Uredba Komisije (ES) št. 216/96

z dne 5. februarja 1996

o poslovniku odborov za pritožbe pri Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 z dne 20. decembra 1994 o blagovni znamki Skupnosti [1], kakor je spremenjena z Uredbo (ES) št. 3288/94 [2], zlasti člena 140(3),

ker Uredba (ES) št. 40/94 (v nadaljnjem besedilu "Uredba") ustvarja nov sistem blagovnih znamk, ki omogoča, da se blagovna znamka, ki učinkuje po vsej Skupnosti, pridobi na podlagi prijave Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) ("Uradu");

ker za ta namen Uredba vsebuje zlasti nujno potrebne določbe postopka, ki vodi k registraciji blagovne znamke Skupnosti, pa tudi določbe o upravljanju z blagovnimi znamkami Skupnosti, pritožbami na odločbe Urada in postopku v zvezi z razveljavitvijo ali ničnostjo blagovne znamke Skupnosti;

ker so po členu 130 Uredbe odbori za pritožbe zadolženi za odločanje o pritožbah v zvezi z odločbami preizkuševalcev, oddelkov za ugovore, oddelka za upravljanje z blagovnimi znamkami in pravne zadeve in oddelkov za izbris;

ker naslov VII Uredbe vsebuje osnovna načela v zvezi s pritožbami na odločbe preizkuševalcev, oddelkov za ugovore, oddelka za upravljanje z blagovnimi znamkami in pravne zadeve ter oddelkov za izbris;

ker naslov X Uredbe Komisije (ES) št. 2868/95 z dne 13. decembra 1995 za izvajanje Uredbe Sveta št. 40/94 o blagovni znamki Skupnosti [3] vsebuje pravila za izvajanje naslova VII Uredbe;

ker ta uredba dopolnjuje ta druga pravila, zlasti glede organizacije odborov in ustnega postopka;

ker naj organ, ustanovljen v ta namen, pred začetkom vsakega delovnega leta vzpostavi shemo za razporeditev dela med odbori za pritožbe; ker naj ta organ pri tem uporablja objektivne kriterije, na primer razrede proizvodov in storitev ali začetnice imen vložnikov;

ker je treba za olajšano obravnavanje in reševanje pritožb za vsak primer imenovati poročevalca, ki naj bo med drugim zadolžen za pripravo sporočil strankam in pripravljanje osnutkov odločb;

ker stranke v postopku pri odborih za pritožbe morda niso v položaju ali morda nočejo postavljati odboru za pritožbe vprašanja splošnega pomena v zvezi s tekočo zadevo; ker naj bodo odbori za pritožbe torej pooblaščeni za to, da po uradni dolžnosti ali v skladu z zahtevo s strani predsedujočega pozovejo predstojnika urada, naj poda pripombe k vprašanjem splošnega interesa glede na tekočo zadevo pri odborih za pritožbe;

ker so ukrepi, predvideni v tej uredbi, v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega po členu 141 Uredbe,

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Porazdelitev dolžnosti in pristojni organ za porazdelitev

1. Pred začetkom vsakega delovnega leta se porazdelijo dolžnosti odborom za pritožbe po objektivnih kriterijih in imenujejo člani vsakega od odborov in njihovi namestniki. Vsak član odbora za pritožbe se lahko imenuje v več odborov za pritožbe kot član ali namestnik. Ti ukrepi se, kadar je to potrebno, v zadevnem delovnem letu lahko spremenijo.

2. Ukrepe iz odstavka 1 sprejema organ, ki ga sestavlja predstojnik Urada kot predsednik, namestnik predstojnika Urada, zadolžen za odbore za pritožbe, predsedniki odborov za pritožbe in trije drugi člani odborov za pritožbe, izvoljeni za polnopravno članstvo v teh odborih, z izjemo predsednikov, za zadevno delovno leto. Odločitev organa je veljavna le, če je prisotnih vsaj pet njegovih članov, vključno s predstojnikom ali namestnikom predstojnika Urada in dvema predsednikoma odborov za pritožbe. Sklepi se sprejemajo z večino glasov. V primeru neodločenega izida glasovanja je odločilen glas predsednika. Organ lahko določi svoj notranji poslovnik.

3. Organ iz odstavka 2 odloča glede sporov v zvezi s porazdelitvijo dolžnosti med različne odbore za pritožbe.

4. Dokler niso ustanovljeni več kot trije odbori za pritožbe, organ iz odstavka 2 sestavljajo predstojnik Urada, ki deluje kot predsednik, namestnik predstojnika Urada, zadolžen za odbore za pritožbe, predsednik ali predsedniki že ustanovljenih odborov za pritožbe, in eden ostalih članov odborov za pritožbe, polnopravno izvoljen v odbor, razen predsednika ali predsednikov, za zadevno delovno leto. Odločitev organa je veljavna le, če so prisotni vsaj trije člani, vključno s predstojnikom ali namestnikom predstojnika Urada.

Člen 2

Nadomeščanje članov

1. Razlogi za nadomeščanje z namestniki so zlasti dopust, bolniška odsotnost, neizogibne obveznosti in razlogi za izločitev iz člena 132 Uredbe.

2. Vsak član, ki prosi za nadomeščanje z namestnikom, o svoji nedosegljivosti nemudoma obvesti predsednika zadevnega odbora.

Člen 3

Izločitev in ugovor

1. Če odbor pozna možen razlog za izločitev ali ugovor v skladu s členom 132(3) Uredbe, ki ne izhaja od samega člana ali katere koli stranke v postopku, se uporabi postopek iz člena 132(4) Uredbe.

