UREDBA (EU) 2022/2379 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. novembra 2022

o statistiki kmetijskih vložkov in proizvodnje, spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 617/2008 ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1165/2008, (ES) št. 543/2009 in (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/16/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 338(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Za oblikovanje, izvajanje, spremljanje, ocenjevanje in pregled politik Unije, povezanih s kmetijstvom, zlasti skupne kmetijske politike (SKP), vključno z ukrepi za razvoj podeželja, in politik Unije, ki so med drugim povezane z okoljem, prilagajanjem podnebnim spremembam in njihovim blaženjem, rabo zemljišč, regijami, javnim zdravjem, varnostjo hrane, varstvom rastlin, trajnostno rabo pesticidov, uporabo zdravil v veterinarski medicini in cilji trajnostnega razvoja Organizacije združenih narodov je potrebna pregledna, celovita in zanesljiva statistična baza znanja. Ta statistika se lahko uporabi tudi za spremljanje in ocenjevanje vpliva kmetijstva na opraševalce in življenjsko pomembne organizme v tleh.

(2) Cilj zbiranja statističnih podatkov, zlasti o kmetijskih vložkih in proizvodnji, bi moral med drugim biti zagotavljanje posodobljenih, visokokakovostnih in dostopnih podatkov za postopek odločanja, ki temeljijo na dokazih, zlasti podatkov, potrebnih za razvoj kmetijsko-okoljskih kazalnikov, da bi se podprl in ocenil napredek evropskega zelenega dogovora in z njim povezanima strategijo „od vil do vilic“ in strategijo o biotski raznovrstnosti, akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje in akcijskega načrta za ekološko pridelavo v Uniji ter prihodnjih reform SKP. Ključni element za doseganje cilja evropskega zelenega dogovora je prehod na večnamensko kmetijstvo, ki bo lahko proizvedlo zadostne količine varne hrane, hkrati pa zagotavljalo pozitivne okoljske rezultate.

(3) Visokokakovostno harmonizirani, skladni in primerljivi statistični podatki so pomembni za oceno stanja ter gibanj kmetijskih vložkov in proizvodnje v Uniji, da se zagotovijo smiselni in natančni podatki o okoljskih in gospodarskih vplivih kmetijstva ter hitrosti prehoda na bolj trajnostne kmetijske prakse. Zbrani podatki bi se morali nanašati tudi na delovanje trgov in prehransko varnost, da bi zagotovili dostop do zadostne in visokokakovostne hrane in za oceno trajnostnosti ter okoljskih, gospodarskih in socialnih učinkov in uspešnosti politik Unije in nacionalnih politik, ter za oceno trajnostnosti in učinka razvoja novih poslovnih modelov. Ti podatki med drugim vključujejo statistiko živinoreje in mesa, proizvodnjo in uporabo jajc ter proizvodnjo in uporabo mleka in mlečnih proizvodov. Pomembna je tudi statistika o površinah, pridelku in proizvodnji poljščin, zelenjave, trajnih nasadov in travinja ter bilancah primarnih proizvodov. Potrebna je tudi statistika o prodaji ter uporabi fitofarmacevtskih sredstev, gnojil in zdravil za uporabo v veterinarski medicini, zlasti antibiotikov v živalski krmi.

(4) Mednarodna ocena kmetijske statistike je prispevala k vzpostavitvi globalne strategije Organizacije združenih narodov za prehrano in kmetijstvo za izboljšanje statistike o kmetijstvu in podeželju. To globalno strategijo je leta 2010 potrdila Statistična komisija Združenih narodov. Evropska kmetijska statistika bi morala, kadar je to primerno, upoštevati priporočila iz navedene globalne strategije.

(5) Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) vzpostavlja pravni okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike na podlagi skupnih statističnih načel. Navedena uredba določa merila kakovosti ter odgovarja na potrebo po čim manjšem bremenu poročanja za dajalce podatkov ter prispeva k splošnejšemu cilju za zmanjšanje upravnega bremena.

(6) Strategija za kmetijsko statistiko do leta 2020 in pozneje, ki jo je novembra 2015 potrdil Odbor za evropski statistični sistem (Odbor za ESS), predvideva sprejetje dveh okvirnih uredb, ki bi zajemali vse vidike zakonodaje Unije o kmetijski statistiki, razen ekonomskih računov za kmetijstvo. Ta uredba je ena od teh dveh okvirnih uredb in bi morala dopolnjevati že sprejeto okvirno uredbo, in sicer Uredbo (EU) 2018/1091 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

(7) Evropska statistika kmetijskih vložkov in proizvodnje se zdaj zbira, pripravlja in izkazuje na podlagi več pravnih aktov. Sedanji pravni okvir ne zagotavlja ustrezne doslednosti med različnimi statističnimi področji ter ne spodbuja celovitega pristopa k razvoju, pripravi in izkazovanju kmetijske statistike, ki bi bila zasnovana tako, da bi zajemala gospodarske in okoljske vidike kmetijstva. Zaradi harmonizacije in primerljivosti informacij, bi ta uredba morala nadomestiti navedene pravne akte ter zagotoviti doslednost in usklajevanje evropskih kmetijskih statistik, olajšati povezovanje in racionalizacijo ustreznih statističnih postopkov ter zagotoviti celovitejši pristop. Zato je treba razveljaviti navedene pravne akte, in sicer uredbe (ES) št. 1165/2008 (4), (ES) št. 543/2009 (5)in (ES) št. 1185/2009 (6) Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktivo Sveta 96/16/ES (7). V to uredbo bi bilo treba vključiti številne povezane sporazume evropskega statističnega sistema (ESS) in prijateljske dogovore o pošiljanju podatkov med nacionalnimi statističnimi uradi in Komisijo (Eurostat), kadar obstajajo dokazi, da podatki izpolnjujejo potrebe uporabnikov, da dogovorjena metodologija deluje in da so podatki ustrezne kakovosti.

(8) Statistika, ki je potrebna v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 617/2008 (8), se zbira v okviru ESS, pri čemer so izpolnjeni nekateri, vendar ne vsi njegovi standardi kakovosti. Ta statistika dolgoročneje podpira politike Unije in nacionalne politike in bi jo bilo treba vključiti kot evropsko statistiko, da bi zagotovili razpoložljivost in kakovost podatkov. Da bi preprečili dvojno poročanje držav članic, bi bilo treba črtati statistične zahteve iz navedene uredbe.

(9) Velik del kmetijskih površin na ravni Unije zajema travinje. V preteklosti se proizvodnja na teh površinah ni štela za pomembno, zato v statistiko rastlinske pridelave niso bili vključeni podatki o proizvodnji. Ker je vpliv travinja in prežvekovalcev na okolje zaradi podnebnih sprememb postal pomembnejši, je zdaj potrebna statistika proizvodnje travinja, vključno s pašo živali.

(10) Za namene evropske kmetijske statistike je treba oceniti možnost čim boljše uporabe že obstoječih podatkov, zbranih v okviru obveznosti SKP, brez ustvarjanja novih obveznosti in upravnega bremena.

(11) Zaradi harmonizacije in primerljivosti informacij o kmetijskih vložkih in proizvodnje z informacijami o strukturi kmetijskih gospodarstev ter zaradi nadaljnjega izvajanja strategije o kmetijski statistiki do leta 2020 in pozneje bi morala ta uredba dopolnjevati Uredbo (EU) 2018/1091.

