SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/1472

z dne 20. marca 2020

o državni pomoči SA.39078 – 2019/C (ex 2014/N), ki jo je Danska zagotovila podjetju Femern A/S

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 1683)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo pripombe v skladu z navedeno določbo (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

(1) Komisija je 13. julija 2009 odobrila pomoč za financiranje faze načrtovanja projekta fiksne povezave pasu Fehmarn (v nadaljnjem besedilu: odločitev o načrtovanju) (2).

(2) Po fazi pred priglasitvijo so danski organi z dopisom z dne 22. decembra 2014 Komisiji v skladu s členom 108(3) Pogodbe priglasili model financiranja projekta fiksne povezave pasu Fehmarn.

(3) Komisija je 5. junija 2014, 5. septembra 2014, 26. novembra 2014, 19. januarja 2015 in 22. aprila 2015 prejela pet pritožb (3), v katerih je bilo navedeno, da je Danska dodelila nezakonito in nezdružljivo državno pomoč podjetjema Femern A/S in A/S Femern Landanlæg za načrtovanje, gradnjo in upravljanje v okviru projekta fiksne povezave pasu Fehmarn (4).

(4) Komisija se je 23. julija 2015 odločila, da ne bo nasprotovala ukrepom, ki jih je Danska odobrila za podjetji A/S Femern Landanlæg in Femern A/S (v nadaljnjem besedilu: odločitev o gradnji) (5). Operativni del navedene odločitve je razdeljen na dva dela. V prvem delu je Komisija sklenila, da ukrepi, odobreni podjetju A/S Femern Landanlæg za načrtovanje, gradnjo in upravljanje cestnih in železniških povezav z zaledjem na Danskem, ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. V drugem delu je Komisija sklenila, da so ukrepi, odobreni podjetju Femern A/S za načrtovanje, gradnjo in upravljanje fiksne povezave, tudi če bi pomenili državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, združljivi z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe. Komisija je 16. septembra 2015 pritožnikom poslala odločitev o gradnji.

(5) Po ničnostnih tožbah, ki sta ju vložila dva pritožnika (6), je Splošno sodišče s sodbama z dne 13. decembra 2018 (7) odločitev o gradnji razglasilo za nično v delu, v katerem je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala ukrepom, ki jih je Danska odobrila podjetju Femern A/S za načrtovanje, gradnjo in upravljanje fiksne povezave (infrastruktura od obale do obale).

(6) Splošno sodišče je tožbo v preostalem delu zavrnilo. Zlasti je zavrnilo trditve vložnikov v zvezi s sklepom Komisije, da ukrepi, odobreni podjetju A/S Femern Landanlæg za načrtovanje, gradnjo in upravljanje cestnih in železniških povezav z zaledjem na Danskem, ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.

(7) Oba pritožnika sta vložila pritožbi zoper sodbi z dne 13. decembra 2018 (8).

(8) Službe Komisije so se 24. januarja in 22. maja 2019 sestale z danskimi organi. Poleg tega so imele 12. aprila in 20. junija 2019 telefonsko konferenco z danskimi organi. Službe Komisije so 26. marca, 18. aprila in 24. aprila 2019 poslale dodatne zahteve za informacije. Danski organi so dodatne informacije predložili 18. januarja, 4. februarja, 25. februarja, 28. marca, 5. aprila, 7. maja, 8. maja, 16. maja, 20. maja, 28. maja in 10. junija 2019.

(9) Službe Komisije so se 18. marca 2019 sestale s podjetjem Stena Line Scandinavia AB (v nadaljnjem besedilu: Stena Line), 25. marca 2018 pa s podjetjema Scandlines Danmark ApS in Scandlines Deutschland GmbH (v nadaljnjem besedilu: Scandlines). Službe Komisije so se 4. aprila 2019 sestale z nevladno organizacijo Naturschutzbund Deutschland e.V. (v nadaljnjem besedilu: NABU), 13. maja 2019 pa z združenjem švedskih ladjarjev Föreningen för Svensk Sjöfart (v nadaljnjem besedilu: FSS). Komisija je 29. januarja, 14. februarja, 18. februarja, 26. marca, 15. aprila, 16. aprila, 24. aprila, 24. maja, 29. maja, 6. junija in 7. junija 2019 prejela dodatne informacije zainteresiranih strani. Komisija je 29. januarja 2019 prejela dopis podjetja Scandlines, na katerega je odgovorila 8. februarja 2019. Komisija je 20. februarja 2019 prejela dodaten dopis podjetja Scandlines, na katerega je odgovorila 13. marca 2019. Komisija je 7. februarja 2019 prejela dopis podjetja Stena Line, na katerega je odgovorila 28. februarja 2019. Komisija je 18. februarja 2019 prejela dopis organizacije NABU, na katerega je odgovorila 18. marca 2019. Komisija je 19. februarja 2019 prejela dopis združenja FSS, na katerega je odgovorila 8. marca 2019. Komisija je 12. marca 2019 prejela dopis združenja nemških ladjarjev Verband Deutscher Reeder (v nadaljnjem besedilu: VDR), na katerega je odgovorila 21. marca 2019. Komisija je 28. marca 2019 prejela dopis družbe Grimaldi Group, na katerega je odgovorila 16. aprila 2019. Komisija je 8. aprila 2019 prejela dopis pristanišča Trelleborg, na katerega je odgovorila 9. aprila 2019. Komisija je 15. aprila 2019 prejela dopis pristanišča Trelleborg, na katerega je odgovorila 2. maja 2019. Komisija je 15. aprila 2019 prejela dopis združenja Aktionsbündnis gegen eine feste Fehmarnbeltquerung e.V., na katerega je odgovorila 2. maja 2019.

(10) Komisija je z dopisom z dne 14. junija 2019 obvestila danske organe o svoji odločitvi o začetku postopka iz člena 108(2) Pogodbe v zvezi z javnim financiranjem fiksne povezave (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka).

(11) Sklep o začetku postopka je bil 5. julija 2019 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (9). Komisija je v sklepu o začetku postopka zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe v enem mesecu.

(12) Službe Komisije so danskim organom 12. julija 2019 posredovale predhodne pripombe podjetja Scandlines z dne 7. junija 2019. Službe Komisije so danskim organom 23. julija 2019 posredovale druge predhodne pripombe in stališča podjetja Scandlines z dne 28. januarja 2019 in 29. maja 2019.

(13) Podjetje Scandlines je z zaporednimi zahtevami zaprosilo za podaljšanje roka za predložitev pripomb na sklep o začetku postopka do konca avgusta/začetka septembra. Službe Komisije so 22. julija 2019 privolile v podaljšanje roka za deset delovnih dni do 20. avgusta 2019, pozneje pa so podaljšanje odobrile tudi drugim zainteresiranim stranem.

(14) Podjetje Scandlines je 17. avgusta 2019 vložilo tožbo za razglasitev ničnosti sklepa o podaljšanju roka za predložitev pripomb do 20. avgusta 2019, namesto do konca meseca, kot so zahtevali. Podjetje Scandlines je istega dne vložilo ločen predlog, s katerim je zahtevalo, naj predsednik Splošnega sodišča Komisiji z začasno odredbo naloži prekinitev formalnega postopka preiskave in/ali prepreči sprejetje končnega sklepa Komisije ali izda drugo obliko ustrezne začasne odredbe.

(15) Predsednik Splošnega sodišča je s sklepom z dne 13. septembra 2019 zavrnil predlog za izdajo začasne odredbe (10). Podjetje Scandlines je nato umaknilo povezano ničnostno tožbo (11).

(16) Pripombe je predložilo enajst zainteresiranih strani. Združenje danskih trajektnih prevoznikov je pripombe predložilo 16. avgusta 2019. Združenje ladjarjev Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: ECSA) je pripombe predložilo 19. avgusta 2019. Združenje FSS je pripombe predložilo 20. avgusta 2019. Podjetje Scandlines, združenje Aktionsbündnis gegen eine feste Fehmarnbeltquerung e.V., organizacija NABU, podjetja Rederi Aktiebolaget Nordö-Link, Stena Line, Trelleborg Hamn AB in Rostock Port GmbH ter združenje VDR so pripombe predložili 21. avgusta 2019. Zainteresirane strani opravljajo dejavnosti v sektorju pomorskega prometa (operaterji trajektnih prevozov, pristanišča in združenja) ali so neprofitne organizacije z domnevnim interesom pri infrastrukturi od obale do obale. Službe Komisije so danskim organom z dopisom z dne 3. septembra 2019 posredovale nezaupno različico pripomb enajstih zainteresiranih strani ter danskim organom dale možnost, da se odzovejo. Danski organi so 4. oktobra 2019 predložili svoja stališča v zvezi z navedenimi pripombami ter tako dopolnili svoje pripombe glede sklepa o začetku postopka z dne 26. avgusta 2019.

(17) Službe Komisije so imele 27. junija, 2., 5. in 9. julija, 3. oktobra, 4., 12., 15., 19., 22. in 25. novembra 2019, nato pa še 7. in 14. januarja ter 6. februarja 2020 telefonske konference z danskimi organi. Službe Komisije so se 18. decembra 2019 v Bruslju sestale z danskimi organi. Službe Komisije so poslale dodatne zahteve za informacije 8., 12. in 17. julija, 3. in 12. septembra, 4., 17., 18. in 24. oktobra, 5., 13., 25. in 27. novembra 2019, nato pa še 7. in 9. januarja ter 3., 4., 14., 18., 19. in 28. februarja 2020. Danski organi so leta 2019 predložili dodatne informacije 27. junija, 1., 4., 5., 10., 12. in 15. julija, 21. in 27. avgusta, 13. in 26. septembra, 1., 9., 11., 23., 27. in 29. oktobra, 6., 7., 11., 14., 18., 22. in 25. novembra ter 10. in 20. decembra. Danski organi so leta 2020 predložili dodatne informacije 3., 7., 13., 15., 21. januarja, 4., 6., 11., 12., 14., 20. in 21. februarja in 3. marca 2020. Danski organi so s sporočilom z dne 5. marca 2020 revidirali svojo prvotno priglasitev.

(18) Komisija je prejela tudi dodatne pripombe podjetij Scandlines in Stena Line, vendar ji teh pripomb v skladu s sodbo v zadevi Mytilinaios Anonymos Etairia – Omilos Epicheiriseon (12) ni treba upoštevati, saj so bile predložene prepozno. Komisija je te dodatne pripombe podjetja Scandlines prejela 26. oktobra 2019 in 20. februarja 2020 ter jih posredovala danskim organom 4. novembra 2019 oziroma 28. februarja 2020. Danski organi so predložili svoja stališča glede teh pripomb 6. novembra 2019 oziroma 3. marca 2020. Podjetje Scandlines je imelo 25. februarja 2020 telefonsko konferenco s službami Komisije in predložilo dodatne informacije 5. marca 2020. Komisija je dodatne pripombe podjetja Stena Line prejela 13. decembra 2019 in jih posredovala danskim organom 23. decembra 2019. Danski organi so predložili svoja stališča glede teh pripomb 8. januarja 2020.

(19) Komisija je 9. septembra 2019 prejela dopis danskih organov, na katerega je odgovorila 30. septembra 2019.

(20) Danski organi so se z dopisom z dne 4. marca 2020 strinjali, da se ta sklep sprejme in priglasi v angleškem jeziku.

Pojasnilo glede področja uporabe tega sklepa

(21) Podjetje Scandlines je 2. avgusta 2016 Komisiji poslalo uradni opomin, v katerem jo je pozvalo k sprejetju ukrepov v zvezi z nekaterimi domnevnimi ukrepi pomoči v korist podjetja Femern A/S, ki jih po mnenju podjetja Komisija v svoji odločitvi o gradnji ni obravnavala, čeprav so bili ti ukrepi pomoči navedeni v pritožbi podjetja.

(22) Službe Komisije so na navedeni dopis odgovorile z dopisom z dne 30. septembra 2016. Navedle so, da se je odločitev o gradnji nanašala na dva domnevna ukrepa pomoči, in sicer netržne pristojbine za uporabo železniške infrastrukture in brezplačno uporabo državnih nepremičnin v fazi gradnje projekta. V zvezi z drugimi domnevnimi ukrepi pomoči je Komisija v skladu s členom 24(2) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba) (13) menila, da dejstva in pravna vprašanja, ki jih je predložilo podjetje Scandlines, niso zadosten razlog, da bi bil na podlagi prima facie preučitve ugotovljen obstoj nezakonite pomoči. Zato je podjetje Scandlines pozvala, naj v enem mesecu predloži morebitne pripombe. Komisija je navedene pripombe prejela 30. oktobra 2016.

(23) Podjetje Scandlines je 12. decembra 2016 vložilo tožbo za razglasitev ničnosti dopisa z dne 30. septembra 2016 (14). Istega dne je zoper Komisijo vložilo tudi tožbo zaradi opustitve ukrepanja v zvezi s pritožbo podjetja (15).

(24) Podjetje Scandlines je 30. julija 2018 Komisiji poslalo drugi uradni opomin (16), s katerim jo je pozvalo, naj opredeli stališče do drugih domnevnih ukrepov pomoči po pripombah z dne 30. septembra 2016. Komisija je 28. septembra 2018 sprejela odločitev (v nadaljnjem besedilu: odločitev iz leta 2018) (17), s katero je potrdila, da državna poroštva v korist podjetja A/S Femern Landanlæg ter državna posojila v korist podjetij Femern A/S in A/S Femern Landanlæg, pa tudi domnevna nezakonita pomoč, ki je presegala znesek iz odločitve o načrtovanju, in domnevna nezakonita pomoč v obliki davčnih ugodnosti ne pomenijo nezakonite državne pomoči. Komisija je v isti odločitvi sklenila, da je domnevna nezakonita pomoč podjetju Femern A/S v obliki kapitalske injekcije združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, kolikor pomeni državno pomoč, ki ni zajeta z odločitvijo o načrtovanju. Podjetje Scandlines je 4. januarja 2019 vložilo tožbo za razglasitev ničnosti te odločitve (18).

(25) Splošno sodišče je s sklepoma z dne 13. decembra 2018 tožbo za razglasitev ničnosti dopisa Komisije z dne 30. septembra 2016 in tožbo zaradi opustitve ukrepanja zavrglo kot nedopustni (19). Podjetje Scandlines je vložilo pritožbo zoper sklep, s katerim je bila ničnostna tožba zavržena (20).

