IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/210

z dne 12. februarja 2018

o sprejetju večletnega delovnega programa LIFE za obdobje 2018–2020

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007 (1) ter zlasti člena 24(1) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (2) ter zlasti člena 84(2) Uredbe,

po posvetovanju z odborom za program LIFE za okolje in podnebne ukrepe,

ob upoštevanju naslednjega:

Da bi vzpostavili okvir za izvajanje obeh podprogramov programa LIFE, bi bilo treba v večletnem delovnem programu za obdobje 2018–2020 določiti okvirno dodelitev sredstev med prednostnimi področji in vrstami financiranja, projektne teme za izvajanje tematskih prednostnih nalog iz Priloge III k Uredbi (EU) št. 1293/2013, tehnično metodologijo za izbiro, merila za dodelitev nepovratnih sredstev in okvirne časovne razporede za javne razpise.

Da bi se olajšalo ocenjevanje rezultatov in vpliva programa, bi moral večletni delovni program za obdobje 2018–2020 vsebovati tudi kakovostne in količinske rezultate, kazalnike in cilje za vsako prednostno področje in vrsto projektov v skladu s kazalniki uspešnosti ter posebnimi cilji za vsako prednostno področje.

Inovativna finančna instrumenta, opredeljena kot ustrezni orodji za financiranje projektov v skladu s členom 17(4) Uredbe (EU) št. 1293/2013 in preskušena v okviru večletnega delovnega programa LIFE za obdobje 2014–2017, sta dokazala svojo zmožnost za povečanje sredstev vlagateljev na področju biotske raznovrstnosti, blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja podnebnim spremembam ter s tem za odpravljanje sedanjih finančnih ovir za začetek izvajanja projektov na navedenih področjih. Ta pilotna instrumenta bi se zato morala nadaljevati.

Glede na izkušnje, ki jih je pridobila Evropska investicijska banka (EIB), in njeno geografsko pokritost, zaradi katere lahko doseže morebitne upravičence po vsej Uniji, bi morala biti navedena institucija še naprej pristojna za izvajanje finančnega mehanizma za naravni kapital in instrumenta zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost, ki se financirata s prispevki iz programa LIFE.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Večletni delovni program

Večletni delovni program LIFE za obdobje 2018–2020, določen v Prilogi, je sprejet.

Člen 2

Prispevek Unije za večletni delovni program

Največji prispevek za večletni delovni program LIFE za obdobje 2018–2020 znaša 1 657 063 000 EUR, uporabi pa se za financiranje zadevnih podprogramov in prednostnih področij, kot sledi:

Člen 3

Finančni instrumenti

1. Prispevke v skladu s členom 17(1) Uredbe (EU) št. 1293/2013 prejme naslednji finančni instrument, opisan v Prilogi:

2. Za izvedbo prispevka za instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost in finančni mehanizem za naravni kapital se pooblasti Evropska investicijska banka.

Člen 4

Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2018.

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 185.

(2) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

PRILOGA

1. UVOD

V skladu s členom 3 Uredbe (EU) št. 1293/2013 (v nadaljnjem besedilu: uredba LIFE) si program LIFE prizadeva doseči naslednje splošne cilje:

— prispevati k prehodu na trajnejše nizkoogljično gospodarstvo, ki bo učinkovito uporabljalo vire, k varovanju in izboljševanju kakovosti okolja in k ustavitvi ali zmanjševanju izgube biotske raznovrstnosti, vključno s podporo za mrežo Natura 2000 in za boj proti propadanju ekosistemov;

— izboljšati razvoj, izvajanje in uveljavljanje okoljske in podnebne politike ter zakonodaje Unije, spodbuditi in zagovarjati vključevanje in postavljanje v ospredje okoljskih in podnebnih ciljev v drugih politikah Unije ter v javni in zasebni praksi, tudi s povečevanjem zmogljivosti javnega in zasebnega sektorja;

— podpreti boljše okoljsko in podnebno upravljanje na vseh ravneh, vključno s tesnejšo udeležbo civilne družbe, nevladnih organizacij in lokalnih akterjev, ter

— podpreti izvajanje sedmega okoljskega akcijskega programa.

Pri sedanjem, drugem večletnem delovnem programu LIFE se upoštevajo izkušnje, pridobljene v obdobju 2014–2017, in zlasti priporočila iz vmesne ocene (1), ki se nanašajo predvsem na:

1. poenostavitev postopkov za oddajo vlog in poročanje;

2. ponovitev rezultatov projekta;

3. izboljšanje strategije komuniciranja.

Ukrepi za poenostavitev, povezani s postopkom oddaje vlog, so sestavni del vsebine sedanjega večletnega delovnega programa LIFE (glej oddelek 5.1.1.1 v nadaljevanju). Potrebi po nadaljevanju, ponavljanju in/ali prenosu rezultatov projekta se namenja večji poudarek v fazi dodelitve sredstev (glej oddelek 5.1.1.2 v nadaljevanju), več podpore pa se ji bo zagotovilo z javnim naročanjem. Poenostavitev poročanja bo cilj postopkov vodenja projektov, dosegla pa naj bi se z zagotovitvijo dostopa upravičencem do spletne podatkovne zbirke za olajšanje zbiranja podatkov v zvezi s ključnimi projektnimi kazalniki. Izboljšanje strategije komuniciranja se doseže z javnim naročanjem. Ti ukrepi zato v sedanjem večletnem delovnem programu LIFE niso podrobno obravnavani.

Pri sedanjem večletnem delovnem programu LIFE se upošteva tudi nedavni razvoj dogodkov na področju politike EU, na primer akcijski načrt za krožno gospodarstvo (2) ter akcijski načrt za naravo, ljudi in gospodarstvo (3), poleg tega pa se bo z njim vzpostavila povezava s prihodnjim financiranjem za „trajnost“, kot je predstavljeno v Razmisleku o prihodnosti financ EU (4). Vključene so bile naslednje spremembe:

v zvezi s podprogramom za okolje:

— zmanjšanje števila projektnih tem (s 87 na 42) in izrazitejša osredotočenost na izboljšanje usmerjanja prosilcev na prednostne naloge politike EU ob sočasnem povečanju možnosti projektov na nekaterih podpodročjih, kot sta biotska raznovrstnost in krožno gospodarstvo, pa tudi projektov z velikim in neposrednim vplivom na zdravje večine evropskih državljanov;

— preusmeritev projektnih tem upravljanja in informacij za večjo osredotočenost na posebna vprašanja ozaveščanja in vprašanja, povezana z upravljanjem;

v zvezi z obema podprogramoma:

— dodatna okrepitev usmerjenosti v rezultate z uvedbo zahteve za zagotavljanje merljivih učinkov na okolje ali podnebne spremembe na vseh prednostnih področjih;

— spodbujanje dodatnega vključevanja zasebnih subjektov s poudarjanjem prednosti pristopov pred komercializacijo kot orodja za zagotovitev trajnosti rezultatov projekta. Podporni ukrepi, ki pomagajo razvijati rentabilne in okoljsko vzdržne projekte, pripravljene za naložbe, za katere se namenijo dodatni zasebni in javni finančni viri, za povečanje in ponovitev rezultatov;

— poenostavitev postopkov upravljanja nepovratnih sredstev, zlasti s preskušanjem dvostopenjskega postopka za oddajo vlog za pilotne in predstavitvene projekte, projekte najboljše prakse ter projekte za informiranje, ozaveščenost in razširjanje, v skladu s predlogom iz vmesne ocene programa LIFE.

Vmesna ocena programa LIFE in Evropski parlament (v zvezi s porabo EU) (5) sta potrdila potrebo po merljivih učinkih projektov na terenu in njihov pomen. Program LIFE vsebuje kazalnike uspešnosti, večletni delovni programi pa kakovostne (tj. učinek) in količinske kazalnike rezultatov, usklajene z njimi. Da lahko upravičenci poročajo o teh kazalnikih na ravni programa, morajo napovedati in izmeriti okoljske in podnebne učinke ter učinke v zvezi z upravljanjem in informacijami, tj. družbene učinke, na ravni projekta v zvezi s posebnimi kazalniki učinka in rezultatov (6). Da bi zagotovili, da ti učinki ne izginejo, tj. da so trajnostni, morajo tudi vzpostaviti zanesljive mehanizme za zagotovitev, da učinki projektov s širjenjem in ponavljanjem presežejo prvotno območje projekta. Jasna in koherentna razlaga tega, kako se bodo zagotovili nadaljevanje, ponavljanje in/ali prenos dejavnosti in učinkov projektov, zato postane pri ocenjevanju predlogov projektov še bolj odločilno merilo za dodelitev sredstev. Uspešno predstavljene rešitve za okoljske izzive in izzive v zvezi s podnebnimi spremembami, ki so tik pred uvedbo na trg, imajo po svoji naravi posebno veliko možnost, da se nadaljujejo, ponovijo in/ali prenesejo. Zato bodo predlogi, ki vključujejo verodostojno in koherentno predstavljeno strategijo za dosego tržljivosti do konca projekta, po tem merilu dobro ocenjeni.

Pri vmesni oceni je bila v skladu s členom 25 uredbe LIFE analizirana in potrjena sposobnost programa LIFE za spodbujanje sinergij v okviru programa. V razmislekih o prihodnosti financ EU (7) je poudarjen pomen socialne razsežnosti evropskih politik. Za program LIFE bi to moralo zagotoviti spodbudo za iskanje še več sinergij med okoljsko, gospodarsko in socialno razsežnostjo trajnostnega razvoja. Zato bodo dobro zasnovani večnamenski pristopi, ki bodo usmerjeni ne le v svoje primarne cilje okoljskih ali podnebnih ukrepov, ampak si bodo prizadevali tudi, na primer, za socialno vključenost ali gospodarsko rast, prejeli dodatne točke (8). Na primer dejavnosti za varstvo narave in biotske raznovrstnosti ter dejavnosti za krepitev krožnega gospodarstva lahko prispevajo k oblikovanju skupnosti in socialni vključenosti. V zvezi s krožnim gospodarstvom se lahko pojavijo izzivi pri dokazovanju gospodarske vzdržnosti, v številnih primerih pa je pomembno upoštevati socialno razsežnost (na primer za vključevanje prikrajšanih oseb na trg dela).

V okviru programa LIFE so dovoljeni „drugi projekti“ in „druge dejavnosti“. Ta prožnost se lahko uporabi za preskušanje novih pristopov, novih vrst projektov in podpornih storitev za obstoječe projekte in/ali zainteresirane strani, ki se jim tradicionalne oblike projektov ne zdijo privlačne. Na primer vrzel med uspešno uporabo rešitev okoljskih ali podnebnih ukrepov pri projektih LIFE ter njihovim dejanskim dostopom do trga bi se pogosto lahko premostila, če bi najobetavnejši projekti LIFE prejeli posebno podporo za dostop do trgov in morebitnih vlagateljev. Ta bi lahko obsegala dopolnilni projekt, osredotočen na podporo za dostop do trga, posebno usposabljanje na področju poslovodenja in pridobivanja sredstev za projekte, podporo pri oblikovanju grozdov krožnega gospodarstva in/ali sodelovanju v okviru takih grozdov ali letna priznanja za projekte s posebno veliko dodano vrednostjo EU. Če bo z novo finančno uredbo omogočena večja prožnost v zvezi z dodeljevanjem pavšalnih zneskov za posebne rezultate, bi se lahko tudi to uporabilo za povečanje zmogljivosti za dobičkonosnost naložbenih projektov za banke in dostop do trga.

Program LIFE upravljajo službe Komisije same in izvajalska agencija, na katero je bila ta naloga prenesena v okviru neposrednega upravljanja. Izvajalska agencija deluje v okviru omejitev prenosa pooblastila v skladu s Sklepom Komisije C(2013) 9414 ali katerim koli drugim sklepom Komisije, s katerim se ta nadomesti, in pod nadzorom služb Komisije. Komisija ostaja v celoti odgovorna za program. Službe Komisije in/ali izvajalska agencija lahko za pomoč pri delu sklenejo pogodbe z zunanjimi strokovnjaki.

Izvajanje večletnega delovnega programa bo z uporabo načela dopolnjevanja z drugimi evropskimi programi za financiranje iz uvodnih izjav 5, 11 in 13 ter člena 8 uredbe LIFE zagotovilo usklajenost in sinergije, pri čemer se bo kar najbolj preprečevalo prekrivanje z drugimi politikami in finančnimi instrumenti Unije, obenem pa se bo poskušalo zagotoviti dopolnjevanje z Obzorjem 2020 (9), programom Unije za raziskave in inovacije za obdobje 2014–2020, in njegovimi delovnimi programi (10). To se bo doseglo predvsem z merili za upravičenost za različne vrste projektov in smernicami v navodilih za prijavo, priloženih razpisom (11), usmerjenimi v dopolnjevanje s programom Obzorje 2020. Podvajanje financiranja se bo preprečilo z navzkrižnim preverjanjem v fazi izbire in naknadnim preverjanjem. Iz financiranja iz programa LIFE so izključeni projekti, osredotočeni na raziskave ali gradnjo velike infrastrukture, ki so zajeti z drugimi programi EU.

Struktura večletnega delovnega programa ustreza strukturi iz člena 24(2) uredbe LIFE, podprograma za okolje in podnebne ukrepe pa sta posebej obravnavana samo po potrebi.

Zajema obdobje od 1. januarja 2018 do 31. decembra 2020.

1.1 Podprogram za okolje

Podprogram za okolje zajema prednostna področja okolje in učinkovita raba virov, narava in biotska raznovrstnost ter okoljsko upravljanje in informacije (členi 9–12 uredbe LIFE). Vsako prednostno področje zajema več tematskih prednostnih nalog, navedenih v Prilogi III k uredbi LIFE.

V sedanjem večletnem delovnem programu za obdobje 2018–2020 so opredeljene projektne teme za izvajanje tematskih prednostnih nalog.

