Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 723/2004

z dne 22. marca 2004

o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 283 Pogodbe,

ob upoštevanju Protokola o posebnih pravicah in imunitetah Evropskih skupnosti in zlasti člena 13 Protokola,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je predložila po posvetovanju z Odborom za Kadrovske predpise [1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],

ob upoštevanju mnenja Sodišča Evropskih skupnosti [3],

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča [4],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Od leta 1962, ko so bili sprejeti prvi Kadrovski predpisi in pogoji za zaposlitev, je prišlo do velikega družbenega napredka in novosti. Ta napredek in novosti se morajo odražati v ureditvenem okviru, ki se uporablja za evropsko javno upravo, s čimer se zadovoljijo spreminjajoče se potrebe institucij in v njih zaposlenih in pri tem spoštujeta upravna kultura in tradicija Skupnosti, ki temeljita na načelu služenja državljanom.

(2) Skupnost mora zato imeti visoko kakovostno javno upravo, ki zagotavlja najvišji standard opravljanja njenih nalog v skladu s Pogodbami in doraslost notranjim in zunanjim izzivom, s katerimi se bo soočila v prihodnosti.

(3) Zato mora Skupnost zagotoviti okvir za zaposlovanje visoko produktivnega in neoporečnega osebja, ki ga izbira na najširšem možnem geografskem območju med državljani držav članic in tem zaposlenim omogočiti, da opravljajo naloge pod pogoji, ki zagotavljajo čim bolj nemoteno delovanje služb.

(4) Širši cilj je zagotoviti čim učinkovitejše upravljanje s človeškimi viri v evropskih javni upravi, za katero so značilne usposobljenost, neodvisnost, lojalnost, nepristranskost in stalnost pa tudi kulturna in jezikovna različnost.

(5) Primerno je, da se zagotovi enotna evropska javna uprava in da se za vse institucije in agencije, ki delujejo v imenu Skupnosti, uporabljajo skupna pravila. Razpoložljivost enotnih Kadrovskih predpisov mora zagotoviti uporabno orodje, s katerim se krepi sodelovanje med institucijami in agencijami pri kadrovski politiki v interesu nemotenega delovanja Skupnosti in učinkovite uporabe človeških virov.

(6) Za agencije se uporabljajo pravila, ki se nanašajo na zaposlene, s čimer se zagotovi enotna uporaba pravil in še posebej mobilnost zaposlenih.

(7) Spoštovati je treba načelo nediskriminacije, vsebovano v Pogodbi ES, in torej nadalje razvijati kadrovsko politiko, ki zagotavlja enake možnosti za vse, ne glede na spol, fizične zmožnosti, starost, rasno ali narodnostno pripadnost, spolno usmeritev in zakonski stan.

(8) Uradniki, ki živijo v izvenzakonski skupnosti, ki jo država članica prizna kot stalno partnerstvo, in nimajo pravne možnosti za poroko, morajo dobiti enake ugodnosti kot poročeni pari.

(9) Izrecno je treba navesti socialne ukrepe in delovne pogoje, ki so skladni z ustreznimi standardi varnosti in zdravja; ti ukrepi so namenjeni uskladitvi delovnega in zasebnega življenja, spodbujanju enakih možnosti, pa tudi varovanju zdravja in varnosti posameznika.

(10) Nedvoumna je potreba po krepitvi načela kariernega razvoja na podlagi odlik in vzpostavitvi tesnejše povezave med delovno uspešnostjo in osebnimi prejemki, tako da se s strukturnimi spremembami kariernega sistema predvidi višje spodbude za večjo delovno uspešnost, pri tem pa zagotovi enakovrednost povprečnih kariernih profilov v novih in starih strukturah ter upoštevata kadrovski načrt in proračunska disciplina.

(11) Posodabljanje kariernega sistema zahteva, da se v večji meri priznavajo uradnikove poklicne izkušnje in načelo vseživljenjskega učenja. Zato je zaželeno, da se sedanje kategorije nadomestijo in zaposleni razvrstijo v nove funkcionalne skupine, in sicer upravljavci (AD) in strokovni sodelavci (AST) ter da se olajša napredovanje iz nižje v višjo skupino s pomočjo novega postopka ocenjevanja.

(12) Nastala je potreba, da se oblikuje sistem, ki zagotavlja enakovrednost povprečnih kariernih profilov, ki bo, gledan kot celota, pravično in razumno izravnal prvič povečanje skupnega števila razredov in drugič zmanjšanje števila stopenj v vsakem razredu.

(13) Da se ohrani večjezični značaj institucij, je treba pri zaposlovanju in napredovanju bolj poudariti znanje jezikov in sposobnost delati v tretjem jeziku Skupnosti.

(14) Nepristranskost je osnovno načelo javne uprave, določeno v Listini Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah [5]. Zato je nujno potrebno, da se podrobneje uredijo obveznosti uradnikov v situacijah dejanskega ali možnega navskrižja interesov, pred in po prenehanju dela.

(15) Treba je vzpostaviti boljši pravni okvir za obravnavanje vprašanj psihičnega in spolnega nadlegovanja, v ta namen je treba oblikovati jasne in ustrezne opredelitve pojmov.

(16) Ker je pravica do svobode izražanja vsebovana v Listini o temeljnih človekovih pravicah, je treba uradnikom zagotoviti to temeljno pravico in določiti razumne meje njenega uresničevanja. Obenem so potrebna jasna pravila, ki urejajo objavljanje zadev, povezanih z delom Skupnosti, kadar koli bi lahko bili ogroženi njeni legitimni interesi.

(17) Zagotoviti je treba nov pravni okvir in jamstva za pravno varstvo uradnikov, ki jasno definiranim osebam ali organom naznanijo možno nezakonito dejavnost ali obnašanje, ki pomeni hudo kršenje obveznosti uradnikov v službi Skupnosti.

(18) Primerno je, da se bolj dosledno racionalizira začetek in vodenje disciplinskega postopka. Članstvo v disciplinskih komisijah mora biti stalnejše, pravila glede začasne odstranitve uradnika z delovnega mesta je treba spremeniti.

(19) Podrobneje je treba urediti postopke za spremljanje odsotnosti z dela in za predložitev zdravniških potrdil.

(20) Vzpostaviti je treba nov pravni okvir za zagotovitev celovitosti postopka ugotavljanja strokovne nesposobnosti, ki varuje pravico zadevnega uradnika do obrambe. Zadeve uradnikov, ki v razumnem času ne morejo doseči pričakovane delovne uspešnosti, je treba obravnavati v tem pravnem okviru.

(21) Predvideti je treba uvedbo prožnih oblik dela, ki vključujejo predvsem pravico delati s krajšim delovnim časom od polnega, izkoristiti možnost delitve delovnega mesta in dobiti podaljšan dopust iz osebnih razlogov, pri čemer je treba upoštevati nekatere pogoje. Prav tako je primerno, da se sprejmejo določbe o dopustu, povezanem z družino, in predvsem o pravici do bolj prilagodljivega porodniškega dopusta, očetovskega dopusta, dopusta ob posvojitvi in starševskega dopusta, pa tudi dopusta v primeru hude bolezni družinskega člana.

(22) Zaradi zagotovitve, da se kupna moč uradnikov Skupnosti razvija vzporedno s kupno močjo javnih uslužbencev centralnih vlad držav članic, je bistveno, da se ohrani načelo mehanizma večletne prilagoditve plačil, znanega kot "metoda", tako da se njena uporaba podaljša do 31. decembra 2012 in zaradi skladnosti s proračunsko disciplino ponovno preveri po štirih letih.

(23) Ugodnosti, ki jih imajo uradniki zaradi sistema večletnega prilagajanja plačil, je treba uravnotežiti z uvedbo posebne dajatve, ki odraža stroške socialne politike, izboljšanih delovnih pogojev in evropskih šol. Ta posebna dajatev narašča po letnih stopnjah in se za uradnike uporablja v istem obdobju kot sam sistem.

(24) Ker so postali stroški korekcijskih koeficientov, ki se uporabljajo za prenose delov plač v druge države članice, nesorazmerni, je treba prenose s korekcijskimi koeficienti omejiti na manjši del plače in na primere, ko je prenos nujen, da uradnik lahko poravna izdatke iz svojih zakonskih obveznosti do družinskih članov v drugih državah članicah.

(25) Merilo, po katerem so nekdanji uradniki lahko še naprej vključeni v skupni sistem zdravstvenega zavarovanja, se je pokazalo kot nezanesljivo, zato je treba njegovo uporabo poenostaviti.

(26) Različne dodatke je treba racionalizirati, nekatere temeljito pregledati in druge ukiniti, s čimer se administrativna pravila poenostavijo in naredijo preglednejša. Povrnitev potnih stroškov in dnevnic je treba bolj uskladiti z dejanskimi stroški in poenostaviti administracijo. Tudi dodatek za šolanje je treba v bodoče bolj uskladiti z dejanskimi izdatki.

(27) Sistem družinskih dajatev je treba reformirati tako, da bo pomenil izboljšanje za družine in predvsem tako, da bo usmerjen na težave staršev z majhnimi otroki.

(28) Pokojnine so izražene kot odstotek zadnje plače, zato je primerno zagotoviti, da se v bodoče plačila in pokojnine prilagajajo vzporedno in se pri tem zaščiti aktuarska osnova sistema in ohranijo deleži prispevkov, ki jih plačujejo uradnik in delodajalec ter načelo, da pokojnine bremenijo proračun Skupnosti. Ta cilj zahteva oblikovanje mehanizma za zagotavljanje kratkoročnega in dolgoročnega aktuarskega ravnotežja sistema.

(29) Demografske spremembe in spreminjajoča se starostna struktura prebivalstva predstavljajo vedno večje breme za pokojninski sistem Skupnosti in zahtevajo, da se poviša upokojitvena starost in zniža letna odmerna stopnja pokojninskih pravic, vendar se pri tem upoštevajo prehodni ukrepi za že zaposlene uradnike.

(30) Poglobljeno povezovanje Evropske unije in svobodna izbira kraja prebivanja upokojencev v Evropski uniji sta povzročili, da je postal sistem korekcijskih koeficientov pokojnin zastarel. Ta sistem je povzročal tudi težave pri spremljanju kraja prebivanja upokojencev, ki jih je treba preseči. Zato je treba sistem odpraviti s primernim prehodom za upokojence in uradnike, zaposlene pred začetkom veljavnosti te uredbe.

(31) Od takrat, ko so bili prvič sprejeti, so se pogoji, na katerih temeljijo veljavne določbe o invalidskih in družinskih pokojninah spremenili, zato jih je treba posodobiti in poenostaviti.

(32) Pogoje glede odpravnine je treba spremeniti in upoštevati pravila Skupnosti o prenosljivosti pokojninskih pravic. To naj se doseže s popravkom nekaterih neskladij in uvedbo večje prilagodljivosti.

(33) Pravila o prilagodljivi ureditvi upokojevanja morajo upoštevati interese uradnikov in institucij ter posledice za proračun. Zadevni ukrepi morajo biti odvisni od zahteve uradnika, spremljati jih morajo ustrezni finančni pogoji; o uporabi te ugodnosti je treba obvestiti proračunski organ. Namen te določbe mora biti olajšati upravljanje s kadri, predvsem v manjših institucijah. Stvarna izbira v korist zgodnjega upokojevanja pred doseženo upokojitveno starostjo je odvisna od ohranitve zdravstvenega zavarovanja in družinskih dodatkov. Vendar pa morajo biti ti ukrepi uravnoteženi tako, da se najnižja starost dvigne na petinpetdeset let in uvede možnost dela preko veljavne upokojitvene starosti.

(34) Pogoji za zaposlitev, ki urejajo skupni obseg plačil in pokojnin uradnikov in drugih uslužbencev, ostanejo na ravni, ki v neodvisno in stalno evropsko javno upravo privabi in zadrži najboljše prosilce iz vseh držav članic.

(35) Določbe, ki se uporabljajo za uradnike v znanstvenih in tehničnih službah ter za uradnike, zaposlene v tretjih državah, je treba spremeniti, pojasniti in uskladiti s splošnimi določbami.

(36) Oblikovati je treba novo kategorijo nestalno zaposlenih, to je kategorijo pogodbeno zaposlenih. Ti zaposleni, katerih odgovornosti so bolj omejene, bodo v glavnem delali pod nadzorom uradnikov ali začasnih uslužbencev. Med drugim bodo zaposleni z namenom, da sčasoma nadomestijo pomožne uslužbence in uradnike iz kategorije D v institucijah, službah Komisije in predstavništvih, delegacijah in agencijah, pa tudi izvršilnih agencijah in drugih organih, ustanovljenih na podlagi posebnega pravnega akta. Pravice in obveznosti teh pogodbeno zaposlenih uslužbencev je treba opredeliti po analogiji z začasnimi uslužbenci, predvsem glede socialne varnosti, dodatkov in delovnih pogojev.

(37) Treba je predvideti prehodno ureditev, s katero se omogoči postopna uporaba novih pravil in ukrepov in pri tem spoštuje pravice, ki so jih zaposleni v okviru sistema Skupnosti pridobili pred začetkom veljavnosti Kadrovskih predpisov ter upošteva njihova legitimna pričakovanja.

(38) Organizacije, ki zastopajo zaposlene, so na posvetovanjih v okviru posvetovalnega odbora, ustanovljenega s sklepom Sveta z dne 23. junija 1981, v celoti sprejele ukrepe, predvsem glede posodobitve kariere in finančne ukrepe.

(39) Kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, določeni v Uredbi (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 [6], nazadnje spremenjeni z Uredbo (ES, Euratom) št. 2182/2003 [7], se ustrezno spremenijo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti se spremenijo, kakor določa Priloga I za Kadrovske predpise za uradnike in Priloga II za Pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. maja 2004.

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. marca 2004

Za Svet

Predsednik

B. Cowen

[1] UL C 291 E, 26.11.2002, str. 33.

[2] UL C 62 E, 11.3.2004, str. 160.

[3] Mnenje z dne 18.2.2004 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

[4] UL C 75, 24.3.2004, str. 1.

[5] UL C 364, 18.12.2000, str. 1.

[6] UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

[7] UL L 327, 16.12.2003, str. 3.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

SPREMEMBE KADROVSKIH PREDPISOV ZA URADNIKE EVROPSKIH SKUPNOSTI

Kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti se spremenijo na naslednji način:

1. Člena 1 in 1a se nadomestita z naslednjim besedilom:

"Člen 1

Ti kadrovski predpisi se uporabljajo za uradnike Skupnosti."

