ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Sklep Sveta

z dne 8. maja 1979

o sklenitvi Protokola k Sporazumu o uvozu izobraževalnih, znanstvenih in kulturnih gradiv

(79/505/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ker je Sporazum o uvažanju izobraževalnih, znanstvenih in kulturnih gradiv, znan kot Sporazum iz Firenc sestavljen na pobudo Unesca, in je namenjen pospeševanju prostega pretoka knjig, publikacij in izobraževalnih, znanstvenih ter kulturnih gradiv; ker Sporazum v ta namen vsebuje med drugim tudi določbe o neuporabi carinskih dajatev za uvoz tovrstnega blaga;

ker je 19. splošna konferenca Unesca dne 26. novembra 1976 sprejela Protokol k Sporazumu iz Firenc z namenom, da razširi oprostitev carin na številno blago, ki je bilo do takrat izključeno iz oprostitve; ker naj bi ta protokol, čeprav je akt, ki spreminja Sporazum, kljub temu obravnavali kot ločen pravni instrument;

ker so, ob upoštevanju možnosti, ponujenih v odstavku 16(a) tega protokola, določbe Protokola v skladu s cilji Evropske gospodarske skupnosti; ker je zato zaželjeno skleniti ta protokol in istočasno podati izjave, navedene v odstavku 16(a),

SKLENIL:

Člen 1

1. Protokol z dne 26. novembra 1976 k Sporazumu o uvozu izobraževalnih, znanstvenih in kulturnih gradiv je s tem sprejet v imenu Evropske gospodarske skupnosti.

Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.

2. Ko bo Protokol podpisan, se razglasi, da Skupnosti:

- ne zavezujeta dela II in IV,

- ne zavezujejo Priloge C. 1, F, G in H.

Člen 2

Predsednik Sveta je s tem pooblaščen da določi osebe, pristojno za podpis Protokola, ki bo zavezoval Skupnost.

Člen 3

Predsednik Sveta deponira akt o sprejetju, predviden v odstavku 14(c) tega protokola.

V Bruslju, 8. maja 1979

Za Svet

Predsednik

P. Bernard-reymond

--------------------------------------------------
Sklep Sveta

z dne 21. decembra 1976

o spremembi Sklepa 71/306/EGS o ustanovitvi Svetovalnega odbora za javna naročila gradenj

(77/63/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ker izvajanje ukrepov, ki jih je Svet sprejel pri javnih naročilih blaga, lahko povzroči probleme, za katere se zdi, da jih je dobro proučiti skupaj s problemi, do katerih prihaja pri javnih naročilih gradenj;

ker se priporoča, da se za ta namen funkcija in sestava Svetovalnega odbora za javna naročila gradenj razširi,

SKLENIL:

Člen 1

Sklep 71/306/EGS se spremeni:

(a) v členu 1 se črta beseda "gradenj";

(b) v členu 2 se takoj za besedo "gradenj" doda besedilo "in blaga"; in

(c) v drugem odstavku člena 3 se črta besedilo "po enega namestnika" in nadomesti z besedilom "po enega ali dva namestnika".

Člen 2

Od dneva začetka veljavnosti tega sklepa se odbor imenuje Svetovalni odbor za javna naročila.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Veljati začne na dan objave.

V Bruslju, 21. decembra 1976

Za Svet

Predsednik

A. P. L. M. M. van der Stee

--------------------------------------------------
Odločba Komisije

z dne 1. oktobra 1976

o določitvi dopolnilnih predpisov v zvezi z raziskovanji za določitev proizvodnega potenciala določenih vrst v intenzivnih sadovnjakih, ki jih opravijo države članice

