9.

v poglavju 1 naslova V prvega dela se oddelki 1, 2 in 3 nadomestijo z naslednjim: „Oddelek 1 Področje uporabe in načela za oddajo javnih naročil Člen 121 Področje uporabe in opredelitve pojmov (člen 101(2) finančne uredbe) 1. Pogodbe o nepremičninah zajemajo nakup, dolgoročni zakup, užitek, finančni zakup, najem ali nakup s pridržanim lastništvom z možnostjo odkupa ali brez nje za zemljišča, že zgrajene zgradbe ali druge nepremičnine. 2. Naročila blaga zajemajo nakup, finančni zakup, najem ali nakup s pridržanim lastništvom z možnostjo odkupa ali brez nje za blago. Naročilo blaga lahko vključuje tudi povezana namestitvena in inštalacijska dela. 3. Naročila gradenj zajemajo izvajanje ali načrtovanje in izvajanje gradenj v zvezi z eno od dejavnosti iz Priloge II k Direktivi 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6), ter izvedbo gradenj na kakršen koli način, ki ustreza zahtevam javnega naročnika, ki odločilno vpliva na vrsto ali projektiranje gradnje. ‚Gradnja‘ pomeni zaključeno visoko ali nizko gradnjo kot celoto, ki je samozadostna pri izpolnjevanju svoje gospodarske in tehnične funkcije. 4. Naročila storitev zajemajo vse intelektualne in neintelektualne storitve, razen storitev, ki jih pokrivajo naročila blaga, naročila gradenj in pogodbe o nepremičninah. 5. V primeru mešanih javnih naročil, ki vključujejo blago in storitve, se glavni predmet določi s primerjavo vrednosti zadevnega blaga ali storitev. Javno naročilo, ki zajema eno vrsto javnih naročil (gradenj, blaga ali storitev) in koncesije (gradenj ali storitev), se dodeli v skladu z določbami, ki se uporabljajo za javna naročila. 6. Vsi sklici na nomenklature v okviru javnih naročil temeljijo na ‚enotnem besednjaku javnih naročil (CPV)‘ iz Uredbe (ES) št. 2195/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (7). 7. Za predložitev ponudbe ali prijave za sodelovanje javni naročnik ne sme zahtevati, da ima skupina gospodarskih subjektov dano pravno obliko, vendar se lahko od izbrane skupine zahteva, da pridobi dano pravno obliko, potem ko ji je bilo oddano javno naročilo, če je ta sprememba potrebna za ustrezno izvedbo javnega naročila. 8. Vse izmenjave z izvajalci, vključno s sklepanjem pogodb in vsemi njihovimi dopolnili, lahko potekajo prek sistemov za elektronsko izmenjavo, ki jih vzpostavi javni naročnik. 9. Sistemi za elektronsko izmenjavo izpolnjujejo naslednje zahteve: (a) dostop do sistema in dokumentov, ki se pošiljajo prek njega, imajo le pooblaščene osebe; (b) prek sistema lahko dokumente elektronsko podpisujejo ali pošiljajo le pooblaščene osebe; (c) pooblaščene osebe morajo biti identificirane v sistemu prek za to vzpostavljenih mehanizmov; (d) ura in datum elektronske transakcije morata biti natančno določena; (e) ohraniti se mora celovitost dokumentov; (f) ohraniti se mora razpoložljivost dokumentov; (g) kadar je to ustrezno, se mora ohraniti zaupnost dokumentov; (h) zagotoviti se mora varstvo osebnih podatkov v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 45/2001. 10. Za podatke, poslane ali prejete prek takega sistema, velja pravna domneva o celovitosti podatkov ter točnosti datuma in ure pošiljanja ali prejemanja podatkov, kot sta navedena v sistemu. Dokument, ki je bil poslan ali priglašen prek takšnega sistema, šteje kot enakovreden papirnemu dokumentu, je dopustno dokazno gradivo v pravnih postopkih, šteje kot izvirnik in zanj velja pravna domneva o njegovi pristnosti in celovitosti, če ne vsebuje nobenih dinamičnih lastnosti, ki jih je mogoče samodejno spreminjati. Elektronski podpisi iz točke (b) odstavka 9 imajo enak pravni učinek kot lastnoročni podpisi. Člen 122 Okvirne pogodbe in posebne pogodbe (člen 101(2) finančne uredbe) 1. Trajanje okvirnih pogodb ne sme biti daljše od štirih let, razen v izjemnih primerih, utemeljenih zlasti s predmetom okvirne pogodbe. Posebne pogodbe, ki temeljijo na okvirnih pogodbah, se sklenejo v skladu s pogoji iz okvirne pogodbe. Pri sklepanju posebnih pogodb stranke ne smejo bistveno spreminjati okvirne pogodbe. 2. Kadar se okvirna pogodba sklene z enim samim gospodarskim subjektom, se posebne pogodbe sklenejo v okviru pogojev, določenih v okvirni pogodbi. V ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko javni naročniki pisno posvetujejo z izvajalcem ter od njega po potrebi zahtevajo dopolnitev njegove ponudbe. 3. Kadar se okvirna pogodba sklepa z več gospodarskimi subjekti (v nadaljnjem besedilu: večkratna okvirna pogodba), je lahko v obliki ločenih pogodb, ki vsebujejo enake pogoje in se podpišejo z vsakim izvajalcem. Posebne pogodbe, ki temeljijo na okvirnih pogodbah, sklenjenih z več gospodarskimi subjekti, se izvedejo na enega od naslednjih načinov: (a) v skladu s pogoji okvirne pogodbe: brez ponovnega javnega zbiranja ponudb, kadar so v pogodbi določeni vsi pogoji, ki urejajo zagotavljanje zadevnih gradenj, blaga ali storitev, in objektivni pogoji za določanje, kateri izvajalec jih bo izvedel; (b) kadar v okvirni pogodbi niso določeni vsi pogoji, ki urejajo zagotavljanje zadevnih gradenj, blaga ali storitev: s ponovnim javnim zbiranjem ponudb med izvajalci, v skladu z odstavkom 4 in na podlagi katere koli naslednje točke: (i) enakih in po potrebi natančneje določenih pogojev; (ii) kadar je to primerno, na podlagi drugih pogojev iz dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, ki se nanašajo na okvirno pogodbo; (c) delno brez ponovnega javnega zbiranja ponudb v skladu s točko (a) in delno s ponovnim javnim zbiranjem ponudb med izvajalci v skladu s točko (b), kadar javni naročnik to možnost navede v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila, ki se nanaša na okvirno pogodbo. V dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila iz točke (c) drugega pododstavka se določi tudi, kateri pogoji veljajo za ponovno javno zbiranje ponudb. 4. Večkratna okvirna pogodba s ponovnim javnim zbiranjem ponudb se sklene z najmanj tremi gospodarskimi subjekti, pod pogojem, da obstaja zadostno število dopustnih ponudb v skladu s členom 158(4). Javni naročnik se pri sklenitvi posebne pogodbe s ponovnim javnim zbiranjem ponudb med izvajalci pisno posvetuje z izvajalci in jim določi dovolj dolg rok za predložitev posebnih ponudb. Posebne ponudbe se predložijo pisno. Javni naročnik vsako posebno pogodbo sklene s ponudnikom, ki je na podlagi meril za oddajo, določenih v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila, ki se nanašajo na okvirno pogodbo, predložil ekonomsko najugodnejšo posebno ponudbo. 5. V sektorjih, v katerih se cene hitro spreminjajo in tehnologija hitro razvija, okvirne pogodbe, ki se sklenejo brez ponovnega javnega zbiranja ponudb, vsebujejo določbo o vmesnem pregledu ali sistemu primerjalne analize. Če pogoji, ki so bili najprej določeni, po vmesnem pregledu ne ustrezajo več gibanjem cen ali tehnološkemu razvoju, javni naročnik ne sme uporabiti zadevne okvirne pogodbe in sprejme ustrezne ukrepe, da bi jo odpovedal. 6. Proračunske obveznosti se prevzamejo za posebne pogodbe, ki se sklenejo na podlagi okvirnih pogodb. Oddelek 2 Obveščanje javnosti Člen 123 Oglaševanje postopkov, katerih vrednost je enaka ali višja od mejnih vrednosti iz člena 118(1) finančne uredbe ali za javna naročila, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2014/24/EU (člen 103(1) finančne uredbe) 1. Obvestila za objavo v Uradnem listu Evropske unije vključujejo vse informacije, določene v zadevnih standardnih obrazcih iz Direktive 2014/24/EU, da se zagotovi preglednost postopka. 2. Javni naročnik lahko svoje namere glede načrtovanih javnih naročil za proračunsko leto sporoči z objavo predhodnega informativnega obvestila. Navedeno obvestilo zajema obdobje, ki je enako ali krajše od 12 mesecev od datuma, ko je bilo obvestilo poslano Uradu za publikacije. Javni naročnik lahko predhodno informativno obvestilo objavi v Uradnem listu Evropske unije ali v svojem profilu kupca. V slednjem primeru se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o objavi v profilu kupca. 3. Obvestilo o javnem naročilu se uporabi kot način izvedbe postopka z ocenjeno vrednostjo, ki je enaka ali višja od mejnih vrednosti iz člena 118(1) finančne uredbe, razen postopka iz člena 134 te uredbe. 4. Javni naročnik Uradu za publikacije pošlje obvestilo o oddaji javnega naročila z rezultati postopka najpozneje 30 dni po podpisu pogodbe ali okvirne pogodbe z vrednostjo, ki je enaka ali višja od mejnih vrednosti iz člena 118(1) finančne uredbe. Obvestila v zvezi z javnimi naročili, ki temeljijo na dinamičnem nabavnem sistemu, se lahko združijo na trimesečni osnovi. V takem primeru javni naročnik obvestilo pošlje najpozneje 30 dni po koncu vsakega trimesečja. Za posebne pogodbe, sklenjene na podlagi okvirnih pogodb, se obvestila o oddaji javnega naročila ne objavijo. 5. Javni naročnik obvestilo o oddaji javnega naročila objavi: (a) pred sklenitvijo pogodbe ali okvirne pogodbe z vrednostjo, enako ali višjo od mejnih vrednosti iz člena 118(1) finančne uredbe, ki je bila oddana v skladu s postopkom na podlagi člena 134(1)(b) te uredbe; (b) po sklenitvi pogodbe ali okvirne pogodbe z vrednostjo, enako ali višjo od mejnih vrednosti iz člena 118(1) finančne uredbe, vključno s tistimi, ki so bile oddane v skladu s postopkom na podlagi točke (a) in točk od (c) do (f) člena 134(1) te uredbe. 6. Javni naročnik v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi javnega naročila med njegovim trajanjem v primerih iz točk (a) in (b) člena 114a(3) finančne uredbe, kadar je vrednost spremembe enaka ali višja od mejnih vrednosti, določenih v členu 118(1) finančne uredbe. 7. V primeru medinstitucionalnega postopka je javni naročnik, odgovoren za postopek, odgovoren za ustrezne ukrepe za obveščanje javnosti. Člen 124 Oglaševanje postopkov, katerih vrednost je nižja od mejnih vrednosti iz člena 118(1) finančne uredbe ali ne spadajo na področje uporabe Direktive 2014/24/EU (člen 103(2) finančne uredbe) 1. Postopki z ocenjeno vrednostjo javnega naročila, nižjo od mejnih vrednosti iz člena 118(1) finančne uredbe, se oglašujejo na ustrezen način. Takšno oglaševanje vključuje ustrezno predhodno obveščanje na internetu ali obvestilo o javnem naročilu, za javna naročila, oddana v skladu s postopkom iz člena 136 te uredbe, pa objavo razpisa za prijavo interesa v Uradnem listu Evropske unije. Ta obveznost ne velja za postopek iz člena 134 te uredbe in postopek s pogajanji za javna naročila zelo nizke vrednosti na podlagi člena 137(2) te uredbe. 2. Za javna naročila, oddana v skladu s točkama (g) in (i) člena 134 te uredbe, javni naročnik Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje 30. junija naslednjega proračunskega leta pošlje seznam javnih naročil. V primeru Komisije se priloži povzetku letnih poročil o dejavnostih iz člena 66(9) finančne uredbe. 3. Informacije o oddaji javnega naročila vključujejo ime izvajalca, dodeljeni znesek in predmet javnega naročila, v primeru neposrednih in posebnih pogodb pa so v skladu s členom 21(3). Javni naročnik seznam javnih naročil na svojem internetnem mestu objavi najpozneje 30. junija naslednjega proračunskega leta za: (a) javna naročila z vrednostjo, nižjo od mejnih vrednosti iz člena 118(1) finančne uredbe; (b) javna naročila, oddana v skladu s točko (h) in točkami od (j) do (m) člena 134 te uredbe; (c) spremembe javnih naročil v skladu s točko (c) člena 114a(3) finančne uredbe; (d) spremembe javnih naročil v skladu s točkama (a) in (b) člena 114a(3) finančne uredbe, kadar je vrednost spremembe nižja od mejnih vrednosti iz člena 118(1) finančne uredbe; (e) posebne pogodbe, ki se sklenejo na podlagi okvirnih pogodb. Za namene točke (e) drugega pododstavka se lahko objavljene informacije za posameznega izvajalca in isti predmet združijo. 