"Člen 1a

1. V teh Kadrovskih predpisih "uradnik Skupnosti"; pomeni vsako osebo, ki je imenovana, kakor določajo ti kadrovski predpisi, na stalno delovno mesto v eni od institucij Skupnosti z aktom, ki ga izda organ za imenovanja te institucije.

2. Opredelitev iz odstavka 1 velja tudi za osebe, ki jih imenujejo organi Skupnosti in za katere se uporabljajo ti kadrovski predpisi na podlagi aktov Skupnosti o njihovi ustanovitvi (v nadaljnjem besedilu "agencije";). Vsako sklicevanje na "institucije"; v teh kadrovskih predpisih se uporablja za agencije, razen če v Kadrovskih predpisih ni drugače določeno.";

2. Dodata se naslednja člena:

"Člen 1b

Razen če ni drugače določeno v teh kadrovskih predpisih, se

(a) Evropski ekonomsko-socialni odbor,

(b) Odbor regij,

(c) Evropski varuh človekovih pravic in

(d) Evropski varuh osebnih podatkov

v teh kadrovskih predpisih obravnavajo kot institucije Skupnosti."

"Člen 1c

V teh kadrovskih predpisih se vsaka navedba osebe v moškem spolu šteje tudi kot navedba osebe v ženskem spolu, in obratno, razen če ni v sobesedilu jasno drugače določeno.";

3. Prejšnji člen 1a postane člen 1d in se spremeni na naslednji način:

(a) odstavek 1 se nadomesti, kakor sledi:

"1. Pri uporabi teh kadrovskih predpisov je prepovedana kakršna koli diskriminacija na podlagi spola, rase, barve kože, narodnostnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega prepričanja, pripadnosti nacionalni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

V teh kadrovskih predpisih se izvenzakonska skupnost šteje kot zakonska skupnost, če so izpolnjeni vsi pogoji, navedeni v členu 1(2)(c) Priloge VII.";

(b) v odstavku 2 se za

"ženske v poklicnem življenju"

doda:

",ki je bistven element, ki ga je treba upoštevati pri izvajanju vseh vidikov teh Kadrovskih predpisov.";

(c) dodajo se naslednji odstavki:

"4. Za namene odstavka 1 je invalid oseba s trajno, ali verjetno trajno, fizično ali psihično prizadetostjo. Prizadetost se ugotovi skladno s postopkom, določenim v členu 33.

Invalid izpolnjuje pogoje, določene v členu 28(e), če lahko z razumnimi prilagoditvami opravlja bistvene naloge delovnega mesta.

"Razumna prilagoditev"; v zvezi z bistvenimi nalogami delovnega mesta pomeni primerne ukrepe, če so potrebni, s katerimi se invalidu omogoči dostop do zaposlitve, sodelovanje ali napredovanje pri delu ali vključitev v usposabljanje, razen če bi taki ukrepi nesorazmerno obremenili delodajalca.

5. Kadar oseba, za katero veljajo ti Kadrovski predpisi, ki meni, da je bila oškodovana, ker se zanjo ni uporabilo zgoraj določeno načelo enakega obravnavanja, ugotovi dejstva, iz katerih je mogoče sklepati, da gre za neposredno ali posredno diskriminacijo, nosi dokazno breme, da ni šlo za kršitev načela enakega obravnavanja, institucija. Ta določba se ne uporablja za disciplinski postopek.

6. Treba je spoštovati načelo nediskriminacije in načelo proporcionalnosti, vse omejitve njune uporabe pa morajo biti objektivno utemeljene in usmerjene k legitimnim ciljem v splošnem interesu in okviru kadrovske politike. S temi cilji je mogoče utemeljiti predvsem določitev obvezne upokojitvene starosti in najnižje starosti za prejemanje starostne pokojnine,";

4. Doda se naslednji člen:

"Člen 1e

1. Aktivno zaposleni uradniki imajo dostop do ukrepov socialne narave, ki jih sprejmejo institucije, in do storitev, ki jih zagotavljajo organi za socialne zadeve iz člena 9. Nekdanji uradniki imajo lahko dostop do omejenih posebnih ukrepov socialne narave.

2. Aktivno zaposlenim uradnikom se zagotovijo delovni pogoji, skladni z ustreznimi standardi zdravja in varnosti, ki morajo biti vsaj enakovredni minimalnim zahtevam, veljavnim v skladu z ukrepi, sprejetimi na teh področjih na podlagi Pogodb.

3. Ukrepe socialne narave, sprejete v skladu s tem členom, izvajajo vse institucije v tesnem sodelovanju z Odborom uslužbencev in na podlagi predlaganih večletnih ukrepov. Ti predlagani ukrepi se v okviru proračunskega postopka vsako leto pošljejo proračunskemu organu.";

5. Člen 2 se spremeni na naslednji način:

(a) prvi odstavek se oštevilči in postane odstavek 1;

(b) drugi in tretji odstavek se črtata;

(c) doda se naslednji odstavek:

"2. Vendar pa ena ali več institucij lahko kateri koli izmed njih ali medinstitucionalnemu organu zaupa izvajanje nekaterih ali vseh pooblastil, dodeljenih organu za imenovanja, razen odločitev v zvezi z imenovanji, napredovanji ali premestitvami uradnikov.";

6. V členu 4 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:

"Če prostega delovnega mesta ni mogoče zasesti s premestitvijo, imenovanjem na delovno mesto v skladu s členom 45a ali napredovanjem, se o tem obvesti zaposlene v drugih institucijah in/ali izvede notranji natečaj.";

7. Členi 5, 6 in 7 se nadomestijo z naslednjim:

"Člen 5

1. Delovna mesta, ki jih urejajo Kadrovski predpisi, se v skladu z vrsto in pomembnostjo nalog razvrstijo v funkcionalno skupino upravljavci (v nadaljnjem besedilu "AD") in v funkcionalno skupino strokovni sodelavci (v nadaljnjem besedilu "AST").

2. V funkcionalni skupini AD je dvanajst razredov, ki ustrezajo upravnim, svetovalnim, jezikovnim in znanstvenim nalogam. V funkcionalni skupini AST je enajst razredov, ki ustrezajo izvršilnim, tehničnim in pisarniškim nalogam.

3. Za imenovanje se zahteva najmanj:

(a) za funkcionalno skupino AST:

(i) z diplomo potrjena višja izobrazba ali

(ii) z diplomo potrjena srednješolska izobrazba, ki omogoča nadaljnje višješolsko izobraževanja in ustrezne vsaj tri letne poklicne izkušnje ali

(iii) kadar je to v interesu službe, poklicno usposabljanje ali poklicne izkušnje na enakovredni ravni.

(b) za razreda 5 in 6 funkcionalne skupine AD:

(i) raven izobrazbe, ki ustreza vsaj tri letnemu z diplomo potrjenemu zaključenemu univerzitetnemu študiju ali

(ii) kadar je to v interesu službe, poklicno usposabljanje na enakovredni ravni.

(c) za razrede 7 do 16 funkcionalne skupine AD:

(i) raven izobrazbe, ki ustreza z diplomo potrjenemu zaključenemu univerzitetnemu študiju, ki običajno traja štiri leta ali več ali

(ii) raven izobrazbe, ki ustreza z diplomo potrjenemu zaključenemu univerzitetnemu študiju in ustreznim vsaj enoletnim poklicnim izkušnjam, če študij običajno traja vsaj tri leta ali

(iii) kadar je to v interesu službe, poklicno usposabljanje na enakovredni ravni.

4. Tabela, ki kaže vrste delovnih mest je v Prilogi I, točka A. Na podlagi navedene tabele in po posvetovanju z Odborom za Kadrovske predpise vsaka institucija opredeli naloge in pooblastila za vsako vrsto delovnega mesta.

5. Za vse uradnike iz iste funkcionalne skupine veljajo enaki pogoji glede zaposlitve in kariere.

Člen 6

1. V kadrovskem načrtu, ki je priložen delu proračuna za posamezno institucijo, je navedeno število delovnih mest v vsakem razredu in funkcionalni skupini.

2. Da se zagotovi enakovrednost povprečne kariere v karierni strukturi pred 1. majem 2004 (v nadaljnjem besedilu "stara karierna struktura") in po 1. maju 2004 (v nadaljnjem besedilu "nova karierna struktura") in brez poseganja v načelo napredovanja, ki temelji na odlikah, kakor je določeno v členu 45 Kadrovskih predpisov, ta načrt zagotovi, da je število prostih delovnih mest v vsakem razredu kadrovskega načrta za vsako institucijo na dan 1. januarja vsakega leta enako številu na dan 1. januarja predhodnega leta aktivno zaposlenih uradnikov iz nižjega razreda, ki se pomnoži s stopnjami za ta razred, določenimi v Prilogi I, točka B. Te stopnje se po 1. maju 2004 uporabljajo na podlagi petletnega povprečja.

3. Komisija na podlagi metodologije, določene v odstavku 5, vsako leto predloži proračunskemu organu poročilo o razvoju povprečnih karier v obeh funkcionalnih skupinah v vseh institucijah, v katerem navede, ali je upoštevano načelo enakovrednosti in, v nasprotnem primeru, v kakšni meri je kršeno. Če to načelo ni bilo upoštevano, lahko proračunski organ sprejme ustrezne korektivne zaščitne ukrepe za ponovno vzpostavitev enakovrednosti.

4. Da se zagotovi skladnost tega sistema s kadrovskim načrtom, z enakovrednostjo stare in nove karierne strukture in s proračunsko disciplino, se stopnje, določene v Prilogi I, točka B, proučijo ob koncu petletnega obdobja z začetkom 1. maja 2004 na podlagi poročila, ki ga Komisija predloži Svetu in na podlagi predloga Komisije.

Svet odloča v skladu s členom 283 Pogodbe ES.

5. Oceni se enakovrednost povprečne kariere, ki izhaja iz napredovanja in delovne dobe v danem referenčnem obdobju pred 1. majem 2004 in povprečne kariere uradnika, ki se zaposli po tem datumu ob predpostavki, da se število uslužbencev ne spremeni."

"Člen 7

1. Organ za imenovanja, ki ravna izključno v interesu službe in ne glede na nacionalnost, razporedi vsakega uradnika z imenovanjem ali premestitvijo na delovno mesto v njegovi funkcionalni skupini, ki ustreza njegovemu razredu.

Uradnik lahko zaprosi za premestitev znotraj svoje institucije.

2. Uradnik je lahko začasno razporejen na delovno mesto v razredu njegove funkcionalne skupine, ki je višje od njegovega dejanskega razreda. Od začetka četrtega meseca take začasne razporeditve prejema diferencialni dodatek v višini razlike med osebnimi prejemki za dejanski razred in stopnjo ter osebnimi prejemki, ki bi jih dobil za stopnjo, v katero bi bil razporejen, če bi bil imenovan v razred začasnega delovnega mesta.

Začasna razporeditev ne sme biti daljša od enega leta, razen če gre, neposredno ali posredno, za nadomeščanje uradnika, ki je bil iz službenih razlogov napoten na drugo delovno mesto, vpoklican na služenje vojaškega roka ali je odsoten zaradi daljšega bolniškega dopusta.";

8. Člen 9 se spremeni na naslednji način:

(a) v odstavku 1, točka (a), se za tretjo alineo vstavi naslednja alinea:

"— eden ali več skupnih svetovalnih odborov za ugotavljanje strokovne nesposobnosti, glede na število uradnikov v krajih zaposlitve;";

(b) v odstavku 2 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

"Uslužbenci institucije se seznanijo s seznamom članov teh organov.";

(c) odstavek 5 se nadomesti z naslednjim besedilom:

"5. Odbor za poročila mora dati mnenje o:

(a) ukrepanju po zaključku poskusnega dela; in

(b) izboru uslužbencev, ki jih zadeva kakršno koli zmanjšanje števila delovnih mest v ustanovi.

Organ za imenovanja mu lahko da navodila, da mora zagotoviti enotno pripravo periodičnih poročil o uslužbencih v instituciji.";

(d) doda se naslednji odstavek:

"6. Mnenje Skupnega svetovalnega odbora za ugotavljanje strokovne nesposobnosti je potrebno, kadar se uporabi člen 51.";

9. Člen 10 se nadomesti z naslednjim besedilom:

"Člen 10

Ustanovi se odbor za Kadrovske predpise, ki je sestavljen iz predstavnikov institucij Skupnosti in enakega števila predstavnikov njihovih odborov uslužbencev. O postopku imenovanja članov odbora za Kadrovske predpise odločijo institucije v medsebojnem soglasju. Agencije imajo skupno zastopstvo v skladu s pravili, ki jih pripravijo sporazumno s Komisijo.

Komisija se z odborom posvetuje o vseh predlogih za revizijo Kadrovskih predpisov; mnenje da v roku, ki ga določi Komisija. Poleg nalog, ki jih ima odbor po teh Kadrovskih predpisih, lahko tudi predlaga revizijo Kadrovskih predpisov. Odbor se sestane na zahtevo svojega predsednika, institucije ali odbora uslužbencev institucije.

Zapisniki sestankov odbora se predložijo ustreznim organom.";

10. Naslovu I se dodata naslednja člena:

"Člen 10b

Sindikati in združenja uslužbencev iz člena 24b delujejo v splošnem interesu uslužbencev in brez poseganja v pristojnosti odborov uslužbencev.

O predlogih Komisije iz člena 10 se lahko posvetuje z reprezentativnimi sindikati in združenji uslužbencev.

Člen 10c

Vsaka institucija lahko sklepa sporazume glede svojih uslužbencev z reprezentativnimi sindikati in združenji uslužbencev. Ti sporazumi ne smejo povzročiti sprememb Kadrovskih predpisov ali kakršne koli proračunske obveznosti, niti ne smejo vplivati na delo zadevne institucije. Reprezentativni sindikati in združenja uslužbencev, ki so podpisniki, delujejo v vsaki instituciji v skladu s pristojnostmi odbora uslužbencev.";

11. Prvemu odstavku člena 11 se doda naslednji stavek:

"Dodeljene naloge opravlja stvarno, nepristransko in v skladu s svojo dolžnostjo biti lojalen do Skupnosti.";

12. Za členom 11 se doda naslednji člen:

"Člen 11a

1. Pri opravljanju svojih nalog uradnik ne sme obravnavati zadeve, v kateri ima kakršen koli neposreden ali posreden osebni interes, ki bi lahko oviral njegovo neodvisnost, predvsem družinske ali finančne interese, razen kakor je določeno v nadaljevanju.