2. Zadevnega člana se pozove, naj poda svoje pripombe glede tega, ali obstaja razlog za izločitev ali ugovor.

3. Preden se odloči glede ukrepanja v skladu s členom 132(4) Uredbe, o primeru ne teče nadaljnji postopek.

Člen 4

Poročevalci

1. Predsednik vsakega odbora za vsako pritožbo imenuje člana svojega odbora ali sebe samega kot poročevalca.

2. Poročevalec predhodno preuči pritožbo. Lahko pripravi poročila za stranke ob upoštevanju navodil predsednika odbora. Sporočila podpiše poročevalec v imenu odbora.

3. Poročevalec pripravi interne sestanke odbora in ustne postopke.

4. Poročevalec pripravi osnutke odločb.

Člen 5

Tajništva

1. Za odbore za pritožbe se ustanovijo tajništva. Tajniki so zadolženi za opravljanje tajniških poslov. Eden od tajnikov se lahko imenuje za višjega tajnika.

2. Organ, predviden s členom 1(2), lahko tajnike zadolži za izvajanje funkcij, ki pravno ali tehnično niso težavne, zlasti v zvezi z zastopanjem, oddajo prevodov, pregledovanjem spisov in obvestili.

3. Tajnik predsedniku zadevnega odbora odda poročilo o sprejemljivosti vsake na novo vložene pritožbe.

4. Zapisnik o ustnem postopku in pridobivanju dokazov sestavi tajnik, ali, če se s tem strinja predstojnik Urada, drugi uradnik Urada, ki ga imenuje predsednik odbora.

Člen 6

Spremembe v sestavi odbora

1. Če se sestava odbora po ustnem postopku spremeni, se stranke v postopku obvesti, da se na zahtevo katere koli stranke izvede nov ustni postopek pred odborom v novi sestavi. Novi ustni postopek se izvede tudi, če tako zahteva nov član in če na to pristanejo drugi člani odbora.

2. Novega člana v enaki meri kot druge člane obvezuje vmesna odločba, ki je že sprejeta.

3. Če član takrat, ko je odbor že prišel do dokončne odločbe, ni sposoben odločati, se ga ne zamenja z namestnikom. Če predsednik ni sposoben odločati, član zadevnega odbora z najdaljšim stažem pri odboru oziroma v primeru enakega staža starejši član podpiše odločbo v imenu predsednika.

Člen 7

Združitev pritožbenih postopkov

1. Če je proti odločbi vloženih več pritožb, se te pritožbe obravnavajo v istem postopku.

2. Če so pritožbe vložene proti različnim odločbam in se odloči, da vse pritožbe obravnava en odbor v isti sestavi, lahko ta odbor pritožbe obravnava v združenem postopku ob soglasju strank.

Člen 8

Vrnitev oddelku prve stopnje v novo odločanje

Kadar je postopek oddelka prve stopnje, katerega odločba je predmet pritožbe, razveljavljen zaradi bistvenih pomanjkljivosti, oddelek razveljavi odločbo in, razen v primeru, da obstajajo nasprotni razlogi, vrne primer na prvo stopnjo ali sam odloči o zadevi.

Člen 9

Ustni postopek

1. Če je predviden ustni postopek, odbor zagotovi, da so stranke pred zaslišanjem priskrbele vse potrebne informacije in dokumente.

2. Kadar odbor izda vabilo na ustni postopek, lahko priloži sporočilo, ki opozarja na zadeve, ki se zdijo posebej pomembne, ali na dejstvo, da se določena vprašanja več ne zdijo sporna, ali pa vsebuje druga opažanja, ki lahko pripomorejo k temu, da se ustni postopek osredotoči na bistvene zadeve.

3. Odbor zagotovi, da je primer zrel za odločitev ob zaključku ustnega postopka, razen če obstajajo posebni nasprotni razlogi.

Člen 10

Obvestila strankam

Če odbor oceni, da je primerno obvestiti stranke glede mogoče ocene vsebinskih ali pravnih zadev, se takšno obvestilo oblikuje tako, da iz njega ne izhaja, da je odbor na kakršen koli način vezan nanj.

Člen 11

Pripombe k vprašanjem splošnega interesa

Odbor lahko na lastno pobudo ali na pisno utemeljeno zahtevo predstojnika Urada slednjega pozove, naj poda pisne ali ustne pripombe k vprašanjem splošnega interesa, ki se pojavijo v tekočem postopku. Stranke imajo pravico podati svoja opažanja glede predstojnikovih pripomb.

Člen 12

Posvetovanje pred odločanjem

Poročevalec drugim članom odbora predloži osnutek odločbe, ki naj bi bila sprejeta, in določi razumen rok za ugovore ali zahtevo za spremembe. Odbor se sestane, da presodi o odločbi, ki naj bi bila sprejeta, če se izkaže, da vsi člani odbora niso istega mnenja. Pri posvetovanju sodelujejo le člani odbora; predsednik zadevnega odbora pa lahko za sodelovanje pooblasti druge uradnike, na primer tajnike ali tolmače. Posvetovanje je tajno.

Člen 13

Vrstni red glasovanja

1. Med posvetovanjem med člani odbora prvi pove svoje mnenje poročevalec, zadnji pa predsednik, če poročevalec in predsednik nista ista oseba.

2. Če je potrebno glasovanje, se glasuje v enakem zaporedju, razen v primeru, ko je predsednik tudi poročevalec in tako glasuje zadnji. Ni se dovoljeno vzdržati.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti obvezujoča in se neposredno uporabi v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. februarja 1996

Za Komisijo

Mario Monti

Član Komisije

[1] UL L 11, 14.1.1994, str. 1.

[2] UL L 349, 31.12.1994, str. 83.

[3] UL L 303, 15.12.1995, str. 1.

--------------------------------------------------