SL Uradni list Evropske unije L 250/34

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1759

z dne 27. septembra 2017

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz barijevega karbonata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Veljavni ukrepi

(1) Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1175/2005 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz barijevega karbonata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „Kitajska“ ali „zadevna država“). Ukrepi so bili v obliki posebne dajatve v višini 6,30 EUR/tono in 8,10 EUR/tono za dva kitajska proizvajalca izvoznika z individualno stopnjo dajatve in 56,40 EUR/tono za vse druge proizvajalce izvoznike na Kitajskem.

(2) Avgusta 2011 so bili ukrepi po pregledu zaradi izteka ukrepa („prejšnji pregled zaradi izteka ukrepa“) podaljšani za petletno obdobje z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 831/2011 (3).

1.2 Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

(3) Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih protidampinških ukrepov (4)12. maja 2016 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe („zahtevek“).

(4) Zahtevek je vložila družba Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG iz Nemčije („vložnik“), edini proizvajalec barijevega karbonata v Uniji, ki torej predstavlja celotno skupno proizvodnjo Unije. Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek dokončnih protidampinških ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in škode.

1.3 Začetek

(5) Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 18. avgusta 2016 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (5) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

1.4 Zainteresirane strani

(6) Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave izrecno obvestila vložnika, znane proizvajalce izvoznike, kitajske organe, znane uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter jih pozvala k sodelovanju.

(7) Zainteresirane strani so imele možnost, da v rokih iz obvestila o začetku pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.5 Primerljiva država

(8) Komisija je v zvezi z uvozom iz LRK v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava uporabiti Indijo kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe, in jih pozvala, naj podajo pripombe v zvezi s to izbiro. Prejela ni nobenih pripomb.

(9) Komisija je stopila v stik z indijskimi organi in znanimi proizvajalci barijevega karbonata v Indiji ter jih pozvala k sodelovanju. Nobeden od proizvajalcev v Indiji ni sodeloval s predložitvijo zahtevanih informacij.

(10) Komisija je hkrati za sodelovanje zaprosila znane proizvajalce v drugih možnih primerljivih državah, v stik pa je stopila tudi z zadevnimi organi v Braziliji, Iranu, Republiki Koreji in ZDA ter jih pozvala, naj ji posredujejo nazive in naslove združenj proizvajalcev in proizvajalcev, za katere je znano, da proizvajajo in prodajajo barijev karbonat na njihovem trgu. Vendar nobeden od proizvajalcev v teh državah ni bil pripravljen sodelovati.

1.6 Vzorčenje

(11) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

(12) Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov iz LRK je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje.

(13) Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji prosila, naj opredeli druge proizvajalce izvoznike, ki bi morda želeli sodelovati v preiskavi, če ti obstajajo, in/ali stopi v stik z njimi.

(14) Javil se ni noben kitajski proizvajalec izvoznik. Zato vzorčenje ni bilo potrebno.

Vzorčenje uvoznikov

(15) Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je stopila v stik z vsemi znanimi nepovezanimi uvozniki in jih pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

(16) Odzvalo se je šest uvoznikov, ki so Komisiji predložili informacije, zahtevane v obvestilu o začetku.

(17) Komisija se je zaradi majhnega števila uvoznikov odločila, da ne bo izbrala vzorca, in poslala vprašalnik vsem šestim uvoznikom, ki so se odzvali. Vendar kot je navedeno v uvodni izjavi (19), nobeden od teh uvoznikov ni odgovoril na vprašalnik.

1.7 Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

(18) Komisija je vprašalnike poslala edinemu proizvajalcu Unije, šestim uvoznikom in 86 uporabnikom, ki so se odzvali, vsem štirim znanim kitajskim proizvajalcem izvoznikom in 20 znanim proizvajalcem v možnih primerljivih državah (18 v Indiji, enemu v Iranu in enemu v ZDA).

(19) Izpolnjene vprašalnike so poslali edini proizvajalec Unije in 15 uporabnikov. Sodeloval ni noben kitajski proizvajalec izvoznik in noben proizvajalec iz možnih primerljivih držav. Podobno tudi nobeden od uvoznikov, ki so se prvotno odzvali, kot je navedeno v uvodni izjavi (16), ni predložil izpolnjenega vprašalnika, ki ga je nato poslala Komisija.

(20) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in nastale škode ter ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb: Proizvajalec Unije — Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG, Nemčija. Uporabniki — Esmalglass, S.A.U, Villareal, Španija; — Torrecid, S.A, L'Alcora, Španija; — BorsodChem Zrt, Kazincbarcika, Madžarska.

1.8 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

(21) Preiskava v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga je zajemala obdobje od 1. julija 2015 do 30. junija 2016 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je potekalo v obdobju od 1. januarja 2013 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).

1.9 Razkritje

(22) Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se ohranijo veljavni dokončni protidampinški ukrepi. Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem.

2. IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

2.1 Izdelek, ki se pregleduje

(23) Izdelek, ki se pregleduje, je barijev karbonat, z vsebnostjo stroncija več kot 0,07 mas. % in vsebnostjo žvepla več kot 0,0015 mas. %, bodisi v obliki prahu, stisnjenih granul ali žganih granul („izdelek, ki se pregleduje“), s poreklom iz LRK, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2836 60 00 (oznaka TARIC 2836600010).

(24) Barijev karbonat se kot surovina uporablja v več panogah. Uporablja se zlasti pri proizvodnji keramičnih frit in glazur, opeke in ploščic, stekla za posebne namene in v kemični industriji.

2.2 Podobni izdelek

(25) Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter enake osnovne uporabe: — izdelek, ki se pregleduje; — izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, in — izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

(26) Komisija je zato sklenila, da so ti izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

3.1 Uvodne opombe

(27) V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je bil damping prisoten v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in ali obstaja verjetnost, da se bo damping zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

(28) Kot je navedeno v uvodni izjavi (14), v tej preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik. Komisija je zato kitajske organe obvestila, da se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe za kitajskega proizvajalca izvoznika uporabijo dostopna dejstva, da bi se ugotovilo, ali je damping trenutno prisoten in ali obstaja verjetnost, da se bo nadaljeval ali ponovil. V zvezi s tem od kitajskih organov ni prejela nobenih pripomb ali zahtevkov za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje.