2. Vsak uradnik, ki mora pri opravljanju svojih nalog obravnavati zadevo, navedeno zgoraj, o tem takoj obvesti organ za imenovanja. Organ za imenovanja sprejme ustrezen ukrep, predvsem pa lahko uradnika razreši zadolžitev v tej zadevi.

3. V podjetjih, ki so v pristojnosti institucije, kateri pripada, ali ki poslujejo s to institucijo, uradnik ne sme imeti niti pridobiti, neposredno ali posredno, deleža take vrste ali obsega, ki bi lahko ogrozil njegovo neodvisnost pri opravljanju nalog.";

13. Člen 12 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 12

Uradnik se vzdrži kakršnih koli dejanj ali obnašanja, ki bi njegov položaj lahko kazali v slabi luči.";

14. Dodata se naslednja člena:

"Člen 12a

1. Uradniki se vzdržijo vseh oblik psihičnega nasilja ali spolnega nadlegovanja.

2. Uradnik, ki je žrtev psihičnega nasilja ali spolnega nadlegovanja, ne utrpi nobenih škodljivih posledic s strani institucije. Uradnik, ki je pričal o psihičnem nasilju ali spolnem nadlegovanju, s strani institucije ne utrpi nobenih škodljivih posledic, pod pogojem, da je ravnal pošteno.

3. "Psihično nasilje"; pomeni vsako neprimerno ravnanje, ki traja, se ponavlja ali je sistematično in vključuje fizično vedenje, govorjen ali pisan jezik, geste ali druga dejanja, ki so namerna in lahko razvrednotijo osebnost, dostojanstvo ali fizično ali psihološko integriteto katere koli osebe.

4. "Spolno nadlegovanje"; pomeni ravnanje, povezano s spolnostjo, ki ga oseba, na katero je usmerjeno, ne želi, in katerega namen ali učinek je užaliti to osebo ali ustvariti zastraševalno, sovražno, žaljivo ali moteče okolje. Spolno nadlegovanje se šteje za diskriminacijo na podlagi spola.

Člen 12b

1. Ob upoštevanju člena 15 mora uradnik, ki se želi vključiti v zunanjo dejavnost, plačano ali neplačano, ali ki želi opraviti kakršno koli nalogo zunaj Skupnosti, najprej dobiti dovoljenje organa za imenovanja. Dovoljenja ne dobi samo v primeru, ko je dejavnost ali naloga taka, da bi vplivala na opravljanje uradnikih nalog ali ni združljiva z interesi institucije.

2. Uradnik obvesti organ za imenovanja o vsaki spremembi dovoljene zunanje dejavnosti ali naloge, do katere pride po tem, ko je organ za imenovanja že zaprosil za dovoljenje po odstavku 1. Dovoljenje se lahko prekliče, če dejavnost ali naloga ne izpolnjuje več pogojev iz zadnjega stavka odstavka 1.";

15. V členu 13 se v drugem stavku besedilo "obdrži delovno mesto, se premesti na drugo delovno mesto ali naj se od njega zahteva, da odstopi" nadomesti z "obdrži delovno mesto ali se premesti na drugo delovno mesto.";

16. Člen 14 se črta;

17. Člen 15 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 15

1. Uradnik, ki namerava kandidirati za javno funkcijo, o tem obvesti organ za imenovanja. Organ za imenovanja glede na interes službe odloči, ali naj zadevni uradnik:

(a) zaprosi za dopust iz osebnih razlogov ali

(b) dobi letni dopust ali

(c) se mu lahko dovoli opravljanje nalog z delovnim časom, krajšim od polnega ali

(d) nadaljuje z opravljanjem nalog kot prej.

2. Na javno funkcijo izvoljeni ali imenovani uradnik o tem takoj obvesti organ za imenovanja. Organ za imenovanja sprejme eno od odločitev iz odstavka 1 glede na interes službe, pomembnost funkcije, dolžnosti te funkcije in osebne prejemke ter povračila stroškov, ki nastanejo pri opravljanju teh nalog. Če mora uradnik vzeti dopust iz osebnih razlogov ali se mu dovoli opravljanje nalog z delovnim časom, krajšim od polnega, traja dopust ali delo s krajšim delovnim časom toliko časa kot uradnikov mandat.";

18. Člen 16 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 16

Uradnika po prenehanju dela še vedno zavezuje dolžnost, da v zvezi s sprejemanjem nekaterih imenovanj ali ugodnosti ravna pošteno in diskretno.

Uradniki, ki nameravajo v dveh letih po prenehanju dela začeti opravljati plačano ali neplačano poklicno dejavnost, o tem obvestijo svojo institucijo. Če je dejavnost povezana z delom, ki ga je uradnik opravljal v zadnjih treh letih, in bi lahko bila v nasprotju z legitimnimi interesi institucije, lahko organ za imenovanja ob upoštevanju interesov službe uradniku bodisi prepove ali dovoli opravljanje dejavnosti pod pogoji, ki se mu zdijo primerni. Institucija sporoči svojo odločitev v tridesetih dneh po tem, ko je o tem obveščena in po posvetovanju s skupnim odborom. Če do konca tega obdobja obvestila ni, se to šteje kot molk organa, ki pomeni sprejetje.";

19. Člen 17 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 17

1. Uradnik se vzdrži vsakega nedovoljenega razkritja informacij, ki jih dobi v okviru službenih dolžnosti, razen če te niso že javno objavljene ali dostopne javnosti.

2. Ta obveznost velja tudi potem, ko preneha delati.";

20. Doda se naslednji člen:

"Člen 17a

1. Uradnik ima pravico do svobode izražanja, pri čemer mora spoštovati načela lojalnosti in nepristranskosti.

2. Brez poseganja v člena 12 in 17 mora uradnik, ki namerava sam ali skupaj z drugimi objaviti ali sprožiti objavo katere koli zadeve v zvezi z delom Skupnosti, o tem predhodno obvestiti organ za imenovanja.

Kadar organ za imenovanja lahko dokaže, da bi ta zadeva verjetno resno škodila legitimnim interesom Skupnosti, uradnika v tridesetih delovnih dneh po prejemu informacije pisno obvesti o svoji odločitvi. Če v določenem roku obvestila o taki odločitvi ni, se šteje, da organ za imenovanja temu ne ugovarja.";

21. Člen 18 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 18

1. Vse pravice, izhajajoče iz pisnih izdelkov ali drugega dela, ki ga opravi kateri koli uradnik pri opravljanju svoje službe, so last Skupnosti, na dejavnosti katere se taki pisni izdelki ali delo nanašajo. Skupnosti imajo pravico dobiti avtorske pravice za tako delo.

2. Vsak izum, ki ga ustvari uradnik pri opravljanju svojih nalog ali v povezavi z njim, je nesporno last Skupnosti. Institucija lahko na lastne stroške in v imenu Skupnosti v vseh državah zaprosi in pridobi patente za ta izum. Vsak izum, povezan z delom Skupnosti, ki ga ustvari uradnik v letu po prenehanju delovnega razmerja, se šteje za izum, ustvarjen pri opravljanju njegovih nalog ali v povezavi z njim, razen če ni dokazano drugače. Kadar se izumi patentirajo, se navede ime izumitelja ali izumiteljev.

3. Uradniku, ki je avtor patentiranega izuma, lahko institucija v ustreznih primerih dodeli nagrado, katere višino določi sama.";

22. Členu 20 se doda naslednji stavek:

"Organ za imenovanja obvesti o svojem naslovu in mu nemudoma sporoči vsako spremembo naslova.";

23. V členu 21 se črta tretji odstavek;

24. Doda se naslednji člen:

"Člen 21a

1. Uradnik, ki dobi navodila, za katera meni, da so nepravilna ali bi lahko povzročila resne težave, o tem obvesti neposredno nadrejenega, ki mu, če je obvestilo v pisni obliki, odgovori pisno. Ob upoštevanju odstavka 2 in če neposredno nadrejeni potrdi navodila, uradnik pa je prepričan, da ta potrditev ni razumen odgovor na njegov pomislek, pisno vprašanje predloži naslednjemu nadrejenemu. Če slednji pisno potrdi navodila, jih uradnik izvaja, razen če so očitno nezakoniti ali pomenijo kršitev ustreznih varnostnih standardov.

2. Če neposredno nadrejeni meni, da je treba navodila izvršiti takoj, jih uradnik izvaja, razen če so očitno nezakonite ali pomenijo kršitev ustreznih varnostnih standardov. Na uradnikovo zahtevo mora neposredno nadrejeni dati taka navodila v pisni obliki.";

25. Dodata se naslednja člena:

"Člen 22a

1. Uradnik, ki pri opravljanju nalog ali v povezavi z njimi izve za dejstva, na podlagi katerih je mogoča domneva o obstoju možne nezakonite dejavnosti, vključno z goljufijo ali korupcijo, ki škodi interesom Skupnosti, ali o ravnanju v zvezi z opravljanjem poklicnih nalog, ki lahko pomeni hudo kršenje obveznosti uradnikov Skupnosti, o tem nemudoma obvesti svojega neposredno nadrejenega ali svoj Generalni direktorat ali, če sem mu zdi to koristno, generalnega sekretarja ali osebe na enakovrednih položajih ali neposredno Evropski urad za boj proti prevaram (OLAF).

Informacije iz prvega pododstavka morajo biti dane pisno.

Ta odstavek se uporablja tudi v primeru, ko član institucije ali katera koli druga oseba, ki je v službi ali opravlja delo za institucijo, hudo krši podobne obveznosti.

2. Vsak uradnik, ki dobi informacije iz odstavka 1, nemudoma posreduje OLAF vse dokaze, za katere ve in na podlagi katerih je mogoče sklepati na obstoj nepravilnosti iz odstavka 1.

3. Zaradi posredovanja informacij iz odstavkov 1 in 2 uradnik s strani institucije ne utrpi nobenih škodljivih posledic, pod pogojem, da je ravnal razumno in pošteno.

4. Odstavki 1 do 3 ne veljajo za dokumente, listine, poročila, obvestila ali podatke v kakršni koli obliki, ki se hranijo za sodne postopke ali pripravijo ali razkrijejo uradniku med sodnimi postopki, ki so v teku ali so že končani.

Člen 22b

1. Uradnik, ki razkrije informacije, opredeljene v členu 22a, predsedniku Komisije ali Računskega sodišča ali Sveta ali Evropskega parlamenta ali Evropskemu varuhu človekovih pravic, s strani institucije, ki ji pripada, ne utrpi nobenih škodljivih posledic, pod pogojem, da sta izpolnjena oba spodaj navedena pogoja:

(a) uradnik je pošteno in razumno prepričan, da so razkrite informacije in vse navedbe resnične; in

(b) je uradnik iste informacije predhodno razkril OLAF ali svoji instituciji in se je strinjal z rokom, ki ga je OLAF ali institucija, glede na zapletenost zadeve, določil za sprejetje ustreznega ukrepa. O tem roku se uradnika obvesti v šestdesetih dneh.

2. Rok iz odstavka 1 se ne uporabi, kadar uradnik lahko dokaže, da je glede na vse okoliščine zadeve nerazumen.

3. Odstavka 1 in 2 ne veljajta za dokumente, listine, poročila, obvestila ali podatke v kakršni koli obliki, ki se hranijo za sodne postopke ali pripravijo ali razkrijejo uradniku med sodnimi postopki, ki so v teku ali so že končani.";

26. V členu 23 se besedilo "razredov A 1 do A 4" nadomesti z "razredov AD 12 do AD 16";

27. Člena 24 in 24a se spremenita na naslednji način:

(a) v členu 24 postaneta tretji in četrti odstavek nov člen 24a;

(b) v novem členu 24a se v novem prvem odstavku beseda "Omogoča" nadomesti s "Skupnosti omogočajo";

28. Obstoječi člen 24a postane člen 24b;

29. Člen 25 se spremeni na naslednji način:

(a) prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

"Uradniki lahko vložijo zahteve glede zadev iz teh Kadrovskih predpisov pri organu za imenovanja v svoji instituciji.";

(b) tretji odstavek se nadomesti z naslednjim:

"Posebne odločbe glede imenovanja, zaposlitve, napredovanja, premestitve, določitve upravnega statusa in prenehanja delovnega razmerja uradnika se objavijo v instituciji, ki ji uradnik pripada. Objava je primerno obdobje dostopna vsem uslužbencem.";

30. Člen 26 se spremeni na naslednji način:

(a) v tretjem odstavku se za besedo "pošiljko" doda: "na zadnji naslov, ki ga je sporočil uradnik.";

(b) četrti odstavek se nadomesti z naslednjim:

"V uradnikovem osebnem spisu ni navedbe njegove politične, sindikalne, filozofske ali verske dejavnosti ali prepričanj, niti njegovega rasnega ali narodnostnega porekla ali spolne usmerjenosti.

Vendar pa prejšnji odstavek ne prepoveduje, da se v spis vložijo upravni akti in dokumenti, ki jih uradnik pozna, in so nujni za izvajanje teh Kadrovskih predpisov.";

(c) v obstoječem šestem odstavku se za besedilo "v svojem spisu" doda "in jih kopira";

(d) v prvem stavku obstoječega sedmega odstavka se za besedo "uprave" doda "ali na varnem elektronskem mediju";

(e) na koncu obstoječega sedmega odstavka se črta besedilo "pred Sodiščem";

31. Naslovu II se doda naslednji člen:

"Člen 26a

Uradnik ima pravico seznaniti se s svojo zdravstveno kartoteko v skladu z ureditvijo, ki jo določijo institucije.";

32. Črta se drugi odstavek člena 27;

33. Člen 29 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 29

1. Pred zasedbo prostega delovnega mesta v instituciji organ za imenovanja najprej preuči:

(a) ali je delovno mesto mogoče zasesti s:

(i) premestitvijo ali

(ii) imenovanjem v skladu s členom 45a ali

(iii) napredovanjem

znotraj institucije;

(b) ali so prošnje za premestitev vložili uradniki istega razreda iz drugih institucij in/ali razpisati notranji natečaj v instituciji, na katerem lahko sodelujejo le uradniki in začasni uslužbenci, opredeljeni v členu 2 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti;

in nato uporabi natečajne postopke na podlagi bodisi kvalifikacij ali preizkusov ali na podlagi obojih. Natečajni postopek je določen v Prilogi III.