4. V primeru medinstitucionalnih okvirnih pogodb je vsak javni naročnik odgovoren za oglaševanje svojih posebnih pogodb in njihovih sprememb pod pogoji iz odstavka 3. Člen 125 Objava obvestil (člen 103(1) finančne uredbe) 1. Javni naročnik obvestila iz členov 123 in 124 v elektronski obliki pripravi in pošlje Uradu za publikacije. 2. Urad za publikacije obvestila iz členov 123 in 124 v Uradnem listu Evropske unije objavi najpozneje: (a) sedem dni po tem, ko so bila poslana, če javni naročnik za izpolnjevanje standardnih obrazcev iz člena 123(1) uporablja elektronski sistem in prosto besedilo omeji na 500 besed; (b) v vseh drugih primerih 12 dni od dne, ko so bila odposlana. 3. Javni naročnik mora obvestila poslati tako, da lahko predloži dokazilo o datumu, ko so bila odposlana. Člen 126 Druge oblike oglaševanja (člen 103(2) finančne uredbe) Poleg oglaševanja iz členov 123 in 124 se lahko postopki oddaje javnega naročila oglašujejo tudi na druge načine, zlasti v elektronski obliki. Vsako tako oglaševanje se sklicuje na obvestilo, objavljeno v Uradnem listu Evropske unije, če je bilo to objavljeno, in se ne sme pojaviti pred objavo tega obvestila, ki je edino verodostojno. Takšno oglaševanje ne sme povzročiti diskriminacije med kandidati ali ponudniki ali vsebovati drugih podatkov, kot so podatki, ki jih je vsebovalo obvestilo o javnem naročilu, če je bilo objavljeno. Oddelek 3 Postopki oddaje javnega naročila Člen 128 Najmanjše število kandidatov in ureditve za pogajanja (člen 104(4) finančne uredbe) 1. V omejenem postopku in postopkih iz točk (a) in (b) člena 136(1) in člena 136a je najmanjše število kandidatov pet. 2. V konkurenčnem postopku s pogajanji, konkurenčnem dialogu, partnerstvu za inovacije, pregledu možnosti na lokalnem trgu na podlagi člena 134(1)(g) in postopku s pogajanji za javna naročila nizke vrednosti na podlagi člena 137(1) je najmanjše število kandidatov tri. 3. Odstavka 1 in 2 tega člena se ne uporabljata v naslednjih primerih: (a) postopkih s pogajanji za javna naročila zelo nizke vrednosti na podlagi člena 137(2); (b) postopkih s pogajanji brez predhodne objave na podlagi člena 134, razen za projektne natečaje na podlagi člena 134(1)(d) in pregled možnosti na lokalnem trgu na podlagi člena 134(1)(g). 4. Če je število kandidatov, ki izpolnjujejo merila za izbor, manjše od najmanjšega števila iz odstavkov 1 in 2, lahko javni naročnik nadaljuje postopek tako, da povabi kandidate, ki imajo zahtevane zmogljivosti. Pri tem ne sme vključiti drugih gospodarskih subjektov, ki od začetka niso izrazili želje po sodelovanju ali jih od začetka ni povabil k sodelovanju. 5. Med pogajanji javni naročnik zagotovi enako obravnavanje vseh ponudnikov. Pogajanja se lahko odvijajo po zaporednih fazah, tako da se zmanjšuje število ponudb, o katerih bodo tekla pogajanja, z uporabo meril za oddajo iz dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila. Javni naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navede, ali bo to možnost izkoristil. 6. Za postopke iz točk (d) in (g) člena 134(1) in členov 136a in 137 javni naročnik povabi vsaj vse gospodarske subjekte, ki so po predhodnem obveščanju iz člena 124(1) ali pregledu možnosti na lokalnem trgu ali projektnem natečaju prijavili interes. Člen 129 Partnerstvo za inovacije (člen 104(1) finančne uredbe) 1. Cilj partnerstva za inovacije je razvoj inovativnega proizvoda, storitve ali inovativnih gradenj ter poznejša nabava zagotovljenih gradenj, blaga ali storitev, pod pogojem, da ustrezajo kakovosti izvedbe in najvišjim stroškom, dogovorjenim med javnimi naročniki in partnerji. Partnerstvo za inovacije se strukturira v zaporednih fazah, ki upoštevajo zaporedje korakov v postopku raziskav in inovacij; to lahko vključuje dokončanje gradenj, proizvodnjo proizvodov ali izvajanje storitev. Pri partnerstvu za inovacije se določijo vmesni cilji, ki jih morajo doseči partnerji. Javni naročnik se lahko na podlagi teh vmesnih ciljev po vsaki fazi odloči za prekinitev partnerstva za inovacije ali – v primeru partnerstva za inovacije z različnimi partnerji – za zmanjšanje števila partnerjev s prekinitvijo posameznih pogodb, če v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navede, da lahko uporabi možnost prekinitve in pod kakšnimi pogoji to lahko stori. 2. Javni naročnik pred začetkom partnerstva za inovacije preveri trg v skladu s členom 137a in se prepriča, da gradnja, blago ali storitev ne obstaja na trgu ali kot razvojna dejavnost, ki je skoraj zrela za trg. Upošteva se ureditev za pogajanja iz člena 104(4) finančne uredbe in člena 128(5) te uredbe. Javni naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila opredeli potrebo po inovativnih gradnjah, blagu ali storitvah, ki je ne more zadovoljiti z nakupom gradenj, blaga ali storitev, že dostopnih na trgu. Navede, kateri elementi tega opisa določajo minimalne zahteve. Navedene informacije so dovolj natančne, da lahko gospodarski subjekti prepoznajo vrsto in obseg zahtevane rešitve ter se odločijo, ali se bodo prijavili za sodelovanje v postopku. Javni naročnik se lahko odloči, da bo vzpostavil partnerstvo za inovacije z enim ali več partnerji, ki izvajajo ločene raziskovalne in razvojne dejavnosti. Javna naročila se oddajo izključno na podlagi najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo v skladu s členom 110(4) finančne uredbe. 3. Javni naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila določi ureditve, ki veljajo za pravice intelektualne lastnine. Javni naročnik v okviru partnerstva za inovacije drugim partnerjem ne razkrije predlaganih rešitev ali drugih zaupnih informacij, ki mu jih v okviru partnerstva sporoči posamezen partner, če nima njegovega soglasja. Javni naročnik zagotovi, da se struktura partnerstva ter zlasti trajanje in vrednost posameznih faz določijo ob upoštevanju stopnje inovativnosti predlagane rešitve ter zaporedja raziskovalnih in inovativnih dejavnosti, potrebnih za razvoj inovativne rešitve, ki na trgu še ni na voljo. Ocenjena vrednost gradenj, blaga ali storitev ni nesorazmerna glede na naložbe, ki so potrebne za njihov razvoj. Člen 130 Projektni natečaji (člen 104(1) finančne uredbe) 1. Za projektne natečaje veljajo pravila o oglaševanju iz člena 123, lahko pa vključujejo tudi podelitve nagrad. Če je število kandidatov na projektnem natečaju omejeno, javni naročnik določi jasne in nediskriminatorne pogoje za sodelovanje. Število kandidatov, povabljenih k sodelovanju, mora biti zadostno, da je zagotovljena resnična konkurenca. 2. Žirijo imenuje odgovorni odredbodajalec. Sestavljajo jo izključno fizične osebe, ki so niso povezane s kandidati na natečaju. Če se od kandidatov na natečaju zahtevajo posebne poklicne kvalifikacije, mora imeti vsaj tretjina članov žirije enake ali enakovredne kvalifikacije. Žirija je pri sprejemanju mnenj samostojna. Mnenja sprejema na podlagi projektov, ki jih predložijo anonimno kandidati, in izključno na podlagi meril iz obvestila o natečaju. 3. Predlogi žirije na podlagi vsebine posameznega projekta, njene ocene in ugotovitve se evidentirajo v poročilu, ki ga podpišejo vsi člani žirije. Kandidati ostanejo anonimni, dokler žirija ne da svojega mnenja. Žirija lahko kandidate povabi, da zaradi pojasnitve projekta odgovorijo na vprašanja, navedena v poročilu. Sestavi se popolno poročilo o nastalem dialogu. 4. Javni naročnik nato sprejme sklep o dodelitvi, v katerem navede ime in naslov izbranega kandidata ter razloge za izbiro, pri čemer se sklicuje na merila iz obvestila o natečaju, zlasti če ne upošteva predloga iz mnenja žirije. Člen 131 Dinamični nabavni sistem (člen 104(6) finančne uredbe) 1. Dinamični nabavni sistem je popolnoma elektronski postopek za nabavo pogosto uporabljenih postavk, ki je v celotnem obdobju svoje veljavnosti odprt za vsak gospodarski subjekt, ki izpolnjuje merila za izbor. Lahko se razdeli na kategorije gradenj, blaga ali storitev, ki so objektivno opredeljene na podlagi značilnosti postopka javnega naročanja, ki bo potekal v okviru zadevne kategorije. V tem primeru je treba za vsako kategorijo določiti merila za izbor. 2. Javni naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila določi naravo in ocenjeno količino načrtovanih nabav ter vse potrebne informacije o nabavnem sistemu, uporabljeni elektronski opremi ter tehnični ureditvi in specifikacijah za povezavo. 3. Javni naročnik vsem gospodarskim subjektom v celotnem obdobju veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema omogoči, da se prijavijo za sodelovanje v sistemu. Svojo oceno takih prijav poda v 10 delovnih dneh od prejema navedene prijave. Ta rok se v posameznih upravičenih primerih lahko podaljša na 15 delovnih dni. Javni naročnik lahko obdobje ocenjevanja podaljša, če v vmesnem času ni objavljen razpis za zbiranje ponudb. Javni naročnik kandidata čim prej obvesti, ali mu je bil odobren dostop do dinamičnega nabavnega sistema. 4. Javni naročnik povabi vse kandidate, sprejete v sistem v okviru zadevne kategorije, da v razumnem roku predložijo svojo ponudbo. Javni naročnik javno naročilo odda ponudniku, ki je na podlagi meril za oddajo iz obvestila o javnem naročilu predložil ekonomsko najugodnejšo ponudbo. Ta merila je po potrebi mogoče podrobneje določiti v razpisu za zbiranje ponudb. 5. Javni naročnik obdobje veljavnosti dinamičnega nabavnega sistema navede v obvestilu o javnem naročilu. Dinamični nabavni sistem ne sme trajati dlje kot štiri leta, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih. Javni naročnik tega sistema ne sme uporabljati tako, da bi preprečeval, omejeval ali izkrivljal konkurenco. Člen 132 Konkurenčni dialog (člen 104(1) finančne uredbe) 1. Javni naročnik svoje potrebe in zahteve, merila za oddajo javnega naročila in okvirni časovni razpored opredeli v obvestilu o javnem naročilu ali opisnem dokumentu. Javno naročilo odda ponudbi z najboljšim razmerjem med ceno in kakovostjo. 2. Javni naročnik začne dialog s kandidati, ki izpolnjujejo merila za izbor, da bi tako prepoznal in opredelil najprimernejša sredstva za izpolnitev svojih potreb. Med tem dialogom lahko z izbranimi kandidati razpravlja o vseh vidikih oddaje javnega naročila, vendar ne sme spremeniti svojih potreb in zahtev ter meril za oddajo javnega naročila, kakor je določeno v odstavku 1. Javni naročnik med dialogom zagotovi enako obravnavanje vseh ponudnikov in ne razkrije predlaganih rešitev ali drugih zaupnih informacij, ki mu jih sporoči ponudnik, razen če se ponudnik odpove zaupnosti. Konkurenčni dialog se lahko odvija po zaporednih fazah, tako da se zmanjšuje število rešitev, ki so predmet razprav, z uporabo objavljenih meril za oddajo, če je ta možnost predvidena v obvestilu o javnem naročilu ali v opisnem dokumentu. 3. Javni naročnik nadaljuje dialog, dokler ne najde ene ali več rešitev, ki lahko izpolnijo njegove potrebe. Potem ko javni naročnik preostale ponudnike obvesti o zaključku dialoga, jih povabi k predložitvi končnih ponudb na podlagi rešitve ali rešitev, ki so bile predstavljene in določene med dialogom. Te ponudbe vsebujejo vse elemente, ki se zahtevajo in so potrebni za izvedbo projekta. Na zahtevo javnega naročnika se lahko te končne ponudbe pojasnijo, podrobneje opredelijo in optimizirajo, pod pogojem, da to ne pomeni bistvenih sprememb ponudbe ali dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila. Javni naročnik lahko s ponudnikom, ki je predložil ekonomsko najugodnejšo ponudbo, izvede pogajanja, da se potrdijo obveze iz ponudbe, pod pogojem, da to ne povzroči spreminjanja bistvenih elementov ponudbe ter ne pomeni tveganja v smislu izkrivljanja konkurence ali diskriminacije. 