(26) Komisija je v sklepu o začetku postopka preklicala odločitev iz leta 2018 v delu, ki se nanaša na ukrepe, odobrene podjetju Femern A/S za načrtovanje, gradnjo in upravljanje fiksne povezave. Navedeni ukrepi so zato vključeni v oceno v tem sklepu.

(27) Kot je navedeno v sklepu o začetku postopka, ta postopek zajema tudi vse ukrepe, pomembne za fazo načrtovanja projekta, ki se nanašajo na fiksno povezavo.

(28) Ta sklep se ne nanaša na ukrepe v korist podjetja A/S Femern Landanlæg, pomembne za financiranje povezav z zaledjem, kot je pojasnjeno tudi v sklepu o začetku postopka. Ne zajema niti drugih morebitnih ukrepov, ki niso navedeni v oddelku 2.4 in jih je danska odobrila ali domnevno odobrila podjetjem Femern A/S, A/S Femern Landanlæg, Sund & Bælt Holding A/S ali drugim povezanim podjetjem.

(29) Podjetje Scandlines je 6. novembra 2017 vložilo dodatno pritožbo glede domnevnih nezakonitih in nezdružljivih ukrepov pomoči, uporabljenih za financiranje dejavnosti podjetja Femern A/S, ki so domnevno povezane s promocijo in trženjem fiksne povezave (v nadaljnjem besedilu: dejavnosti promocije/trženja/obveščanja). Ukrepi iz navedenega dopisa so bili vključeni na področje uporabe sklepa o začetku postopka, zato so ocenjeni v tem sklepu.

2. NATANČEN OPIS PROJEKTA IN UKREPOV

2.1 Projekt fiksne povezave pasu Fehmarn

(30) Projekt fiksne povezave pasu Fehmarn sestavlja infrastruktura od obale do obale (v nadaljnjem besedilu: fiksna povezava) ter železniške in cestne povezave z zaledjem.

(31) Fiksna povezava bo zgrajena v obliki predora pod vodo med krajema Rødby na otoku Lolland na Danskem in Puttgarden v Nemčiji. Dolga bo približno 19 kilometrov, vključevala pa bo elektrificirano dvotirno železniško progo in štiripasovno avtocesto z odstavnimi pasovi.

(32) Danske povezave z zaledjem vključujejo obstoječo, približno 120 kilometrov dolgo železniško povezavo med krajema Ringsted in Rødby, ki je v lasti podjetja Banedanmark (v nadaljnjem besedilu: Rail Net Denmark), tj. državnega upravljavca železniške infrastrukture. Celotni odsek železniške proge od mesta Ringsted do mesta Rødby bo elektrificiran in opremljen z novimi sistemi signalizacije v skladu s stopnjo 2 ERTMS (21). Danske povezave z zaledjem bodo zajemale tudi potrebne okoljske izboljšave in nadgradnjo obstoječe avtocestne infrastrukture na otoku Lolland, tj. obstoječe avtoceste E47 med krajema Rødbyhavn in Sakskøbing. Nazadnje, obstoječi odsek enotirne železniške proge med krajema Vordingborg in Rødby bo razširjen na dvotirno železniško progo.

(33) Cilj projekta fiksne povezave pasu Fehmarn je izboljšati pogoje za potniški in tovorni promet med nordijskimi državami in Srednjo Evropo. Projekt fiksne povezave pasu Fehmarn bo imel številne druge pozitivne učinke v smislu vpliva na okolje, zaposlovanja, regionalnega razvoja, izboljšanja trgovinskih pogojev in splošne okrepitve prometnega sektorja. Projekt fiksne povezave pasu Fehmarn bo torej skupaj s fiksno povezavo čez ožino Øresund med Dansko in Švedsko, ki se uporablja od julija 2000, precej prispeval k izboljšanju enega najpomembnejših kopenskih prometnih koridorjev, ki povezuje Skandinavijo in Srednjo Evropo. Komisija je projekt fiksne povezave pasu Fehmarn priznala kot prednostni projekt v okviru TEN-T. Poleg tega je naveden kot „predhodno določeni projekt“ v točki 2 dela I Priloge I k Uredbi (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (22).

(34) Danski organi so v odgovoru na sklep o začetku postopka dodali, da se je uradno načrtovanje projekta fiksne povezave pasu Fehmarn začelo že leta 1991, ko je danska vlada s švedsko vlado sklenila pogodbo o vzpostavitvi fiksne povezave čez ožino Øresund (v nadaljnjem besedilu: fiksna povezava čez ožino Øresund) (23). V skladu s členom 21 dansko-švedske pogodbe o fiksni povezavi čez ožino Øresund je danska vlada izjavila, da je pripravljena opraviti delo za vzpostavitev fiksne povezave čez pas Fehmarn, če bodo upoštevani okoljski in finančni vidiki. V obdobju med letom 1991 in sklenitvijo pogodbe med Dansko in Nemčijo leta 2008 sta danska in nemška vlada opravili več pripravljalnih ocen v zvezi s projektom fiksne povezave pasu Fehmarn.

(35) V skladu s členom 1 Pogodbe med Kraljevino Dansko in Zvezno republiko Nemčijo o fiksni povezavi čez pas Fehmarn (v nadaljnjem besedilu: pogodba o pasu Fehmarn) (24) ima Danska izključno odgovornost in prevzema celotno tveganje za financiranje fiksne povezave čez ožino Fehmarn ter za nadgradnjo danskih povezav z zaledjem. Nemčija je pristojna za financiranje in nadgradnjo nemških povezav z zaledjem.

(36) V času priglasitve leta 2014 so danski organi ocenili, da bodo skupni stroški načrtovanja in gradnje fiksne povezave znašali 54,9 milijarde DKK po cenah iz leta 2014 (7,4 milijarde EUR (25)). Stroški, povezani z načrtovanjem in gradnjo v okviru nadgradnje danskih povezav z zaledjem, so znašali 9,5 milijarde DKK po cenah iz leta 2014 (1,3 milijarde EUR). Skupaj je to znašalo 64,4 milijarde DKK (8,6 milijarde EUR) za celotni projekt (dejavnosti načrtovanja, stroški gradnje, rezerve in druga dela v zvezi s fiksno povezavo in povezavami z zaledjem). Danski organi so v odziv na dvome, izražene v sklepu o začetku postopka, revidirali svojo priglasitev in posodobili navedene ocene stroškov načrtovanja in gradnje fiksne povezave. Ta posodobitev je podrobno opisana v oddelku 5 tega sklepa.

(37) Komisija je v obdobju 2007–2013 za dejavnosti načrtovanja projekta fiksne povezave pasu Fehmarn dodelila nepovratna sredstva za sofinanciranje v skupnem znesku 205 milijonov EUR. Obdobje je bilo pozneje podaljšano do leta 2015. Projekt je bil uvrščen tudi na seznam predlogov, izbranih za prejemanje finančne pomoči EU na področju Instrumenta za povezovanje Evrope (v nadaljnjem besedilu: IPE) – prometni sektor (26). Danski organi so navedli, da je bilo v obdobju 2007–2015 za projekt dejansko zagotovljenih 181 milijonov EUR za fiksno povezavo. Podjetje A/S je prejelo obveznosti za podporo IPE v obdobju 2017–2020 v višini 589 milijonov EUR. Danski organi so pojasnili, da je podjetje Femern A/S doslej uporabilo zneske v višini približno 7 milijonov EUR.

(38) Podjetje Sund & Bælt Holding A/S, ki je v državni lasti, je septembra 2005 ustanovilo podjetje Femern A/S kot hčerinsko podjetje, ki je v 100-odstotni lasti podjetja Sund & Bælt Holding A/S. Podjetje Femern A/S je pozneje postalo hčerinsko podjetje podjetja A/S Femern Landanlæg (27), ki je tudi hčerinsko podjetje podjetja Sund & Bælt Holding A/S.

(39) Danski minister za promet je v skladu z zakonom o načrtovanju (28) imenoval podjetje Femern A/S za pristojno podjetje za načrtovanje projekta fiksne povezave pasu Fehmarn. Na podlagi tega je podjetje Femern A/S opravilo različne študije in priprave za gradnjo, zlasti analize in ocene v zvezi z okoljskimi, tehničnimi in varnostnimi vidiki ter priprave za razpisni postopek za dokončanje projekta. Podjetje Femern A/S je izvedlo tudi potrebne preiskave in pripravljalne dejavnosti v zvezi z določitvijo prihodnjega gradbišča v Rødbyhavnu. Nazadnje, podjetje Femern A/S je pristojno za dejavnosti obveščanja, ki jih mora izvajati v sodelovanju z lokalnimi občinami (29).

(40) Financiranje faze načrtovanja je bilo zaradi pravne varnosti priglašeno Komisiji 16. marca 2009 v skladu s členom 108(3) Pogodbe. Komisija se je 13. julija 2009 odločila, da ne bo nasprotovala financiranju faze načrtovanja (30), pri čemer je sklenila, da je podjetje Femern A/S v fazi načrtovanja ravnalo kot javni organ, zato je vsaka morebitna podpora zunaj področja uporabe člena 107(1) Pogodbe. Ker pa Komisija ni mogla izključiti, da javna podpora za fazo načrtovanja morda vključuje državno pomoč v korist prihodnjega upravljavca fiksne povezave, je ocenila tudi združljivost priglašenih ukrepov in sklenila, da se lahko štejejo za združljive.

(41) Danski parlament je 28. aprila 2015 sprejel zakon o gradnji fiksne povezave in povezav z zaledjem na Danskem (v nadaljnjem besedilu: zakon o gradnji) (31). Zakon o gradnji vsebuje tudi pravno podlago za prihodnje upravljanje fiksne povezave. Veljati je začel 6. maja 2015.

(42) Nemški organi so 6. februarja 2019 podjetju Femern A/S predložili podpisano upravno potrditev nemškega načrta fiksne povezave. Po upravni potrditvi nemškega načrta je danski parlament 26. marca 2019 podjetje Femern A/S pooblastil za začetek prvih in določenih gradbenih del za fiksno povezavo na danski strani. Natančneje, podjetje Femern A/S bi moralo izvesti pogajanja o potrebnih sporazumih z izvajalci za začetek naslednjih dejavnosti: gradnjo tovarne za izdelavo delov predora, določitev delovnega pristanišča, določitev glavnega vhoda v predor na danski strani, določitev nastanitvenih in upravnih objektov, zagotovitev, da ustrezni izvajalec začne postopek naročanja posebne pomorske opreme in manjše pripravljalne dejavnosti.

2.2 Fiksna povezava

(43) Na podlagi zakona o gradnji je bilo podjetje Femern A/S imenovano za lastnika fiksne povezave (32) z izključnim namenom upravljanja njene gradnje, delovanja in financiranja (33). V okviru te funkcije opravlja tudi naloge upravljavca infrastrukture železniške povezave na fiksni povezavi. V skladu z zakonom o gradnji lahko podjetje Femern A/S pridobi posojila in uporabi druge finančne instrumente za namene, povezane z načrtovanjem, gradnjo in upravljanjem fiksne povezave.

(44) Podjetje Femern A/S lahko financira fiksno povezavo s posojili, pridobljenimi na mednarodnem finančnem trgu. Danska vlada lahko zagotovi državno poroštvo za ta posojila. Podjetje Femern A/S lahko projekt financira tudi z državnimi posojili.

(45) Podjetje Femern A/S bo imelo pravico zaračunati cestnino uporabnikom cestne infrastrukture fiksne povezave. Minister za promet bo določil višino navedenih pristojbin in načela za njihovo prilagoditev (34). Podjetje Femern A/S lahko spremeni obstoječe splošne programe popustov in nove programe popustov uvede le, če to ne vpliva bistveno na znesek plačil, ki ga določi minister za promet. Poleg tega bo upravičeno do železniških pristojbin za uporabo železniške povezave na fiksni povezavi. Minister za promet bo določil tudi te pristojbine (35). Izbrana ureditev pomeni, da se bodo s cestninami in železniškimi pristojbinami krili stroški poslovanja in vzdrževanja fiksne povezave in danskih železniških povezav z zaledjem ter stroški, povezani s plačili obresti in obroki posojil v zvezi z dolgom, nastalim zaradi načrtovanja in gradnje v okviru projekta fiksne povezave pasu Fehmarn.

(46) Izvedba gradbenih del fiksne povezave je odprta za vsa morebitna podjetja pod enakimi in nediskriminatornimi pogoji, saj je podjetje Femern A/S za sklenitev vseh pogodb o gradbenih delih uporabilo postopke za oddajo javnega naročila v skladu z zakonodajo o javnem naročanju.

2.3 Danske (36) cestne in železniške povezave z zaledjem

(47) Podjetje A/S Femern Landanlæg je bilo imenovano za upravljanje gradnje in upravljanje danskih povezav z zaledjem (37). Za gradnjo in upravljanje železniških povezav z zaledjem bo v imenu Danske zadolženo podjetje Rail Net Denmark, financiralo pa ju bo podjetje A/S Femern Landanlæg. Podjetje Rail Net Denmark je kot upravljavec danske železniške infrastrukture odgovorno za vse stroške, povezane z upravljanjem danske železniške infrastrukture, vključno z železniškimi povezavami z zaledjem. Gradnjo pri potrebni nadgradnji cestnih povezav z zaledjem bo v imenu Danske izvedel danski direktorat za ceste, financiralo pa jo bo podjetje A/S Femern Landanlæg. Cestne povezave z zaledjem bodo del splošnega danskega cestnega infrastrukturnega omrežja, ki ga financira, upravlja in vzdržuje danski direktorat za ceste.

(48) Obstoječa dvotirna železniška proga med krajema Ringsted in Vordingborg ter obstoječa enotirna železniška proga med krajema Vordingborg in Rødby, vključno z novim sistemom signalizacije, nameščenim na tem odseku, so v lasti podjetja Rail Net Denmark. Podjetje A/S Femern Landanlæg bo lastnik novega odseka proge med krajema Vordingborg in Rødby, vključno z novim sistemom signalizacije, nameščenim na novi progi, ter naprav za elektrifikacijo celotnega odseka med krajema Ringsted in Rødby.