Postopek se lahko uporabi tudi za oblikovanje rezerve za bodoče zaposlovanje.

2. Za zaposlovanje visokih uradnikov (generalni direktorji ali njim enakovredni v razredu AD 16 ali AD 15 in direktorji ali njim ustrezni v razredu AD 15 ali AD 14) in v izjemnih primerih tudi za zaposlovanje na delovnih mestih, za katera se zahtevajo posebne kvalifikacije, lahko organ za imenovanja sprejme postopek, ki se razlikuje od natečajnega postopka.

3. Institucije lahko za vsako zadevno institucijo organizirajo notranje natečaje na podlagi kvalifikacij in preizkusov za vsako od funkcionalnih skupin na ravni razreda AST 6 ali višji in na ravni razreda AD 9 ali višji.

Na teh natečajih lahko sodelujejo le začasni uslužbenci te institucije, zaposleni v skladu s členom 2(c) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti. Pri teh natečajih morajo institucije zahtevati, da je uslužbenec najmanj deset let zaposlen kot začasni uslužbenec in se je kot tak zaposlil na podlagi postopka izbire, ki zagotavlja, da so bili uporabljeni enaki standardi izbire kot za uradnike po členu 12(4) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev. Z odstopanjem od odstavka (1)(a) tega člena organ za imenovanja institucije, ki je zaposlila začasnega uslužbenca, pred zasedbo prostega delovnega mesta v tej instituciji sočasno s kandidati, ki so bili uspešni na teh notranjih natečajih, obravnava premestitve uradnikov znotraj institucije.

4. Evropski parlament vsakih pet let organizira notranji natečaj na podlagi kvalifikacij in preizkusov za vsako od funkcionalnih skupin na ravni razreda AST 6 ali višji in na ravni razreda AD 9 ali višji, v skladu s pogoji, določenimi v drugem pododstavku odstavka 3.";

34. Člen 31 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 31

1. Izbrani kandidati so imenovani v razred funkcionalne skupine, določen v obvestilu o natečaju, ki so ga uspešno opravili.

2. Brez poseganja v člen 29(2) se uradniki zaposlujejo le v razredih AST 1 do AST 4 ali AD 5 do AD 8. Razred v obvestilu o natečaju določi institucija v skladu z naslednjimi merili:

(a) cilj je zaposliti najsposobnejše uradnike, kakor je opredeljen v členu 27;

(b) kakovost zahtevanih poklicnih izkušenj.

Zaradi reševanja posebnih potreb institucij se pri zaposlovanju uradnikov lahko upoštevajo v Skupnosti prevladujoči pogoji na trgu dela.

3. Ne glede na odstavek (2) institucija lahko, kadar je to primerno, dovoli organiziranje natečaja za razrede AD 9, AD 10, AD 11 ali, v izjemnih primerih, za razred AD 12. Skupno število kandidatov, imenovanih na prosta delovna mesta v teh razredih, ne sme preseči 20 % skupnega letnega števila imenovanj v funkcionalno skupino AD v skladu z drugim odstavkom člena 30.";

35. V členu 32 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

"Organ za imenovanja lahko odobri dodatno prednost glede na delovno dobo, ki ne sme presegati štiriindvajset mesecev, upoštevaje njegove poklicne izkušnje. Za uveljavitev tega člena se sprejmejo splošni izvedbeni predpisi.";

36. Prvi pododstavek člena 34(1) se nadomesti z naslednjim:

"Preden se lahko stalno zaposlijo, opravijo uradniki devetmesečno poskusno dobo.";

37. Členu 35 se doda naslednja točka (f):

"(f) starševski ali družinski dopust";

38. Člen 37 se spremeni na naslednji način:

(a) druga alinea točke (a) prvega odstavka se nadomesti z:

"— da začasno pomaga osebi, ki opravlja funkcijo, predvideno v Pogodbah, ali izvoljenemu predsedniku ene od institucij ali organov Skupnosti, ali eni od političnih skupin v Evropskem parlamentu, ali Odboru regij, ali skupini v Evropskem ekonomsko-socialnem odboru.";

(b) za zadnjim odstavkom se doda naslednji odstavek:

"Vsak uradnik, ki je aktivno zaposlen ali na dopustu iz osebnih razlogov lahko zaprosi za, ali se mu ponudi, napotitev v interesu službe. Po uradnikovi napotitvi se dopust iz osebnih razlogov konča.";

39. Člen 39 se spremeni na naslednji način:

(a) v točki (d) s ve drugem pododstavku besedilo "invalidske ali družinske pokojnine" nadomesti z "invalidnine ali družinske pokojnine";

(b) točka (e) postane točka (f), besedilo "kategoriji ali službi" se nadomestita s "funkcionalni skupini";

(c) doda se naslednja nova točka:

"(e) med napotitvijo uradnik ohrani pravico do povišanja v stopnji;";

40. Člen 40 se spremeni na naslednji način:

(a) odstavek 2 se nadomesti, kakor sledi:

"2. Brez poseganja v določbe člena 15 tak dopust ne sme presegati enega leta. Dopust se lahko podaljša.

Podaljšanja ne smejo preseči enega leta. V času celotne uradnikove kariere seštevek dopustov iz osebnih razlogov ne sme preseči petnajstih let.

Če pa uradnik zaprosi za tak dopust, da bi lahko:

(i) skrbel za otroka, ki se šteje za uradnikovega vzdrževanca v smislu člena 2(2) Priloge VII in je hudo duševno ali telesno prizadet, kar potrdi uradni zdravnik institucije, ter potrebuje stalno skrb ali nadzor; ali

(ii) skupaj z zakoncem, prav tako uradnikom ali drugim uslužbencem Skupnosti, ki se mora zaradi delovnih dolžnosti stalno naseliti tako daleč od kraja zaposlitve uradnika prosilca, da bi vzpostavitev njunega družinskega doma v takem kraju uradnika prosilca ovirala pri opravljanju njegovih dolžnosti,

se dopust lahko podaljša brez omejitev, pod pogojem, da so ob vsakokratnem podaljšanju izpolnjeni pogoji, zahtevani za odobritev dopusta.";

(b) v odstavku 3 se prvi stavek drugega pododstavka nadomesti z naslednjim:

"Vendar uradnik, ki se ne ukvarja s plačano dejavnostjo, lahko najpozneje en mesec po mesecu, ko se začne njegov dopust iz osebnih razlogov, zaprosi, da je še naprej zavarovan po navedenih členih, če v prvem letu dopusta iz osebnih razlogov sam nosi polovico zneska prispevkov za pokritje tveganj iz členov 72(1) in 73(1), preostalo obdobje tega dopusta pa celoten znesek. Zavarovanje v skladu s členom 73 je mogoče le, če je pridobljeno v skladu s členom 72. Prispevki se izračunajo glede na uradnikovo zadnjo osnovno plačo.";

(c) v točki (d) odstavka 4 se besedilo "kategoriji ali službi" vsakokrat nadomesti s "funkcionalni skupini", za besedilo "dejansko ponovno ne zaposli" se vstavi "ali napoti";

41. Člen 41(3) se spremeni na naslednji način:

(a) v drugem pododstavku se besedilo "kategoriji ali službi" nadomesti s "funkcionalni skupini";

(b) šesti, sedmi, osmi in deveti pododstavek se nadomestijo z naslednjimi pododstavki:

"Korekcijski koeficient se ne uporablja za nadomestilo.

Vendar pa se nadomestilo in celotni zadnji osebni prejemek iz četrtega pododstavka tega člena ponderirata po stopnji iz prvega pododstavka člena 3(5) Priloge XI, določeni za državo članico, za katero prejemnik dokaže, da v njej prebiva, pod pogojem, da je to država članica, v kateri je bil prejemnikov zadnji kraj zaposlitve. Če v takih primerih valuta države članice ni evro, se nadomestilo izračuna na podlagi menjalnih tečajev, predvidenih v členu 63 teh kadrovskih predpisov.";

42. Poglavju 2 naslova III se doda nov oddelek in členi, kakor sledi:

"Oddelek 6

Starševski ali družinski dopust

Člen 42a

Uradnik ima za vsakega otroka pravico do šestmesečnega starševskega dopusta brez osnovne plače, ki ga mora izrabiti v prvih dvanajstih letih po rojstvu ali posvojitvi otroka. Za starše samohranilce, ki so kot taki priznani po splošnih izvedbenih predpisih, ki jih sprejmejo institucije, se trajanje dopusta lahko podvoji. Vsakokratni dopust ne sme biti krajši od enega meseca.

Med starševskim dopustom je uradnik še naprej vključen v sistem socialne varnosti; še naprej pridobiva pokojninske pravice, otroški dodatek in dodatek za šolanje. Ohrani svoje delovno mesto in je še naprej upravičen do povišanja v stopnji ali napredovanja v razredu. Dopust lahko izrabi tako, da ne dela ali da dela s polovičnim delovnim časom. Kadar izrabi dopust tako, da dela s polovičnim delovnim časom, se njegovo trajanje, predvideno v prvem odstavku, podvoji. Med dopustom je uradnik upravičen do nadomestila v višini 798,77 EUR mesečno ali do 50 % tega zneska, če dopust izrabi tako, da dela s polovičnim delovnim časom, ne sme pa opravljati nobenega pridobitnega dela. Celoten prispevek za socialno varnost, predviden v členih 72 in 73, plača institucija in se izračuna na podlagi uradnikove osnovne plače. V primeru dopusta za polovični čas se ta določba uporablja le za razliko med celo osnovno plačo in sorazmerno znižano osnovno plačo. Za del osnovne plače, ki ga uradnik dejansko prejema, se njegov prispevek izračuna tako, da se uporabi enak odstotek, kot če bil zaposlen za poln delovni čas.

Za starše samohranilce iz prvega odstavka in za prve tri mesece starševskega dopusta, če ga izrabi oče med porodniškim dopustom ali eden od staršev takoj po porodniškem dopustu ali med ali takoj po dopustu ob posvojitvi, znaša nadomestilo 1 065,02 EUR mesečno ali 50 % tega zneska, če je uradnik na dopustu s polovičnim časom. Znesek iz tega člena se prilagaja skladno z osebnimi prejemki.

Člen 42b

V primeru zdravniško potrjene hude bolezni ali invalidnosti uradnikovega zakonca, sorodnika v ravni črti, potomca, brata ali sestre ima uradnik pravico do družinskega dopusta brez osnovne plače. V času celotne uradnikove kariere seštevek takih dopustov ne sme preseči devetih mesecev.

Uporablja se drugi odstavek člena 42a."

;

43. Člen 43 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 43

Najmanj enkrat na dve leti se za vsakega uradnika pripravi periodično poročilo o sposobnostih, učinkovitosti in obnašanju v službi, kakor predvidi vsaka institucija v skladu s členom 110. Vsaka institucija predpiše določbe o pravici do vložitve ugovora v postopku poročanja, ki jo je treba uveljaviti pred vložitvijo pritožbe iz člena 90(2).

Za uradnike iz funkcionalne skupine AST, ki so razvrščeni v razred 4 ali višji, je v poročilu lahko tudi mnenje, ali bi bil, na podlagi delovne uspešnosti, sposoben opravljati funkcijo upravljavca.

Uradnik se seznani s poročilom. Ima pravico dati vsa ustrezna pojasnila.";

44. Členu 44 se doda naslednji odstavek:

"Če je uradnik imenovan za vodjo enote, direktorja ali generalnega direktorja v istem razredu in pod pogojem, da je svoje nove naloge prvih devet mesecev opravljal uspešno, se mu za nazaj, od začetka veljavnosti imenovanja, prizna povišanje za eno stopnjo v tem razredu. Zaradi tega povišanja se njegova osnovna mesečna plača zviša za odstotek med prvo in drugo stopnjo vsakega razreda. Če je zvišanje manjše ali če je uradnik v tem času že na zadnji stopnji svojega razreda, se osnovna plača zviša tako, da dobiva razliko med prvo in drugo stopnjo, dokler ne začne veljati njegovo naslednje napredovanje.";

45. Člena 45 in 46 se nadomestita z naslednjim:

"Člen 45

1. O napredovanju odloča organ za imenovanja ob upoštevanju člena 6(2). Opravi se z imenovanjem uradnika v naslednji višji razred njegove funkcionalne skupine. Napredujejo lahko izključno uradniki, ki dopolnijo najmanj dve leti v svojem razredu, po preučitvi primerjalnih odlik uradnikov, upravičenih do napredovanja. Pri preučitvi primerjalnih odlik organ za imenovanja upošteva predvsem poročila o uradnikih, uporabo jezikov pri izvrševanju nalog, razen jezikov, za katere so predložili dokazila o dobrem znanju v skladu s členom 28(f) in, kadar je to primerno, raven odgovornosti.

2. Pred prvim napredovanjem po zaposlitvi morajo uradniki izkazati sposobnost delati v tretjem od jezikov iz člena 314 Pogodbe ES. Institucije sporazumno sprejmejo skupna pravila za izvajanje tega odstavka. Ta pravila zahtevajo, da imajo uradniki dostop do usposabljanja v tretjem jeziku in določajo podrobno ureditev za ocenjevanje uradnikove sposobnosti delati v tretjem jeziku, v skladu s členom 7(2)(d) Priloge III.

Člen 45a

1. Z odstopanjem od člena 5(3)(b) in (c) je uradnik iz funkcionalne skupine AST, od razreda 5, lahko imenovan na delovno mesto v funkcionalni skupini AD, pod pogojem, da:

(a) je bil izbran v skladu s postopkom iz odstavka 2 tega člena za sodelovanje v obveznem programu usposabljanja, kakor je določeno v točki (b) tega odstavka,

(b) je končal program usposabljanja, ki ga sprejme organ za imenovanja, in se sestoji iz niza obveznih modulov in

(c) je na seznamu kandidatov, ki ga pripravi organ za imenovanja, ki so opravili ustni in pisni izpit, s katerim dokažejo, da so uspešno sodelovali v programu usposabljanja iz točke (b) tega odstavka. Vsebina izpita se določi v skladu s členom 7(2)(c) Priloge III.

2. Organ za imenovanja pripravi predlog seznama uradnikov iz AST, izbranih, da sodelujejo v prej omenjenem programu usposabljanja na podlagi njihovih periodičnih poročil iz člena 43 in stopnje izobrazbe in usposobljenosti ter ob upoštevanju potreb službe. Predlog se predloži skupnemu odboru, ki da mnenje.