(12) Uredba (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ne zajema statistike cen kmetijskih proizvodov, vendar bi bilo treba zagotoviti njeno razpoložljivost in skladnost z ekonomskimi računi za kmetijstvo. Zato bi morala statistika kmetijskih vložkov in proizvodnje zajemati statistiko cen kmetijskih vložkov, ki je skladna z ekonomskimi računi za kmetijstvo. V državah članicah morajo biti na voljo podatki o cenah kmetijskih pridelkov in proizvodov, da bi se omogočili izračuni ekonomskih računov za kmetijstvo in primerljivi indeksi cen.

(13) Glede na evropski zeleni dogovor, SKP in cilj zmanjšanja odvisnosti od pesticidov je treba zagotoviti visokokakovostne letne statistične podatke o uporabi fitofarmacevtskih sredstev v zvezi z okoljskimi, zdravstvenimi in gospodarskimi vprašanji. Pomanjkanje elektronskih evidenc na ravni Unije o poklicni uporabi fitofarmacevtskih sredstev, ki bi se lahko uporabljale za statistične namene, je velika ovira za prehod s petletnega na vsakoletno zbiranje podatkov o rabi fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu. V tej uredbi bi bilo treba določiti prehodno ureditev, da bi imeli nacionalni statistični uradi čas, da se pripravijo na stalno pripravo letnih statistik o uporabi fitofarmacevtskih sredstev.

(14) Podatke o dajanju pesticidov v promet in o rabi pesticidov, ki jih je treba poslati na podlagi Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) ter Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (11) bi bilo treba za namene zahtev te uredbe uporabljati v skladu z ustreznimi določbami navedene direktive in navedene uredbe. Podatki o fitofarmacevtskih sredstvih, ki se izkazujejo, bi morali zajemati tudi podatke o aktivnih snoveh, ki so dane v promet in se uporabljajo v kmetijskih dejavnostih, urejeni po pridelkih in z njimi povezanimi tretiranimi površinami.

(15) Primerljive statistike kmetijskih vložkov in proizvodnje iz vseh držav članic so pomembne za določitev razvoja SKP in spremljanje njenega izvajanja z nacionalnimi strateškimi načrti glede na njen prispevek k ciljem evropskega zelenega dogovora. Za spremenljivke bi se torej morale v čim večji meri uporabljati standardne klasifikacije in skupna opredelitev pojmov.

(16) Skladnost, primerljivost in interoperabilnost podatkov ter enotne oblike poročanja so osnovni pogoj za pripravo evropske kmetijske statistike, zlasti kar zadeva učinkovitost postopka zbiranja, obdelave in izkazovanja ter kakovost rezultatov.

(17) Podatki, potrebni za pripravo statistike, bi se morali zbirati na način, ki bi zmanjšal stroške in upravno breme za dajalce podatkov, vključno s kmeti, malimi in srednjimi podjetji in državami članicami. Zato je treba opredeliti možne lastnike virov potrebnih podatkov in zagotoviti, da se lahko ti viri uporabijo za statistiko.

(18) Podatkovni nizi, ki jih je treba poslati, zajemajo več statističnih področij. Da bi se ohranil prožen pristop, ki omogoča prilagajanje statistike ob spremembi zahtev glede podatkov, bi morali biti v osnovni uredbi določeni samo področja, teme in podrobne teme, podrobni podatkovni nizi pa bi morali biti določeni z izvedbenimi akti. Zbiranje podrobnih podatkovnih nizov ne bi smelo nalagati znatnih dodatnih stroškov, ki bi povzročali nesorazmerno in neupravičeno breme za dajalce podatkov in države članice.

(19) Spremenljivka v zbirki podatkov za evropsko statistiko o kmetijskih vložkih in proizvodnji lahko vključuje več razsežnosti, kot sta razsežnosti ekološkega kmetovanja in regionalne ravni. Razsežnost ekološkega kmetovanja se nanaša na proizvodnjo in proizvode v skladu z načeli iz Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta (12). Razsežnost regionalne ravni bi bilo treba zagotavljati v skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (13). V Prilogi k tej uredbi bi bilo treba podrobno določiti teme in razsežnosti, ki se uporabljajo, da bi zmanjšali breme za države članice pri zagotavljanju podatkov na podlagi te uredbe in zagotovili predvidljivost tega, katere podatke je treba zbirati. V navedeni prilogi bi bilo treba uvesti besedilo „se uporablja“ v zvezi s podrobnimi temami, za katere se zahtevata razsežnost ekološkega kmetovanja ali regionalne ravni ali obe.

(20) Ekološka pridelava je vse pomembnejša kot kazalnik trajnostnih sistemov kmetijske proizvodnje. Statistični podatki o ekološki pridelavi so bistveni za spremljanje napredka akcijskega načrta za ekološko pridelavo v Uniji. Zato je treba zagotoviti skladnost razpoložljive statistike ekološke pridelave, vključno s podatki o certificiranih proizvodnih območjih ali proizvodnih območjih, ki so v fazi preusmeritve, z drugimi statistikami kmetijske proizvodnje, in sicer tako, da se jih vključi v podatkovne nize. Ta statistika ekološke pridelave bi morala biti skladna tudi z administrativnimi podatki, pripravljenimi na podlagi Uredbe (EU) 2018/848, in jih uporabljati.

(21) Bruto bilanca hranilnih snovi je eden od najpogosteje uporabljenih kmetijsko-okoljskih kazalnikov. V skupni metodologiji Eurostata/OECD je opisana kot izračunana razlika med skupno količino vložkov hranilnih snovi v kmetijski sistem in količino izhodnih hranilnih snovi iz tega kmetijskega sistema. Vse države članice Komisiji (Eurostatu) prostovoljno ne zagotavljajo podatkov o bruto bilanci hranilnih snovi kljub njeni pomembnosti. Zato je bistveno, da se bruto bilanca hranilnih snovi vključi v to uredbo.

(22) Zdravila za uporabo v veterinarski medicini so pomemben vložek v kmetijstvu. Pomembno je preprečiti podvajanje dela in optimizirati uporabo obstoječih informacij, ki se lahko uporabijo za statistične namene. Komisija (Eurostat) bi morala v ta namen izkazovati ustrezne statistične podatke, razpoložljive na podlagi Uredbe (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta (14), da bi državljanom Unije in drugim deležnikom zagotovili lahko dostopne in koristne informacije o prodaji in uporabi zdravil za uporabo v veterinarski medicini, tudi o uporabi antimikrobičnih zdravil pri živalih za proizvodnjo živil. V ta namen bi bilo treba med Komisijo in ustreznimi subjekti, tudi na mednarodni ravni, skleniti ustrezne sporazume o sodelovanju pri statističnih dejavnostih.