(49) Danske železniške povezave z zaledjem so v skupnem lastništvu podjetij A/S Femern Landanlæg in Rail Net Denmark (38). Po koncu gradnje si bosta podjetji Rail Net Denmark in A/S Femern Landanlæg zaradi tehničnih težav pri ločitvi lastništva nad železniškimi napravami na danskih povezavah z zaledjem izmenjali nepremičnine (39).

(50) Država bo še naprej lastnica danskih cestnih povezav z zaledjem.

(51) Podjetje A/S Femern Landanlæg lahko financira povezave z zaledjem s posojili, pridobljenimi na mednarodnem finančnem trgu. Danska vlada lahko zagotovi državno poroštvo za ta posojila. Podjetje A/S Femern Landanlæg lahko povezave z zaledjem financira tudi z državnimi posojili.

(52) Podjetje Femern A/S bo plačalo dividende podjetju A/S Femern Landanlæg. Podjetje A/S Femern Landanlæg bo navedene dividende uporabilo za odplačilo dolga, povezanega s posojili, potrebnimi za financiranje stroškov načrtovanja, gradnje, vzdrževanja in ponovnih naložb v zvezi z železniškimi povezavami z zaledjem ter stroškov, povezanih z gradnjo cestnih povezav z zaledjem.

(53) Pristojbine za uporabo danskih cestnih povezav z zaledjem se v skladu s splošnimi načeli, ki veljajo na Danskem, ne bodo zaračunavale.

2.4 Ukrepi, ki so bili odobreni ali domnevno odobreni podjetju Femern A/S

(54) V sklepu o začetku postopka so bili izraženi dvomi o značaju državne pomoči ter združljivosti več priglašenih in domnevnih ukrepov pomoči, kot je opisano v nadaljevanju.

2.4.1 Kapitalske injekcije

(55) Danski organi so priglasili kapitalske injekcije v višini 500 milijonov DKK (67,0 milijona EUR), ki jih je podjetje v državni lasti Sund & Bælt Holding A/S v obdobju 2005–2009 zagotovilo podjetju Femern A/S. Namen navedenih kapitalskih injekcij je bil ustanoviti podjetje Femern A/S za izvedbo danskega dela pripravljalnih del in študij v zvezi s projektom fiksne povezave pasu Fehmarn (40). Kot je navedeno v sklepu o začetku postopka, podjetje Scandlines meni, da je podjetje Sund & Bælt Holding A/S zagotovilo dodatne kapitalske injekcije za isto obdobje, s čimer je morda za vsaj 10 milijonov DKK (1,3 milijona EUR) preseglo znesek, odobren z odločitvijo o gradnji.

2.4.2 Državna poroštva

(56) V sklepu o začetku postopka je bil obravnavan tudi model državnih poroštev, kot so ga priglasili danski organi. V sklepu so zajeta državna poroštva za posojila ali druge finančne instrumente, ki jih je podjetje Femern A/S pridobilo na mednarodnih finančnih trgih za financiranje načrtovanja, gradnje in upravljanja fiksne povezave (41).

(57) V skladu z oddelkom 7(3) in (5) zakona o načrtovanju podjetje Femern A/S pridobi državno poroštvo, ki zajema obveznosti podjetja, povezane s posojili in drugimi finančnimi instrumenti, uporabljenimi za financiranje priprav, preiskav, načrtovanja in drugih potrebnih ukrepov v zvezi s fiksno povezavo.

(58) V skladu z oddelkom 4(2) zakona o gradnji podjetje Femern A/S pridobi državno poroštvo, ki zajema obveznosti podjetja, povezane s posojili in drugimi finančnimi instrumenti, uporabljenimi za financiranje in refinanciranje načrtovanja, gradnje, upravljanja in drugih potrebnih ureditev za gradnjo in upravljanje fiksne povezave.

(59) Podobno kot druga javna podjetja, ki pridobijo posojila, zavarovana z državnim poroštvom, bo moralo tudi podjetje Femern A/S Danski plačati poroštveno premijo v višini 0,15 % na leto na neporavnani dolg, zavarovan s poroštvom, kot je bila priglašena leta 2014.

(60) Državno poroštvo zajema obveznosti podjetja Femern A/S, povezane s posojili in drugimi finančnimi instrumenti, uporabljenimi za financiranje in refinanciranje načrtovanja, gradnje, upravljanja in drugih potrebnih ureditev za načrtovanje, gradnjo in upravljanje fiksne povezave.

(61) Država se lahko tudi odloči, da bo zagotovila poroštvo za druge pogodbe o finančnih instrumentih podjetja Femern A/S, uporabljene v zvezi s financiranjem projekta (kot so zamenjave) (42). Danski organi so pojasnili, da bo država morda zagotovila poroštva za posle z izvedenimi finančnimi instrumenti. Z navedenimi poroštvi lahko podjetje Femern A/S pridobi nižje obrestne mere za svoje izvedene finančne instrumente, saj nasprotna stranka ne prevzema tveganja neplačila obveznosti podjetja Femern A/S, ki izhajajo iz pogodbe na izvedene finančne instrumente. Podobno lahko podjetje Femern A/S uporabi navedena poroštva, če mora predložiti zavarovanje s premoženjem za navedene izvedene finančne instrumente.

(62) Nazadnje, poroštvo zajema druge finančne obveznosti, ki jih je podjetje Femern A/S prevzelo v zvezi s fazo gradnje (43).

(63) Državno poroštvo se lahko uporabi samo za kritje posojil, ki jih podjetje Femern A/S pridobi za financiranje fiksne povezave. Podjetje Femern A/S kot podjetje za posebne namene ne more pridobiti posojil za nobeno drugo dejavnost, razen za financiranje, načrtovanje, gradnjo in upravljanje fiksne povezave, niti ne more opravljati nobene druge dejavnosti.

(64) Kot je navedeno v sklepu o začetku postopka, so pritožniki trdili, da ima podjetje Femern A/S zaradi državnega poroštva enako bonitetno oceno kot danska država (AAA), zaradi česar lahko pridobi posojila pod finančnimi pogoji, ki so precej boljši od tistih, ki so sicer na voljo na finančnem trgu. Trdijo še, da se na podlagi zakonov o načrtovanju in gradnji zdi, da so državna poroštva časovno neomejena in neomejena v smislu zneska ter da dejansko preprečujejo možnost stečaja podjetja Femern A/S. Poleg tega ne izpolnjujejo nobenega od pogojev iz obvestila o poroštvih (44), na podlagi katerih bi bilo mogoče izključiti obstoj državne pomoči.

(65) Pritožniki so trdili tudi, da se vsakič, ko podjetje Femern A/S sklene nov finančni sporazum, dodeli novo poroštvo, ki pomeni nov ukrep ad hoc pomoči.

2.4.3 Državna posojila

(66) V skladu s priglašenim modelom financiranja je podjetje Femern A/S upravičeno tudi do pridobivanja državnih posojil kot alternativnega načina pridobivanja sredstev (45). Danski organi so navedli, da obrestna mera za državna posojila ustreza posojilnim pogojem države (46) z dodatno maržo za posojilo, ki zanaša 0,15 %, kot je bilo priglašeno leta 2014.

(67) Kot je navedeno v sklepu o začetku postopka, so pritožniki trdili, da z odločitvijo o načrtovanju ni bila odobrena državna pomoč v obliki državnih posojil. Trdili so, da je minister za finance odobril državna posojila in dodelil to obliko pomoči za veliko večji znesek, kot je bil odobren z odločitvijo o načrtovanju. Po navedbah pritožnikov je država v fazi načrtovanja projekta podjetjema Femern A/S in A/S Femern Landanlæg odobrila posojila, ki bi skupaj znašala 533 milijonov EUR (47). Danski organi so trdili, da je bil prvotni proračun za načrtovanje v višini 194 milijonov EUR v letih 2010, 2011 in 2013 zvišan na skupni proračun v višini 684 milijonov EUR (po cenah iz leta 2008), od tega pa se je 534 milijonov EUR nanašalo na fazo načrtovanja fiksne povezave (preostanek pa na povezave z zaledjem). Podjetje Femern A/S je najelo državna posojila za kritje navedenih stroškov. Navedene prilagoditve proračuna je odobril odbor danskega parlamenta za finance.

(68) Pritožniki so trdili še, da predvidena državna posojila nimajo določenega obdobja odplačila, zato so časovno neomejena. Ker obdobje odplačila ni določeno, lahko podjetje Femern A/S vsakič odloži odplačilo prvotnih posojil tako, da najame nova posojila za refinanciranje prvotnih.

(69) Podjetje Femern A/S je novembra in decembra 2018, ko je bila odločitev o gradnji še vedno veljavna, pridobilo državna posojila, katerih nominalna vrednost je znašala 7,4 milijarde DKK (1,0 milijarde EUR), da bi zagotovila potrebna sredstva za začetek faze gradnje. Ta posojila so bila izplačana v obdobju od novembra 2018 do aprila 2019.

(70) Pritožniki so trdili tudi, da se vsakič, ko podjetje Femern A/S najame novo državno posojilo, odobri nov ukrep, ki pomeni nov ukrep ad hoc pomoči.

Posojila za dejavnosti promocije/trženja/obveščanja

(71) Kot je navedeno v sklepu o začetku postopka, je podjetje Scandlines trdilo, da je podjetje Femern A/S opravilo najrazličnejše dejavnosti promocije in trženja (48), bodisi samo bodisi prek pogodbenih izvajalcev, svetovalcev (49) in neposrednih dobaviteljev. Podjetje Scandlines je navedlo še, da podjetje Femern A/S zaenkrat nima vira prihodkov, razen financiranja EU, zato je financiranje takih dejavnosti pomenilo državno pomoč, ki bi bila nezakonita in nezdružljiva. Alternativno bi bilo treba zadevno domnevno pomoč šteti za zlorabo pomoči, dodeljene na podlagi odločitve o načrtovanju.

(72) V zvezi s tem so danski organi v okviru postopka predhodne preiskave navedli, da dejavnosti obveščanja, ki jih opravlja podjetje Femern A/S, spadajo v okvir nalog podjetja, kot so opredeljene v pravnem okviru, ki ureja dejavnosti, ki jih podjetje opravlja v imenu ministrstva za promet kot podjetje v javni lasti. Ko država izvaja tako velike infrastrukturne projekte, morajo ustrezni javni subjekti obveščati kar najširšo javnost, da so državljani seznanjeni z namenom infrastrukturnega projekta, trajanjem faze gradnje ter koristmi, ki jih bo prinesla odločitev države o izgradnji te infrastrukture. Zato so po njihovem mnenju navedene dejavnosti del javne naloge države glede obveščanja svojih državljanov ter ne pomenijo dejavnosti promocije in trženja, saj je delovanje fiksne povezave časovno še precej oddaljeno. Zato financiranje teh dejavnosti ne bi pomenilo državne pomoči. Danski organi so navedli še, da so se dejavnosti obveščanja v letih 2014 in 2015 deloma financirale s sredstvi EU v okviru programa TEN-T Komisije, deloma pa z državnimi posojili. Leta 2014 so bila za dejavnosti pridobljena vsa sredstva EU (50 % stroškov), leta 2015 pa omejeni znesek sredstev EU. Podjetje Femern A/S leta 2016 ni prejelo sredstev EU za dejavnosti obveščanja. Zato so se navedene dejavnosti leta 2016 financirale s pridobitvijo državnih posojil, tako kot druge dejavnosti podjetja Femern A/S. Leta 2017 je podjetje Femern A/S prejelo sredstva EU v okviru programa IPE, torej je dejavnosti obveščanja deloma financirala EU, deloma pa so se financirale z državnimi posojili.

2.4.4 Posebni davčni ukrepi

(73) V sklepu o začetku postopka je bilo navedeno, da je podjetje Scandlines izrazilo skrb, da se za podjetje Femern A/S uporablja posebna davčna ureditev na podlagi danske davčne zakonodaje, ki je bila prvotno uvedena z zakonom o načrtovanju.

2.4.4.1 Prenos izgub v prihodnje obdobje

(74) V skladu z oddelkom 9 zakona o načrtovanju je lahko podjetje Femern A/S brez omejitev preneslo izgube na medletni ravni v prihodnje obdobje. Prvotno je bilo to v skladu s pravili, ki se na splošno uporabljajo za podjetja na Danskem. Vendar je bila 1. januarja 2013 v skladu z dansko davčno zakonodajo uvedena (50) omejitev prenesenih zneskov preteklih izgub (51), ki se lahko odbijejo v posameznem letu. V skladu z zadevno določbo pravica prenosa izgub v prihodnje obdobje sicer ni bila časovno omejena, medtem ko je bil znesek izgub, ki se lahko prenesejo in odbijejo od dobička v naslednjih letih, omejen na 7,5 milijona DKK (52) (1,0 milijona EUR) na leto. Preostala izguba se lahko odbije samo v višini do 60 % pozitivnega obdavčljivega dohodka, ki presega znesek 7,5 milijona DKK. Zaradi posebnih določb zakona o načrtovanju pa se ta omejitev ni uporabljala za podjetje Femern A/S, ki je ohranilo pravico, da neomejeno prenaša pretekle izgube v prihodnje obdobje. Ta pravica je bila odpravljena konec leta 2015 (53).

(75) Danski organi so v okviru postopka predhodne preiskave trdili, da podjetje Femern A/S v obdobju 2013–2015 ni imelo dejanske finančne prednosti, saj je bilo mogoče tak ukrep v praksi uporabiti samo v poznejših fazah projekta, tj. ko bi se pri projektu ustvaril obdavčljiv dobiček. Pojasnili so še, da je podjetje Femern A/S v tem obdobju uporabilo vse nastale izgube za zmanjšanje obdavčljivega dohodka na ravni skupine v istem poslovnem letu. V skladu s splošnimi davčnimi pravili bi lahko enako ravnala tudi druga danska podjetja v skupini.

2.4.4.2 Amortizacija sredstev

(76) V skladu z oddelkoma 12 in 13 zakona o podjetju Sund & Bælt (54) je bila letna stopnja amortizacije sredstev podjetij v lasti podjetja Sund & Bælt, kot je podjetje Femern A/S, določena na 6 % začetnih stroškov pridobitve. Skupni stroški gradnje fiksne povezave bi se lahko šteli za začetne stroške pridobitve. To pomeni, da bi se za vsa sredstva podjetja Femern A/S uporabilo enotno splošno pravilo o amortizaciji. Šestodstotna stopnja amortizacije za podjetje Femern A/S bi se uporabljala do dohodkovnega leta, v katerem vsota amortizacije preseže 60 % začetnih stroškov pridobitve (tj. desetletno obdobje), nato pa bi se letna stopnja amortizacije znižala na 2 %.