(29) Na podlagi tega in v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe so ugotovitve v zvezi z obstojem dampinga in verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga, navedene v nadaljevanju, temeljile na dostopnih dejstvih, zlasti na: (i) informacijah iz zahtevka; (ii) statističnih podatkih Eurostata in podatkih, ki so jih države članice sporočile Komisiji v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe („zbirka podatkov iz člena 14(6)“); (iii) javno dostopnih statističnih podatkih iz kitajske zbirke statističnih podatkov o izvozu in iz zbirke podatkov COMTRADE (6) ter (iv) javno dostopnih informacijah (7).

3.2 Damping

3.2.1 Proizvajalci izvozniki, ki jim je bila v prvotni preiskavi odobrena tržnogospodarska obravnava

3.2.1.1 Normalna vrednost

(30) V prvotni preiskavi je bila tržnogospodarska obravnava („TGO“) odobrena dvema proizvajalcema izvoznikoma. V skladu s členom 18 osnovne uredbe je zaradi nesodelovanja normalna vrednost za ta proizvajalca izvoznika zato temeljila na dostopnih dejstvih.

(31) Normalna vrednost se je v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe določila na podlagi kitajskih izvoznih cen za trge drugih tretjih držav brez vzpostavljenih protidampinških ukrepov, kot so zabeležene v kitajski zbirki statističnih podatkov o izvozu.

(32) Ker zaradi nesodelovanja ni bilo na voljo drugih informacij, se je ta metodologija štela za najprimernejšo.

3.2.1.2 Izvozne cene

(33) Ker v preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik, je izvozna cena temeljila na zbirki podatkov iz člena 14(6) za uvoz izdelka, ki se pregleduje, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Unijo za kitajska proizvajalca izvoznika, ki jima je bila v prvotni preiskavi odobrena TGO.

3.2.1.3 Primerjava

(34) Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno, določeno na podlagi franko tovarna. Da bi se zagotovila poštena primerjava, sta se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvozna cena in normalna vrednost prilagodili za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Opravljene so bile prilagoditve za oceanski prevoz, manipulativne stroške in notranji prevoz na podlagi javno dostopnih informacij in informacij v zahtevku v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

3.2.1.4 Stopnja dampinga

(35) Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečno normalno vrednost in tehtano povprečno izvozno ceno, kakor je določena zgoraj.

(36) Na podlagi tega je tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, znašala približno 30 % za družbo Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd. in približno 20 % za družbo Zaozhuang Yongli Chemical Co.

3.2.2 Proizvajalci izvozniki, ki jim v prvotni preiskavi ni bila odobrena tržnogospodarska obravnava

3.2.2.1 Primerljiva država

(37) Normalno vrednost za kitajske proizvajalce izvoznike, ki jim v prvotni preiskavi TGO ni bila odobrena, je treba določiti v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe, tj. na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“).

(38) V prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa je bila za primerljivo državo izbrana Indija. Zato je Komisija je v obvestilu o začetku sedanjega pregleda predlagala, naj se kot primerljiva država znova uporabi Indija, in zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe.

(39) Kot je navedeno v uvodni izjavi (10), je Komisija za sodelovanje zaprosila tudi druge možne primerljive države, tj. Brazilijo, Iran, Republiko Korejo in ZDA, in sicer je znane proizvajalce pozvala, naj predložijo potrebne informacije.

(40) Vendar v sodelovanje v postopku ni privolil noben proizvajalec iz teh držav. Za druge države ni bilo nobenih dokazov glede morebitne proizvodnje barijevega karbonata.

3.2.2.2 Normalna vrednost

(41) Komisija je zaradi opisanega nesodelovanja proizvajalcev iz možnih primerljivih držav normalno vrednost določila na kateri koli drugi razumni osnovi v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

(42) Normalna vrednost v tem smislu se je določila na podlagi povprečnih stroškov proizvodnje industrije Unije, ki se jim je prištel znesek prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter znesek dobičkov. Prodajni, splošni in upravni stroški so temeljili na dejanskih prodajnih, splošnih in upravnih stroških industrije Unije, ki so se nanašali na proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka na trgu Unije, dobički pa so temeljili na dobičkih, ki so se nanašali na proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe in so se uporabili po analogiji.

(43) Ker zaradi nesodelovanja ni bilo na voljo drugih informacij, se je ta metodologija štela za najprimernejšo.

3.2.2.3 Izvozna cena

(44) Izvozna cena je bila zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov določena v skladu s členom 18 osnovne uredbe, tj. na podlagi zbirke podatkov iz člena 14(6) za uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Unijo za tiste kitajske proizvajalce izvoznike, ki jim v prvotni preiskavi TGO ni bila odobrena.

3.2.2.4 Primerjava

(45) Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno, določeno na podlagi franko tovarna. Kadar je bilo to upravičeno za zagotovitev poštene primerjave, sta se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvozna cena in normalna vrednost prilagodili za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Opravljene so bile prilagoditve za oceanski prevoz, manipulativne stroške in notranji prevoz na podlagi javno dostopnih informacij in informacij v zahtevku v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

3.2.2.5 Stopnja dampinga

(46) Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečno normalno vrednost in tehtano povprečno izvozno ceno, kakor je določena zgoraj.

(47) Na podlagi tega je tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene stroškov, zavarovanja in prevoznine („CIF“) meja Unije brez plačane dajatve, znašala več kot 100 %.

3.3 Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

(48) Komisija je po ugotovitvi obstoja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom analizirala, ali obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi bili ukrepi razveljavljeni. Analizirala je naslednje elemente: proizvodno in prosto zmogljivost v LRK, kitajsko izvozno politiko v drugih tretjih državah ter privlačnost trga Unije.

(49) Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo ponovitve dampinga, navedene v nadaljevanju, temeljile na dostopnih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, tj. virih iz uvodne izjave (29).

