1.

Priloga I se nadomesti z naslednjim: „PRILOGA I Minimalne zahteve za programe spremljanja in nadzora bolezni modrikastega jezika (iz člena 4) 1. Splošne zahteve Namen programov spremljanja in nadzora bolezni modrikastega jezika je: (a) odkrivanje morebitnega vnosa virusa bolezni modrikastega jezika in (b) dokazovanje odsotnosti nekaterih serotipov navedenega virusa v državi članici ali na epidemiološko pomembnem geografskem območju, kjer je to primerno, ali (c) določanje sezone brez vektorjev (entomološki nadzor). Referenčna geografska enota za namene spremljanja in nadzora bolezni modrikastega jezika se določi z mrežo velikosti približno 45 × 45 km (približno 2 000 km2), razen če posebne okoljske razmere upravičujejo drugačno velikost. Če je ustrezno, lahko države članice kot referenčno geografsko enoto za spremljanje in nadzor uporabijo tudi izraz ‚regija‘, kot je opredeljen v členu 2.2(p) Direktive 64/432/EGS, ali regije iz Priloge X k Odločbi Komisije 2005/176/ES z dne 1. marca 2005 o kodificirani obliki in kodah za prijavljanje živalskih bolezni v skladu z Direktivo Sveta 82/894/EGS (1). 2. Programi za spremljanje in nadzor bolezni modrikastega jezika, namenjeni odkrivanju morebitnega vnosa virusa bolezni modrikastega jezika Programi za spremljanje in nadzor bolezni modrikastega jezika, namenjeni odkrivanju morebitnega vnosa virusa bolezni modrikastega jezika, vključujejo vsaj pasivni klinični nadzor in aktivni laboratorijski nadzor. 2.1 Pasivni klinični nadzor vključuje uradni in ustrezno dokumentiran stalni sistem, namenjen odkrivanju in preiskovanju kakršnih koli sumov, vključno s sistemom za zgodnje opozarjanje na poročila o sumih. Lastniki ali rejci živali ter veterinarji morajo pristojnemu organu takoj poročati o vsakem sumu. 2.2 Aktivni laboratorijski nadzor vključuje letni program, ki zajema vsaj enega od naslednjih ukrepov, in sicer serološko/virološko spremljanje s kontrolnimi živalmi, serološke/virološke raziskave ali ciljno spremljanje in nadzor, ki temeljita na oceni tveganja. — Vzorčenje lahko poteka v vnaprej določenih intervalih skozi vse leto, vendar mora vsaj enkrat letno potekati v tistem obdobju leta, ko je odkritje okužbe ali serokonverzije najverjetnejše. — Programi spremljanja in nadzora morajo biti zasnovani tako, da se vzorci odvzamejo dovzetnim živalim (živalim, ki niso bile cepljene in ki so bile izpostavljene primernemu vektorju), reprezentativnim glede na strukturo populacije dovzetnih vrst na epidemiološko pomembnem geografskem območju. — Velikost vzorca je treba izračunati tako, da se na podlagi znanega tveganja ciljne populacije ugotovi ustrezna vzorčna razširjenost s 95-odstotno gotovostjo v populaciji dovzetnih vrst na navedenem epidemiološko pomembnem geografskem območju. Če znanstveni podatki o pričakovani razširjenosti v ciljni populaciji niso na voljo, je treba velikost vzorca izračunati tako, da se ugotovi 20-odstotna razširjenost. — Kadar vzorci ne izvirajo iz posameznih živali, je treba velikost vzorca prilagoditi skladno z občutljivostjo uporabljenih diagnostičnih postopkov. — Laboratorijski nadzor je zasnovan tako, da pozitivnim presejalnim testom sledijo serološki/virološki testi za posebne serotipe, namenjeni potrditvi serotipa ali serotipov virusa bolezni modrikastega jezika, katerih prisotnost na epidemiološko pomembnem geografskem območju je pričakovana, in potrebni za potrditev kroženja posebnega serotipa. 3. Programi za spremljanje in nadzor, namenjeni dokazovanju odsotnosti nekaterih serotipov virusa bolezni modrikastega jezika v državi članici ali na epidemiološko pomembnem geografskem območju Programi spremljanja in nadzora, ki so namenjeni dokazovanju odsotnosti kroženja virusa bolezni modrikastega jezika, morajo izpolnjevati pogoje iz točk 2.1 in 2.2. Velikost vzorca za aktivni laboratorijski nadzor je treba izračunati tako, da se s 95-odstotno gotovostjo ugotovi 5-odstotna razširjenost (2). Poleg tega: (a) mora država članica za namene umika epidemiološko pomembnega geografskega območja iz območja z omejitvami iz člena 6(2) dokazati, da virus bolezni modrikastega jezika vsaj dve leti, vključno z dvema sezonama aktivnosti vektorja, ne kroži več. Države članice Komisiji predložijo ustrezne pretekle epidemiološke podatke o programu spremljanja in nadzora ter njegove letne rezultate preteklih treh let, med drugim vsaj naslednje: (i) opis raziskav, ki trenutno potekajo, in vrsta opravljenega diagnostičnega testa (ELISA, seronevtralizacijski test, PCR, izolacija virusa); (ii) vzorčene vrste in število odvzetih vzorcev na dovzetno vrsto živali; če se uporabljajo zbiri seruma, je treba poročati o oceni števila živali, ki ustrezajo testiranim zbirom; (iii) geografska pokritost vzorcev; (iv) pogostost in čas vzorčenja; (v) število pozitivnih rezultatov po vrsti živali in geografskem območju; (b) mora država članica za namene razmejitve „območja, začasno prostega bolezni“ iz člena 7(2a) dokazati, da virus bolezni modrikastega jezika vsaj eno leto, vključno z eno sezono aktivnosti vektorja, ne kroži več. Države članice Komisiji predložijo ustrezne pretekle epidemiološke podatke o programu spremljanja in nadzora ter njegove rezultate preteklih dveh let, ki vključujejo vsaj podatke iz točk (a)(i) do (v). 4. Programi spremljanja in nadzora, namenjeni določanju sezone brez vektorjev (entomološki nadzor) Entomološki nadzor za določanje sezone brez vektorjev, opredeljene v Prilogi V, mora ustrezati naslednjim zahtevam: (a) vključuje vsaj dejaven letni program zajemanja vektorjev s stalno nameščenimi aspiracijskimi pastmi, namenjenimi določitvi populacijske dinamike vektorja; (b) aspiracijske pasti, opremljene z ultravijolično lučjo, je treba uporabljati v skladu z vnaprej določenimi protokoli; pasti se uporabljajo ponoči, pri čemer je pogostost vsaj naslednja: — ena noč na teden v mesecu pred pričakovanim začetkom in v mesecu pred pričakovanim koncem sezone brez vektorjev, — ena noč na mesec med sezono brez vektorjev. Na podlagi dokazov, zbranih v prvih treh letih uporabe aspiracijskih pasti, se lahko pogostost njihove uporabe prilagodi; (c) vsaj ena aspiracijska past mora biti nameščena na vsakem epidemiološko pomembnem območju na celotnem območju, na katerem v določeni sezoni ni bolezni modrikastega jezika. Delež mušic, ujetih v aspiracijske pasti, je treba poslati v specializiran laboratorij, ki je opremljen za štetje in določanje domnevnih vrst vektorjev.