(77) Po trditvah danskih organov so bila tudi posebna pravila o amortizaciji razveljavljena 1. januarja 2016 s spremembo zakona o podjetju Sund & Bælt (55).

2.4.4.3 Ureditev skupne obdavčitve

(78) V skladu s splošno ureditvijo skupne obdavčitve, ki se uporablja za vsa danska podjetja v skupini, se za podjetje Femern A/S uporablja obvezna skupna obdavčitev s podjetjem Sund & Bælt Holding. V skladu s členom 31 danskega zakona o davku od dohodkov pravnih oseb je treba „skupino“ podjetij, ki imajo vsa sedež na Danskem, obdavčiti v skladu z določbami o obvezni obdavčitvi skupin. V zvezi s tem se za podjetje Femern A/S ne uporabljajo specifična pravila.

(79) Pritožniki so trdili, da zgoraj navedeni davčni ukrepi v korist podjetja Femern A/S pomenijo nezdružljivo državno pomoč, ki je bila do razveljavitve zadevnih določb časovno neomejena in neomejena v smislu zneska ter zaradi katere je bila podjetju ločeno od drugih državnih ukrepov zagotovljena prednost, ki jo je treba oceniti na podlagi njenih značilnosti.

2.4.5 Brezplačna uporaba državnih nepremičnin

(80) V skladu z oddelkom 8 pogodbe o pasu Fehmarn Nemčija in Danska brezplačno zagotovita zemljišča, potrebna za gradnjo in upravljanje projekta fiksne povezave pasu Fehmarn (pododdelek 1 oddelka 8), vključno s potrebnimi vodnimi območji in morskim dnom (pododdelek 2 oddelka 8).

(81) Danska bo podjetju Femern A/S brezplačno zagotovila vodna območja in morsko dno, ki so potrebni za pripravo, preiskavo in načrtovanje (56) ter gradnjo in upravljanje (57) fiksne povezave.

(82) Kot je navedeno v sklepu o začetku postopka, je podjetje Scandlines trdilo, da ima podjetje Femern A/S zaradi navedenih določb finančno prednost, saj bi moralo ob neobstoju teh določb običajno plačati tržno pristojbino za uporabo vodnih območij in morskega dna.

(83) Danski organi pa so trdili, da dansko pravo ne vsebuje splošnega pravila ali načela, v skladu s katerim bi morala podjetja v podobnem dejanskem in pravnem položaju kot podjetje Femern A/S državi plačati pristojbine za uporabo morskega dna in vodnih območij. Zato se za druge prometne infrastrukture na Danskem, ki se financirajo s cestninami (kot sta fiksna povezava čez ožino Øresund in fiksna povezava Great Belt), uporablja isto načelo brezplačnega dostopa. Podobno tudi operaterji trajektnih prevozov ali druga podjetja za ladijski prevoz tovora, ki sicer niso v neposredno primerljivem položaju, državi ne plačujejo pristojbin za prečkanje morskih območij pod jurisdikcijo Danske. Pristanišča prav tako ne plačujejo pristojbin za uporabo morskega dna.

2.4.6 Železniške pristojbine

(84) Podjetje Femern A/S lahko prevoznikom v železniškem prometu zaračuna uporabo železniške povezave na fiksni povezavi. Ministrstvo za promet bo določilo višino pristojbine, ki jo prevozniki v železniškem prometu plačajo podjetju Femern A/S za uporabo železniške proge na fiksni povezavi, in načela za njeno urejanje (58).

(85) V sklepu o začetku postopka je bilo navedeno, da je podjetje Scandlines izrazilo skrb, da bo država prek svojega prevoznika v železniške prometu, tj. podjetja Danske Statsbaner (v nadaljnjem besedilu: DSB) (59), podjetju Femern A/S za nedoločen čas letno plačala delež vseh pristojbin v višini 350 milijonov DKK (46,9 milijona EUR). Pritožnik je navedel, da bi to pomenilo gospodarsko prednost za podjetje Femern A/S, saj se zdi, da se bo ta pristojbina uporabljala ne glede na število vlakov, ki uporabljajo fiksno povezavo, brez mehanizma za prilagoditev in za nedoločen čas.

(86) Danski organi so navedli, da je v pripravljalnih opombah k zakonu o gradnji (60) (v nadaljnjem besedilu: pripravljalne opombe k zakonu o gradnji) določeno, da bo višina železniških pristojbin dolgoročno izražala tudi del stroškov gradnje fiksne povezave in ne le stroškov, nastalih neposredno zaradi upravljanja fiksne povezave. Poleg tega bodo pristojbine določene v skladu z Direktivo 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (61), s čimer se bo preprečilo prekomerno nadomestilo.

(87) Danski organi pričakujejo tudi, da bodo prihodki od uporabe železnice obsegali približno 15 % skupnih poslovnih prihodkov, medtem ko stroški gradnje železniškega dela fiksne povezave obsegajo 51 %, kar pomeni, da bodo uporabniki cestne povezave nazadnje plačali za del železniške povezave.

(88) Ker morajo vsi prevozniki v železniškem prometu, ki uporabljajo fiksno povezavo, plačati železniške pristojbine, so danski organi navedli, da zaračunavanje železniških pristojbin ne bi pomenilo uporabe državnih sredstev, dodeljenih podjetju Femern A/S, saj prenos sredstev od prevoznikov v železniškem prometu na podjetje Femern A/S ne bi vplival na državni proračun.

3. RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

(89) Komisija je začela formalni postopek preiskave 14. junija 2019. V sklepu o začetku postopka, sprejetem na navedeni datum, je predložila svojo predhodno oceno ukrepov in izrazila dvome o njihovi združljivosti z notranjim trgom.

(90) Komisija takrat ni mogla ugotoviti, ali bi se lahko podjetje Femern A/S štelo za podjetje. Natančneje, Komisija je ob upoštevanju posebnih okoliščin, v katerih posluje podjetje Femern A/S, argumentov, ki so jih predložili danski organi in pritožniki, ter navedene sodne prakse izrazila dvome, ali bi se lahko štelo, da podjetje Femern A/S opravlja gospodarsko dejavnost (v fazi načrtovanja, gradnje in upravljanja projekta) in tako izpolnjuje pogoje za opredelitev kot podjetje. Komisija je izrazila tudi dvome, ali bi bilo treba dejavnosti promocije/trženja/obveščanja šteti za javno nalogo ali gospodarsko dejavnost. Poleg tega za nekatere od ukrepov pomoči ni mogla oblikovati dokončnega sklepa o obstoju selektivne prednosti.

(91) Komisija ni mogla ugotoviti, ali bi bilo treba državna poroštva in državna posojila šteti za shemo pomoči ali individualne pomoči, dodeljene ob začetku veljavnosti zakonov o načrtovanju in gradnji, ali individualno pomoč, ki jo nacionalni organi dodelijo vsakič, ko podjetje Femern A/S izvede finančno transakcijo.

(92) V zvezi z oceno združljivosti in ob upoštevanju sodb Sodišča je Komisija sprejela predhodno stališče, da je projekt fiksne povezave pomemben projekt skupnega evropskega interesa. Kljub temu je Komisija izrazila pomisleke, ali bi bilo morda treba pomoč deloma šteti za pomoč za tekoče poslovanje. Poleg tega je imela Komisija težave pri ugotavljanju nujnosti pomoči. Zaradi negotovosti v zvezi z ustreznim obdobjem za izračun notranje stopnje donosa projekta in časa, ki je minil od priglasitve leta 2014, je Komisija menila, da bi morala podrobno oceniti referenčno tehtano povprečje stroškov kapitala (v nadaljnjem besedilu: WACC) in notranjo stopnjo donosa projekta, ki so ju navedli danski organi, na podlagi posodobljenih in ustreznih predpostavk. Poleg tega je imela Komisija zaradi zapletenosti pri ugotavljanju likvidnostne vrzeli ter neobstoja elementov, ki bi omogočali določitev ustrezne metode količinske opredelitve vključene pomoči ali vsaj ustrezne metodologije in zadevnih omejitev, pomisleke v zvezi s sorazmernostjo obravnavanih ukrepov. Čeprav Komisija ni mogla oblikovati sklepa o vplivu dodatnih ukrepov pomoči na konkurenco, je začasno sklenila, da bi morali imeti priglašeni ukrepi pomoči zgolj omejen negativni vpliv na konkurenco in trgovino, ki ne more biti večji od očitnih pozitivnih učinkov projekta za celotno Unijo. Nazadnje, Komisija je menila, da ne more sprejeti odločitve o specifičnem pogoju za združljivost v zvezi s pogoji za unovčenje državnih poroštev, ter ni mogla skleniti, da je Danska izpolnila pogoj za preglednost iz odstavka 45 sporočila Komisije o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z notranjim trgom (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o pomembnih projektih skupnega evropskega interesa) (62).

4. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

(93) Vse zainteresirane strani, ki so predložile pripombe v zvezi s sklepom o začetku postopka, so izrazile skrb zaradi domnevne državne pomoči podjetju Femern A/S. Pripombe združenja danskih trajektnih prevoznikov in združenja ECSA so splošne.

(94) Združenje VDR je poudarilo zlasti, da bi bilo treba podjetje Femern A/S šteti za podjetje, ki opravlja gospodarsko dejavnost. Podjetju Femern A/S je bila zagotovljena prednost, ker mu je bila dodeljena naloga gradnje in upravljanja fiksne povezave brez postopka za oddajo javnega naročila. Poleg tega združenje VDR dvomi o obstoju spodbujevalnega učinka, meni, da so bile na voljo druge, cenejše možnosti, zahteva, naj Komisija omeji pomoč, in meni, da obstaja veliko tveganje, da bo projekt fiksne povezave povzročil nepošteno izkrivljanje konkurence.

(95) Podjetje Rostock Port trdi, da so izpolnjeni vsi pogoji za državno pomoč na podlagi člena 107(1) Pogodbe. Poleg tega meni, da učinki in vpliv projekta niso bili ustrezno ocenjeni ter da je bil vpliv na dejavnosti podjetja podcenjen. Napoved prometa, zlasti v zvezi z nemškimi povezavami z zaledjem, bi bila nepopolna, neizvedljiva in kontradiktorna. Poleg tega se ne bi upoštevali učinki mejnih kontrol in premestitev (v korist povezave Great Belt ali Øresund). Zato negativni učinki projekta na vsa pristanišča ob fiksni povezavi pasu Fehmarn na obeh straneh Baltskega morja ne bi bili ustrezno ovrednoteni.

(96) Združenje Aktionsbündnis gegen eine feste Fehmarnbeltquerung e.V., podjetja Rederi Aktiebolaget Nordö-Link, Stena Line in Trelleborg Hamn AB, združenje FSS in podjetje Scandlines so izrazili podobne pripombe, ki na splošno ustrezajo splošnim argumentom podjetja Scandlines. Zato bodo zaradi lažjega branja navedene pripombe v nadaljevanju označene kot pripombe „podjetja Scandlines in drugih“. Odgovor organizacije NABU je osredotočen na analizo združljivosti in je večinoma v skladu s pripombami podjetja Scandlines, dopolnjenimi z okoljskim stališčem.

4.1 Pripombe v zvezi z obstojem pomoči

4.1.1 Pojem podjetja

(97) Podjetje Scandlines in drugi trdijo, da bi bilo treba podjetje Femern A/S obravnavati kot podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe, saj podjetje z izvajanjem prevoznih storitev za plačilo opravlja gospodarsko dejavnost. V zvezi s tem se podjetje Scandlines in drugi sklicujejo na odločitev Komisije v zvezi s financiranjem gradnje mosta Øresund iz leta 2014 (v nadaljnjem besedilu: odločitev o povezavi Øresund iz leta 2014) (63), pri kateri je Komisija ugotovila, da iste dejavnosti, ki jih je opravljal konzorcij Øresund Bridge, pomenijo gospodarske dejavnosti.

(98) Podjetje Scandlines in drugi trdijo tudi, da podjetje Femern A/S ne opravlja storitev, povezanih z izvajanjem javnih pooblastil. V skladu z ustaljeno sodno prakso je dejavnost povezana z izvajanjem javnih pooblastil le, kadar izpolnjuje cilj javnega interesa, ki je praviloma cilj javnega organa (64). To ne velja za nobeno od dejavnosti, ki jih opravlja podjetje Femern A/S.

(99) Podjetje Scandlines in drugi se sklicujejo tudi na sodno prakso evropskih sodišč in prakso odločanja Komisije, pri čemer trdijo, da ni pomembno, ali lahko podjetje Femern A/S samo določa svoje cene ali mora uporabljati cene, ki jih ureja država. Poleg tega podjetje Femern A/S ohranja široko diskrecijsko pravico, da odobri velike popuste, kar pomeni, da minister za promet ne določi točnega plačila, ampak le najvišje cene.

(100) Ker se šteje, da so dejavnosti podjetja Femern A/S gospodarske narave, podjetje Scandlines in drugi menijo, da se za državno pomoč poleg financiranja načrtovanja, gradnje in upravljanja šteje tudi financiranje dejavnosti promocije/trženja/obveščanja. Podjetje Scandlines in drugi poudarjajo še, da je podjetje Femern A/S opravilo očitne dejavnosti trženja, ki močno presegajo obveščanje širše javnosti o infrastrukturnem projektu.

4.1.2 Selektivna prednost

(101) Podjetje Scandlines in drugi opozarjajo, da v skladu s prakso odločanja Komisije neposredno imenovanje podjetja Femern A/S za edinega izvajalca gradnje in upravljavca fiksne povezave brez razpisa samo po sebi vključuje gospodarsko prednost. Podjetje Scandlines in drugi trdijo, da se z vsakim ukrepom pomoči, navedenim v oddelku 2.4 sklepa o začetku postopka, zagotavlja selektivna prednost podjetju Femern A/S.

