stanje6.1.2Izpušne cevi in dušilci zvokov6.1.3Posoda ali cevi za gorivo6.1.4Nosilec rezervnega kolesa6.1.5Varnost sklopnega mehanizma (če je nameščen) |

6.2Kabina in karoserija6.2.1Splošno stanje6.2.2Pritrditev6.2.3Vrata in varovala6.2.4Tla6.2.5Voznikov sedež6.2.6Nastopne plošče | 6.2Karoserija6.2.1Konstrukcijsko stanje6.2.2Vrata in varovala |

7.Druga oprema | 7.Druga oprema |

7.1Varnostni pasovi | 7.1Pritrditev voznikovega sedeža |

7.2Gasilni aparat | 7.2Pritrditev akumulatorja |

7.3Ključavnice in protivlomna naprava | 7.3Zvočna opozorilna naprava |

7.4Varnostni trikotnik | 7.4Varnostni trikotnik |

7.5Komplet prve pomoči7.5.1Varnost pritrditev7.5.3Delovanje | 7.5Varnostni pasovi7.5.2Stanje pasov |

7.6Zagozda(-e) kolesa | |

7.7Zvočna opozorilna naprava | |

7.8Merilnik hitrosti | |

7.9Tahograf (prisotnost in neoporečnost pečatov)preveriti veljavnost tahografske tablice, če to zahteva Uredba (EGS) št. 3821/85v dvomu preveriti, ali sta nominalni obseg ali velikost pnevmatik skladna s podatki na tahografski tablicikadar je izvedljivo, preveriti, da so pečati tahografa in, kadar je to ustrezno, druga sredstva za zaščito priključkov pred prikrojevanjem nedotaknjeni | |

7.10Naprava za omejevanje hitrostikadar je mogoče, preveriti, ali je naprava za omejevanje hitrosti nameščena, kot zahteva Direktiva 92/6/EGSpreveriti veljavnost tablice naprave za omejevanje hitrostikadar je izvedljivo, preveriti, da so pečati naprave za omejevanje hitrosti in, kadar je to ustrezno, druga sredstva za zaščito priključkov pred prikrojevanjem nedotaknjeni | |

8.Imisije | 8.Imisije |

8.1Hrup | 8.1Hrup |

VOZILA V KATEGORIJAH 1, 2, 3, 4, 5 IN 6 |

8.2Emisije izpušnih plinov8.2.1Motorna vozila, opremljena z motorji na prisilni vžig (bencinski motorji)(a)Kadar izpušne emisije niso nadzirane z naprednim sistemom za nadzor in omejevanje emisij, kot je tristezni katalizator z zaznavalom lambda:1.Vizualni pregled izpušnega sistema za preverjanje, da ne pušča.2.Po potrebi vizualni pregled sistema za nadzor in omejevanje emisij za preverjanje, da je bila nameščena ustrezna oprema.Po primernem času ogrevanja motorja (ob upoštevanju priporočil proizvajalca vozila) se, ko je motor v prostem teku (brez obremenitve), izmeri vsebnost ogljikovega monoksida (CO) v izpušnih plinih.Najvišja dovoljena vsebnost CO v izpušnih plinih je tista, ki jo navaja proizvajalec vozila. Kadar tega podatka ni na voljo ali pristojni organi države članice odločijo, da se ne uporabijo kot referenčna vrednost, vsebnost CO ne sme presegati naslednjih vrednosti:pri vozilih, prvič registriranih ali danih v promet med datumom, od katerega države članice zahtevajo, da vozila izpolnjujejo zahteve Direktive 70/220/EGS, in 1. oktobrom 1986: CO - 4,5 vol. %,pri vozilih, prvič registriranih ali danih v promet po 1. oktobru 1986: CO - 3,5 vol. %.(b)Če so emisije izpušnih plinov nadzorovane z naprednim sistemom za nadzor in omejevanje emisij, kot je tristezni katalizator z zaznavalom lambda:1.Vizualni pregled izpušnega sistema za preverjanje, da ne pušča in da so vsi deli celi.2.Vizualni pregled sistema za nadzor in omejevanje emisij za preverjanje, da je bila nameščena ustrezna oprema.3.Določitev izkoristka sistema za nadzor in omejevanje emisij vozila z meritvijo vrednosti lambda in vsebnosti CO v izpušnih plinih v skladu z oddelkom 4 ali postopki, ki jih predlagajo proizvajalci in so odobreni v času homologacije. Za vsakega od preskusov se motor ogreje v skladu s priporočili proizvajalca vozila.4.Emisije izpušne cevi - mejne vrednostiMerjenje pri prostem teku motorja:Najvišja dovoljena vsebnost CO v izpušnih plinih je tista, ki jo navaja proizvajalec vozila. Če tega podatka ni na voljo, najvišja vsebnost CO ne sme presegati 0,5 vol. %.Merjenje pri visokem prostem teku, hitrost motorja naj bo vsaj 2 000 min− 1:vsebnost CO: največ 0,3 vol. %Lambda: 1 ± 0,03 v skladu s specifikacijami proizvajalca.8.2.2Motorna vozila, opremljena z motorjem na kompresijski vžig (dizelski motorji)Merjenje motnosti izpušnih plinov s prostim pospeševanjem (brez obremenitve od prostega teka do hitrosti prekinitve delovanja). Raven koncentracije ne sme presegati ravni, zapisane na tablici v skladu z Direktivo 72/306/EGS. Če tega podatka ni na voljo ali pristojni organi držav članic odločijo, da se ne uporabijo kot referenčna vrednost, so mejne vrednosti koeficienta absorpcije naslednje:Najvišji koeficient absorpcije za:naravno aspirirane (atmosferske) dizelske motorje = 2,5 m− 1,tlačno polnjene (s turbopuhalom) dizelske motorje = 3,0 m− 1ali enakovredne vrednosti, kadar se uporablja oprema druge vrste od tiste, uporabljene za homologacijo ES.Te določbe ne veljajo za vozila, prvič registrirana ali dana v promet pred 1. januarjem 1980.8.2.3Preskusna opremaEmisije vozila se preskušajo z uporabo opreme, načrtovane za natančno ugotavljanje, ali so izpolnjene mejne vrednosti, ki jih je predpisal ali navedel proizvajalec.8.2.4Če se med homologacijo ES ugotovi, da tip vozila ne izpolnjuje mejnih vrednosti iz te direktive, lahko države članice določijo višje mejne vrednosti za ta tip vozil na podlagi dokazila, ki ga je priskrbel proizvajalec. O tem takoj obvestijo Komisijo, ta pa obvesti druge države članice. |