1.2 Podprogram za podnebne ukrepe

Podprogram za podnebne ukrepe zajema prednostna področja blažitev podnebnih sprememb, prilagajanje podnebnim spremembam ter podnebno upravljanje in informacije (členi 13–16 uredbe LIFE). Vsako prednostno področje zajema več področij politike, ki veljajo za posebno pomembna v celotnem obdobju, zajetem s sedanjim večletnim delovnim programom, in so opredeljena v oddelku 4 v nadaljevanju.

2. RAZPOREDITEV SREDSTEV MED POSAMEZNIMI PREDNOSTNIMI PODROČJI IN MED RAZLIČNIMI VRSTAMI FINANCIRANJA – ČLEN 24(2)(a)

V skladu s členom 4 uredbe LIFE skupna proračunska sredstva za program LIFE za obdobje 2014–2020 znašajo 3 456 655 000 EUR, od tega jih je 75 % dodeljenih podprogramu za okolje (2 592 491 250 EUR), 25 % pa podprogramu za podnebne ukrepe (864 163 750 EUR).

V obdobju 2014–2017 je bilo podprogramu za okolje dodeljenih 1 349 milijonov EUR, podprogramu za podnebne ukrepe pa 446 milijonov EUR. Za obdobje 2018–2020 je na voljo še 1 657 milijonov EUR.

Uredba LIFE določa tudi najmanjši delež skupnega proračuna, ki ga je treba nameniti projektom (81 %, člen 17(4) uredbe LIFE), in največji delež proračunskih sredstev za projekte, podprte z nepovratnimi sredstvi za dejavnosti, ki jih je mogoče dodeliti integriranim projektom (30 %, člen 17(5) uredbe LIFE).

V zvezi s členom 4 uredbe LIFE se izvaja revizija, da bi se vključil prispevek evropskim solidarnostnim enotam v višini 4 500 000 EUR za projekte, pri katerih mladi prostovoljci iz celotne EU sodelujejo pri varstvu okolja in podnebnih ukrepih (12).

Projekti LIFE se financirajo z nepovratnimi sredstvi za dejavnosti ali finančnimi instrumenti, če je to primerno (člen 17(4) uredbe LIFE).

V skladu s členom 24(2)(a) uredbe LIFE se v tem večletnem delovnem programu določijo zneski, ki bodo dodeljeni glede na prednostno področje in vrsto financiranja.

Celotna dodelitev sredstev glede na vrsto financiranja za oba podprograma

Proračun za obdobje 2018–2020 v milijonih EUR Projekti in nepovratna sredstva za poslovanje Nepovratna sredstva za dejavnosti 1 263,44 Nepovratna sredstva za poslovanje 36,00 Finančni instrumenti 75,00 Javna naročila 252,70 Odhodki za podporo 29,92 Skupni znesek 1 657,06





Celotna dodelitev sredstev po posameznih prednostnih področjih za obdobje 2018–2020

Prednostna področja Okolje in učinkovita raba virov Narava in biotska raznovrstnost Okoljsko upravljanje in informacije Evropske solidarnostne enote Blažitev podnebnih sprememb Prilagajanje podnebnim spremembam Podnebno upravljanje in informacije Skupaj na posamezno področje (v mio. EUR) 444,81 632,55 143,38 4,50 230,50 123,85 47,55 Vmesni znesek 1 627,14 Odhodki za podporo (ATA) 29,92 Skupni znesek 1 657,06

Dodelitve sredstev po posameznih prednostnih področjih in glede na vrsto financiranja so okvirnega značaja. Dokončna dodelitev nepovratnih sredstev za dejavnosti bo odvisna od dejanskega števila predlogov projektov za financiranje v okviru vsakega prednostnega področja. Proračunska sredstva za finančne instrumente in razdelitev mednje se lahko med izvajanjem programa LIFE prilagodijo glede na dejansko porabo sredstev. V skladu s finančno uredbo (13) v okviru mejnih vrednosti, določenih v uredbi LIFE, prerazporeditve sredstev med prednostnimi področji ne smejo presegati 5 % vseh dodeljenih sredstev za zadevna prednostna področja.

2.1 Podprogram za okolje

Za trajanje tega večletnega delovnega programa je podprogramu za okolje dodeljen proračun v višini 1 243,81 milijona EUR (14).

Določen delež proračunskih sredstev, dodeljenih projektom, ki so podprti z nepovratnimi sredstvi za dejavnosti v okviru podprograma za okolje, se dodeli projektom za ohranjanje narave in biotske raznovrstnosti, vključno s povezanimi projekti na področju informacij in upravljanja, projekti tehnične pomoči in pripravljalnimi projekti (člen 9(3) uredbe LIFE) (15). Preostanek proračuna, dodeljenega projektom, bo namenjen projektom na prednostnih področjih okolje in učinkovita raba virov ter okoljsko upravljanje in informacije.

Okvirna dodelitev glede na vrsto financiranja v okviru podprograma za okolje

Proračun za obdobje 2018–2020 v milijonih EUR Nepovratna sredstva za dejavnosti (*1) — projekti za povečanje zmogljivosti 7,75 — projekti tehnične pomoči 2,95 — druga nepovratna sredstva za dejavnosti 992,37 Finančni instrument (*2) Finančni mehanizem za naravni kapital (instrument NCFF) p.m. Nepovratna sredstva za poslovanje 27,00 Javna naročila 193,67 Odhodki za podporo (*3) 20,07 Skupni znesek 1 243,81

Dodelitve sredstev po posameznih prednostnih področjih in glede na vrsto financiranja so okvirnega značaja.

Proračunska sredstva za finančne instrumente in razdelitev mednje se lahko med izvajanjem programa LIFE prilagodijo glede na dejansko porabo sredstev. V okviru mejnih vrednosti, določenih v uredbi LIFE, prerazporeditve sredstev med prednostnimi področji ne smejo presegati 5 % vseh dodeljenih sredstev za zadevna prednostna področja.

2.2 Podprogram za podnebne ukrepe

V okviru tega večletnega delovnega programa proračun za podprogram za podnebne ukrepe znaša 413,25 milijona EUR. Dodelitev za prednostna področja je okvirna in odvisna od dejanskega števila predlogov za nepovratna sredstva za dejavnosti v okviru posameznega prednostnega področja, pa tudi od povezanega odziva trga v okviru instrumenta zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost (ki se uporablja samo za ta podprogram) in finančnega mehanizma za naravni kapital.

Okvirna dodelitev glede na vrsto financiranja v okviru podprograma za podnebne ukrepe

Proračun za obdobje 2018–2020 v milijonih EUR Nepovratna sredstva za dejavnosti (*4) Projekti za povečanje zmogljivosti 3,00 Projekti tehnične pomoči 0,78 Druga nepovratna sredstva za dejavnosti 256,59 Finančni instrumenti (*5) Instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost (instrument PF4EE) 75,0 Finančni mehanizem za naravni kapital (instrument NCFF) p.m. Nepovratna sredstva za poslovanje 9,00 Javna naročila 59,03 Odhodki za podporo (*6) 9,85 Skupni znesek 413,25

3. PROJEKTNE TEME ZA IZVAJANJE TEMATSKIH PREDNOSTNIH NALOG PODPROGRAMA ZA OKOLJE IZ PRILOGE III (ČLEN 24(2)(b) UREDBE LIFE)

V skladu z uvodno izjavo 36 in členom 24 uredbe LIFE večletni delovni program vsebuje vzorčni seznam projektnih tem za izvajanje tematskih prednostnih nalog, ki so osredotočene na dejanske prednostne naloge okoljske politike in povezane politike upravljanja in informacij ter področja ukrepanja v podprogramu za okolje. Komisija bi morala v skladu z uvodno izjavo 22 uredbe LIFE pri ocenjevanju evropske dodane vrednosti projektov v podprogramu za okolje posebno pozornost nameniti njihovemu prispevku k tematskim prednostnim nalogam, ki se uresničujejo prek teh projektov. Projektne teme so torej orodje za dodeljevanje dodatnih točk projektom, ki obravnavajo strateško pomembna področja politike, obenem pa ostajajo odprti za razumne predloge na drugih področjih in vključevanje novih zamisli za odziv na nove izzive.

Določen delež sredstev, dodeljenih projektom, ki so podprti z nepovratnimi sredstvi za dejavnosti, bo namenjen projektom za ohranjanje narave in biotske raznovrstnosti (16). Ker se namenja več sredstev v primerjavi z uredbo LIFE+, je proračun za projekte v okviru drugih tematskih prednostnih nalog iz podprograma za okolje omejen, kar je še dodaten razlog za boljšo osredotočenost porabe sredstev na teh področjih.

Opozoriti je treba, da financiranje projektov v zvezi s temami, ki niso na seznamu, ni izključeno. Visokokakovostnim projektom, ki izpolnjujejo veljavna merila za upravičenost in izbiro, se sredstva vseeno lahko dodelijo. Zato se z določitvijo tega seznama za celotno obdobje večletnega delovnega programa zagotovita prožnost, potrebna za doseganje ciljev programa LIFE, in stabilnost, potrebna za to, da lahko morebitni prosilci načrtujejo, pripravijo in predložijo predloge.

3.1 Prednostno področje okolje in učinkovita raba virov

V skladu s členom 10(a) uredbe LIFE si projektne teme, ki ustrezajo temu prednostnemu področju in povezanim tematskim prednostnim nalogam iz Priloge III k uredbi LIFE, prizadevajo za uresničitev posebnega cilja „razvoj, preskus in predstavitev politik ali pristopov vodenja, najboljše prakse in rešitev za okoljske izzive, vključno z razvojem in predstavitvijo inovativnih tehnologij, ki so primerni za ponavljanje, prenos ali vključevanje v druga področja, med drugim v zvezi s povezavo med okoljem in zdravjem, in ki podpirajo politike in zakonodajo, povezane z učinkovito rabo virov, vključno s časovnim okvirom za Evropo, gospodarno z viri“. Inovativni pristopi vodenja vključujejo zlasti skupno preskušanje javnih in zasebnih akterjev ter akterjev civilne družbe po vrednostnih verigah, od katerega se pričakuje, da bo prineslo neposredne in merljive pozitivne vplive na okolje. Vsi projekti na tem prednostnem področju so zato pilotni ali predstavitveni projekti v smislu člena 18(a) in (b) uredbe LIFE, vendar se ne osredotočajo na raziskave. V okviru pripravljalnih ukrepov in/ali ukrepov za spremljanje so dovoljene omejene uporabne raziskave. V zvezi s predstavitvenimi projekti na tem prednostnem področju, ki so zajeti z eno od projektnih tem, navedenih v nadaljevanju, imajo prednost projekti, ki vpeljejo v prakso, preizkusijo, ocenjujejo in razširjajo ukrepe, metodologije ali pristope, ki so na ravni Unije novi ali neznani.

Uspešnost programa LIFE v zvezi z njegovimi cilji na tem prednostnem področju, povezanimi s pilotnimi in predstavitvenimi projekti, ter zlasti prispevek programa k prehodu na gospodarstvo, gospodarno z viri, ter varstvu in izboljšanju kakovosti okolja, se meri glede na okoljske izboljšave, ki jih je mogoče pripisati projektom LIFE. Zato vsi projekti LIFE na tem prednostnem področju vključujejo ukrepe, s katerimi se zagotovijo neposredni in merljivi učinki na okolje med trajanjem projekta.

Priloga III k uredbi LIFE (a) Tematske prednostne naloge za vodo, vključno z morskim okoljem : dejavnosti za uresničevanje posebnih ciljev za vodo iz načrta za Evropo, učinkovito z viri, in sedmega okoljskega akcijskega programa, zlasti: (i) integrirani pristopi za izvajanje Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17); (ii) dejavnosti za izvajanje Direktive 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18); (iii) dejavnosti za izvajanje programa ukrepov iz Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (19) za doseganje dobrega okoljskega stanja morij; (iv) dejavnosti za zagotavljanje varne in učinkovite rabe vodnih virov, boljše količinsko upravljanje vodnih virov, ohranjanje visoke kakovosti vode ter izogibanje nepravilni rabi in slabšanju kakovosti vodnih virov.

Stroškovno učinkovito obravnavanje kakovosti vode ter obvladovanja poplav in suš je resen izziv v EU. Odziv na izzive in priložnosti v vodnem sektorju zahteva celovit pristop številnih akterjev. V skladu z izvajanjem okvirne direktive o vodah, direktive o poplavah in prednostnih nalog evropskega partnerstva za inovacije na področju voda bi se morali projekti osredotočati na razvoj in zlasti izvajanje ukrepov, ki lahko državam članicam pomagajo pri prehodu na resnično celovito upravljanje vodnih virov ter s katerimi se po potrebi spodbujajo pristopi, ki temeljijo na ekosistemih. V okviru ukrepov, usmerjenih v izvajanje okvirne direktive o morski strategiji, bi bilo treba nameniti posebno pozornost nastajajočim obremenitvam in vplivom, pa tudi spodbujanju bolj celovitega upravljanja obalnih območij in pomorskega prostorskega načrtovanja. Kar zadeva vodni sektor, tehnologije in postopki, ki se uporabljajo za zagotavljanje storitev za rabo vode (proizvodnja pitne vode ali čiščenje odpadnih voda), postopoma dosegajo zrelost. V skladu s prednostnimi področji evropskega partnerstva za inovacije na področju voda sta sedanja izziva dva: (i) zagotoviti ustrezno izvajanje na način, ki prinaša stroškovno učinkovite in pravno skladne rezultate z učinkovito rabo virov, ter (ii) zagotoviti sposobnost reševanja nastajajočih težav na tem področju.

Prednost bodo zato imele projektne teme, navedene v nadaljevanju.

Vode, poplave in suša – Priloga III, oddelek A, točki (a)(i) in (ii)

1. Izvedba ukrepov za obvladovanje poplavne ogroženosti in/ali tveganja suše z uporabo vsaj eno od naslednjih možnosti: — rešitve, ki temeljijo na naravi in obsegajo ukrepe za naravno zadrževanje vode, s katerimi se povečata pronicanje in shranjevanje vode ter odstranijo onesnaževala s postopki, podobnimi naravnim, vključno s ponovno vzpostavitvijo naravne morfologije rek, jezer, rečnih ustij in obalnih območij in/ali poustvarjanjem povezanih habitatov, vključno s poplavnimi območji in močvirji; — orodja in tehnike za preprečevanje in varstvo v podporo politiki, načrtovanju rabe zemljišč, zmanjšanju tveganj, odpornosti po dogodkih in obvladovanju izrednih razmer in/ali — celoviti pristopi ocenjevanja in obvladovanja tveganja, pri katerih se upošteva družbena ranljivost ter ki so namenjeni izboljšanju odpornosti ob sočasni zagotovitvi sprejemanja v družbi.