(102) V zvezi s kapitalskimi injekcijami, državnimi poroštvi in državnimi posojili podjetje Scandlines in drugi trdijo, da element pomoči zajema celotni znesek, za katerega je država izdala poroštvo ali ga je posodila, in ne le razlike med premijo ali obrestno mero, ki jo je plačalo podjetje Femern A/S, in premijo ali obrestno mero, skladno s tržnimi pravili. Ta argument temelji na obrazložitvi, da bi bilo podjetje Femern A/S v tako slabem finančnem položaju, da mu noben zasebni posojilodajalec ali porok ne bi dal posojil ali poroštev. Ugotovitev podjetja Scandlines in drugih o tem slabem finančnem položaju temelji na njihovi razlagi preiskave poslovnega interesa, tj. da noben udeleženec na trgu ne bi podjetju Femern A/S zagotovil poroštev ali posojil. Na podlagi tega podjetje Scandlines in drugi sklepajo, da tržna stopnja ne obstaja, zato je element pomoči enak celotnemu znesku, za katerega je bilo izdano poroštvo, in celotnemu znesku posojila.

(103) V zvezi z železniškimi pristojbinami podjetje Scandlines in drugi trdijo, da so stroški edini ustrezni parameter za določanje cen, saj po odstranitvi železniških prog do trajektov podjetja Scandlines noben konkurent ne ponuja podobne storitve. Ker bo Danska prek prevoznika v železniškem prometu DSB, ki je v državni lasti, podjetju Femern A/S plačala letno železniško pristojbino v višini 350 milijonov DKK (46,9 milijona EUR) brez mehanizma za prilagoditev navzdol glede na število vlakov, ki dejansko uporabljajo fiksno povezavo, cena ne temelji na stroških. Združenje FSS dodaja, da znesek v višini 350 milijonov EUR pomeni specifičen delež skupnih letnih prihodkov, ustvarjenih z železniškimi pristojbinami, in da je uporaba te pristojbine časovno neomejena.

(104) V zvezi z davčnimi ukrepi podjetje Scandlines in drugi trdijo, da vsi ukrepi vključujejo prednost. Poleg tega navajajo, da so se davčni ukrepi uporabili za dejavnosti načrtovanja in gradbena dela.

(105) V zvezi z brezplačno uporabo državnih nepremičnin podjetje Scandlines in drugi trdijo, da je podjetje Femern A/S upravičeno do brezplačne uporabe vodnih območij in dela morskega dna, kot je izrecno določeno v zakonih o načrtovanju in gradnji. Menijo, da je trditev Danske, da operaterjem trajektnih prevozov ali drugim podjetjem za ladijski prevoz tovora na splošno ni treba državi plačevati pristojbin za prečkanje morskih območij, v nasprotju z vključitvijo navedene določbe v zakona. Združenje FSS meni, da je dejstvo, da podjetja dejansko ne plačujejo pristojbin za tranzit čez nacionalna morska območja, nepomembno.

4.2 Pripombe v zvezi z opredelitvijo pomoči

(106) Podjetje Scandlines in drugi se ne strinjajo z razlogovanjem iz sklepa o začetku postopka, v katerem so navedene tri možne opredelitve pomoči v zvezi z državnimi poroštvi in posojili: in sicer kot (i) shema pomoči, (ii) individualne pomoči, dodeljene ob začetku veljavnosti zakonov o načrtovanju in gradnji, ali (iii) individualna pomoč, ki jo nacionalni organi dodelijo vsakič, ko podjetje Femern A/S izvede finančno transakcijo.

(107) Podjetje Scandlines in drugi trdijo, da je pomoč dodeljena izključno podjetju Femern A/S za specifičen projekt, zato se ne more šteti za shemo, ampak bi jo bilo treba obravnavati kot individualno pomoč (tj. ad hoc pomoč).

(108) V skladu z razlago, ki so jo zagovarjali podjetje Scandlines in drugi, je Komisija v uvodni izjavi 132 sklepa o začetku postopka v zvezi z obveznostjo države, da zagotovi financiranje projekta, predstavila argument za opredelitev pomoči kot sheme pomoči. Podjetje Scandlines in drugi menijo, da bi to bilo v nasprotju s postopkovno uredbo in sodbo v zadevi Øresund (65).

(109) Podjetje Scandlines in drugi ugotavljajo, da pomoči ni mogoče opredeliti kot shemo pomoči, zato mora pomeniti vrsto ad hoc pomoči, dodeljenih vsakič, ko podjetje Femern A/S izvede finančno transakcijo za financiranje projekta (tj. možnost (iii)). Podjetje Scandlines in drugi niso predložili dodatnih argumentov ali dokazov v zvezi z vprašanjem, zakaj se ad hoc pomoč dodeli ob vsaki izvedbi posamezne transakcije in ne ob začetku veljavnosti zakona o načrtovanju ali zakona o gradnji (tj. možnost (ii)).

(110) Združenje FSS meni, da pomoči ni mogoče šteti za shemo pomoči, medtem ko v zvezi s časom dodelitve pomoči ni predložilo pripomb.

4.3 Pripombe v zvezi z oceno združljivosti

4.3.1 Opredelitev projekta glede na pravila o pomembnih projektih skupnega evropskega interesa

(111) Podjetje Scandlines in drugi trdijo, da je Komisija napačno priznala projekt fiksne povezave pasu Fehmarn kot projekt skupnega evropskega interesa. Organizacija NABU trdi, da dejstvo, da je projekt opredeljen kot projekt v okviru omrežja TEN-T (za železniški del) in upravičen do financiranja EU, ni zadosten dokaz skupnega evropskega interesa. Podjetje Scandlines in drugi menijo, da pozitivni socialnoekonomski donos fiksne povezave, naveden v sklepu o začetku postopka, temelji na nedoslednih in zastarelih študijah iz leta 2015 (66). Zlasti poudarjajo, da se pri analizi, na kateri temelji sklep o začetku postopka, ne upošteva ustrezno vpliv konkurence trajektnih prevoznikov, in menijo, da so napovedi prometa, na katerih temelji izračun socialnoekonomskega donosa, zastarele. Zato se podjetje Scandlines in drugi sklicujejo na novi študiji iz januarja oziroma avgusta 2019, tj. študijo podjetja PWC (67) (v nadaljnjem besedilu: poročilo podjetja PWC) in študijo, ko jo je pripravil Knud Erik Andersen (v nadaljnjem besedilu: študija Knuda Erika Andersena) (68). Poročilo podjetja PWC je bilo pripravljeno za nemške organe v okviru potrditve nemškega načrta za projekt fiksne povezave pasu Fehmarn. Osredotočeno je na konkurenčnost trajektnih prevoznikov po odprtju fiksne povezave. Podjetji Scandlines in Stena Line na podlagi študije Knuda Erika Andersena trdita, da so stroški podjetja Scandlines v študijah iz leta 2015 znatno precenjeni, saj bi pomenili, da bi podjetje Scandlines pri poslovanju ustvarjalo ogromno izgubo. Če bi bili stroški ustrezno določeni, bi bil socialnoekonomski donos projekta fiksne povezave pasu Fehmarn negativen. Poleg tega podjetji Scandlines in Stena Line menita, da sta študiji iz leta 2015 pomanjkljivi zaradi zvišanih stroškov nemškega zaledja, zaradi katerih se socialnoekonomski donos dodatno zmanjša. Organizacija NABU je dodala, da v študijah ni ustrezno upoštevan vpliv na okolje.

(112) Podjetje Scandlines in drugi trdijo še, da je resnična evropska neto korist fiksne povezave pasu Fehmarn negativna in da je stopnja donosa fiksne povezave pasu Fehmarn očitno precej nižja od 4 %, kar je po mnenju podjetja Scandlines in drugih uveljavljeni najmanjši donos za infrastrukturni projekt, ki se izvaja na Danskem.

(113) Združenje FSS ni predložilo pripomb v zvezi s tem elementom.

(114) Organizacija NABU meni, da projekt fiksne povezave pasu Fehmarn ne zagotavlja koristi, ki so jih navedli danski organi, saj ne prinaša izboljšanja razmer v prometu ali prihrankov časa, zato ne prispeva pozitivno k prometu med Nemčijo in Skandinavijo.

4.3.2 Dodelitev pomoči za tekoče poslovanje

(115) Podjetje Scandlines in drugi menijo, da je pomoč za tekoče poslovanje prepovedana in je ni mogoče odobriti. Po njihovem mnenju pomoč za tekoče poslovanje ni povezana s posamezno fazo projekta (kot je operativna faza), ampak z naravo stroškov. Vsaka pomoč za kritje stroškov poslovanja pomeni pomoč za tekoče poslovanje. Zato bi bilo treba vse ustrezne stroške poslovanja izključiti iz izračuna likvidnostne vrzeli. Združenje FSS dodaja, da v skladu z njegovo razlago sodbe v zadevi Øresund vsako posojilo, najeto za refinanciranje preteklega posojila, samodejno pomeni stroške poslovanja, zato je pomoč za tako refinanciranje prepovedana. Dodelitev kakršne koli pomoči podjetju Femern A/S torej ne more zajemati stroškov za refinanciranje posojil. Po mnenju združenja FSS bi morala višina cestnin temeljiti na stroških, cenovni damping pa bi bilo treba izključiti. Organizacija NABU ni predložila pripomb v zvezi z elementom pomoči za tekoče poslovanje.

4.3.3 Pripombe v zvezi z likvidnostno vrzeljo

(116) Podjetje Scandlines in drugi trdijo, da je likvidnostna vrzel, kot je opisana v sklepu o začetku postopka, pomanjkljiva iz treh razlogov: (1) vključuje pretirane in neupravičene stroške v zvezi z (i) dividendami, izplačanimi podjetju A/S Femern Landanlæg za povezave z zaledjem, in (ii) stroški poslovanja; (2) vključuje prihodke, ki so umetno nizki zaradi (i) izključitve subvencij v okviru TEN-T in (ii) sprejetja tega, da podjetje Femern A/S določa cestnine, ki so nižje od stroškov; ter (3) obdobje projekta fiksne povezave je prekratko. Podjetje Scandlines in drugi menijo, da je likvidnostna vrzel zaradi vseh navedenih elementov umetno velika, zato je previsok tudi najvišji dovoljeni znesek pomoči.

(117) V zvezi z upravičenimi stroški podjetje Scandlines in drugi opozarjajo, da je Komisija v preteklosti menila, da se lahko pri izračunu likvidnostne vrzeli pri projektu, za katerega je bila dodeljena pomoč ter ki vključuje gospodarske in negospodarske dejavnosti, vključijo samo stroški, povezani z gospodarsko dejavnostjo. Na podlagi tega trdijo, da stroškov povezav z zaledjem in stroškov poslovanja ni mogoče vključiti v likvidnostno vrzel, saj niso del projekta fiksne povezave. Poleg tega izplačila dividend niso stroškovna postavka, ampak pomenijo razdelitev dobička, zato jih ni mogoče vključiti v analizo likvidnostne vrzeli. Združenje FSS dodaja, da pripravljalna dela, ki so se začela leta 2013, pomenijo stroške gradnje, zato jih ni mogoče odobriti kot upravičene stroške za načrtovanje. Poleg tega stroški načrtovanja po mnenju združenja FSS niso del stroškov gradnje, kot je navedeno v preglednici 1 sklepa o začetku postopka.

(118) V zvezi s prihodki podjetje Scandlines in drugi trdijo, da subvencije v okviru TEN-T niso vključene v analizo likvidnostne vrzeli iz leta 2014. Z vključitvijo navedenih subvencij je likvidnostna vrzel precej manjša. Poleg tega so prihodki umetno nizki, saj cestnine podjetja Femern A/S ne temeljijo na stroških, temveč na cenah trajektnih prevozov podjetja Scandlines. Komisija mora zato zahtevati, da se v obdobju, v katerem bo podjetje Femern A/S prejemalo državno pomoč, določijo cene fiksne povezave, ki izražajo vse stroške, vključno s stroški dolga. Združenje FSS ni navedlo tega zadnjega elementa. Kar zadeva obdobje projekta, podjetje Scandlines in drugi opozarjajo, da bi morala analiza likvidnostne vrzeli in notranje stopnje donosa temeljiti na življenjski dobi naložbe, ne na 55-letnem obdobju odplačila, kot je potrdilo tudi Splošno sodišče. Glede na podatke, objavljene na spletišču podjetja Femern A/S, naj bi bila življenjska doba predora 120 let.

4.3.4 Znesek in trajanje pomoči

(119) Po trditvah podjetja Scandlines in drugih je znesek pomoči podcenjen, saj se nanaša le na razliko med obrestnimi merami/premijami, ki jih je podjetje Femern A/S plačalo za državna posojila in državna poroštva, ter ustreznimi tržnimi stopnjami.

(120) Podjetje Scandlines in drugi trdijo tudi, da mora biti trajanje pomoči veliko krajše od 55 let. Poleg tega mora biti vsako državno poroštvo in državno posojilo časovno omejeno. Zagotavljanje pomoči podjetju Femern A/S se mora končati, ko je mogoče pod tržnimi pogoji s prihodki kriti stroške poslovanja in stroške, povezane z dolgom. Podjetje Scandlines in drugi ob sklicevanju na letna poročila o fiksnih povezavah Great Belt in čez ožino Øresund trdijo, da bi morala biti trajanje vsakega državnega poroštva in državnega posojila ter možnost pridobitve državnih poroštev in državnih posojil omejena na 4–5 let od odprtja fiksne povezave.

4.3.5 Spodbujevalni učinek

(121) Podjetje Scandlines in drugi trdijo, da je podjetje Femern A/S začelo gradbena dela za fiksno povezavo leta 2013, danski organi pa so se zavezali, da bodo dodelili pomoč šele leta 2015 ob sprejetju zakona o gradnji ali pozneje. Zato pomoč podjetju Femern A/S ne bi imela potrebnega spodbujevalnega učinka. Podjetje Scandlines in drugi nasprotujejo ugotovitvi Komisije, da bi morala biti podjetja v javni lasti izvzeta iz zahteve po spodbujevalnem učinku pomoči, in trdijo, da je ta pristop primer diskriminacije v korist podjetij v javni lasti, ki je v nasprotju s členom 345 Pogodbe.