4. Javni naročnik lahko določi plačila za izbrane kandidate, ki so sodelovali v dialogu. Člen 133 Medinstitucionalni postopki (člen 104a(1) Finančne uredbe) V primeru medinstitucionalnih postopkov postopek in poznejšo neposredno ali okvirno pogodbo ureja en javni naročnik, ki deluje v svojem imenu in v imenu drugih zadevnih javnih naročnikov. V obvestilu o javnem naročilu se navedejo javni naročniki iz člena 104a(1) finančne uredbe, ki sodelujejo v postopku oddaje javnega naročila, institucija, odgovorna za postopek, in celotni znesek javnih naročil za vse navedene javne naročnike. Člen 134 Uporaba postopka s pogajanji brez predhodne objave obvestila o javnem naročilu (člen 104(5) finančne uredbe) 1. Javni naročnik, ki uporabi postopek s pogajanji brez predhodne objave obvestila o javnem naročilu, upošteva ureditev za pogajanja iz člena 104(4) finančne uredbe in člena 128(5) te uredbe. Javni naročnik lahko postopek s pogajanji uporabi ne glede na ocenjeno vrednost javnega naročila v naslednjih primerih: (a) če v odprtem ali omejenem postopku do konca postopka ni bila predložena nobena ponudba ali nobena primerna ponudba ali nobena prijava za sodelovanje v skladu z odstavkom 2, pod pogojem, da prvotna dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila ni bistveno spremenjena; (b) če lahko gradnjo, blago ali storitve zagotovi en sam gospodarski subjekt pod pogoji iz odstavka 3 in iz naslednjih razlogov: (i) cilj javnega naročila je ustvariti ali pridobiti unikatno umetniško delo ali umetniško uprizoritev; (ii) konkurence iz tehničnih razlogov ni; (iii) zagotoviti je treba zaščito izključnih pravic, vključno s pravicami intelektualne lastnine; (c) kolikor je to nujno, če zaradi skrajne nujnosti, nastale kot posledica nepredvidljivih dogodkov, ni mogoče upoštevati rokov iz členov 152, 154 in 275 in kadar utemeljitve takšne skrajne nujnosti ni mogoče pripisati javnemu naročniku; (d) če se javno naročilo storitev oddaja na podlagi projektnega natečaja in se odda zmagovalcu ali enemu od zmagovalcev tega natečaja; v slednjem primeru morajo biti k sodelovanju v pogajanjih povabljeni vsi zmagovalci; (e) za nove storitve ali gradnje, ki pomenijo ponovitev podobnih storitev ali gradenj, ki jih izvaja gospodarski subjekt, ki mu je isti javni naročnik oddal prvotno javno naročilo, pod pogojem, da so te storitve ali gradnje v skladu z osnovnim projektom, za katerega je bilo prvotno javno naročilo oddano po objavi obvestila o javnem naročilu, ob upoštevanju pogojev iz odstavka 4; (f) za javna naročila blaga: (i) za dodatne nabave, ki so namenjene za delno nadomestitev blaga ali inštalacij ali za povečanje količine obstoječega blaga ali inštalacij, če bi zamenjava dobavitelja prisilila javnega naročnika v nabavo blaga z drugačnimi tehničnimi lastnostmi, kar bi povzročilo neskladnost ali nesorazmerne tehnične težave pri obratovanju in vzdrževanju; kadar institucije javna naročila oddajo za svoj račun, taka javna naročila ne smejo trajati več kakor tri leta; (ii) če se proizvodi proizvajajo za raziskovalni, eksperimentalni, študijski ali razvojni namen, vendar takšna javna naročila ne vključujejo masovne proizvodnje zaradi preživetja na trgu ali zaradi povrnitve stroškov raziskav in razvoja; (iii) za blago, ki kotira in je kupljeno na blagovnih borzah; (iv) za nakupe blaga po posebno ugodnih pogojih od gospodarskega subjekta, ki gre v dokončno likvidacijo, stečajnih upraviteljev v postopku insolventnosti, po dogovoru z upniki ali po podobnem postopku v skladu z nacionalno zakonodajo; (g) za pogodbe o nepremičninah po pregledu lokalnega trga; (h) za naslednja javna naročila: (i) pravno zastopanje po odvetniku v smislu člena 1 Direktive Sveta 77/249/EGS (8) v arbitraži ali spravnem postopku ali sodnih postopkih; (ii) pravno svetovanje, ki se izvaja med pripravami na navedeni postopek, ali če obstajajo konkretni znaki in velika verjetnost, da bo zadeva, o kateri se svetuje, postala predmet takega postopka, pod pogojem, da svetuje odvetnik v smislu člena 1 Direktive 77/249/EGS; (iii) za arbitražne in poravnalne storitve; (iv) storitve overovljanja in avtentikacije dokumentov, ki jih morajo izvajati notarji; (i) za javna naročila, ki so označena kot zaupna ali javna naročila, ki jih morajo spremljati posebni varnostni ukrepi v skladu z veljavnimi upravnimi predpisi, ali kadar tako zahteva zaščita bistvenih interesov Unije, pod pogojem, da zadevnih bistvenih interesov ni mogoče zagotoviti z drugimi ukrepi; ti ukrepi lahko obsegajo zahteve za zaščito zaupnosti informacij, ki jih javni naročnik da na voljo v postopku oddaje javnega naročila; (j) za finančne storitve v zvezi z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov v smislu Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), storitve centralne banke in posle, izvedene z Evropskim instrumentom za finančno stabilnost in Evropskim mehanizmom za stabilnost; (k) posojila, ne glede na to, ali so povezana z izdajo, prodajo, nakupom ali prenosom vrednostnih papirjev ali drugih finančnih instrumentov; (l) za nakup javnih komunikacijskih omrežij in elektronskih komunikacijskih storitev v smislu Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10); (m) storitve mednarodne organizacije, kadar ta v konkurenčnih postopkih ne more sodelovati v skladu s svojim statutom ali aktom o ustanovitvi. 2. Ponudba se šteje za neustrezno, kadar ni povezana s predmetom javnega naročila, prijava za sodelovanje pa se šteje za neustrezno, kadar za gospodarski subjekt velja kateri od primerov izključitve na podlagi člena 106(1) finančne uredbe ali ne izpolnjuje meril za izbor. 3. Izjemi iz točk (ii) in (iii) točke (b) odstavka 1 se uporabljata le, če ni ustrezne alternative ali nadomestila in če odsotnost konkurence ni posledica umetnega omejevanja parametrov pri opredelitvi javnega naročila. 4. V primerih iz točke (e) odstavka 1 se v osnovnem projektu navedejo obseg mogočih novih storitev ali gradenj ter pogoji za njihovo oddajo. Že ob povabilu k predložitvi ponudb za osnovni projekt se navede morebitna uporaba postopka s pogajanji, pri čemer se pri uporabi mejnih vrednosti iz člena 118(1) finančne uredbe ali iz člena 265(1)(a), člena 267(1)(a) ali člena 269(1)(a) te uredbe na področju zunanjih ukrepov upoštevajo skupni ocenjeni stroški poznejših gradenj ali storitev. Kadar institucije javna naročila oddajo za svoj račun, se lahko navedeni postopek uporabi le med izvajanjem prvotnega javnega naročila in najpozneje v treh letih po podpisu zadevne pogodbe. Člen 135 Uporaba konkurenčnega postopka s pogajanji ali konkurenčnega dialoga (člen 104(5) finančne uredbe) 1. Javni naročnik, ki uporabi konkurenčni postopek s pogajanji ali konkurenčni dialog, upošteva ureditev za pogajanja iz člena 104(4) finančne uredbe in člena 128(5) te uredbe. Javni naročnik lahko te postopke uporabi ne glede na ocenjeno vrednost javnega naročila v naslednjih primerih: (a) če so bile v okviru odprtega ali omejenega postopka do njegovega konca predložene le nepravilne ali nesprejemljive ponudbe, kakor so opredeljene v odstavkih 2 in 3, pod pogojem, da prvotna dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila ni bila bistveno spremenjena; od objave obvestila o javnem naročilu se lahko odstopi pod pogoji iz odstavka 4; (b) v zvezi z gradnjami, blagom ali storitvami, pri katerih je izpolnjen eden ali več naslednjih pogojev: (i) če potreb javnega naročnika ni mogoče zadovoljiti brez prilagoditve zlahka dostopne rešitve; (ii) gradnje, blago ali storitve vključujejo zasnovne ali inovativne rešitve; (iii) javno naročilo se ne more oddati brez predhodnih pogajanj zaradi posebnih okoliščin, povezanih z vrsto, zahtevnostjo ali pravno in finančno strukturo javnega naročila ali tveganj, povezanih s predmetom javnega naročila; (iv) javni naročnik ne more dovolj natančno določiti tehničnih specifikacij s sklicevanjem na standard v skladu s členom 139(3); (c) za koncesijske pogodbe; (d) za naročila storitev iz Priloge XIV k Direktivi 2014/24/EU; (e) za storitve na področju raziskav in razvoja, razen tistih, ki so zajete s kodami CPV od 73000000-2 do 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 in 73430000-5, razen če ima javni naročnik rezultate izključno v svoji lasti za lastno uporabo pri upravljanju svojih zadev ali pa v celoti plača opravljeno storitev; (f) za naročila storitev za pridobitev, razvoj, produkcijo ali koprodukcijo programskega gradiva za avdiovizualne ali radijske medijske storitve, kakor so opredeljene v Direktivi 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11) ali javna naročila za oddajni čas ali zagotavljanje programov. 2. Ponudba se šteje za nepravilno v naslednjih primerih: (a) kadar ne izpolnjuje minimalnih zahtev iz dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila; (b) kadar ne izpolnjuje zahtev glede predložitve iz člena 111(4) finančne uredbe; (c) kadar se ponudnik zavrne na podlagi točke (b) ali (c) člena 107(1) finančne uredbe; (d) kadar javni naročnik ugotovi, da je ponudba neobičajno nizka. 3. Ponudba se šteje za nesprejemljivo v naslednjih primerih: (a) kadar cena ponudbe presega največji proračun javnega naročnika, kot je določen in dokumentiran pred začetkom postopka oddaje javnega naročila; (b) kadar ponudba ne izpolnjuje najnižje ravni kakovosti, določene z merili za oddajo. 4. Javnemu naročniku v primerih iz točke (a) odstavka 1 ni treba objaviti obvestila o javnem naročilu, če v konkurenčni postopek s pogajanji vključi vse ponudnike, ki so izpolnili merila za izključitev in izbor, razen tistih, ki so predložili ponudbo, za katero je bilo ugotovljeno, da je neobičajno nizka. Člen 136 Postopek z razpisom za prijavo interesa (člen 104(5) finančne uredbe) 1. Javni naročnik lahko za javna naročila v vrednosti, nižji od mejnih vrednosti iz člena 118(1) finančne uredbe ali člena 265(1)(b) te uredbe, in brez poseganja v člena 134 in 135 te uredbe uporabi razpis za prijavo interesa za eno od naslednjega: (a) za predizbiro kandidatov, ki bodo povabljeni k predložitvi ponudb v prihodnjih omejenih razpisih za zbiranje ponudb; (b) za pripravo seznama potencialnih ponudnikov, ki bodo povabljeni k predložitvi prijav za sodelovanje ali ponudbe. 2. Seznam, ki se pripravi na podlagi razpisa za prijavo interesa, velja največ štiri leta od datuma, na katerega je bilo objavljeno obvestilo iz člena 124(1). Seznam, naveden v prvem pododstavku, lahko vsebuje podsezname. Vsak zainteresirani gospodarski subjekt lahko prijavi interes kadar koli v času veljavnosti seznama, razen v zadnjih treh mesecih tega obdobja. 3. Kadar naj bi se oddalo javno naročilo, javni naročnik povabi vse kandidate oz. potencialne ponudnike na ustreznem seznamu ali podseznamu, da naredijo naslednje: (a) v primeru iz odstavka 1(a) predložijo ponudbo; (b) v primeru seznama iz odstavka 1(b) predložijo eno od naslednjega: (i) ponudbo, vključno z dokumentacijo glede meril za izključitev in izbor; (ii) dokumentacijo glede meril za izključitev in izbor, v drugi fazi pa ponudbo za tiste, ki ta merila izpolnjujejo. Člen 136a Javna naročila srednje vrednosti (člen 104(1) finančne uredbe) Za javno naročilo srednje vrednosti v vrednosti, nižji od mejnih vrednosti iz člena 118(1) finančne uredbe, se lahko uporabi postopek s pogajanji v skladu z ureditvijo o pogajanjih iz člena 104(4) finančne uredbe in člena 128(5) te uredbe. Za takšne postopke se uporabljajo člen 124(1) ter odstavka 1 in 4 člena 128 te uredbe. Prvotno ponudbo lahko predložijo le kandidati, ki jih k temu hkrati in pisno povabi javni naročnik. Člen 137 Javna naročila nizke vrednosti (člen 104(1) finančne uredbe) 1. Za javno naročilo nizke vrednosti v vrednosti, ki ne presega 60 000 EUR, se lahko uporabi postopek s pogajanji v skladu z ureditvijo o pogajanjih iz člena 104(4) finančne uredbe in člena 128(5) te uredbe. Za takšne postopke se uporabljajo člen 124(1) ter odstavka 2 in 4 člena 128 te uredbe. Prvotno ponudbo lahko predložijo le kandidati, ki jih k temu hkrati in pisno povabi javni naročnik. 