(23) Biocidni proizvodi pomenijo pomemben vložek v kmetijstvu, na primer na področju veterinarske higiene in živalske krme. V biocidnih proizvodih se pogosto uporabljajo aktivne snovi, ki so registrirane za uporabo v fitofarmacevtskih sredstvih. V Uredbi (ES) št. 1185/2009 je že ugotovljeno, da je treba zbirati statistične podatke o biocidnih proizvodih, da bi omogočili informirane in znanstveno utemeljene politike na področju kmetijstva, okolja, javnega zdravja in varnosti hrane. Glede na to, da delovni program za sistematično preverjanje vseh obstoječih aktivnih snovi, ki jih vsebujejo biocidni proizvodi, na podlagi Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (15) še vedno poteka in da je končano le 35 % dela, povezanega s tem, je še prezgodaj, da bi vključili biocidne proizvode v področje uporabe te uredbe. Komisija bi morala takoj, ko bo pregled aktivnih snovi za uporabo v biocidnih proizvodih končan, razmisliti o razširitvi področja uporabe te uredbe na take proizvode.

(24) V skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 bi bilo treba teritorialne enote opredeliti v skladu z nomenklaturo skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS). Za omejitev obremenitve za države članice zahteve za regionalne podatke ne bi smele presegati zahtev, določenih s prejšnjo zakonodajo Unije, razen če so medtem nastale nove regionalne ravni. Zato je primerno dovoliti, da se regionalni statistični podatki za Nemčijo zagotovijo le po teritorialnih enotah NUTS 1.

(25) Omogočiti bi bilo treba, da se podatki o ad hoc temah, povezanih s kmetijskimi vložki in proizvodnjo, zbirajo ob določenem času, da bi se redno zbrani podatki dopolnili z dodatnimi podatki o temah, ki zahtevajo več informacij, novih pojavih ali inovacijah. Potrebo po takih dodatnih podatkih pa bi bilo treba ustrezno utemeljiti.

(26) Da bi se zmanjšalo upravno breme držav članic, bi bilo treba dovoliti izjeme v zvezi z nekaterimi rednimi pošiljanji podatkov, če so prispevki države članice k skupni vsoti teh podatkov EU majhni ali če je opaženi pojav zanemarljiv v primerjavi s celotno proizvodnjo v tej zadevni državi članici.

(27) Za izboljšanje učinkovitosti postopkov priprave statistike v okviru ESS in zmanjšanje upravnega bremena za dajalce podatkov bi morali imeti nacionalni statistični uradi in drugi nacionalni organi pravico do takojšnjega in brezplačnega dostopa in uporabe vseh administrativnih podatkov, ki so potrebni za javne namene, ne glede na to, ali so v lasti javnih, delno javnih ali zasebnih organov. Nacionalnim statističnim uradom in drugim nacionalnim uradom bi bilo treba v skladu s členom 17a Uredbe (ES) št. 223/2009 omogočiti tudi, da te administrativne podatke povežejo s statistiko, kolikor je to potrebno za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike.

(28) Države članice ali pristojni nacionalni organi bi si morali prizadevati za posodobitev načinov za zbiranje podatkov, kolikor je to mogoče. Spodbujati bi bilo treba uporabo digitalnih rešitev in orodij za spremljanje zemljišč, kot so program Unije za opazovanje Zemlje (Copernicus) in daljinski senzorji. Kmetijski podatki se vse pogosteje pridobivajo z digitalnimi kmetijskimi praksami, pri čemer je kmet glavni vir podatkov.

(29) Da bi se zagotovila prožnost in zmanjšalo breme za dajalce podatkov, nacionalne statistične urade in druge nacionalne organe, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da uporabijo statistična raziskovanja, administrativne evidence in katere koli druge vire, metode ali inovativne pristope, vključno z znanstveno utemeljenimi in dobro dokumentiranimi metodami, kot so imputacija, ocena in modeliranje. Vedno bi bilo treba zagotoviti kakovost ter zlasti točnost, pravočasnost in primerljivost statistik, ki temeljijo na teh virih.

(30) Uredba (ES) št. 223/2009 vključuje določbe o pošiljanju podatkov držav članic Komisiji (Eurostatu) in o uporabi takih podatkov ter tudi o pošiljanju in varstvu zaupnih podatkov. Ukrepi, sprejeti v skladu s to uredbo, so namenjeni zagotovitvi, da se zaupni podatki pošiljajo in uporabljajo izključno za statistične namene v skladu s členoma 21 in 22 Uredbe (ES) št. 223/2009.

(31) Uredba (ES) št. 223/2009 določa referenčni okvir za evropsko statistiko ter od držav članic zahteva, da upoštevajo statistična načela in merila kakovosti iz navedene uredbe. Poročila o kakovosti so bistvena, da se oceni in izboljša kakovost evropske statistike ter da se o tej kakovosti poroča. Odbor za ESS je potrdil enotno integrirano metapodatkovno strukturo kot standard ESS za poročanje o kakovosti, pri čemer je z enotnimi standardi in harmoniziranimi metodami prispeval k izpolnitvi zahtev glede kakovosti statistike iz člena 12(3) navedene uredbe. Ta standard ESS mora prispevati k harmonizaciji zagotavljanja kakovosti in poročanja o kakovosti na podlagi te uredbe.

(32) Komisija (Eurostat) bi morala v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 izkazovati zbrane podatke in poročila o kakovosti, ki jih države članice pošljejo na podlagi te uredbe.

(33) V skladu s cilji te uredbe in kadar so potrebne nove zahteve glede podatkov ali izboljšave podatkovnih nizov, ki jih zajema ta uredba, bi morala Komisija oceniti njihovo izvedljivost tako, da po potrebi izvede študije izvedljivosti in pilotne študije.

(34) V skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja je bila leta 2016 izvedena ocena učinka strategije za kmetijsko statistiko do leta 2020 in pozneje, da se statistični program, vzpostavljen s to uredbo, pri doseganju ciljev osredotoči na potrebno učinkovitost in da se vključijo proračunske omejitve.

(35) Ker cilja te uredbe, namreč sistematične priprave evropske statistike o kmetijskih vložkih in proizvodnji v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, ker je potreben usklajen pristop, temveč se zaradi skladnosti in primerljivosti lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja.

(36) Da bi se upoštevale nastajajoče potrebe po podatkih, ki izhajajo predvsem iz nedavnega razvoja dogodkov v kmetijstvu, revidirane zakonodaje in sprememb prednostnih nalog politike, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte v zvezi s spremembo podrobnih tem iz te uredbe za spremembo pogostosti pošiljanja podatkov, referenčnih obdobij in uporabe razsežnosti podrobnih tem ter določitev informacij, ki jih morajo države članice zagotoviti ad hoc za zbiranje ad hoc podatkov, kot je določeno v tej uredbi. Pri sprejemanju takih delegiranih aktov bi morala Komisija upoštevati vidike, kot so stroški in upravno breme za dajalce podatkov in države članice. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (16). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

(37) Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev naborov podatkov, povezanih s temami in podrobnimi temami iz Priloge, ter tehničnih elementov podatkov, ki jih je treba predložiti, za pripravo seznamov in opisov spremenljivk in drugih praktičnih ureditev za zbiranje ad hoc podatkov, podrobnejšo opredelitev vsake pogostosti pošiljanja podatkovnih nizov, opredelitev rokov za posredovanje zadevnih podatkov in pogostosti pošiljanja, spremenljivke in ustrezne pragove, na podlagi katerih so lahko države članice izvzete iz obveznosti pošiljanja posebnih podatkov, pri čemer se podrobneje opredelijo referenčna obdobja, določijo praktične ureditve za poročila o kakovosti in njihova vsebina, določijo zahteve glede zajema v zvezi s prehodno ureditvijo za podatke o podrobni temi uporabe fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu in odobrijo odstopanja državam članicam. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (17). Komisija bi morala pri izvajanju teh pooblastil upoštevati vidike, kot so stroški in upravno breme za dajalce podatkov in države članice.

