SL Uradni list Evropske unije L 33/1

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 6. novembra 2008

o državni pomoči C 17/05 (ex N 194/05 in PL 34/04) Poljske za Stocznia Gdynia

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6771)

(Besedilo v poljskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/47/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega odstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe (1) v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I. POSTOPEK

(1) V skladu z določbami točke 3 Priloge IV k Pristopni pogodbi, ki ureja postopek začasnega mehanizma, je Poljska dne 29. aprila 2004 priglasila ukrepe prestrukturiranja za Stocznia Gdynia S.A. (v nadaljnjem besedilu: ladjedelnica Gdynia). Zadeva je bila evidentirana pod številko PL 34/2004.

(2) Z dopisom z dne 19. maja 2004 je Komisija Poljsko zaprosila, naj posreduje določene manjkajoče dokumente. Poljska jih je predložila dne. 16. junija 2004. Komisija je z dopisi z dne 30. julija 2004, 8. oktobra 2004, 23. novembra 2004 in 4. marca 2005 zaprosila za dodatne informacije. Poljska je odgovorila z dopisi z dne 3. septembra 2004, evidentiranim 7. septembra 2004, z dne 10. novembra 2004, evidentiranim 15. novembra 2004, z dne 17. februarja 2005, evidentiranim 21. februarja 2005, z dne 30. marca 2005, evidentiranim 1. aprila 2005, in z dne 18. aprila 2005, evidentiranim 20. aprila 2005. Z dopisom z dne 22. aprila 2005, evidentiranim istega dne, je Poljska sprejela, da bo Komisija zadevo PL 34/2004 z dne 29. aprila 2004 obravnavala kot priglasitev v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES v zvezi s kakršnimi koli ukrepi, za katere je bilo ugotovljeno, da so nova pomoč. Zadevi je bila dodeljena nova številka: N 194/2005.

(3) Komisija je 1. junija 2005 sprejela odločitev o sprožitvi formalnega postopka, ki je bila objavljena v Uradnem listu (2). Poljsko in zainteresirane stranke je pozvala, naj predložijo svoje pripombe.

(4) Poljski je bilo dodeljeno podaljšanje roka za predložitev pripomb (dopis z dne 9. avgusta 2005). Poljska je nato svoje pripombe posredovala z dopisom z dne 2. septembra 2005, evidentiranim 5. septembra 2005. V svojem odgovoru je Poljska Komisiji predložila načrt za prestrukturiranje za ladjedelnico Gdynia z dne 4. marca 2004 (v nadaljnjem besedilu: načrt za prestrukturiranje 2004).

(5) Poljska je z dopisom z dne 3. novembra 2005, evidentiranim 7. novembra 2005, posredovala dodatne pripombe.

(6) Ladjedelnica Gdynia je svoje pripombe predložila z dopisom z dne 10. oktobra 2005, evidentiranim 14. oktobra 2005. Pripombe so posredovali tudi Ray Car Carriers (z dopisom z dne 7. oktobra 2005, evidentiranim 10. oktobra 2005), Stalno predstavništvo Danske pri EU (z dopisom z dne 7. oktobra 2005, evidentiranim 11. oktobra 2005), Dansko združenje ladjedelničarjev Danish Maritime (z dopisom z dne 7. oktobra 2005, evidentiranim istega dne), sindikat Solidarność (z dopisom z dne 7. oktobra 2005, evidentiranim 10. oktobra 2005) in Poljsko združenje ladjedelničarjev (z dopisom z dne 10. oktobra 2005, evidentiranim 11. oktobra 2005).

(7) Komisija je te pripombe Poljski posredovala z dopisoma z dne 26. oktobra 2005 in 12. decembra 2005 (3). Poljska je na te pripombe ladjedelnice Gdynia odgovorila z dopisom z dne 16. januarja 2006, evidentiranim 18. januarja 2006. Poljska na pripombe drugih tretjih oseb ni odgovorila.

(8) Komisija je poiskala pomoč zunanjega svetovalca, ki je ocenil načrt za prestrukturiranje 2004. Svetovalec je svoje poročilo Komisiji poslal decembra 2005.

(9) Z dopisom z dne 13. januarja 2006 je Komisija Poljsko zaprosila, naj predloži informacije o najnovejših dogodkih v zvezi s strategijo prestrukturiranja za ladjedelnico Gdynia. Poljska je odgovorila z dopisom z dne 20. februarja 2006, evidentiranim 21. februarja 2006, 22. februarja 2006 pa so se sestali predstavniki Komisije, poljskih organov in ladjedelnice Gdynia. Poljska je naznanila, da je načrt za prestrukturiranje 2004 zastarel in da je sprejela novo strategijo za prestrukturiranje Skupine ladjedelnica Gdynia, ki vključuje odcepitev od Skupine ladjedelnice Gdańsk z ustanovitvijo neodvisnega podjetja in (delno) privatizacijo ladjedelnice Gdynia. Poljska je prav tako naznanila, da bo spremenjen načrt za prestrukturiranje Komisiji predložila do 30. junija 2006, privatizacija ladjedelnice Gdynia pa bo sledila kmalu zatem.

(10) Po tem sestanku je Komisija dne 8. marca 2006 Poljski poslala dopis, na katerega je Poljska odgovorila z dopisom z dne 13. marca 2006, evidentiranim istega dne. V njem je sporočila časovni okvir privatizacije. Poljska je posredovala dodatne informacije o postopku privatizacije z dopisom z dne 29. marca 2006, evidentiranim 30. marca 2006. Komisija je zaprosila za dodatne informacije z dopisom z dne 30. marca 2006, na katerega je Poljska odgovorila z dopisom z dne 19. aprila 2006, evidentiranim 20. aprila 2006.

(11) Z dopisom z dne 6. aprila 2006, evidentiranim 10. aprila 2006, je Poljska predložila prvi osnutek dokumenta „Strategija za ladjedelniški sektor (ladjedelnice za pomorske gradnje) na Poljskem med letoma 2006 in 2010“. Komisija je z dopisom z dne 12. aprila 2006 posredovala svoje pripombe. Dokument je 31. avgusta 2006 Poljska dokončno odobrila in ga Komisiji poslala z dopisom z dne 1. septembra 2006, evidentiranim istega dne.

(12) Ladjedelnica Gdynia je z elektronskim sporočilom z dne 15. maja 2006 Komisiji predložila „informacijski memorandum o ladjedelnici Gdynia“ iz maja 2006, ki je bil potencialnim investitorjem dan na voljo 10. maja 2006.

(13) Z dopisom z dne 26. maja 2006, evidentiranim 30. maja 2006, je Poljska predložila dodatne informacije o tekočem postopku privatizacije, vključno s seznamom podjetij, ki jim je Poljska prek svojega svetovalca za privatizacijo poslala ponudbo za udeležbo pri novem povečanju kapitala, ki ga je Generalna skupščina ladjedelnice Gdynia odobrila 19. aprila 2006. Z dopisom z dne 13. julija 2006, evidentiranim 17. julija 2006, je Poljska predložila dodatne informacije o tekočem postopku privatizacije in Komisijo obvestila, da sta dve podjetji predložili predhodni ponudbi za udeležbo pri povečanju kapitala, predložila pa je tudi primerjalno analizo teh dveh ponudb, ki jo je pripravil svetovalec za privatizacijo.

(14) Ladjedelnica Gdynia je Komisiji 9. junija 2006 predložila prvotne osnutke sprememb k načrtu za prestrukturiranje. Predstavniki Komisije so 13. junija 2006 obiskali ladjedelnico in izrazili začetne pripombe glede spremenjenega načrta za prestrukturiranje. Zunanji svetovalec Komisije je svoje pripombe predložil v poročilu iz julija 2006. Z dopisom z dne 17. julija 2006 je Komisija komentirala pomanjkljivosti osnutka sprememb k načrtu za prestrukturiranje.

(15) Med predstavniki Komisije in poljskimi organi je potekalo več sestankov glede postopka privatizacije in priprave spremenjenega načrta za prestrukturiranje: v Bruslju dne 31. januarja, 22. februarja in 10. maja 2006 ter v prostorih ladjedelnice Gdynia dne 13. junija 2006.

(16) Poljska je na dopis Komisije z dne 17. julija 2006 odgovorila z dopisom z dne 31. avgusta 2006, evidentiranim 1. septembra 2006.

(17) Poljska je Komisijo obvestila o spremembah „Načrta za prestrukturiranje Stocznia Gdynia S.A.“ z dne 3. septembra 2006 (v nadaljnjem besedilu: načrt za prestrukturiranje 2006) in o novi državni pomoči za ladjedelnico Gdynia, in sicer po odločitvi Komisije, da sproži formalni postopek.

(18) Poljska je posredovala dodatne informacije o postopku prestrukturiranja Skupine ladjedelnice Gdynia z dopisom z dne 12. septembra 2006, evidentiranim 13. septembra 2006. V njem je poudarila, da je bil kapital ladjedelnice Gdańsk in Skupine ladjedelnice Gdynia ločen.

(19) Dodatne informacije glede postopka privatizacije ladjedelnice Gdynia so bile posredovane z dopisom z dne 26. septembra 2006, evidentiranim 27. septembra 2006.

(20) Poljska je Komisijo obvestila o dodatni novi pomoči za ladjedelnico Gdynia, in sicer z dopisom z dne 21. novembra 2006, evidentiranim 27. novembra 2006.

(21) 7. decembra 2006 sta se sestala komisarka Kroesova in Piotr Woźniak, poljski minister za gospodarstvo. Minister je navedel, da želi Poljska ponovno začeti postopek privatizacije ladjedelnice Gdynia, in sicer s pomočjo odprtega in preglednega postopka, ki naj bi se zaključil do junija 2007. Poljska je to izjavo potrdila z dopisom z dne 27. decembra 2006, evidentiranim 4. januarja 2007, in sicer s sklicevanjem na odločitev vlade z dne 19. decembra 2006 o potrditvi dokumenta z naslovom „Stanje v ladjedelniški industriji“. Poljska je Komisijo zaprosila za pogovore o izravnalnih ukrepih.

(22) Predstavniki Komisije so z zunanjim svetovalcem ladjedelnico obiskali 19. decembra 2006, njihov namen pa je bil zbrati dejstva in podatke, potrebne za oceno izravnalnih ukrepov. Zunanji svetovalec Komisije je 16. januarja 2007 predložil poročilo o zmogljivosti ladjedelnice.

(23) Komisija je na dopis z dne 27. decembra 2006 odgovorila z dopisom z dne 29. januarja 2007, v katerem je Poljsko pozvala, naj do konca februarja 2007 pošlje predlog za izravnalne ukrepe za ladjedelnico Gdynia.

(24) Z dopisom z dne 28. februarja 2007, evidentiranim istega dne, je Poljska predložila pojasnila v zvezi s privatizacijo ladjedelnice Gdynia in tudi predlog za izravnalne ukrepe.

(25) Na podlagi tega je 15. marca 2007 potekal tehnični sestanek med Komisijo, poljskimi organi in predstavniki ladjedelnice. Osredotočili so se predvsem na izravnalne ukrepe, govorili pa so tudi o tekočem postopku privatizacije. Komisija in poljski organi so se dogovorili, da bo Komisija tehnične pogovore vodila neposredno z ladjedelnico Gdynia z namenom primerjati vse podatke, potrebne za oceno izravnalnih ukrepov, ki jih predlaga Poljska. Ladjedelnica Gdynia je nekaj prvotnih informacij o zmogljivosti ladjedelnice posredovala po elektronski pošti 12. marca 2007, evidentirani 27. aprila 2007.

(26) Komisija je zaprosila za dodatne informacije o izravnalnih ukrepih, in sicer z dopisi z dne 29. marca 2007, 27. aprila 2007 in 25. maja 2007. Ladjedelnica Gdynia je nanje odgovorila z dopisi z dne 20. aprila 2007, evidentiranim 23. aprila 2007, z dne 9. maja 2007, evidentiranim 10. maja 2007, in z dne 30. maja 2007, evidentiranim 31. maja 2007. Ladjedelnica Gdynia je dodatne informacije predložila na sestanku s predstavniki Komisije dne 6. junija 2007 in naknadno z dopisom z dne 18. junija 2007, evidentiranim 21. junija 2007. Komisija je z elektronsko pošto z dne 20. junija 2007 zaprosila za dodatne informacije, ladjedelnica Gdynia pa je odgovorila z dopisom z dne 25. junija 2007, evidentiranim istega dne.

(27) Z dopisom z dne 31. julija 2007 je Komisija Poljsko obvestila, da predhodna analiza izravnalnih ukrepov, ki jih je Poljska predlagala za ladjedelnico Gdynia, nakazuje, da so ukrepi sprejemljivi, vendar pod določenimi pogoji. Poljska je odgovorila z dopisom z dne 24. avgusta 2007, evidentiranim 27. avgusta 2007, v katerem je navedla svoje pripombe v zvezi s pogoji, ki urejajo izvajanje izravnalnih ukrepov za ladjedelnico Gdynia. Komisija je vprašanje o izravnalnih ukrepih zaprla z dopisom z dne 3. oktobra 2007.

(28) V telefonskem pogovoru z dne 24. maja 2007 so poljski organi Komisijo obvestili, da namerava Poljska ponovno začeti postopek privatizacije ladjedelnice Gdynia, in sicer z javnim razpisom. Komisija je z dopisom z dne 29. maja 2007 zaprosila za izčrpne informacije o najnovejših dogodkih v postopku privatizacije, svojo zahtevo pa je ponovila v dopisu z dne 6. junija 2007. Poljska je odgovorila z dopisom z dne 22. junija 2007, evidentiranim 25. junija 2007. Po dodatni zahtevi za informacije z dne 28. junija 2007 pa je z dopisom z dne 11. julija 2007, evidentiranim istega dne, predložila zadnje informacije. S tem dopisom je Poljska Komisiji predložila tudi informacijski memorandum o ladjedelnici Gdynia z dne 4. julija 2007 (v nadaljnjem besedilu: informacijski memorandum). V dopisu z dne 31. julija 2007 je Komisija navedla, da postopka privatizacije ni več mogoče zavlačevati.

(29) Komisija je svoje pripombe v zvezi z informacijskim memorandumom posredovala v dopisu z dne 30. julija 2007. Poljska je odgovorila z dopisom z dne 21. avgusta 2007, evidentiranim 27. avgusta 2007. Z dopisom z dne 29. avgusta 2007, evidentiranim istega dne, je Poljska predložila osnutek dokumenta z naslovom „Dodatna pojasnila k informacijskemu memorandumu o ladjedelnici Gdynia“ z dne 29. avgusta 2007, ki naj bi se priložil informacijskemu memorandumu z dne 4. julija 2007 (v nadaljnjem besedilu: Priloga k informacijskemu memorandumu). Komisija je predstavila svoje pripombe v zvezi s Prilogo k informacijskemu memorandumu z dopisom z dne 4. septembra 2007, na katerega je Poljska odgovorila z dopisom z dne 7. septembra 2007, s katerim je predložila spremenjeno različico Priloge k informacijskemu memorandumu. Komisija je svoje končne pripombe predstavila v dopisu z dne 14. septembra 2007.