2. Za javno naročilo zelo nizke vrednosti v vrednosti, ki ne presega 15 000 EUR, se lahko uporabi postopek s pogajanji v skladu z ureditvijo o pogajanjih iz člena 104(4) finančne uredbe in člena 128(5) te uredbe. Za takšne postopke se uporablja člen 128(3) te uredbe. Prvotno ponudbo lahko predložijo le kandidati, ki jih k temu hkrati in pisno povabi javni naročnik. 3. Plačila za zneske odhodkov, katerih vrednost ne presega 1 000 EUR, se lahko izvršijo enostavno na podlagi računa brez predhodnega sprejetja ponudbe. Člen 137a Predhodno preverjanje trga (člen 105(1) finančne uredbe) 1. Za predhodno preverjanje trga lahko javni naročnik zaprosi za nasvete neodvisnih strokovnjakov ali organov oziroma gospodarskih subjektov ali jih sprejme. Ta nasvet se lahko uporabi pri načrtovanju in izvajanju postopka oddaje javnega naročila, pod pogojem, da ne izkrivlja konkurence ter ne pomeni kršenja načel nediskriminacije in transparentnosti. 2. Kadar je gospodarski subjekt svetoval javnemu naročniku ali bil kako drugače vključen v pripravo postopka oddaje javnega naročila, javni naročnik z ustreznimi ukrepi iz člena 142 zagotovi, da se zaradi sodelovanja zadevnega gospodarskega subjekta konkurenca ne izkrivlja. Člen 138 Dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila (člen 105(2) finančne uredbe) 1. Dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila vsebuje: (a) po potrebi obvestilo o javnem naročilu ali drug način oglaševanja iz členov od 123 do 126; (b) razpis za zbiranje ponudb; (c) razpisne zahteve ali v primeru konkurenčnega dialoga opisni dokument, ki vključujejo tehnične specifikacije in zadevna merila; (d) osnutek pogodbe na podlagi vzorca pogodbe. Točka (d) prvega pododstavka se ne uporablja v primerih, kadar zaradi izjemnih in ustrezno utemeljenih okoliščin vzorca pogodbe ni mogoče uporabiti. 2. Razpis za zbiranje ponudb vsebuje naslednje: (a) določa pravila, ki veljajo za predložitev ponudb, zlasti pogoje za ohranjanje njihove zaupnosti od odprtja, rok za predložitev in prejem ponudbe ter naslov, na katerega jih je treba poslati ali dostaviti, ali internetni naslov v primeru elektronske predložitve; (b) vsebuje navedbo, da predložitev ponudbe pomeni sprejetje pogojev iz dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila in da ta predložitev ponudbe zavezuje izvajalca, ki se mu odda javno naročilo, pri izvajanju javnega naročila; (c) določa rok, do katerega mora biti ponudba veljavna in v katerem je ni dovoljeno na noben način spreminjati; (d) prepoveduje vse stike med javnim naročnikom in ponudnikom med postopkom, razen izjemoma pod pogoji iz člena 160, in, kadar je predviden ogled na kraju samem, opredeljuje način izvedbe takega ogleda; (e) določa načine preverjanja skladnosti z rokom za prejem ponudb; (f) vsebuje navedbo, da predložitev ponudbe pomeni sprejetje prejema obvestila o izidu postopka v elektronski obliki. 3. Razpisne zahteve vsebujejo naslednje: (a) merila za izključitev in izbor; (b) merila za oddajo javnega naročila ter njihov relativni ponder, oziroma, kadar ponderji niso mogoči zaradi objektivnih razlogov, vrstni red od najbolj do najmanj pomembnega, ki velja tudi za variantne ponudbe, če so te dovoljene v obvestilu o javnem naročilu; (c) tehnične specifikacije iz člena 139; (d) če so variantne ponudbe dovoljene, minimalne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati; (e) informacije, ali se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije ali, kadar je to primerno, Dunajska konvencija o diplomatskih odnosih ali Dunajska konvencija o konzularnih odnosih; (f) način za dostop do javnih naročil v skladu s členoma 172 in 263; (g) v primeru dinamičnega nabavnega sistema ali elektronskega kataloga, uporabljeno elektronsko opremo ter tehnične ureditve in potrebne specifikacije za povezavo. 4. Osnutek pogodbe vsebuje naslednje: (a) določa pogodbene kazni v primeru neizpolnjevanja določb pogodbe; (b) določa natančno vsebino računa ali ustreznih dokazil v skladu s členom 102; (c) določa, da je v primeru, kadar institucije javna naročila oddajo za svoj račun, pravo, ki se uporablja za javno naročilo, pravo Unije, ki ga po potrebi dopolnjuje nacionalno pravo, za javna naročila iz člena 121(1) pa po potrebi izključno nacionalno pravo; (d) določa pristojno sodišče za reševanje sporov; (e) določa, da izvajalec spoštuje veljavne obveznosti na področjih okoljskega, socialnega in delovnega prava, določenega z zakonodajo Unije, nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami ali mednarodnimi določbami s področja okoljskega, socialnega in delovnega prava iz Priloge X Direktive 2014/24/EU; (f) določa, ali se bo zahteval prenos pravic intelektualne lastnine; (g) navaja, da je cena dokončna in je ni mogoče prilagajati, oziroma določa pogoje ali formule za prilagajanje cen v času veljavnosti pogodbe. Za namene točke (g) prvega pododstavka, če je v javnem naročilu določeno prilagajanje cen, javni naročnik upošteva zlasti: (i) predmet postopka oddaje javnega naročila in gospodarske razmere, v katerih se izvaja; (ii) vrsto javnega naročila in nalog ter njegovo trajanje; (iii) svoje finančne interese. Točk (c) in (d) prvega pododstavka ni treba upoštevati pri pogodbah, sklenjenih v skladu s točko (m) člena 134(1). Člen 139 Tehnične specifikacije (člen 105(2) finančne uredbe) 1. Tehnične specifikacije omogočajo enakopraven dostop vseh gospodarskih subjektov do postopkov oddaje javnega naročila in neupravičeno ne ovirajo odpiranja javnih naročil konkurenci. Tehnične specifikacije vključujejo zahtevane lastnosti za gradnje, blago ali storitve, vključno z minimalnimi zahtevami, tako da ustrezajo uporabi, ki jo jim namenil javni naročnik. 2. Lastnosti iz odstavka 1 lahko po potrebi vključujejo: (a) stopnjo kakovosti; (b) okolju in podnebju prijazno delovanje; (c) za nakupe, ki naj bi jih uporabljale fizične osebe, merila dostopnosti za invalide ali zasnovo, ki ustreza vsem uporabnikom, razen v ustrezno utemeljenih primerih; (d) stopnje in postopke za ugotavljanje skladnosti; (e) funkcionalnost ali uporabo blaga; (f) varnost ali mere, za blago tudi trgovsko ime in navodila za uporabo, za vsa naročila pa terminologijo, znake, preskušanje in metode preskušanja, pakiranje, zaznamovanje in označevanje ter postopke in metode proizvodnje; (g) pri naročilih gradenj postopke za zagotavljanje kakovosti ter pravila za načrtovanje in izračun stroškov, preskušanje, inšpekcijske preglede in prevzemne pogoje za gradnje ter metode ali tehnike gradnje in vse druge tehnične pogoje, ki jih lahko v zvezi z dokončanimi gradnjami in materiali ali deli, ki jih vključujejo, določi javni naročnik v skladu s splošnimi ali posebnimi predpisi. 3. Tehnične specifikacije se oblikujejo: (a) po prednostnem vrstnem redu, s sklicevanjem na evropske standarde ali na evropske tehnične ocene, skupne tehnične specifikacije, mednarodne standarde, druge tehnične referenčne sisteme, ki jih določijo evropski organi za standardizacijo, ali, če teh ni, na enakovredne nacionalne predpise; pri vsakem sklicevanju se doda navedba ‚ali enakovredno‘; (b) v smislu zahtev glede delovanja ali funkcionalnosti, vključno z okoljskimi značilnostmi, če so parametri dovolj natančni, da lahko ponudniki opredelijo predmet javnega naročila, javni naročnik pa odda javno naročilo; (c) s kombinacijo obeh načinov iz točk (a) in (b). 4. Če javni naročnik uporabi možnost sklicevanja na specifikacije iz točke (a) odstavka 3, ne zavrne ponudbe z obrazložitvijo, da ponudba ni skladna z navedenimi specifikacijami, če ponudnik na kakršen koli ustrezen način dokaže, da predlagana rešitev na enakovreden način izpolnjuje zahteve, določene v tehničnih specifikacijah. 5. Če javni naročnik uporabi možnost iz točke (b) odstavka 3, da določi tehnične specifikacije v smislu zahtev glede delovanja ali funkcionalnosti, ne sme zavrniti ponudbe, skladne z nacionalnim standardom, ki prevzema evropski standard, z evropskim tehničnim soglasjem, skupnimi tehničnimi specifikacijami, mednarodnim standardom ali tehničnimi referenčnimi sistemi, ki jih je določil Evropski organ za standardizacijo, če se te specifikacije nanašajo na zahteve glede delovanja ali funkcionalnosti, ki jih je določil. Ponudnik na kakršen koli ustrezen način dokaže, da gradnja, blago ali storitev, ki je skladna s standardom, izpolnjuje zahteve glede delovanja ali funkcionalnosti, ki jih je določil javni naročnik. 6. Kadar namerava javni naročnik naročiti gradnje, blago ali storitve z določenimi okoljskimi, socialnimi ali drugimi značilnostmi, lahko zahteva določen znak ali določene zahteve iz znaka, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: (a) zahteve za pridobitev znaka zadevajo le merila, ki so povezana s predmetom javnega naročila in so ustrezna za opredelitev značilnosti nakupa; (b) zahteve za pridobitev znaka temeljijo na objektivno preverljivih in nediskriminatornih merilih; (c) znaki so izdani na podlagi odprtega in preglednega postopka, v katerem lahko sodelujejo vsi zadevni deležniki; (d) znaki so na voljo vsem zainteresiranim stranem; (e) zahteve za pridobitev znaka določi tretja oseba, na katero gospodarski subjekt, ki zaprosi za dodelitev znaka, ne more odločilno vplivati. Javni naročnik lahko zahteva, da gospodarski subjekti kot dokazilo o skladnosti z dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila predložijo poročilo o preskusih ali potrdilo, ki ga izda organ za ugotavljanje skladnosti, akreditiran v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (12), ali enakovreden organ za ugotavljanje skladnosti. 7. Javni naročnik sprejme vsa druga ustrezna dokazila, ki niso navedena v odstavku 6, na primer tehnično dokumentacijo proizvajalca, kadar zadevni gospodarski subjekt nima dostopa do potrdil ali poročil o preskusih ali jih ne more pridobiti oziroma ne more pridobiti določenega znaka v ustreznih rokih, iz razlogov, ki jih ni mogoče pripisati navedenemu gospodarskemu subjektu, in pod pogojem, da zadevni gospodarski subjekt s tem dokaže, da gradnje, blago ali storitve, ki jih zagotavlja, izpolnjujejo zahteve določenega znaka ali določene zahteve, ki jih je navedel javni naročnik. 8. Če tega ne upravičuje predmet javnega naročila, v tehničnih specifikacijah niso navedeni določena izdelava ali izvor ali določen postopek, značilen za proizvode ali storitve določenega gospodarskega subjekta, ali blagovne znamke, patenti, tipi ali določeno poreklo ali proizvodnja, če bi to dajalo prednost nekaterim podjetjem ali proizvodom oziroma bi bili nekateri proizvodi ali gospodarski subjekti s tem izločeni. Takšna navedba je izjemoma dovoljena, če ni mogoče dovolj natančno in razumljivo opisati predmeta javnega naročila. Pri takem sklicevanju se doda navedba ‚ali enakovredno‘. Člen 141 Izjava in dokaz, da za gospodarski subjekt ne velja kateri od primerov izključitve (člena 106 in 107 finančne uredbe) 1. Za namene člena 106(10) finančne uredbe javni naročnik sprejme enotni evropski dokument v zvezi z oddajo javnega naročila (ESPD) iz Direktive 2014/24/EU, če to ni mogoče, pa častno izjavo, podpisano in datirano, v kateri je navedeno, da za gospodarski subjekt ne velja noben od primerov iz odstavkov 1 in 4 člena 106 in iz člena 107 finančne uredbe oziroma zanj velja eden od primerov iz točke (a) člena 106(7) finančne uredbe. Gospodarski subjekt lahko ponovno uporabi enotni evropski dokument v zvezi z oddajo javnega naročila, ki so ga uporabili že v prejšnjem postopku, če gospodarski subjekt potrdi, da so informacije v njem še vedno točne. Kadar javni naročnik omeji število kandidatov na podlagi člena 104(3) finančne uredbe, vsi kandidati predložijo dokazila iz odstavka 3 tega člena. Javni naročnik se lahko na podlagi izvedene ocene tveganja odloči, da ne bo zahteval enotnega evropskega dokumenta v zvezi z oddajo javnega naročila ali častne izjave v naslednjih primerih: (a) postopkih za javna naročila zelo nizke vrednosti na podlagi člena 137(2); (b) postopkih za javna naročila na področju zunanjih ukrepov z vrednostjo, ki ne presega 20 000 EUR na podlagi člena 265(1), člena 267(1) ali člena 269(1). 