(38) Kadar bi bile zaradi izvajanja te uredbe potrebne obsežnejše prilagoditve nacionalnih statističnih sistemov držav članic, bi morali Komisiji v ustrezno utemeljenih primerih in za omejeno obdobje omogočiti, da lahko zadevnim državam članicam odobri odstopanja. Take obsežnejše prilagoditve so lahko zlasti posledica potrebe, da se sistemi zbiranja podatkov prilagodijo tako, da bodo vključevali nove zahteve glede podatkov, vključno z dostopom do administrativnih in drugih ustreznih virov.

(39) Za podporo izvajanju te uredbe bi morale financiranje zagotavljati tako države članice kot Unija. Finančni prispevek Unije bi bilo treba zato določiti v obliki nepovratnih sredstev.

(40) Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni.

(41) Ta uredba bi se morala uporabljati brez poseganja v Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18) ter v uredbi (ES) št. 1367/2006 (19) in (ES) št. 1049/2001 (20) Evropskega parlamenta in Sveta ter v skladu z zahtevami v zvezi z varovanjem zaupnosti statističnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009.

(42) Sodelovanje in usklajevanje med organi v okviru ESS bi bilo treba okrepiti, da bi zagotovili skladnost in primerljivost evropske kmetijske statistike, pripravljene v skladu z načeli iz člena 338(2) PDEU. Podatke poleg organov, navedenih v tej uredbi, zbirajo tudi drugi organi Unije in druge organizacije. Sodelovanje med takimi organi in organizacijami ter tistimi, ki sodelujejo v ESS, bi zato bilo treba okrepiti, da bi se izkoristile sinergije.

(43) Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za ESS –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Predmet urejanja Ta uredba vzpostavlja integrirani okvir za zbirno evropsko statistiko v zvezi z vložki in proizvodnjo na področju kmetijskih dejavnosti ter posredno uporabo take proizvodnje v okviru kmetijstva, ter njeno zbiranje in obdelavo.

Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov „kmetijsko gospodarstvo“, „kmetijska enota skupnega zemljišča“, „glava velike živine“, „kmetijska površina v uporabi“ iz člena (2), točke (a), (b), (d) in (e), Uredbe (EU) 2018/1091. Poleg teh se uporabljajo še naslednje opredelitve pojmov: (1) „kmetijska dejavnost“ pomeni gospodarske dejavnosti, ki se izvajajo v kmetijstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (21) in spadajo v skupine A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4, A.01.5 ali v okviru „ohranjanja kmetijskih zemljišč v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih“ iz skupine A.01.6 na gospodarskem ozemlju Unije kot primarna ali stranska dejavnost; v zvezi z dejavnostmi iz razreda A.01.49 so vključene le dejavnosti „reje delno udomačenih ali drugih živih živali“, razen reje žuželk, in „čebelarstva ter proizvodnje medu in čebeljega voska“; (2) „mlekarna“ pomeni podjetje ali kmetijsko gospodarstvo, ki kupuje mleko, ali v nekaterih primerih mlečne proizvode, da ga predela v mlečne proizvode; vključuje tudi podjetja, ki zbirajo mleko ali smetano, da bi ga v celoti ali delno, brez kakršne koli predelave, predala drugim mlekarnam; (3) „klavnica“ pomeni uradno registrirano in odobreno podjetje, ki ima dovoljenje za zakol in obdelavo živali, katerih meso je namenjeno za prehrano ljudi; (4) „valilnica“ pomeni podjetje za vlaganje jajc v inkubator, valjenje jajc in dobavo piščancev; (5) „enota opazovanja“ pomeni prepoznavno enoto, o kateri se lahko pridobijo podatki; (6) „področje“ pomeni enega ali več podatkovnih nizov, ki zajemajo določene vsebine; (7) „tema“ pomeni vsebino informacij, ki jih je treba zbrati o enotah opazovanja; posamezna tema zajema eno ali več podrobnih tem; (8) „podrobna tema“ pomeni podrobno vsebino informacij, ki jih je treba zbrati o enotah opazovanja v okviru teme; posamezna podrobna tema zajema eno ali več spremenljivk; (9) „fitofarmacevtska sredstva“ pomeni sredstva v obliki, v kakršni se dobavljajo uporabniku, ki so sestavljena iz aktivnih snovi ali vsebujejo aktivne snovi iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009, varovala iz člena 2(3), točka (a), navedene uredbe ali sinergiste iz člena 2(3), točka (b), navedene uredbe in so namenjena eni od rab iz člena 2(1) navedene uredbe; (10) „podatkovni niz“ pomeni eno ali več zbirnih spremenljivk, organiziranih v strukturirano obliko; (11) „spremenljivka“ pomeni značilnost enote opazovanja, ki lahko obsega več kot en sklop vrednosti; (12) „predhodno preverjeni podatki“ pomeni podatke, ki jih države članice preverijo na podlagi dogovorjenih skupnih validacijskih pravil, kadar koli so na voljo; (13) „ad hoc podatki“ pomeni podatke, ki so za uporabnike še posebej zanimivi ob določenem času, ki pa niso vključeni v redne podatkovne nize; (14) „administrativni podatki“ pomeni podatke, ki jih pripravi nestatistični vir in so običajno v lasti javnega ali zasebnega organa, katerega glavni cilj ni priprava statistike; (15) „metapodatki“ pomeni informacije, ki so potrebne, da se statistika uporablja in razlaga, ter ki podatke opisujejo na strukturiran način; (16) „poklicni uporabnik“ pomeni vsako osebo, ki uporablja fitofarmacevtska sredstva v svojih poklicnih dejavnostih, vključno z izvajalci, tehniki, delodajalci in samozaposlenimi v kmetijskem sektorju.

Člen 3 Statistična populacija in enote opazovanja 1. Statistična populacija, ki jo je treba opisati, zajema statistične enote, kot so kmetijska gospodarstva, kmetijske enote skupnega zemljišča, podjetja, ki zagotavljajo blago in storitve, povezane s kmetijskimi dejavnostmi, ali kupujejo ali zbirajo proizvode iz kmetijskih dejavnosti, ter podjetja, ki te kmetijske proizvode predelujejo, zlasti valilnice, mlekarne in klavnice. 2. Enote opazovanja, ki morajo biti predstavljene v statističnem okviru, so statistične enote iz odstavka 1 in so, glede na statistiko, ki jo je treba sporočiti, naslednje: (a) zemljišča, ki se uporabljajo za kmetijsko dejavnost; (b) živali, ki se uporabljajo za kmetijsko dejavnost; (c) uvoz in izvoz proizvodov iz kmetijskih dejavnosti, ki ga izvajajo nekmetijska podjetja; (d) transakcije in tokovi proizvodnih dejavnikov, blaga in storitev v kmetijske dejavnosti in iz njih.