Odbor lahko zasliši uradnike, ki so prosili za sodelovanje v navedenem programu usposabljanja, in zastopnike organa za imenovanja. Z večino glasov sprejme utemeljeno mnenje o seznamu, ki ga pripravi organ za imenovanja. Organ za imenovanja določi seznam uradnikov, ki so upravičeni do sodelovanja v navedenem programu usposabljanja.

3. Imenovanje na delovno mesto v funkcionalni skupini AD ne vpliva na razred in stopnjo, ki ju zaseda uradnik ob imenovanju.

4. Število imenovanj na delovna mesta v funkcionalni skupini AD, kakor določajo odstavki (1) do (3) tega člena, ne sme preseči 20 % skupnega števila imenovanj, ki se v enem letu opravijo v skladu z drugim odstavkom člena 30.

5. Institucije sprejmejo splošne predpise za izvajanje tega člena v skladu s členom 110.

Člen 46

Uradnik, imenovan v višji razred v skladu s členom 45, se razporedi na začetno stopnjo tega razreda. Vendar pa se uradniki iz razredov AD 9 do AD 13, ki opravljajo delo vodje enote in so imenovani v višji razred v skladu s členom 45, razporedijo na drugo stopnjo novega razreda. Enako velja za vsakega uradnika, ki:

(a) je ob napredovanju imenovan za direktorja ali generalnega direktorja ali

(b) je direktor ali generalni direktor in se zanj uporablja zadnji stavek drugega odstavka člena 44.";

46. V členu 48 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

"Odstop začne veljati na dan, ki ga določi organ za imenovanja; navedeni dan ne sme biti več kot tri mesece po datumu, ki ga je v pisni odpovedi predlagal uradnik iz funkcionalne skupine AD in več kot en mesec v primeru uradnikov iz funkcionalne skupine AST.";

47. V prvem odstavku člena 49 se črta "13".

48. Člen 50 se spremeni na naslednji način:

(a) v prvem odstavku se besedilo "uradnik na delovnem mestu iz razreda A 1 ali A 2" nadomesti z "visoki uradnik, opredeljen v členu 29(2)";

(b) v tretjem odstavku se črta besedilo "svoji kategoriji ali službi";

(c) peti odstavek se nadomesti z naslednjim besedilom:

"Zadevna oseba mora na zahtevo predložiti pisni dokaz in svojo institucijo obvestiti o vseh dejstvih, ki bi lahko vplivala na to upravičenost.

Korekcijski koeficient se ne uporablja za nadomestilo.

Smiselno se uporabljajo tretji, četrti in peti odstavek člena 45 iz Priloge VIII.";

49. Naslov oddelka 4 "Odpust zaradi nesposobnosti" se nadomesti z "Postopek za ugotavljanje nesposobnosti";

50. Člen 51 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 51

1. Vsaka institucija določi postopke, s katerimi se pravočasno in na ustrezen način ugotovijo, obravnavajo in odpravijo primeri nesposobnosti. Ko so postopki izčrpani, se uradnika, ki se na podlagi zaporednih periodičnih poročil iz člena 43 izkaže za nesposobnega opravljati naloge, lahko odpusti, degradira ali razporedi v nižjo funkcionalno skupino v isti ali v nižji razred.

2. V vsakem predlogu za uradnikov odpust, degradiranje ali razporeditev v nižjo funkcionalno skupino se navedejo razlogi, na katerih temelji, zadevni uradnik pa mora biti o njem obveščen. Predlog organa za imenovanja se predloži skupnemu svetovalnemu odboru iz člena 9(6).

3. Uradnik ima pravico dobiti svoj popoln osebni spis in kopirati vse dokumente, ki se nanašajo na postopek. Za pripravo obrambe mora imeti vsaj petnajst dni od datuma prejema predloga. Lahko mu pomaga oseba, ki jo sam izbere. Uradnik lahko predloži pisne pripombe. Zasliši ga skupni svetovalni odbor. Uradnik lahko pokliče priče.

4. Institucijo pred skupnim svetovalnim odborom zastopa uradnik, ki ga v ta namen imenuje organ za imenovanja. Ta uradnik ima enake pravice kot zadevni uradnik.

5. Ob upoštevanju predloga po odstavku 2 in vseh pisnih in ustnih izjav zadevnega uradnika ali prič, sprejme skupni svetovalni odbor z večino glasov obrazloženo mnenje, v katerem navede ukrep, ki se mu zdi primeren glede na dejstva, ugotovljena na njegovo zahtevo. Mnenje pošlje organu za imenovanja in zadevnemu uradniku v dveh mesecih po datumu, ko mu je bila zadeva predložena. Predsednik o odločitvah skupnega svetovalnega odbora ne glasuje, razen o procesnih vprašanjih in ob neodločenem izidu glasovanja.

Organ za imenovanja najprej zasliši uradnika in sprejme odločitev v dveh mesecih po prejemu mnenja skupnega svetovalnega odbora. Odločitev mora obrazložiti. Navede datum, ko začne veljati.

6. Zaradi nesposobnosti odpuščeni uradnik ima v obdobju, določenem v členu 7, pravico do mesečnega nadomestila zaradi odpusta, ki je enako osnovni mesečni plači uradnika iz prve stopnje razreda 1. Uradnik je v enakem obdobju upravičen tudi do družinskih dodatkov iz člena 67. Gospodinjski dodatek se izračuna na podlagi osnovne mesečne plače uradnika iz razreda 1 v skladu s členom 1 Priloge VII.

Nadomestilo se ne izplačuje, če uradnik odstopi po začetku postopka iz odstavka 1, 2 in 3 ali je upravičen do takojšnjega plačila polne pokojnine. Če je upravičen do nadomestila za primer brezposelnosti v okviru nacionalnega sistema za zavarovanje za primer brezposelnosti, se znesek tega odšteje o zgoraj navedenega nadomestila.

7. Obdobje prejemanja plačil iz odstavka 6 je:

(a) tri mesece, kadar je uradnik na datum sprejetja odločitve o odpustu dopolnil manj kot pet let delovne dobe;

(b) šest mesecev, kadar je dopolnil najmanj pet, vendar manj kot deset let delovne dobe;

(c) devet mesecev, kadar je dopolnil najmanj 10, vendar manj kot 20 let delovne dobe;

(d) dvanajst mesecev, kadar je uradnik dopolnil več kot 20 let delovne dobe.

8. Uradnik, ki je zaradi nesposobnosti degradiran ali razporejen v nižjo funkcionalno skupino, lahko po šestih letih zaprosi, da se iz njihovega osebnega spisa izbrišejo vse navedbe tega ukrepa.

9. Uradniki imajo pravico do nadomestila razumnih stroškov, nastalih med postopkom na njihovo pobudo, tudi do plačila svetovalca obrambe, ki ni iz institucije, kadar se postopek, predviden v tem členu, ne konča s sprejetjem odločitve o odpustu, degradiranju ali razporeditvi uradnika v nižjo funkcionalno skupino.";

51. Člen 52 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 52

Brez poseganja v določbe člena 50 se uradnik upokoji:

(a) bodisi samodejno zadnji dan meseca, v katerem dopolni 65 let starosti ali

(b) na lastno zahtevo zadnji dan v mesecu, za katerega je vložil zahtevo, če je star najmanj 63 let ali če je med 55 in 63 letom starosti ter izpolnjuje zahteve za takojšnje izplačilo pokojnine v skladu s členom 9 Priloge VIII. Smiselno se uporablja drugi stavek drugega odstavka člena 48.

Izjemoma pa lahko uradnik na lastno zahtevo in samo v primeru, kadar organ za imenovanja meni, da je to utemeljeno iz službenih razlogov, nadaljuje z delom do 67 leta starosti in se nato samodejno upokoji zadnji dan meseca, v katerem dopolni to starost.";

52. V členu 54 se besedilo "kariernem razredu ali v naslednjem višjem kariernem razredu" nadomestijo z "razredu ali naslednjem višjem razredu";

53. Člen 55a se nadomesti z naslednjim:

"Člen 55a

1. Uradnik lahko zaprosi za dovoljenje, da dela z delovnim časom, krajšim od polnega.

Organ za imenovanja to lahko dovoli, če je združljivo z interesi službe.

2. Uradnik lahko dobi tako dovoljenje v naslednjih primerih:

(a) za vzgojo in varstvo otroka, mlajšega od 9 let,

(b) za vzgojo in varstvo otroka, starega od 9 do 12 let, če se delovni čas skrajša za največ 20 % običajnega delovnega časa,

(c) za nego hudo bolnega ali invalidnega zakonca, sorodnika v ravni črti, potomca, brata ali sestre,

(d) za nadaljnje usposabljanje ali

(e) po petinpetdesetem letu starosti zadnjih pet let pred upokojitvijo.

Če uradnik zaprosi za delo s krajšim delovnim časom zaradi nadaljnjega usposabljanja ali po petinpetdesetem letu starosti lahko organ za imenovanja zavrne ali odloži datum uveljavitve dela s krajšim delovnim časom samo v izjemnih okoliščinah in zaradi pomembnih s službo povezanih razlogov.

Kadar se uveljavi ta pravica zaradi nege hudo bolnega ali invalidnega zakonca, sorodnika v ravni črti, potomca, brata ali sestre ali zaradi nadaljnjega usposabljanja, v času celotne uradnikove kariere seštevek takih obdobij ne sme presegati petih let.

3. Organ za imenovanja mora na uradnikovo zahtevo odgovoriti v 60 dneh.

4. Pravila, ki urejajo delo s krajšim delovnim časom, in postopek odobritve so določeni v Prilogi IVa.";

54. Doda se naslednji člen:

"Člen 55b

Uradnik lahko zaprosi za dovoljenje za delo s polovičnim delovnim časom v obliki delitve delovnega mesta na delovnih mestih, ki jih kot ustrezne za ta namen določi organ za imenovanja. Dovoljenje za delo s polovičnim delovnim časom z delitvijo delovnega mesta ni časovno omejeno. V interesu službe pa ga organ za imenovanja lahko prekliče s šestmesečnim odpovednim rokom. Organ za imenovanja lahko z najmanj šestmesečnim odpovednim rokom prav tako prekliče dovoljenje, če za to zaprosi zadevni uradnik. V tem primeru se uradnik lahko premesti na drugo delovno mesto.

Uporabljata se člen 59a in člen 3 Priloge IVa, razen tretjega stavka odstavka 2.

Organ za imenovanja lahko določi podrobna pravila za uporabo tega člena.";

55. Člen 56 se spremeni na naslednji način:

(a) v drugem odstavku se "kategorij A in B ter prevajalske službe" nadomesti z "funkcionalne skupine AD in funkcionalne skupine AST 5 do 11";

(b) v tretjem odstavku se "kategorij C in D" nadomesti z "razreda AST 1 do AST 4";

56. Doda se naslednji člen:

"Člen 56c

Nekaterim uradnikom se lahko dodelijo posebni dodatki kot nadomestilo za posebno težke delovne pogoje.

Svet na predlog Komisije, predložen po posvetovanju z odborom za Kadrovske predpise, določi kategorije prejemnikov ter stopnje in pogoje dodeljevanja teh posebnih dodatkov.";

57. Člen 58 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 58

Nosečnice imajo poleg dopusta, predvidenega v členu 57, ob predložitvi zdravniškega potrdila pravico do dvanajstih tednov dopusta. Dopust se ne sme začeti prej kot šest tednov pred predvidenim datumom poroda, razvidnim iz potrdila, in ne končati prej kot štirinajst tednov po datumu poroda. V primeru več hkrati rojenih otrok ali prezgodnjega poroda ali rojstva prizadetega otroka traja štiriindvajset tednov. Prezgodnje rojstvo za namene te določbe je rojstvo pred koncem štiriintridesetega tedna nosečnosti.";

58. Člen 59 se nadomesti z naslednjim:

"1. Uradniku, ki predloži dokazilo, da ne more opravljati dela zaradi bolezni ali nesreče, pripada pravica do bolniškega dopusta.

Uradnik obvesti institucijo o nezmožnosti za delo takoj, ko je to mogoče, in obenem navede svoj trenutni naslov. Če je odsoten več kakor tri dni, predloži zdravniško potrdilo. To potrdilo je treba poslati najkasneje peti dan odsotnosti z dela, velja datum poštnega žiga. V nasprotnem primeru in razen če potrdila ne pošlje zaradi razlogov, na katere ne more vplivati, se uradnikova odsotnost z dela šteje kot nedovoljena.

Uradnik je lahko kadar koli napoten na zdravniški pregled, ki ga organizira institucija. Če pregleda ni mogoče opraviti zaradi razlogov na strani uradnika, se njegova odsotnost z dela šteje kot nedovoljena od datuma, ko bi moral opraviti pregled.

Če se na pregledu ugotovi, da uradnik lahko opravlja delo, se ob upoštevanju spodnjega pododstavka njegova odsotnost z dela od datuma pregleda šteje kot neupravičena.

Če meni, da ugotovitve zdravniškega pregleda, ki ga organizira organ za imenovanja, niso medicinsko utemeljene, lahko uradnik sam, ali v njegovem imenu zdravnik, pri instituciji v dveh dneh vloži zahtevo, da se zadeva predloži neodvisnemu zdravniku, ki da mnenje.

Institucija nemudoma pošlje zahtevo drugemu zdravniku, o katerem se dogovorita uradnikov zdravnik in uradni zdravnik institucije. Če se v petih dneh po zahtevi o tem ne dogovorita, institucija izbere osebo s seznama neodvisnih zdravnikov, ki se v ta namen pripravi vsako leto v soglasju z organom za imenovanja in odborom uslužbencev. Uradnik lahko v dveh delovnih dneh vloži ugovor na izbiro institucije, nakar institucija s seznama izbere drugo osebo, ta izbira je dokončna.

Po posvetovanju z uradnikovim zdravnikom in uradnim zdravnikom institucije da neodvisni zdravnik mnenje, ki je zavezujoče. Kadar neodvisni zdravnik v mnenju potrdi ugotovitve pregleda, ki ga je organizirala institucija, se odsotnost z dela od datuma pregleda dalje šteje kot neopravičena. Kadar neodvisni zdravnik v mnenju ne potrdi ugotovitev navedenega pregleda, se odsotnost z dela za vse namene šteje kot opravičena.