3.3.1 Proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost na Kitajskem

(50) Kitajska proizvodna zmogljivost se je ocenila na podlagi javno dostopnih podatkov, ki so bili na voljo za deset znanih kitajskih proizvajalcev barijevega karbonata (8). Njihova prijavljena proizvodna zmogljivost je skupno znašala vsaj 428 000 ton/leto, kar je več kot petkratnik celotne potrošnje v Uniji (77 099 ton) v OPP, kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi (62), in približno trikratnik celotne svetovne trgovine z barijevim karbonatom v skladu s podatki iz zbirke COMTRADE za leto 2015 (9).

(51) Kar zadeva neizkoriščeno zmogljivost, so se zaradi pomanjkanja vsakršnih drugih informacij za podlago uporabile ugotovitve prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepa. Na tej podlagi se je za neizkoriščeno zmogljivost na Kitajskem štelo, da znaša 280 000 ton (10).

(52) Preiskava ni razkrila ničesar, kar bi kazalo na to, da se je proizvodna zmogljivost barijevega karbonata na Kitajskem bistveno spremenila od prejšnjega pregleda zaradi izteka ukrepa. Prav tako nič ni kazalo na to, da bi se potrošnja na Kitajskem bistveno povečala ali da bi lahko svetovni trg za barijev karbonat tako neizkoriščeno zmogljivost absorbiral v bližnji prihodnosti.

(53) Komisija je zato menila, da je velika neizkoriščena zmogljivost, o kateri se je poročalo v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, v glavnem ostala na isti ravni in da nič ne kaže na to, da bi se to bistveno spremenilo v bližnji prihodnosti.

(54) Na tej podlagi se je za neizkoriščeno zmogljivost na Kitajskem štelo, da je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom več kot trikrat večja od skupne potrošnje Unije.

3.3.2 Kitajska izvozna politika v drugih tretjih državah

(55) Kar zadeva kitajsko izvozno politiko v drugih tretjih državah, je bilo ugotovljeno, da je prodaja na šestih največjih izvoznih trgih brez vzpostavljenih ukrepov (11), tj. v Braziliji, Egiptu, Iranu, na Japonskem, v Mehiki in Rusiji, potekala po dampinških cenah. Zato so bile pri primerjavi kitajskih izvoznih cen na teh šestih trgih na podlagi kitajske zbirke statističnih podatkov o izvozu in normalne vrednosti, kot je bila za družbe, ki jim ni bila odobrena TGO, določena v uvodni izjavi (42), ugotovljene stopnje dampinga med približno 55 % in več kot 70 %, odvisno od specifičnega izvoznega trga. Ta izvoz je predstavljal 46 % celotnega izvoza Kitajske v druge tretje države v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, zato se je štel za reprezentativnega.

3.3.3 Privlačnost trga Unije

(56) Preiskava je pokazala, da so bile na podlagi kitajske zbirke statističnih podatkov o izvozu izvozne cene iz Kitajske na izvozne trge šestih največjih tretjih držav brez vzpostavljenih ukrepov v povprečju nižje od izvoznih cen, realiziranih v Uniji v istem obdobju (obdobju preiskave v zvezi s pregledom). Povprečna kitajska cena izdelka, ki se pregleduje, v Uniji je bila 397 EUR/tono, povprečna cena podobnega izdelka za izvoz na šest največjih kitajskih izvoznih trgov pa je bila 345 EUR/tono. To je veljalo za približno 90 % celotnega obsega kitajskega izvoza na trge drugih tretjih držav, vključno s šestimi največjimi iz uvodne izjave (55). Komisija je na podlagi tega menila, da je trg Unije privlačen trg za kitajske izvoznike, saj lahko dosežejo večji dobiček zaradi višjih prodajnih cen, pri tem pa še vedno nelojalno znižujejo prodajne cene industrije Unije, kot je prikazano v uvodni izjavi (73).

(57) Poleg tega je mogoče privlačnost trga Unije dokazati tudi s stalno močno prisotnostjo kitajskih izvoznikov na trgu Unije kljub veljavnim ukrepom. V zvezi s tem se je od leta 2003, tj. pred začetkom veljavnosti obstoječih ukrepov, do konca obdobja preiskave v zvezi s tem pregledom tržni delež kitajskega uvoza povečal s skoraj 50 % na 59–73 %. Obseg izvoza iz Kitajske na svetovni ravni se je s 130 000 ton leta 2009 zmanjšal na 125 000 ton leta 2015 (12), izvoz iz Kitajske v Unijo pa se je gibal obratno in se je s 37 341 ton leta 2009 povečal na 51 919 ton leta 2015, kar jasno kaže na zanimanje kitajskih proizvajalcev izvoznikov za trg Unije. Kot je bilo navedeno, je navedeni razvoj potekal kljub veljavnim ukrepom.

(58) Poleg tega je preiskava pokazala, da imata dva pomembna izvozna trga za barijev karbonat, tj. ZDA in Indija, vzpostavljene protidampinške ukrepe proti Kitajski, tretji pomembni izvozni trg, Brazilija, pa ima vzpostavljene visoke uvozne dajatve v višini 10 %, kar te trge učinkovito ščiti pred znatnim uvozom. Zato ob upoštevanju navedenega in tudi sklepov iz uvodne izjave (52), tj. da je trg barijevega karbonata stabilen in da se skupna raven potrošnje na svetovni ravni ni bistveno povišala, ni verjetno, da se bo morebitna neizkoriščena zmogljivost na Kitajskem v primeru razveljavitve ukrepov usmerila na navedene trge, ampak se bo namesto tega usmerila na trg Unije.

3.4 Sklep v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga

(59) Stopnje dampinga, ugotovljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, velika ocenjena proizvodna zmogljivost, velika neizkoriščena zmogljivost skupaj s prakso Kitajske, da barijev karbonat na svojih izvoznih trgih prodaja po dampinških cenah, in privlačnost trga Unije kažejo, da bi razveljavitev ukrepov verjetno povzročila precejšnje povečanje izvoza v Unijo. Glede na ugotovljeno stopnjo dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je verjetno tudi, da se bo prihodnji izvoz izvajal po znatnih dampinških cenah. Zato se šteje, da obstaja v primeru razveljavitve ukrepov velika verjetnost nadaljevanja dampinga.

4. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE

4.1 Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

(60) Edini sodelujoči proizvajalec Unije predstavlja 100 % proizvodnje barijevega karbonata v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Uniji. Komisija zato meni, da predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe, zato se bo zanj v nadaljnjem besedilu uporabljal izraz „industrija Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

4.2 Uvodna opomba

(61) Ker je v Uniji le en sam proizvajalec, zaradi zaupnosti podatki, ki se nanašajo na potrošnjo Unije, tržne deleže ter izračuna stopenj nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen, niso natančni, da bi se ohranila zaupnost v skladu s členom 19 osnovne uredbe. Namesto tega si je Komisija prizadevala, da bi navedla razpone in zainteresiranim stranem kljub temu zagotovila pravico do obrambe z razumevanjem metodologije, ki jo je uporabila Komisija.

4.3 Potrošnja Unije

(62) Potrošnja Unije se je izračunala tako, da so se seštele preverjene skupne prodaje proizvajalca Unije v Uniji in skupni uvoz iz tretjih držav na podlagi podatkov Eurostata.

(63) Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala, kot sledi: Preglednica 1 Potrošnja Unije 2013 2014 2015 OPP Potrošnja Unije (v tonah) [68 500 –83 800 ] [71 800 –87 800 ] [70 000 –85 500 ] [69 400 –84 400 ] Indeks (2013 = 100) 100 105 102 101 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalnik industrije Unije in statistični podatki Eurostata.

(64) Potrošnja Unije se je v obdobju 2013–2014 povečala za 5 % in se nato med letom 2014 in OPP zmanjšala za 4 %. Na splošno je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju ostala nespremenjena z le rahlim povečanjem za 1 %.

4.4 Uvoz iz zadevne države

(65) Ker v tej preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik, je Komisija obseg in cene uvoza iz LRK v Unijo v obravnavanem obdobju določila na podlagi razpoložljivih statističnih podatkov Eurostata in zbirke podatkov iz člena 14(6).

4.4.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

(66) Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Na podlagi tega sta se uvoz v Unijo iz zadevne države in tržni delež gibala, kot sledi: Preglednica 2 Obseg uvoza in tržni delež 2013 2014 2015 OPP Kitajski uvoz (v tonah) 49 275 53 296 51 919 49 117 Indeks 100 108 105 100 Kitajski tržni delež (v %) [60–75] [62–80] [62–80] [59–73] Indeks 100 103 103 98 Vir: Statistični podatki Eurostata.

(67) Kitajski uvoz je v obravnavanem obdobju ostal razmeroma nespremenjen. Obseg uvoza se je v obdobju 2013–2014 povečal za 8 % in se nato med letom 2014 in OPP ponovno zmanjšal za 8 %. Na splošno se je uvoz gibal v skladu z razvojem potrošnje Unije.

(68) Kitajski tržni delež je v obravnavanem obdobju na splošno ostal nespremenjen z rahlim 2-odstotnim zmanjšanjem. Tržni delež se je v obdobju 2013–2014 povečal za 3 % do 62–80 %, leta 2015 je ostal nespremenjen, nato pa se je v OPP zmanjšal za 5 % na raven 59–73 %.

(69) Iz statističnih podatkov, ki so na voljo v zbirki podatkov iz člena 14(6), je razvidno, da sta kitajski izvoz v Unijo predstavljala zlasti dva kitajska proizvajalca izvoznika, ki jima je bila v prvotni preiskavi odobrena TGO. Ti družbi sta v obravnavanem obdobju predstavljali več kot 75 % celotnega kitajskega uvoza.

4.4.2 Uvozne cene iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

(70) Komisija je gibanje cen kitajskega uvoza določila na podlagi statističnih podatkov Eurostata. Povprečna cena uvoza iz LRK v Unijo se je gibala, kot sledi: Preglednica 3 Uvozne cene 2013 2014 2015 OPP Kitajske uvozne cene (13) (v EUR/tono) 378 354 403 397 Indeks 100 94 107 105

(71) Cene uvoza iz Kitajske so se v obdobju 2013–2014 znižale za 6 %, nato so se leta 2015 zvišale za 13 % in nazadnje v OPP znižale za 2 %. Na splošno so se cene uvoza iz Kitajske v obravnavanem obdobju zvišale za 5 %. To zvišanje cen je v skladu z zvišanjem prodajnih cen industrije Unije na trgu Unije, kot je prikazano v uvodni izjavi (91), in sicer za približno 4 % v obravnavanem obdobju.

(72) Ker v tej preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik, je Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala: — tehtano povprečno prodajno ceno proizvajalca Unije, zaračunano neodvisnim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, in — povprečno kitajski uvozno ceno na podlagi zbirke podatkov iz člena 14(6), vključno s protidampinškimi dajatvami z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu. Statistični podatki, ki so na voljo v zbirki podatkov iz člena 14(6), zagotavljajo specifične podatke o uvoznih cenah kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki jima je bila v prvotni preiskavi odobrena TGO, in omogočajo izračun posamezne stopnje nelojalno znižanih prodajnih cen.

(73) Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek tehtane povprečne cene industrije Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in je bil v razponu 32–37 % in 27–31 % za kitajska proizvajalca izvoznika, ki jima je bila odobrena TGO. Stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen ostalih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, za katere velja preostala dajatev, je znašala 31–35 %.

4.5 Uvoz iz drugih tretjih držav

(74) Obseg uvoza iz tretjih držav, razen zadevne države, v Unijo je prikazan v preglednici v nadaljevanju. Gibanja količin in cen temeljijo na podatkih Eurostata. Uvoz iz tretjih držav v Unijo se je gibal, kot sledi: Preglednica 4 Obseg uvoza, tržni delež in cene iz drugih tretjih držav 2013 2014 2015 OPP Uvoz iz drugih tretjih držav (v tonah) 87 8 20 2 007 Indeks 100 9 23 2 299 Tržni delež tretjih držav (%) [0,05–0,2] [0,01–0,05] [0,01–0,05] [1–5] Indeks n. r. n. r. n. r. 100 Uvoz iz tretjih držav (v EUR/tono) 3 468 8 672 4 106 388 Indeks n. r. n. r. n. r. 100 Vir: Statistični podatki Eurostata.