(30) Poljska je informacije o najnovejših dogodkih v postopku privatizacije posredovala v dopisih z dne 7. septembra 2007, evidentiranim istega dne, z dne 23. oktobra 2007, evidentiranim 24. oktobra 2007, in z dne 25. oktobra 2007, evidentiranim istega dne.

(31) Na dopis Komisije z dne 30. novembra 2007 je Poljska predložila dodatne informacije o postopku privatizacije z dopisi z dne 13., 19. in 21. decembra 2007, ki so bili evidentirani 14., 20. in 21. decembra 2007. V zadnjem dopisu je Poljska Komisijo obvestila, da je prejela tri zavezujoče ponudbe za nakup ladjedelnice Gdynia. Te ponudbe je Komisiji posredovala z dopisom z dne 8. februarja 2008, evidentiranim 11. februarja 2008.

(32) 10. januarja 2008 so se v Bruslju sestali predstavniki Komisije in poljskih organov. Sklepne ugotovitve tega sestanka je Komisija ponovila v dopisih z dne 17. in 30. januarja 2008.

(33) Z dopisom z dne 30. januarja 2008 je Poljska Komisijo obvestila, da je dva ponudnika povabila k pogajanjem s finančnim ministrstvom. Z dopisom z dne 14. februarja 2008, evidentiranim 19. februarja 2008, je Poljska naznanila, da bo postopek privatizacije ladjedelnice Gdynia zaključen do poletja 2008. Komisija je odgovorila z dopisom z dne 28. februarja 2008.

(34) Z dopisom z dne 29. februarja 2008, evidentiranim 3. marca 2008, je Poljska predložila prvi osnutek novega načrta za prestrukturiranje, ki ga je pripravil eden izmed ponudnikov, Amber Sp. z.o.o. Podjetju so bila 20. marca 2008 odobrena začasna ekskluzivna pogajanja, podjetje pa je z elektronsko pošto z dne 9. aprila 2008, evidentirano 24. aprila 2008, predložilo posodobljen osnutek načrta za prestrukturiranje. Ponudnik je dodatne informacije predložil v „Ključnih smernicah za prestrukturiranje“, dokumentu, ki je bil predložen na sestanku dne 10. aprila 2008 in evidentiran 18. aprila 2008. Informacije, ki jih je pripravil drugi ponudnik, so bile predložene pozneje, z dopisom z dne 7. aprila 2008, evidentiranim 18. aprila 2008, in sicer po opominu z dne 18. marca 2008.

(35) Poljska je predložila informacije o dogodkih v pogajanjih s podjetjem Amber Sp. z.o.o. kot ekskluzivnim ponudnikom, in sicer z dopisi z dne 28. marca 2008, evidentiranim istega dne, z dne 7. aprila 2008, evidentiranim 18. aprila 2008, z dne 23. aprila 2008, evidentiranim istega dne, in z dne 25. aprila 2008, evidentiranim istega dne. 10. aprila 2008 so se v Varšavi sestali predstavniki Komisije, ladjedelnice Gdynia, podjetja Amber Sp. z.o.o. in poljskih organov. Poljska je zapisnik tega sestanka Komisiji predložila z dopisom z dne 7. maja 2008, evidentiranim 13. maja 2008.

(36) Komisija je svoje pripombe v zvezi z napredkom postopka privatizacije predložila z dopisoma z dne 21. in 30. aprila 2008.

(37) Z dopisom z dne 12. maja 2008, evidentiranim istega dne, je Poljska Komisijo obvestila, da se je podjetje Amber Sp. z.o.o. umaknilo iz postopka privatizacije. Z dopisom z dne 26. maja 2008, evidentiranim 27. maja 2008, so poljski organi Komisijo obvestili, da se je minister za finance odločil za zaključek postopka privatizacije v okviru javnega razpisa in da bo začel pogajanja s tistimi ponudniki, katerih ponudbe so bile prejete na začetku postopka leta 2007.

(38) Poljski organi so Komisijo obvestili, da nameravajo ponovno začeti postopek privatizacije z namenom podpisa privatizacijskih sporazumov v novembru 2008. Od 3. junija 2008 je Poljska Komisiji predložila dnevna poročila o ukrepih, ki so jih različne zainteresirane stranke sprejele v ponovnem postopku privatizacije. Z dopisom z dne 6. junija 2008, evidentiranim istega dne, je Poljska Komisiji predložila „informacijski memorandum o ladjedelnici Gdynia“ z dne 2. junija 2008 (v nadaljnjem besedilu: informacijski memorandum 2008).

(39) Na zahtevo poljskih organov so se 10. junija 2008 sestali predstavniki Komisije, poljskih organov in ISD Polska, ki je bil Komisiji predstavljen kot potencialni kupec ladjedelnice Gdynia. Komisija in poljski organi so se ponovno sestali 13. junija 2008.

(40) Z dopisom z dne 26. junija 2008, evidentiranim istega dne, je Poljska predložila osnutek načrta za prestrukturiranje ladjedelnic Gdynia in Gdańsk, ki ga je pripravil ISD Polska (lastnik ladjedelnice Gdańsk), in osnutek načrta za prestrukturiranje ladjedelnice Gdynia, ki ga je pripravila Poljska ladjedelnica (v nadaljnjem besedilu: PSC).

(41) Z dopisom z dne 4. julija 2008 je Komisija zaprosila za pojasnila v zvezi z določenimi vprašanji glede osnutka načrta za prestrukturiranje, ki ga je pripravil ISD Polska. Poljska je odgovorila z dopisoma z dne 7. in 8. julija 2008, evidentiranima 7. in 8. julija. 8. julija 2008 so se sestali predstavniki poljskih organov, ISD Polska in Komisije.

(42) Z dopisom z dne 14. julija 2008 se je Poljska zavezala, da bo Komisiji do 12. septembra 2008 posredovala končni načrt za prestrukturiranje.

(43) 16. julija 2008 je Komisija predhodno potrdila oceno in sklepne ugotovitve, predstavljene v osnutku odločbe o zaključku formalne preiskave, v kateri je bilo ugotovljeno, da je pomoč za ladjedelnico Gdynia nezdružljiva s skupnim trgom in jo je treba povrniti. Vendar pa se je Komisija na podlagi dopisa poljskih organov z dne 14. julija 2008 odločila, da bo odložila sprejetje te odločbe, da bi ocenila, ali bo novi načrt za prestrukturiranje, ki naj bi ga poljski organi predložili do 12. septembra 2008, znatno izboljšal stanje in omogočil sklep, da je pomoč združljiva s skupnim trgom.

(44) Od takrat je Poljska Komisiji pošiljala tedenska poročila o postopku privatizacije (dopisi z dne 28. julija, 4. avgusta, 12. avgusta, 21. avgusta, 25. avgusta, 1. septembra, 8. septembra, 16. septembra in 23. septembra, ki so bili evidentirani na iste dni).

(45) V dopisu z dne 18. julija, evidentiranem 21. julija, je Poljska zaprosila za tri kroge posvetovanj s Komisijo o osnutku načrta za prestrukturiranje, in sicer z namenom priprave končne različice, ki bi vsebovala pripombe Komisije. Komisija se je z dopisom z dne 31. julija strinjala s časovnim okvirom.

(46) Vendar pa je prvi neuradni sestanek med poljskimi organi in Komisijo potekal šele 21. avgusta 2008. Drugi sestanek s poljskimi organi je ob prisotnosti ISD Polska potekal 2. septembra 2008. Poljska je osnutek načrta za prestrukturiranje ISD Polska neuradno predložila 28. avgusta 2008, spremenjeno različico tega osnutka pa 8. septembra 2008.

(47) Z dopisom z dne 12. septembra 2008, evidentiranim istega dne, je Poljska predložila končni načrt za prestrukturiranje ladjedelnic Gdynia in Gdańsk podjetja ISD Polska.

(48) Z dopisom z dne 16. septembra 2008, evidentiranim 17. septembra 2008, je Poljska predložila osnutek privatizacijskega sporazuma med ISD Polska in poljskim ministrstvom za finance.

(49) 30. septembra 2008 je potekal sestanek med poljskimi organi in Komisijo. Sestanka so se udeležili tudi predstavniki ISD Polska.

(50) Z dopisom z dne 27. oktobra 2008 je Komisija poljskim organom sporočila okvirne pogoje za izvajanje te odločbe. V dopisu z dne 3. novembra 2008, evidentiranem 4. novembra 2008, se je Poljska zavezala, da bo v celoti izpolnila te pogoje. Komisija je to zavezo sprejela v dopisu z dne 6. novembra 2008.

(51) Z dopisom z dne 14. junija 2007 je Komisija poljske organe zaprosila, naj predložijo pregled vseh državnih pomoči za ladjedelnico od pristopa Poljske k EU 1. maja 2004. Poljska je odgovorila z dopisom z dne 11. julija 2007, evidentiranim istega dne. Komisija je z dopisom z dne 13. novembra 2007 zaprosila za dodatna pojasnila, Poljska pa je odgovorila z dopisom z dne 9. januarja 2008, evidentiranim istega dne. Poljska je Komisijo obvestila o dodatni pomoči za ladjedelnico Gdynia z dopisom z dne 6. decembra 2007, evidentiranim istega dne, z dne 12. februarja 2008, evidentiranim 13. februarja 2008, in z dopisom z dne 6. junija 2008, evidentiranim istega dne.

II. PODROBEN OPIS POMOČI

1. ZADEVNO PODJETJE

(52) Prejemnik pomoči je ladjedelnica Gdynia. Podjetje ima sedež v regiji Gdańsk-Gdynia-Sopot na severu Poljske.

(53) Komisija ugotavlja, da so v skladu s pravili o državni pomoči podjetja v tej regiji upravičena do pomoči iz strukturnih skladov v okviru cilja konvergence (4) in iz Kohezijskega sklada (5). Zlasti so podjetja iz te regije potencialno upravičena do podpore iz regionalnega operativnega programa v okviru prednostnih ciljev, namenjenih podpori malim in srednje velikim podjetjem, ukrepom za inovacije in prenos tehnologij (usmerjenim v dolgoročno ustvarjanje delovnih mest) ter razvoju socialne in izobraževalne infrastrukture za namene poklicnega in vseživljenjskega usposabljanja. Podjetja v regiji so upravičena tudi do operativnih programov na področju inovativnega gospodarstva in človeških virov. Programi na področju človeških virov so posebej namenjeni pomoči podjetjem in trgu dela pri prilagajanju na spremembe v gospodarstvu, vključno s postopki prestrukturiranja.

(54) Ladjedelnica Gdynia je dejavna v ladjedelniškem sektorju, proizvodnji ladijskih trupov, jeklenih mostov in storitvah s področja ladjedelništva ter storitvah, ki z ladjedelništvom niso povezane.

(55) Največji delničarji ladjedelnice Gdynia (6) so finančno ministrstvo, ki ima 32 % delnic, kar pomeni 35 % glasovalnih pravic, Ray Car Carriers Ltd (16 % in 22 %), Korporacja Polskie Stocznie S.A. (10 % in 6 %), Industrijska razvojna agencija (Agencja Rozwoju Przemysli S.A.) (9 % in 13 %) in Stoczniowy Fundusz Inwestycyjny S.A. (7 % in 5 %). Nobeden izmed ostalih delničarjev nima več kot 4 % delnic.

(56) Ladjedelnica Gdynia je matična družba Skupine ladjedelnice Gdynia, ki ima 12 hčerinskih družb. Do nedavnega je bilo podjetje Stocznia Gdańsk S.A. ena izmed hčerinskih družb, vendar pa je ladjedelnica Gdynia s sporazumom iz oktobra 2007 prodala preostale delnice v ladjedelnici Gdańsk novemu večinskemu lastniku družbe Stocznia Gdańsk S.A. Kljub temu je imela ladjedelnica Gdynia od leta 1998 do jeseni 2006 večinski delež v družbi Stocznia Gdańsk S.A. (nekdaj imenovani Stocznia Gdańsk – Grupa Stoczni Gdynia), zato je prestrukturiranje obeh ladjedelnic potekalo vzporedno.

(57) Glavni proizvodi ladjedelnice Gdynia so kontejnerske ladje med 1 100 in 5 000 TEU in ro-ro ladje za prevoz avtomobilov z nosilnostjo med 2 100 in 6 000 avtomobili. Ladjedelnica proizvaja tudi večnamenska plovila, plovila za prevoz proizvodov/kemikalij, ladje za prevoz razsutega tovora in ladje za prevoz utekočinjenega naftnega plina.

(58) V segmentu kontejnerskih ladij do 3 000 TEU so njene največje konkurentke evropski ladjedelnici Aker Ostsee in Volkswerft Stralsund iz Nemčije ter korejske in kitajske ladjedelnice. Ladjedelnica proizvaja največje ladje za prevoz avtomobilov na svetu (glede na nosilnost), njen delež za te proizvode na svetovnem trgu pa je glede na knjigo naročil 11 % (7). V EU nobena druga ladjedelnica ne proizvaja tako velikih ladij za prevoz avtomobilov, edina evropska konkurentka pa je ladjedelnica Uljanik na Hrvaškem. Njene druge konkurentke so korejske in japonske ladjedelnice.

(59) Med letoma 2002 in 2006 je ladjedelnica Gdynia izdelala 48 plovil. Glede knjige naročil je bila ladjedelnica leta 200413. največja ladjedelnica na svetu (merjeno v kompenzirani bruto tonaži, KBT). Leta 2005 je bila 21. na svetu, vendar še vedno največja ladjedelnica v Evropi.

(60) Njena knjiga naročil trenutno (stanje aprila 2008) (8) zajema 16 pogodb (12 ladij za prevoz avtomobilov in 4 kontejnerske ladje) s skupno količino 581 000 KBT za dobavo v letih 2008 in 2009.

(61) Glavne proizvodne zmogljivosti ladjedelnice Gdynia zajemajo dva suha doka, SD I in SD II.

(62) Avgusta 2007 je ladjedelnica Gdynia zaposlovala 4 611 ljudi, od katerih jih je bilo 68 % neposredno povezanih s proizvodnim postopkom (9). To pomeni, da se je število zaposlenih od decembra 2004, ko jih je ladjedelnica zaposlovala 6 249, zmanjšalo za 26 % (10).