(76/806/EGS)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 76/625/EGS z dne 20. julija 1976 o statističnih raziskovanjih, ki jih države članice izvajajo z namenom ugotavljanja proizvodnega potenciala določenih vrst sadnih dreves v intenzivnih sadovnjakih [1], in zlasti člena 2(1)B, člena 2 (1)C in člena 9 Direktive,

ker je, glede na dobljene izkušnje v prejšnjih raziskavah intenzivnih sadovnjakov, treba statistično klasifikacijo tehničnih karakteristik, ki se raziščejo, kot je določeno v členu 2 Direktive Sveta 71/286/EGS z dne 26. julija 1971 o statističnih raziskovanjih, izvedenimi v državah članicah z namenom določitve proizvodnega potenciala intenzivnih sadovnjakov glede na vrsto [2], ohraniti pod pogojem, da se izvedejo določene spremembe za zagotovitev stalnega prilagajanja statističnih podatkov gospodarskim pogojem;

ker so ukrepi, predvideni v tej direktivi, v skladu z mnenjem Stalnega odbora za statistiko kmetijstva,

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V Prilogi se pojavijo statistični razredi, ki se nanašajo na starost drevja in gostoto nasadov iz člena 2(1)B in člena 2(1)C Direktive z dne 20. julija 1976.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 1. oktobra 1976

Za Komisijo

G. Brunner

Član Komisije

[1] UL L 218, 11.8.1976, str. 10.

[2] UL L 179, 9.8.1971, str. 21.

--------------------------------------------------

PRILOGA

VELIKOSTNI RAZREDI STAROSTI DREVES IN GOSTOTE NASADA

(a) Določijo se naslednji razredi:

| jabolka, hruške | breskve | pomaranče |

starost drevja (v letih) | pod 1 | pod 1 | pod 1 |

1 | 1 | 1 |

2 | 2 | 2 |

3 | 3 | 3 |

4 | 4 | 4 |

5-9 | 5-9 | 5-9 |

10-14 | 10-14 | 10-14 |

15-24 | 15-24 | 15-24 |

25 in več | 20 in več | 25-39 |

| | 40 in več |

gostota intenzivnega sadovnjaka(drevje/ha) | pod 400 | pod 300 | pod 250 |

400-799 | 300-399 | 250-374 |

800-1599 | 400-599 | 375-499 |

1600 in več | 600-799 | 500-624 |

| 800 in več | 625-749 |

| | 750 in več |

(b) Poleg tega lahko države članice za zelo zgoščene sadovnjake jabolk in hrušk, razčlenijo razred "15-24 let" na dva razreda:

"15-19 let"

"20-24 let"

--------------------------------------------------
Sklep Sveta

z dne 3. marca 1975

o udeležbi Skupnosti v Začasni komisiji, ustanovljeni na podlagi Resolucije št. III Konvencije za preprečevanje onesnaževanja morja iz virov na kopnem

(75/438/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 235 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],

ker je v Resoluciji št. III, ki je priložena Sklepni listini Konvencije za preprečevanje onesnaževanja morja iz virov na kopnem z dne 21. februarja 1974, priporočeno, da se ustanovi Začasna komisija, ki bo sestavljena iz predstavnikov podpisnic Konvencije;

ker je bila ta konvencija v imenu Skupnosti sklenjena s Sklepom št. 75/437/EGS [2];

ker je zato treba določiti predstavnika Skupnosti v Začasno komisijo,

SKLENIL NASLEDNJE:

Edini člen

Do začetka veljavnosti Konvencije za preprečevanje onesnaževanja morja iz virov na kopnem je Komisija pooblaščena, da predstavlja Skupnost v delovni skupini z imenom "Začasna komisija", ustanovljeni na podlagi Resolucije št. III, ki je priložena Sklepni listini Konvencije.

V Bruslju, 3. marca 1975

Za Svet

Predsednik

J. Keating

[1] UL C 127, 18.10.1974, str. 32.

[2] UL L 194, 25.7.1975, str. 5.