VOZILA V KATEGORIJAH 1, 2 IN 3 | VOZILA V KATEGORIJAH 4, 5 IN 6 |

8.3Odpravljanje radijskih motenj | |

9.Dodatni preskusi za vozila javnega prevoza | |

9.1Izhod(-i) v sili (vključno s kladivi za razbijanje oken), znaki, ki kažejo izhod(-e) v sili | |

9.2Ogrevalni sistem | |

9.3Prezračevalni sistem | |

9.4Razporeditev sedežev | |

9.5Notranja osvetlitev | |

10.Identifikacija vozila | 10.Identifikacija vozila |

10.1Registrska tablica | 10.1Registrska tablica |

10.2Številka podvozja | 10.2Številka podvozja |

--------------------------------------------------

PRILOGA III

DEL A

Razveljavljene direktive

(navedene v členu 10)

Direktiva Sveta 77/143/EGS z dne 29. decembra 1976 o približevanju zakonodaje držav članic o tehničnih pregledih motornih in njihovih priklopnih vozil ter direktive o spremembi te direktive:

- Direktiva Sveta 88/449/EGS

- Direktiva Sveta 91/225/EGS

- Direktiva Sveta 91/328/EGS

- Direktiva Sveta 92/54/EGS

- Direktiva Sveta 92/55/EGS

- Direktiva Komisije 94/23/ES.

DEL B

Direktiva | Rok |

za prenos | za izvajanje |

77/143/EGS (UL L 47, 18.2.1977, str. 47) | 31. december 1977 | 31. december 1977 |

88/449/EGS (UL L 222, 12.8.1988, str. 10) | 28. julij 1990 | 28. julij 1990 |

91/225/EGS (UL L 103, 23.4.1991, str. 3) | 1. januar 1992 | 1. januar 1992 |

91/328/EGS (UL L 178, 6.7.1991, str. 29) | 1. julij 1993 | 1. julij 1993 |

92/54/EGS (UL L 225, 10.8.1992, str. 63) | 22. junij 1993 | 22. junij 1993 |

92/55/EGS (UL L 225, 10.8.1992, str. 68) | 22. junij 1993 | |

za vozila iz oddelka 8.2.1 (a) Priloge II: | | 1. januar 1994 |

za vozila iz oddelka 8.2.2 Priloge II: | | 1. januar 1996 |

za vozila iz oddelka 8.2.1 (b) Priloge II: | | 1. januar 1997 |

94/23/ES (UL L 147, 14.6.1994, str. 6) | 1. januar 1997 | 1. januar 1997 |

--------------------------------------------------

PRILOGA IV

PRIMERJALNA TABELA št. 1

(zavezujoče določbe)