(63) Skupina ladjedelnice Gdynia se je s prvimi težavami srečala leta 2002. V načrtu za prestrukturiranje 2004 je pojasnjeno, da so bili dejavniki, ki so povzročili slabo finančno stanje, zunanji, na primer azijska konkurenca, dvig tečaja poljskega zlota v primerjavi z dolarjem, višje cene jekla in težave pri dostopu do financiranja po bankrotu Stocznia Szczecin Porta Holding S.A. ter zrušitev portalnega dvigala v ladjedelnici Gdynia med hudim neurjem leta 1999. Ladjedelnica Gdynia je v okviru prizadevanj za več naročil, zlasti po nakupu ladjedelnice Gdańsk leta 1998, zaradi česar je imela večji proizvodni potencial, sprejela več upravljavskih odločitev, ki pa so se izkazale za problematične. Ladjedelnica je prevzela tveganja v zvezi z zasnovo ter tehnološka, finančna in poslovna tveganja (novi proizvodi, prototipi in neprofitna gradnja plovil, ki so bila za ladjedelnico nova, na primer majhne ladje za prevoz razsutega tovora, ladje za prevoz kemikalij, ro-ro ladje, tankerji za prevoz plina, ladje za prevoz zabojnikov za razsuti tovor in ladje za prevoz splošnega tovora). Nezadovoljiv je bil tudi napredek ladjedelnice Gdynia pri nižanju proizvodnih stroškov.

(64) Te težave so bile prisotne skozi ves postopek prestrukturiranja. Po načrtu za prestrukturiranje 2006 sta bila razloga za te vztrajne težave dvig vrednosti zlota v primerjavi z dolarjem in izjemen dvig cen jekla, kar pa se ni odražalo v pogodbah, ki jih je sklenila ladjedelnica. Drug razlog je bilo pomanjkanje finančnih sredstev za obširnejše dejavnosti prestrukturiranja.

(65) Finančne težave Skupine so privedle do javnega in komercialnega dolga ter do zaostanka pri izplačilu plač, pomanjkanja materialov, upočasnitve proizvodnje, višjih stroškov (potrošnja delovne sile, globe) in znatnih zamud pri izpolnjevanju pogodb.

(66) Finančno stanje ladjedelnice Gdynia se je postopoma poslabšalo. Razpredelnica 1 Poslovanje ladjedelnice Gdynia (v mio PLN) 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Prihodek od prodaje 1 724 891 1 327 1 599 1 259 1 040 Rezultat – 477 – 190 –77 – 114 – 292 – 311 Kapital – 288 – 285 – 576 – 928 Vir: Načrt za prestrukturiranje 2006 in informacijski memorandum.

(67) Ladjedelnica pričakuje, da bo imela glede na trenutno stanje v knjigi naročil v letih 2008 in 2009 še večje izgube (11).

2. ODLOČITEV O SPROŽITVI POSTOPKA NA PODLAGI ČLENA 88(2) POGODBE ES

(68) V svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Komisija navedla, da nekateri ukrepi, o katerih je bila obveščena v skladu s točko 3 Priloge IV k Pristopni pogodbi, pomenijo novo pomoč, saj so bili dodeljeni po pristopu Poljske k EU 1. maja 2004 oziroma v času odločitve še niso bili dodeljeni. Komisija je te ukrepe navedla v delu B Priloge I k tej odločitvi.

(69) Komisija je tudi odločila, da je bilo več ukrepov iz dela A Priloge I k odločitvi ladjedelnici Gdynia dodeljenih pred 1. majem 2004, ki pa po pristopu niso bili veljavni v smislu točke 3 Priloge IV k Pristopni pogodbi, zato se ti ukrepi ne bodo preverjali v skladu s postopkom, določenim v členu 88(2) Pogodbe ES. Ta odločba torej ne zajema teh ukrepov. Kljub temu jih je treba vključiti v oceno združljivosti ukrepov, dodeljenih po pristopu, s skupnim trgom.

(70) Komisija je navedla, da pred pristopom ni bila sprejeta pravno zavezujoča odločitev glede ukrepov iz dela B Priloge I k odločitvi, čeprav je priznala, da so bili sprejeti predhodni koraki v smeri takšne pravno zavezujoče odločitve.

(71) V zvezi s prestrukturiranjem javnega dolga po postopku iz poglavja 5a na podlagi Zakona o državni pomoči (podjetja, ki so posebno pomembna za trg dela) z dne 30. oktobra 2002, kakor je bil spremenjen (12), je Komisija sklenila, da je odločba o prestrukturiranju, ki jo je izdal predsednik Industrijske razvojne agencije, vladne agencije, ki je odgovorna za upravljanje postopka iz poglavja 5a, pravno zavezujoča. V tem primeru pa pred pristopom ni bila izdana nobena takšna odločba o prestrukturiranju (13). To pa zato, ker odločba, ki jo je predsednik Industrijske razvojne agencije izdal 19. aprila 2004 in z njo odobril načrt za prestrukturiranje 2004, ni izpolnjevala postopkovnih in bistvenih zahtev, ki so potrebne za odločitev o prestrukturiranju.

(72) Komisija je sprejela pojasnilo Poljske, da bodo obračunane obresti na dolgove po javnem pravu samodejno odpisane skupaj z glavnico, in sicer zaradi pomožnega značaja, ne da bi bilo treba izdati ločeno odločbo.

(73) Komisija ni našla dokazov o pravno zavezujočih odločitvah za vrsto ukrepov, vključno z jamstvom za proizvodnjo in povečanjem kapitala, izdajo obveznic in zamenjavo dolga za kapital, ki so v delu B Priloge I k odločitvi navedeni kot ukrepi 28 do 34. Komisija se je odzvala zlasti na glavni argument Poljske, in sicer, da so bili ti ukrepi vključeni v načrt za prestrukturiranje 2004 za ladjedelnico Gdynia, ki ga je odobril nadzorni svet ladjedelnice, predstavniki finančnega ministrstva pa so pristojne organe zadolžili za izvajanje ukrepov, saj so glasovali za načrt.

(74) Komisija je zlasti ugotovila, da v kolikor delničarji niso sprejeli nujnih ukrepov v ta namen, nadzorni svet ni imel pooblastil za sprejetje odločitev, ki delničarjem prinašajo negativne finančne posledice. Komisija je prav tako ugotovila, da tudi ob domnevi, da je nadzorni svet imel pooblastilo za sprejetje takšnih odločitev v imenu in na račun delničarjev, še vedno ostaja nejasno, ali takšna odločitev ustvarja pozitivno obveznost finančnega ministrstva, da dodeli državno pomoč, saj običajno ukrepov, ki jih sprejme država kot akter na trgu, ni mogoče izenačiti z ukrepi, ki jih država sprejme za doseganje različnih javnih ciljev.

(75) V zvezi z ukrepom 32 iz dela B Priloge I k odločitvi (povečanje kapitala v višini 40 milijonov PLN), je Komisija izrazila dvom glede tega, ali je bila odločitev, ki finančno ministrstvo obvezuje k povečanju kapitala pred pristopom Poljske, pravno veljavna, saj zahteva, da je treba povečanje kapitala pri pristojnem sodišču registrirati šest mesecev pred samim dejanjem, ni bila izpolnjena.

(76) Ker je Komisija ugotovila, da številni ukrepi za ladjedelnico Gdynia pomenijo novo pomoč, je izrazila dvom, da so bili pogoji, potrebni za odobritev pomoči kot pomoči za prestrukturiranje, sploh izpolnjeni.

3. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

(a) Pripombe ladjedelnice Gdynia

(77) Prejemnica je predstavila dve vrsti argumentov: glede pristojnosti Komisije v zvezi z ukrepi, navedenimi v delu B Priloge I k odločitvi, in glede dvomov Komisije v zvezi z združljivostjo te pomoči s skupnim trgom, v kolikor se šteje, da gre za novo pomoč.

(78) V zvezi s prestrukturiranjem javnega dolga po poglavju 5a je prejemnica navedla, da že sama dodelitev pomoči pomeni odločbo o prestrukturiranju s strani predsednika Industrijske razvojne agencije. Prejemnica je vztrajala, tako kot Poljska v začetni fazi preiskave Komisije, da je zadevno odločitev sprejel predsednik Industrijske razvojne agencije pred pristopom k EU, in sicer 19. aprila 2004.

(79) Prejemnica je trdila, da so se vsi posamezni javni upniki strinjali s prestrukturiranjem po poglavju 5a, kar pomeni dodelitev pomoči pred pristopom (14).

(80) V nasprotju z navedbami Poljske v prvi fazi preiskave Komisije je prejemnica trdila, da od 30. junija 2003 niso nastale zamudne obresti za dolgove po javnem pravu, prestrukturirane po poglavju 5a.

(81) Prejemnica je navedla, da je bila izpostavljenost države v zvezi z ukrepom 32 (povečanje kapitala) znana pred pristopom in da je zato pomoč treba označiti kot dodeljeno pred pristopom.

(82) Prejemnica je podala pripombe tudi v zvezi z drugimi vidiki odločitve. Zlasti je navedla, da jamstva za proizvodnjo, ki jih je ladjedelnici zagotovila izvozno-kreditna agencija Export Credit Insurance Corporation, ne pomenijo državne pomoči. Prejemnica je navedla, da je garancijska shema izvozno-kreditne agencije sistem samofinanciranja, v okviru katerega vplačane premije dolgoročno presežejo krita tveganja in dejansko izplačane zneske. Prejemnica je opisala pogoje, pod katerimi izvozno-kreditna agencija izda ta jamstva (premije in zahtevane vrste zavarovanj).

(83) V zvezi z zahtevo, da mora biti pomoč omejena na najmanjši potrebni znesek, je prejemnica navedla, da je bil znesek pomoči strogo omejen na najmanjši potrebni znesek in da bi bila lahko upravičena do več pomoči, če bi bila ta na voljo. Prejemnica je tudi navedla, da tudi če bi Komisija stroške prestrukturiranja natančno opredelila (tj. brez tekočih stroškov ladjedelnice), finančna komponenta teh stroškov brez državne pomoči še vedno ne bi presegla 30 %, kar je v skladu s Smernicami za prestrukturiranje iz leta 1999 (15).

(84) Prejemnica je tudi navedla, da državna pomoč za ladjedelnico Gdynia ne izkrivlja konkurence v Evropi, saj naj bi prava konkurenca evropskim ladjedelnicam prihajala z Daljnega vzhoda. Prejemnica priznava, da kontejnerske ladje izdelujejo tudi druge evropske ladjedelnice, zlasti nemške, vendar navaja, da se nemške kontejnerske ladje razlikujejo po zasnovi in tehničnih specifikacijah. Prejemnica je zagotovila, da ladij za prevoz avtomobilov ne izdeluje nobena druga ladjedelnica v EU in da zato ladjedelnica Gdynia v tem segmentu ne predstavlja konkurence nobeni drugi ladjedelnici v EU.

(85) Prejemnica je nazadnje navedla, da bo prestrukturiranje zagotovo zaključeno do konca leta 2007.

(b) Pripombe drugih zainteresiranih strank

(86) Danska in združenje Danish Maritime sta podprla prizadevanja Komisije za zagotovitev, da je bila državna pomoč dodeljena v skladu z veljavnimi pravili. Poudarila sta, da je zaradi konkurence na svetovnem ladjedelniškem trgu veliko danskih ladjedelnic prenehalo delovati oziroma so bankrotirale, ker niso imele na voljo državne pomoči. Potrdila sta tudi, da je ponudba proizvodov danskih ladjedelnic podobna ponudbi poljskih ladjedelnic, kar pomeni, da lahko na danske ladjedelnice vpliva katera koli nelojalna konkurenca. Danska je Komisijo pozvala, naj od ladjedelnice Gdynia zahteva zmanjšanje zmogljivosti, tako da se državna pomoč ne bo uporabljala za svetovno povečanje presežnih zmogljivosti.

(87) Ray Car Carriers, največja stranka ladjedelnice Gdynia in manjšinski delničar podjetja, je poudaril pomembnost ladjedelnice Gdynia za lastno poslovanje, in sicer zaradi veljavnih pogodb z ladjedelnico. Ray Car Carriers je bil prepričan, da bo ladjedelnica zaradi dobro usposobljene delovne sile in uprave postala ena izmed najboljših v Evropi, vendar pod pogojem, da se prestrukturira in v ta namen prejme državno pomoč.

(88) Sindikat Solidarność je izpostavil vedno slabše stanje ladjedelnice in poudaril, da je nujno hitro prestrukturiranje. Sindikat je opisal nekaj že sprejetih ukrepov za prestrukturiranje v ladjedelnici in izrazil mnenje, da bo s tehnologijo in delovno silo, ki jo ima na voljo, postala ena izmed evropskih ladjedelnic z dobičkom. Za izvajanje načrta za prestrukturiranje pa je torej potrebna državna pomoč.

(89) Poljsko združenje ladjedelničarjev Forum Okrętowe je pojasnilo razloge za težave ladjedelnice in izrazilo podporo postopku prestrukturiranja ter državni pomoči v ta namen.

(c) Pripombe Poljske

(90) Podobno kot prejemnica je tudi Poljska predložila pripombe glede pristojnosti in združljivosti.

(91) V zvezi s prestrukturiranjem javnega dolga po poglavju 5a Poljska ni predložila nobenih dodatnih argumentov. Toda v svojem odgovoru na pripombe prejemnice je Poljska izrazila nestrinjanje z njeno razlago poljske zakonodaje.

(92) V zvezi z ukrepi 28 do 34 dela B Priloge I odločitve Poljska ni zavrnila sklepnih ugotovitev Komisije iz odločitve o sprožitvi formalne preiskave. Vendar pa je Poljska predstavila nov argument, da je treba izjave s strani predstavnikov različnih državnih organov v ladjedelniški industriji v zvezi z načrti za razširitev teh ukrepov obravnavati kot uradne izjave. Te izjave so bile dane pred pristopom.

(93) V zvezi z ukrepom 32 (povečanje kapitala) je Poljska navedla, da če je finančno ministrstvo na skupščinah delničarjev delovalo kot lastnik ladjedelnice Gdynia, tega ukrepa ni mogoče ločiti od ukrepov ministrstva kot javnega organa, ki dodeljuje pomoč.

(94) Hkrati je Poljska priznala, da ukrepi v zvezi s povečanjem kapitala spadajo v okvir lastništva (dominium) in zanje velja civilno pravo, zato mora minister (za finance) pri povečanju osnovnega kapitala podjetij upoštevati dodatna pravila javnega prava, ki pa ne veljajo za običajne akterje na trgu (imperium).

(95) Poljska je nato pojasnila, da je bil šestmesečni rok (rok za registracijo vpisa delnic pri sodišču) le formalna zahteva, ki pa ni vplivala na rok, do katerega je moral delničar delnice vpisati. Poljska je vztrajala, da je ta obveznost začela veljati leta 2004, pred pristopom, in da je izpolnitev te obveznosti zahtevala le odločitev glede povečanja osnovnega kapitala ladjedelnice, kar se je zgodilo 4. marca 2005. Vpis finančnega ministrstva se je zgodil pozneje, 23. junija 2005.