(75) V preglednici 4 so prikazani podatki, ki jih je Komisija zbrala glede obsega uvoza, tržnega deleža in cen uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz drugih tretjih držav. Komisija ugotavlja, da se za tržni delež drugih tretjih držav za obdobje 2013–2015 in za cene uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz drugih tretjih držav za obdobje 2013–2015 ni uporabila indeksacija. Razlog za to je naslednji. Obseg uvoza, ki je iz drugih tretjih držav v obdobju 2013–2015 vstopil na trg Unije, je bil nepomemben (tj. manjši od 100 ton) in je predstavljal zanemarljiv skupni tržni delež med 0,01 in 0,2 % celotnega uvoza. Če bi se indeksacija za te vrstice uporabila podobno kot za obseg uvoza, bi nastalo gibanje bilo nereprezentativno in zavajajoče (če bi se leto 2013 indeksiralo s 100, bi bila vrstica o tržnem deležu naslednja: za leto 2014 bi bilo 8 775, za leto 2015 bi znašalo 22 516, za OPP pa 2 279). To velja tudi, če bi se indeksacija uporabila za ceno uvoza iz vrstice za druge tretje države (tj. pri indeksaciji leta 2013 s 100 bi bilo gibanje, kot sledi: za leto 2014 bi bilo 250, za leto 2015 bi znašalo 118, za OPP pa 11). Ker ti podatki nedvomno ne bi točno kazali stanja, ki naj bi ga zajela preglednica 4, se je Komisija izjemoma odločila, da ne bo indeksirala glede na prvo leto obravnavanega obdobja za tržni delež drugih tretjih držav in povprečne uvozne cene izdelka iz teh držav, ki se pregleduje, ampak bo kot indeks določila le podatke za OPP.

(76) Kljub temu je iz podatkov v preglednici 4 mogoče razbrati določena gibanja. V OPP se je uvoz s 87 ton povečal na 2 007 ton, kar ustreza skupnemu tržnemu deležu v razponu 1–5 %. Indija s 1 986 tonami predstavlja večino tega uvoza iz drugih tretjih držav v OPP. Poleg tega je bila sporočena povprečna cena uvoza v OPP 388 EUR/tono. Ta raven cen je bila nekoliko nižja od povprečnih kitajskih cen na trgu Unije brez protidampinških dajatev (397 EUR/tono), vendar precej nižja od cen industrije Unije. Ker obseg uvoza iz drugih tretjih držav ni bil precejšen, nikakor ne bi mogel znatno vplivati na gospodarski položaj industrije Unije.

4.6 Gospodarski položaj industrije Unije

4.6.1 Splošne opombe

(77) V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

(78) Opozoriti je treba, da industrijo Unije sestavlja le en proizvajalec, zato je bilo treba občutljive poslovne podatke sporočiti v obliki indeksov.

(79) Komisija je gospodarske kazalnike, povezane z industrijo Unije, ocenila na podlagi preverjenih podatkov iz izpolnjenega vprašalnika edinega proizvajalca Unije.

4.6.2 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

(80) Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi: Preglednica 5 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v Uniji 2013 2014 2015 OPP Proizvodnja (Indeks) 100 120 115 107 Proizvodna zmogljivost (Indeks) 100 100 100 100 Izkoriščenost zmogljivosti (%) 61 74 70 65 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalnik industrije Unije.

(81) Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 7 %, njena proizvodna zmogljivost pa je ostala nespremenjena. Leta 2014 je industrija Unije precej povečala svojo proizvodnjo, tj. za 20 %, vendar se je ta postopno zmanjševala do obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Posledično je industrija Unije v obravnavanem obdobju za štiri odstotne točke povečala izkoriščenost zmogljivosti, ki je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosegla 65 %.

4.6.3 Obseg prodaje in tržni delež

(82) Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi: Preglednica 6 Obseg prodaje in tržni delež 2013 2014 2015 OPP Obseg prodaje (Indeks) 100 100 97 97 Tržni delež (Indeks) 100 94 94 96 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalnik industrije Unije in statistični podatki Eurostata.

(83) Raven obsega prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju znižala za 3 %.

(84) Tržni delež industrije Unije se je v obdobju 2013–2015 zmanjšal za 6 % in se nato od leta 2015 do OPP nekoliko povečal (za 2 %). Na splošno se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 4 %.

4.6.4 Rast

(85) Potrošnja Unije se je med letom 2013 in OPP zmanjšala za 1 %. Obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal za 3 %, kar se je pretvorilo v 4-odstotno izgubo tržnega deleža.

4.6.5 Zaposlenost in produktivnost

(86) Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi: Preglednica 7 Zaposlenost in produktivnost 2013 2014 2015 OPP Zaposlenost (Indeks) 100 114 117 108 Produktivnost (Indeks) 100 106 99 99 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalnik industrije Unije.

(87) Število zaposlenih v industriji Unije se je v obravnavanem obdobju povečalo za 8 %. Leta 2014 se je produktivnost zaradi povečanja proizvodnje povečala za 6 %, vendar se je naslednje leto zmanjšala. Zato se je produktivnost v obravnavanem obdobju nekoliko zmanjšala, in sicer za 1 %.

4.6.6 Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

(88) Protidampinški ukrepi zoper uvoz iz LRK se izvajajo od leta 2005.

(89) Kot je navedeno v uvodnih izjavah od (35) do (47), so bile stopnje dampinga kitajskih proizvajalcev v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znatno nad ravnjo de minimis. Glede na stalen uvoz velikih količin barijevega karbonata iz LRK po dampinških cenah je vpliv na gospodarski položaj industrije Unije znaten.

4.6.7 Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

(90) Povprečne prodajne cene industrije Unije na enoto za nepovezane stranke in proizvodni stroški na enoto so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi: Preglednica 8 Povprečne prodajne cene in stroški na enoto 2013 2014 2015 OPP Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (Indeks) 100 102 103 104 Proizvodni stroški na enoto (Indeks) 100 91 93 95 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalnik industrije Unije.