--------------------------------------------------
Sklep Sveta

z dne 20. julija 1972

o sklenitvi Dodatnega sporazuma k Sporazumu o izdelkih urarske industrije med Evropsko gospodarsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Švicarsko konfederacijo

(74/215/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ker je treba, za pravilno delovanje Sporazuma o izdelkih urarske industrije med Evropsko gospodarsko skupnostjo in njenimi državami članicami in Švicarsko konfederacijo, podpisanega v Ženevi dne 30. junija 1967, sprejeti dodatne določbe,

SKLENIL:

Člen 1

S tem sklepom se v imenu Skupnosti sklene Dodatni sporazum k Sporazumu o izdelkih urarske industrije med Evropsko gospodarsko skupnostjo in njenimi državami članicami in Švicarsko Konfederacijo, in to besedilo se pojavi v Prilogi.

Člen 2

G. Th. C. Hijzen, v. d. generalnega direktorja za zunanjo trgovino Komisije Evropskih skupnosti, je pooblaščen, da v imenu Skupnosti podpiše Sporazum, naveden v členu 1. Ta sporazum je za Skupnost zavezujoč.

V Bruslju, 20. julija 1972

Za Svet

Predsednik

Th. E. Westerterp

--------------------------------------------------
Sklep Sveta

z dne 26. julija 1971

o ustanovitvi Svetovalnega odbora za javna naročila gradenj

(71/306/EGS)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju predlogov Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2],

ker izvajanje ukrepov, ki jih je Svet sprejel na področju javnih naročil gradenj, lahko povzroči probleme, za katere se zdi, da jih je zaželeno proučiti skupaj;

ker je priporočljivo, da se za ta namen ustanovi odbor, ki mu predseduje Komisija in je sestavljen iz predstavnikov držav članic, ki pripadajo organom teh držav,

SKLENIL:

Člen 1

V okviru Komisije se ustanovi Svetovalni odbor za javna naročila gradenj.

Člen 2

Brez poseganja v določbe členov 169 in 170 Pogodbe odbor redno proučuje, na pobudo Komisije ali na zahtevo države članice, probleme, ki se pojavljajo pri uporabi ukrepov, ki jih je sprejel Svet v zvezi z javnimi naročili gradenj, vključno s posebnimi primeri na tem področju. Odbor proučuje zlasti vzroke, zaradi katerih se s pravnimi in fizičnimi osebami, ki so v skladu z merili, ki jih predpisuje Svet, ni posvetovalo ali pa jim ni bilo oddano naročilo, čeprav so oddale najbolj ugodno ponudbo.

Člen 3

Odbor sestavljajo predstavniki držav članic, ki pripadajo organom teh držav.

Države članice imenujejo po enega člana odbora in po enega namestnika.

Predsednik odbora je uradnik Komisije. Predsedniku lahko pomagajo uradniki Komisije. Tajniške storitve zagotavlja Komisija.

Člen 4

Odbor skliče predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo enega od članov odbora.

Člen 5

Razprave odbora se vpišejo v zapisnik.

Člen 6

Odbor sprejme svoj poslovnik.

V Bruslju, 26. julija 1971

Za Svet

Predsednik

A. Moro

[1] UL 62, 12.4.1965, str. 883/65 in 889/65.

[2] UL 13, 29.1.1965, str. 150/65 in UL 63, 13.4.1965, str. 929/65.

--------------------------------------------------
Sklep Sveta

z dne 21. aprila 1970

o večletnih finančnih napovedih

(70/244/ESPJ, EGS, Euratom)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE SKLENIL:

Člen 1

Da bi zagotovili večletno vnaprejšnje načrtovanje proračuna Skupnosti, Komisija vsako leto po prejemu mnenja Odbora za proračunsko politiko pripravi finančno napoved za tri zaporedna proračunska leta, ki prikazuje finančne posledice veljavnih uredb in odločb oziroma sklepov ter predlogov, ki jih Komisija predloži Svetu, za Skupnost. Napoved je razčlenjena po kategorijah izdatkov.

Svet po prejemu mnenja Evropskega parlamenta prouči in oceni napoved.

Člen 2

Svet vsako leto na podlagi poročila Komisije prouči, v kolikšni meri se napoved sklada z dejanskim razvojem.