4.3.6 Hipotetični scenarij

(122) Podjetje Scandlines in drugi trdijo, da je obstajalo več alternativnih projektov. Zato analiza hipotetičnih scenarijev, ki jo je opravila Komisija, ne more temeljiti na neobstoju alternativnega projekta. Dejstvo, da podjetje Femern A/S ne more samo odločati o alternativnih projektih, ni pomembno. Podjetje Scandlines in drugi menijo, da je sklicevanje na preiskavo iz leta 2001 napačno, saj ta ne kaže, da ni alternativnih projektov brez pomoči. Poleg tega je študija zastarela, saj je stara 17 let in se nanaša na drug projekt. Organizacija NABU je predložila dodatne podatke o obstoju alternativnih projektov brez pomoči. Sklicevala se je na študijo podjetja Hanseatic Transport Consultancy (v nadaljnjem besedilu: poročilo podjetja HTC) (69) iz leta 2019 in navedla, da je sedanja ocena prometa precej nižja od ocene ravni prometa iz leta 2008, ko je bila podpisana pogodba o pasu Fehmarn. V poročilu podjetja HTC je namreč navedeno, da na podlagi sedanjih tržnih podatkov ni mogoče ugotoviti, kje je mogoče ustvariti rast prometa za ekonomsko upravičeno uporabo fiksne povezave. Poleg tega je organizacija ob sklicevanju na poročilo podjetja HTC navedla, da zaradi strukturnih težav pri čezmejnem prometu sploh ne bo dosežena sedanja raven prometa. Na podlagi tega organizacija NABU trdi, da mora Komisija upoštevati drugo možnost, tj. izgradnjo zgolj železniške povezave v povezavi z rešitvijo s trajektnimi prevozi. Z okoljskega vidika bi bila to najcenejša in najboljša rešitev v skladu s ciljem TEN-T glede preusmeritve prometa s ceste na železnico. Poleg tega organizacija NABU meni, da bi bilo treba kot alternativo rešitvi s predorom pod vodo obravnavati cevni predor. Sploh pa bi bilo treba vpliv izbrane rešitve na okolje upoštevati pri izračunih stroškov in koristi ter analizi alternativnih projektov, ki jih opravi Komisija.

4.3.7 Notranja stopnja donosa in tehtano povprečje stroškov kapitala

(123) Podjetje Scandlines in drugi menijo, da so izračuni notranje stopnje donosa in WACC napačni. Notranjo stopnjo donosa bi bilo treba izračunati za celotno obdobje projekta in ne za obdobje 55 let, pri čemer bi bilo treba izključiti neupravičene stroške. Tudi WACC, ki znaša 11 %, je določen previsoko. Po trditvah podjetja Scandlines in drugih bi moral WACC znašati med 5,68 % in 6,71 %. Podjetje Scandlines in drugi so predložili dve študiji v podporo svojemu stališču glede izračuna WACC, tj. študijo iz februarja 2018 in sklice na podatke profesorja Damodarana iz leta 2014.

4.3.8 Preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence in test tehtanja

(124) Podjetje Scandlines in drugi trdijo, da bi morala Komisija oceniti resnost izkrivljanja konkurence. Ta analiza bi morala presegati zgolj ugotovitev dejstva, da pomoč izkrivlja konkurenco, saj je to razvidno že iz opredelitve pomoči kot državne pomoči. Na podlagi socialnoekonomskega poročila in napovedi prometa iz leta 2014 se zdi, da bi podjetje Femern A/S verjetno imelo znatno tržno moč in celo monopol. Poleg tega bo podjetje Femern A/S verjetno zlorabilo svojo tržno moč. Po trditvah podjetja Scandlines dejstvo, da je danska vlada zavrnila podporo vlogi podjetja Scandlines za financiranje EU (70), in domnevna uporaba državne pomoči za znižanje ocene dostopnih cest do pristanišča v Puttgardnu pomenita, da pomoč podjetju Femern A/S neupravičeno izkrivlja konkurenco. Podjetje Scandlines in drugi trdijo tudi, da obstaja tveganje presežne zmogljivosti in da bo socialnoekonomski donos nižji od 4-odstotnega danskega praga, ko se bo storitev trajektnih prevozov nadaljevala.

(125) Organizacija NABU je dodala, da bi moral test tehtanja vključevati vpliv na okolje. Negativni učinki pomoči ne bi smeli biti omejeni na izkrivljanje konkurence.

4.3.9 Pogoji za unovčenje državnih poroštev

(126) Podjetje Scandlines in drugi so ob sklicevanju na obvestilo o poroštvih opozorili Komisijo, da nima pravice odobriti pomoči v obliki državnih poroštev, če ni vnaprej seznanjena s pogoji za njihovo unovčenje. Združenje FSS zahteva, naj danski organi sprejmejo zavezo, da bodo pogoji za unovčenje državnih poroštev v skladu z zahtevami obvestila o poroštvih.

5. PRIPOMBE DANSKE

(127) Ta oddelek vključuje pripombe danskih organov v zvezi s sklepom o začetku postopka in njihove pripombe v zvezi s pripombami zainteresiranih strani, ki so bile danskim organom predložene v nezaupni obliki.

(128) Na splošno se danski organi ne strinjajo s trditvami zainteresiranih strani. Predložili so dodatne informacije in nasprotne argumente, ki so povzeti v nadaljevanju.

5.1 Dopolnilne pripombe v zvezi z opisom projekta fiksne povezave pasu Fehmarn in ukrepov financiranja

(129) Danski organi so predložili pojasnila dejstev v zvezi z opisnim delom sklepa o začetku postopka. Poleg tega so navedli, da „stroški gradnje“ iz preglednice 1 sklepa o začetku postopka vključujejo stroške načrtovanja.

(130) Danski organi so predložili tudi pojasnila v zvezi z ukrepom kapitalske injekcije. Podjetje Femern A/S je bilo ustanovljeno leta 2005 v skladu z oddelkom 6 zakona o podjetju Sund & Bælt. Ob ustanovitvi je vpisani osnovni kapital podjetja Femern Bælt A/S (zdaj Femern A/S) znašal 10 milijonov DKK (1,3 milijona EUR). Vpisani osnovni kapital je bil vplačan s presežkom v višini 40 milijonov DKK (5,4 milijona EUR), kar skupaj znaša 50 milijonov DKK (6,7 milijona EUR). Vložek kapitala je zagotovilo podjetje Sund & Bælt Holding A/S v skladu z oddelkom 6 zakona o podjetju Sund & Bælt Holding A/S. Vpisani osnovni kapital podjetja Femern Bælt A/S je bil 24. julija 2009 povečan z 10 milijonov DKK na 500 milijonov DKK (67,0 milijona EUR) z denarno kapitalsko injekcijo v višini 460 milijonov DKK (61,7 milijona EUR), ki jo je podjetju Femern A/S zagotovilo podjetje Sund & Bælt Holding A/S, in „izdajo brezplačnih delnic“ (v danščini: fondsemission) v znesku 30 milijonov DKK (4,0 milijona EUR). Izdaja brezplačnih delnic pomeni pretvorbo rezerv lastniškega kapitala podjetja Femern A/S v osnovni kapital in tako vključuje povečanje kapitala, ne pa tudi kapitalske injekcije. Denarni kapitalski vložek je bil zagotovljen v skladu z oddelkom 7(2) zakona o načrtovanju. Skupni znesek kapitalske injekcije podjetju Femern A/S torej znaša 510 milijonov DKK (68,4 milijona EUR). Od tega pa je bilo 500 milijonov DKK zagotovljenih (in vpisanih) kot osnovni kapital. Od leta 2009 ni bila zagotovljena nobena kapitalska injekcija.

(131) V zvezi s poroštvi so danski organi dodatno pojasnili ozadje pomena oddelka 4(4) zakona o gradnji. V skladu s to določbo državno poroštvo zajema tudi druge finančne obveznosti, ki jih je podjetje Femern A/S prevzelo v zvezi z gradnjo fiksne povezave. Danski organi so pojasnili, da ta določba pomeni, da so na primer arbitražne zadeve, ki se nanašajo na dela v zvezi z gradnjo fiksne povezave, zajete z državnim poroštvom. Ta določba ne velja za operativno fazo. Z njo se jamči, da bodo gradbeni izvajalci plačani v primeru neplačila podjetja Femern A/S. Ker so stroški gradnje že kriti z državnimi posojili ali posojili, za katera je bilo izdano državno poroštvo, določba ne zagotavlja dodatne prednosti podjetju Femern A/S.

(132) Danski organi so Komisiji predložili tudi pregled predhodno vzpostavljenih finančnih ukrepov.

(133) Minister za promet je 19. novembra 2018 podjetju Femern A/S prvič odobril pridobivanje državnih posojil za financiranje stroškov gradnje. Taka posojila so bila nato najeta novembra in decembra 2018.

5.2 Pripombe v zvezi z obstojem pomoči

(134) Danski organi so predložili dva glavna argumenta v podporo svojemu splošnemu stališču, da javno financiranje fiksne povezave ne spada na področje uporabe člena 107(1) Pogodbe.

(135) Danski organi trdijo, da (1) načrtovanje, gradnja in upravljanje fiksne povezave niso „gospodarske dejavnosti“, ampak pomenijo izvajanje javnih pooblastil; (2) pozitivni in negativni gospodarski učinki, ki jih lahko fiksna povezava povzroči na sosednjih trgih in v EU na splošno, ne pomenijo „izkrivljanja konkurence“.

(136) Danski organi menijo še, da podjetje Femern A/S vsekakor ne opravlja gospodarske dejavnosti pred začetkom poslovanja, saj ne ponuja nobenih storitev na trgu.

5.2.1 Podjetje Femern A/S izvaja javna pooblastila

(137) Danski organi menijo, da so načrtovanje, gradnja in upravljanje fiksne povezave značilni primeri izvajanja javnega pooblastila načrtovanja, ki niso in ne smejo biti zajeti s členom 107(1) Pogodbe. Zato državni ukrepi, vključno zlasti z državnim poroštvom in državnimi posojili, dodeljenimi v korist podjetja Femern A/S, ne spadajo na področje uporabe politike konkurence EU.

(138) Danski organi trdijo, da bi bilo treba v nasprotju z metodologijo, ki jo je uporabila Komisija v sklepu o začetku postopka, na podlagi splošne ocene dejavnosti podjetja Femern A/S – ob upoštevanju njihove narave, namena in veljavnih pravil – skleniti, da podjetje Femern A/S izvaja javna pooblastila, ali vsaj, da izvaja javna pooblastila, dokler ne začne poslovati.

(139) Danski organi trdijo, da je namen povezave državnih cestnih in železniških infrastruktur v lasti Danske in Nemčije veliko širši kot pri drugih javnih naložbah, na primer v komunalnem sektorju. Poleg tega so narava in dejavnosti podjetja Femern A/S bistveno drugačne od, na primer, narave in dejavnosti operaterjev trajektnih prevozov in trajektnih dejavnosti, saj je bilo podjetje Femern A/S ustanovljeno izključno za izvedbo odločitev Danske v zvezi z izgradnjo določene infrastrukture (fiksne povezave). Podjetje Femern A/S je torej subjekt za posebne namene, za katerega v skladu z veljavnimi pravili ne velja standard ustvarjanja čim večjega dobička in ki ne sme opravljati nepovezanih dejavnosti.

(140) Po trditvah danskih organov upoštevanje teh širših političnih vidikov, na katerih temelji ustanovitev podjetja Femern A/S, podpira trditev, da podjetje Femern A/S ne opravlja gospodarskih dejavnosti, temveč izvaja javna pooblastila.

(141) Dejstvo, da se zaračunava pristojbina za uporabo, samo po sebi ne spremeni narave navedene dejavnosti, saj je treba proučiti, ali je mogoče zaračunavanje pristojbine ločiti od izvajanja javnega pooblastila. Samo kadar je mogoče ti dve dejavnosti ločiti, se zaračunavanje pristojbine za storitev šteje za gospodarsko dejavnost (71).

(142) Danski organi trdijo, da je jasno, da pobiranja uporabnin, ki jih zaračunava podjetje Femern A/S, v skladu z zakonodajo pa določi minister za promet, ni mogoče ločiti od opravljanja dejavnosti, povezanih z javnim pooblastilom, kot sta zagotavljanje dostopa do splošne cestne in železniške infrastrukture v državni lasti ter njeno vzdrževanje. Zato bi bilo treba vse dejavnosti podjetja Femern A/S obravnavati skupaj kot izvajanje javnega pooblastila.

(143) Danski organi so pojasnili tudi, da se minister za promet še ni odločil, kako bodo pristojbine za uporabo določene oziroma kakšna bo njihova višina. Pristojbine iz sklepa o začetku postopka in pripomb zainteresiranih strani zgolj izražajo proračunske predpostavke. Navedeno je tudi, da je glavni cilj in namen pristojbin za uporabo uravnovešenje javnih proračunov.

(144) Danski organi trdijo, da se lahko samo upravljanje razumno šteje za gospodarsko dejavnost, če Komisija ne more sprejeti, da bi bilo treba vse dejavnosti podjetja Femern A/S skupaj obravnavati kot izvajanje javnih pooblastil. Po mnenju danskih organov se razlogovanje v sodbi o pomoči letališču Leipzig-Halle (72) v zadevnem primeru ne uporablja, saj se je zadeva med drugim nanašala na povečanje zmogljivosti v okviru obstoječe gospodarske dejavnosti na liberaliziranem trgu.

(145) Danski organi zahtevajo še, naj Komisija natančno prouči, kdaj bi se obdobje morebitnih gospodarskih dejavnosti začelo, in ob sklicevanju na sodno prakso trdijo, da bi bilo treba vselej, ko je mogoče ločiti dejavnosti, za vsako od teh dejavnosti opraviti ločeno analizo državne pomoči.

(146) Danski organi trdijo tudi, da ni smiselno domnevati, da je z začetkom veljavnosti zakona o gradnji in pooblastitvijo podjetja Femern A/S za gradnjo in upravljanje fiksne povezave vsa finančna podpora, dodeljena podjetju Femern A/S pred tem, retroaktivno postala državna pomoč.

(147) Danski organi so zavrnili argument podjetja Scandlines in drugih, da manevrski prostor, ki ga ima podjetje Femern A/S pri ponujanju nekaterih popustov, dokazuje, da minister ne določi točne višine pristojbin za uporabo. Danski organi trdijo, da podjetje Femern A/S ne more samo določati pristojbin, temveč ima le omejeno svobodo, da prilagodi nekatere pristojbine navzdol, kolikor to ne vpliva znatno na višino pristojbin. Poleg tega trdijo, da je svoboda podjetja Femern A/S pri spreminjanju in uvajanju novih programov popustov omejena tudi z direktivo o evrovinjeti (73).