(91) Povprečne prodajne cene industrije Unije na enoto so se v obravnavanem obdobju zvišale za 4 %. Kot je opisano v uvodni izjavi (71), je bilo to zvišanje cen v istem razponu kot zvišanje cen, ugotovljeno za kitajski uvoz.

(92) Proizvodni stroški industrije Unije na enoto so se v obdobju 2013–2014 znižali za 9 % in se nato od leta 2014 in do obdobja preiskave v zvezi s pregledom nekoliko zvišali (za 4 %). Na splošno so se v obravnavanem obdobju znižali za 5 %, delno zaradi povečanja učinkovitosti, ki se je doseglo z racionalizacijo proizvodnih postopkov in znižanjem stalnih stroškov (na tono) zaradi povečanja obsega proizvodnje.

(93) Kot je bilo ugotovljeno že v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, industrija Unije v istem obratu proizvaja dva izdelka: barijev karbonat in stroncijev karbonat. Zaradi soproizvodnje teh dveh izdelkov je mogoče omejiti stalne stroške. Industrija Unije je v obravnavanem obdobju prestrukturirala proizvodne postopke, saj je z „zaporedne“ prešla na „vzporedno“ (14) proizvodnjo s souporabo opreme. To je omogočilo prihranke pri stroških in racionalizacijo proizvodnih tokov, torej povečanje učinkovitosti.

4.6.8 Stroški dela

(94) Povprečni stroški dela industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi: Preglednica 9 Povprečni stroški dela na zaposlenega 2013 2014 2015 OPP Povprečni stroški dela na zaposlenega (Indeks) 100 100 103 107 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalnik industrije Unije.

(95) Med letom 2013 in OPP so se povprečni stroški dela na zaposlenega pri proizvajalcu Unije zvišali za 7 %.

4.6.9 Zaloge

(96) Zaloge industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi: Preglednica 10 Zaloge 2013 2014 2015 OPP Končne zaloga (Indeks) 100 131 125 74 Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %) 20 22 22 14 Indeks 100 109 108 69 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalnik industrije Unije.

(97) Industrija Unije za en mesec na leto zaustavi proizvodnjo zaradi vzdrževanja. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je proizvodnja zaustavila za devet tednov zaradi zmanjšanja povpraševanja v primerjavi s preteklimi leti. Konec obdobja preiskave v zvezi s pregledom je sovpadal s postopkom obnavljanja zalog in ponovnim zagonom običajnega delovanja po navedeni zaustavitvi proizvodnje, ko so bile zaloge na najnižji ravni. V obdobju 2013–2015 so se zaloge izračunale v istem obdobju leta, ko so bile zaloge na povprečni ravni.

(98) Končne zaloge industrije Unije so se v obdobju 2013–2014 povečale za 31 % in se nato v obdobju 2014–2015 zmanjšale za 6 %. Od leta 2015 do OPP so se zaloge zmanjšale za 51 %. V obravnavanem obdobju so se vse končne zaloge zmanjšale za 26 %.

(99) Končne zaloge kot delež proizvodnje so se v obdobju 2013–2015 povečale za dve odstotni točki na 22 % in se nato v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšale na 14 %.

4.6.10 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

(100) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi: Preglednica 11 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb 2013 2014 2015 OPP Dobičkonosnost celotne prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje) [od – 10 do – 20] [od 0 do – 10] [od 0 do – 10] [od 0 do – 10] Dobičkonosnost celotne prodaje v Uniji nepovezanim strankam (Indeks) – 100 – 40 – 41 – 46 Denarni tok (Indeks) 100 – 402 35 152 Naložbe (Indeks) 100 107 85 81 Donosnost naložb (Indeks) 100 172 189 170 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalnik industrije Unije.

(101) Komisija je dobičkonosnost industrije Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Industrija Unije je imela v obravnavanem obdobju stalno izgubo. Dobičkonosnost se je v obdobju 2013–2014 povečala za 60 %, nato pa se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšala za 6 %. Na splošno je dobičkonosnost kljub povečanju za 54 % v obravnavanem obdobju ostala negativna.

(102) Denarni tok, tj. sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti, se je v obdobju 2013–2014 zmanjšal za 502 % in je bil negativen, nato pa se je stalno povečeval do OPP. V obravnavanem obdobju se je denarni tok povečal za 52 %.

(103) Naložbe so se v obdobju 2013–2014 povečale za 7 % in nato do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom zmanjšale za 26 % v primerjavi z letom 2014. Na splošno so se naložbe v obravnavanem obdobju zmanjšale za 19 %. Naložbe med letoma 2013 in 2014 so bile večje zaradi prestrukturiranja proizvodnih postopkov, katerega namen je bil izboljšati potek dela, racionalizirati stroške in povečati učinkovitost. Od leta 2015 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom so bile glavne naložbe povezane z zamenjavo opreme.

(104) Donosnost naložb je dobiček v deležu neto knjigovodske vrednosti naložb. V obravnavanem obdobju je bila negativna. Leta 2015 se je povečala za 89 % v primerjavi z letom 2012 in se nato v OPP zmanjšala za 19 %. V obravnavanem obdobju se je donosnost naložb v skladu z dobičkonosnostjo na splošno povečala za 70 %.

4.6.11 Sklep o škodi

(105) V obravnavanem obdobju se je več kazalnikov, kot so obseg proizvodnje, izkoriščenost zmogljivosti, zaposlovanje in prodajna cena na enoto, nekoliko izboljšalo. Stroški proizvodnje na enoto so se znižali, delno zaradi povečanja učinkovitosti in obsega proizvodnje.

(106) Kljub temu je imela industrija Unije v obravnavanem obdobju stalno izgubo; stopnja izkoriščenosti zmogljivosti je bila nizka, donosnost naložb pa negativna. Prav tako je industrija Unije glede na stabilno potrošnjo zmanjšala svoj tržni delež.

(107) Komisija je zato menila, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej trpela znatno škodo.

(108) Preiskava je pokazala, kot je opisano v uvodnih izjavah od (66) do (69), da je v obravnavanem obdobju na trg Unije vstopil velik obseg dampinškega uvoza iz Kitajske. Zato je bila v obravnavanem obdobju potrošnja barijevega karbonata s poreklom iz Kitajske na trgu Unije še vedno največja, njegov tržni delež pa je bil velik in stabilen, v razponih med 59–73 % in 62–80 %.