Člen 3

Ko Komisija ugotovi, da izdatki v določeni kategoriji bistveno presegajo napoved, poroča Svetu in predloži predloge za ustrezne ukrepe Skupnosti.

V Luxembourgu, 21. aprila 1970

Za Svet

Predsednik

P. Harmel

--------------------------------------------------
Sklep Sveta

o ustanovitvi Skupine za tehnično pomoč

SVET EVROPSKE GOSPODARSKE SKUPNOSTI JE

ker na nekaterih področjih razpoložljiva sredstva ne ustrezajo potrebam za tehnično pomoč in ker je treba odpraviti podvajanje pri posredovanju tehnične pomoči in učinkovito uporabljati vsa razpoložljiva finančna in človeška sredstva;

ker je torej treba državam v razvoju dati na voljo več tehnične pomoči in poiskati najboljše načine, da se to doseže;

ker je koristno primerjati ustrezne izkušnje, uporabo različnih metod in organizacijske probleme, ki se pojavijo, z dolžnim spoštovanjem dejavnosti drugih regionalnih ali mednarodnih organizacij, ki so odgovorne za tehnično pomoč;

ker morajo biti prizadevanja na področju tehnične pomoči, tako na mednarodni ravni kot tudi doma, bolj produktivna, vendar ne da bi nadomestila dejavnosti domačih agencij v državah članicah;

ker bi bilo torej zelo koristno uskladiti dejavnosti držav članic na področju tehnične pomoči in omogočiti največji možni izkoristek materialnih virov in delovne sile, namenjenih za tehnično pomoč,

SKLENIL:

1. Ustanovi se Skupina za tehnično pomoč, ki bo spodbujala dejavno sodelovanje med državami članicami in Komisijo in iskala skupne rešitve v zvezi s posebnimi problemi tehnične pomoči državam v razvoju.

2. Glavne naloge skupine so:

(a) izmenjati informacije o dejavnostih držav članic in Komisije na področju tehnične pomoči;

(b) primerjati razpoložljiva sredstva v državah darovalkah in potrebe držav v razvoju;

(c) preučevati vloge za tehnično pomoč, ki jih predložijo države, zlasti zato, da najdejo najboljši način, kako jim ugoditi;

(d) primerjati in po potrebi dajati predloge za usklajevanje metod in tehnik, ki jih domače agencije uporabljajo na področju tehnične pomoči;

(e) razmisliti o tem, da bi se v prihodnosti uvedla skupno ukrepanje na področju tehnične pomoči in predstavili predlogi v zvezi s tem;

(f) na splošno preučiti vse probleme v okviru pristojnosti skupine, ki bi ga sprožil katerikoli član in zlasti z namenom spodbujanja sodelovanja med državami članicami v mednarodnih organizacijah, in za pripravo koristnih predlogov v tej zvezi.

3. Skupino sestavljajo predstavniki iz vsake države članice in Komisije, ki imajo posebne zadolžitve na področju tehnične pomoči. Vsak predstavnik se lahko dogovori, da ga nadomešča njegov namestnik; za njegovo imenovanje veljajo enaki pogoji. Predstavnikom lahko pri razpravah o posebnih problemih pomagajo strokovnjaki.

Sekretariat Sveta zagotovi opravljanje strokovno-administrativnih nalog za potrebe skupine.

4. Visoki organ ESVS in Komisija Euratom imata na sestankih skupine lahko svoje predstavnike.

5. Skupina lahko povabi izvedence, za katere sodi, da se je z njimi koristno posvetovati.

6. Skupina redno poroča pristojnim organom.

V Bruslju, 19. oktobra 1960

Za Svet

Predsednik

J. M. A. H. Luns

--------------------------------------------------
(1)