Člen 4 Zahteve glede zajema 1. Statistika je reprezentativna za statistično populacijo, ki jo opisuje. 2. Na področju statistike živinoreje iz člena 5(1), točka (a), podatki zajemajo 95 % glav velike živine vsake države članice in s tem povezanih dejavnosti ali proizvodnje. 3. Na področju statistike rastlinske pridelave iz člena 5(1), točka (b), podatki zajemajo 95 % vseh kmetijskih površin v uporabi, razen vrtov, vsake države članice in s tem povezanega obsega proizvodnje. 4. Podatki na temo hranilnih snovi v gnojilih za kmetijstvo iz člena 5(1), točka (d)(i), te uredbe zajemajo sredstva za gnojenje, kot so opredeljena v členu 2, točka 1, Uredbe (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta (22), in 95 % vseh kmetijskih površin v uporabi, razen vrtov, vsake države članice in s tem povezanega obsega proizvodnje. 5. Na področju statistike o fitofarmacevtskih sredstvih iz člena 5(1), točka (e), podatki zajemajo naslednje: (a) za podrobno temo fitofarmacevtskih sredstev, danih v promet, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi, podatki zajemajo vsa fitofarmacevtska sredstva, dana v promet, kot je določeno v členu 3, točka 9, Uredbe (ES) št. 1107/2009; (b) za podrobno temo uporabe fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu iz Priloge k tej uredbi podatki zajemajo vsaj 85 % uporabe v kmetijski dejavnosti poklicnih uporabnikov, kot je določeno v členu 3, točka 1, Direktive 2009/128/ES, v vsaki državi članici. Podatki iz vsake države članice se nanašajo na seznam pridelkov, ki vsebuje skupni del za vse države članice. Ta skupni del skupaj s trajnim travinjem zajema vsaj 75 % vseh kmetijskih površin v uporabi na ravni Unije. Takoj ko se začne uporabljati zakonodaja Unije, ki od poklicnih uporabnikov fitofarmacevtskih sredstev zahteva, da pristojnim nacionalnim organom posredujejo svoje evidence o uporabi takih sredstev v elektronski obliki, se zajem uporabe v kmetijski dejavnosti poveča na 95 % od referenčnega leta, ki sledi datumu začetka uporabe navedene zakonodaje Unije. 6. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi dodatno opredeli zahteve glede zajema iz odstavkov 2 do 5 tega člena. Komisija pri morebitni posodobitvi teh zahtev upošteva gospodarske in tehnične trende. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(2) najpozneje 12 mesecev pred začetkom ustreznega referenčnega leta.

Člen 5 Zahteve glede rednih podatkov 1. Statistika, ki se nanaša na vložke in proizvodnjo kmetijskih dejavnosti, zajema naslednja področja in teme: (a) statistiko živinoreje: (i) živina in meso, (ii) jajca in piščanci, (iii) mleko in mlečni proizvodi; (b) statistiko rastlinske pridelave: (i) pridelovalna površina in rastlinska pridelava, (ii) bilance kmetijskih rastlin, (iii) travinje; (c) statistiko kmetijskih cen: (i) indeksi kmetijskih cen, (ii) absolutne cene vložkov, (iii) cene in zakupnine kmetijskih zemljišč; (d) statistiko hranilnih snovi: (i) hranilne snovi v gnojilih za kmetijstvo, (ii) bilanca hranilnih snovi; (e) statistiko o fitofarmacevtskih sredstvih: (i) fitofarmacevtska sredstva. 2. Podrobne teme, njihova ustrezna pogostost pošiljanja podatkov in referenčna obdobja ter njihove ekološke in regionalne razsežnosti so določene v Prilogi. 3. Podatki se Komisiji (Eurostatu) pošljejo v obliki zbirnih podatkovnih nizov. 4. Podatki o ekološki proizvodnji in proizvodih, ki so v skladu z Uredbo (EU) 2018/848, se vključijo v podatkovne nize. 5. Regionalni podatki se predložijo na ravni NUTS 2, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1059/2003. Izjemoma se lahko ti podatki za Nemčijo zagotovijo le po teritorialnih enotah NUTS 1. 6. Kadar ima spremenljivka v državi članici nizko ali nično prevalenco, se lahko vrednosti te spremenljivke izključijo iz poslanih podatkovnih nizov, če zadevna država članica izključitev ustrezno utemelji Komisiji (Eurostatu). 7. Države članice zbirajo zadevne informacije o cenah v zvezi s kmetijskimi vložki in proizvodnjo, vključno z lastnostmi in težo blaga in storitev, da zberejo primerljive indekse cen in zagotovijo spremenljivke, potrebne za ekonomske račune za kmetijstvo iz Uredbe (ES) št. 138/2004. 8. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 17, da se dodajo, črtajo ali spremenijo podrobne teme, vključno z njihovim opisom, kot je določeno v Prilogi. Komisija pri izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz prvega pododstavka zagotovi, da: (a) so delegirani akti ustrezno utemeljeni in državam članicam ali dajalcem podatkov ne nalagajo znatnega dodatnega bremena ali stroškov; (b) se v obdobju petih zaporednih let spremenijo največ štiri podrobne teme, od katerih je največ ena nova; (c) se po potrebi začnejo izvajati študije izvedljivosti iz člena 11, njihovi rezultati pa se ustrezno upoštevajo. 9. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 17 za spremembo pogostosti pošiljanja podatkov, referenčnih obdobij in uporabo razsežnosti podrobnih tem, kot je določeno v Prilogi. Komisija pri izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz prvega pododstavka zagotovi, da: (a) so delegirani akti ustrezno utemeljeni in državam članicam ali dajalcem podatkov ne nalagajo znatnega dodatnega bremena ali stroškov; (b) se začnejo izvajati študije izvedljivosti iz člena 11, njihovi rezultati pa se ustrezno upoštevajo. 10. Komisija sprejme izvedbene akte za opredelitev podatkovnih nizov, ki jih je treba poslati Komisiji (Eurostatu). Ti izvedbeni akti določajo naslednje tehnične elemente podatkov, ki jih je treba predložiti, kadar je ustrezno: (a) seznam spremenljivk; (b) opis spremenljivk, vključno z: (i) značilnostmi enote opazovanja, (ii) mersko enoto za značilnosti enote opazovanja, (iii) ekološkimi in regionalnimi razsežnostmi za značilnosti enote opazovanja; spremenljivka se šteje kot kombinacija značilnosti enote opazovanja z ustrezno mersko enoto in eno od njenih razsežnosti; (c) enote opazovanja; (d) zahteve po natančnosti; (e) metodološka pravila; (f) roke za pošiljanje podatkov, pri čemer se upošteva čas, potreben za pripravo nacionalnih podatkov v skladu z merili kakovosti iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009, ter potreba po zmanjšanju upravnega bremena in stroškov za države članice in dajalce podatkov; rokov za pošiljanje podatkov se ne spreminja pred 1. januarjem 2030. Kadar Komisija ugotovi, da je treba spremeniti roke za pošiljanje podatkov, izvede študije izvedljivosti, kot je določeno v členu 11 te uredbe, in rezultate teh študij izvedljivosti ustrezno upošteva. Pri spreminjanju rokov za pošiljanje podatkov se ti ne skrajšajo za več kot 20 % števila dni, ki ločujejo konec referenčnega obdobja od roka za pošiljanje podatkov, kot je določeno v prvem izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi tega odstavka, razen če je skrajšanje roka za pošiljanje podatkov izključno posledica uvedbe inovativnega pristopa ali uporabe novih digitalnih virov podatkov, kot so opazovanje Zemlje ali velepodatki, ki so na voljo v vseh državah članicah. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(2) najpozneje 12 mesecev pred začetkom ustreznega referenčnega leta. 11. Kadar Komisija sprejme delegirani akt na podlagi odstavka 8 ali 9, razen delegiranega akta, ki spreminja ekološko razsežnost, se lahko z izvedbenim aktom iz odstavka 10 v obdobju petih zaporednih let spremeni, nadomesti ali doda skupno največ 90 spremenljivk. Ta zgornja meja pa se ne uporablja za spremenljivke, povezane s področjem statistike o fitofarmacevtskih sredstvih. 12. Države članice pošljejo predhodno preverjene podatke in z njimi povezane metapodatke v tehnični obliki, ki jo določi Komisija (Eurostat) za vsak podatkovni niz. Za pošiljanje podatkov Komisiji (Eurostatu) se uporabijo storitve enotne vstopne točke.