(109) Čeprav so se povprečne cene kitajskega dampinškega uvoza v obravnavanem obdobju zvišale za 5 %, so bile te cene še vedno precej nižje od cen industrije Unije. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je dampinški uvoz iz Kitajske, kot je opisano v uvodni izjavi (73), nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 28,7–34,4 %. Ker je velik obseg znatnega dampinškega uvoza iz Kitajske izvajal velik pritisk na cene na trgu Unije, industrija Unije ni mogla dovolj zvišati svojih prodajnih cen, da bi lahko pokrila stroške proizvodnje. To dokazuje stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen, ki je bila ugotovljena za kitajski uvoz, vključno s protidampinškimi dajatvami, in sicer z razpona 62–71 % na razpon 83–95 %.

(110) Komisija je ob upoštevanju navedenega sklenila, da je treba slab položaj industrije Unije pripisati velikemu obsegu uvoza iz Kitajske po precej nizkih dampinških cenah in da je bil ta uvoz odločilen za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

4.7 Verjetnost nadaljevanja škode

4.7.1 Uvodne opombe

(111) Preiskava je pokazala, da se je uvoz iz Kitajske v obdobju preiskave v zvezi s pregledom izvajal po dampinških ravneh cen in da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi se ukrepi iztekli.

(112) Ker je industrija Unije zaradi kitajskega uvoza še naprej trpela znatno škodo, je bilo ocenjeno, ali obstaja verjetnost nadaljevanja škode, če bi se ukrepi proti Kitajski iztekli v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

(113) Za določitev verjetnosti nadaljevanja škode so bili analizirani naslednji elementi: proizvodna in neizkoriščena zmogljivost na Kitajskem, privlačnost trga Unije, pričakovana raven cen kitajskega uvoza na trg Unije in predvideni vpliv na industrijo Unije.

(114) Kot je navedeno v uvodni izjavi (28), je ta analiza zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov temeljila na členu 18 osnovne uredbe.

4.7.2 Proizvodnja, neizkoriščene zmogljivosti na Kitajskem in privlačnost trga Unije

(115) Kot je navedeno v uvodnih izjavah od (50) do (54), so bile razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti na Kitajskem precejšnje, tj. približno 280 000 ton. Taka neizkoriščena zmogljivost je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom več kot trikrat večja od celotne potrošnje Unije.

(116) Podobno je na podlagi primerjave kitajskih izvoznih cen v Unijo in na trge drugih tretjih držav, stalne precejšnje prisotnosti kitajskega izvoza na trg Unije in dajatev, ki veljajo na drugih izvoznih trgih, pomembnih za kitajske proizvajalce izvoznike, Komisija menila, da je trg Unije privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike, kot je opisano v uvodnih izjavah od (56) do (58).

(117) Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo v primeru izteka ukrepov kitajska neizkoriščena zmogljivost verjetno usmerjena v Unijo.

4.7.3 Cene kitajskega uvoza

(118) Kot kazalnik ravni cen, pri kateri je verjetno, da se bo ob razveljavitvi ukrepov barijev karbonat iz Kitajske uvažal na trg Unije, se je upoštevala raven kitajskih uvoznih cen v Unijo brez protidampinških dajatev. Primerjava v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je pokazala, da so kitajske cene brez protidampinških dajatev na splošno v povprečju za 35 % nižje od cen industrije Unije. Za družbi, ki jima je bila v prvotni preiskavi odobrena TGO, so bile cene od cen industrije Unije nižje v razponu 33–38 % oziroma 28–32 %. Za ostale kitajske proizvajalce izvoznike, za katere velja preostala dajatev, je bila cena za 40–46 % nižja od cen industrije Unije.

(119) Poleg tega so se analizirale ravni cen, po katerih se je barijev karbonat iz Kitajske izvažal v druge tretje države. Ugotovljeno je bilo, da so bile kitajske cene za druge tretje države v povprečju za približno 25–45 % nižje od cen industrije Unije.

(120) Komisija je na tej podlagi sklenila, da bo uvoz iz Kitajske v primeru razveljavitve ukrepov na industrijo Unije verjetno izvajal še večji cenovni pritisk, kot ga je izvajal v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

4.7.4 Verjetni vpliv na industrijo Unije

(121) Na podlagi navedenega in ob odsotnosti protidampinških ukrepov bodo kitajski proizvajalci izvozniki spodbujeni k precejšnjemu povečanju obsega svojega uvoz na trg Unije po nizkih dampinških cenah, s čimer bodo izvajali negativen pritisk na cene, ki prevladujejo v Uniji.

(122) Vse večji obseg kitajskega uvoza, ki je verjeten glede na razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti, bo skupaj s pričakovanim nadaljnjim cenovnim pritiskom verjetno močno negativno vplival na položaj industrije Unije.

(123) Če bi se navedeno uresničilo, ni verjetno, da bo lahko industrija Unije znižala svoje cene. Na to kaže dejstvo, da industrija Unije v obravnavanem obdobju svojih prodajnih cen ni znižala niti v obdobju, ko so se znižali stroški proizvodnje, saj so bile že nižje od stroškov.

(124) Poleg tega je v takem primeru verjetno, da bi industrija Unije, če bi ohranila svoje ravni cen, izgubila obseg prodaje in tržni delež, saj bi na trg verjetno vstopili precej večji obsegi uvoza iz Kitajske po še nižjih cenah.

(125) Zato bi morala industrija Unije zmanjšati raven proizvodnje, kar bi močno vplivalo na njene stroške proizvodnje in dobičkonosnost, saj je proizvodnja barijevega karbonata kapitalsko intenzivna, pomen stalnih stroškov na tono pa bi se znatno povečal.