(96) V zvezi z združljivostjo nove pomoči s skupnim trgom je Poljska navedla, da je načrt za prestrukturiranje 2004 trdna gospodarska podlaga za postopek prestrukturiranja ladjedelnice. Poljska je priznala, da je bil postopek prestrukturiranja izveden z omejenimi finančnimi viri. Poljski organi so nato predložili kratek opis ukrepov za prestrukturiranje iz načrta za prestrukturiranje 2004, da bi dokazali, da prestrukturiranje ni bilo samo finančno. Zagovarjali so izravnalne ukrepe, ki so bili predlagani v načrtu za prestrukturiranje 2004 in izvedeni v Skupini ladjedelnice Gdynia. V zvezi z zahtevo, da mora biti pomoč omejena na najnižji potrebni znesek, je Poljska navedla, da je bila pomoč namenjena izključno za prestrukturiranje in da je intenzivnost pomoči znašala 31 %, tj. pomoč kot odstotek vseh stroškov prestrukturiranja, vključno s stroški poslovanja. Poljska je navedla, da je treba ponovno izpogajane pogodbene cene, skupaj z dobički in pozitivnim denarnim tokom ladjedelnice v prihodnosti, označiti kot „lastni prispevek“.

(97) Poljski organi so podrobno opisali delovanje sistema jamstev izvozno-kreditne agencije in navedli, da ta jamstva niso bila državna pomoč.

4. KRONOLOŠKI OPIS ODLOČILNIH DOGODKOV PO ODLOČITVI KOMISIJE O SPROŽITVI FORMALNE PREISKAVE

(98) Preiskava Komisije in dogodki v času preiskave so povzeti spodaj.

(99) V odgovor na odločitev Komisije o sprožitvi formalne preiskave so poljski organi jeseni 2005 predložili dve vrsti pojasnil: prvič, podvomili so v pristojnost Komisije, da se ukvarja z ukrepi, ki jih je v odločitvi opredelila kot novo pomoč; in drugič, navedli so, da tudi če bi ti ukrepi dejansko pomenili novo pomoč, bi še vedno bili združljivi s skupnim trgom kot pomoč za prestrukturiranje. Odziv ladjedelnice Gdynia na odločitev Komisije je bil podoben. Oba odziva sta opisana zgoraj.

(100) Da bi podprla svoj argument v zvezi z združljivostjo pomoči, je Poljska Komisiji predložila načrt za prestrukturiranje ladjedelnice Gdynia 2004, ki je bil enak kot načrt za prestrukturiranje, za katerega je Komisija sprožila formalno preiskavo, saj je dvomila, da je verodostojen in trden. Kljub temu je Komisija podrobno proučila načrt za prestrukturiranje 2004 in poiskala pomoč pri zunanjem svetovalcu. Komisija je sklenila, da načrt za prestrukturiranje 2004 ne izpolnjuje pogojev za odobritev pomoči za prestrukturiranje, kot to predvidevajo zadevne smernice. Na sestanku 22. februarja 2006 je Komisija poljskim organom pojasnila svoje največje dvome. Komisija je poudarila glavne slabosti načrta za prestrukturiranje 2004: nizke naložbe, nizka načrtovana produktivnost, visoki proizvodni stroški, zlasti administrativni stroški, in nezadostna krepitev lastnega kapitala ladjedelnice. Pomoč, zagotovljeno ladjedelnici, je treba obravnavati kot pomoč za tekoče poslovanje pri prestrukturiranju dolgov in nadaljnjem poslovanju ladjedelnice.

(101) Decembra 2005 je Komisija iz javnih virov (16) izvedela, da je bila ustanovljena Korporacja Polskie Stocznia (v nadaljnjem besedilu: KPS), kapitalska družba v lasti države, z namenom povezati tri največje poljske ladjedelnice v Gdynii, Gdańsku in Szczecinu (v nadaljnjem besedilu: načrt konsolidacije). Glavna naloga KPS je bilo financiranje proizvodnje ladjedelnic. Poljska Komisije ni obvestila o načrtu konsolidacije niti pred odločitvijo o sprožitvi formalnega postopka preiskave niti po njej.

(102) Hkrati je Komisija iz medijev izvedela za pogovore o prodaji ladjedelnic Gdynia in Gdańsk strateškim investitorjem in o ločitvi obeh podjetij, ki sta do takrat delovali v okviru iste skupine. Komisija je poljsko vlado z dopisom z dne 13. januarja 2006 zaprosila, naj pojasni, kakšna je njena strategija glede ladjedelnice Gdynia.

(103) Poljska je z dopisom z dne 20. februarja 2006 pojasnila, da je bil načrt konsolidacije dejansko načrtovan, vendar so ga opustili, kmalu zatem pa so za poljski ladjedelniški sektor sprejeli novo strategijo prestrukturiranja.

(104) Na sestanku 22. februarja 2006 in z dopisom z dne 13. marca 2006 so poljski organi Komisijo obvestili, da je načrt za prestrukturiranje 2004 zastarel in da ga je treba spremeniti. Poljski organi so se zavezali, da bodo spremenjeni načrt za prestrukturiranje predložili do junija 2006. Predstavili so tudi glavne značilnosti nove strategije za prestrukturiranje za poljski ladjedelniški sektor. Prvič, ladjedelnico Gdańsk naj bi od Skupine ladjedelnice Gdynia ločili čim prej. Drugič, vlada bo dovolila vložek zasebnega kapitala v ladjedelnici Gdańsk in Gdynia z dolgoročnim ciljem popolne privatizacije ladjedelnic.

(105) Na Generalni skupščini ladjedelnice Gdynia dne 19. aprila 2006 je bila sprejeta odločitev o povečanju kapitala v višini do 300 milijonov PLN. Upravni odbor so pooblastili za iskanje investitorjev, ki jih zanima udeležba pri dokapitalizaciji. V skladu s tem so 10. maja 2006 potencialnim investitorjem posredovali informacijski memorandum iz maja 2006, svetovalec ladjedelnice Gdynia za privatizacijo pa je neposredno stopil v stik z okoli 80 investitorji. Ladjedelnica Gdynia je prejela dve predhodni ponudbi za udeležbo pri povečanju kapitala, in sicer od ukrajinskega jeklarja Donbasa in največje stranke ladjedelnice Ray Car Carriers. Ti dve podjetji sta 28. avgusta 2006 predložili zavezujoči ponudbi, ki pa sta bili pogojeni s kritjem dolgov in odpisom dolgov s strani prodajalca – države. V skladu s časovnim okvirom je Poljska naznanila (dopis z dne 26. septembra 2006), da bodo pogajanja z obema ponudnikoma zaključena do konca oktobra 2006 in da bo vpis novih delnic dokončan do 15. decembra 2006.

(106) Komisija je prvi osnutek načrta za prestrukturiranje 2006 prejela 9. junija 2006. Po obisku ladjedelnice in mnenju zunanjega svetovalca je Komisija izrazila resno zaskrbljenost glede tega osnutka, in sicer ob obisku ladjedelnice 13. junija 2006 in v pisni obliki 17. junija. Poudarila je, da načrt za prestrukturiranje ni dovolj daljnosežen za obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja ladjedelnice, da financiranje prestrukturiranja ni bilo zagotovljeno, da ni veliko možnosti za financiranje prestrukturiranja iz virov, ki ne vključujejo državne pomoči, in da izravnalni ukrepi niso bili predlagani. S sklicevanjem na nenehno opiranje na jamstva za financiranje ladij, ki jih je zagotovila izvozno-kreditna agencija (vladna agencija), je Komisija ladjedelnico in poljske organe opozorila, da ta jamstva pomenijo državno pomoč.

(107) Kljub tem opozorilom se načrt za prestrukturiranje 2006, ki ga je Poljska z dvomesečno zamudo predložila septembra 2006, ni bistveno razlikoval od prvega osnutka. Glavne kritike Komisije v zvezi z načrtom za prestrukturiranje 2006 so opisane spodaj.

(108) Na sestanku 7. decembra 2006 in v dopisu z dne 29. januarja 2007 je Komisija poljskim organom sporočila, da je bilo v okviru predhodne proučitve ugotovljeno, da načrt za prestrukturiranje 2006 ne izpolnjuje pogojev za odobritev pomoči za prestrukturiranje po veljavnih smernicah.

(109) Poljski organi so na sestanku napovedali, da nameravajo ponovno začeti privatizacijo ladjedelnice Gdynia z odprtim in preglednim postopkom, z namenom pridobiti zasebnega investitorja, ki bi v celoti prevzel nadzor nad ladjedelnico. Poljska je navedla, da naj bi se postopek privatizacije zaključil junija 2007. Pred pripravo dokumentov za privatizacijo je Poljska Komisijo zaprosila, naj poda izjavo o nujnih izravnalnih ukrepih za ladjedelnico Gdynia, tako da lahko potencialni investitorji dobijo prave informacije.

(110) V naslednjih mesecih je ladjedelnica Gdynia nadaljevala pogovore z dvema investitorjema, Donbasom in Ray Car Carriers, ki sta svoji ponudbi oddala avgusta 2006. Hkrati je vlada pripravila različne dokumente za privatizacijo z namenom ponovnega začetka postopka privatizacije, če pogajanja ne bi uspela. Maja 2007 je poljska vlada naznanila, da pogajanja niso bila uspešna in da se bo postopek privatizacije ponovno začel. Z dopisom z dne 22. junija 2007 je Poljska predložila nov časovni okvir za postopek privatizacije, v katerem je december 2007 navedla kot okvirni rok za njegov zaključek, tj. pol leta po prvotnem roku, h kateremu se je Poljska zavezala januarja 2007. Z dopisom z dne 31. julija 2007 je Komisija navedla, da postopka privatizacije ni več mogoče zavlačevati. Komisija je Poljsko tudi opozorila, da pogoja, da je treba obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja ladjedelnice in da se mora prestrukturiranje vsaj delno financirati iz virov, ki ne zajemajo državne pomoči, takrat nista bila izpolnjena.

(111) Hkrati, po dogovoru med komisarko Kroesovo in ministrom Woźniakom decembra 2006, je Komisija vodila intenzivne razgovore s poljskimi organi in ladjedelnico Gdynia z namenom določitve nujnih izravnalnih ukrepov. Z dopisom z dne 28. februarja 2007 se je Poljska zavezala, da bo zaprla dok SD I v ladjedelnici Gdynia, ko bodo odprta naročila obdelana in bodo naložbe v suhi dok SD II zaključene, tj. januarja 2010.

(112) Da bi preverila, ali ta predlog predstavlja pravi izravnalni ukrep, je Komisija ladjedelnico Gdynia zaprosila za vse informacije o več zadevah. Komisija je Poljsko z dopisom z dne 31. julija 2007 obvestila, da je pripravljena predhodno obravnavati zaprtje suhega doka SD I kot zadosten izravnalni ukrep, pod pogojem, da se zmogljivost nepreklicno onemogoči za namene izgradnje in splavitve ladij ter da se zaprtje izvede 1. septembra 2009 ali prej, če se plovilo 8185/04, zadnje v knjigi naročil ladjedelnice na dan 8. marca 2007, splavi pred tem datumom. Poleg tega je mogoče dok SD I v letu 2009 uporabljati za sestavljanje dveh plovil, ki sta trenutno načrtovani za sestavljanje na tem doku v letu 2009 in ki ju ni mogoče prestaviti na dok SD II (plovili za prevoz UNP 8185/03 in 8185/04). Podlaga za sklepno ugotovitev Komisije je opisana spodaj.

(113) Novi postopek privatizacije na podlagi Zakona o privatizaciji z dne 30. avgusta 1996 se je začel julija 2007. 5. julija 2007 je Generalna skupščina ladjedelnice Gdynia sprejela sklep o povečanju kapitala v višini 515 milijonov PLN, pri čemer naj bi delnice vpisalo ministrstvo, če bi se privatizacija uspešno končala. Pripravljen je bil informacijski memorandum z dne 4. julija 2007. Od 10. julija 2007 je bil na voljo vsem potencialnim investitorjem, tj. na datum objave javnega razpisa v mednarodnem in poljskem tisku. Kot je opisano v postopku zgoraj, je Komisija posredovala pripombe v zvezi z informacijskim memorandumom in Poljska jih je upoštevala.

(114) Zaradi nadaljnjih zamud pri postopku privatizacije je Komisija Poljsko z dopisom z dne 3. oktobra 2007 pozvala, naj privatizacijo zaključi brez zavlačevanja. Z dopisom z dne 23. oktobra 2007 je Poljska Komisijo obvestila, da privatizacija ne bo končana v skladu z načrti, tj. do konca leta 2007. Poljska se je zavezala, da bo januarja 2008 začela pogajanja z izbranimi investitorji. Komisija je z dopisom z dne 30. novembra 2008 ponovila zaskrbljenost v zvezi z zamudami in navedla, da od novega lastnika ladjedelnice Gdynia pričakuje, da bo do konca februarja 2008 predložil prvi osnutek novega načrta za prestrukturiranje. To zahtevo je Komisija nato še večkrat ponovila. Komisija je pogosto vztrajala pri strogem upoštevanju časovnega okvira privatizacije in navedla, da Poljska nima razloga za ponoven začetek postopka privatizacije.

(115) Poljska je Komisijo obvestila, da je za informacijski memorandum ladjedelnice Gdynia zaprosilo enajst podjetij in da so do roka 1. oktobra 2007 štiri podjetja predložila prve ponudbe. Ta podjetja so sprejeli za pregled s potrebno skrbnostjo. Do roka 20. decembra 2007 so bile predložene tri zavezujoče ponudbe. Konec januarja 2008 se je Poljska odločila za pogajanja z dvema investitorjema. Sredi februarja 2008 je Poljska naznanila, da bo postopek privatizacije ladjedelnice Gdynia končan do poletja 2008, tj. leto pozneje, kot je Poljska obljubila januarja 2007.

(116) 20. marca 2008 so enemu od investitorjev, Amber Sp. z.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Amber), hčerinski družbi Złomrexa, poljskega trgovca z jeklom, dodelili izključne pogajalske pravice, ki so bile nato večkrat podaljšane in dokončno zaključene 12. maja 2008.

(117) Poljska je Komisiji 29. februarja 2008 posredovala osnutek načrta za prestrukturiranje ladjedelnice Gdynia, ki ga je pripravil Amber (17). Amber je predložil posodobljene finančne projekcije z elektronsko pošto dne 9. aprila 2008. Komisija je podala ustne pripombe v zvezi s tem osnutkom na sestanku s predstavniki poljskih organov, podjetja Amber in ladjedelnice Gdynia, ki je 10. aprila 2008 potekal v Varšavi. Pisne pripombe je podala z dopisom z dne 21. aprila 2008.