Ta direktiva | 77/143/EGS | 88/449/EGS | 91/225/EGS | 91/328/EGS | 92/54/EGS | 92/55/EGS | 94/23/ES |

Člen 1(1) | Člen 1 | | | | | | |

Člen 1(2) | Člen 2(1) | | | | | | |

Člen 2 | Člen 4 | | | | | | |

Člen 3(1)(1) | Člen 5(1) | | | | | | |

Člen 3(1)(2) | Člen 5(2) | | | | | | |

Člen 3(2) | Člen 5(3) | | | | | | |

Člen 3(3) | | | | | | | Člen 2 |

Člen 4(1) | Člen 2(2) | | | | | | |

Člen 4(2) | Člen 2(3) | | | | | | |

Člen 4(3) | | | | | | | Člen 4 |

Člen 5 (alinee 1 do 6) | Člen 3 | | | | | | |

Člen 5 (alinea 7) | | | | | | | Člen 3 |

Člen 6(1) | Člen 7(1) | Člen 1(1) | | | | | |

Člen 6(2) | | | | Člen 1(1) | | | |

Člen 7(1) in (2) | | | Člen 1 | | | | |

Člen 8(1) do (4) | | | Člen 1 | | | | |

Člen 9(1) | | | | Člen 3 | | | |

Člen 9(2) | | | | | | | |

Člen 10 | | | | | | | |

Člen 11(1) | Člen 6 | Člen 2(1) | Člen 2(1) | Člen 2(1) | Člen 2(1) | Člen 2 (1 do 3) | Člen 5(1) |

Člen 11(2) | | Člen 2(2) | Člen 2(2) | Člen 2(2) | Člen 2(2) | | Člen 5(2) |

Člen 11(3) | | | | | | | |

Člen 12 | | | | | | Člen 2(4) | |

Člen 13 | | | | | | | |

PRIMERJALNA TABELA št. 2

(kategorije vozil, ki morajo opraviti tehnične preglede)

Ta direktiva | 77/143/EGS | 88/449/EGS | 91/225/EGS | 91/328/EGS | 92/54/EGS | 92/55/EGS | 94/23/ES |

Priloga I | Priloga I | | | | | | |

kategorija 1 | kategorija 1 | | | | | | |

kategorija 2 | kategorija 2 | | | | | | |

kategorija 3 | kategorija 3 | | | | | | |

kategorija 4 | kategorija 4 | | | | | | |

kategorija 5 | | člen 1(2) | | | | | |

kategorija 6 | | | | člen 1(2) | | | |

PRIMERJALNA TABELA št. 3

(postavke pregleda/preskusa)

Ta direktiva | 77/143/EGS | 88/449/EGS | 91/225/EGS | 91/328/EGS | 92/54/EGS | 92/55/EGS | 94/23/ES |

Priloga II | Priloga II | | | | | | |

Uvodna opomba 1 | Uvodna opomba 1 | | | | | | |

Uvodna opomba 2 | | | | | Člen 1(1) | | |

Uvodna opomba 3 | | | | | Člen 1(1) | | |

Točka 1 | | | | | Člen 1(1) | | |

Točka 1.2 | | | | | | | |

Točka 1.2.1 | | | | | | | Člen 1 |

Točka 1.2.2 | | | | | | | |

Točka 1.3 | | | | | Člen 1(1) | | |

Točka 1.3.1 | | | | | | | |

Točka 1.3.2 | | | | | | | Člen 1 |

Točka 1.4 | | | | | Člen 1(1) | | |

Točka 1.4.1 | | | | | | | |

Točka 1.4.2 | | | | | | | Člen 1 |

Točka 1.5 | | | | | Člen 1(1) | | |

Točka 1.6 | | | | | | | |

Točka 2 | | Člen 1(3) | | | | | |

Točka 7.8 | | | | | | | |

Točka 7.9 (naslov) (alinee 1 do 3) | Člen 1(3) | | | | | | |

Točka 7.10 (alinee 1 do 3) | | | | | | | |

Točka 8 | | Člen 1(3) | | | | | |

Točka 8.1 | | | | | | | |

Točka 8.2 | | | | | | Člen 1 (1) | |

Točka 8.2.4 | | | | | | | |

Točka 8.3 | | Člen 1(3) | | | | | |

Točka 10.2 | | | | | | | |

--------------------------------------------------