2. Če je v obdobju dvanajstih mesecev uradnik zaradi bolezni odsoten več kakor dvanajst dni skupaj in traja posamezna odsotnost do tri dni, mora za vsako nadaljnjo bolniško odsotnost predložiti zdravniško potrdilo. Njegova odsotnost se od trinajstega dne dalje šteje kot neopravičena zaradi bolezni brez zdravniškega potrdila.

3. Brez poseganja v uporabo pravil o disciplinskem postopku se, kadar je to primerno, vsaka na podlagi odstavkov 1 in 2 neopravičena odsotnost odšteje od letnega dopusta zadevnega uradnika. Če uradnik ni več upravičen do dopusta, izgubi pravico do osebnih prejemkov za ustrezno obdobje.

4. Organ za imenovanja lahko seznani invalidsko komisijo s primerom vsakega uradnika, ki je bil v zaporednih treh letih več kot dvanajst mesecev na bolniškem dopustu.

5. Po zdravniškem pregledu pri uradnem zdravniku institucije se lahko od uradnika zahteva, da gre na bolniški dopust, če je to potrebno zaradi njegovega zdravstvenega stanja ali če član njegovega gospodinjstva zboli za nalezljivo boleznijo.

V primeru spora se uporablja postopek, določen v petem do sedmem pododstavku odstavka 1.

6. Uradniki vsako leto opravijo zdravniški pregled pri uradnem zdravniku institucije ali pri zdravniku po lastni izbiri.

V slednjem primeru plača institucija stroške pregleda do višine, ki jo za obdobje največ treh let določi organ za imenovanja po posvetovanju z Odborom za Kadrovske predpise.";

59. Člen 59a člena se nadomesti z naslednjim:

"Člen 59a

Letni dopust uradnika, ki lahko dela s krajšim delovnim časom, se med trajanjem dovoljenja sorazmerno skrajša.";

60. Tabela iz člena 66 se nadomesti z naslednjo tabelo:

"Stopnje | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |

Razredi | | | | | |

16 | 14822,86 | 15455,74 | 16094,79 | | |

15 | 13100,93 | 13651,45 | 14225,11 | 14620,87 | 14822,86 |

14 | 11579,04 | 12065,60 | 12572,62 | 12922,41 | 13100,93 |

13 | 10233,93 | 10663,98 | 11112,09 | 11421,25 | 11579,04 |

12 | 9045,09 | 9425,17 | 9821,23 | 10094,47 | 10233,93 |

11 | 7994,35 | 8330,28 | 8680,33 | 8921,83 | 9045,09 |

10 | 7065,67 | 7362,57 | 7671,96 | 7885,41 | 7994,35 |

9 | 6244,87 | 6507,29 | 6780,73 | 6969,38 | 7065,67 |

8 | 5519,42 | 5751,35 | 5993,03 | 6159,77 | 6244,87 |

7 | 4878,24 | 5083,24 | 5296,84 | 5444,21 | 5519,42 |

6 | 4311,55 | 4492,73 | 4681,52 | 4811,77 | 4878,24 |

5 | 3810,69 | 3970,82 | 4137,68 | 4252,80 | 4311,55 |

4 | 3368,02 | 3509,54 | 3657,02 | 3758,76 | 3810,69 |

3 | 2976,76 | 3101,85 | 3232,19 | 3322,12 | 3368,02 |

2 | 2630,96 | 2741,52 | 2856,72 | 2936,20 | 2976,76 |

1 | 2325,33 | 2423,04 | 2524,86 | 2595,11 | 2630,96" |

61. Člen 66a se nadomesti z naslednjim:

"Člen 66a

1. Z odstopanjem od člena 3(1) Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 260/68 iz februarja 1968 o pogojih in postopku obdavčevanja v korist Evropskih skupnosti [1] se v obdobju od 1. maja 2004 do 31. decembra 2012 za osebne prejemke aktivno zaposlenih v Skupnosti uporabi začasen ukrep, imenovan "posebna dajatev";.

2. Stopnja te posebne dajatve, ki se odmeri od osnove, določene v odstavku 3, je:

od 1.5.2004 do 31.12.2004 | 2,50 % |

od 1.1.2005 do 31.12.2005 | 2,93 % |

od 1.1.2006 do 31.12.2006 | 3,36 % |

od 1.1.2007 do 31.12.2007 | 3,79 % |

od 1.1.2008 do 31.12.2008 | 4,21 % |

od 1.1.2009 do 31.12.2009 | 4,64 % |

od 1.1.2010 do 31.12.2010 | 5,07 % |

od 1.1.2011 do 31.12.2012 | 5,50 %. |

3. (a) osnova za odmero posebne dajatve je osnovna plača, ki se uporabi za izračun osebnih prejemkov, od katere se odštejejo:

(i) prispevki za socialno varnost in pokojnino ter davki pred posebno dajatvijo, kakršne plačuje uradnik iz istega razreda in stopnje, ki nima vzdrževanih družinskih članov v smislu člena 2 Priloge VII in

(ii) znesek, enak osnovni plači uradnika iz stopnje 1 razreda 1.

(b) Elementi, uporabljeni za določitev osnove za posebno dajatev, se izrazijo v evrih in ponderirajo s 100.

4. Posebna dajatev se mesečno odtegne od vira; dohodki se vknjižijo kot prihodek splošnega proračuna Evropske unije.";

62. Člen 68a se nadomesti z naslednjim:

"Člen 68a

Uradnik, ki ima dovoljenje za delo s krajšim delovnim časom, je upravičen do osebnih prejemkov, ki se izračunajo, kakor je določeno v Prilogi IVa.";

63. Člen 70 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 70

V primeru uradnikove smrti prejemajo preživeli zakonec ali vzdrževani otroci uradnikove osebne prejemke v celoti do konca tretjega meseca po mesecu, v katerem je umrl.

Če umre upravičenec do pokojnine ali invalidnine, se prejšnje določbe uporabijo za pokojnino ali invalidnino umrlega.";

64. Črta se člen 70a;

65. Člen 72 se spremeni na naslednji način:

(a) za prvim pododstavkom odstavka 1 se dodata naslednja pododstavka:

"Neporočeni partner uradnika se v sistemu zdravstvenega zavarovanja šteje kot zakonec, kadar so izpolnjeni prvi trije pogoji iz člena 1(2)(c) Priloge VII.

Po pravilih iz prvega pododstavka lahko institucije eno izmed njih pooblastijo, da določi pravila, ki urejajo povračila stroškov v skladu s postopkom, določenim v členu 110.";

(b) v odstavku 1a se v prvem stavku besedilo "se ne more vključiti v noben drug javni sistem zdravstvenega zavarovanja" nadomesti z "nima zaposlitve ali dela".;

(c) v odstavku 1b se v prvem stavku besedilo "se ne more vključiti v noben drug javni sistem zdravstvenega zavarovanja" nadomesti z "nima zaposlitve ali dela";

(d) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:

"2. Uradnik, ki je do 63. leta starosti delal v Skupnostih ali ki prejema invalidnino, je po prenehanju delovnega razmerja upravičen do dajatev, predvidenih v odstavku 1. Znesek prispevka se izračuna na podlagi njegove pokojnine ali invalidnine.

Te pravice ima tudi oseba, upravičena do družinske pokojnine zaradi smrti aktivno zaposlenega uradnika ali uradnika, ki je bil v Skupnostih zaposlen do 63. leta starosti, ali prejemnika invalidnine. Znesek prispevka se izračuna na podlagi zneska družinske pokojnine.";

(e) odstavek 2a se nadomesti z naslednjim besedilom:

"2a. Pravice iz odstavka 1 pripadajo tudi naslednjim osebam, pod pogojem, da nimajo zaposlitve ali dela:

(i) nekdanjim uradnikom, upravičenim do starostne pokojnine, ki so prenehali delati v Skupnostih pred 63 letom starosti,

(ii) osebam, upravičenim do družinske pokojnine zaradi smrti nekdanjega uradnika, ki je prenehal delati v Skupnostih pred 63 letom starosti.

Prispevek iz odstavka 1 se izračuna glede na pokojnino nekdanjega uradnika, kadar je to primerno, pred uporabo koeficienta znižanja, predvidenega v členu 9 Priloge VIII h Kadrovskim predpisom.

Vendar pa upravičenci do pokojnine po starših nimajo pravice do prejemkov iz odstavka 1, razen če zanje zaprosijo. Prispevek se izračuna na podlagi pokojnine po starših.";

(f) dodata se naslednja odstavka:

"(2b) V primeru upravičencev do starostne ali družinske pokojnine prispevek iz odstavkov 2 in 2a ne sme biti nižji od prispevka, izračunanega glede na osnovno plačo za prvo stopnjo razreda 1.

(2c) Uradniki, odpuščeni v skladu s členom 51, ki niso upravičeni do starostne pokojnine, imajo prav tako pravico do prejemkov, predvidenih v odstavku 1, pod pogojem, da nimajo zaposlitve ali dela in da sami plačajo polovico prispevka, izračunanega glede na njihovo zadnjo osnovno plačo.";

66. V členu 76 se za besedo "zaradi" dodata besedi "invalidnosti ali";

67. Doda se naslednji člen:

"Člen 76a

Preživeli zakonec, ki ima hudo ali dolgotrajno bolezen ali je invalid, lahko na podlagi presoje socialnih in zdravstvenih okoliščin zadevne osebe od institucije za čas bolezni ali invalidnosti dobi finančno pomoč, s katero se poveča pokojnina. Pravila za uporabo tega člena po posvetovanju z odborom za Kadrovske predpise v medsebojnem soglasju določijo institucije.";

68. V naslovu V se poimenovanje poglavja 3 nadomesti s "Pokojnine in invalidnine";

69. člen 77 se spremeni na naslednji način:

(a) v prvem odstavku se številka "60" nadomesti s "63";

(b) v drugem odstavku se drugi in tretji stavek nadomestita z naslednjim stavkom: "Uradniku se za vsako leto delovne dobe, izračunane v skladu s členom 3 Priloge VIII, izplača 1,90 % zadnje osnovne plače";

(c) v petem odstavku se številka "60" nadomesti s "63";

70. Člen 78 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 78

Uradnik ima, tako kakor je predvideno v členih 13 do 16 Priloge VIII, pravico do invalidnine v primeru popolne trajne invalidnosti, zaradi katere ne more opravljati nalog delovnega mesta v svoji funkcionalni skupini.

Člen 52 se smiselno uporablja za prejemnike invalidnine. Če se prejemnik invalidnine upokoji preden dopolni 65 let starosti in ni upravičen do polne pokojnine, se uporabijo tudi splošna pravila o starostnih pokojninah. Znesek starostne pokojnine temelji na plači za razred in stopnjo, v kateri je bil delavec ob nastanku invalidnosti.

Invalidnina znaša 70 % uradnikove zadnje osnovne plače. Vendar ne sme biti nižja od zneska življenjskega minimuma.

Od invalidnine se plačujejo prispevki v pokojninski sistem, ki se izračunajo na njeni podlagi.

Če je invalidnost posledica nesreče pri delu ali je povezana z opravljanjem uradnikovega dela, če je posledica poklicne bolezni, dejanja v splošno dobro ali tveganja njegovega življenja za rešitev drugega človeka, znaša invalidnina najmanj 120 % zneska življenjskega minimuma. Poleg tega se v takem primeru prispevki v pokojninski sistem v celoti plačajo iz proračuna institucije ali organa iz člena 1b.";

71. Člen 79 se spremeni na naslednji način:

(a) v prvem in drugem odstavku se beseda "vdova" nadomesti z besedama "preživeli zakonec", beseda "upravičena" z besedo "upravičen" in besedi "njen mož" z besedo "umrli";

(b) v prvem odstavku se besedilo "starostne ali invalidske pokojnine" nadomesti s "starostne pokojnine ali invalidnine";

(c) v tretjem odstavku se besedilo "drugega odstavka člena 78" nadomesti z "petega odstavka člena 78";

72. Črta se člen 79a;

73. Člen 80 se spremeni na naslednji način:

(a) prvi odstavek se nadomesti z naslednjim besedilom:

"Če uradnik ali oseba, ki je upravičena do starostne pokojnine ali invalidnine, ob smrti nima zakonca, ki bi bil upravičen do družinske pokojnine, so njegovi vzdrževani otroci v smislu člena 2 Priloge VII ob njegovi smrti upravičeni do pokojnine po starših v skladu s členom 21 Priloge VIII.";

(b) v tretjem odstavku se besedilo "starostne ali invalidske pokojnine" nadomesti s "starostne pokojnine ali invalidnine";

(c) četrti odstavek se nadomesti z naslednjim:

"Za osebe, ki se štejejo kot vzdrževani otroci v smislu člena 2(4) Priloge VII, pokojnina po starših ne sme presegati zneska v višini dvakratnega otroškega dodatka.";

(d) za četrtim odstavkom se doda nov odstavek:

"Kadar gre za posvojenega otroka, smrt biološkega roditelja, ki ga je nadomestil posvojitelj, ne povzroči plačila pokojnine po starših.";

(e) obstoječi peti odstavek postane šesti odstavek, v katerem se številka "60" nadomesti s "63";

(f) doda se naslednji odstavek:

"Osebe, ki prejemajo pokojnino po starših, lahko od Skupnosti prejemajo samo eno tako pokojnino. Kadar je preživeli otrok upravičen do več kot ene pokojnine Skupnosti, dobiva tisto z višjim ali najvišjim zneskom.";

74. V členu 81 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

"Upravičenec do starostne pokojnine ali invalidnine ali družinske pokojnine ima pod pogoji iz Priloge VII pravico do družinskih dodatkov, določenih v členu 67; gospodinjski dodatek se izračuna glede na prejemnikovo pokojnino ali invalidnino. Ti dodatki se prejemniku družinske pokojnine izplačujejo le za otroke, ki jih je umrli uradnik ali nekdanji uradnik vzdrževal ob smrti.";

75. Člen 81a se spremeni na naslednji način:

(a) odstavek 1 se spremeni na naslednji način:

(i) v točki (c) se besedna zveza "invalidske pokojnine" nadomesti z "invalidnine";

(ii) v točki (d) se številka "60" nadomesti s "63";

(b) v drugem pododstavku odstavka 3 se besedilo "tretji in četrti" nadomesti z "in tretji";

76. Člen 82 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 82

1. Pokojnine, predvidene zgoraj, se izračunajo glede na plačilno lestvico, ki je v veljavi prvi dan meseca, v katerem nastopi upravičenost.

Korekcijski koeficient se ne uporablja za pokojnine.