(118) Na sestanku s poljskimi organi 12. maja 2008 je Amber naznanil, da se umika iz postopka privatizacije ladjedelnice Gdynia. Poljska je Komisijo še isti dan obvestila o teh dogodkih. V utemeljitvi svoje odločitve, ki jo je Amber poslal ministrstvu za finance, je podjetje kot glavni razlog za umik navedlo dejstvo, da je po poglobljenem skrbnem pregledu stanja ladjedelnice ugotovilo, da ladjedelnica ne bo postala dobičkonosno podjetje, četudi se izvedejo ukrepi za prestrukturiranje, vključno z velikimi naložbami.

(119) 15. maja 2008 so se poljski organi odločili, da zaključijo postopek privatizacije z javnim pozivom k pogajanjem s ponudniki, katerih ponudbe so sprejeli v postopku, ki se je začel leta 2007.

(120) 26. maja 2008 je Poljska Komisijo obvestila, da je ponovno začela postopek privatizacije. V poznejših dnevnih poročilih so poljski organi Komisijo obveščali o ukrepih, ki so jih sprejeli za iskanje kupca za ladjedelnico Gdynia. Poljska je Komisiji posredovala več dopisov, v katerih so potencialni investitorji izrazili interes, da bi bili obveščeni o tekočem postopku privatizacije in da bi prejeli informacijski memorandum, ko bo ta na voljo.

(121) Na sestanku 10. junija 2008 je prišlo na dan, da poljski organi vodijo intenzivne razgovore z ISD Polska, sedanjim lastnikom ladjedelnice Gdańsk, in sicer v zvezi z morebitnim nakupom ladjedelnice Gdynia in združitvijo obeh ladjedelnic. Poljska je predlagala nove izravnalne ukrepe in navedla, da je novi investitor zahteval dodatno državno pomoč kot pogoj za udeležbo pri privatizaciji. Poljska je Komisijo tudi obvestila, da ISD Polska pripravlja skupni načrt za prestrukturiranje obeh ladjedelnic, ki ga bodo Komisiji predložili do 26. junija 2008, v skladu z odredbo o predložitvi podatkov, ki jo je Komisija sprejela v zvezi s primerom državne pomoči C 18/05 (18).

(122) Na zahtevo poljskih organov je Komisija na sestanku 10. junija 2008 in ponovno na sestanku 13. junija 2008 Poljsko in ISD Polska obvestila, da bodo morali biti izpolnjeni nekateri okvirni pogoji, če želi ISD Polska kupiti ladjedelnico Gdynia z namenom, da jo upravlja skupaj z ladjedelnico Gdańsk. Ti okvirni pogoji so zahtevali, da ISD Polska do 26. junija 2008 predloži skupni načrt za prestrukturiranje obeh ladjedelnic, da znatno prispeva k stroškom prestrukturiranja in da sprejme smiselne izravnalne ukrepe v skladu z veljavnimi smernicami. Komisija je navedla, da predlagani prispevek ISD Polska k stroškom prestrukturiranja ni zadosten glede na znesek državne pomoči, ki ga je ladjedelnica prejela v preteklosti, in glede na dodatno pomoč, za katero je ISD Polska zaprosil v zvezi s privatizacijo.

(123) Z dopisom z dne 6. junija 2008 je Poljska Komisijo obvestila, da je vlada 3. junija 2008 sprejela odločitev, da bo za ladjedelnico Gdynia prispevala znesek v višini 515 milijonov PLN, delno za kritje izgube, ki naj bi jo po pričakovanjih prinesle obstoječe pogodbe.

(124) 26. junija 2008 je Komisija prejela osnutek načrta za prestrukturiranje iz junija 2008, ki ga je pripravil ISD Polska. Načrt je bil naslovljen „Načrt za prestrukturiranje nove ladjedelnice Gdańsk-Gdynia“, predstavljal pa je skupno strategijo za prestrukturiranje ladjedelnic Gdańsk in Gdynia (v nadaljnjem besedilu: skupni načrt za prestrukturiranje (ISD)). Komisija je prejela tudi osnutek načrta za prestrukturiranje iz junija 2008, ki ga je pripravila Poljska ladjedelnica. Načrt je bil naslovljen „Načrt za prestrukturiranje ladjedelnice Gdynia za obdobje 2008–2012“ (v nadaljnjem besedilu: načrt za prestrukturiranje PSC). Spodaj je kratek opis obeh načrtov.

(125) Z dopisom z dne 14. julija 2008 je Poljska Komisijo obvestila, da se privatizacija ladjedelnice Gdynia nadaljuje, in zaprosila za več časa, kar bo potencialnemu investitorju omogočilo dokončanje načrta za prestrukturiranje. Poljska se je zavezala, da bo najpozneje 12. septembra 2008 predložila končni načrt za prestrukturiranje ladjedelnice Gdynia.

(126) Komisija je pristala na to, da počaka na predložitev končnega načrta za prestrukturiranje.

(127) 12. septembra 2008 je Poljska predložila končni načrt za prestrukturiranje, ki ga je pripravil ISD Polska, z naslovom „Načrt za prestrukturiranje nove ladjedelnice Gdańsk-Gdynia“ (v nadaljnjem besedilu: skupni načrt za prestrukturiranje z dne 12. septembra), kar je pravzaprav posodobljena različica skupnega načrta za prestrukturiranje z dne 26. junija 2008.

5. NAČRT ZA PRESTRUKTURIRANJE 2006

(128) Glede na načrt za prestrukturiranje 2006 so bile spremembe načrta za prestrukturiranje 2004 nujne zaradi spremembe v makroekonomskem okolju, tj. zaradi dviga tečaja zlota v primerjavi z ameriškim dolarjem, in sicer s 4,1 PLN na 3,0 PLN za dolar, in zaradi dviga cen jekla s 300 USD za tono na 700 USD za tono, kar pa je negativno vplivalo na gospodarsko stanje ladjedelnice. K slabemu stanju je prispevala tudi nezadostna državna pomoč, zaradi česar načrta za prestrukturiranje 2004 ni bilo mogoče v celoti uresničiti.

(129) Načrt za prestrukturiranje 2006, ki ga je pripravila ladjedelnica s pomočjo podjetja Ernst & Young, zajema obdobje od leta 2006 do leta 2012. Vendar pa naj bi bila večina ukrepov izvedena do konca leta 2009. Načrt za prestrukturiranje 2004 je zajemal obdobje od leta 2003 do leta 2008.

(130) Cilji načrta za prestrukturiranje 2006 so učinkovito omejiti stroške poslovanja, izboljšati storilnost ladjedelnice in zagotoviti, da ladjedelništvo prinaša dobiček. V ta namen je ladjedelnica najprej nameravala ponovno izpogajati obstoječe pogodbe, s čimer bi se izognila pričakovani izgubi pri ladjah, ki naj bi bile dokončane v letih 2006 in 2007. Poleg tega naj bi program za zniževanje stroškov znižal proizvodne stroške.

(a) Prodajna strategija

(131) Po načrtovani prodajni strategiji naj bi se osredotočili na standardna plovila, to pomeni kontejnerske ladje in ladje za prevoz avtomobilov. Ladjedelnica je načrtovala tudi ohranjanje zmogljivosti za tržne niše, če se pojavijo dobičkonosne ponudbe.

(b) Industrijsko in poslovno prestrukturiranje

(132) Glavni ukrepi so: — izboljšanje storilnosti s pomočjo naložb v višini 61 milijonov EUR v obdobju 2007–2009. Naložbe so namenjene odpravi ozkih grl v proizvodnem postopku (zlasti pri predhodni izdelavi jekla) in povečanju storilnosti. Načrtovane so tudi naložbe v IT v višini 6,6 milijona EUR, — prestrukturiranje zaposlovanja, tj. odprava vedno pogostejših pogodb o zaposlitvi za določen čas in ukrepi, namenjeni za doseganje ciljnega števila zaposlenih. Uvedba spodbujevalne sheme. Ladjedelnica namerava tudi povišati plače delavcev, ki so neposredno udeleženi pri proizvodnji, in sicer za 10 % leta 2006 in za 4 % na leto od leta 2008 do leta 2010. Visoka stopnja bolniške odsotnosti in pomanjkanje usposobljenih delavcev sta trenutno glavna problema, s katerima se sooča ladjedelnica, — načrt je poudaril pomembnost zaščite ladjedelnice pred tečajnim tveganjem. V ta namen bodo med letoma 2007 in 2012 70 % prihodkov ladjedelnice zavarovali pred tečajnim tveganjem s pomočjo menjalniških poslov, — izvedli bodo nadaljnje izločitve hčerinskih družb (na primer Zakładowa Służba Ratownicza, Wydział Technicznej Obsługi Urządzeń Dźwignicowych itd.) z ustanovitvijo neodvisnega podjetja in odprodali sredstva, — izboljšave postopka načrtovanja (standardizacija oblikovalskih rešitev). To vključuje tudi izločitev oddelka za oblikovanje, o čemer se bo odločalo leta 2007, — drugi ukrepi, kot na primer ponovno izpogajanje pogodb, uporaba klavzul o indeksiranju v pogodbah za zaščito pred tečajnimi tveganji, spodbujevalne sheme za zaposlene, optimizacija postopka in prodaja finančnega premoženja.

(c) Ukrepi finančnega prestrukturiranja

(133) Ladjedelnica bi morala izvesti finančno prestrukturiranje. Konec leta 2005 je lastniški kapital znašal 285,4 milijona PLN. Načrtovano je bilo, da se bo stanje lastniškega kapitala ladjedelnice v letih 2006–2007 izboljšalo, in sicer s povečanjem kapitala v skupni višini 1 015 milijona PLN: leta 2006 naj bi dokapitalizacijo v višini 500 milijonov PLN financirali zasebni investitorji, dokapitalizacijo v letu 2007 v višini 515 milijonov PLN pa zasebni ali javni investitor.

(d) Ciljne vrednosti ob koncu prestrukturiranja – obnova dolgoročne sposobnosti preživetja

(134) Ob koncu obdobja prestrukturiranja leta 2009 naj bi bila proizvodnja ladjedelnice 298 610 KBT, medtem ko je leta 2006 znašala 279 258 KBT. Število zgrajenih ladij se bo s 13 v letu 2006 (8 kontejnerskih ladij in 5 ladij za prevoz avtomobilov) zmanjšalo na 11 (5 kontejnerskih ladij in 6 ladij za prevoz avtomobilov). Pričakuje se, da se bo proizvodnja v letu 2012 povečala na 324 110 KBT (12 plovil).

(135) Povprečno število zaposlenih naj bi se s 5 208 maja 2006 zmanjšalo na ciljno raven 4 530 konec leta 2007.

(136) Storilnost (količnik porabe dela) naj bi se po pričakovanjih izboljšala s 44,8 delovnih ur/KBT v letu 2007 na 37,0 delovnih ur/KBT leta 2012. Po besedah svetovalca Komisije je storilnost najučinkovitejših primerljivih ladjedelnic v Evropi manj kot 20 delovnih ur/KBT.

(137) Promet naj bi se po pričakovanjih z 1,599 milijona PLN v letu 2005 povečal na 1,869 milijona PLN v letu 2012. Dobiček iz poslovanja naj bi se po pričakovanjih povečal s 7,35 milijona PLN v letu 2005 in 233,5 milijona PLN v letu 2006 na 67,68 milijona v letu 2012, prvo dobičkonosno leto pa naj bi bilo leto 2009.

(e) Analiza občutljivosti

(138) Načrt vključuje analizo občutljivosti v zvezi z naslednjimi vprašanji: — dvig vrednosti PLN v primerjavi z USD za 0,05 in 0,1 PLN na leto v nasprotju s stalnim tečajem PLN/USD 3,00, kot je navedeno v osnovnem scenariju, — ohranjanje proizvodnje na ravni 10 ladij v letih 2009–2010, pri čemer osnovni scenarij predvideva 11 ladij v letih 2009–2010 in 12 ladij v letih 2011–2012, — hitrejša rast različnih poravnav (plačilo za delo ter za občasno in stalno sodelovanje) v letih 2008–2012 v primerjavi z osnovnim scenarijem, — znižanje cen ladij v višini 5 % in 10 % v letih 2009 do 2012, — povišanje cen za materiale, skupaj s povišanjem cen ladij od leta 2007.

(f) Izravnalni ukrepi

(139) V načrtu za prestrukturiranje 2006 je kot izravnalni ukrep predlagana omejitev proizvodnje na 340 000 KBT na leto, ob predpostavki, da je tehnična zmogljivost ladjedelnice 540 000 KBT. Kot je podrobno pojasnjeno spodaj, je Poljska februarja 2007 predlagala nepreklicno zaprtje suhega doka SD I. Ladjedelnica je predložila podatke, ki kažejo, da je trenutna tehnična zmogljivost precej manjša od 540 000 KBT. Komisija se je nazadnje predhodno strinjala s predlaganim zmanjšanjem zmogljivosti, kar je nadomestilo izravnalne ukrepe iz načrta za prestrukturiranje 2006.

6. SKUPNI NAČRT ZA PRESTRUKTURIRANJE, KI GA JE PRIPRAVIL ISD

(140) ISD Polska je kot večinski lastnik ladjedelnice Gdańsk vstopil v postopek privatizacije po tem, ko se je iz poskusa privatizacije, ki se je začel leta 2007, umaknil Amber. Kot je navedeno zgoraj, je ISD Polska pregledal načrt za prestrukturiranje, ki ga je Komisiji predložil 26. junija 2008, 12. septembra 2008 pa je predložil posodobljeno različico načrta. Naslednji opis, kjer je to primerno, pojasnjuje spremembe v septembrskem skupnem načrtu za prestrukturiranje.

(141) Utemeljitev skupne poslovne strategije ISD Polska je, da je treba sinergije med obema ladjedelnicama uporabiti in združiti najboljša proizvodna sredstva obeh ladjedelnic (19). Glavna skladišča za materiale se bodo nahajala v ladjedelnici Gdynia, kjer bo potekala tudi vnaprejšnja izdelava plošč in profilov. Plošče in profili bodo nato po vodi prepeljani v ladjedelnico Gdańsk, kjer bo potekala proizvodnja razdelkov in blokov. Sestavljanje bo potekalo na dokih v ladjedelnici Gdynia, končno opremljanje pa v pristanih v obeh ladjedelnicah.