Člen 6 Zahteve glede ad hoc podatkov 1. Na Komisijo se v skladu s členom 17 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, ki dopolnjujejo to uredbo tako, da določajo informacije, ki jih morajo države članice predložiti ad hoc, kadar se na področju uporabe te uredbe šteje, da je potrebno zbiranje dodatnih informacij za dodatne statistične potrebe. Ti delegirani akti določajo: (a) teme in podrobne teme, povezane s področji iz člena 5, ki se zagotovijo v okviru zbiranja ad hoc podatkov, in razloge za te dodatne statistične potrebe; (b) referenčna obdobja. 2. Komisija pri izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz odstavka 1 utemelji potrebe po podatkih, s pomočjo mnenj ustreznih strokovnjakov oceni izvedljivost zbiranja zahtevanih podatkov in zagotovi, da se državam članicam ali dajalcem podatkov ne naložijo znatna dodatna bremena ali stroški. 3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz odstavka 1, začenši z referenčnim letom 2024 in nato z razmikom najmanj dve leti po posameznem zbiranju ad hoc podatkov, ki se začne z rokom za pošiljanje podatkov zadnjega ad hoc zbiranja podatkov. 4. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi se določijo: (a) seznam spremenljivk, ki ne presega 50 spremenljivk; (b) opis spremenljivk, vključno z vsem naslednjim: (i) značilnosti enote opazovanja, (ii) merska enota za značilnosti opazovane enote, (iii) ekološke in regionalne razsežnosti za značilnosti opazovane enote; spremenljivka se šteje kot kombinacija značilnosti opazovane enote z ustrezno mersko enoto in eno od njenih razsežnosti; (c) zahteve po natančnosti; (d) roki za pošiljanje podatkov; (e) enote opazovanja; (f) opis referenčnega obdobja, kot je določeno v delegiranem aktu iz odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(2) najpozneje 12 mesecev pred začetkom ustreznega referenčnega leta.

Člen 7 Pogostost pošiljanja podatkovnih nizov 1. Pogostost pošiljanja podatkovnih nizov je določena v Prilogi. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi nadalje opredeli posamezno pogostost pošiljanja. 2. Država članica se lahko izvzame iz obveznosti pošiljanja določenih podatkov s pogostostjo pošiljanja, določeno v Prilogi za vnaprej določene spremenljivke, če je vpliv te države članice na skupno vrednost teh spremenljivk v EU omejen. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi roke za pošiljanje podatkov in pogostost pošiljanja, spremenljivke in ustrezne mejne vrednosti, na podlagi katerih se lahko uporabi prvi pododstavek. Te mejne vrednosti se določijo tako, da se zaradi njihove uporabe obseg informacij o predvideni vsoti ustrezne spremenljivke EU ne zmanjša za več kot 5 %. Komisija (Eurostat) pregleda mejne vrednosti tako, da ustrezajo trendom vsot EU. 3. Za statistiko proizvodnje se lahko država članica izvzame iz pošiljanja določenih podatkov za vnaprej določene spremenljivke, če je vpliv spremenljivke omejen glede na kmetijsko proizvodnjo na nacionalni ali regionalni ravni. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi mejne vrednosti za te spremenljivke. 4. Izvedbeni akti iz odstavkov 1, 2 in 3 tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(2) najpozneje 12 mesecev pred začetkom ustreznega referenčnega leta.

Člen 8 Viri podatkov in metode 1. Države članice za pridobitev statističnih podatkov v zvezi z vložki in proizvodnjo kmetijskih dejavnosti uporabijo enega ali več izmed naslednjih virov podatkov in metod, pod pogojem, da je na podlagi podatkov mogoče pripraviti statistiko, ki izpolnjuje zahteve glede kakovosti iz člena 10: (a) statistična raziskovanja ali druge metode zbiranja statističnih podatkov; (b) administrativne vire podatkov iz odstavka 2 tega člena; (c) druge vire administrativnih podatkov, ki temeljijo na nacionalnem pravu, druge vire, metode ali inovativne pristope, kot so digitalna orodja in daljinski senzorji. 2. Države članice lahko v zvezi z odstavkom 1, točka (b), tega člena uporabljajo podatke iz naslednjih virov: (a) integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta (23), sistema za identifikacijo in registracijo govedi, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (24), sistema za identifikacijo in registracijo nekaterih vrst gojenih kopenskih živali, ki se zahteva na podlagi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (25), register vinogradov, vzpostavljen v skladu s členom 145 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (26), registri ekološkega kmetovanja, vzpostavljeni na podlagi Uredbe (EU) 2018/848, ali kateri koli drugi ustrezni administrativni podatki ustrezne kakovosti za statistične namene, kot so opisani v členu 10(3) te uredbe, opredeljeni v pravu Unije; (b) evidenc v elektronski obliki iz člena 67 Uredbe (ES) št. 1107/2009 ali (c) vseh drugih ustreznih virov administrativnih podatkov, pod pogojem, da taki podatki omogočajo pripravo statistike, ki izpolnjuje zahteve glede kakovosti iz člena 10 te uredbe. 3. Države članice, ki se odločijo, da bodo uporabile vire, metode ali inovativne pristope iz odstavka 1, točka (c), obvestijo Komisijo (Eurostat) v letu pred referenčnim letom, v katerem bo uporabljen vir, metoda ali inovativni pristop, in predložijo podrobnosti o kakovosti pridobljenih podatkov. 4. Nacionalni organi, odgovorni za zagotovitev skladnosti s to uredbo, imajo pravico do takojšnega in brezplačnega dostopa do podatkov, vključno s posameznimi podatki o podjetjih in kmetijskih gospodarstvih v administrativnih evidencah, zbrani na njihovem nacionalnem ozemlju na podlagi člena 17a Uredbe (ES) št. 223/2009, in do njihove uporabe. Nacionalni organi in lastniki administrativnih evidenc vzpostavijo potrebne mehanizme sodelovanja za tak dostop. Ta dostop se odobri tudi v primerih, v katerih pristojni organ na zasebne ali delno javne organe prenese naloge, ki jih morajo opraviti v njegovem imenu.