Pokojnine, izražene v evrih, se izplačujejo v eni od valut, navedenih v členu 45 Priloge VIII h Kadrovskim predpisom.

2. Kadar Svet v skladu s členom 65(1) odloči, da se prilagodijo osebni prejemki, se enake prilagoditve uporabljajo za pokojnine.

3. Določbe odstavkov 1 in 2 se smiselno uporabljajo za prejemnike invalidnine.";

77. Člen 83 se spremeni na naslednji način:

(a) v odstavku 2 se število

"8,25 %"

nadomesti z

"9,25 %"

in doda naslednji stavek:

"Prispevek se prilagaja v skladu s pravili, določenimi v Prilogi XII.";

(b) črta se odstavek 4;

78. Doda se naslednji člen:

"Člen 83a

1. Ravnotežje sistema se ohranja v skladu s podrobnimi pravili, določenimi v Prilogi XII.

2. Agencije, ki iz splošnega proračuna Evropske unije ne dobivajo subvencij, v ta proračun plačajo celoten znesek prispevkov, potrebnih za financiranje sistema.

3. Svet odloča o stopnji prispevka in spremembi upokojitvene starosti ob petletni aktuarski oceni v skladu s Prilogo XII, da se ohrani ravnotežja sistema.

4. Komisija vsako leto pripravi za Svet posodobljeno različico aktuarske ocene v skladu s členom 1(2) Priloge XII. Kadar kaže, da je razlika med stopnjo trenutno veljavnega prispevka in stopnjo, potrebno za ohranitev aktuarskega ravnotežja, najmanj 0,25 točke, Svet v skladu z ureditvijo, določeno v Prilogi XII preuči, ali je treba stopnjo prilagoditi.

5. Za namene odstavkov 3 in 4 tega člena Svet na predlog Komisije odloča s kvalificirano večino, kakor predvideva prva alinea člena 205(2) pogodbe ES. Za namene odstavka 3 se predlog Komisije pripravi po posvetovanju z odborom za Kadrovske predpise.";

79. Členu 85 se doda naslednji odstavek:

"Izterjavo je treba zahtevati najkasneje pet let po datumu, ko je bil znesek plačan. Kadar organ za imenovanja lahko dokaže, da je prejemnik namerno zavedel upravo z namenom, da pridobi zadevni znesek, zahtevek za izterjavo po preteku tega roka ne zapade.";

80. V šesti alinei člena 85a(2) se besedna zveza "invalidske pokojnine" nadomesti z "invalidnine";

81. Člen 86(2) in (3) se nadomesti z naslednjim:

"2. Kadar organ za imenovanja ali OLAF izve za dokaze o neizpolnjevanju obveznosti v smislu odstavka 1, lahko sproži upravno preiskavo, s katero se preveri, ali je prišlo da takega neizpolnjevanja obveznosti.

3. Disciplinska pravila, postopki in ukrepi ter pravila in postopki glede upravne preiskave so določeni v Prilogi IX.";

82. Črtajo se členi 87, 88 in 89;

83. Črta se člen 90(3);

84. Dodajo se naslednji členi:

"Člen 90a

Vsak posameznik, za katerega veljajo ti kadrovski predpisi, lahko pri direktorju OLAF-a vloži zahtevo v smislu člena 90(1), da direktor sprejme odločitev, ki se nanaša nanj v zvezi s preiskavo, ki jo vodi OLAF. Ta oseba lahko pri direktorju OLAF-a vloži tudi pritožbo v smislu člena 90(2) zoper akt, ki ima v zvezi s preiskavo OLAF zanj negativne posledice.

Člen 90b

Vsak posameznik, za katerega veljajo ti Kadrovski predpisi, lahko pri evropskem nadzorniku za varstvo podatkov, v okviru njegovih pristojnosti, vloži zahtevo ali pritožbo v smislu člena 90(1) in (2).

Člen 90c

Zahteve in pritožbe s področja, ki ga ureja člen 2(2), se vložijo pri organu za imenovanja, ki izvaja pooblastila.";

85. Člen 91a se nadomesti z naslednjim:

"Člen 91a

Vloge in pritožbe s področij, za katera se uporablja člen 2(2), se vložijo proti instituciji, ki ji je odgovoren organ za imenovanja, ki izvaja pooblastila.";

86. Členi 92, 93 in 94 se nadomestijo z naslednjimi:

"Člen 92

V tem naslovu so posebne določbe, ki se uporabljajo za uradnike Skupnosti na delovnih mestih, ki so plačana iz proračunskih sredstev za raziskave in naložbe in razvrščena v skladu s Prilogo I, točka A.

Člen 93

Nekaterim uradnikom iz člena 92 se lahko dodelijo posebni dodatki kot nadomestilo za posebno težke delovne pogoje.

Svet na predlog Komisije določi stopnje in pogoje za te posebne dodatke ter uslužbence, ki jih dobijo.

Člen 94

Z odstopanjem od drugega odstavka člena 56a in drugega odstavka člena 56b in samo v izjemnih primerih zaradi zahtev službe, varnostnih predpisov ali nacionalnih ali mednarodnih obveznosti, organ za imenovanja določi uradnike, za katere velja člen 92, ki so upravičeni do ugodnosti iz določb teh členov.";

87. Črtajo se členi 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 106 in 107;

88. Doda se naslednji člen:

"Člen 107a

Prehodne določbe so določene v Prilogi XIII.";

89. Člen 110 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 110

1. Splošne določbe za uveljavitev teh kadrovskih predpisov sprejme vsaka institucija po posvetovanju s svojim odborom uslužbencev in odborom za Kadrovske predpise. Agencije sprejmejo ustrezna izvedbena pravila za uveljavitev teh kadrovskih predpisov po posvetovanju z ustreznim odborom uslužbencev in v soglasju s Komisijo.

2. Za namene sprejetja pravil s soglasjem institucij se agencije ne štejejo za institucije. Vendar pa se Komisija pred sprejetjem teh pravil posvetuje z agencijami.

3. Z vsemi takimi splošnimi določbami in pravili, ki jih sporazumno sprejmejo institucije, je treba seznaniti zaposlene.

4. Upravne službe institucij se redno posvetujejo o uporabi teh kadrovskih predpisov. Na teh posvetovanji so agencije zastopane skupno v skladu s pravili, ki jih določijo sporazumno.";

90. Priloga I se nadomesti z naslednjim:

PRILOGA I

A. Vrste delovnih mest v vsaki funkcionalni skupini, predvideni v členu 5(3)

Funkcionalna skupina AD | Funkcionalna skupina AST |

Generalni direktor | AD 16 | | |

Generalni direktor/direktor | AD 15 | | |

Upravljavec, ki dela na primer kot: Direktor/ Vodja enote/ Svetovalec strokovnjak za jezike; strokovnjak za ekonomijo; pravni strokovnjak; medicinski strokovnjak; veterinarski strokovnjak; znanstveni strokovnjak; raziskovalni strokovnjak; strokovnjak za finance; revizijski strokovnjak | AD 14 | | |

Upravljavec, ki dela na primer kot: Vodja enote/ Svetovalec/ strokovnjak za jezike; strokovnjak za ekonomijo; pravni strokovnjak; medicinski strokovnjak; veterinarski strokovnjak; znanstveni strokovnjak; raziskovalni strokovnjak; strokovnjak za finance; revizijski strokovnjak | AD 13 | | |

Upravljavec, ki dela na primer kot: Vodja enote/ glavni prevajalec, glavni tolmač, glavni ekonomist; glavni pravnik; glavni zdravnik; glavni veterinarski inšpektor; glavni znanstvenik; glavni raziskovalec; glavni finančni uradnik, glavni revizor | AD 12 | | |

Upravljavec, ki dela na primer kot: Vodja enote/ glavni prevajalec, glavni tolmač, glavni ekonomist; glavni pravnik; glavni zdravnik; glavni veterinarski inšpektor; glavni znanstvenik; glavni raziskovalec; glavni finančni uradnik, glavni revizor | AD 11 | AST 11 | Strokovni sodelavec, ki dela na primer kot: osebni sodelavec (o.s.); referent; tehnični uradnik; informatik |

Upravljavec, ki dela na primer kot: Vodja enote/ višji prevajalec; višji tolmač; višji ekonomist; višji pravnik; višji zdravnik; višji veterinarski inšpektor; višji znanstvenik; višji raziskovalec; višji finančni uradnik; višji revizor | AD 10 | AST 10 | Strokovni sodelavec, ki dela na primer kot: osebni sodelavec (o.s.); referent; tehnični uradnik; informatik |

Upravljavec, ki dela na primer kot: Vodja enote/ višji prevajalec; višji tolmač; višji ekonomist; višji pravnik; višji zdravnik; višji veterinarski inšpektor; višji znanstvenik; višji raziskovalec; višji finančni uradnik; višji revizor | AD 9 | ST 9 | Strokovni sodelavec, ki dela na primer kot: osebni sodelavec (o.s.); referent; tehnični uradnik; informatik |

Upravljavec, ki dela na primer kot: Prevajalec; tolmač; ekonomist; pravnik; zdravnik; veterinarski inšpektor; znanstvenik; raziskovalec; finančni uradnik, revizor | AD 8 | AST 8 | Strokovni sodelavec, ki dela na primer kot: višji referent; višji dokumentalist; višji tehnik; višji računalnikar |

Upravljavec, ki dela na primer kot: Prevajalec; tolmač; ekonomist; pravnik; zdravnik; veterinarski inšpektor; znanstvenik; raziskovalec; finančni uradnik, revizor | AD 7 | AST 7 | Strokovni sodelavec, ki dela na primer kot: višji referent; višji dokumentalist; višji tehnik; višji računalnikar |

Upravljavec, ki dela na primer kot: nižji prevajalec; nižji tolmač; nižji ekonomist; nižji pravnik; nižji zdravnik; nižji veterinarski inšpektor; nižji znanstvenik; nižji raziskovalec; nižji finančni uradnik, nižji revizor | AD 6 | AST 6 | Strokovni sodelavec, ki dela na primer kot: referent; dokumentalist; tehnik; računalnikar |

Upravljavec, ki dela na primer kot: nižji prevajalec; nižji tolmač; nižji ekonomist; nižji pravnik; nižji zdravnik; nižji veterinarski inšpektor; nižji znanstvenik; nižji raziskovalec; nižji finančni uradnik, nižji revizor | AD 5 | AST 5 | Strokovni sodelavec, ki dela na primer kot: referent; dokumentalist; tehnik; računalnikar |

| | AST 4 | Strokovni sodelavec, ki dela na primer kot: nižji referent; nižji dokumentalist; nižji tehnik, nižji računalnikar |

| | AST 3 | Strokovni sodelavec, ki dela na primer kot: nižji referent; nižji dokumentalist; nižji tehnik, nižji računalnikar, parlamentarno osebje |

| | AST 2 | Strokovni sodelavec, ki dela na primer kot: vodja kartoteke; tehnični pomočnik; pomočnik računalnikarja, parlamentarno osebje |

| | AST 1 | Strokovni sodelavec, ki dela na primer kot: vodja kartoteke; tehnični pomočnik; pomočnik računalnikarja, parlamentarno osebje |

Razred | Strokovni sodelavci | Upravljavci |

13 | - | 20 % |

12 | - | 25 % |

11 | - | 25 % |

10 | 20 % | 25 % |

9 | 20 % | 25 % |

8 | 25 % | 33 % |

7 | 25 % | 33 % |

6 | 25 % | 33 % |

5 | 25 % | 33 % |

4 | 33 % | - |

3 | 33 % | - |

2 | 33 % | - |

1 | 33 % | - |

91. Priloga II se spremeni na naslednji način:

(a) člen 1 se spremeni na naslednji način:

(i) za prvim stavkom drugega odstavka se vstavi naslednji stavek:

"Vendar se institucija lahko odloči, da se pogoji za izvolitev določijo v skladu z izbiro uslužbencev institucije, izraženo na referendumu.";

(ii) v četrtem odstavku se besedilo "vseh kategorij uradnikov in vseh služb" nadomesti z "obeh funkcionalnih skupin":

(b) v členu 3a se v prvem in četrtem odstavku besedilo "tretjega pododstavka člena 2" nadomesti s "člena 2(2)";

(c) oddelek 3 z naslovom "Disciplinska komisija" ter členi 4, 5 in 6 se črtajo;

(d) oddelek 4 se preštevilči v "Oddelek 3", "Oddelek 5" pa v "Oddelek 4";

(e) člen 10 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 10

Člane odbora za poročila vsako leto imenujeta organ za imenovanja in odbor uslužbencev, vsak imenuje enako število članov izmed uradnikov institucije iz funkcionalne skupine AD. Odbor izvoli predsednika. Člani skupnega odbora ne smejo biti člani odbora za poročila.

Kadar mora dati odbor za poročila priporočilo, ki se nanaša na uradnika, katerega neposredno nadrejeni je član odbora, ta ne sme sodelovati pri obravnavanju zadeve.";

(f) doda se naslednji oddelek:

"Oddelek 5

Skupni svetovalni odbor za ugotavljanje strokovne nesposobnosti

Člen 12

Skupni svetovalni odbor za ugotavljanje strokovne nesposobnosti sestavljajo predsednik in vsaj dva člana, ki sta uradnika iz razreda AD 14 ali višjega. Predsednik in člani so imenovani za tri leta. Polovico članov imenuje odbor uslužbencev, polovico pa organ za imenovanja. Predsednika imenuje organ za imenovanja iz seznama kandidatov, ki se pripravi skupaj z odborom uslužbencev.

Kadar obravnava primer uradnika iz razreda AD 14 ali nižjega, se v skupni svetovalni odbor vključita dva dodatna člana iz iste funkcionalne skupine in razreda kot zadevni uradnik, ki sta imenovana na enak način kot stalni člani.

Kadar mora skupni svetovalni odbor preučiti primer visokega vodstvenega uradnika v smislu člena 29(2) Kadrovskih predpisov, se ustanovi poseben priložnostni skupni svetovalni odbor, ki ga sestavljata dva člana, ki ju imenuje odbor uslužbencev in dva člana, ki ju imenuje organ za imenovanja, ki morajo biti vsaj iz razreda, enakega razredu zadevnega uradnika.

Organ za imenovanja in odbor uslužbencev se sporazumeta o priložnostnem postopku, s katerim se določijo ostali člani iz drugega odstavka, ki sodelujejo pri zadevah uradnikov, zaposlenih v državi izven Unije ali pogodbenih uslužbencev."