2. Uspešen ponudnik v okviru roka, ki ga določi javni naročnik, in pred podpisom pogodbe v naslednjih primerih predloži dokazila iz odstavka 3, ki potrjujejo enotni evropski dokument v zvezi z oddajo javnega naročila ali častno izjavo: (a) za javna naročila, ki jih za svoj račun oddajo institucije, v vrednosti, ki je enaka ali višja od mejnih vrednosti iz člena 118(1) finančne uredbe; (b) za javna naročila na področju zunanjih ukrepov v vrednosti, ki je enaka ali višja od mejnih vrednosti iz člena 265(1)(a), člena 267(1)(a) ali člena 269(1)(a). 3. Javni naročnik sprejme kot zadosten dokaz, da za gospodarski subjekt ne velja noben od primerov, opisanih v točkah (a), (c), (d) ali (f) člena 106(1) finančne uredbe, izpisek iz sodnega registra novejšega datuma ali, če to ni mogoče, enakovreden dokument novejšega datuma, ki ga je izdal sodni ali upravni organ države, v kateri ima gospodarski subjekt sedež, ki dokazuje, da so navedeni pogoji izpolnjeni. Javni naročnik sprejme kot zadosten dokaz, da za gospodarski subjekt ne velja noben od primerov, opisanih v točki (a) ali (b) člena 106(1) finančne uredbe, potrdilo novejšega datuma, ki ga izda pristojni organ zadevne države. Kadar zadevna država ne izda potrdila, lahko gospodarski subjekt predloži izjavo pod prisego pred sodnim organom ali notarjem ali, če to ni mogoče, slovesno izjavo pred upravnim organom ali usposobljenim strokovnim organom v državi, v kateri ima gospodarski subjekt sedež. 4. Javni naročnik odstopi od obveznosti, da gospodarski subjekt predloži dokumentarna dokazila iz odstavka 3 v primeru mednarodnih organizacij, če lahko do njih brezplačno dostopa v nacionalni bazi podatkov oziroma če so takšna dokazila že bila predložena za drug postopek ter pod pogojem, da od datuma izdaje teh dokumentov ni preteklo več kot eno leto in da so še vedno veljavni. V takšnem primeru gospodarski subjekt častno izjavi, da so bila dokumentarna dokazila že predložena v prejšnjem postopku, in potrdi, da v tem času ni bilo nobenih sprememb. Člen 142 Ukrepi za preprečevanje izkrivljanja konkurence (člen 107(1) finančne uredbe) Ukrepi iz točke (c) člena 107(1) finančne uredbe vključujejo sporočanje zadevnih informacij, izmenjanih v okviru ali na podlagi sodelovanja kandidata ali ponudnika pri pripravi postopka oddaje javnega naročila, drugim kandidatom in ponudnikom ter določitev ustreznih rokov za prejem ponudb. Zadevni kandidat ali ponudnik je iz postopka izključen le, če ni mogoče drugače zagotoviti skladnosti z načelom enakega obravnavanja. Pred tako izključitvijo se kandidatom oziroma ponudnikom omogoči, da dokažejo, da njihovo sodelovanje v pripravi postopka oddaje javnega naročila ne more izkrivljati konkurence. Člen 143 Delovanje baze podatkov sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev (člen 108(1), (2), (3), (4) in (12) finančne uredbe) Da se zagotovi delovanje baze podatkov iz člena 108(1) finančne uredbe, institucije, uradi, organi, agencije in subjekti iz točk (c), (d) in (e) člena 108(2) finančne uredbe imenujejo pooblaščene osebe. Kadar je to potrebno, te pooblaščene osebe zagotovijo informacije iz člena 108(3) finančne uredbe. Dodeli se jim dostop v skladu z odstavkoma 4 in 12 člena 108 finančne uredbe. Pooblaščene osebe, ki so jih subjekti iz točke (d) člena 108(2) finančne uredbe že imenovali v skladu s pravili posameznih sektorjev, se lahko uporabijo za namene člena 108(12) finančne uredbe. Informacije subjektov iz točke (d) člena 108(2) finančne uredbe se posredujejo izključno prek sistema za upravljanje nepravilnosti, tj. avtomatiziranega informacijskega sistema, ki ga je vzpostavila Komisija in se trenutno uporablja za poročanje o goljufijah in nepravilnostih v skladu s pravili posameznih sektorjev. Komisija za namene člena 108(4) finančne uredbe informacije, ki se posredujejo prek tega avtomatiziranega informacijskega sistema, da na voljo v bazi podatkov iz člena 108(1) finančne uredbe. Člen 144 Komisija (člen 108(6) finančne uredbe) 1. Predsednika komisije imenuje Komisija. Predsednik se izbere med nekdanjimi člani računskega sodišča, Sodišča ali nekdanjimi uradniki, ki so imeli vsaj položaj generalnega direktorja v instituciji Unije, ki ni Komisija. Izbere se na podlagi njegovih osebnih in strokovnih lastnosti, obsežnih izkušenj na področju pravnih in finančnih zadev ter dokazane usposobljenosti, neodvisnosti in integritete. Njegov mandat traja pet let in ne more biti podaljšan. Predsednik se imenuje kot posebni svetovalec v smislu člena 5 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije. Predsednik komisije predseduje na vseh sejah komisije. Pri opravljanju svojih dolžnosti je neodvisen. Med njegovimi dolžnosti predsednika komisije in katerimi koli drugimi uradnimi dolžnostmi ni nobenega nasprotja interesov. 2. Komisija imenuje dva stalna člana. En dodatni član predstavlja javnega naročnika predlagatelja, imenuje pa se v skladu z njegovo notranjo organizacijo. 3. Stalni sekretariat komisije zagotovi naslednje: (a) pripravi analizo informacij, ki se komisiji predložijo v skladu s členom 108(8)(a) finančne uredbe; (b) poveže se z gospodarskimi subjekti in drugimi odredbodajalci za namene točk (b), (c) in (f) člena 108(8) finančne uredbe; (c) vodi zbirko priporočil, ki jih komisija sprejme v skladu s členom 108(5) finančne uredbe, in odločitev javnega naročnika v skladu s členom 106(3) finančne uredbe; (d) zagotovi centralizirani sistem objavljanja v skladu s členom 106(16) finančne uredbe. 4. Vsak član komisije vsako predloženo zadevo prouči v skladu s pravili in postopki iz te uredbe, finančne uredbe in vsemi veljavnimi pravili, ki jih določi Komisija. Vsak član komisije mora pred svojim imenovanjem in v času opravljanja dolžnosti nemudoma razkriti vsa dejanja, ki bi lahko pomenila nasprotje interesov v smislu člena 57 finančne uredbe in člena 32 te uredbe. Člani komisije se izločijo iz vsake zadeve, v kateri imajo dejanske nasprotne interese. 5. Poslovnik komisije sprejme Komisija. Člen 146 Merila za izbor (člen 110(2) finančne uredbe) 1. Javni naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navede merila za izbor, minimalne ravni zmogljivosti in dokazila, potrebna za dokazovanje te zmogljivosti. Vse zahteve so povezane in sorazmerne s predmetom javnega naročila. Javni naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila določi, kako naj skupine gospodarskih subjektov izpolnijo merila za izbor ob upoštevanju odstavka 6. Kadar je javno naročilo razdeljeno na sklope, lahko javni naročnik določi minimalne stopnje zmogljivosti za posamezni sklop. Če je več sklopov oddanih istemu izvajalcu, lahko določi dodatne minimalne stopnje zmogljivosti. 2. Kar zadeva zmogljivost opravljanja poklicne dejavnosti, lahko javni naročnik od gospodarskega subjekta zahteva, da izpolni vsaj enega od naslednjih pogojev: (a) da je vpisan v enega od ustreznih poklicnih ali poslovnih registrov, razen v primeru mednarodnih organizacij; (b) za naročila storitev ima določeno dovoljenje, ki dokazuje, da je pooblaščen za izvedbo javnega naročila v državi, v kateri ima sedež, ali pa je član določene poklicne organizacije. 3. Kadar javni naročnik sprejema prijave za sodelovanje ali ponudbe, sprejme enotni evropski dokument v zvezi z oddajo javnega naročila, če to ni mogoče, pa častno izjavo, v kateri je navedeno, da kandidat ali ponudnik izpolnjuje merila za izbor. Javni naročnik lahko ponudnike in kandidate kadar koli med postopkom pozove, naj predložijo posodobljeno izjavo ali vsa dokazila ali del dokazil, če je to potrebno, da se zagotovi pravilna izvedba postopka. Javni naročnik od kandidatov ali uspešnega ponudnika zahteva, naj predloži posodobljena dokazila, razen če so takšna dokazila že bila predložena za drug postopek ter pod pogojem, da je zadevna dokumentacija še vedno ažurna ali lahko do njih brezplačno dostopa v nacionalni bazi podatkov. 4. Javni naročnik se lahko na podlagi svoje ocene tveganja odloči, da ne bo zahteval dokazil o pravni, regulativni, finančni in ekonomski sposobnosti ter tehnični in strokovni usposobljenosti gospodarskih subjektov v naslednjih primerih: (a) postopkih za javna naročila srednje ali nizke vrednosti, ki jih za svoj račun oddajo institucije, v vrednosti, ki ne presega vrednosti iz člena 118(1) finančne uredbe; (b) postopkih za javna naročila, oddana na področju zunanjih ukrepov, v vrednostih, ki ne presegajo mejnih vrednosti iz člena 265(1)(a), člena 267(1)(a) ali člena 269(1)(a). Če se javni naročnik odloči, da ne bo zahteval dokazil o pravni, regulativni, finančni in ekonomski sposobnosti ter tehnični in strokovni usposobljenosti gospodarskih subjektov, se ne sme izvršiti nobeno predhodno financiranje. 5. Gospodarski subjekt lahko, kadar je to primerno in za določeno javno naročilo, uporabi zmogljivosti drugih subjektov, ne glede na pravno naravo povezav, ki jih ima z njimi. V tem primeru mora dokazati javnemu naročniku, da bo imel na voljo potrebne vire za izvajanje javnega naročila, z zavezo, ki jo v ta namen dajo navedeni subjekti. Glede pogojev v zvezi s tehničnimi in strokovnimi merili lahko gospodarski subjekt uporabi zmogljivosti drugih subjektov le, če bodo ti izvajali gradnje ali storitve, za katere se zahtevajo te zmogljivosti. Če gospodarski subjekt uporabi zmogljivosti drugih subjektov glede pogojev v zvezi z ekonomsko in finančno sposobnostjo, lahko javni naročnik zahteva, da so gospodarski subjekt in navedeni subjekti skupaj odgovorni za izvedbo javnega naročila. Javni naročnik lahko od ponudnika zahteva informacije o katerem koli delu javnega naročila, ki ga ponudnik namerava dati v podizvajanje, in o identiteti podizvajalcev. Za gradnje ali storitve, ki se opravljajo v objektih pod neposrednim nadzorom javnega naročnika, javni naročnik od glavnega izvajalca zahteva, da mu sporoči imena, kontaktne podatke in zakonite zastopnike svojih podizvajalcev, ki sodelujejo pri izvajanju javnega naročila, vključno z vsemi spremembami podizvajalcev. 6. Javni organ preveri, ali subjekti, katerih sposobnosti namerava uporabiti gospodarski subjekt, in predvideni podizvajalci, kadar podizvajanje pomeni pomemben delež javnega naročila, izpolnjujejo zadevna merila za izbor. Javni naročnik od gospodarskega subjekta zahteva zamenjavo subjekta ali podizvajalca, ki ne izpolnjuje zadevnih meril za izbor. 