2. Projekti za obravnavo hidromorfoloških obremenitev, ki so opredeljene v načrtih upravljanja povodij in so posledica rabe zemljišč ali voda, za doseganje dobrega stanja voda ali potenciala v skladu s cilji okvirne direktive o vodah.

3. Celovito upravljanje hranil in organskega onesnaževanja zaradi človekove in/ali kmetijske dejavnosti z neposredno odpravo onesnaževanja. Predvidene ukrepe bi bilo treba opredeliti na podlagi celovite analize vrzeli (20), s katero se opredelijo ukrepi, ki so potrebni na ravni povodja ali prispevnega območja za izpolnjevanje zahtev iz okvirne direktive o vodah in okvirne direktive o morski strategiji, ob upoštevanju rezultatov na podlagi zahtev iz direktive o čiščenju komunalne odpadne vode (21), direktive o nitratih (22), direktive o kopalnih vodah (23) in direktive o podzemni vodi (24).

4. Zmanjšanje obremenitev zaradi kemičnih onesnaževal v vodnem okolju z zmanjšanjem emisij prednostnih snovi in drugih kemikalij, ki so opredeljene kot posebna onesnaževala povodij, pri viru z uporabo ustreznih nadomestkov (25) ali alternativnih tehnologij.

5. Izvajanje ukrepov za varčevanje z vodo za zmanjšanje kvantitativnih in kvalitativnih obremenitev na vodna telesa v povodjih, v katerih primanjkuje vode, kot so opredeljena v zadevnem načrtu upravljanja povodja.

Upravljanje morja in obalnih območij – Priloga III, oddelek A, točka (a)(iii)

1. Uporaba orodij, tehnologij ali praks za zagotovitev trajnosti človekovih dejavnosti, povezanih z morskim okoljem, vključno z zmanjšanjem obremenitve zaradi človekovih dejavnosti na morsko okolje in obravnavanjem vsaj ene od naslednjih tem, ki povzročajo veliko zaskrbljenost: — podvodni hrup, — motnje morskega dna, — globokomorsko rudarjenje, — ribištvo, — kmetijstvo in/ali — navigacija.

2. Projekti, namenjeni preprečevanju nastajanja morskih odpadkov ali onesnaževal in zmanjševanju njihove količine z njihovo obravnavo pri viru na kopnem in/ali morju.

Vodni sektor (Priloga III, oddelek A, točka (a)(iv))

1. Uporaba tehnologij za sisteme za pitno vodo in čiščenje komunalne odpadne vode z uporabo procesov, gospodarnih z viri, za zagotavljanje storitev za rabo vode (26), postopkov na kraju samem in/ali postopkov za nadzor za zmanjšanje ali odpravo izpustov novih onesnaževal in/ali patogenov kot dela iztokov ob čiščenju odpadne vode.

2. Uporaba orodij za zagotovitev z viri gospodarnega zagotavljanja storitev za rabo vode v skladu z direktivo o pitni vodi in direktivo o čiščenju komunalne odpadne vode za prebivalstvo na podeželskih območjih (27).

3. Izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti rešitev in/ali možnosti čiščenja v zvezi z reciklirano/predelano vodo, pri čemer se uporabi eden ali več od naslednjega: — koncepti za (alternativne) načine oskrbe z vodo, čiščenje odpadne vode, ponovno uporabo, predelavo in recikliranje virov (28); — metode za nadzor virov in stroškovno učinkovite tehnologije na kraju samem za izpuste novih onesnaževal in patogenov v sisteme za čiščenje odpadne vode; — inovacijska središča za čiščenje voda v regijah, v katerih še ni ustreznih kanalizacijskih sistemov, čistilnih naprav in sanitarne infrastrukture, ki uporabljajo pametne tehnologije in decentralizirane sisteme, poudarek pa je na alternativnih vodnih virih; — sistematični pristopi k preprečevanju izgube vode, energije in virov v industrijski proizvodnji in/ali infrastrukturi za vodo in odpadno vodo.

Priloga III k uredbi LIFE (b) Tematske prednostne naloge za odpadke : dejavnosti za uresničevanje posebnih ciljev za odpadke iz načrta za Evropo, učinkovito z viri, in sedmega okoljskega akcijskega programa, zlasti: (i) integrirani pristopi za izvajanje načrtov in programov za odpadke; (ii) dejavnosti za izvajanje in razvoj zakonodaje Unije o odpadkih s posebnim poudarkom na prvih korakih hierarhije Unije za ravnanje z odpadki (preprečevanje, ponovna uporaba in recikliranje); (iii) dejavnosti za učinkovito rabo virov in vpliv življenjskega kroga izdelkov, vzorce potrošnje in dematerializacijo gospodarstva.

Na področju odpadkov je namen časovnega okvira za Evropo, gospodarno z viri, in sedmega okoljskega akcijskega programa doseganje naslednjih splošnih ciljev do leta 2020:

— zmanjšanje nastajanja odpadkov;

— zagotovitev kar največjega obsega recikliranja in ponovne uporabe;

— omejitev sežiganja na materiale, ki jih ni mogoče reciklirati, ter

— omejitev odlaganja na odpadke, ki jih ni mogoče reciklirati ali predelati.

Prednost bodo zato imele projektne teme, navedene v nadaljevanju.

Izvajanje zakonodaje o odpadkih – Priloga III, oddelek A, točki (b)(i) in (ii)

1. Izvajanje metod za ravnanje z odpadki (ločeno zbiranje, razvrščanje in recikliranje) v najbolj oddaljenih regijah EU (29) ali na otokih (30) z manj kot 250 000 prebivalci (31).

2. Izvajanje inovativnih rešitev, katerih cilj je eno od naslednjega: — ločeno zbiranje in recikliranje odpadne električne in elektronske opreme (OEEO) in/ali baterij in akumulatorjev ali recikliranje OEEO in/ali baterij in akumulatorjev; — razstavljanje in recikliranje izrabljenih vozil; — selektivna razgradnja gradbenih izdelkov ali stavb, s katero se zagotovijo reciklirani materiali ali proizvodi z dodano vrednostjo (32); — razvrščanje in recikliranje plastike (33) z dodano vrednostjo; — ločeno zbiranje in recikliranje bioloških odpadkov in/ali — recikliranje sestavljenih materialov za predelavo kritičnih surovin. Pojasnjevalna opomba: Med obdobjem projekta in po njem bi bilo treba izvajati tudi druge ustrezne dejavnosti ravnanja z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, ki dopolnjujejo te inovativne rešitve in projekt LIFE.

3. Identifikacija (34) in ločevanje nevarnih snovi, ki jih vsebujejo odpadki, da se omogočita recikliranje obdelanih odpadkov z dodano vrednostjo (35) in varno odstranjevanje nevarnih snovi v okviru projekta.

Odpadki in učinkovita raba virov – Priloga III, oddelek A, točka (b)(iii)

1. Izvajanje novih poslovnih modelov in/ali pristopov in/ali modelov potrošnje in/ali pristopov k njej za podporo učinkoviti rabi virov v prednostnih industrijskih sektorjih, določenih v časovnem okviru za Evropo, gospodarno z viri (36), in akcijskem načrtu EU za krožno gospodarstvo (37), s poudarkom na trajnosti, ponovni uporabi, popravljanju in recikliranju izdelkov ter postopkih, ki so alternativa prodaji izdelkov. Že med trajanjem projekta bi bilo treba z izvajanjem novih poslovnih modelov in pristopov: — zmanjšati uporabo virov (tj. uporabo materialov, energije in/ali vode, odvisno od glavnih učinkov); — podpreti preoblikovanje v malih in srednjih podjetjih (MSP) (38) in/ali — v poslovni model vključiti socialno razsežnost. Pojasnjevalna opomba: Med alternativne postopke med drugim spadajo souporaba ali najem, ponovna izdelava, industrijska simbioza, optimizacija živilskih verig, prevoz in mobilnost, trajnostne stavbe in gradbeništvo/rušenje.

Priloga III k uredbi LIFE (c) Tematske prednostne naloge za učinkovito rabo virov, vključno s tlemi in gozdovi, ter za zeleno in krožno gospodarstvo : dejavnosti za izvajanje načrta za Evropo, učinkovito z viri, in sedmega okoljskega akcijskega programa, ki niso zajete v drugih tematskih prednostnih nalogah iz te priloge, zlasti: (i) dejavnosti za industrijsko simbiozo in prenos znanja ter razvoj novih modelov za prehod v krožno in zeleno gospodarstvo; (ii) dejavnosti za tematsko strategijo za tla (sporočilo Komisije z dne 22. septembra 2006 z naslovom „Tematska strategija za varstvo tal“) s posebnim poudarkom na zmanjšanju in nadomestilih za pozidavo ter boljši rabi zemljišč; (iii) dejavnosti za spremljanje gozdov in informacijske sisteme ter za preprečevanje gozdnih požarov.

Projekti v okviru tematskih prednostnih nalog za učinkovito rabo virov, vključno s tlemi in gozdovi, ter za zeleno in krožno gospodarstvo bodo osredotočeni na izvajanje časovnega okvira za Evropo, gospodarno z viri, akcijskega načrta EU za krožno gospodarstvo (39), tematske strategije za varstvo tal (40) in strategije EU za gozdove iz leta 2013 (41).

V zvezi z industrijsko simbiozo, prenosom znanja ter prehodom na krožno in zeleno gospodarstvo je treba posebno pozornost nameniti krožnemu/z viri gospodarnemu in okolju prijaznemu poslovanju podjetij, potrošniški politiki, novim poslovnim modelom in modelom potrošnje ter vrednostnim verigam. Javna podpora krožnemu gospodarstvu je doslej pomenila naklonjenost „recikliranju“, projekti za ponovno uporabo, popravila in ponovno izdelavo pa so premalo zastopani (42). Če se krožno gospodarstvo izvaja vzdolž (lokalnih) vrednostnih verig, ima velike možnosti za ustvarjanje pozitivnih družbenih učinkov, na primer v zvezi z vključevanjem prikrajšanih oseb na trg dela ter formalizacijo dejavnosti v sivi ekonomiji. Projekti, ki obravnavajo krožno gospodarstvo, naj bi poleg neposrednih, merljivih vplivov na okolje obravnavali tudi te vidike. Te vrednostne verige bodo zadevale prednostne sektorje in s tem spodbujale tudi izvajanje prihodnje strategije za plastiko v krožnem gospodarstvu (43).

V zvezi z varstvom tal je treba izboljšati upravljanje tal ter zlasti omejiti in zmanjšati pozidavo tal. Podatki v zvezi s tlemi, zbrani pri projektu, bi morali biti zagotovljeni ustreznim regionalnim in nacionalnim zbirkam podatkov in/ali zbirkam podatkov EU.

Projekti, ki so ciljno usmerjeni v gozdove, naj bi prispevali k spremljanju gozdov z zagotavljanjem vseh ustreznih podatkov, ki se pri njih pridobijo, sedanjim ali prihodnjim evropskim informacijskim sistemom o gozdovih. Po drugi strani je treba poiskati stroškovno učinkovite pristope, ki so blizu naravi, ali podobne alternativne silvikulturne pristope k posajenim sestojem z drevesi enake starosti in monokulturnim sestojem, da se bosta biotska raznovrstnost in odpornost dodatno povečali. Posebna prizadevanja bi bilo treba nameniti preprečevanju izbruhov gozdnih požarov, čim večjemu zmanjšanju pogojev za njihovo širjenje ter povečanju splošne odpornosti gozdov, zlasti na zavarovanih območjih, kot so območja Natura 2000, ki zajemajo velik delež gozdov in so temelj ukrepov EU za varstvo narave.

Prednost bodo zato imele projektne teme, navedene v nadaljevanju.

Učinkovita raba virov, zeleno in krožno gospodarstvo – Priloga III, oddelek A, točka (c)(i)

Izvajanje koncepta krožnega gospodarstva s ciljno usmerjenostjo v vsaj enega od prednostnih sektorjev iz akcijskega načrta EU za krožno gospodarstvo (44) ter zagotavljanjem uporabe visokokakovostnih sekundarnih virov, odpadnih materialov in/ali odpadkov v vrednostni verigi ali različnih vrednostnih verigah. Že med trajanjem projekta bi bilo treba z izvajanjem krožnega gospodarstva:

— podpreti preoblikovanje v malih in srednjih podjetjih (MSP) in/ali

— v vrednostne verige vključiti socialno razsežnost.

Tla – Priloga III, oddelek A, točka (c)(ii)

1. Učinkovitejše izvajanje ukrepov v skladu s smernicami o pozidavi tal (45) v primerjavi s tržnimi rešitvami, da bi se dosegel regionalni ali nacionalni prostorski razvoj brez dodatnega izkoriščanja zemljišč ali pozidave tal. Taki ukrepi obsegajo vsaj eno od naslednjega: — omejevanje in/ali druge sanacijske ukrepe, osredotočene na onesnažena območja; — zmanjšanje pozidave tal in/ali — nadomestitev pozidave tal.

2. Izvajanje praks celovitega in trajnostnega upravljanja tal v skladu s prostovoljnimi smernicami za trajnostno upravljanje tal (46) v okviru regionalnih, nacionalnih ali nadnacionalnih mrež ali organizacij.

Gozdovi – Priloga III, oddelek A, točka (c)(iii)

Projekti LIFE, ki so ciljno usmerjeni v gozdove, bi morali poleg podatkov o kazalnikih, povezanih z gozdnimi habitati ter ekosistemi in njihovimi storitvami, zagotavljati tudi podatke o ustreznih kazalnikih na podlagi meril 1, 2, 4 in 5 posodobljenih vseevropskih kazalnikov za trajnostno upravljanje gozdov (47).