;

92. Priloga III se spremeni na naslednji način:

(a) člen 1(1) se spremeni na naslednji način:

(i) drugi pododstavek se spremeni, kakor sledi:

(A) v točki (c) se doda besedilo "in za ponujeno funkcionalno skupino in razred;"

(B) v točki (d) se pred "diplome" vstavi besedilo "v skladu s členom 5(3) Kadrovskih predpisov";

(ii) v tretjem pododstavku se besedilo "tretjega pododstavka člena 2" nadomesti s "člena 2(2)";

(b) člen 3 se spremeni na naslednji način:

(i) prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

"Komisijo za izbiro kandidatov sestavljajo predsednik, ki ga imenuje organ za imenovanja, in člani, ki jih v enakem številu imenujeta organ za imenovanja in odbor uslužbencev.";

(ii) v drugem pododstavku se besedilo "tretjega pododstavka člena 2" nadomesti s "člena 2(2)";

(iii) v četrtem odstavku se za besedo "iz" vstavi besedilo "funkcionalne skupine in";

(iv) doda se naslednji odstavek:

"Če ima komisija za izbiro kandidatov več kot štiri člane, morata biti v njej vsaj po dva člana vsakega spola";

(c) doda se naslednji člen:

"Člen 7

1. Po posvetovanju z odborom za Kadrovske predpise institucije pooblastijo Službo Evropskih skupnosti za izbor kadrov (v nadaljnjem besedilu "služba";), da sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev enakih standardov v postopkih izbire uradnikov Skupnosti in pri postopkih ocenjevanja in preizkušanja iz členov 45 in 45a Kadrovskih predpisov.

2. Naloga službe je:

(a) na zahtevo posameznih institucij organizirati javne natečaje;

(b) na zahtevo posameznih institucij zagotoviti tehnično pomoč pri notranjih natečajih, ki jih organizirajo same;

(c) določiti vsebino vseh preizkusov, ki jih organizirajo institucije, da zagotovi, da so zahteve iz člena 45(1)(c) Kadrovskih predpisov izpolnjene enotno in dosledno;

(d) prevzeti splošno odgovornost za opredelitev in organiziranje ocenjevanja jezikovnih sposobnosti, da zagotovi, da so zahteve iz člena 45(2) Kadrovskih predpisov izpolnjene enotno in dosledno.

3. Služba lahko na zahtevo posamezne institucije opravlja druge naloge, povezane z izbiro uradnikov.

4. Različnim institucijam na njihovo zahtevo pomaga pri izbiri začasnih in pogodbenih uslužbencev, predvsem pri opredeljevanju vsebine preizkusov in organizaciji postopka izbire v okviru členov 12 in 82 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.";

93. Edini člen Priloge IV se spremeni na naslednji način:

(a) v odstavkih 1 in 1a se številka "60" nadomesti s "63";

(b) odstavek 1a zamenja svoje mesto in postane odstavek 4, prvi pododstavek pa se nadomesti z naslednjim:

"4. V času upravičenosti do nadomestila in v naslednjih šestih mesecih imajo uradnik iz členov 41 in 50 Kadrovskih predpisov in po njem zavarovane osebe pravico do dajatev in storitev iz zdravstvenega zavarovanja, predvidenega v členu 72 Kadrovskih predpisov pod pogojem, da uradnik plačuje ustrezen prispevek, ki je izračunan glede na njegovo plačo ali njen odstotek, določen v odstavku 1 tega člena, odvisno od primera, in da nima zaposlitve ali dela."

94. Priloga IVa se nadomesti z naslednjim:

PRILOGA IVa

DELO Z DELOVNIM ČASOM, KRAJŠIM OD POLNEGA

Člen 1

Uradnik odda prošnjo za delo s krajšim delovnim časom preko svojega neposredno nadrejenega vsaj dva meseca pred zahtevanim datumom, razen v upravičenih nujnih primerih.

Dovoljenje se izda za najmanj en mesec dni in največ tri leta, brez poseganja v primere iz člena 15 in člena 55a(2)(e).

Pod enakimi pogoji ga je mogoče obnoviti. Uradnik vloži prošnjo za obnovitev najmanj dva meseca pred iztekom obdobja, za katero je dovoljenje izdano. Delo s krajšim delovnim časom ne more biti krajše od polovice običajnega delovnega časa.

Delo s krajšim delovnim časom se začne prvi dan meseca, razen v upravičenih primerih.

Člen 2

Organ za imenovanja lahko na uradnikovo zahtevo dovoljenje prekliče pred iztekom obdobja, za katerega je bilo izdano. Datum preklica ne sme biti več kot dva meseca po datumu, ki ga predlaga uradnik ali štiri mesece po tem datumu, če se delo s krajšim delovnim časom dovoli za več kot eno leto.

Organ za imenovanja lahko v izjemnih primerih in v interesu službe dovoljenje prekliče pred iztekom obdobja, za katerega je bilo izdano, z dvomesečnim odpovednim rokom.

Člen 3

Uradnik ima v obdobju, ko dela s krajšim delovnim časom, pravico do odstotka svojih osebnih prejemkov, ki ustreza odstotku običajnega delovnega časa. Vendar pa se odstotek ne uporabi za otroški dodatek, osnovni znesek gospodinjskega dodatka ali dodatek za šolanje.

Prispevki za zdravstveno zavarovanje se izračunajo glede na osnovno plačo, ki se izplača uradniku, ki dela s polnim delovnim časom. Prispevki za pokojninsko zavarovanje se izračunajo glede na osnovno plačo, ki jo dobiva uradnik, ki dela s krajšim delovnim časom. Uradnik lahko prav tako zahteva, da se prispevki za pokojninsko zavarovanje izračunajo glede na osnovno plačo, ki se izplačuje uradniku, ki dela s polnim delovnim časom, v skladu s členom 83 Kadrovskih predpisov. Za namene členov 2, 3 in 5 Priloge VIII se pridobljene pokojninske pravice izračunajo v sorazmerju z odstotkom plačanih prispevkov.

V obdobju, ko dela s krajšim delovnim časom, uradnik ne sme delati preko polnega delovnega časa ali imeti kakršne koli zaposlitve ali dela, razen take, ki je v skladu s členom 15 Kadrovskih predpisov.

Člen 4

Ne glede na prvi stavek prvega odstavka člena 3 uradnik, ki je starejši od 55 let in v okviru priprave na upokojitev dela s polovičnim delovnim časom, prejema znižano osnovno plačo, ki je enaka višjemu od dveh zneskov, dobljenih tako, da se za osnovno plačo za poln delovni čas uporabijo naslednji odstotki:

(a) bodisi 60 %;

(b) ali odstotek, ki ustreza delovni dobi v smislu členov 2, 3, 4, 5, 9 in 9a Priloge VIII na začetku dela s polovičnim delovnim časom, ki se mu prišteje 10 %.

Uradniki, ki vložijo prošnjo po tem členu, se morajo ob prenehanju dela s polovičnim delovnim časom bodisi upokojiti ali povrniti znesek, ki presega 50 % osnovne plače, ki so jo prejemali med delom s polovičnim delovnim časom.

Člen 5

Organ za imenovanja lahko določi podrobna pravila za uporabo teh določb.

;

95. Priloga V se spremeni na naslednji način:

(a) člen 6 se spremeni na naslednji način:

(i) prvi odstavek se spremeni, kakor sledi:

(A) v sedmi alinei se črtata besedi "rojstvo ali";

(B) za obstoječo sedmo alineo se vstavita naslednji dve alinei:

"— rojstvo otroka: 10 dni, ki jih je treba izrabiti v štirinajstih tednih po rojstvu,

— smrt matere na porodniškem dopustu: število dni, ki ustreza preostalemu porodniškemu dopustu; če umrla žena ni uradnica, se preostali porodniški dopust določi s smiselno uporabo določb člena 58 Kadrovskih predpisov.";

(C) za obstoječo osmo alineo se vstavi naslednja alinea:

"— zelo huda bolezen otroka, ki jo potrdi zdravnik, ali hospitalizacija otroka, starega 12 let ali manj: do pet dni;";

(D) za obstoječo deveto alineo se vstavita naslednji alinei:

"— posvojitev otroka: 20 tednov, ki se v primeru posvojitve invalidnega otroka povišajo na 24 tednov:

Za vsakega posvojenega otroka se dobi le en izredni dopust, ki si ga lahko razdelita oba posvojitelja, če sta uradnika. Dodeli se samo, če ima uradnikova žena zaposlitev ali delo s vsaj polovičnim delovnim časom. Če zakonec dela izven institucij Skupnosti in ima pravico do primerljivega dopusta, se od uradnikove upravičenosti odšteje ustrezno število dni.

V nujnih primerih lahko organ za imenovanja dodeli dodatni izredni dopust, kadar nacionalna zakonodaja države, v kateri teče postopek posvojitve, ki ni država zaposlitve uradnika posvojitelja, zahteva bivanje enega ali obeh posvojiteljev.

— 10-dnevni izredni dopust se dodeli, če uradnik nima pravice do polnega izrednega 20 ali 24 tedenskega dopusta zaradi razlogov iz prvega stavka te alinee; ta izredni dopust se za vsakega posvojenega otroka dodeli samo enkrat.";

(ii) v drugem odstavku se besedilo "tretjega odstavka člena 24 Kadrovskih predpisov" nadomesti s "člena 24a Kadrovskih predpisov.";

(iii) doda se naslednji odstavek:

"Neporočeni partner uradnika se za namene tega člena šteje kot zakonec, kadar so izpolnjeni prvi trije pogoji iz člena 1(2)(c) Priloge VII.";

(b) člen 7 se spremeni na naslednji način:

(i) črtata se drugi in tretji odstavek;

(ii) obstoječi peti odstavek se nadomesti z naslednjim:

"Prejšnje določbe se uporabljajo za uradnike, katerih kraj zaposlitve je na ozemljih držav članic. Če je kraj zaposlitve izven teh ozemelj, se potovalni čas določi s posebno odredbo, ki upošteva posebne potrebe.";

96. V Prilogi VI se v členih 1 in 3 besedilo "kategorij C in D" nadomesti z "razredov AST 1 do AST 4";

97. Priloga VII se spremeni na naslednji način:

(a) člen 1 se spremeni na naslednji način:

(i) odstavek 1 se nadomesti, kakor sledi:

"1. Gospodinjski dodatek se določi v osnovnem znesku 149,39 evrov, ki se mu prištejeta 2 % uradnikove osnovne plače.";

(ii) v odstavku 2 točka (c) postane točka (d), vstavi se nova točka:

"(c) uradnik, ki živi v registrirani izvenzakonski skupnosti, pod pogojem, da:

(i) par predloži dokument, ki ga država članica ali pristojni organ države članice prizna kot pravni dokument, ki potrjuje njun status izvenzakonskih partnerjev,

(ii) nobeden od partnerjev ni poročen ali ni v drugi izvenzakonski skupnosti,

(iii) partnerja nista v sorodu na kateri koli od naslednjih načinov: roditelj, otrok, stari starši, vnuk/-inja, brat, sestra, teta, stric, nečak, nečakinja, zet, snaha;

(iv) par nima pravne možnosti za poroko v državi članici; za namene te točke se šteje, da ima par zakonsko možnost poroke samo, kadar oba partnerja izpolnjujeta pogoje, določene v zakonodaji države članice, ki dovoljujejo poroke takih parov".

(iii) v novem odstavku 2(d) se besedilo "iz točk (a) in (b)" nadomesti z "iz točk (a), (b) in (c)";

(iv) v prvem stavku odstavka 3 se besedilo "tretje stopnje razreda C 3" nadomestijo z "druge stopnje razreda 3";

(b) člen 2 se spremeni na naslednji način:

(i) v odstavku 1 se številka "247,86 EUR" nadomesti z "326,44 EUR";

(ii) odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

"Vsak otrok, ki ga mora uradnik vzdrževati po sodbi, ki temelji na zakonodaji države članice o varstvu mladoletnikov, se šteje kot vzdrževani otrok.";

(c) člen 3 se spremeni na naslednji način:

(i) obstoječe besedilo člena postane odstavek 1 in se ustrezno oštevilči;

(ii) v novem odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

"1. Ob upoštevanju pogojev, določenih v splošnih izvedbenih predpisih, uradnik prejme dodatek za šolanje v višini dejanskih stroškov izobraževanja, ki jih nosi, do največ 221,50 EUR na mesec za vsakega vzdrževanega otroka v smislu člena 2(2) te priloge, ki je star najmanj pet let in se redno šola v osnovni ali srednji šoli, ki zaračunava šolnino, ali v visokošolskem zavodu. Zahteva glede šolanja v šoli, ki zaračunava šolnino, se ne uporablja za povračilo stroškov šolskega prevoza.";

(iii) tretji pododstavek se spremeni, kakor sledi:

(A) prvi stavek se nadomesti z naslednjim:

"V prvem pododstavku določeni najvišji znesek izplačanega dodatka se podvoji:";

(B) drugi alinei se doda naslednje besedilo:

"ali kadar otrok obiskuje visokošolski zavod v državi, ki ni država, v kateri je uradnikov kraj zaposlitve.";

(C) za drugo alineo se doda naslednja alinea:

"— v enakih pogojih kot v prejšnjih dveh alineah, osebam upravičenim do dodatka, ki niso aktivno zaposlene, pri čemer se upošteva kraj prebivanja namesto kraja zaposlitve.";

(iv) za tretji pododstavek se doda nov pododstavek, kakor sledi:

"Zahteva glede šolanja v šoli, ki zaračunava šolnino, se ne uporablja za plačila po tretjem pododstavku.";

(v) doda se naslednji odstavek:

"2. Za vsakega vzdrževanega otroka v smislu člena 2(2) te priloge, ki je mlajši od petih let ali se še ne šola redno v osnovni ali srednji šoli, znaša dodatek 79,74 EUR mesečno. Uporablja se prvi stavek zadnjega pododstavka odstavka 1.";

(d) črtata se oddelka 2a in 2b, vključno s členi 4a in 4b;

(e) člen 5(1) se spremeni na naslednji način:

(i) prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

"1. "Nadomestilo za nastanitev v višini dvomesečne osnovne plače";, če je uradnik upravičen do gospodinjskega dodatka, in v višini ene mesečne osnovne plače v drugih primerih, se izplača zaposlenemu uradniku, ki predloži dokazila, da je moral spr