Člen 9 Referenčno obdobje 1. Zbrane informacije na podlagi te uredbe se nanašajo na eno referenčno obdobje, ki je skupno vsem državam članicam, s sklicevanjem na stanje v določenem časovnem okviru. 2. Referenčno obdobje za posamezno podrobno temo je določeno v Prilogi. Prvo referenčno obdobje se začne v koledarskem letu 2025. 3. Za temo indeksov kmetijskih cen iz člena 5(1), točka (c)(i), države članice vsakih pet let ponastavijo indekse, pri čemer kot bazna leta uporabijo leta, ki se končajo z 0 ali 5. 4. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi se dodatno opredelijo referenčna obdobja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(2) najpozneje 12 mesecev pred začetkom ustreznega referenčnega leta.

Člen 10 Zahteve glede kakovosti in poročanje o kakovosti 1. Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev kakovosti poslanih podatkov in metapodatkov. 2. Države članice zagotovijo, da podatki, pridobljeni iz virov in z metodami iz člena 8, zagotavljajo točne ocene v zvezi s statistično populacijo iz člena 3 na nacionalni ravni in, kjer se zahteva, regionalni ravni. 3. V tej uredbi se uporabljajo merila kakovosti iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009. 4. Komisija (Eurostat) na pregleden in preverljiv način oceni kakovost podatkov in metapodatkov, ki so ji poslani. 5. Za namene odstavka 4 vsaka država članica prvič do 30. junija 2028 in nato vsaka tri leta pošlje Komisiji (Eurostatu) poročila o kakovosti, v katerih opiše statistične procese za podatkovne nize, poslane v obdobju, med drugim zlasti: (a) metapodatke, ki opisujejo uporabljeno metodologijo in kako so bile dosežene tehnične specifikacije s sklicevanjem na tiste, določene s to uredbo; (b) informacije o izpolnjevanju zahtev glede zajema iz člena 4, vključno z njihovim razvojem in posodobitvijo. 6. Z odstopanjem od odstavka 5 tega člena se za temo indeksov kmetijskih cen iz člena 5(1), točka (c)(i), poročila o kakovosti pošlje vsakih pet let skupaj z utežmi in ponastavljenimi indeksi ter ustreznimi ločenimi metodološkimi poročili. Prvo pošiljanje za poročilo o kakovosti na temo indeksov kmetijskih cen se ne opravi pred 31. decembrom 2028. 7. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi praktično ureditev za poročila o kakovosti in njihove vsebine. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(2) in državam članicam ne nalagajo znatnih dodatnih bremen ali stroškov. 8. Države članice Komisijo (Eurostat) po potrebi obvestijo o kakršnih koli pomembnih informacijah ali spremembah v zvezi z izvajanjem te uredbe, ki bi lahko znatno vplivale na kakovost poslanih podatkov. 9. Države članice Komisiji (Eurostatu) na zahtevo predložijo dodatna pojasnila, potrebna za oceno kakovosti statističnih podatkov.

Člen 11 Študije izvedljivosti in pilotne študije 1. V skladu s cilji te uredbe in kadar se opredelijo nove zahteve glede rednih podatkov ali potreba po večjih izboljšavah obstoječih zahtev glede rednih podatkov, lahko Komisija (Eurostat) izvede študije izvedljivosti, da bi ocenila, kadar je to potrebno: (a) razpoložljivost in kakovost ustreznih novih virov podatkov; (b) razvoj in izvajanje novih statističnih tehnik; (c) finančni vpliv in breme za dajalce podatkov. 2. Komisija (Eurostat) v okviru vsake posamezne študije izvedljivosti oceni, ali je nove statistične podatke mogoče pripraviti z uporabo informacij, ki so na voljo v ustreznih administrativnih virih na ravni Unije, in poveča uporabo obstoječih podatkov v skladu s členom 17a Uredbe (ES) št. 223/2009. 3. Komisija (Eurostat) lahko v okviru določene študije izvedljivosti po potrebi začne pilotne študije, ki jih izvedejo države članice. Cilj teh pilotnih študij je preskusiti izvajanje novih zahtev v državah članicah z različnimi metodami priprave statistike prek izvajanja v manjšem obsegu. 4. Komisija (Eurostat) v sodelovanju s strokovnjaki iz držav članic in glavnimi uporabniki podatkovnih nizov oceni rezultate študij izvedljivosti in, kjer je to primerno, pilotnih študij, po potrebi skupaj s predlogi za uvedbo novih rednih zahtev glede podatkov ali izboljšav iz odstavka 1. Po tej oceni Komisija pripravi poročilo o ugotovitvah študij izvedljivosti in pilotnih študij. Ta poročila se objavijo. 5. Komisija pri pripravi delegiranega akta iz člena 5(8) ali (9) ustrezno upošteva rezultate študij izvedljivosti in pilotnih študij, zlasti možnost izvajanja novih zahtev glede podatkov v vseh državah članicah.

Člen 12 Izkazovanje podatkov 1. Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1367/2006 in v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 Komisija (Eurostat) na spletu brezplačno izkazuje podatke, ki so ji bili poslani v skladu s členoma 5 in 6 te uredbe. 2. Komisija (Eurostat) ob polnem spoštovanju poslovne in statistične zaupnosti izkazuje zbirne statistične podatke iz področja uporabe te uredbe o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, ki izhajajo iz podatkov, navedenih v členu 55(2) in členu 57(2) Uredbe (EU) 2019/6.

Člen 13 Prispevek Unije 1. Unija v zvezi z izvajanjem te uredbe nacionalnim statističnim uradom in drugim nacionalnim organom iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 223/2009 dodeli nepovratna sredstva iz programa Enotni trg, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/690 Evropskega parlamenta in Sveta (27) in v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (28) za: (a) kritje stroškov izvajanja ad hoc zbiranja podatkov; (b) vzpostavljanje zmogljivosti za uporabo administrativnih virov pri zbiranju statističnih podatkov, ki jih zahteva ta uredba; (c) izvajanje vzorčnih raziskav za zbiranje podatkov o uporabi fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu za referenčno leto 2026; (d) razvoj metodologij in inovativnih pristopov za prilagoditev sistemov zbiranja podatkov, vključno z digitalnimi rešitvami, zahtevam iz te uredbe; (e) izvajanje študij izvedljivosti in pilotnih študij iz člena 11; (f) kritje stroškov razvoja metod za skrajšanje rokov za pošiljanje podatkov ter njihovega izvajanja. 2. Finančni prispevek Unije na podlagi tega člena ne presega 95 % upravičenih stroškov. 3. Znesek finančnega prispevka Unije na podlagi tega člena se določi v skladu s pravili programa Enotni trg v okviru letnega proračunskega postopka in je odvisen od razpoložljivosti sredstev. Proračunski organ določi višino proračunskih sredstev za vsako leto.