v členu 1 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: „2. Glede razločljivosti, izenačenosti in nespremenljivosti velja naslednje: (a) vrste, navedene v Prilogi I, morajo izpolnjevati pogoje, določene v ‚Protokolih za preizkušanje razločljivosti, izenačenosti in nesprejemljivosti‘ Upravnega sveta Urada Skupnosti za rastlinske sorte (CPVO), ki so našteti v navedeni prilogi; (b) vrste, navedene v Prilogi II, morajo izpolnjevati smernice za izvajanje preizkušanja razločljivosti, izenačenosti in nespremenljivosti Mednarodne zveze za varstvo novih sort rastlin (UPOV), ki so naštete v navedeni prilogi. Ekološke sorte, primerne za ekološko pridelavo, ki pripadajo vrstam iz dela A Priloge III, lahko z odstopanjem od prvega pododstavka, kar zadeva izenačenost, namesto tega izpolnjujejo pogoje iz dela B navedene priloge. Države članice vsako leto do 31. decembra, in sicer do 31. decembra 2030, Komisiji in drugim državam članicam poročajo o številu vlog za registracijo sort in rezultatih preskušanja razločljivosti, izenačenosti in nespremenljivosti (RIN) v zvezi z navedenimi ekološkimi sortami.“;
Države članice z visoko pokritostjo s kolektivnimi pogajanji imajo na splošno majhen delež delavcev z nizkimi dohodki in visoke minimalne plače. V državah članicah z majhnim deležem zaposlenih z nizkimi dohodki stopnja pokritosti s kolektivnimi pogajanji presega 80 %. Podobno je v večini držav članic z visokimi ravnmi minimalnih plač glede na povprečno plačo pokritost s kolektivnimi pogajanji višja od 80 %. Zato bi morale države članice z manj kot 80-odstotno stopnjo pokritosti s kolektivnimi pogajanji sprejeti ukrepe za okrepitev takih kolektivnih pogajanj. Države članice s pokritostjo s kolektivnimi pogajanji pod 80-odstotnim pragom, bi morale zagotoviti okvir omogočitvenih pogojev za kolektivna pogajanja in pripraviti akcijski načrt za spodbujanje kolektivnih pogajanj, da bi stopnjo pokritosti s kolektivnimi pogajanji postopoma povečale. Vendar bi se moral prag 80-odstotne pokritosti s kolektivnimi pogajanji zaradi spoštovanja avtonomije socialnih partnerjev, ki vključuje njihovo pravico do kolektivnih pogajanj in izključuje kakršno koli obveznost sklepanja kolektivnih pogodb, uporabljati zgolj kot kazalnik, ki sproži obveznost za pripravo akcijskega načrta.Akcijski načrt bi bilo treba redno pregledati vsaj vsakih pet let in ga po potrebi revidirati.

Akcijski načrt in vse njegove posodobitve bi bilo treba priglasiti Komisiji in objaviti. Države članice bi morale imeti možnost, da se odločijo za ustrezno obliko akcijskega načrta. Akcijski načrt, ki ga je sprejela država članica pred začetkom veljavnosti te direktive, se lahko šteje za akcijski načrt na podlagi te direktive, če vsebuje ukrepe za učinkovito spodbujanje kolektivnih pogajanj in izpolnjuje zahteve na podlagi te direktive. Akcijski načrt bi bilo treba oblikovati po posvetovanju s socialnimi partnerji ali v dogovoru z njimi ali po skupni zahtevi socialnih partnerjev po dogovoru med njimi. Stopnja pokritosti s kolektivnimi pogajanji v državah članicah se močno razlikuje zaradi številnih dejavnikov, vključno zaradi nacionalne tradicije in prakse ter zaradi zgodovinskega konteksta. To je treba upoštevati pri analizi napredka do večje pokritosti s kolektivnimi pogajanji, predvsem glede na akcijski načrt iz te direktive.
(2)