7. Javni naročnik lahko v zvezi z naročili gradenj, naročili storitev in naročili blaga, ki vključujejo namestitvena ali inštalacijska dela, zahteva, da nekatere ključne naloge opravi neposredno ponudnik sam ali sodelujoči v skupini, če ponudbo predloži skupina gospodarskih subjektov. Člen 147 Ekonomska in finančna sposobnost (člen 110(2) finančne uredbe) 1. Da javni naročnik zagotovi, da imajo gospodarski subjekti potrebne ekonomske in finančne sposobnosti za izvedbo javnega naročila, lahko zahteva zlasti, da: (a) imajo gospodarski subjekti določen najnižji letni promet, vključno z določenim najnižjim prometom na področju, zajetem v javnem naročilu; (b) gospodarski subjekti predložijo informacije o svojih letnih računovodskih izkazih, ki izkazujejo deleže sredstev glede na obveznosti; (c) gospodarski subjekti predložijo ustrezno raven zavarovanja poklicnega tveganja. Za namene točke (a) prvega pododstavka najnižji letni promet ne sme presegati dvakratne ocenjene letne vrednosti javnega naročila, razen v ustrezno utemeljenih primerih, povezanih z naravo nakupa, ki jo javni naročnik pojasni v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. Javni naročnik za namene točke (b) prvega pododstavka metode in merila za takšne deleže pojasni v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. 2. V primeru dinamičnih nabavnih sistemov se najvišji letni promet izračuna na podlagi pričakovanega največjega obsega posameznih javnih naročil, ki se bodo oddala v okviru tega sistema. 3. Javni naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila določi, katera dokazila mora gospodarski subjekt predložiti, da dokaže svojo ekonomsko in finančno sposobnost. Lahko zahteva zlasti enega ali več naslednjih dokumentov: (a) ustrezne bančne izpiske ali po potrebi dokazilo o zadevnem škodnem zavarovanju poklicnega tveganja; (b) računovodske izkaze ali izvlečke iz teh izkazov za obdobje, ki je enako ali krajše od zadnjih treh let, za katera so bili računovodski izkazi pripravljeni; (c) bančni izpisek skupnega prometa gospodarskega subjekta in po potrebi prometa na področju, ki ga zajema javno naročilo, za največ tri zadnja poslovna leta, ki so na voljo. Kadar gospodarski subjekt zaradi katerega koli utemeljenega razloga ne more predložiti dokazil, ki jih zahteva javni naročnik, lahko svojo ekonomsko in finančno sposobnost dokaže s katerim koli drugim dokumentom, za katerega javni naročnik meni, da je ustrezen. Člen 148 Tehnična in strokovna usposobljenost (člen 110(2) finančne uredbe) 1. Javni naročnik preveri, ali kandidati ali ponudniki izpolnjujejo minimalna merila za izbor v zvezi s tehnično in strokovno usposobljenostjo v skladu z odstavki od 2 do 5. 2. Javni naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila določi, katera dokazila mora gospodarski subjekt predložiti, da dokaže svojo tehnično in strokovno usposobljenost. Lahko zahteva enega ali več naslednjih dokumentov: (a) za gradnje in blago, za katero je treba izvesti namestitvena ali inštalacijska dela ali storitve, o izobrazbi in strokovni usposobljenosti, veščinah, izkušnjah in strokovnosti oseb, odgovornih za izvajanje; (b) seznam: (i) glavnih storitev in blaga, opravljenih oz. dobavljenega v zadnjih treh letih, z navedbo zneskov, datumov ter strank, javnih ali zasebnih, ki so jim na zahtevo priložene izjave strank; (ii) gradenj, opravljenih v zadnjih petih letih, in s priloženimi potrdili o zadovoljivi izvedbi za najpomembnejše gradnje; (c) izjavo o tehnični opremi, orodjih ali objektih, ki jih bo gospodarski subjekt uporabljal za izvedbo naročila storitev ali gradenj; (d) opis tehničnih objektov in sredstev, ki jih ima gospodarski subjekt na voljo za zagotavljanje kakovosti, in opis študijskih in raziskovalnih zmogljivosti; (e) navedbe strokovnega osebja ali strokovnih teles, ki jih ima gospodarski subjekt na voljo, ne glede na to, ali mu neposredno pripadajo ali ne, in zlasti tistih, ki so odgovorni za nadzor kakovosti; (f) v zvezi z javnimi naročili blaga: vzorcev, opisov ali verodostojnih fotografij ali potrdil, ki jih izdajo uradni inštituti ali agencije za nadzor kakovosti, ki imajo za to priznano pristojnost, ki potrjujejo skladnost proizvodov z jasnimi navedbami tehničnih specifikacij ali standardov; (g) za gradnje ali storitve, izjavo o povprečnem letnem številu zaposlenih in številu vodstvenega kadra gospodarskega subjekta a v zadnjih treh letih; (h) navedba sistemov upravljanja dobavne verige in sistemov za sledenje, ki jih bo gospodarski subjekt lahko uporabljal med izvajanjem javnega naročila; (i) navedba ukrepov za okoljsko ravnanje, ki jih bo gospodarski subjekt lahko uporabil med izvajanjem javnega naročila. Za namene točke (i) točke (b) prvega pododstavka lahko zaradi zagotovitve ustrezne ravni konkurence javni naročnik po potrebi navede, da bodo upoštevana dokazila o zadevnih dobavah blaga ali opravljenih storitvah izpred več kot treh let. Za namene točke (ii) točke (b) prvega pododstavka lahko zaradi zagotovitve ustrezne ravni konkurence javni naročnik po potrebi navede, da bodo upoštevana dokazila o zadevnih gradnjah, opravljenih pred več kot petimi leti. 3. Če je blago zapleteno ali storitve zahtevne ali izjemoma, če se naročajo za posebne namene, se tehnična in strokovna usposobljenost lahko dokaže s preverjanjem, ki ga izvede javni naročnik ali v njegovem imenu pristojni uradni organ države, v kateri ima gospodarski subjekt sedež, s soglasjem tega organa. Pri takšnem preverjanju se pregledajo tehnična usposobljenost dobavitelja in njegove proizvodne zmogljivosti ter po potrebi njegove študijske in raziskovalne zmogljivosti ter način nadzora kakovosti. 4. Kadar javni naročnik zahteva predložitev potrdil, ki jih sestavljajo neodvisni organi, pristojni za potrjevanje skladnosti gospodarskega subjekta s posameznimi standardi za zagotavljanje kakovosti, tudi o dostopnosti za invalide, se sklicuje na sisteme za zagotavljanje kakovosti, ki temeljijo na ustrezni seriji evropskih standardov, ki jih potrdijo pooblaščeni organi. Javni naročnik sprejme tudi druga dokazila o enakovrednih ukrepih za zagotavljanje kakovosti od gospodarskega subjekta, ki iz razlogov, za katere ni odgovoren, očitno nima dostopa do teh potrdil ali jih ne more pridobiti v ustreznem roku in pod pogojem, da gospodarski subjekt dokaže, da so predlagani ukrepi za zagotavljanje kakovosti v skladu z zahtevanimi standardi za zagotavljanje kakovosti. 5. Kadar javni naročnik zahteva predložitev potrdil, ki jih sestavljajo neodvisni organi, pristojni za potrjevanje skladnosti gospodarskega subjekta s posameznimi sistemi ali standardi okoljskega ravnanja, se sklicuje na Sistem Evropske unije za okoljsko ravnanje in presojo ali na druge sisteme okoljskega ravnanja, priznane v skladu s členom 45 Uredbe (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (13), ali na druge standarde okoljskega ravnanja, ki temeljijo na ustreznih evropskih ali mednarodnih standardih pooblaščenih organov. Če gospodarski subjekt iz razlogov, za katere ni odgovoren, očitno nima dostopa do teh potrdil ali jih ne more pridobiti v ustreznem roku, javni naročnik sprejme tudi druga dokazila o ukrepih za okoljsko ravnanje, pod pogojem, da zadevni gospodarski subjekt dokaže, da so ti ukrepi enakovredni tistim, ki se zahtevajo v skladu z veljavnim sistemom ali standardom okoljskega ravnanja. 6. Javni naročnik lahko sklepa, da gospodarski subjekt dovolj strokovno usposobljen za izvedbo javnega naročila v skladu z ustreznim standardom kakovosti, če ugotovi navzkrižje interesov, ki lahko negativno vpliva na izvajanje javnega naročila. Člen 149 Merila za oddajo (člen 110(3) finančne uredbe) 1. Merila kakovosti lahko vključujejo elemente, kot so tehnične prednosti, estetske in funkcionalne lastnosti, dostopnost, oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom, socialne, okoljske in inovativne značilnosti, postopek proizvodnje, zagotavljanja in trgovanja in kateri koli drugi določeni postopek v kateri koli fazi njihove življenjske dobe, organiziranost osebja, dodeljenega za izvajanje zadevnega javnega naročila, poprodajne storitve, tehnična pomoč in pogoji dobave, kot so datum dobave, postopek dobave in rok za dobavo ali dokončanje del. 2. Javni naročnik v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila določi relativni ponder, ki ga dodeli vsakemu merilu, izbranemu za določitev ekonomsko najugodnejše ponudbe, razen če se uporabi metoda najnižje cene. Navedeni ponderji se lahko opredelijo z določitvijo razpona z ustrezno največjo razliko. Ponderji, ki se uporabijo za cene ali stroške glede na druga merila, ne smejo povzročiti, da cena ali strošek ne bi imela nobenega vpliva. Če ponderjev ni mogoče navesti zaradi objektivnih razlogov, javni naročnik navede merila v padajočem zaporedju po pomembnosti. 3. Javni naročnik lahko določi najnižje ravni kakovosti. Ponudbe, ki ne dosegajo teh ravni, se zavrnejo. 4. Izračun stroškov v življenjski dobi v ustreznem obsegu zajema vse ali del naslednjih stroškov v življenjski dobi gradenj, blaga ali storitev: (a) stroške javnega naročnika ali drugih uporabnikov, kot so: (i) stroški, povezani s pridobitvijo; (ii) stroški uporabe, kot je poraba energije in drugih virov; (iii) stroški vzdrževanja; (iv) stroški, povezani s koncem življenjske dobe, kot so stroški zbiranja in recikliranja; (b) stroški, ki se pripišejo zunanjim okoljskim vplivom, povezanim z gradnjami, blagom ali storitvami med njihovo življenjsko dobo, če je mogoče določiti in preveriti njihovo denarno vrednost. 5. Če javni naročnik stroške oceni z izračunom stroškov v življenjski dobi, v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navede podatke, ki jih morajo predložiti ponudniki, in metodo, ki jo bo uporabil za ugotavljanje stroškov v življenjski dobi na podlagi teh podatkov. Metoda, uporabljena za oceno stroškov, ki se pripišejo zunanjim okoljskim vplivom, mora izpolnjevati vse naslednje pogoje: (a) temelji na objektivno preverljivih in nediskriminatornih merilih; (b) na voljo je vsem zainteresiranim stranem; (c) gospodarski subjekt lahko zahtevane podatke posreduje z razumnim naporom. Kadar je primerno, javni naročnik za izračun stroškov v življenjski dobi uporabi obvezne skupne metode iz Priloge XIII k Direktivi 2014/24/EU. Člen 150 Uporaba elektronskih dražb (člen 110(5) finančne uredbe) 1. Javni naročnik lahko uporabi elektronske dražbe, na katerih se predstavijo nove cene, popravljene navzdol, ali nove vrednosti za nekatere elemente ponudb. Javni naročnik v ta namen elektronsko dražbo strukturira kot ponavljajoči se elektronski postopek, ki sledi popolni začetni oceni ponudb in omogoča razvrščanje ponudb z metodami samodejnega ocenjevanja. 2. Pri odprtih ali omejenih postopkih ali konkurenčnih postopkih s pogajanji lahko javni naročnik določi, da se pred oddajo javnega naročila izvede elektronska dražba, če je mogoče natančno določiti dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila. Elektronska dražba se lahko izvede pri ponovnem javnem zbiranju ponudb med podpisniki okvirne pogodbe, kakor je določeno v členu 122(3)(b), ter ponovnem javnem zbiranju ponudb za javna naročila, ki se oddajo v okviru dinamičnega nabavnega sistema iz člena 131. Elektronska dražba temelji na enem od načinov oddajanja iz člena 110(4) finančne uredbe. 3. Javni naročnik, ki se odloči za uporabo elektronske dražbe, to navede v obvestilu o javnem naročilu. Dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila vsebuje naslednje podrobnosti: (a) vrednosti elementov, ki bodo predmet elektronske dražbe, pod pogojem, da je te elemente mogoče količinsko oceniti ter izraziti s številkami ali odstotki; (b) morebitne omejitve vrednosti, ki se lahko predložijo, kot izhajajo iz specifikacij predmeta javnega naročila; (c) informacije, ki bodo med potekom elektronske dražbe na voljo ponudnikom, in, kadar je to potrebno, kdaj jim bodo na voljo; (d) ustrezne informacije v zvezi z načinom izvedbe elektronske dražbe, vključno s podatkom, ali vključuje faze in kako se bo zaključila v skladu z odstavkom 7; (e) pogoje, pod katerimi bodo ponudniki lahko predložili ponudbe, zlasti minimalne razlike, ki se po potrebi zahtevajo pri predložitvi ponudbe; (f) ustrezne informacije v zvezi z uporabljeno elektronsko opremo ter modalitetami in tehničnimi specifikacijami za povezavo. 