Člen 14 Prehodna ureditev za podatke o podrobni temi uporabe fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu 1. Za leta 2025, 2026 in 2027 se za podrobno temo uporabe fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu iz Priloge uporabljajo naslednja prehodna pravila: (a) z odstopanjem od člena 7(1) in člena 9(2) se podatki za referenčno leto 2026 pošljejo samo enkrat; (b) z odstopanjem od člena 4(5), točka (b), podatki zajemajo skupni seznam kmetijskih rastlin za vse države članice, ki zagotavljajo informacije o uporabi fitofarmacevtskih sredstev v podporo ustreznim politikam Unije; ta skupni seznam kmetijskih rastlin skupaj s trajnim travinjem zajema 75 % kmetijskih površin v uporabi na ravni Unije. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi dodatno opredeli zahteve glede zajema iz točke (b) prvega pododstavka tega odstavka. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(2) najpozneje 12 mesecev pred začetkom ustreznega referenčnega leta. 2. Od referenčnega leta 2028 dalje, če ni zakonodaje Unije, ki bi od poklicnih uporabnikov fitofarmacevtskih sredstev zahtevala, da vodijo evidence o uporabi takih sredstev v elektronski obliki, ki se uporablja 12 mesecev pred začetkom referenčnega leta, za katero je treba poslati podatke, se uporablja naslednje: (a) z odstopanjem od člena 7(1) je pogostost pošiljanja vsaki dve leti; (b) z odstopanjem od člena 4(5), točka (b), se še naprej uporabljajo prehodna pravila iz odstavka 1, točka (b), tega člena.

Člen 15 Zaščita finančnih interesov Unije 1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim ravnanjem, z učinkovitimi pregledi in, če se ugotovijo nepravilnosti, izterjavo nepravilno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in denarnimi sankcijami. 2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pooblaščeni za izvajanje revizij na podlagi dokumentacije in pregledov na kraju samem pri vseh upravičencih do nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi te uredbe. 3. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko izvaja preiskave, tudi preglede in inšpekcije na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (29) in Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (30), da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o dodelitvi nepovratnih sredstev ali pogodbo, financirano na podlagi te uredbe, prišlo do goljufije, korupcije ali drugega nezakonitega dejanja, ki škodi finančnim interesom Unije. 4. Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pogodbe ter sporazumi in sklepi o nepovratnih sredstvih, ki so posledica izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, ki Komisijo, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščajo za izvajanje takšnih revizij in preiskav v skladu z njihovimi pristojnostmi.

Člen 16 Odstopanja 1. Kadar so zaradi uporabe te uredbe ali izvedbenih ukrepov in delegiranih aktov, sprejetih na njeni podlagi, potrebne večje prilagoditve nacionalnega statističnega sistema države članice, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi zadevni državi članici odobri odstopanja za največ tri leta. Za prehodna pravila pri podrobni temi uporabe fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu iz člena 14(1) se ne odobri odstopanje. Zadevna država članica Komisiji predloži ustrezno utemeljeno zahtevo za tako odstopanje v treh mesecih od datuma začetka veljavnosti zadevnega akta, v kateri navede, katere večje prilagoditve nacionalnega statističnega sistema so potrebne in predvideni časovni načrt za take prilagoditve. Vpliv odstopanj odobrenih na podlagi tega člena na primerljivost podatkov držav članic ali izračun zahtevanih pravočasnih in reprezentativnih evropskih agregatov je čim manjši. Pri odobritvi odstopanja Komisija upošteva breme za dajalce podatkov in države članice. 2. Izvedbeni akti iz odstavka 1 tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 19(2).

Člen 17 Izvajanje prenosa pooblastila 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5(8) in (9) ter člena 6(1) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 27. decembra 2022. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. 3. Prenos pooblastila iz člena 5(8) in (9) ter člena 6(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. 5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 5(8) in (9) ter člena 6(1), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 18 Poročanje Komisija do 31. decembra 2029 in nato vsakih pet let Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te uredbe.

Člen 19 Postopek v odboru 1. Komisiji pomaga Odbor za evropski statistični sistem, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 223/2009. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 20 Spremembe Uredbe (ES) št. 617/2008 Uredba (ES) št. 617/2008 se spremeni: (1) v členu 8 se odstavki 3, 4 in 5 črtajo; (2) člen 11 se črta; (3) prilogi III in IV se črtata.

Člen 21 Razveljavitev 1. Uredbe (ES) št. 1165/2008, (ES) št. 543/2009 in (ES) št. 1185/2009 ter Direktiva 96/16/ES se razveljavijo z učinkom od 1. januarja 2025, brez poseganja v obveznosti iz navedenih pravnih aktov v zvezi s pošiljanjem podatkov in metapodatkov, vključno s poročili o kakovosti, kar zadeva referenčna obdobja, ki se v celoti ali delno iztečejo pred tem datumom. 2. Sklicevanja na razveljavljene akte se štejejo kot sklicevanja na to uredbo.

Člen 22 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2025.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Strasbourgu, 23. novembra 2022 Za Evropski parlament predsednica R. METSOLA Za Svet predsednik M. BEK

(1) Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 8. novembra 2022.

(2) Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

(3) Uredba (EU) 2018/1091 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o integrirani statistiki na ravni kmetij ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1166/2008 in (EU) št. 1337/2011 (UL L 200, 7.8.2018, str. 1).

(4) Uredba (ES) št. 1165/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o statistiki živinoreje in mesa ter razveljavitvi direktiv Sveta 93/23/EGS, 93/24/EGS in 93/25/EGS (UL L 321, 1.12.2008, str. 1).

(5) Uredba (ES) št. 543/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o statistiki rastlinske pridelave ter razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93 (UL L 167, 29.6.2009, str. 1).

(6) Uredba (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o statističnih podatkih o pesticidih (UL L 324, 10.12.2009, str. 1).

(7) Direktiva Sveta 96/16/ES z dne 19. marca 1996 o statističnih raziskovanjih mleka in mlečnih proizvodov (UL L 78, 28.3.1996, str. 27).

(8) Uredba Komisije (ES) št. 617/2008 z dne 27. junija 2008 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede standardov trženja valilnih jajc in piščancev domače perutnine (UL L 168, 28.6.2008, str. 5).

(9) Uredba (ES) št. 138/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. decembra 2003 o ekonomskih računih za kmetijstvo v Skupnosti (UL L 33, 5.2.2004, str. 1).

(10) Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (UL L 309, 24.11.2009, str. 71).

(11) Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(12) Uredba (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (UL L 150, 14.6.2018, str. 1).

(13) Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (nuts) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

(14) Uredba (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini in razveljavitvi Direktive 2001/82/ES (UL L 4, 7.1.2019, str. 43).

(15) Uredba (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (UL L 167, 27.6.2012, str. 1).

(16) UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(17) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(18) Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (UL L 41, 14.2.2003, str. 26).

(19) Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Unije (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

(20) Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

(21) Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

(22) Uredba (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 (UL L 170, 25.6.2019, str. 1).

(23) Uredba (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (UL L 435, 6.12.2021, str. 187).

(24) Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (UL L 204, 11.8.2000, str. 1).

(25) Uredba (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (UL L 84, 31.3.2016, str. 1).

(26) Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

(27) Uredba (EU) 2021/690 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi programa za notranji trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, področje rastlin, živali, hrane in krme in evropsko statistiko (program Enotni trg) ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014 in (EU) št. 652/2014 (UL L 153, 3.5.2021, str. 1).

(28) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

(29) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

(30) Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).