1. Uspešna in učinkovita uporaba orodij, metodologij, tehnik, tehnologij in opreme za izvajanje pristopov k upravljanju gozdov, ki so blizu naravi, in podobnih silvikulturnih alternativ (48) namesto intenzivnejšega (49) upravljanja gozdov in/ali pristopov k upravljanju, ki temeljijo na posajenih sestojih z drevesi enake starosti in monokulturnih sestojih, katerih stroškovna učinkovitost je primerljiva s stroškovno učinkovitostjo dejavnosti v srednjem ali velikem obsegu, ki se uporabljajo v enakem okviru z intenzivnejšim upravljanjem gozdov in/ali upravljanjem gozdov z drevesi enake starosti in monokulturnih gozdov (50). Pojasnjevalna opomba: Za sonaravno upravljanje gozdov (včasih se imenuje tudi „okolju prijazno gozdarstvo“ ali „gozdarstvo na osnovi stalne pokritosti“), so značilne prakse, pri katerih se poskušajo posnemati naravni procesi ter ki so namenjene združevanju gospodarske uporabe gozdov in ohranjanja narave. Tako nastanejo bogati mešani gozdovi z drevesi različnih višin, ki se dejavno upravljajo in so razmeroma podobni naravnim gozdovom. Koncept vključuje dejavno upravljanje gozdov s pridobivanjem lesa, zato se ne bi smel zamenjati s pristopi, ki so izrecno namenjeni ohranjanju naravnih procesov, na primer na naravnih območjih. Prakse med posameznimi državami se lahko nekoliko razlikujejo, vendar se pričakuje, da vključujejo naslednje elemente: uporabo avtohtonih ali območju prilagojenih drevesnih vrst, naravno obnavljanje, omejeno uporabo strojev, vključitev ukrepov za ohranjanje narave, izključitev uporabe gnojil ali pesticidov, dolge obhodnje ter sečnjo posameznih dreves ali skupin dreves (51).

2. Preskušanje in izvajanje metod (52) za preoblikovanje obstoječih gozdov, v katerih so pogosti požari, v bolj odporne sestoje z manjšo akumulacijo goriva in manjšim tveganjem širjenja požara, pri čemer se uporabljajo silvikulturne prakse in prakse upravljanja zemljišč, pri katerih se daje prednost polnaravnim mešanim gozdovom ali gozdovom z listavci, izključi se čezmerno izkoriščanje povezanih vodnih teles in/ali zagotavlja trajnostna raba zemljišč, s čimer se zmanjšata tveganje požarov in/ali intenzivnost požarov.

Priloga III k uredbi LIFE (d) Tematske prednostne naloge za okolje in zdravje, vključno s kemikalijami in hrupom : podporne dejavnosti za uresničevanje posebnih ciljev za okolje in zdravje iz sedmega okoljskega akcijskega programa, zlasti: (i) podporne dejavnosti za izvajanje Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (53) (REACH) in Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (54) (uredba o biocidnih proizvodih), da se zagotovi varnejša, bolj trajnostna in gospodarnejša raba kemikalij (vključno z nanomateriali); (ii) podporne dejavnosti za boljše izvajanje Direktive 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (55) (direktiva o hrupu), da se dosežejo ravni hrupa, ki ne bodo imele večjih negativnih posledic in tveganj za zdravje ljudi; (iii) podporne dejavnosti za izogibanje hujšim nesrečam, še posebej za boljše izvajanje Direktive št. 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta (56) (direktiva Seveso III).

V zvezi z okoljem in zdravjem bi bilo treba proučiti nove metode za zmanjšanje vpliva kemikalij, hrupa in industrijskih nesreč na okolje in zdravje ljudi.

Prednost bodo zato imele projektne teme, navedene v nadaljevanju.

Kemikalije – Priloga III, oddelek A, točka (d)(i)

Zmanjšanje vpliva na okolje ali zdravje ljudi pri vsaj enem od naslednjega:

— snovi, ki so opredeljene kot nevarne za zdravje ljudi ali okolje na podlagi uredbe o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (57);

— kombiniranih učinkov kemikalij, vključno z endokrinimi motilci hormonov;

— nanomaterialov;

— biocidnih proizvodov in/ali pesticidov.

To se bo doseglo na enega ali več od naslednjih načinov:

— varnejšo ali bolj trajnostno uporabo;

— zagotovitvijo čim manjše izpostavljenosti strupenim kemikalijam v izdelkih ali okolju in/ali

— nadomestitvijo z varnejšimi snovmi ali nekemičnimi rešitvami.

Hrup – Priloga III, oddelek A, točka (d)(ii)

Pri tem naslovu bodo imeli prednost projekti na mestnih območjih, da bi se izboljšalo stanje za kar največ ljudi.

Zmanjšanje hrupa s cest na gosto naseljenih mestnih območjih z uporabo površin in/ali pnevmatik, ki ne povzročajo veliko hrupa in katerih stroški življenjskega cikla so primerljivi s stroški življenjskega cikla standardnih površin in/ali pnevmatik, ob tem pa zagotavljajo precejšnje zmanjšanje hrupa.

Industrijske nesreče – Priloga III, oddelek A, točka (e)(iii)

Olajšanje izvajanja direktive Seveso III (Direktiva 2012/18/EU) o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi, z uporabo stroškovno zelo učinkovitih metodoloških orodij za kartiranje tveganj za zdravje ljudi in okolje ter obravnavanje verižnih učinkov. Pri projektih se predvidi predstavitvena uporaba teh orodij pri različnih nosilcih dolžnosti ter izvedejo ukrepi za preprečevanje ali zmanjšanje tveganja na podlagi teh orodij.

Priloga III k uredbi LIFE (e) Tematske prednostne naloge za kakovost zraka in emisije, vključno z mestnim okoljem : podporne dejavnosti za uresničevanje posebnih ciljev za zrak in emisije iz načrta za Evropo, učinkovito z viri, in sedmega okoljskega akcijskega programa, zlasti: (i) integrirani pristopi za izvajanje zakonodaje o kakovosti zraka; (ii) podporne dejavnosti za doseganje skladnosti s standardi Unije za kakovost zraka in povezanimi standardi za emisije, vključno z Direktivo 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta (58) (direktiva o nacionalnih zgornjih mejah za emisije); (iii) podporne dejavnosti za boljše izvajanje Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (59) (direktiva o industrijskih emisijah) s posebnim poudarkom izboljšanja procesa opredelitve in uvajanja najboljših razpoložljivih tehnologij, zagotavljanju preprostega dostopa javnosti do informacij in povečanju prispevka direktive o industrijskih emisijah k inovacijam.

Tematska prednostna naloga „kakovost zraka in emisije, vključno z mestnim okoljem,“ se osredotoča na izvajanje zakonodaje o kakovosti zraka in celovit pristop k okoljskim problemom na mestnih območjih. Onesnaženost zraka ostaja najresnejši okoljski problem za zdravje v Evropi, saj je stopnja umrljivosti zaradi onesnaženosti desetkrat večja od stopnje umrljivosti zaradi prometnih nesreč, ima pa tudi velik vpliv na ekosisteme (npr. 70 % območij Natura 2000 je zaradi onesnaženosti zraka prizadela evtrofikacija). Obravnavati bi jo bilo treba v skladu s prihodnjo strategijo EU za kakovost zraka za obdobje do leta 2030. Projekti bi se morali nanašati na delce in/ali NO2, ne na CO2. Če je glavni cilj zmanjšanje emisij CO2, bi bilo treba projekt predložiti v okviru podprograma za podnebne ukrepe.

Direktiva o industrijskih emisijah je ključni instrument za preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja pri velikih točkovnih virih. Na podlagi izkušenj z izvajanjem direktive o industrijskih emisijah (in njene predhodnice, direktive o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja okolja) so bile opredeljene dodatne potrebe v zvezi z obveščanjem javnosti in uvedbo nastajajočih tehnologij.

Prednost bodo zato imele projektne teme, navedene v nadaljevanju.

Zakonodaja o kakovosti zraka in direktiva o nacionalnih zgornjih mejah emisij za nekatera onesnaževala zraka – Priloga III, oddelek A, točki (e)(i) in (ii)

Če ni izrecno navedeno drugače, bi morali biti projekti na področju kakovosti zraka na splošno osredotočeni na mestna območja, da se zajame čim več ljudi.

1. Izboljšanje kakovosti zraka in zmanjšanje emisij delcev na območjih z veliko uporabo trdnih goriv, kot so biomasa, premog in šota, za ogrevanje gospodinjstev. Pri takih projektih se uporabi eno ali več od naslednjega: — tehnične rešitve (60), — rešitve upravljanja; — regulativne rešitve in/ali — rešitve na podlagi spodbud (61).

2. Trajnostna cestnoprometna mobilnost, usmerjena v emisije onesnaževal zraka, saj je njihovo zmanjšanje ključno za izpolnjevanje standardov kakovosti zraka, pri čemer je poudarek na enem ali več od naslednjega: — čistejši dejanski vožnji; — čistejših ali električnih dvo- ali trikolesnih vozilih in/ali analizi povezanih infrastrukturnih potreb ali njihovem poskusnem izvajanju; — uporabi električnih vozil ali vozil s super nizkimi emisijami (62); — uporabi alternativnih goriv; — inovativnih programih naknadnega opremljanja za vozila (63); — tehnologiji alternativnih sistemov za prenos moči (64); — zelo učinkovitih sistemih za dostop do prometa, kot so območja z nizkimi stopnjami emisij in sheme za cestne pristojbine, z naprednimi merili za dostop in/ali oznakami, in/ali — uporabi inovativnih logističnih platform (65).

3. Trajnostno letalstvo in mobilnost v zvezi z necestno mobilno mehanizacijo za zmanjšanje emisij, predvsem iz obstoječe necestne mobilne mehanizacije, ki (še) ni zajeta z Uredbo (EU) 2016/1628 (66).

4. Zmanjšanje emisij amoniaka, metana in delcev v kmetijstvu za podporo izvajanju posodobljenega kodeksa UNECE o dobrih praksah za zmanjšanje emisij v kmetijstvu (67).

Direktiva o industrijskih emisijah – Priloga III, oddelek A, točka (e)(iii)

Uporaba tehnologij za preprečevanje in zmanjšanje onesnaževanja, ki so v direktivi o industrijskih emisijah navedene kot nastajajoče tehnologije.

Mestno okolje – Priloga III, oddelek A, točka (e)

Izvajanje integriranih mestnih politik in regulativnih pristopov za trajnostno načrtovanje in projektiranje in/ali podpiranje inovativnih tehničnih rešitev za izboljšanje vsaj enega od naslednjih vidikov:

— javni prevoz in mobilnost v mestih;

— rešitve (68) za energetsko učinkovitost ali učinkovito rabo virov ali energijo iz obnovljivih virov brez emisij/z nizko stopnjo emisij ali materiale brez emisij/z nizko stopnjo emisij (69);

— lokalna proizvodnja živil in/ali

— stanje mestnih ekosistemov in njihovih storitev (70).

3.2 Prednostno področje narava in biotska raznovrstnost

V skladu s členom 11(a) uredbe LIFE si projektne teme, ki ustrezajo temu prednostnemu področju in povezanim tematskim prednostnim nalogam iz Priloge III k uredbi LIFE, prizadevajo za naslednji posebni cilj: „prispevati k razvoju in izvajanju politike in zakonodaje Unije na področju narava in biotska raznovrstnost, vključno s strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 ter Direktivo Sveta 92/43/EGS (71) in Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (72), zlasti z uporabo, razvojem, preskušanjem in predstavitvijo pristopov, najboljših praks in rešitev“.

Program LIFE je že 25 let ključno orodje za podporo izvajanju direktive o pticah in direktive o habitatih ter je pomemben in v nekaterih primerih ključen za zagotovitev vzpostavitve omrežja Natura 2000. V preverjanju ustreznosti direktiv o naravi (73) ter Akcijskem načrtu za naravo, ljudi in gospodarstvo (74) se poudarja potreba po povečanju financiranja za to prednostno področje, ki se obravnava z delegirano uredbo o spremembi odstavka 4 člena 9 uredbe LIFE. Finančna sredstva za prednostno področje narava in biotska raznovrstnost programa LIFE bodo še naprej osredotočena na omrežje Natura 2000, da bi se v celoti izpolnile obveznosti glede cilja 1 strategije za biotsko raznovrstnost in hkrati spodbujali projekti, s katerimi se obravnavajo cilji 2, 3, 4 in 5 strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2020.

Projekti LIFE na področju narave in biotske raznovrstnosti naj bi se medsebojno dopolnjevali in po potrebi dopolnjevali druge tematske prednostne naloge, povezane z naravo in biotsko raznovrstnostjo; na primer, ko je projekt ciljno usmerjen v omrežje Natura 2000, bi moral obravnavati tudi invazivne tujerodne vrste, kadar je to ustrezno. Zato načela, ki se uporabljajo v okviru ene tematske prednostne naloge, veljajo tudi za dopolnilno nalogo, da bi se preprečile nedoslednosti. Če se projekti za izpolnitev ciljev 2, 3, 4 in/ali 5 strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (tudi samo delno) izvajajo na območjih Natura 2000, morajo biti predlagani ukrepi v skladu s cilji ohranjanja območja, načrti upravljanja območja ali enakovrednimi instrumenti in/ali akti za določitev posebnih ohranitvenih območij. Poleg tega bi morali projekti LIFE, ki so ciljno usmerjeni v gozdove, zagotavljati tudi podatke o ustreznih kazalnikih na podlagi meril 1, 2, 4 in 5 posodobljenih vseevropskih kazalnikov za trajnostno upravljanje gozdov (75).

Priloga III k uredbi LIFE (a) Tematske prednostne naloge za naravo: dejavnosti za izvajanje direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES, zlasti: (i) dejavnosti za izboljšanje varstvenega stanja habitatov in vrst, vključno z morskimi habitati in vrstami ter vrstami ptic, ki so v interesu Unije; (ii) dejavnosti v podporo bio-geografskim seminarjem omrežja Natura 2000; (iii) integrirani pristopi za izvajanje okvirov prednostnih ukrepov.