5.2.2 Dejavnosti obveščanja, ki jih opravlja podjetje Femern A/S

(148) Danski organi trdijo, da so dejavnosti obveščanja, ki jih opravlja podjetje Femern A/S, nedvomno javna naloga in ne gospodarska dejavnost. Ena od nalog, za katere je bilo podjetje Femern A/S zadolženo v skladu z zakonom o načrtovanju, so „dejavnosti obveščanja“, ki bi jih bilo treba opravljati v sodelovanju z lokalnimi občinami. Noben zasebni komercialni upravljavec infrastrukture nima take naloge. Naloga je neločljiv del javnih nalog, povezanih z načrtovanjem in gradnjo pri javnih infrastrukturnih projektih, ki vplivajo na lokalno skupnost. Danski organi poleg tega ugotavljajo, da bi bilo treba navedene dejavnosti obveščanja – če se ne štejejo za javno nalogo – šteti za neločljivo povezane z izvedbo projekta in zato upravičene na podlagi sporočila o pomembnih projektih skupnega evropskega interesa.

5.2.3 Dejavnosti podjetja Femern A/S ne izkrivljajo konkurence

(149) Danski organi menijo, da mora Komisija pripraviti specifično oceno obstoja izkrivljanja konkurence. Ta ocena bi morala vključevati temeljito analizo organizacije državne cestne infrastrukture na Danskem, da bi se lahko ugotovilo, ali so državne ceste v dejanskem konkurenčnem odnosu z drugimi načini prevoza, kot so trajekti, zrakoplovi, vlaki itd.

(150) Danski organi menijo, da med fiksno povezavo in, na primer, trajekti ni neposredne konkurence, tako kot je ni med železniško infrastrukturo in cestami, avtobusi ali letališči. Danski organi se izrecno sklicujejo na točko 220 Obvestila Komisije o pojmu državne pomoči po členu 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o pojmu državne pomoči) (74) ter analizno mrežo za ceste, mostove, predore in celinske plovne poti (75). Poleg tega navajajo, da je fiksna povezava na voljo vsem uporabnikom pod nediskriminatornimi pogoji ter ni bila zgrajena, da bi se specifičnemu podjetju ali sektorju zagotovila prednost.

(151) Danski organi na podlagi tega trdijo, da morebitnih gospodarskih učinkov, ki jih dejavnosti podjetja Femern A/S morda imajo na druge komercialne operaterje, ni mogoče šteti za izkrivljanje konkurence v smislu člena 107(1) Pogodbe. Predvsem je jasno, da podjetje Femern A/S med načrtovanjem in gradnjo fiksne povezave ne izkrivlja konkurence na nobenem trgu.

(152) Nazadnje, danski organi v zvezi s tem navajajo, da je primer podjetja Femern A/S precej drugačen od dejanskih okoliščin v zvezi z gradnjo dodatne vzletno-pristajalne steze na letališču Leipzig-Halle (76), saj podjetje Femern A/S ne opravlja storitev na trgu, dokler ni infrastruktura odprta za promet. Letališče Leipzig-Halle je konkuriralo drugim letališčem na trgu regionalnih letaliških storitev in si prizadevalo privabiti stranke, ko pa se je pojavila potreba po širitvi, je prejelo državno pomoč za izgradnjo nove infrastrukture.

5.3 Pripombe v zvezi z opredelitvijo pomoči

(153) Danski organi menijo, da je podjetje Femern A/S s sprejetjem zakona o gradnji 4. maja 2015 pridobilo zakonsko pravico do financiranja svojih dejavnosti, saj je v zakonu jasno predvideno, da bo podjetje Femern A/S financiralo svoje dolžniške obveznosti s posojili, za katera se izdajo državna poroštva, in državnimi posojili. Zato je to datum dodelitve pomoči. Vendar danski organi opozarjajo, da podjetje Femern A/S ni moglo uporabiti državnih poroštev in državnih posojil, dokler mu tako ni naročil minister za promet, zato podjetje ni moglo pridobiti gospodarske prednosti zaradi državnih poroštev in državnih posojil.

(154) Danski organi se torej ne strinjajo s podjetjem Scandlines in drugimi, ki trdijo, da pomoč, povezana z državnimi poroštvi in državnimi posojili, pomeni vrsto ad hoc nepovratnih sredstev. Opozarjajo pa, da tudi če bi se pomoč štela za vrsto ad hoc nepovratnih sredstev, Komisiji nič ne preprečuje, da bi izvedla oceno združljivosti ter predhodno odobrila vsa prihodnja nepovratna sredstva naenkrat. Danski organi so predložili tudi podrobnejše informacije o neobstoju diskrecijske pravice ministra za finance glede posameznih posojilnih pogodb.

(155) Danski organi ugotavljajo še, da se zdi, da stališče podjetja Scandlines in drugih pomeni, da bi moralo podjetje Femern A/S na začetku najeti eno veliko posojilo z državnim poroštvom za najvišji dovoljeni znesek. Po trditvah danskih organov to ne bi bil primeren način, kako čim bolj zmanjšati pomoč, zato bi bil v nasprotju s splošnimi zahtevami ocen združljivosti, ki jih izvaja Komisija, kot so tiste iz točke 28 sporočila o pomembnih projektih skupnega evropskega interesa.

(156) Danski organi menijo tudi, da je bila obveznost mirovanja upoštevana. Menijo, da je pravna podlaga vseh dejavnosti, izvedenih pred začetkom veljavnosti zakona o gradnji, oddelek 2 zakona o načrtovanju. Od sprejetja zakona o načrtovanju je odbor danskega parlamenta za finance trikrat podal soglasje k povečanju proračuna za fazo načrtovanja. Vsakič se je soglasje nanašalo na specifične dejavnosti načrtovanja, zajete z oddelkom 2 zakona o načrtovanju (tako imenovana „pripravljalna dela“).

(157) Ob sprejetju zakona o gradnji je minister za promet podjetju Femern A/S dal navodilo, naj ne začne faze gradnje in torej ne sklepa pogodb o gradbenih delih, dokler mu minister za to ne izda dovoljenja. Podjetje Femern A/S je novembra in decembra 2018 najelo državna posojila, da bi zagotovilo potrebno financiranje za začetek faze izgradnje. Danski organi pa so pojasnili, da je podjetje Femern A/S prejelo dovoljenje za začetek prvih in določenih gradbenih del v zvezi s fiksno povezavo šele 26. marca 2019. Podjetje Femern A/S še ni začelo teh del.

5.4 Pripombe v zvezi z domnevnimi ukrepi pomoči

5.4.1 Železniške pristojbine

(158) Danski organi trdijo, da železniške pristojbine ne vključujejo državne pomoči podjetju Femern A/S, zato zavračajo argumente podjetja Scandlines in drugih. Železniške pristojbine predstavljajo prihodnji vir dohodka podjetja Femern A/S, ki ga bo – kot cestnine – urejal minister za promet. Natančneje, minister določi pravila v zvezi z višino pristojbin, ki se bodo zaračunavale uporabnikom fiksne povezave (tj. prevoznikom v železniškem prometu), in načela za njihovo urejanje. Te pristojbine bodo določene v skladu z Direktivo 2012/34/EU o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja. Danski organi poudarjajo, da bo železniške pristojbine v imenu podjetja Femern A/S pobiralo podjetje Rail Net Denmark (77) in ne podjetje Femern A/S samo, kot se je predpostavljalo v sklepu o začetku postopka. Podjetje Rail Net Denmark pobira navedene pristojbine na celotni državni železniški infrastrukturi v lasti Danske. Zato se je štelo za najbolj priročno, da se zahteva, naj podjetje Rail Net Denmark pobira pristojbine tudi na fiksni povezavi. Sredstva se prenesejo neposredno na podjetje Femern A/S, podjetje Rail Net Denmark pa z njimi ne more razpolagati za lastne namene. Pristojbine, pobrane za uporabo fiksne povezave in prenesene na podjetje Femern A/S, bodo evidentirane v letnih državnih proračunih. Pristojbine, ki jih pobira podjetje Rail Net Denmark, pomenijo plačilo za storitev in ne dajatev/takso. Podjetje Rail Net Denmark je kot upravljavec danske železniške infrastrukture odgovorno za vse stroške, povezane z upravljanjem danske železniške infrastrukture.

5.4.2 Davčni ukrepi

(159) Danski organi ugotavljajo, da podjetje Femern A/S ni nikoli uporabilo predhodno veljavnih pravil o amortizaciji sredstev in prenosu izgub v prihodnje obdobje. Torej ne glede na to, ali bi se lahko s pravili podjetju Femern A/S zagotovila selektivna prednost, take prednosti v ustreznem obdobju dejansko ni bilo.

5.4.3 Brezplačna uporaba morskega dna

(160) Danski organi so v pripombah v zvezi s pripombami zainteresiranih strani pojasnili, da je v zakonu o gradnji zaradi preprečitve dvomov preprosto pojasnjeno, da podjetju Femern A/S ni treba plačati pristojbine za uporabo morskega dna. Ponavljajo, da na podlagi teh določb podjetje Femern A/S ni obravnavano drugače kot subjekti v primerljivem pravnem in dejanskem položaju.

5.5 Pripombe v zvezi z oceno združljivosti

5.5.1 Projekt skupnega evropskega interesa

(161) Danski organi menijo, da sta novi študiji, ki sta ju predložili podjetji Scandlines in Stena Line, nepomembni in vsekakor nepravilni. V zvezi s študijo Knuda Erika Andersena trdijo, da je avtor znani nasprotnik projekta fiksne povezave pasu Fehmarn in da študija temelji na napačnih predpostavkah izračuna v zvezi z napovedjo prometa in stroški gradnje. Poleg tega danski organi zavračajo argument podjetij Scandlines in Stena Line, da so v študijah iz leta 2015 stroški podjetja Scandlines tako pretirani, da bi lahko predpostavljali, da podjetje Scandlines posluje z ogromno izgubo. Danski organi menijo, da je to nepravilna in izkrivljena predstavitev izračunov iz „prvotne študije“ iz leta 2015, saj študija temelji na predpostavki, da so prihodki od trajektov višji od stroškov poslovanja (razlika med prihodki in stroški po ocenah znaša približno 15 % stroškov). Poleg tega danski organi trdijo, da študije ne postanejo pomanjkljive zaradi spremembe podkomponent ali okoliščin in da ni treba opraviti novih izračunov socialnoekonomskih učinkov ob vsaki spremembi podkomponente. Tako danski organi zavračajo tudi trditev, da sta študiji iz leta 2015 pomanjkljivi zaradi zvišanih stroškov nemškega zaledja.

(162) Danski organi trdijo tudi, da so socialnoekonomski izračuni vselej vključeni v politično odločanje o velikih infrastrukturnih projektih. Pri tem pa ni nobene zahteve po 4-odstotnem socialnoekonomskem donosu, kot je navedena v poročilu in na katero se sklicujejo zainteresirane strani. Danski organi so navedli še, da se celotni projekt fiksne povezave pasu Fehmarn šteje za prednostni čezmejni projekt TEN-T, ne le del projekta, ki se nanaša na železniško povezavo. V zvezi z napovedjo prometa so danski organi predložili dodatno poročilo podjetja Intraplan/TSS Trimode, ki vsebuje pripombe glede poročila podjetja HTC. Na splošno je podjetje Intraplan/TSS Trimode ugotovilo, da je poročilo podjetja HTC pomanjkljivo in zavajajoče ter se ne nanaša specifično na napoved prometa za fiksno povezavo pasu Fehmarn. Poleg tega se danski organi sklicujejo na poročilo danskega direktorata za ceste (78), ki kaže, da se obseg cestnega prometa v smeri na Dansko in z nje znatno povečuje. Natančneje, iz poročila je razvidno, da se je med letoma 2010 in 2018 promet s tovornjaki na mejah med Dansko in Nemčijo, na fiksni povezavi čez ožino Øresund ter trajektnih poteh čez ožino Øresund in pas Fehmarn povečal za 38 %, kar je prav tako v nasprotju s poročilom podjetja HTC.

5.5.2 Pomoč za tekoče poslovanje ne bo dodeljena

(163) Danski organi menijo, da je pomoč za tekoče poslovanje pomoč v zvezi z upravljanjem infrastrukture. Vsi stroški, nastali v fazi gradnje, vključno s stroški v zvezi z vsakdanjim upravljanjem gradbenega projekta, se štejejo za stroške gradnje. Podjetju Femern A/S ne bo treba pridobiti posojil države ali posojil z državnim poroštvom za financiranje vsakdanjih dejavnosti v operativni fazi.

5.5.3 Likvidnostna vrzel

(164) Danski organi so predložili posodobljene predpostavke za izračun likvidnostne vrzeli in elementa pomoči (ali bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev). Predpostavk izhajajo iz najnovejše, v celoti revidirane finančne analize projekta z naslovom „Finančna analiza fiksne povezave pasu Fehmarn, vključno z zemeljskimi deli Danske“ (79) iz februarja 2016 (v nadaljnjem besedilu: finančna analiza iz leta 2016).

(165) V pripravljalnih opombah k zakonu o gradnji je bilo jasno navedeno, da bo opravljena nova ocena celotnih financ projekta. Preden so se lahko sklenile pogodbe o gradbenih delih, se je začel postopek za znižanje stroškov gradnje. Minister za finance je 28. aprila 2015 podjetju Femern A/S naročil, naj ne podpisuje glavnih pogodb o gradbenih delih za projekt, dokler ne bo opravljena nova ocena celotnih financ. Po podatkih iz finančne analize iz leta 2016 je bil eden od glavnih elementov, ki so prispevali k znižanju stroškov gradnje, podaljšanje obdobja gradnje s 6,5 leta, kot je bilo predvideno v finančni analizi iz leta 2014, na 8,5 leta, kot je predvideno v finančni analizi iz leta 2016. V finančni analizi iz leta 2016 je navedeno, da je podjetje Femern A/S pri razpisnem postopku na podlagi tega podaljšanega, 8,5-letnega obdobja gradnje prejelo končne in zavezujoče ponudbe pogodbenih izvajalcev (80). Podjetje Femern A/S je analiziralo tudi druge parametre finančnih izračunov, na podlagi česar je bilo posodobljenih več predpostavk v primerjavi z analizo, na kateri je temeljil zakon o gradnji. Posodobitve iz finančne analize iz leta 2016, pomembne za fiksno povezavo, se nanašajo predvsem na: posodobljeni proračun za gradnjo, posodobljeno oceno stroškov upravljanja, vzdrževanja in ponovnih naložb, spremembo časovnega razporeda, prilagojene prihodke od prometa zaradi spremenjenega časovnega razporeda, posodobitev financiranja EU, posodobitev nekaterih tehničnih predpostavk. Poleg tega so danski organi finančno analizo iz leta 2016 dodatno prilagodili, kot je podrobno predstavljeno v nadaljevanju, da bi zagotovili, da ocena Komisije temelji na najtočnejših in posodobljenih finančnih predpostavkah. Po potrebi so vključili tudi dejanske podatke, kot so podatki za predhodno najeta posojila ali v zvezi z inflacijo. Uvodne izjave v nadaljevanju vsebujejo dodatne podrobnosti o predpostavkah modela likvidnostne vrzeli.