4. Vse ponudnike, ki so predložili dopustne ponudbe, je treba hkrati z elektronskimi sredstvi povabiti, naj sodelujejo v elektronski dražbi ter uporabljajo povezave v skladu z navodili. V navodilu se navedeta datum in čas začetka elektronske dražbe. Elektronska dražba se lahko izvede v več zaporednih fazah. Začeti se ne sme prej kot dva delovna dneva po datumu, ko so bila povabila poslana. 5. Povabilu se priloži rezultat popolne ocene zadevne ponudbe. V povabilu se navede tudi matematična formula, ki se uporabi pri elektronski dražbi za določitev samodejnih sprememb uvrstitev na podlagi predloženih novih cen in/ali novih vrednosti. Navedena formula vključuje vrednotenje vseh meril, opredeljenih za določitev ekonomsko najugodnejše ponudbe, kot je navedeno v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. Vendar se za ta namen vsi razponi vnaprej zmanjšajo na določeno vrednost. Če so dovoljene variantne ponudbe, se določi formula za vsako variantno ponudbo posebej. 6. Javni naročnik v vsaki fazi elektronske dražbe takoj vsem ponudnikom sporoči vsaj zadostne informacije, da lahko kadar koli preverijo svojo uvrstitev. Kadar je bilo to prej določeno, lahko sporoči tudi druge informacije v zvezi z drugimi ponujenimi cenami ali vrednostmi ter objavi število udeležencev v kateri koli določeni fazi dražbe. Vendar pa v nobeni fazi elektronske dražbe ne sme razkriti identitete ponudnikov. 7. Javni naročnik elektronsko dražbo zaključi na enega ali več naslednjih načinov: (a) na predhodno določen datum in ob predhodno določenem času; (b) ko ne prejema več novih cen ali novih vrednosti, ki izpolnjujejo zahteve v zvezi z minimalnimi razlikami, če je predhodno določil čas, ki mora preteči po prejemu zadnje ponudbe, preden konča elektronsko dražbo; (c) ko se izvede prvotno navedeno število faz v dražbi. 8. Po zaključku elektronske dražbe javni naročnik glede na rezultate elektronske dražbe odda javno naročilo. Člen 151 Neobičajno nizke ponudbe (člen 110(5) finančne uredbe) 1. Če je v ponudbi za dano javno naročilo ponujena cena ali strošek neobičajno nizek, javni naročnik pisno zahteva podrobno obrazložitev vseh postavk cene ali stroška, za katere meni, da so pomembne, in da ponudniku možnost, da predloži svoje pripombe. Javni naročnik lahko upošteva zlasti pripombe, ki se nanašajo na: (a) ekonomiko proizvodnega procesa, opravljanja storitev ali načina gradnje; (b) izbrane tehnične rešitve ali izjemno ugodne pogoje, ki so na voljo ponudniku; (c) izvirnost ponudbe; (d) izpolnjevanje veljavnih obveznosti ponudnika na področjih okoljskega, socialnega in delovnega prava; (e) izpolnjevanje veljavnih obveznosti podizvajalcev na področjih okoljskega, socialnega in delovnega prava; (f) možnost, da ponudnik pridobi državno pomoč v skladu z veljavnimi pravili. 2. Javni naročnik lahko ponudbo zavrne le, če predložena dokazila zadostno ne pojasnijo nizke ravni predlagane cene ali stroškov. Javni naročnik zavrne ponudbo, če ugotovi, da je neobičajno nizka, ker ni skladna z veljavnimi obveznostmi na področjih okoljskega, socialnega in delovnega prava. 3. Če javni naročnik ugotovi, da je ponudba neobičajno nizka, ker je ponudnik pridobil državno pomoč, lahko ponudbo le na tej podlagi zavrne šele, če ponudnik v ustreznem roku, ki ga določi javni naročnik, ne more dokazati, da je bila zadevna pomoč združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107 PDEU. Člen 152 Roki za prejem ponudb in prijav za sodelovanje (člen 111(1) finančne uredbe) 1. Javni naročnik določi roke za prejem ponudb in prijav za sodelovanje. Javni naročnik pri določanju rokov upošteva zahtevnost javnega naročila in čas, potreben za pripravo ponudb. Roki so daljši od minimalnih rokov iz tega člena, kadar je ponudbe mogoče sestaviti šele po obisku lokacije ali po pregledu spremne dokumentacije k dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila na kraju samem. Roki se podaljšajo za pet dni v vsakem od naslednjih primerov: (a) javni naročnik ne zagotavlja brezplačnega neposrednega dostopa do dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila po elektronski poti; (b) obvestilo o javnem naročilu se objavi v skladu s točko (b) člena 125(2). 2. V odprtem postopku rok za predložitev ponudb ne sme biti krajši od 37 dni od dne, ko je javni naročnik odposlal v objavo obvestilo o javnem naročilu. 3. V omejenem postopku, konkurenčnem dialogu, konkurenčnem postopku s pogajanji, dinamičnem nabavnem sistemu in partnerstvu za inovacije rok za predložitev prijav za sodelovanje ne sme biti krajši od 32 dni od dne, ko je javni naročnik odposlal v objavo obvestilo o javnem naročilu. 4. V omejenem postopku in konkurenčnem postopku s pogajanji rok za predložitev ponudb ne sme biti krajši od 30 dni od dne, ko je odposlan razpis za zbiranje ponudb. 5. V dinamičnem nabavnem sistemu rok za predložitev ponudb ne sme biti krajši od 10 dni od dne, ko je odposlan razpis za zbiranje ponudb. 6. V postopkih po razpisu za prijavo interesa iz člena 136(1) pa rok: (a) v primeru postopka iz člena 136(1)(a) in člena 136(3)(b)(i) za prejem ponudb ne sme biti krajši od 10 dni od dne, ko je odposlan razpis za zbiranje ponudb; (b) v primeru dvostopenjskega postopka iz člena 136(3)(b)(ii) za prejem prijav za sodelovanje ne sme biti krajši od 10 dni in za prejem ponudb ne sme biti krajši od 10 dni. 7. Javni naročnik lahko roke za prejem ponudbe skrajša za pet dni v primeru odprtega ali omejenega postopka, če se strinja, da se ponudbe lahko predložijo po elektronski poti. Člen 153 Dostop do dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila in rok za predložitev dodatnih informacij (člen 111(1) finančne uredbe) 1. Javni naročnik z elektronskimi sredstvi omogoča neposreden in brezplačen dostop do dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila od datuma objave obvestila o javnem naročilu ali od dne, ko je odposlan razpis za zbiranje ponudb, pri postopkih brez obvestila o javnem naročilu ali na podlagi člena 136. Javni naročnik lahko v utemeljenih primerih dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila pošlje z drugimi sredstvi, ki jih določi, če neposreden dostop z elektronskimi sredstvi ni mogoč iz tehničnih razlogov ali če dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila vsebuje zaupne informacije. V teh primerih se uporablja tretji pododstavek člena 152(1), razen v nujnih primerih iz člena 154(1). Javni naročnik lahko določi zahteve za gospodarske subjekte, katerih namen je varovanje zaupnosti informacij iz dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila. Te zahteve objavi skupaj z informacijami o dostopu do dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila. 2. Javni organ dodatne informacije, povezane z dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila, kakor hitro je mogoče, istočasno in v pisni obliki predloži vsem zainteresiranim gospodarskim subjektom. Javni naročnik ni dolžan odgovoriti na zahteve po dodatnih informacijah, predložene manj kot šest delovnih dni pred rokom za prejem ponudb. 3. Javni naročnik rok za prejem ponudb podaljša, kadar: (a) ni predložil dodatnih informacij najpozneje šest dni pred rokom za prejem ponudb, čeprav jih je gospodarski subjekt pravočasno zahteval; (b) bistveno spreminja dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila. Člen 154 Roki v nujnih primerih (člen 111(1) finančne uredbe) 1. Kadar ustrezno utemeljeni nujni razlogi onemogočijo uporabo najkrajših rokov iz člena 152(2) in člena 152(3) za odprte ali omejene postopke, lahko javni naročnik določi: (a) rok za predložitev prijav za sodelovanje ali ponudb v odprtem postopku, ki ni krajši od 15 dni od dne, ko je javni naročnik odposlal v objavo obvestilo o javnem naročilu; (b) rok za prejem ponudb za omejene postopke, ki ni krajši od 10 dni od dne, ko je odposlan razpis za zbiranje ponudb. 2. V nujnih primerih je rok iz prvega pododstavka člena 153(2) in člena 153(3)(a) štiri dni. Člen 155 Ureditve za predložitev ponudb (člen 111(1) in (2) finančne uredbe) 1. Ureditve za predložitev ponudb in prijav za sodelovanje določi javni naročnik, ki lahko izbere izključni način predložitve. Izbrana sredstva sporočanja zagotavljajo, da so izpolnjeni naslednji pogoji: (a) vsaka vloga vsebuje vse potrebne informacije za oceno; (b) ohrani se celovitost podatkov; (c) ohrani se zaupnost ponudb in prijav za sodelovanje, javni naročnik pa se z vsebino ponudb in prijav za sodelovanje seznani šele po izteku roka za njihovo predložitev; (d) zagotovi se varstvo osebnih podatkov v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 45/2001. 2. Razen za javna naročila pod mejno vrednostjo iz člena 118(1) finančne uredbe naprave za elektronsko sprejemanje ponudb in prijav za sodelovanje s tehničnimi sredstvi in ustreznimi postopki zagotavljajo, da: (a) je identiteto gospodarskega subjekta mogoče z gotovostjo potrditi; (b) je mogoče natančno določiti točno uro in datum prejema ponudb in prijav za sodelovanje; (c) se lahko razumno zagotovi, da pred določenim rokom nihče nima dostopa do podatkov, poslanih v skladu s temi zahtevami; (d) lahko samo pooblaščene osebe določijo ali spremenijo datum odpiranja prejetih dokumentov; (e) imajo lahko med različnimi fazami postopka oddaje javnega naročila dostop do vseh predloženih podatkov samo pooblaščene osebe, ki lahko po potrebi za namene postopka omogočijo dostop do teh podatkov; (f) se lahko razumno zagotovi, da se lahko odkrije vsak poskus kršitve katerega od pogojev iz točk od (a) do (e). 3. Kadar javni naročnik dovoli elektronsko predložitev ponudb in prijav za sodelovanje, predloženi dokumenti v elektronski obliki štejejo kot izvirniki. 4. V primeru predložitve s pismom lahko kandidati ali ponudniki predložijo prijave za sodelovanje ali ponudbe: (a) po pošti ali kurirski službi, v tem primeru kot veljavni datum velja poštni žig ali datum na potrdilu o oddaji pošiljke; (b) osebno v prostorih javnega naročnika, kjer ponudbo ali prijavo za sodelovanje odda ponudnik ali kandidat ali njegov zastopnik, v tem primeru kot dokazilo velja potrdilo o prejemu. 5. Kandidati ali ponudniki se s predložitvijo prijave za sodelovanje ali ponudbe strinjajo, da obvestilo o izidu postopka prejmejo po elektronski poti. Člen 155a Elektronski katalogi (člen 111(7) finančne uredbe) 1. Če je predpisana uporaba elektronskih komunikacijskih sredstev, lahko javni naročnik zahteva predložitev ponudb v obliki elektronskega kataloga ali vključitev elektronskega kataloga. 2. Če se dovoli ali zahteva predložitev ponudb v obliki elektronskih katalogov, javni naročnik: (a) to navede v obvestilu o javnem naročilu; (b) v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila navede vse potrebne informacije v zvezi s formatom, uporabljeno elektronsko opremo ter tehničnimi ureditvami in specifikacijami za povezavo za katalog. 3. Če je bila po predložitvi ponudb v obliki elektronskih katalogov sklenjena večkratna okvirna pogodba, lahko javni naročnik določi, da se za določena javna naročila ponovno javno zbirajo ponudbe na podlagi posodobljenih katalogov z eno od naslednjih metod: (a) javni naročnik izvajalce povabi k ponovni predložitvi elektronskih katalogov, prilagojenih zahtevam določenega zadevnega javnega naročila; (b) javni naročnik obvesti izvajalce, da namerava iz že predloženih elektronskih katalogov zbrati informacije, potrebne za sestavo ponudb, prilagojenih zahtevam za določeno zadevno javno naročilo, če je bila uporaba navedene metode objavljena v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila za okvirno pogodbo. 