Prednost imajo v nadaljevanju navedene projektne teme, ki prispevajo k cilju 1 strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2020 za celovito izvajanje direktive o pticah in direktive o habitatih.

1. Izboljšanje stanja ohranjenosti habitatnih tipov ali vrst v interesu Skupnosti (76) iz direktiv EU o pticah in habitatih, pri čemer so prizadevanja usmerjena v območja Natura 2000, predlagana ali določena za te habitatne tipe ali vrste (77).

2. Projekti za izboljšanje stanja ohranjenosti habitatnih tipov ali vrst v interesu Skupnosti, če njihovo stanje ni „ugodno/varno in ne upada“ ali „neznano“ v skladu z najnovejšimi splošnimi ocenami, ki so jih države članice na zadevni geografski ravni zagotovile v skladu s členom 17 direktive o habitatih, ali najnovejšimi ocenami v skladu s členom 12 direktive o pticah in ocenami ptic na ravni EU.

3. Izvajanje morskega dela direktive o habitatih in direktive o pticah ter povezanih določb na podlagi deskriptorja 1 okvirne direktive o morski strategiji, kadar so taki projekti osredotočeni na enega ali več naslednjih ukrepov: — dokončanje nacionalnih evidenc za vzpostavitev omrežja morskih območij mreže Natura 2000, oddaljenih od obale; — obnovo in upravljanje morskih območij Natura 2000, vključno s pripravo in izvajanjem načrtov upravljanja območij; — ukrepe za obravnavo nasprotij, povezanih z vrstami, habitati ali območji, med ohranjanjem morskega okolja in ribiči ali drugimi „uporabniki morja“, pa tudi ukrepe, ki združujejo ohranitvene ukrepe in trajnostno uporabo območij Natura 2000, in/ali — predstavitvene ali inovativne pristope za oceno ali spremljanje vpliva človekovih dejavnosti na kritične morske habitate in vrste ter njihovo uporabo v obliki orodja za usmerjanje konkretnih ohranitvenih ukrepov.

Priloga III k uredbi LIFE (b) Tematske prednostne naloge za biotsko raznovrstnost: dejavnosti za izvajanje strategije Unije za biotsko raznovrstnost do leta 2020, zlasti: (i) dejavnosti, ki naj bi prispevale k uresničenju cilja 2; (ii) dejavnosti, ki naj bi prispevale k uresničenju ciljev 3, 4 in 5.

Naslednje projektne teme so osredotočene na izvajanje ciljev 2, 3, 4 in 5 strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2020, če so ciljno usmerjene zlasti v splošne in posebne cilje v skladu s členoma 3 in 11 uredbe LIFE ter se zato lahko financirajo iz programa LIFE.

Prednost bodo imele projektne teme, navedene v nadaljevanju.

1. Razvoj in izvedba načrtov v zvezi z zeleno infrastrukturo (78) ter ukrepov za izboljšanje stanja ekosistemov in storitev, ki jih zagotavljajo (79), in/ali povezanosti območij Natura 2000 in/ali drugih zavarovanih območij. Razvoj in uporaba splošno ponovljivih metod in/ali tehnik, povezanih z zeleno infrastrukturo, s katerimi se s povečanjem povezanosti učinkovito blažijo negativni vplivi energetske ali prometne infrastrukture na biotsko raznovrstnost. Te tehnike in/ali metode bi morale biti stroškovno učinkovitejše od kvalitativno enakovrednih rešitev, ki so že na voljo na trgu, in po potrebi pripeljati do brezplačnih skupnih rešitev ali oblikovanja tehničnih standardov.

2. Razvoj in uporaba orodij za vključevanje biotske raznovrstnosti v finančne in poslovne odločitve, da bi se z ohranjanjem in obnovo biotske raznovrstnosti med projektom preprečila neto izguba biotske raznovrstnosti in/ali okrepile ekosistemske storitve, ki zagotavljajo prihodek (80).

3. Osredotočenost na ogrožene vrste ali habitate, ki niso vključeni v priloge k direktivi o habitatih, njihovo stanje na rdečih seznamih (81) evropskih vrst (82) ali habitatov (83) ali rdečem seznamu IUCN za vrste, ki niso zajete na evropskih rdečih seznamih, pa je „ogroženo“ ali slabše.

4. Obravnava invazivnih tujerodnih vrst (84) s preskušanjem in izvedbo naslednjih treh korakov v ustreznem prostorskem obsegu v celovitem okviru: — preprečevanje vnosa invazivnih tujerodnih vrst, zlasti z obravnavanjem prednostnih poti njihovega vnosa; — vzpostavitev sistema za zgodnje odkrivanje in hitro odstranitev ter — odstranjevanje, nadzorovanje ali preprečevanje širjenja že naseljenih invazivnih tujerodnih vrst. Projekti bi morali biti načrtovani tako, da se izboljšajo obstoječi – ali uvedejo novi – tehnični, upravni in/ali pravni okviri na ustrezni ravni, zlasti v zvezi z vrstami – vendar ne izključno z njimi –, vključenimi na seznam invazivnih tujerodnih vrst, ki zadevajo Unijo, iz člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (85). Pojasnjevalna opomba: Kadar se je eden od korakov že obravnaval neodvisno od projekta ali ga v okviru projekta ni mogoče obravnavati, se ukrepi projekta vsaj jasno umestijo v širši okvir, ki povezuje vse tri korake.

3.3 Prednostno področje okoljsko upravljanje in informacije

V skladu s členom 12(a) uredbe LIFE so projektne teme, ki ustrezajo temu prednostnemu področju in povezanim tematskim prednostnim nalogam iz Priloge III k uredbi LIFE, usmerjene v naslednji posebni cilj: „spodbujanje ozaveščenosti o okoljskih zadevah, vključno s podporo javnosti in zainteresiranih strani za oblikovanje politik Unije na področju okolja, ter spodbujanje znanja o trajnostnem razvoju in novih vzorcev za trajnostno potrošnjo“.

Priloga III k uredbi LIFE Prednostno področje okoljsko upravljanje in informacije: (a) akcije obveščanja, komuniciranja in ozaveščanja v skladu s prednostnimi nalogami sedmega okoljskega akcijskega programa; (b) dejavnosti v podporo učinkovitim nadzornim procesom in ukrepom za spodbujanje skladnosti v zvezi z okoljsko zakonodajo Unije, pa tudi dejavnosti v podporo informacijskim sistemom in orodjem za izvajanje okoljske zakonodaje Unije.

Akcije obveščanja, komuniciranja in ozaveščanja – Priloga III, oddelek C, točka (a)

Pri oceni evropske dodane vrednosti predlaganih projektov bo upoštevan geografski obseg akcij obveščanja, komuniciranja in ozaveščanja.

Ozaveščanje ustreznih ciljnih skupin o okoljskih problemih, okoljskih politikah, orodjih in/ali zakonodaji EU za spreminjanje dojemanja in spodbujanje sprejemanja okolju prijaznega ravnanja in praks in/ali neposrednega vključevanja državljanov. Prosilci morajo predložiti prepričljive dokaze, da je sprememba stopenj ozaveščenosti (86) na področjih, ki jih obravnava projekt, ključni dejavnik za podporo pravilnemu izvajanju in/ali prihodnjemu razvoju okoljskih politik, orodij in/ali zakonodaje EU. Dejavnosti ozaveščanja bi morale imeti najširšo pokritost, ustrezno za posebno ciljno vprašanje (87). Ciljni okoljski problemi, okoljske politike, orodja in/ali zakonodaja EU bi morali biti neposredno povezani z eno ali več temami, naštetimi v nadaljevanju pri spodaj navedenih treh prednostnih nalogah (88):

Zelena rast: — trajnostna potrošnja s poudarkom na preprečevanju nastajanja odpadkov, zlasti plastičnih, živilskih in morskih odpadkov; — prehod na krožno gospodarstvo, zlasti izvajanje trajnostnih poslovnih modelov, trajnostne proizvodnje, izdelkov in storitev (89).

Povezovanje z državljani: — omrežje Natura 2000 in koristi izvajanja evropske zakonodaje o naravi v skladu z akcijskim načrtom za naravo, ljudi in gospodarstvo (90); — invazivne tujerodne vrste; — varna uporaba kemikalij; — koristi narave, vključno z zeleno infrastrukturo in povezanimi ekosistemskimi storitvami.

Doseganje rezultatov: — kakovost zraka na mestnih območjih in njen vpliv na zdravje in/ali — koristi izvajanja zakonodaje o vodi.

Dejavnosti v podporo učinkovitim nadzornim procesom in ukrepom za spodbujanje skladnosti – Priloga III, oddelek C, točka (b)

Informacijski sistemi, kakovost javne uprave in prostovoljni pristopi

1. Izboljšanje okoljskih informacijskih sistemov, ki jih upravljajo javni organi, za elektronsko zbiranje, obdelavo, shranjevanje in izmenjavo okoljskih informacij z razvojem in zagotavljanjem novih sistemov ali okrepitvijo obstoječih, če so na voljo. S projekti bi bilo treba izboljšati izvajanje okoljske politike EU, projekti pa bi morali biti usklajeni z obveznostmi EU za poročanje. Pojasnjevalna opomba: Izboljšave so lahko v obliki manjšega upravnega bremena, boljše izmenjave informacij znotraj organov in med njimi, boljše končne uporabe okoljskih informacij, vključno s poročanjem, in boljših storitev za končne uporabnike, vključno z javnostjo. Kar zadeva podatke o spremljanju kemikalij, bi bilo treba s projekti izboljšati razpoložljivost podatkov in dostopnost podatkov o spremljanju kemikalij za regulativne postopke, in sicer z uporabo Informacijske platforme za spremljanje kemikalij ter povezovanjem in korelacijo podatkov o spremljanju kemikalij s podatki o zdravju ljudi in okolja.

2. Izboljšanje zmogljivosti in kakovosti javne uprave v zvezi z načrti, programi, analizami, pregledi in presojami in/ali dovoljenji, odstopanji in drugimi odločitvami o posebnih dejavnostih, po potrebi tudi v partnerstvu z zasebnimi subjekti, da bi se zmanjšalo upravno breme, ob tem pa kar najbolj povečali okoljski rezultati ter po potrebi vključilo ohranjanje narave. Cilj je eno ali več od spodaj navedenega. Načrti, programi, analize, pregledi in presoje — načrti za kakovost zraka (91); — nacionalni programi nadzora nad onesnaževanjem zraka (92); — načrti upravljanja povodij (93) in povezani programi ukrepov, analize in pregledi; — pomorski prostorski načrti in povezani programi ukrepov ter morske strategije za zagotavljanje sinergij z omrežjem Natura 2000 in načrti upravljanja povodij;; — načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti (94); — akcijski načrti za nitrate (95); — načrti ravnanja z odpadki (96); — načrti upravljanja omrežja Natura 2000 (97); — načrti za upravljanje gozdov, ki se zahtevajo v skladu z uredbo o razvoju podeželja, za zagotovitev gozdov z večjo biotsko raznovrstnostjo; — načrti rabe zemljišč in drugi načrti, v zvezi s katerimi se zahteva strateška presoja vplivov na okolje (98),za izboljšanje upoštevanja ekosistemov (99) in njihovih storitev (100); — ocene ekosistemskih storitev in povezano delo (101) in/ali odločitve v zvezi z: — industrijskimi emisijami; — ravnanjem z odpadki; — onesnaževanjem in odvzemom vode (102); — varstvom narave (103). Pojasnjevalna opomba: Za načrte ali programe ali druge ciljne ukrepe se izboljšanje zmogljivosti in kakovosti javne uprave lahko nanaša na eno ali več izmed naslednjih dejavnosti: vključevanje in podpiranje deležnikov; posvetovanje z javnostjo; optimizacija vsebin dokumentov; spremljanje izvajanja in skladnosti s ciljnim ukrepom; izmenjava najboljših praks; uporaba učinkovitih metod za pripravo, revizijo in okoljsko presojo ciljnih ukrepov. Z večjo zmogljivostjo za spremljanje, ki jo je mogoče doseči na primer s tehnikami zelo razpršenega spremljanja v realnem času, ki se usklajeno določijo na številnih lokacijah, se povečajo možnosti in baza informacij za presojo načrtov, pa tudi za pripravo novih, dinamičnih načrtov. Kar zadeva načrte upravljanja omrežja Natura 2000 in odločitve, povezane z varstvom narave, bi bilo treba upoštevati priporočila z biogeografskih seminarjev v okviru omrežja Natura 2000. V zvezi z odločitvami, povezanimi z varstvom narave, se to nanaša na zahteve za izdajo dovoljenj v skladu s členom 6(3) in (4) direktive o habitatih ter pravila o varstvu vrst v skladu s členoma 12 in 16 direktive o habitatih ter členoma 5 in 9 direktive o pticah. Presoja vključuje merjenje in modeliranje, pa tudi vzpostavitev in/ali izboljšanje evidenc emisij. Odločitve so odločitve pristojnih organov za spoštovanje ustrezne okoljske zakonodaje EU.