(142) V skupnem načrtu za prestrukturiranje so navedeni razlogi, zakaj načrt za prestrukturiranje 2006 ne more obnoviti sposobnosti preživetja ladjedelnice, in opredeljeni vzroki za trenutne finančne težave obeh ladjedelnic. Ti vključujejo zlasti neuspešno privatizacijo ladjedelnice in povezane neuspehe pri povečanju kapitala ladjedelnice do ravni, ki omogočajo prestrukturiranje, ter dejstvo, da ladjedelnica ni prejela dovolj visoke državne pomoči. Skupni načrt za prestrukturiranje opredeljuje tudi makroekonomske dejavnike, kot so dvig vrednosti poljskega zlota v primerjavi z ameriškim dolarjem, dvig cen jekla in notranje dejavnike, kot so odliv usposobljenih delavcev iz ladjedelnice, nizka storilnost in sklenitev pogodb brez ustreznega zavarovanja pred spremembami menjalnega tečaja in spremembami stroškov materiala, kar je ladjedelnici prineslo izgube.

(143) Namen skupnega načrta za prestrukturiranje je obnova sposobnosti preživetja obeh prestrukturiranih podjetij, ladjedelnic Gdynia in Gdańsk. Čeprav se ta odločba nanaša samo na ladjedelnico Gdynia, je treba v naslednjem opisu in oceni skupnega načrta za prestrukturiranje seveda upoštevati tudi obstoj ladjedelnice Gdańsk, njena pretekla prizadevanja za prestrukturiranje in državno pomoč, ki jo je že prejela in jo bo prejela v prihodnosti.

(a) Prodajna strategija

(144) V skladu s skupnim načrtom za prestrukturiranje bosta združeni ladjedelnici dejavni na dveh področjih: na ladjedelniškem in neladjedelniškem področju.

(145) V zvezi z ladjedelništvom se bo ISD Polska kratkoročno usmeril v naslednje tržne segmente: kontejnerske ladje (majhne do srednje velike, 500–3 000 TEU), ladje za prevoz splošnega tovora („klasična“ plovila za prevoz suhega tovora, večnamenska plovila in ladje za pretovor težkih tovorov) in ladje za prevoz avtomobilov (velike ladje za prevoz avtomobilov, velikosti C6600), razvil pa bo tudi dejavnosti v segmentu plovil za plovbo na odprtem morju (npr. oskrbovalna plovila za zasidranje in vleko, ladje za oskrbo naftnih ploščadi, manjša plovila za posadko), ki pa naj bi srednjeročno postale prevladujoče dejavnosti.

(146) Analiza trga temelji na primerjavi s proizvodnjo drugih evropskih ladjedelnic in na izkušnjah združenih ladjedelnic. V načrtu je bilo navedeno, da je treba razviti potrebno strokovno zanje za izdelavo plovil za plovbo na odprtem morju in da bo proizvodnja v prvih letih potekala v sodelovanju z zunanjimi izvajalci. Skupni načrt za prestrukturiranje iz septembra opisuje prejšnje izkušnje ladjedelnice Gdańsk pri izdelavi ladijskih trupov za plovila za plovbo na odprtem morju in pojasnjuje, da ima ladjedelnica tovrstna plovila v svoji knjigi naročil. Iz načrta je tudi razvidno, da je ladjedelnica Gdańsk pred kratkim podpisala pismo o nameri za petletno sodelovanje s priznanim proizvajalcem plovil za plovbo na odprtem morju, za katerega bi ladjedelnica Gdańsk izdelovala zelo zahtevne trupe. Načrt je predvideval postopen premik od podizvajalskega dela k izgradnji popolnoma opremljenih plovil za plovbo na odprtem morju in potrdil potrebo po postopni pridobitvi zmogljivosti za izgradnjo popolnoma opremljenih ladij in izgradnji mreže dobaviteljev.

(147) Načrtovani portfelj proizvodnje predvideva, da se proizvodnja kontejnerskih ladij sprva ohrani, do leta 2011 pa postopoma marginalizira in nato popolnoma ukine. Načrt je nato predvideval portfelj, ki zajema plovila za plovbo na odprtem morju in velike ladje za prevoz avtomobilov C6600. Po skupnem načrtu za prestrukturiranje naj bi po juniju združeni ladjedelnici leta 2008 sklenili pogodbe za 13 plovil (3 kontejnerske ladje, 5 plovil za plovbo na odprtem morju in 5 ladij za prevod avtomobilov), leta 2009 za 16 plovil (2 kontejnerski ladji, 8 plovil za plovbo na odprtem morju in 6 ladij za prevoz avtomobilov), leta 2010 in 2011 za 15 plovil (1 kontejnerska ladja, 7 plovil za plovbo po odprtem morju in 7 ladij za prevoz avtomobilov), leta 2012 za 17 plovil (10 plovil za plovbo na odprtem morju in 7 ladij za prevoz avtomobilov) ter leta 2013 in 2014 za 18 plovil (14 plovil za plovbo na odprtem morju in 4 ladje za prevoz avtomobilov). Načrt proizvodnje je bil spremenjen v septembrskem skupnem načrtu: med letoma 2009 in 2011 naj bi na leto izdelali 12 do 13 plovil (5 do 7 ladij za prevoz avtomobilov in 6 plovil za plovbo na odprtem morju; po letu 2008 v knjigi naročil ni več kontejnerskih ladij).

(148) Na neladjedelniškem področju namerava ISD Polska v združenih ladjedelnicah začeti proizvodnjo mlinov na veter in jeklenih struktur. Načrt predvideva začetek proizvodnje mlinov na veter leta 2011 (75 kosov), leta 2014 pa naj bi jih bilo že 350 (načrtovana dolžina 80 metrov).

(149) Julijski načrt je predvideval izdelavo različnih jeklenih struktur (npr. kraki žerjava, skladiščne strukture, jeklene strukture za gradbeno industrijo in deli plovil), ki naj bi z 2 174 ton v letu 2008 narasla na 13 500 ton v letu 2011 (20).

(150) Septembrski načrt za prestrukturiranje navaja podrobnosti o strokovnem znanju podjetja ISD Polska (ali drugih podjetij Skupine Donbas) na področju jeklenih struktur. Načrtuje se preselitev dela proizvodnje iz podjetja Huta Częstochowa v združeni ladjedelnici. Načrt povzema rezultate tržne raziskave, ki jo je opravil neodvisni svetovalec (Roland Berger) v okviru priprave na razvoj segmenta jeklenih struktur v ladjedelnici Gdańsk, potem ko je ISD Polska pridobil delež v začetku leta 2007. V skladu z načrtom ta raziskava napoveduje rast v segmentu jeklenih struktur v Evropi in zlasti na Poljskem (npr. razvoj infrastrukture s pomočjo strukturnih skladov). Ta raziskava ni bila posredovana Komisiji.

(151) Septembrski načrt vsebuje drugačne napovedi za obseg proizvodnje jeklenih struktur, kot je prikazano v spodnji razpredelnici 1a. Razpredelnica 1a Načrtovana proizvodnja jeklenih struktur v tonah (skupni načrt za prestrukturiranje iz septembra 2008) Izdelki 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Kraki žerjava 274 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 Dvigala 0 1 100 1 500 1 500 1 500 1 500 1 500 Skladiščne strukture 1 500 6 000 16 000 22 400 36 000 36 000 36 000 Jeklene strukture za gradbeništvo 0 1 100 3 000 4 000 4 000 4 000 4 000 Deli plovil 0 1 000 1 450 5 000 13 000 13 000 13 000 Skupaj 1 774 11 200 23 950 34 900 56 500 56 500 56 500

(b) Industrijsko in poslovno prestrukturiranje

(152) Skupni načrt za prestrukturiranje navaja, da so se proizvodna sredstva obeh ladjedelnic znatno zmanjšala in so na ravni evropskih ladjedelnic v začetku 90. let prejšnjega stoletja. Načrtovane naložbe znašajo 111 milijonov EUR za ladjedelništvo in 193 milijonov PLN za neladjedelniško področje (175 milijonov PLN za mline na veter in 18 milijonov PLN za jeklene strukture).

(153) Naložbe v ladjedelništvo bodo izvedene v dveh prekrivajočih se fazah med letoma 2009 in 2011. Najpomembnejše naložbe (21) so na področju rezanja plošč, proizvodnje ploskih panelov, nove cevarne in nove hale za množično proizvodnjo. Te naložbe naj bi skupaj z organizacijskimi spremembami prinesle izboljšanje storilnosti, in sicer s sedanjih 45 delovnih ur/KBT na ciljnih 20 delovnih ur/KBT (22).

(154) Glavne organizacijske potrebe se nanašajo na: prodajo (pogodbe), nakupe materialov in storitev, oblikovalske zmogljivosti, proizvodnjo, človeške vire in informacijske tehnologije.

(155) Skupni program prestrukturiranja predvideva ustanovitev centra za načrtovanje, ki bi bil odgovoren za učinkovito načrtovanje proizvodnje na vseh organizacijskih ravneh združenih ladjedelnic. Namen ustanovitve tega centra je odpraviti pomanjkljivosti pri načrtovanju, razporejanju, financiranju in preverjanju proizvodnega postopka.

(156) V zvezi s sklepanjem pogodb namerava ISD Polska uvesti klavzule o indeksiranju za zaščito ladjedelnice pred dvigom cen materialov in plač s prenosom tveganja na lastnika ladje. Ladjedelnica naj bi uvedla tudi novo vzorčno pogodbo. Septembrskemu skupnemu načrtu za prestrukturiranje so bili priloženi izvlečki nekaterih obstoječih ladjedelniških pogodb z namenom dokazati, da je ladjedelnica sposobna izpogajati klavzule o indeksiranju za zaščito pred nihanjem cen jekla.

(157) Da bi se zaščitila pred tveganjem nihanj tečaja, namerava ladjedelnica uvesti potrebno infrastrukturo, in sicer po opredelitvi stroškov in prihodkov, ki ustvarjajo s tečajem povezano tveganje, in po opredelitvi dopustnih ravni izpostavljenosti temu tveganju. Sistem za obvladovanje tveganja iz skupnega načrta za prestrukturiranje temelji na štirih glavnih elementih: upoštevanje tega tveganja pri določanju strategije ladjedelnice (opredelitev tolerance tveganja in kontrole tveganja), prilagoditev organizacijske strukture, uporaba informacijskih tehnologij in sprejetje različnih metod za zmanjševanje tveganja (naravno zavarovanje, klavzule o indeksiranju v pogodbah in nakupi finančnih produktov, kot so valutne opcije in terminski posli). Septembrski načrt za prestrukturiranje podrobneje opisuje predlagano politiko zavarovanja pred tečajnimi tveganji. Načrt opredeljuje tri instrumente za takšno zavarovanje, ki naj jih ladjedelnica uporabi; količinsko opredeljuje izpostavljenost knjige naročil tečajnim tveganjem do leta 2012 in ocenjuje stroške teh instrumentov za zavarovanje pred tečajnimi tveganji na tej podlagi. V skladu z načrtom je ISD Polska stopil v stik z več bankami, da bi te pripravile ponudbe za takšno zavarovanje. Te so od ISD Polska zahtevale predložitev ustrezne strategije zavarovanja. Glede na načrt naj bi bila ta strategija pripravljena v prvih šestih mesecih prestrukturiranja.

(158) Na področju proizvodnje je cilj obravnavati problem nezadostne logistike v ladjedelnici Gdańsk in ozkih grl v ladjedelnici Gdynia. Načrt predlaga ločitev dela med obema ladjedelnicama in novo shemo pretoka materiala.

(159) V zvezi z nakupi in upravljanjem materialov je glavni cilj zmanjšati stroške. Ukrepi za prestrukturiranje vključujejo na primer nakup materialov na podlagi najmanj treh ponudb, sodelovanje pri nakupih s podjetjem Huta Częstochowa, upravljanje zalog itd.

(160) Ladjedelnica načrtuje zaposlovanje in usposabljanje kvalificiranih delavcev ter razširitev uporabe obstoječih informacijskih tehnologij in njihovo posodobitev.

(161) Na področju zaposlovanja je cilj obvladovati visoko stopnjo rotacije delavcev in bolniške odsotnosti. ISD Polska načrtuje sodelovanje z lokalno agencijo za zaposlovanje. Znotraj podjetja načrt predvideva razširitev sistemov razvoja plovil, uvedbo spodbujevalne sheme plačil (upravljanje nadurnega dela, ocenjevanje zaposlenih, preverjanje bolniških odsotnosti ter plačilo na podlagi opravljenega dela, pravočasnosti in kakovosti izvajanja) in razvoj identitete podjetja. Načrt navaja potrebo po zmanjšanju števila zaposlenih s trenutnih 8 137 (2 651 v ladjedelnici Gdańsk, 4 238 v ladjedelnici Gdynia in 1 248 v hčerinskih družbah Gdynie) na med 5 000 in 5 395 zaposlenih. V skladu s septembrskim načrtom za prestrukturiranje bo zmanjševanje števila zaposlenih potekalo postopoma med letoma 2009 in 2012. Posodobljen načrt vključuje izračun stroškov in učinkov prestrukturiranja zaposlovanja.

(162) V zvezi z dejavnostmi oblikovanja načrt predvideva racionalizacijo dela oblikovalskega oddelka in boljšo povezanost s proizvodnim postopkom.

(163) Načrt vsebuje kratek splošen opis pričakovanih učinkov teh organizacijskih ukrepov za prestrukturiranje, ki so količinsko opredeljeni s trditvijo, da bo posledično izboljšanje storilnosti okoli 12 delovnih ur/KBT (23).

(c) Finančno prestrukturiranje

(164) V zvezi s finančnim prestrukturiranjem načrt predvideva, da bo izvedena državna pomoč, o kateri je bila Komisija obveščena med formalno preiskavo (glej del 9 spodaj). Načrt predvideva tudi dokapitalizacijo s strani države v višini 385 milijonov PLN za kritje obveznosti po javnem pravu ter pričakuje, da bo odplačilo nekaterih obveznosti po javnem pravu (zlasti plačila, dolgovana ZUS-u (poljski zavod za socialno zavarovanje) v zvezi s socialnim zavarovanjem) mogoče v obrokih in končano do leta 2018 (obveznosti po javnem pravu z nominalno vrednostjo 418,8 milijona PLN) (24). Pričakuje tudi, da bo država prispevala sredstva v višini 250 milijonov PLN za kritje pričakovanih izgub za leto 2008 in prek Industrijske razvojne agencije dodatnih 200 milijonov PLN za financiranje gibljivih sredstev ter nenazadnje, da bo država prevzela morebitno obveznost v višini 308 milijonov PLN, povezano s sodnim postopkom v teku glede zaostalih plačil davka ladjedelnice Gdańsk.

(165) Načrt predvideva, da se bo okoli 712 milijonov PLN stroškov prestrukturiranja krilo iz prihodnjega denarnega toka podjetja.