(166) Stroški gradnje iz priglasitve leta 2014 so znašali 54,9 milijarde DKK (7,4 milijarde EUR) po fiksnih cenah iz leta 2014. Ta znesek ustreza stroškom gradnje, navedenim v zakonu o gradnji iz leta 2015: 55,1 milijarde DKK (7,4 milijarde EUR) po fiksnih cenah iz leta 2015. Podjetje Femern A/S je prejelo ponudbe septembra 2015. Na podlagi tega je pripravilo posodobitev proračuna za gradnjo in znižalo napovedane stroške načrtovanja in gradnje fiksne povezave na 52,6 milijarde DKK (7,1 milijarde EUR) po cenah iz leta 2015 oziroma 62,2 milijarde DKK (8,3 milijarde EUR) po nominalnih cenah. To vključuje obvezno rezervo v znesku 7,3 milijarde DKK (1,0 milijarde EUR) po cenah iz leta 2015. Rezerva je bila izračunana na podlagi registra tveganja podjetja Femern A/S in izraža stroške, ki bodo najverjetneje nastali pri projektu. Uporabljena je bila „P-vrednost“ P80. Kot so pojasnili danski organi, to pomeni, da je verjetnost, da bo proračun rezerve zadostoval za kritje ugotovljenih tveganj, 80-odstotna. Podjetje Ernst & Young je izvedlo zunanje zagotavljanje kakovosti za rezerve in tveganja, povezana s fiksno povezavo.

(167) Finančni izračuni temeljijo na predpostavki, da bo za fiksno povezavo zagotovljeno financiranje EU, ki ustreza 10 % stroškov gradnje v celotnem obdobju gradnje, kar je enako ravni, ki je bila predpostavljena v finančni analizi iz leta 2016. Pri finančnem modelu se je upoštevalo tudi financiranje v zvezi s fazo načrtovanja.

(168) Napoved prometa sta pripravili nemški svetovalni podjetji Intraplan in BVU, v zvezi z napovedjo pa je bilo opravljeno navzkrižno preverjanje z drugimi modeli, kot je model Trans Tools Evropske komisije. Napoved prometa je bila predstavljena novembra 2014. Kot je navedeno v finančni analizi iz leta 2016, je svetovalna skupina COWI izvedla zunanje zagotavljanje kakovosti napovedi in sklenila, da so predpostavke razumne in v skladu s strokovno prakso napovedovanja prometa. Osnovna predpostavka napovedi prometa iz leta 2014 je bila, da se obstoječa vzporedna storitev trajektnih prevozov po odprtju fiksne povezave ne bo več izvajala. Napoved prometa iz leta 2014 vključuje tudi ločeno analizo scenarija, po katerem se še naprej izvaja (vzporedna) storitev trajektnih prevozov vsako uro. Od leta 2014 je podjetje Scandlines večkrat potrdilo, da namerava po odprtju fiksne povezave dejavnosti izvajati še naprej. Zato so danski organi pri modelu izračuna likvidnostne vrzeli upoštevali storitev trajektnih prevozov vsako uro med krajema Rødby in Puttgarden. Danski organi so pojasnili, da je to v skladu s študijo podjetja PWC, pripravljeno za nemške organe v okviru postopka potrditve nemškega načrta za fiksno povezavo, ki so jo predložili podjetje Scandlines in drugi v prilogi k pripombam v zvezi s sklepom o začetku postopka. Poleg tega je študija z naslovom „Forretningsanalyse af færgefarten Rødby-Puttgarden“ z dne 24. januarja 2016, ki so jo v imenu danskega ministrstva za promet pripravili svetovalci iz podjetja KPMG, potrdila, da se lahko storitev trajektnih prevozov izvaja še naprej z zelo majhnim mejnim donosom. Nadaljnje izvajanje storitve trajektnih prevozov vsako uro bi na obseg prometa, ki je bil ocenjen že v napovedi prometa iz leta 2014, vplivalo tako, da bi se obseg osebnih vozil v prvem letu po odprtju fiksne povezave zmanjšal za 14 %, nato pa bi ta odstotek po 13 letih od odprtja padel na 12 %. Pri tovornem prometu je ocenjeni delež uporabe vzporedne storitve trajektnih prevozov znašal 15 %. Druga posodobitev po finančni analizi iz leta 2016 se nanaša na učinek 25-odstotnega znižanja cestnine na povezavi Great Belt, ki se začne v celoti uporabljati 1. januarja 2023. Tako se bo rahlo zmanjšal obseg prometa na fiksni povezavi.

(169) Kar zadeva cene za cestni promet, bo danski minister za promet določil končne cene tik pred odprtjem fiksne povezave. Danski organi so pojasnili, da cene cestnega prometa pomenijo ekstrapolacijo cen trajektnega prevoza iz leta 2007, ko sta imeli Danska in Nemčija še pravni monopol nad trajektno povezavo med krajema Rødby in Puttgarden. Danski organi so pojasnili, da se je štelo, da cene trajektnega prevoza pomenijo razumno in pregledno referenčno vrednost, pri čemer so upoštevali tudi, koliko bi bili prihodnji uporabniki fiksne povezave pripravljeni plačati, ne da bi bili ogroženi širši cilji fiksne povezave. Predpostavljena in povprečna cena za osebna vozila znaša 494 DKK (66,2 EUR), za tovornjake pa 2 092 DKK (280,4 EUR) po cenah iz leta 2015.

(170) Pri modelu izračuna likvidnostne vrzeli so prihodki od železniškega prometa ocenjeni na približno 400 milijonov DKK (53,6 milijona EUR) na leto (cene iz leta 2015). Pristojbine bodo določene v skladu z Direktivo 2012/34/EU. Danski organi so predložili poročilo svetovalnega podjetja TetraPlan z naslovom „Analiza plačil za uporabo železniške infrastrukture na fiksni povezavi pasu Fehmarn“ iz marca 2003 in posodobljeno poročilo iz leta 2008. Dokument iz leta 2003 vsebuje tehnično analizo sposobnosti železnice za plačilo za uporabo fiksne povezave. Namen analize je bil presoditi, ali se lahko pričakuje, da bo ocenjeno plačilo za uporabo železniške proge izvršeno. Pri analizah podjetja TetraPlan se predpostavlja, da bi morala biti skupna železniška pristojbina za vlake, ki potujejo iz Hamburga/v Hamburg prek fiksne povezave pasu Fehmarn, enaka skupni železniški pristojbini za vlake, ki potujejo prek fiksne povezave Great Belt.

(171) Stroški upravljanja, vzdrževanja in ponovnih naložb za fiksno povezavo znašajo 468 milijonov DKK (62,7 milijona EUR) na leto (po cenah iz leta 2015). Ta ocena je v skladu s finančno analizo iz leta 2016, saj so danski organi menili, da teh podatkov ni treba prilagoditi. Danski organi so ocenili učinek zmanjšanega obsega prometa na stroške upravljanja, vzdrževanja in ponovnih naložb. Sklenili so, da ima manjši obseg prometa zgolj majhen učinek na stroške upravljanja in vzdrževanja ter nima opaznega učinka na izračune državne pomoči in obdobja poroštva.

(172) Za izračun likvidnostne vrzeli je treba diskontirati različne denarne tokove (na primer stroške gradnje, poslovne prihodke), danski organi pa so v ta namen uporabili WACC kot ustrezno diskontno stopnjo. Danski organi so v odgovor na pomislek, ki ga je Komisija izrazila v okviru formalnega postopka preiskave, pri čemer je menila, da je nominalna povprečna netvegana obrestna mera v višini 5 % kot pomembna komponenta WACC morda previsoka glede na sedanje tržne razmere, predlagali uporabo povprečne netvegane obrestne mere v višini 3,5 % na leto. Ta bi temeljila na posodobljeni uradni napovedi za dansko gospodarstvo za leto 2025, vključno z javnimi financami, ki jo je pripravilo ministrstvo za finance (81). Po mnenju danskih organov predpostavka na podlagi napovedi ministrstva za finance pomeni najbolj objektivno napoved prihodnjih ravni obrestnih mer, ki bodo na voljo na Danskem, zato je to verodostojna referenčna vrednost. Pri tem se upošteva tudi, da podjetje Femern A/S v praksi ne more pridobiti posojil, s katerimi bi naenkrat pokrilo celotno potrebo po financiranju, in da torej sedanje tržne obrestne mere ni mogoče uporabiti za dolgoročno obdobje, v katerem se podjetje Femern A/S pogosto zadolžuje in refinancira.

(173) Danski organi so v odgovor na pomislek Komisije, da je morda tudi povprečna netvegana obrestna mera v višini 3,5 % na leto previsoka, pojasnili, da so zaradi nujne potrebe po sklepu o državni pomoči pripravljeni uporabiti netvegano obrestno mero v višini 1,5 % za določitev likvidnostne vrzeli, če bi Komisija menila, da je to potrebno za združljivost pomoči z notranjim trgom.

(174) V skladu z navedenim so danski organi predložili dva modela izračuna likvidnostne vrzeli. Eden od njiju je temeljil na povprečni netvegani obrestni meri v višini 3,5 % (ki se s časom spreminja, pri čemer je na začetku nizka, nato pa se zvišuje) (v nadaljnjem besedilu: prvi model izračuna likvidnostne vrzeli), drugi pa na predpostavki o netvegani obrestni meri v višini 1,5 % (v nadaljnjem besedilu: alternativni model izračuna likvidnostne vrzeli).

(175) Pridobljeni podatek o WACC je torej odvisen od uporabljenega modela. Pri prvem modelu izračuna likvidnostne vrzeli se pri izračunih na podlagi napovedi ministrstva za finance pridobi WACC, ki znaša 4,2–8,3 %, pri izračunih na podlagi netvegane obrestne mere v višini 1,5 % (pri alternativnem modelu izračuna likvidnostne vrzeli) pa WACC, ki znaša 5,59 %. Danski organi so pojasnili, da je bila raven WACC ocenjena glede na to, kar bi običajen vlagatelj zahteval pri projektu s primerljivimi značilnostmi tveganja. Predložili so vse podrobnosti o načinu izračuna WACC.

(176) Danski organi so izračunali model likvidnostne vrzeli na podlagi 40-letnega operativnega obdobja. Izplačil dividend v zvezi z zaledjem niso vključili.

5.5.4 Znesek in trajanje pomoči

(177) Da bi danski organi odpravili dvome, izražene v sklepu o začetku postopka, so revidirali priglasitev ter omejili uporabo državnih poroštev in državnih posojil. Državna poroštva in državna posojila bodo omejena na financiranje, potrebno za kritje stroškov, nastalih v fazi načrtovanja in gradnje. Podjetje Femern A/S bo prekinilo veljavnost vseh posojil, za katera je bilo izdano državno poroštvo, ter odplačalo vsa državna posojila najpozneje v 16 letih po začetku delovanja fiksne povezave (v nadaljnjem besedilu: najdaljše zajamčeno obdobje). Začetek delovanja fiksne povezave pomeni trenutek, ko se fiksna povezava odpre za cestni in železniški promet. Podjetje Femern A/S ne bo moglo pridobiti posojil, za katera je bilo izdano državno poroštvo, in državnih posojil, ki skupaj presegajo najvišji znesek v višini 69,3 milijarde DKK (9,3 milijarde EUR) (v nadaljnjem besedilu: najvišji zajamčeni znesek). Najvišji znesek je pričakovana skupna neto vrednost dolga podjetja Femern A/S zaradi gradnje, vključno s stroški obračunanih obresti v fazi načrtovanj in gradnje. Temu znesku sta bila dodana likvidnostna rezerva v znesku 2,0 milijarde DKK (0,27 milijarde EUR) in „blažilnik za stroške gradnje“ v znesku 2,5 milijarde DKK (0,34 milijarde EUR) (po cenah iz leta 2015). Likvidnostna rezerva je bila dodana za kritje tveganja kratkoročnih nihanj v plačilih projekta. Danski organi so pojasnili, da je dodaten blažilnik za stroške gradnje potreben, ker podjetje Femern A/S v primeru, da bi bili stroški gradnje višji od pričakovanih (pričakovani stroški gradnje so bili izračunani z 80-odstotno verjetnostjo tveganja), ne bi moglo še v fazi gradnje pridobiti posojil na trgu. Blažilnik ustreza povečanju verjetnosti tveganja na 99 %. Danski organi pa so se zavezali mehanizmu ponovnega izračuna, pri katerem se najvišji zajamčeni znesek in najdaljše zajamčeno obdobje prilagodita navzdol, če glede na dejanske nastale stroške gradnje blažilnik za stroške gradnje ni potreben, s čimer se zagotovi, da skupni znesek pomoči ne presega likvidnostne vrzeli. Danski organi so se zavezali, da bodo ta ponovni izračun izvedli najpozneje pet let po začetku delovanja.

(178) Podjetje Femern A/S mora plačati premijo v zvezi z državnimi poroštvi in državnimi posojili. Kot je navedeno v pripravljalnih opombah k zakonu o gradnji (oddelek 11.1), ta premija znaša 0,15 %. To ustreza premiji, ki jo mora plačati podjetje Femern A/S po prvem modelu izračuna likvidnostne vrzeli iz revidirane priglasitve. Po alternativnem modelu izračuna likvidnostne v