3. Razvoj, spodbujanje, izvajanje in/ali usklajevanje enega ali več naslednjih prostovoljnih pristopov in njihove uporabe s strani subjektov za zmanjšanje vpliva njihovih dejavnosti, izdelkov in storitev na okolje: — preverjanje, ki ga izvaja tretja oseba,v zvezi z učinkovitostjo inovativnih tehnologij, ko so pripravljene za trg, kot je preverjanje okoljskih tehnologij (ETV) (104); — pravila o okoljskem odtisu kategorij izdelkov (POOKI) in/ali sektorska pravila o okoljskem odtisu organizacij (SPOOO) na evropski ravni za izdelke in sektorje, ki še niso zajeti z obstoječimi POOKI/SPOOO in povezanimi zbirkami visokokakovostnih podatkov, na podlagi evropske metodologije za okoljski odtis (105) in najnovejših razpoložljivih smernic (106); — ukrepi, storitve, omrežja in novi poslovni modeli za spodbujanje uporabe ponovno izdelanih, popravljenih, prenovljenih in/ali ponovno uporabljenih izdelkov, povezani tudi s trajnostjo izdelkov in načrtovanim zastaranjem, in/ali za spodbujanje uporabe uradno priznanih znakov za okolje, kot je znak EU za okolje; — skupne razpisne zahteve in/ali orodja za spremljanje uporabe za javne organe s podobnimi nakupnimi potrebami za spodbujanje uporabe zelenih javnih naročil in javnih naročil za krožno gospodarstvo; — povezovanje spodbud za izboljšanje ugleda, regulativnih ali finančnih spodbud za okoljsko učinkovitost z uporabo EMAS; — Ocenjevanje okoljske učinkovitosti stavb z uporabo okvira za stavbe z osnovnimi kazalniki (107).

Zagotavljanje skladnosti z okoljskimi predpisi in dostop do pravnega varstva

1. Podpiranje zagotavljanja skladnosti z okoljskimi predpisi z razvojem in izvajanjem ali izvajanjem obstoječih čezmejnih, nacionalnih ali regionalnih strategij, ki temeljijo na tveganju, za spodbujanje, preverjanje in izvrševanje skladnosti z uporabo kombinacije upravnega prava, kazenskega prava in okoljske odgovornosti v zvezi z enim ali več od naslednjega: — kriminaliteto in kaznivimi dejanji na področju ravnanja z odpadki; — nedovoljeno trgovino s prostoživečimi rastlinskimi in živalskimi vrstami; — kriminaliteto in kaznivimi dejanji na področju prostoživečih živali in rastlin ter narave, vključno z nezakonito sečnjo; — onesnaževanjem vode iz razpršenih in/ali točkovnih virov in/ali nezakonitim odvzemom vode; — točkovnimi in premičnimi viri onesnaževanja zraka. Pojasnjevalna opomba: „Ki temelji na tveganju“ pomeni oceno verjetnosti, da bo neka kategorija oseb storila kaznivo dejanje, in predvidene resnosti vpliva na zdravje okolja in ljudi. Čim večja sta verjetnost kaznivega dejanja in predvideni vpliv, tem večja je potreba po posredovanju. Izbira posredovanja bi morala izražati naravo tveganj, namenjeno pa mora biti čim večjemu zmanjšanju tveganj.

2. Podpiranje zagotavljanja skladnosti z okoljskimi predpisi z vzpostavitvijo novih ali okrepitvijo obstoječih čezmejnih, nacionalnih ali regionalnih mrež izvajalcev ali strokovnjakov za zagotavljanje skladnosti z okoljskimi predpisi in/ali določitvijo novih ali izboljšanjem obstoječih poklicnih kvalifikacij in usposabljanja (108) za izboljšanje skladnosti z zavezujočimi okoljskimi instrumenti EU s spodbujanjem, preverjanjem in izvrševanjem skladnosti z uporabo kombinacije upravnega prava, kazenskega prava in okoljske odgovornosti. Pojasnjevalna opomba: Izvajalci zagotavljanja skladnosti z okoljskimi predpisi so lahko tisti, ki delajo za organe, pristojne za zagotavljanje skladnosti, kot so lokalni, regionalni, carinski organi in policija, okoljske agencije in inšpektorati, vrhovni javni revizijski organi in pravosodni organi. Med njimi so lahko tudi nevladne organizacije ter akademiki in raziskovalci, specializirani za en ali več vidikov zagotavljanja skladnosti. Kar zadeva poklicne kvalifikacije in usposabljanje, bi bilo treba s projekti zagotoviti akademsko verodostojnost ter čim bolj povečati možnosti informacijske tehnologije s sredstvi, kot so spletni seminarji in množični dostopni spletni učni predmeti (massive open online courses – MOOC), da se omogoči kar najbolj stroškovno učinkovito izobraževanje na daljavo čim večjemu številu izvajalcev.

3. Razvoj in uporaba inovativnih orodij in ukrepov za spodbujanje, spremljanje in izvrševanje skladnosti z določitvijo in uporabo novih ali izboljšanjem obstoječih orodij in ukrepov, ki spadajo v eno ali več naslednjih kategorij: — sistemi in tehnike za spodbujanje skladnosti, ki temeljijo na tveganju; — sistemi in tehnike, ki temeljijo na tveganju, za učinkovito spremljanje skladnosti z zavezujočimi okoljskimi instrumenti EU ter pridobivanje dokazov o težavah v zvezi s skladnostjo in njihove analize, ki so lahko zanesljiva podlaga za nadaljnje ukrepe; — sistemi in tehnike, ki temeljijo na tveganju, za učinkovito nadaljnje ukrepanje in izvrševanje kot odziv na neskladnosti z zavezujočimi okoljskimi instrumenti EU ali obveznosti v zvezi s temi instrumenti ter uporabo upravnega prava, kazenskega prava in okoljske odgovornosti. Pojasnjevalna opomba: Sistemi in tehnike, ki temeljijo na tveganju, so namenjeni razumevanju tega, v kakšnem obsegu morajo lastniki zemljišč, industrija, MSP, javne komunalne službe ali drugi (nosilci dolžnosti) izpolnjevati svoje obveznosti na podlagi zavezujočih okoljskih instrumentov EU, in vplivov neskladnosti na zdravje okolja in ljudi. Na podlagi tega razumevanja se s takimi sistemi in tehnikami spodbuja skladnost in odvrača od neskladnosti s spodbujanjem, spremljanjem in izvrševanjem. Sistemi in tehnike za spodbujanje bi lahko vključevali uporabo smernic, svetovalnih storitev, akcij ozaveščanja, partnerskih sporazumov ali sistemov za spremljanje svojega delovanja, ki nosilcem dolžnosti pomagajo pri skladnosti. Sistemi in tehnike za spremljanje bi se lahko nanašali na inšpekcijske preglede krajev, nadzor (tudi z uporabo satelitov in brezpilotnih zrakoplovov), preglede na kraju samem, zbiranje obveščevalnih podatkov, analizo industrije, policijske preiskave, analizo podatkov in okoljske presoje. Tehnike za nadaljnje ukrepanje in izvrševanje imajo lahko podobno široko pokritost.

4. Izboljšanje obravnave okoljskih pritožb in vlog javnosti pri javnih organih, po potrebi tudi v partnerstvu z zasebnimi subjekti, z razvojem in zagotavljanjem novih ali izboljšanjem obstoječih sistemov in tehnik za upravljanje pritožb in vlog javnosti za zagotovitev čim večje zanesljivosti zagotovljenih informacij, olajšanje interakcije med organi in javnostjo, čim večje zmanjšanje upravnega bremena in prispevanje k uspešnemu izvajanju zavezujočih okoljskih instrumentov EU. Pojasnjevalna opomba: Sistemi in tehnike za upravljanje pritožb in vlog lahko vključujejo elektronske sisteme za obravnavo pritožb, dežurne telefonske številke, opazovalne skupine državljanov in druge znanstvene platforme za državljane. Znanstvene platforme za državljane lahko med drugim pomagajo pristojnim nacionalnim, regionalnim in lokalnim organom vključiti državljane v spremljanje stanja okolja in druge oblike spremljanja, ob tem pa pridobivati bolj usklajene in uporabne podatke.

5. Spodbujanje dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah in/ali mediacije pri javnosti, nevladnih organizacijah, odvetnikih, pravosodju, javnih upravah ali drugih zainteresiranih straneh za izboljšanje znanja, razumevanja in uporabe teh sredstev za obravnavo okoljskih sporov, pri čemer je poseben poudarek na: — varovanju zdravja in dobrega počutja ljudi z zahtevami iz instrumentov EU na področju zraka, vode in odpadkov, ki so zajeti s tematskimi prednostnimi nalogami programa LIFE; — varstvu narave, biotske raznovrstnosti in kakovosti vode z instrumenti na področju narave, biotske raznovrstnosti in vode, ki so zajeti s tematskimi prednostnimi nalogami programa LIFE; — učinkoviti uporabi direktive o okoljski odgovornosti (109). Pri projektih bi bilo treba upoštevati obstoječe module in znanje na področju usposabljanja v zvezi z okoljskim pravom, ki jih je razvila Komisija (110).

4. POVEZAVA SPLOŠNIH CILJEV IN NEPOVRATNIH SREDSTEV ZA DEJAVNOSTI V OKVIRU PODPROGRAMA ZA PODNEBNE UKREPE

V skladu s splošnimi cilji uredbe LIFE in za zagotovitev zahtevane dodane vrednosti EU bo izvajanje nepovratnih sredstev za dejavnosti povezano s tremi prednostnimi področji podprograma za podnebne ukrepe, navedenimi v členu 13 uredbe LIFE, tj. blažitev podnebnih sprememb, prilagajanje podnebnim spremembam ter podnebno upravljanje in informacije, pa tudi s posebnimi cilji iz členov 14, 15 in 16 uredbe LIFE. Za nepovratna sredstva za dejavnosti, ki se zagotavljajo v okviru podprograma za podnebne ukrepe, tematske prednostne naloge in projektne teme niso predvidene, vendar so ustrezna področja politike podnebnih ukrepov navedena v nadaljevanju, letni javni razpisi pa vsebujejo tudi podrobnejša področja dela v zvezi s področji politike, navedenimi v nadaljevanju.

Program LIFE bo prispeval k preoblikovanju Unije v nizkoogljično družbo, odporno proti podnebnim spremembam, tako da bo podpiral izvajanje podnebne politike EU in pripravil EU na izzive pri podnebnih ukrepih, ki se bodo pojavili v prihodnjih letih in desetletjih. V zvezi s tem so prednostne naloge: izvedba ciljev okvira podnebne in energetske politike do leta 2030 in časovnega okvira za leto 2050, pa tudi Pariškega sporazuma in politike prilagajanja. Nastajajoča tehnologija za blažitev podnebnih sprememb se bo pospešila na podlagi projektov najboljše prakse ter predstavitvenih in pilotnih projektov za zaporedno financiranje v ustreznih primerih. Podnebna politika EU bo tesno povezana z lokalnimi najboljšimi praksami in pobudami ter predstavljenimi primeri novih in boljših pristopov k izvajanju prehoda na nizkoogljično družbo, odporno proti podnebnim spremembam. Da bi bile obstoječe nizkoogljične tehnologije/rešitve uspešne, bi bilo treba proučiti netehnološke ovire, ki jim preprečujejo prodor na trg. Program LIFE bo podprl tudi izvajanje strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam ter tako prispeval k večji odpornosti Unije proti podnebnim spremembam (111).

V zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb bi bilo treba pri projektih dokazati izvedbo nizkoogljičnih strategij ali načrtov za upravljanje rabe zemljišč na nacionalni, regionalni ali podregionalni ravni. To bi zajemalo vključevanje ukrepov za zmanjšanje emisij in učinkovito rabo virov v vse sektorje ter spodbujanje orodij za spodbujanje spremembe ravnanja. Podprlo se bo tudi uvajanje novih pristopov (modelna mesta in regije) k proizvodnji, potrošnji in upravljanju s preoblikovalnim učinkom, po potrebi prek Svetovne konvencije županov za podnebne spremembe in energijo (112).

Kar zadeva prednostno področje prilagajanja, bi bilo treba zagotoviti podporo za izvajanje prilagoditvenih strategij s poudarkom na več ključnih področjih z dodano vrednostjo EU, vključno s projekti na regionalni ali čezmejni ravni, po potrebi tudi s prilagajanjem, ki temelji na ekosistemih. Projekt bo mogoče predstaviti in prenesti, poleg tega pa bi morali obravnavati spodbujanje inovativnih rešitev za prilagajanje, zlasti z mobilizacijo zasebnega sektorja in po potrebi prek Svetovne konvencije županov. Poleg tega bi bilo treba s projekti spodbujati sinergije med prilagajanjem podnebnim spremembam in blažitvijo podnebnih sprememb, pa tudi politikami zmanjševanja tveganja nesreč.

Sedanja in prihodnja podnebna politika EU bi se lahko podprla z vlogami na naslednjih področjih politike podnebnih ukrepov:

(a) Blažitev podnebnih sprememb — Prizadevanja držav članic in regionalnih/lokalnih organov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v sektorjih, ki niso zajeti s sistemom EU za trgovanje z emisijami (EU ETS, Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (113)) in odločbo o porazdelitvi prizadevanj (Odločba št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (114)): promet in goriva, kmetijstvo, gradbeništvo (npr. energetska učinkovitost stavb), raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo; — razvoj in izvajanje obračunavanja emisij toplogrednih plinov in blažitve podnebnih sprememb v sektorju rabe zemljišč; — razvoj praks upravljanja zemljišč, ki vplivajo na emisije in odvzeme emisij, npr. kot ukrepov, s katerimi se dopolnjujejo ukrepi, podprti v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI); Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (115); — ukrepi, ki krepijo delovanje sistema za trgovanje z emisijami in vplivajo na energetsko intenzivno industrijsko proizvodnjo in industrijsko proizvodnjo z visokimi emisijami toplogrednih plinov; — fluorirani toplogredni plini in ozonu škodljive snovi, zlasti projekti, ki prispevajo k izvajanju Montrealskega protokola in njegove spremembe iz Kigalija ter uredbe EU o fluoriranih toplogrednih plinih, in/ali — spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih, ki ju izvajajo organi.

(b) Prilagajanje podnebnim spremembam — Prilagajanje mest in načrtovanje rabe zemljišč, s katerima se omejijo posledice podnebnih sprememb; — odpornost infrastrukture, vključno z uporabo zelene in modre infrastrukture ter pristopov k prilagajanju, ki temeljijo na ekosistemih; — trajnostno upravljanje voda na območjih s pogostimi sušami, obvladovanje poplav in upravljanje obalnih območij; — odpornost kmetijstva, gozdarstva in turizma, tudi na otoških in gorskih območjih, in/ali — podpora za najbolj oddaljene regije: pripravljenost na skrajne vremenske pojave, predvsem na obalnih območjih.