(d) Stroški prestrukturiranja in lastni prispevek

(166) Skupni načrt za prestrukturiranje stroške prestrukturiranja na strani ladjedelnice Gdynia do sedaj ocenjuje na 936 702 419 PLN, vključno s stroški naložb v višini 98 milijonov PLN in prestrukturiranjem dolgov v višini 365 milijonov PLN (25). Po skupnem načrtu za prestrukturiranje je prestrukturiranje ladjedelnice Gdańsk do sedaj stalo 311 533 500 PLN, vključno z npr. stroški naložb v višini 23 milijonov PLN in prestrukturiranjem dolgov v višini 48 milijonov PLN (26). Septembrski skupni načrt za prestrukturiranje ne spreminja stroškov iz preteklosti, vendar spreminja napoved stroškov prestrukturiranja za združeni ladjedelnici. Opredeliti je mogoče naslednje stroške: stroške naložb v višini 552 milijonov PLN, odplačilo dolgov po javnem pravu v višini 892 milijonov PLN (27), odplačilo komercialnih dolgov v višini 889 milijonov PLN, kritje pričakovanih izgub za leto 2008 v višini 250 milijonov PLN (28), odplačilo potencialnih obveznosti v višini 308 milijonov PLN v zvezi s sodnim postopkom v teku glede zaostalih plačil davka ladjedelnice Gdańsk, stroške uničenja odvečnih proizvodnih sredstev (operativne površine) v višini 42,8 milijona PLN in stroške prestrukturiranja zaposlovanja v višini 69 milijonov PLN. Pričakuje se, da bodo skupni stroški znašali 3 milijarde PLN.

(167) Na sestanku 30. septembra so poljski organi predlagali, da se pri oceni lastnega prispevka za kritje stroškov prestrukturiranja ne upošteva de facto pomoč za tekoče poslovanje, ki je bila ladjedelnicama dodeljena v preteklosti. Poljski organi so Komisiji predlagali, naj pri oceni upošteva stroške prestrukturiranja, ki so nastali od trenutka, ko je investitor prevzel nadzor nad ladjedelnico. ISD Polska je postal večinski delničar v ladjedelnici Gdańsk 28. novembra 2008 in poljski organi trdijo, da stroški prestrukturiranja na strani ladjedelnice od takrat znašajo 62,5 milijona PLN. Glede na to, da ISD Polska še nima deleža v ladjedelnici Gdynia, se stroški prestrukturiranja iz preteklosti na strani te ladjedelnice ne bi smeli upoštevati. Zato stroški prestrukturiranja, kot je predlagala Poljska na sestanku 30. septembra, znašajo 3,065 milijarde PLN.

(168) ISD Polska vztraja, da je lastni prispevek ladjedelnice in njenih delničarjev k stroškom prestrukturiranja takšen, kot je opisano v spodnji razpredelnici 1b, kar odraža predloge, podane v septembrskem skupnem načrtu za prestrukturiranje. Razpredelnica 1b Lastni prispevek k stroškom prestrukturiranja glede na skupni načrt za prestrukturiranje (v PLN) Domnevni prejšnji lastni prispevek 1. Prodaja sredstev ladjedelnice Gdynia 3 783 515 2. Zamenjava dolga za kapital, ki so jo izvedli zaposleni in zasebni upniki 70 740 000 3. Prodaja finančnih naložb ladjedelnice Gdynia med 1. majem 2004 in 24. junijem 2008 72 797 423 4. Zakup proizvodnih sredstev – Gdynia 8 335 000 5. Investicijski izdatki 2004–2007 – Gdynia 98 044 000 6. Nakup delnic s strani ISD 35 875 059 7. Investicijski izdatki 2004–2007 – Gdańsk 22 238 900 8. Zakup proizvodnih sredstev – Gdańsk 14 700 000 9. Posojilo za prestrukturiranje banke Bank Nord/LB 20 000 000 10. Posojilo ISD 2 000 000 Domnevni prihodnji lastni prispevek 11. Dokapitalizacija s strani ISD 305 000 000 12. Dokapitalizacija s strani ISD 100 000 000 13. Prodaja sredstev 240 000 000 14. Posojilo za gibljiva sredstva 280 000 000 15. Investicijsko posojilo za neladjedelniško proizvodnjo 185 000 000 16. Posojilo za gibljiva sredstva za neladjedelniško proizvodnjo 45 000 000 17. Nakup delnic od Industrijske razvojne agencije (29) 69 560 400

(169) V skladu s pojasnili glede skupnega načrta za prestrukturiranje, ki ga je Poljska predložila 7. julija 2008, in septembrskega skupnega načrta za prestrukturiranje zunanji viri financiranja, navedeni v postavkah 14 do 16, trenutno še niso znani.

(170) ISD Polska predvideva pridobitev posojila za gibljiva sredstva v višini 280 milijonov PLN leta 2012 in navaja, da je to realistično v luči domnevno ugodnega razmerja med dolgovi in dobičkom pred obrestmi, davki in amortizacijo, ki se pričakuje leta 2012.

(171) V zvezi s posojili za neladjedelniško proizvodnjo (proizvodnja mlinov na veter, postavki 15 in 16) namerava ISD Polska ustanoviti posebno hčerinsko družbo združenih ladjedelnic, v kateri bodo izdelovali mline na veter. Pričakuje, da bo ta proizvodnja privabila zunanji kapital. Septembrski skupni načrt za prestrukturiranje daje dodatne informacije o investicijskem posojilu za projekt mlinov na veter (postavka 15). Vključuje povzetek projekta mlinov na veter, ki naj bi se različnim bankam predložil v obravnavo. Načrtu za prestrukturiranje sta bili priloženi dve pismi o interesu za ta projekt, in sicer od Kredyt Bank (KBC) z dne 4. avgusta 2008 in od Fortis Bank z dne 4. septembra 2008. Fortis Bank navaja, da je širše znana kot ustanova, ki se zanima za projekte s področja obnovljive energije. Navaja tudi, da se zdi projekt mlinov na veter ISD zelo zanimiv in da pozdravlja nadaljnje pogovore v zvezi s posebnimi vprašanji. Kredyt Bank potrjuje, da se zanima za financiranje projektov s področja obnovljivih virov energije. Banka navaja analize, ki morajo biti izvedene, preden obravnava odobritev posojila: ocena poslovnega načrta in modela financiranja na podlagi realnih predpostavk, ki odražajo zakonodajo o trgu, ocena dobičkonosnosti projekta in njegova občutljivost na dejavnike, kot so cene materialov in menjalni tečaj, ocena obstoječih dobavnih pogodb in izid tekočega upravnega postopka v zvezi s pravnim statusom zemljišča, na katerem naj bi se projekt izvajal.

(172) Z dopisom z dne 8. julija 2008 je Poljska predložila seznam finančnih in proizvodnih sredstev, ki jih ISD Polska namerava prodati, da bi prihodke povečala za 189 milijonov PLN. Septembrski skupni načrt za prestrukturiranje popravlja znesek na 240 milijonov PLN, pri čemer je glavna razlika v oceni glavne komponente teh odsvojitev – prodaje zemljišča, na katerem so trenutno tri operativne površine v ladjedelnici Gdańsk. V junijskem načrtu za prestrukturiranje so navedeni ocenjeni neto prihodki od prodaje (prodajna cena minus strošek priprave zemljišča za prodajo), septembrski načrt pa navaja nominalno vrednost prihodkov od prodaje in vključuje stroške priprave zemljišča v oceni stroškov prestrukturiranja. Neodvisno vrednotenje zemljišča je bilo priloženo septembrskemu načrtu. To vrednotenje ne navaja trenutne tržne cene zemljišča, temveč ocenjuje vrednost zemljišča na podlagi tega, da ga investitor kupi z namenom gradnje (stanovanja, poslovni prostori).

(173) Poljska pojasnjuje, da je lastnik operativnih površin v ladjedelnici Gdańsk in sosednjega zemljišča podjetje Synergia 99. Ladjedelnica Gdynia je ena izmed delničarjev tega podjetja in je po delniškem sporazumu upravičena do nakupa operativnih površin in sosednjega zemljišča, če podjetje Synergia preneha poslovati. V skladu z informacijami, ki jih je posredovala Poljska, je delitev sredstev podjetja Synergia med njegove delničarje odvisna od razvoja tekočega upravnega postopka za določitev meja pristanišča Gdańsk.

(174) Septembrski skupni načrt za prestrukturiranje pojasnjuje, da tekoči upravni postopek ne zadeva parcele, ki meji na operativne površine, in vključuje potrditev podjetja Synergia 99 z dne 28. avgusta 2008, da bo pri pristojnih organih vložilo zahtevek za izključitev zemljišča, na katerem se nahajajo operativne površine, iz območja pristanišča.

(175) Septembrski načrt pojasnjuje tudi ureditev za prenehanje poslovanja podjetja Synergia 99, kot so sklenili delničarji. To bo potekalo v dveh fazah: v prvi fazi bo podjetje Synergia 99 razdeljeno na dve podjetji in vsako podjetje bo prevzelo določena sredstva podjetja Synergia 99, v drugi fazi pa bo ladjedelnica Gdynia postala edina lastnica podjetja, ki je pridobilo zemljišče, na katerem se nahajajo operativne površine. V skladu z načrtom naj bi prva faza postopka prenehanja poslovanja potekala na sestanku delničarjev podjetja Synergia 15. oktobra 2008. Ta načrtovana delitev pa je pogojena s spremembami meja pristanišča. Čas, v katerem morajo delničarji potrditi ureditev za prenehanje poslovanja podjetja Synergia 99, je omejen.

(176) V skladu z bilanco stanja ladjedelnice Gdynia je delež ladjedelnice v podjetju Synergia 99 omejen na 40 milijonov PLN. V skladu s septembrskim skupnim načrtom za prestrukturiranje (30) je odbor podjetja Synergia 99 avgusta 2007 potrdil, z namenom sklenitve delniškega sporazuma o delitvi sredstev podjetja Synergia v primeru prenehanja poslovanja, da je nominalna vrednost premoženja podjetja Synergia 99 […] (31) milijonov PLN, kar naj bi po besedah odbora odražalo tržno vrednost. Neodvisna strokovna ocena, ki jo je odbor tedaj posredoval delničarjem, je potrdila, da je tržna vrednost zemljišča, na katerem se nahajajo operativne površine, […] milijonov PLN.

(e) Finančne projekcije

(177) Septembrski skupni načrt za prestrukturiranje vsebuje spremenjene finančne projekcije. Te temeljijo na nekaterih predpostavkah v zvezi z inflacijo (3-mesečni WIBOR), menjalnim tečajem USD/PLN in stroški materialov, kar pa temelji na ocenah zunanjih strokovnjakov. Menjalni tečaj USD/PLN, sprejet junija, je bil 2,254 za leto 2008 in 2,32 za leto 2009, septembrski načrt pa je na podlagi zunanjega poročila (32) sprejel menjalni tečaj USD/PLN 2,32 za celotno obdobje prestrukturiranja. Cena jekla, sprejeta junija za leto 2008, je bila 1 381 USD/t, za leto 2011 se je znižala na 1 211 USD/t, za leto 2014 pa je zopet narasla, in sicer na 1 359 USD/t. Septembrski načrt temelji na višjih cenah jekla (1 539 USD/t za 2009, 1 350 USD/t za 2011 in 1 516 USD/t za 2014). Junijski skupni načrt za prestrukturiranje je predvideval naslednjo rast plač: 7,6 % v letu 2009, 7 % v letu 2010, 6 % v letu 2011 in okoli 5 % po letu 2012. Septembrski načrt napoveduje nižjo rast: 5,8 % v letu 2009, 5 % v letu 2010, 4 % v letu 2011 in 2012 ter 3 % letno po letu 2012 (33). Junijski načrt za prestrukturiranje napoveduje okoli 2,2-odstotno inflacijo. Septembrski načrt napoveduje višjo inflacijo, in sicer 3,4-odstotno leta 2009 (34), nato pa postopno nižjo inflacijo (2,5 do 2,6 % po letu 2012) (35).

(178) Glavna sprememba v finančnih projekcijah v septembrskem načrtu se v primerjavi z junijskim načrtom nanaša na prihodke od prodaje plovil in proizvodov s področja neladjedelniških dejavnosti. Zlasti septembrski načrt napoveduje znatno višje cene ladij za prevoz avtomobilov, enega izmed dveh glavnih proizvodov, ta spremenjena predpostavka pa močno vpliva na napovedi bilance uspeha.

(179) Napoved konsolidirane bilance uspeha za ladjedelniške in neladjedelniške dejavnosti v septembrskem načrtu od leta 2009 kaže pozitivno stopnjo dobička: (4,1 % v letu 2009, 3,1 % v letu 2010, 7,4 % v letu 2011 in 6,4 % ob koncu obdobja prestrukturiranja leta 2012). Leta 2014 se bo stopnja dobička znižala na 4,3 % (upad trga), nato pa se bo postopoma povišala na 7,7 % v letu 2017.

(180) Junijski skupni načrt za prestrukturiranje je vključeval krajšo različico analize občutljivosti, ki je preverila učinke določenih sprememb v glavnih osnovnih predpostavkah glede 10-letnega dobička pred obrestmi, davki in amortizacijo ter 10-letnega akumuliranega dobička. Zlasti analizira učinke nadaljnjega dviga vrednosti PLN v višini 5 grošev in nadaljnji 5-odstotni dvig cen jekla in plač. Septembrski skupni načrt za prestrukturiranje vključuje novo in podrobnejšo analizo občutljivosti, ki prikazuje zlasti učinek 5-odstotnega dviga vrednosti PLN v primerjavi z USD. Septembrski skupni načrt za prestrukturiranje predpostavlja, da bo Poljska leta 2013 prevzela euro, po tem pa nihanje menjalnega tečaja PLN/USD ne bo več vplivalo na poslovanje ladjedelnice. Nova analiza občutljivosti kaže učinek 5-odstotnega padca vrednosti USD v primerjavi z eurom v letih 2013–2017 (tj. po tem, ko naj bi Poljska prevzela euro).

(181) V skladu s finančnimi projekcijami v junijskem načrtu bo nediskontirano vračilo (brez upoštevanja spreminjajoče se vrednosti denarja v tem času) doseženo šele v 11. letu poslovanja, tj. leta 2019. Ta izračun je upošteval samo finančno izpostavljenost investitorja (440 milijonov PLN), kar pomeni, da se akumulirani denarni tokovi za upoštevano obdobje primerjajo samo z dokapitalizacijo s strani investitorja, dejstvo, da se najprej pričakuje znatna dokapitalizacija s strani države, pa se ne upošteva. Načrt predvideva, da se bodo stroški prestrukturiranja v višini okoli 712 milijonov PLN financirali iz prihodnjih denarnih tokov podjetja.