Stalna povezava pod Rokavskim prelivom je dvocevni tunel železniške povezave pod Rokavskim prelivom med krajema Coquelles (Pas-de-Calais, Francija) in Folkestone (Kent, Združeno kraljestvo). Povezavi pripadajo tudi servisni predor in območji terminalov na obeh koncih za nadzor dostopa do predorov in izstopa iz njih. Zaradi te infrastrukture ima značilnosti pomorske povezave med Francijo in Združenim kraljestvom, z nadzorom meje na dveh vstopnih terminalih. Pomorska povezava in stalna povezava pod Rokavskim prelivom omogočata prečkanje Rokavskega preliva pod enakimi pogoji.
(1)

Namen direktiv Komisije 2003/90/ES (3) in 2003/91/ES (4) je zagotoviti, da so sorte poljščin in zelenjadnic, ki jih države članice vključijo v svoje nacionalne kataloge, skladne s protokoli, ki jih je določil Urad Skupnosti za rastlinske sorte (CPVO). Namen navedenih direktiv je zlasti zagotoviti skladnost s pravili glede lastnosti, ki morajo biti zajete kot minimum pri preskušanju, in minimalnih pogojev za preskušanje nekaterih sort poljščin in zelenjadnic. Za vrste, ki niso zajete v protokolih CPVO, je namen navedenih direktiv zagotoviti skladnost s smernicami Mednarodne zveze za varstvo novih sort rastlin (UPOV).
(a)

točka 5.1.3 se nadomesti z naslednjim: „5.1.3 Posebne določbe za vozila kategorij BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 in D1E Države članice se lahko odločijo, da na vozniških dovoljenjih za vozila kategorij BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ali D1E iz točke 5.1.2 ne bodo navajale nobenih omejitev na vozila z avtomatskim menjalnikom, če ima kandidat že vozniško dovoljenje, pridobljeno na podlagi opravljenega preizkusa na vozilu z ročnim menjalnikom za vsaj eno izmed naslednjih kategorij: B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ali D1E, ter je med preizkusom spretnosti in ravnanja opravil operacije iz točke 8.4.“;
(2)

Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (ZOVP), ki pomaga Komisiji kot neodvisni organ za ocenjevanje tveganja na področju kozmetičnih izdelkov, v svojem mnenju z dne 26. in 27. junija 2012 (2) navaja, da je kontaktna alergija na dišavne snovi pogosta, velika in pomembna težava v Evropi, ter da je izpostavljenost dišavnim snovem posledica uporabe drugih potrošniških proizvodov, kot so igrače. Poleg tega ZOVP navaja, da se v zadnjih letih dišavne kemikalije pogosto dodajajo v številne vrste potrošniških proizvodov, kot so otroške igrače, ki lahko bistveno pripomorejo k dermalni izpostavljenosti potrošnika dišavnim snovem. ZOVP dodaja, da so potrošniki izpostavljeni dišavnim snovem iz široke palete kozmetičnih izdelkov, drugih potrošniških proizvodov, farmacevtskih izdelkov in na delovnem mestu ter da so vse te izpostavljenosti pomembne v smislu kontaktne alergije, saj ni kritičen vir izpostavljenosti, temveč skupni odmerek na enoto površine. V preglednici 13-1 mnenja ZOVP je navedenih več uveljavljenih kontaktnih alergenov za ljudi.
(1)

Člen 4(1) Direktive 2011/65/EU določa, da morajo države članice zagotoviti, da električna in elektronska oprema, dana na trg, ne vsebuje nevarnih snovi iz Priloge II k navedeni direktivi. Navedena omejitev se ne uporablja za nekatere izvzete uporabe, ki so značilne za medicinske pripomočke ter instrumente za spremljanje in nadzor ter so navedene v Prilogi IV k navedeni direktivi.
(41)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s pravico do svobode in varnosti, spoštovanjem zasebnega in družinskega življenja, varstvom osebnih podatkov, svobodo gospodarske pobude, lastninsko pravico, pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča, domnevo nedolžnosti in pravico do obrambe, načeloma zakonitosti in sorazmernosti kaznivih dejanj in kazni, pa tudi pravico, da se za isto kaznivo dejanje kazensko ne preganja ali kaznuje dvakrat. Namen te direktive je zagotovitev popolnega spoštovanja navedenih pravic in načel ter bi jo bilo treba temu ustrezno izvajati –
(27)