4. Kadar javni naročnik uporabi metodo iz točke (b) odstavka 3, izvajalce obvesti o datumu in času, ko namerava zbrati informacije, ki so potrebne za sestavo ponudb, prilagojenih zahtevam določenega zadevnega javnega naročila, in izvajalcem omogoči, da odklonijo takšno zbiranje informacij. Javni naročnik zagotovi, da je med obvestilom in dejanskim zbiranjem informacij na voljo dovolj časa. Javni naročnik pred oddajo določenega javnega naročila zadevnemu izvajalcu predstavi zbrane informacije in mu s tem omogoči, da izpodbija ali potrdi, da tako sestavljena ponudba nima nobenih vsebinskih napak. Člen 156 Jamstva za resnost ponudbe (člen 111(3) finančne uredbe) 1. Javni naročnik lahko zahteva jamstvo za resnost ponudbe, ki se predloži v skladu s členom 163 in predstavlja od 1 % do 2 % skupne vrednosti javnega naročila. 2. Javni naročnik jamstvo za resnost ponudbe unovči, če je ponudba umaknjena pred sklenitvijo pogodbe. Javni naročnik jamstvo za resnost ponudbe sprosti: (a) za ponudbe, zavrnjene v skladu s točko (b) člena 159(2), in ponudbe, zavrnjene v skladu s točko (c) člena 159(2), po informacijah o izidu postopka; (b) za ponudbe, razvrščene v skladu s točko (e) člena 159(2), po sklenitvi pogodbe. Člen 157 Odpiranje ponudb in prijav za sodelovanje (člen 111(4) finančne uredbe) 1. V odprtih postopkih se lahko pooblaščeni predstavniki ponudnikov udeležijo odpiranja ponudb. 2. Kadar je vrednost javnega naročila enaka ali večja od mejnih vrednosti iz člena 118(1) finančne uredbe, odgovorni odredbodajalec imenuje komisijo za odpiranje ponudb. Odredbodajalec lahko to obveznost opusti na podlagi analize tveganja ob ponovnem javnem zbiranju ponudb v okviru okvirne pogodbe in v primerih iz člena 134(1) te uredbe, razen iz točk (d) in (g) navedenega člena. Komisijo za odpiranje sestavljata najmanj dve osebi, ki predstavljata najmanj dve organizacijski enoti zadevne institucije, ki hierarhično nista povezani med seboj. Za preprečitev kakršnega koli nasprotja interesov veljajo za te osebe obveznosti iz člena 57 finančne uredbe. Če predstavništva in lokalne enote iz člena 72 te uredbe ali izolirane enote v državi članici nimajo ločenih enot, se zahteva glede organizacijskih enot, ki hierarhično niso povezane med seboj, ne uporablja. 3. Če je postopek oddaje javnega naročila medinstitucionalni, komisijo za odpiranje ponudb imenuje odgovorni odredbodajalec iz institucije, odgovorne za postopek oddaje javnega naročila. 4. Javni naročnik s katero koli ustrezno metodo preveri in zagotovi celovitost prvotne ponudbe, vključno s finančno ponudbo, in dokazil o datumu in času njenega prejema v skladu s točkama 2 in 4 člena 155. 5. V odprtih postopkih, v katerih se javno naročilo odda na podlagi metode najnižje cene ali najnižjih stroškov v skladu s členom 110(4) finančne uredbe, se cene, navedene v ponudbah, ki izpolnjujejo zahteve, preberejo na glas. 6. Zapisnik o odpiranju prejetih ponudb podpišejo oseba ali osebe, odgovorne za odpiranje, ali člani komisije za odpiranje. V njem so navedene tiste ponudbe, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 155, in ponudbe, ki teh pogojev ne izpolnjujejo, ter razlogi, zaradi katerih so bile ponudbe zavrnjene, v skladu s členom 111(4) finančne uredbe. Podpis se lahko opravi v elektronskem sistemu, ki zagotavlja ustrezno identifikacijo podpisnika. Člen 158 Ocenjevanje ponudb in prijav za sodelovanje (člen 111(5) finančne uredbe) 1. Odgovorni odredbodajalec imenuje komisijo za ocenjevanje, ki da svetovalno mnenje za javna naročila, katerih vrednost je enaka ali višja od mejnih vrednosti iz člena 118(1) finančne uredbe. Odredbodajalec lahko to obveznost opusti na podlagi analize tveganja ob ponovnem javnem zbiranju ponudb v okviru okvirne pogodbe in v primerih iz točk (c), (e), (f)(i), (f)(iii) in (h) člena 134(1). Vendar pa lahko odgovorni odredbodajalec odloči, naj komisija za ocenjevanje ponudbe oceni in razvrsti le na podlagi meril za oddajo, ter da se merila za izključitev in izbor ocenijo na druge ustrezne načine, ki zagotavljajo odsotnost nasprotja interesov. 2. Komisijo za ocenjevanje ponudb sestavljajo najmanj tri osebe, ki predstavljajo najmanj dve organizacijski enoti institucij ali organov iz člena 208 finančne uredbe, ki hierarhično nista povezani med seboj in od katerih vsaj ena ne odgovarja odgovornemu odredbodajalcu. Če predstavništva in lokalne enote iz člena 72 ali izolirane enote v državi članici nimajo ločenih enot, se zahteva glede organizacijskih enot, ki hierarhično niso povezane med seboj, ne uporablja. Na podlagi sklepa odgovornega odredbodajalca lahko komisiji pomagajo zunanji strokovnjaki. Odgovorni odredbodajalec zagotovi, da osebe, ki sodelujejo pri ocenjevanju, vključno z zunanjimi strokovnjaki, spoštujejo obveznosti iz člena 57 finančne uredbe. 3. Če je postopek oddaje javnega naročila medinstitucionalni, komisijo za ocenjevanje imenuje odgovorni odredbodajalec iz institucije, odgovorne za postopek oddaje javnega naročila. Sestava komisije za ocenjevanje v največji možni meri upošteva medinstitucionalni značaj postopka oddaje javnega naročila. 4. Prijave za sodelovanje in ponudbe, ki so primerne na podlagi odstavka 2 člena 134, niso nepravilne ali nesprejemljive na podlagi odstavkov 2 in 3 člena 135, se štejejo kot dopustne. Člen 159 Rezultati ocenjevanja in sklep o oddaji (člen 113(1) finančne uredbe) 1. Izid ocenjevanja je poročilo o oceni, ki vsebuje predlog za oddajo javnega naročila. Poročilo o oceni z datumom opremijo in podpišejo oseba ali osebe, ki so izvedle ocenjevanje, ali člani komisije za ocenjevanje. Poročilo se lahko podpiše v elektronskem sistemu, ki zagotavlja ustrezno identifikacijo podpisnika. Če komisija za ocenjevanje ni imela pristojnosti za preverjanje ponudb na podlagi meril za izključitev in meril za izbor, poročilo o oceni podpišejo tudi osebe, ki jim je odgovorni odredbodajalec dodelil to pristojnost. 2. Poročilo o oceni vsebuje: (a) ime in naslov javnega naročnika ter predmet in vrednost javnega naročila ali predmet in najvišjo vrednost okvirne pogodbe; (b) imena zavrnjenih kandidatov ali ponudnikov in razloge za njihovo zavrnitev z navedbo primera iz člena 107 finančne uredbe ali merila za izbor; (c) navedbe zavrnjenih ponudb in razloge za njihovo zavrnitev z navedbo katerega od naslednjih razlogov: (i) neskladnost z minimalnimi zahtevami iz točke (a) člena 110(1) finančne uredbe; (ii) neizpolnjevanje najnižjih ravni kakovosti iz člena 149(3) te uredbe; (iii) ponudbe, za katere se ugotovi, da so neobičajno nizke v skladu s členom 151 te uredbe; (d) imena izbranih kandidatov ali ponudnikov in razloge za njihov izbor; (e) imena ponudnikov, ki se bodo razvrstili na podlagi dobljenih ocen in njihovih utemeljitev; (f) imena predlaganih kandidatov ali uspešnih ponudnikov in razloge za njihov izbor; (g) če je znan, delež javnega naročila ali okvirne pogodbe, ki ga izvajalec namerava dati v podizvajanje tretjim osebam. 3. Javni naročnik nato sprejme sklep o oddaji javnega naročila, v katerem navede naslednje: (a) odobritev poročila o oceni, ki vsebuje vse informacije iz odstavka 2, dopolnjeno z naslednjim: (i) ime uspešnega ponudnika in razloge za tako izbiro z navedbo predhodno objavljenih meril za izbor in dodelitev, vključno z razlogi za neupoštevanje priporočila iz poročila o oceni, kjer je to primerno; (ii) v primeru postopka s pogajanji brez predhodne objave, konkurenčnega postopka s pogajanji ali konkurenčnega dialoga, okoliščine iz členov 134, 135 in 266, ki upravičujejo njihovo uporabo; (b) kadar je to primerno, razloge, zakaj se je javni naročnik odločil, da javnega naročila ne odda. 4. Odredbodajalec lahko združi vsebino poročila o oceni in sklepa o oddaji v en sam dokument in ga podpiše v vsakem od naslednjih primerov: (a) za postopke v vrednosti, nižji od mejnih vrednosti iz člena 118(1) finančne uredbe, kadar je prejeta le ena ponudba; (b) ob ponovnem javnem zbiranju ponudb v okviru okvirne pogodbe, kadar ni bila imenovana komisija za ocenjevanje; (c) za primere na podlagi točk (c), (e), (f)(i), (f)(iii) in (h) člena 134(1), kadar ni bila imenovana komisija za ocenjevanje. 5. Če je postopek oddaje javnega naročila medinstitucionalni, sklep iz odstavka 3 sprejme javni naročnik, odgovoren za postopek oddaje javnega naročila. Člen 160 Stiki med javnim naročnikom in kandidati ali ponudniki (člen 112 finančne uredbe) 1. Stiki med javnim naročnikom in kandidati ali ponudniki med postopkom oddaje javnega naročila so izjemoma dovoljeni pod pogoji iz odstavkov 2 in 3. 2. Javni naročnik lahko pred rokom za prejem prijav za sodelovanje ali ponudb sporoči dodatne informacije v skladu s členom 153(2): (a) na zahtevo kandidatov ali ponudnikov izključno zaradi pojasnila dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila; (b) na svojo pobudo, če v besedilu dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila opazi napako, če je besedilo nenatančno, če so izpuščeni podatki ali če je bila storjena kakršna koli druga administrativna napaka. 3. Za vsak primer, ko je bil vzpostavljen stik, in za ustrezno utemeljene primere, ko stik ni bil vzpostavljen, kot je navedeno v členu 96 finančne uredbe, se hrani zaznamek v dokumentaciji o zadevnem javnem naročilu. Člen 161 Obveščanje kandidatov in ponudnikov (člen 113(2) in (3) finančne uredbe) 1. Javni naročnik vse kandidate ali ponudnike hkrati in vsakega posebej elektronsko obvesti o sprejetih odločitvah v zvezi z rezultatom postopka, kakor hitro je mogoče, po kateri koli od naslednjih faz: (a) fazi odpiranja za primere iz člena 111(4) finančne uredbe; (b) v postopkih oddaje javnega naročila, organiziranih v dveh ločenih fazah, po sprejetju odločitve na podlagi meril za izključitev in izbor; (c) sklepu o oddaji javnega naročila. V vsakem primeru javni naročnik navede razloge, zakaj prijava za sodelovanje ali ponudba ni bila sprejeta, in razpoložljiva pravna sredstva. Javni naročnik pri obveščanju uspešnega ponudnika navede, da sporočena odločitev ne pomeni zaveze z njegove strani. 2. Javni naročnik takoj, ko je to mogoče, sporoči informacije iz člena 113(3) finančne uredbe, v vsakem primeru pa v roku 15 dni od prejema zahteve v pisni obliki. Kadar javni naročnik odda javna naročila za svoj račun, uporabi elektronska sredstva. Ponudnik lahko zahtevo prav tako pošlje z elektronskimi sredstvi. 3. Kadar javni naročnik za sporočanje informacij uporabi elektronska sredstva, se šteje, da so kandidati ali ponudniki prejeli informacije, če lahko javni naročnik dokaže, da jih je poslal na elektronski naslov, naveden v ponudbi ali prijavi za sodelovanje. V takem primeru se šteje, da je kandidat ali ponudnik informacije prejel na datum, ko jih je javni naročnik poslal. (6) (1)* Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65). (7) (2)* Uredba (ES) št. 2195/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o enotnem besednjaku javnih naročil (CPV) (UL L 340, 16.12.2002, str. 1). (8) (3)* Direktiva Sveta 77/249/EGS z dne 22. marca 1977 o učinkovitem uresničevanju svobode opravljanja storitev odvetnikov (UL L 78, 26.3.1977, str. 17). (9) (4)* Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1). (10) (5)* Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (UL L 108, 24.4.2002, str. 33). (11) (6)* Direktiva 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah), (UL L 95, 15.4.2010, str. 1). (12) (7)* Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30). (13) (8)* Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), razveljavitvi Uredbe (ES) št. 761/2001 ter odločb Komisije 2001/681/ES in 2006/193/ES (UL L 342, 22.12.2009, str. 1).“;