(182) Septembrski skupni načrt za prestrukturiranje vsebuje diskontiran izračun obdobja vračila, kar pomeni 10 let. Načrt tudi predvideva, da se bo velik del stroškov prestrukturiranja (712 milijonov PLN) (36) financiral s prihodnjimi denarnimi tokovi.

7. NAČRT ZA PRESTRUKTURIRANJE PSC

(183) PSC je bila ustanovljena na Poljskem leta 2007 z namenom nakupa ladjedelnice Gdynia. Spada pod okrilje dveh podjetij, Marine Co in ladjedelnice Maritim, ki ju vodi poljski poslovnež Janusz Baran. Ti podjetji poslujeta od 90. let prejšnjega stoletja v Gdynii, Gdańsku in Szczecinu. Proizvajata ladje in čolne ter delujeta kot podizvajalca za večje ladjedelnice, predvsem iz Nemčije, Norveške, Nizozemske in Francije, za katere izdelujeta bloke in razdelke ter nudita storitve. Skupina kot celota zaposluje 1 500 ljudi.

(a) Prodajna strategija

(184) V zvezi s strategijo trga načrt predvideva, da se bo podjetje osredotočilo na kontejnerske ladje, ladje za prevoz avtomobilov in tankerje za prevoz plina ter da bodo na leto izdelali do deset plovil za oskrbo naftnih ploščadi. Načrt tudi predvideva, da bo ladjedelnica v prihodnosti izdelala 12 plovil na leto, kar bo tudi zmogljivost ladjedelnice po zaprtju manjšega doka. Razdelek o proizvodnji v prihodnosti predvideva, da bodo izdelovali vedno več plovil (od 6 leta 2008 do 12 leta 2009, 17 leta 2010 in 21 leta 2012). Predložen finančni model, na podlagi katerega so bile očitno pripravljene finančne projekcije, predvideva, da se bo leta 2012 proizvodnja povečala na 21 plovil.

(185) Poleg tega načrt predvideva razširitev dejavnosti in postavitev kontejnerskega terminala na sedanjem območju ladjedelnice. V skladu z načrtom bo imela ladjedelnica po zmanjšanju zmogljivosti neizrabljen obalni pas, na katerem bo mogoče zgraditi kontejnerski terminal z zmogljivostjo 150 000 TEU na leto.

(b) Industrijsko in poslovno prestrukturiranje

(186) Glavni predlagani ukrep za prestrukturiranje je industrijsko prestrukturiranje s pomočjo izvajanja investicijskega programa, namenjenega povečanju storilnosti, zmanjševanju stroškov in skrajšanju proizvodnega ciklusa. Predviden strošek ladjedelniškega investicijskega programa je 80 625 000 EUR. Predvidene so tudi naložbe v višini 50 milijonov PLN (približno 15 milijonov EUR) za razvoj kontejnerskega terminala. To pomeni skupne investicijske stroške v višini 95,6 milijona EUR. Vendar pa drugi del načrta za prestrukturiranje predvideva skupne naložbe v višini 131 milijonov EUR (443 milijonov PLN). Razlika med obema zneskoma v načrtu ni pojasnjena. V skladu z načrtom naj bi izvajanje teh ukrepov stroške na plovilo zmanjšalo za 25 % v petletnem obdobju.

(187) Načrt predvideva tudi uveljavitev integriranega informacijskega sistema za upravljanje vseh področij dejavnosti ladjedelnice, tj. oblikovanja, dobav, zalog, obdelave jekla, načrtovanja, nadzora proizvodnje in računovodstva.

(188) Načrt predvideva bodisi ohranitev sedanjega števila zaposlenih ali pa zmanjšanje števila zaposlenih za 650. Ni jasno, kateri dejavniki bi vplivali na izbiro ene od teh možnosti. Načrt predvideva izvajanje spodbujevalnega sistema plač.

(189) V zvezi z enim od največjih problemov ladjedelnice, tj. izpostavljenostjo nihanjem menjalnega tečaja in naraščajočimi cenami jekla, načrt predlaga uporabo klavzul o indeksiranju v pogodbah in naravno zavarovanje (nastali stroški v valuti prihodkov).

(190) Načrt tudi predvideva, da se bo financiranje ladij zagotovilo s predplačili, za katera bo jamčila izvozno-kreditna agencija po ugodni premiji, primerljivi z običajno prakso za zdrava podjetja, in premostitvenimi posojili, za katera jamči finančno ministrstvo.

(c) Finančno prestrukturiranje

(191) V zvezi s finančnim prestrukturiranjem načrt predvideva, da se bodo obstoječe pogodbe ponovno izpogajale z namenom zmanjševanja pričakovanih izgub. V skladu z načrtom naj bi prestrukturiranje povišalo cene za 30 % (na raven, ki prevladuje na trgu), in ustvarilo dodatni prihodek v višini 100 milijonov USD.

(192) Izvajanje načrta je pogojeno z dodatno pomočjo države v obliki dokapitalizacije v višini 515 milijonov PLN, odpisom ali preložitvijo dolga po javnem pravu v skupni višini 497 milijonov PLN ter kritjem drugih akumuliranih in potencialnih obveznosti ladjedelnice (na primer prihodnjih izgub iz obstoječih pogodb ali sodnih postopkov). Investitor poziva državo, naj zagotovi, da izvozno-kreditna agencija jamči za proizvodnjo v obdobju prestrukturiranja z ugodno premijo, primerljivo z običajno prakso za zdrava podjetja, in da finančno ministrstvo jamči za gibljiva sredstva v višini 297 milijonov PLN.

(d) Lastni prispevek

(193) V zvezi z lastnim prispevkom načrt predvideva povečanje kapitala s strani investitorja v višini 500 milijonov PLN za financiranje naložb in kritje pričakovanih izgub iz obstoječih pogodb. Načrt tudi predlaga, naj lastni prispevek k postopku prestrukturiranja vključuje prihodke v višini 50 milijonov PLN iz načrtovane prodaje sredstev in prihodke od prodaje sredstev, ki je potekala po pristopu k EU (124,5 milijona PLN). Mogoče je trditi, da to poviša lastni prispevek na 675 milijonov PLN. Vendar pa v načrtu za prestrukturiranje investitor navaja lastni prispevek v višini zgolj 475 milijonov PLN.

(e) Finančne projekcije

(194) Finančne projekcije temeljijo na stabilnem menjalnem tečaju 3,46 PLN za euro in 2,2 PLN za USD. Napovedi temeljijo na predpostavki, da se bo število izdelanih plovil v letu 2012 povečalo na 21 in da namerava investitor resnično razširiti ladjedelniško proizvodnjo: pričakuje se, da bo prodaja leta 2008 znašala 1,2 milijardi PLN in da se bo stalno povečevala ter leta 2012 dosegla 2,6 milijarde PLN (116-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2008).

8. IZRAVNALNI UKREPI

(195) V sodelovanju z zunanjim svetovalcem in ladjedelnico je Komisija sprejela naslednjo metodologijo za ocenjevanje zmanjšanja zmogljivosti, ki ga je kot izravnalni ukrep predlagala Poljska.

(196) Da bi bili izravnalni ukrepi učinkoviti, mora biti zmanjšanje zmogljivosti takšno, da se zagotovi, da bo prihodnja zmogljivosti ladjedelnice po prestrukturiranju manjša od sedanje.

(197) Komisija je najprej ocenila sedanjo tehnično zmogljivost ladjedelnice in navedla, da je sestavljanje plovil na dokih eno izmed ozkih grl v proizvodnem procesu ladjedelnice, ki pa ga z zunanjim izvajanjem ni mogoče enostavno rešiti. Po metodologiji, ki jo uporablja Komisija in ki ji poljski organi in ladjedelnica ne ugovarjajo, se zmogljivost izračuna s sklicevanjem na trajanje sestavljanja na doku in na tipični portfelj plovil (ker lahko sestavljanje plovil z različnimi vrednostmi KBT traja enako dolgo).

(198) Sedanja zmogljivost upošteva čas, ki je dejansko potreben za sestavo (določene vrste) plovila na dokih. Ta čas bi moral odražati sedanje pomanjkljivosti v proizvodnem postopku, tj. nizko storilnost, ozka grla, zastarela sredstva, neučinkovit proizvodni tok in težave z delovno silo. Finančne omejitve, ki vplivajo na ladjedelnico zaradi slabega finančnega stanja, so edini dejavnik, s katerim je mogoče spremeniti čas sestavljanja. Neredna gibljiva sredstva ali slab dostop do njih lahko močno vplivajo na proizvodni postopek. Ker je to zunanji dejavnik, značilen za vsa podjetja v finančnih težavah, ki pa ni povezan z neučinkovitostjo podjetja samega, je Komisija upoštevala, da je mogoče dejansko storilnost ladjedelnice prilagoditi z lažjim dostopom do gibljivih sredstev.

(199) Ocenjena prihodnja zmogljivost upošteva čas, ki je verjetno potreben za sestavo (določene vrste) plovila na doku, ob predpostavki, da je storilnost ladjedelnice primerljiva s storilnostjo drugih konkurenčnih evropskih ladjedelnic. Z drugimi besedami, treba je upoštevati učinke potrebne posodobitve zmogljivosti in uvedbe optimalnih delovnih pogojev (organizacija, zaloge, delovna sila).

(200) Posodobitev je neizogibna, če želi ladjedelnica obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja. Posledični dvig storilnosti bo pomenil, da bo ladjedelnica zmanjšala vnos in pospešila proizvodnjo. Ko se bodo izboljšali različni vidiki proizvodnje, se bo storilnost, razumljena kot zmožnost izdelave določenega števila plovil, izboljšala. Zato je treba navesti, da je mogoče zaprtje nekaterih zmogljivosti, kot je predlagano zaprtje suhega doka SD I v ladjedelnici Gdynia, v celoti nadomestiti s povečanjem zmogljivosti na preostalem doku. Da bi izravnalni ukrepi služili svojemu namenu, mora biti zmanjšanje zmogljivosti takšno, da bo zmogljivost ladjedelnice ob koncu prestrukturiranja, tj. po naložbah in povečanju storilnosti, manjša od sedanje. Le na ta način je mogoče doseči dvojni cilj dolgoročne sposobnosti preživetja, ki zahteva povečanje storilnosti in omejitev izkrivljanja konkurence na najmanjšo možno raven.

(201) Da se zagotovi doslednost metode izračunavanja sedanje in prihodnje zmogljivosti, je treba uporabiti enak izbor proizvodov, tj. enake vrste plovil. Kot drugo možnost je mogoče uporabiti „povprečno plovilo“ (tj. s povprečno KBT na podlagi knjige naročil ladjedelnice).

(202) Na začetku je ladjedelnica Gdynia navedla, da njena tehnična zmogljivost znaša 540 000 KBT. Potem ko je bila zgoraj omenjena metodologija pojasnjena ter dogovorjena med Komisijo in ladjedelnico Gdynia, je ladjedelnica navedla, da so bile tehnične predpostavke za izračun tedanje zmogljivosti, v kolikor ni bilo finančnih omejitev, ciklus doka treh mesecev z vzporednim sestavljanjem do treh plovil v različnih fazah dokončanja (delna uporaba poltandemske metode na velikem doku SD II), kar pomeni izgradnjo do 14 plovil na leto. Za ladjedelnico je bil značilen hipotetični portfelj, kar je potrdila obstoječa knjiga naročil in tudi prodajna strategija, predstavljena v načrtu za prestrukturiranje 2006. S povprečno KBT 27 000 na plovilo je bila zmogljivost brez finančnih omejitev ocenjena na 378 000 KBT.

(203) Da bi preverila vpliv obstoječih finančnih omejitev na proizvodni postopek (tj. za koliko tednov/mesecev se proizvodni ciklus podaljša zaradi zamud pri dobavah izključno zaradi pomanjkanja gibljivih sredstev) in da bi ocenila, ali je resnost takšnih omejitev pre- ali podcenjena, je Komisija to številko primerjala z najboljšim rezultatom v zadnjih letih (12 plovil s skupno KBT 272 000 v letu 2002). Prvič, Komisija je potrdila, da je razlika med najboljšim rezultatom leta 2002 in sedanjo tehnično zmogljivostjo delno posledica razlik v knjigi naročil. Ladjedelnica trenutno proizvaja plovila z višjo vrednostjo KBT. Če bi ladjedelnica leta 2002 proizvajala plovila s povprečno KBT v višini 27 000, bi bila njena skupna proizvodnja 324 000 KBT. Preostalo razliko je mogoče pripisati učinku finančnih omejitev na proizvodni postopek in ustreza približno dvema ploviloma s povprečno KBT, tj. 14 %, kar Komisija označuje za razumno predpostavko.

(204) Glede prihodnje zmogljivosti, ob predpostavki, da sta v uporabi oba doka, je ladjedelnica pojasnila, da bi se veliki dok SD II lahko uporabljal za vzporedno gradnjo in za poltandemsko gradnjo, tako da bi bilo mogoče hkrati izdelati do štiri trupe v različnih fazah dokončanja. Tako bi ladjedelnica lahko zgradila 18 plovil, ob predpostavki, da cikel doka traja tri mesece (37). Ob predpostavki, da povprečna KBT na plovilo znaša 27 000, bi bila prihodnja zmogljivost ladjedelnice z dvema dokoma 486 000 KBT. Prihodnja zmogljivost ladjedelnice po zaprtju manjšega doka SD I bi bila 12 plovil ali 324 000 KBT, ob predpostavki, da povprečna KBT na plovilo znaša 27 000 KBT.

(205) Na podlagi teh ocen je Komisija ugotovila, da bi zmanjšanje zmogljivosti po zaprtju manjšega doka SD I znašalo okoli 14 %. Ob upoštevanju, da bi imela ladjedelnica samo eno zmogljivost za splavitev, suhi dok SD II, in da je ladjedelnica s podrobno, verodostojno izravnalno analizo pokazala, da bi vsako zmanjšanje zmogljivosti suhega doka SD II, poleg zaprtja doka SD I, ogrozilo dolgoročno sposobnost preživetja ladjedelnice, je Komisija predhodno sklenila, da bi bilo zaprtje doka SD I, ki ga je predlagala Poljska, zadosten izravnalni ukrep.

(206) V skupnem načrtu za prestrukturiranje ISD Polska je bil v luči sprejete poslovne strategije predlagan nadomestni niz izravnalnih ukrepov. Načrt predvideva naslednje izravnalne ukrepe v okviru preiskave državne pomoči za ladjedelnici Gdańsk in Gdynia: zaprtje treh operativnih površin v ladjedelnici Gdańsk do 31. decembra 2008, če je mogoče preseliti obstoječo proizvodnjo ladjedelnice Gdańsk na manjši dok v ladjedelnici Gdynia, in sicer zaradi tehničnih, organizacijskih in pravnih ovir. Na sestanku 8. ju