(c) Podnebno upravljanje in informacije — Razvoj in izvajanje nacionalnih podnebnih in energetskih strategij za leto 2030 in/ali sredino stoletja; — spodbujanje spremembe ravnanja, vključevanje ukrepov za zmanjšanje emisij in učinkovito rabo virov v sektorje; — ocena delovanja EU ETS, ki jo opravijo organi; — povečanje zmogljivosti, ozaveščanje končnih uporabnikov in distribucijske verige za opremo o fluoriranih toplogrednih plinih; — spremljanje, ocenjevanje in naknadno vrednotenje podnebne politike in/ali — dejavnosti v zvezi z najboljšimi praksami in dejavnosti za ozaveščanje, pri katerih se obravnavajo potrebe po prilagajanju.

5. TEHNIČNA METODOLOGIJA ZA IZBIRNE POSTOPKE TER MERILA ZA IZBIRO IN DODELITEV NEPOVRATNIH SREDSTEV PROJEKTOM (ČLEN 24(2)(d) UREDBE LIFE)

V nadaljevanju so opisani tehnična metodologija za postopek izbire projektov, za nepovratna sredstva pa glavna posebna merila za upravičenost (116) in dodelitev sredstev v skladu s členoma 2 in 19 uredbe LIFE. Ker so metodologija in merila v bistvu enaki za enake vrste projektov v obeh podprogramih, je eden od podprogramov izrecno naveden samo v primeru razlik.

Pri vseh vrstah nepovratnih sredstev bosta pri merilu za dodelitev sredstev „dodana vrednost EU: sinergije“ ocenjena in upoštevana dopolnjevanje in optimalna uporaba financiranja EU, vključno s financiranjem dopolnilnih dejavnosti iz drugih finančnih instrumentov Unije, kot je določeno v členu 8 uredbe LIFE. Da bi preprečili nezaželena prekrivanja, prosilci utemeljijo svojo odločitev, da zaprosijo za financiranje iz programa LIFE in ne za financiranje iz drugih programov Unije, če bi ti prav tako lahko podpirali podobne projekte ali ukrepe.

Pri projektih, financiranih na enem prednostnem področju, se prepreči, da bi ogrozili okoljske ali podnebne cilje na drugem prednostnem področju, razen če je ta vpliv v predlogu dobro pojasnjen in utemeljen, po potrebi pa so ustrezno načrtovani tudi morebitne nadomestne možnosti ter ukrepi za blažitev in prilagajanje.

Dodatne podrobnosti bodo navedene v navodilih za oddajo vlog in ocenjevanje, ki bodo objavljena skupaj z zadevnimi javnimi razpisi. V okviru tega večletnega delovnega programa in uredbe LIFE se lahko izbira projektov v vsakem letnem razpisu prilagodi in racionalizira.

5.1 Nepovratna sredstva za dejavnosti

Predlogi prosilcev, ki bodo izključeni ali ne izpolnjujejo splošnih meril za upravičenost v skladu s členom 131 finančne uredbe, ne bodo upoštevani.

Poleg tega morajo predlogi izpolnjevati zahteve glede dopustnosti (na primer pri nekaterih predlogih je oddaja vloge samo digitalna) in merila za upravičenost (na primer skladnost s smernicami o upravičenosti izraelskih subjektov in njihovih dejavnostih na ozemljih, ki jih Izrael okupira od junija 1967, do nepovratnih sredstev, nagrad in finančnih instrumentov iz sredstev EU od leta 2014 (117)), ki veljajo za vsa nepovratna sredstva za dejavnosti iz programa LIFE, kar bo izrecno navedeno tudi v zadevnih navodilih za oddajo vlog.

Merila za upravičenost, ki veljajo za različne vrste projektov, so navedena pri ustrezni točki v nadaljevanju. Merila, ki enako veljajo za različne vrste projektov, so navedena v oddelku 5.1.1 (Projekti v skladu s členom 18(a), (b), (c) in (h) uredbe LIFE).

V skladu s členom 6(2) uredbe LIFE so pravne osebe s sedežem zunaj Unije lahko upravičene do sodelovanja v projektih, navedenih v členu 18 uredbe LIFE, če ima upravičenec, ki usklajuje projekt, sedež v Uniji in če dejavnost, ki bo izvedena zunaj Unije, izpolnjuje zahteve iz člena 6(1) uredbe LIFE. Te dejavnosti torej morajo biti nujne za uresničevanje okoljskih in podnebnih ciljev Unije ter za zagotavljanje učinkovitosti ukrepov projektov, ki se izvajajo na ozemljih držav članic, za katera se uporabljata Pogodbi.

V skladu s členom 7 uredbe LIFE je sodelovanje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, njihovimi institucijami in organi med izvajanjem programa LIFE mogoče, če je to potrebno za uresničevanje splošnih ciljev iz člena 3 uredbe LIFE.

Poleg tega bodo predlogi izbrani le, če se lahko s posebnimi dokazilnimi dokumenti, povezanimi z uspešnostjo prosilca v preteklih letih, dokažeta:

— operativna zmogljivost – prosilec mora imeti ustrezne poklicne kompetence in kvalifikacije za dokončanje projekta ter

— finančna zmogljivost – prosilec mora imeti stalne in zadostne vire financiranja za izvajanje dejavnosti v celotnem obdobju projekta ter udeležbo v njegovem financiranju.

Pri izbiri javnih organov in mednarodnih organizacij se bo v zvezi z njihovo finančno zmogljivostjo uporabil člen 131 finančne uredbe.

5.1.1 Projekti v skladu s členom 18(a), (b), (c) in (h) uredbe LIFE

Za izbiro pilotnih in predstavitvenih projektov, projektov najboljše prakse ter projektov za informiranje, ozaveščenost in razširjanje v smislu člena 18(a), (b), (c) in (h) uredbe LIFE se uporabljajo ista tehnična metodologija za izbiro projektov ter podobna merila za upravičenost in dodelitev sredstev, kot je navedeno v nadaljevanju.

5.1.1.1 Tehnična metodologija za postopek predložitve in izbire projektov

Glede na predlog iz vmesne ocene in pozitivne izkušnje z dvostopenjskimi pristopi iz nekaterih drugih programov EU se s tem večletnim delovnim programom LIFE uvaja dvostopenjski pristop za prednostna področja, za katera se zdi, da je morebitne prosilce z zamislimi za projekt z visoko dodano vrednostjo EU, ki niso imeli izkušenj s programom LIFE, doslej odvračala stopnja podrobnosti, potrebna za oceno popolnega predloga projekta, glede na razmeroma majhne možnosti za uspeh. Na podlagi dvostopenjskega pristopa bodo morali popoln predlog predložiti samo prosilci s predlogi, ki imajo velike možnosti za izbiro (glej oddelek 5.1.1.2(b)).

Zato sta v okviru sedanjega programa LIFE predvidena dva postopka:

— dvostopenjski pristop na podlagi dokumenta o konceptu, ki mu sledi popoln predlog;

— enostopenjski pristop samo na podlagi popolnega predloga.

Za enega od teh dveh pristopov se bo odločila izvajalska agencija ob soglasju Komisije (generalnih direktoratov za okolje in podnebno politiko) ter ob upoštevanju organizacijskih in operativnih omejitev posameznega javnega razpisa.

Za razpis za leto 2018 se bo dvostopenjski pristop uporabil za podprogram za okolje. Na podlagi povratnih informacij upravičencev se lahko ta pristop v prihodnjih letih razširi na podprogram za podnebne ukrepe.

Ocenjevanje popolnih predlogov v enostopenjskem pristopu je opisano v oddelkih 5.1.1.2 in 5.1.1.3.

Dvostopenjski pristop bo organiziran, kot je opisano v nadaljevanju.

(a) Dvostopenjski pristop

1. faza:

— Javni razpis

— Predložitev dokumenta o konceptu Prosilec predloži dokument o konceptu, ki obsega največ 10 strani, vključno z naslednjim: — upravnimi obrazci v zvezi z upravičenci, ki sodelujejo pri projektu; — opisom vsebine projekta, vključno z opisom glavnega okoljskega vprašanja, ki je predmet projekta, predvidenega partnerstva, omejitev, ki se lahko pojavijo, in načrta izrednih ukrepov za obravnavo teh omejitev ter izbrane strategije za zagotovitev trajnosti rezultatov projekta po njegovem zaključku, ter — proračunom projekta na ravni stroškovnih razredov.

— Ocena in razvrstitev dokumenta o konceptu Merila za upravičenost dokumenta o konceptu Izvajalska agencija na podlagi dokumenta o konceptu opredeli predloge, ki izpolnjujejo merila za upravičenost (glej oddelek 5.1.1.2(a)). Merila za dodelitev za dokument o konceptu Predlogi bodo razvrščeni glede na kakovost, tj. točke, prejete na podlagi meril za dodelitev „splošna kakovost predloga“ in „skupna dodana vrednost EU“. Predlogi, ki ne dosežejo najnižjega praga v zvezi z enim ali obema meriloma, bodo izključeni. Med predlogi z enakim številom točk na podlagi merila za dodelitev sredstev „splošna kakovost predloga“ bodo imeli prednost tisti z več točkami na podlagi merila za dodelitev sredstev „skupna dodana vrednost EU“. Če predlogi dosežejo enako število točk pri obeh merilih, bo o končni razvrstitvi odločal ocenjevalni odbor.

— Seznam sprejetih projektov Dolgi seznam predlogov z dokumenti o konceptu, ki bodo izbrani za predložitev popolnega predloga, bo vključeval najbolje uvrščene predloge, pri katerih vsota zahtevanih prispevkov EU obsega 2- do 2,5-kratnik razpoložljivega proračuna. Izvajalska agencija bo določila faktor na podlagi rezultatov razvrščanja, pri čemer bo upoštevala obseg predlogov in izkušnje, pridobljene v zvezi z dvostopenjskim pristopom. Dolgi seznam bo vključeval podsezname za vsako prednostno področje. Če bo povpraševanje na enem prednostnem področju nezadostno, se lahko seznami, ki se nanašajo na druga prednostna področja, razširijo.

2. faza:

— Predložitev popolnih predlogov: Prosilci z upravičenimi dokumenti o konceptu, uvrščenimi med predloge, ki bi se lahko upoštevali za financiranje, so pozvani, naj predložijo popolne predloge. Kar zadeva ujemanje med dokumentom o konceptu in popolnim predlogom, je dovoljena omejena prilagodljivost v zvezi z ukrepi, partnerstvom in proračunom, vendar se zaradi nje ne sme spremeniti narava predloga dokumenta o konceptu. Proračun se lahko od proračuna v dokumentu o konceptu razlikuje za največ 10 %.

— Ocena in razvrstitev popolnega predloga Predlogi se bodo ocenili in razvrstili na podlagi meril za upravičenost in dodelitev sredstev, kot je opisano v oddelku 5.1.1.2.

— Priprava končnega seznama projektov, ki bodo financirani, in rezervnega seznama Po fazi pregleda bodo uspešni projekti predlagani za financiranje v okviru razpoložljivega proračuna. Pripravljen bo rezervni seznam z najbolje uvrščenimi projekti, ki jih ni mogoče financirati v okviru razpoložljivega proračuna. Rezervni seznam bo obsegal dodatnih 20 % proračuna, ki je na voljo za program LIFE.

— Podpis sporazuma o nepovratnih sredstvih

(b) Enostopenjski pristop

— Javni razpis

— Predložitev popolnega predloga Prosilci predložijo popoln predlog.

— Ocena in razvrstitev popolnega predloga Predlogi se bodo ocenili na podlagi meril za upravičenost in dodelitev sredstev ter razvrstili, kot je opisano v oddelku 5.1.1.2.

— Priprava končnega seznama projektov, ki bodo financirani, in rezervnega seznama Po fazi pregleda bodo uspešni projekti predlagani za financiranje v okviru razpoložljivega proračuna. Pripravljen bo rezervni seznam z najbolje uvrščenimi projekti, ki jih ni mogoče financirati v okviru razpoložljivega proračuna. Rezervni seznam bo obsegal dodatnih 20 % proračuna, ki je na voljo za program LIFE.

— Podpis sporazuma o nepovratnih sredstvih

5.1.1.2 Merila za upravičenost in dodelitev sredstev

Merila za upravičenost (a) se bodo v primeru dvostopenjskega pristopa uporabila za dokumente o konceptu, v primeru enostopenjskega pristopa pa za popolne predloge.

Merila za dodelitev sredstev (b) se bodo uporabila, kot je opisano v oddelku 5.1.1.1 zgoraj.