Obseg ustvarjenih raziskovalnih podatkov eksponentno raste in daje možnosti za ponovno uporabo zunaj znanstvene skupnosti. Za učinkovito in celostno obravnavo vse večjih družbenih izzivov je postalo ključno in nujno, da je mogoče dostopati do podatkov iz različnih virov, pa tudi različnih sektorjev in disciplin, jih povezovati ter ponovno uporabljati. Med raziskovalnimi podatki so statistični podatki, rezultati poskusov, meritve, opazovanja, ki izhajajo iz terenskega dela, rezultati anket ter posnetki in slike razgovorov. Med njimi so tudi metapodatki, specifikacije in drugi digitalni predmeti. Raziskovalni podatki se razlikujejo od znanstvenih člankov, v katerih znanstveniki poročajo o ugotovitvah, ki izhajajo iz njihovih raziskav, in jih komentirajo. Dolga leta je bila odprta razpoložljivost in možnost ponovne uporabe podatkov iz javno financiranih znanstvenih raziskav odvisna od posebnih pobud politike. Odprti dostop se razume kot praksa zagotavljanja brezplačnega spletnega dostopa do rezultatov raziskav končnim uporabnikom brez omejitev uporabe in ponovne uporabe, kar presega okvir možnosti za zahtevo priznanja avtorstva. Cilj politik odprtega dostopa je zlasti zagotoviti raziskovalcem in širši javnosti dostop do raziskovalnih podatkov čim prej v procesu razširjanja ter poenostaviti njihovo uporabo in ponovno uporabo. Odprti dostop povečuje kakovost, zmanjšuje potrebo po nepotrebnem podvajanju raziskav, pospešuje znanstveni napredek, je sredstvo za boj proti znanstvenim goljufijam ter lahko na splošno spodbudi gospodarsko rast in inovacije. Poleg zagotavljanja odprtega dostopa so hvalevredna prizadevanja usmerjena v to, da bi načrtovanje upravljanja podatkov postalo standardna znanstvena praksa, in v podporo razširjanju raziskovalnih podatkov, ki jih je mogoče enostavno najti, so dostopni in interoperabilni ter jih je mogoče ponovno uporabiti (načelo FAIR).
(1)

Načelo 10 evropskega stebra socialnih pravic (2), razglašenega 17. novembra 2017 v Göteborgu, določa, da ima vsak delavec pravico do zdravega, varnega in primernega delovnega okolja. Pravica do visoke ravni varovanja zdravja in varnosti pri delu ter do delovnega okolja, ki je prilagojeno poklicnim potrebam delavcev in jim omogoča, da so dlje udeleženi na trgu dela, vključuje tudi zaščito pred izpostavljenostjo kemičnim dejavnikom pri delu.
(11)

Glede na zahtevek 2015-3 in na dejstvo, da je mehanično možno namestiti sijalko, namenjeno za medicinsko uporabo, v opremo za porjavenje in obratno, bi bilo treba v Prilogo III k Direktivi 2011/65/EU dodati nov podvnos 18(b)-I posebej za medicinske uporabe z izjemo tistih, ki spada pod točko 34 iz Priloge IV k Direktivi 2011/65/EU. Ta podvnos bi se moral uporabljati za kategoriji 5 in 8 ter bi moral veljati do 21. julija 2021.
(4)

Ležaji in puše, ki vsebujejo svinec, so potrebni, da bi pri velikih motorjih in motorjih, ki obratujejo v težkih in zahtevnih pogojih in se uporabljajo v necestni opremi za poklicno uporabo, kot so prenosni zračni kompresorji, prenosna varilna oprema in prenosni žerjavi, dosegli zadovoljivo zanesljivost glede odpornosti na zaribavanje, prilagodljivosti, možnosti uležajenja in odpornosti na zlomnine.