(a) Merila za upravičenost

Ocena kakovosti dokumenta o konceptu in popolnega predloga projekta v smislu člena 18(a), (b) (c), ali (h) uredbe LIFE ne bo opravljena, če predlog projekta ne dokazuje, da projekt:

— prispeva k enemu ali več splošnih ciljev iz člena 3 uredbe LIFE in zastavljenih posebnih ciljev iz členov 10, 11, 12, 14, 15 in 16 uredbe LIFE;

— spada v obseg prednostnega področja podprograma programa LIFE iz členov 9 in 13 uredbe LIFE, v okviru katerega je bil predlog projekta predložen, in

— ustreza eni od naslednjih vrst projektov, opredeljenih v členu 2(a), (b), (c) in (h) uredbe LIFE: — „pilotni projekti“ so projekti, pri katerih se uporablja tehnika ali metoda, ki pred tem še ni bila uporabljena ali preskušena, ki prinaša morebitne okoljske in podnebne prednosti v primerjavi s trenutno najboljšo prakso in ki jo je pozneje v podobnih razmerah mogoče uporabiti v večjem obsegu; — „predstavitveni projekti“ so projekti, ki vpeljejo v prakso, preskušajo, ocenjujejo in razširjajo ukrepe, metodologije ali pristope, so novi ali neznani v posebnem sklopu projekta, kot so geografski, ekološki in socialno-ekonomski sklop, in ki bi jih bilo mogoče v podobnih okoliščinah uporabiti tudi drugje; — „projekti najboljše prakse“ so projekti, pri katerih se uporabljajo ustrezne, stroškovno učinkovite in najsodobnejše tehnike, metode in pristopi, hkrati pa se upošteva poseben sklop projekta; — „projekti za informiranje, ozaveščenost in razširjanje“ so projekti, namenjeni podpori za komuniciranje, razširjanje informacij in ozaveščanje na področju podprogramov za okolje in za podnebne ukrepe. — Pilotni in predstavitveni projekti na prednostnem področju okolje in učinkovita raba virov ter pilotni in predstavitveni projekti ter projekti najboljše prakse na prednostnih področjih blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje podnebnim spremembam morajo vsebovati ukrepe, s katerimi se zagotovijo znatni in merljivi neposredni učinki na ciljna vprašanja na področju okoljskih in/ali podnebnih ukrepov. — Pri pilotnih in predstavitvenih projektih ter projektih najboljše prakse na prednostnem področju narava in biotska raznovrstnost je treba vsaj 25 % upravičenega proračuna nameniti konkretnim ohranitvenim ukrepom (ob upoštevanju posebnih potreb politike bodo mogoče omejene izjeme, ki bodo izrecno opredeljene v navodilih za oddajo vlog). Konkretni ohranitveni ukrepi so tisti, s katerimi se zagotovijo znatni in merljivi neposredni učinki na ciljna okoljska in podnebna vprašanja, ki v tem primeru vodijo do izboljšanja stanja ohranjenosti ali ekoloških razmer ciljnih vrst, habitatov, ekosistemov ali ekosistemskih storitev ali do upočasnitve/zaustavitve/preobrata slabšanja njihovega stanja ohranjenosti ali ekoloških razmer (več podrobnosti je v navodilih za oddajo vlog). — Pilotni in predstavitveni projekti, projekti najboljše prakse ter projekti za informiranje, ozaveščenost in razširjanje na prednostnih področjih okoljsko ali podnebno upravljanje in informacije morajo vsebovati ukrepe, ki vodijo do znatnih in merljivih neposrednih ali posrednih učinkov na ciljna vprašanja na področju okoljskih in/ali podnebnih ukrepov s povzročanjem znatnih in merljivih neposrednih učinkov na ciljna vprašanja upravljanja, informiranja in/ali ozaveščenosti in razširjenja, povezana z okoljem in/ali podnebjem.

Ciljni učinki na področju okoljskih in podnebnih ukrepov in/ali povezanega upravljanja in informacij bi že morali biti merljivi in merjeni ali modelirani na podlagi meritev med obdobjem projekta.

Da bi se preprečilo prekrivanje z drugimi programi EU (118), projekti, osredotočeni na raziskave (119) ali namenjeni gradnji velike infrastrukture, ne spadajo na področje uporabe programa LIFE in zato niso upravičeni.

Projekti LIFE niso namenjeni financiranju izravnalnih ukrepov, ki izhajajo iz obveznosti na podlagi nacionalnega prava ali prava EU.

(b) Merila za dodelitev sredstev

Merila za dodelitev sredstev veljajo za vsa prednostna področja, če ni navedeno drugače. Projekti si konkurirajo samo na istem prednostnem področju.

Posebna merila za dodelitev za dokumente o konceptu

Vsi dokumenti o konceptu v 1. fazi dvostopenjskega pristopa morajo doseči vsaj najmanjše število zahtevanih točk pri spodaj navedenih merilih za dodelitev sredstev, da se lahko upoštevajo za razvrščanje.

1. Splošna kakovost predloga: to merilo bo osredotočeno na jasnost predlogov (vključno z opisom predoperativnega okvira), njihovo izvedljivost ter okvirno razmerje med ceno in kakovostjo. Največje število točk je 20 (najmanjše število zahtevanih točk pa 5).

2. Skupna dodana vrednost EU: to merilo bo osredotočeno na prispevek projekta k prednostnim nalogam programa LIFE, njegov predvideni vpliv in trajnost rezultatov projekta. Največje število točk je 30 (najmanjše število zahtevanih točk pa 10).

Merila za dodelitev sredstev za popolne predloge

Pri obeh pristopih, dvostopenjskem in enostopenjskem, se bo kakovost popolnih predlogov ocenila in točkovala v skladu z naslednjim sistemom meril za dodelitev sredstev in točkovanje.

— Tehnična skladnost in kakovost

Tehnična skladnost pomeni, da bi morali biti predlagani ukrepi projekta ustrezni in izvedljivi ukrepi za doseganje napovedanih učinkov in rezultatov projekta. Ukrepi ter predvideni učinki in rezultati ne bi smeli biti v nasprotju s cilji programa LIFE. Tehnična kakovost pomeni, da bi morali biti ukrepi projekta usmerjeni v zagotovitev čim večje uspešnosti in učinkovitosti v zvezi z zastavljenimi učinki in rezultati. Ukrepi projekta bi morali biti dobro načrtovani in jasno opisani.

— Finančna skladnost in kakovost

Finančni prispevki upravičencev in nosilcev sofinanciranja, predlagani proračun ter njegova usklajenost s predlaganimi ukrepi in veljavnimi pravili, pa tudi stroškovna učinkovitost ter razmerje med ceno in kakovostjo predlaganega pristopa bodo ocenjeni na podlagi tega merila v zvezi s predvidenimi rezultati ukrepov, za katere se šteje, da so dovolj tehnično skladni in sprejemljive tehnične kakovosti. Proračun mora biti pregleden, tj. postavke stroškov je treba ustrezno opisati.

— Dodana vrednost EU: obseg in kakovost prispevka k posebnim ciljem prednostnih področij obeh podprogramov programa LIFE

Če se za posamezni predlog šteje, da je ustrezno tehnično in finančno dovolj skladen, njegova kakovost pa sprejemljiva, bosta ocenjena obseg, v katerem bo predvidoma prispeval k enemu ali več posebnim ciljem prednostnih področij obeh podprogramov programa LIFE iz členov 10, 11 in 12 uredbe LIFE (za podprogram za okolje) ter členov 14, 15 in 16 (za podprogram programa LIFE za podnebne ukrepe), ter kakovost tega prispevka. Ocena tega merila zajema zlasti obseg in kakovost prispevka k ciljnim posebnim ciljem (vpliv) ter stopnjo pričakovanih okoljskih in/ali podnebnih učinkov ukrepov projekta ob koncu projekta v primerjavi z ocenjenim ali izmerjenim stanjem na začetku projekta. Pri oceni se upošteva tudi pomen ozemeljskih, socialnih in političnih sklopov (120), na katere bodo ukrepi projekta predvidoma vplivali.

Predvidene učinke bi bilo treba izraziti ob upoštevanju veljavnih kazalnikov in enot za merjenje na ravni projekta, o katerih je treba v okviru projektov poročati prek zbirke podatkov o ključnih projektnih kazalnikih programa LIFE, vzpostavljene za ta namen (121). Zato bodo na primer predlogi na področju narave in biotske raznovrstnosti ocenjeni glede na svoje predvidene učinke na strukture in funkcije habitatov ter stanje vrst in/ali ekološko stanje ekosistemov in stanje njihovih storitev. Pri tej oceni se upoštevajo samo ukrepi, ki se štejejo za izvedljive na podlagi ocene tehnične in finančne skladnosti.

— Dodana vrednost EU: trajnost (možnost nadaljevanja, ponavljanja, prenosa)

Srednje- in dolgoročna trajnost rezultatov projekta je zmožnost njihovega ohranjanja po izvedbi projekta, in sicer tako, da se nadaljujejo, ponovijo ali prenesejo.

Nadaljevanje pomeni nadaljnjo uporabo rešitev, izvedenih pri projektu, po koncu obdobja projekta pri subjektih, ki so sodelovali pri projektu, lahko pa tudi na širšem geografskem območju. Zgolj nadaljevanje in ohranjanje rezultatov projekta bo zadostovalo za najmanjše število zahtevanih točk, dodatno geografsko širjenje pa bo ocenjeno glede na njegov predvideni obseg, zato je primerljivo s ponavljanjem ali prenosom.

Ponavljanje pomeni, da rešitve, uporabljene pri projektu, med projektom ali po njem znova na enak način in za enake namene uporabijo drugi subjekti/sektorji.

Prenos pomeni, da rešitve, uporabljene pri projektu, med projektom ali po njem isti ali drugi subjekti/sektorji uporabijo na drugačen način ali za druge namene na področju okolja, podnebnih ukrepov ali povezanega upravljanja in informacij.

Prosilci bi morali v svojih predlogih dokazati, da se lahko rešitve (tj. tehnike, metode, metodologije, pristopi in/ali ukrepi ali podporne dejavnosti za komuniciranje, razširjanje informacij in ozaveščanje) za zagotovitev neposrednih in/ali posrednih pozitivnih učinkov v zvezi s povezanimi cilji uredbe LIFE nadaljujejo, ponovijo in/ali prenesejo.

Za uspešno nadaljevanje, ponavljanje in/ali prenos je potrebna strategija, vključno z nalogami, za pomnožitev vplivov rešitev projektov in spodbujanje širše uporabe, pri čemer se med izvajanjem projekta LIFE in/ali po njem kratko- in srednjeročno doseže kritična masa. To presega prenos znanja in mreženje ter vključuje uporabo rešitev, ki so bile v projektu razvite in/ali uporabljene, v praksi po obdobju projekta, drugje ali za drug namen.

Prosilci morajo predložiti jasen in verodostojen opis predvidenih strategije in ukrepov za zagotovitev tega, vključno z razlago naslednjega:

— kako bi se predvidoma lahko rešitve ohranile na ravni projekta po njegovem koncu, vključno s povezanimi dolgoročnimi družbenimi in gospodarskimi učinki, ki bi nastali;

— koliko bi bila dodatna javna podpora, tj. v obliki posojil prek inovativnih finančnih instrumentov, potrebna ali koristna za povečanje, ponavljanje ali prenos rešitev ter

— zlasti za projekte z gospodarskimi akterji in akterji v vrednostni verigi, v kakšnem obsegu se pričakuje, da bo za te rešitve med obdobjem projekta dosežena ali ohranjena „finančna zrelost“ („pripravljenost za naložbe“/„zanimivost za banke“).

— Dodana vrednost EU: sinergije in nadnacionalnost

— Sinergije (vključno z uporabo za več namenov, vključevanjem/dopolnjevanjem, zelenimi javnimi naročili, znakom za okolje in uporabo rezultatov raziskav, ki jih financira EU)

Sinergije je mogoče doseči z večnamenskimi pristopi in vključevanjem v druge politike EU in mehanizme financiranja in/ali dopolnjevanjem z njimi. Predlogi bodo prejeli dodatne točke za sinergije glede na njihov obseg in kakovost.

Večnamenski mehanizmi za izvajanje pomeni, da v predlogu ni načrtovano zgolj, da bo projekt usmerjen v uresničevanje glavnih posebnih ciljev na področju okoljskih in/ali podnebnih ukrepov, ampak da si bo hkrati prizadeval tudi za druge cilje (na primer izboljšanje ravnanja z odpadki in družbeno vključevanje). Ta koncept zajema tudi strategije za doseganje družbene in gospodarske trajnosti poleg razsežnosti trajnosti, povezane z ekološkimi in/ali podnebnimi ukrepi (npr. v krožnem gospodarstvu različni akterji v vrednostni verigi dosežejo podaljšanje ciklov izdelkov in vključijo dolgotrajno brezposelne osebe na trg dela).

Dobro ocenjeni bodo predlogi projektov, ki se sicer osredotočajo na posebno vprašanje na področju okoljskih ali podnebnih ukrepov, vendar hkrati izboljšujejo vključevanje teh posebnih ciljev na področju okoljskih in podnebnih ukrepov na druga področja politik in/ali zagotavljajo dopolnjevanje z njimi ter tako ustvarjajo sinergije s cilji drugih politik Unije. Za večnamenske mehanizme za izvajanje, vključevanje ali dopolnjevanje ali kakršno koli kombinacijo navedenega se lahko podeli do osem dodatnih točk.

Sinergije je mogoče ustvariti tudi na podlagi zelenih javnih naročil in uporabe sheme o ekološkem označevanju v zvezi z vključevanjem ciljev zelene proizvodnje in zagotavljanja zelenih storitev, pa tudi z uporabo rezultatov raziskav v okviru programa Obzorje 2020 ali njegovih predhodnikov. Zato se lahko po ena dodatna točka podeli za zavezo uporabi zelenih javnih naročil (122) in/ali prednostni uporabi izdelkov in/ali storitev iz uradno priznanih shem o ekološkem označevanju, kot je znak EU za okolje (123), na podlagi jasnega mehanizma za izvajanje.

Tudi za uporabo rezultatov projektov okoljskih in podnebnih raziskav in inovacij, financiranih v okviru programa Obzorje 2020 ali predhodnih okvirnih programov, se podeli dodatna točka, če obstajajo zadostni dokazi, da ima projekt zaradi te uporabe dodano vrednost.

— Nadnacionalnost

Predlogi imajo prednost, če je nadnacionalno sodelovanje med državami članicami ključno za zagotovitev doseganja ciljev projekta. Na podlagi tega merila se lahko predlogu podelijo največ štiri dodatne točke, če obstajajo zadostni dokazi o dodani vrednosti nadnacionalnega pristopa (124).

— Posebna merila in sistem točkovanja za projekte v podprogramu za okolje

Podprogram za okolje obsega posebna merila in sistem točkovanja, ker so tematske prednostne naloge (Priloga III k uredbi LIFE) in povezane projektne teme (naslov 3 zgoraj) opredeljene le v okviru podprograma za okolje.

— Dodana vrednost EU: prispevanje k projektnim temam

Predlogi v okviru programa LIFE, ki nedvoumno spadajo med projektne teme za izvajanje tematskih prednostnih nalog iz Priloge III za podprogram za okolje, kot so opredeljene v večletnem delovnem programu, bodo na podlagi tega merila prejeli dodatne točke.

Predlogi projektov na prednostnem področju okolje in učinkovita raba virov bodo prejeli pet točk, če v celoti ustrezajo eni od projektnih tem, navedenih v oddelku 3 za to p