(126) V obravnavanem obdobju je bil ugotovljen vpliv sprememb obsega proizvodnje na dobičkonosnost industrije Unije. Leta 2014 je 20-odstotno povečanje proizvodnje precej izboljšalo dobičkonosnost industrije Unije, 8-odstotno zmanjšanje obsega proizvodnje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa je negativno vplivalo na dobičkonosnost, ki se je prav tako zmanjšala. Vsako zmanjšanje obsega proizvodnje bi torej prineslo zvišanje stalnih stroškov na tono, hkrati pa takega zvišanja stroškov ni mogoče zajeti z zvišanjem prodajnih cen zaradi cenovnega pritiska, ki ga izvaja kitajski uvoz. Zaradi tega bi se še bolj poslabšala dobičkonosnost industrije Unije, ki je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom že ustvarjala izgubo.

4.7.5 Sklep v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja škode

(127) Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da bi se položaj industrije Unije, ki je že utrpela znatno škodo, v primeru razveljavitve ukrepov še poslabšal, saj industrija Unije ne bi mogla konkurirati povečanemu obsegu kitajskega uvoza, ki bi se prodajal po škodljivih dampinških cenah. Zato je srednjeročno verjetno, da edini proizvajalec Unije ne bi imel druge izbire, kot da preneha opravljati dejavnost.

(128) Komisija je zato sklenila, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja velika verjetnost nadaljevanja škode.

5. INTERES UNIJE

(129) Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov za uvoz izdelka, ki se pregleduje, v nasprotju z interesom Unije kot celote. Ugotavljanje interesa Unije je temeljilo na oceni vseh vključenih interesov, ki zajema tudi interese industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.

5.1 Interes industrije Unije

(130) Veljavni protidampinški ukrepi so industriji Unije omogočili, da ohrani proizvodnjo barijevega karbonata v Uniji. Vendar si industrija Unije ni popolnoma opomogla od preteklega slabega položaja in dobičkonosnost je ostala negativna.

(131) Kitajski uvoz je imel v obravnavanem obdobju sicer še vedno velik tržni delež, ki je negativno vplival na položaj industrije Unije, vendar so ukrepi kljub temu industrijo Unije ščitili zlasti pred večino kitajskih proizvajalcev izvoznikov, za katere trenutno velja preostala dajatev. Vendar je bilo v preiskavi ugotovljeno, da bodo v primeru izteka ukrepov kitajski proizvajalci izvozniki verjetno ponovno vstopili na trg Unije v še večjem obsegu.

(132) Preiskava je pokazala, da je industrija Unije vlagala v racionalizacijo svojih proizvodnih postopkov in zagotovitev trajnosti obrata, v katerem se vzporedno proizvajata dva izdelka, barijev karbonat in stroncijev karbonat. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (93), so stroški proizvodnje teh dveh izdelkov soodvisni, saj se v nekaterih delih postopka namenska oprema uporablja za oba izdelka. Združena proizvodnja industriji Unije omogoča, da visoke stalne stroške omeji za celotni obrat.

(133) Če bi bili ukrepi razveljavljeni, bi bila prizadevanja industrije Unije za racionalizacijo stroškov zaman, saj bi se stalni stroški zvišali zaradi izgube prodaje in obsega proizvodnje, kot je opisano v uvodni izjavi (126). To bi resno ogrozilo sposobnost preživetja proizvodnje barijevega karbonata, ki bi se morda morala zato ustaviti. To bo iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi (132), negativno vplivalo tudi na proizvodnjo stroncijevega karbonata.

(134) Komisija je glede na navedeno sklenila, da je v interesu industrije Unije ohraniti ukrepe za dampinški uvoz iz LRK.

5.2 Interes nepovezanih uvoznikov

(135) Komisija je vprašalnike poslala šestim nepovezanim uvoznikom, ki so se javili, kot je opisano v uvodnih izjavah (16) in (18). Vendar ni nobeden od njih sodeloval v preiskavi.

(136) Preiskava ni razkrila nobenih elementov, ki bi pokazali, da bi nadaljevanje veljavnih protidampinških ukrepov bistveno negativno vplivalo na položaj nepovezanih uvoznikov.

5.3 Interes uporabnikov

(137) Komisija je na začetku stopila v stik z vsemi znanimi uporabniki in jih pozvala k sodelovanju. Kot je opisano v uvodni izjavi (18), se je javilo 86 družb in vprašalniki so bili poslani vsem. Na vprašalnik je odgovorilo petnajst uporabnikov.

(138) Od teh petnajstih uporabnikov jih je le pet v celoti izpolnilo vprašalnik. Ostalih deset uporabnikov ni predložilo nezaupne različice izpolnjenega vprašalnika v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe. Njihovi odgovori se zato niso mogli upoštevati v skladu s členom 19(3) osnovne uredbe.

(139) Uvoz petih sodelujočih uporabnikov, ki so predložili v celoti izpolnjen vprašalnik, je predstavljal približno 6 % prodaje industrije Unije v Uniji in 10 % celotnega uvoza iz Kitajske. Predstavljali so približno 8 % celotne potrošnje Unije. Sodelujoči uporabniki so delovali v panogi keramičnih frit in glazur, kemični industriji, panogi stekla in kristala ter elektrotehnični panogi, tj. v nekaterih od panog, kjer se barijev karbonat največ uporablja.

(140) Preiskava je pokazala, da barijev karbonat predstavlja le 1,4–2,6 % skupnih stroškov proizvodnje sodelujočih uporabnikov, kar je odvisno od končnih zahtev glede izdelka. Zato se šteje, da je vpliv ukrepov na te uporabnike razmeroma omejen.

(141) En uporabnik je trdil, da so protidampinški ukrepi negativno vplivali na njegove proizvodne stroške, kar pa je negativno vplivalo na njegovo konkurenčnost. Kot je bilo prikazano v uvodni izjavi (140), dejstva, ugotovljena med preiskavo, tega niso podprla, zato je bila ta trditev zavrnjena.

(142) Na podlagi navedenega ni nič kazalo na to, da bi nadaljevanje veljavnih protidampinških ukrepov bistveno negativno vplivalo na položaj uporabnikov.

5.4 Sklep o interesu Unije

(143) Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali nadaljevanju veljavnih protidampinških ukrepov.

6. PROTIDAMPINŠKI UKREPI

(144) Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bila predvidena ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov. Odobreno jim je bilo tudi obdobje po razkritju, v katerem so lahko predložile pripombe. Predložena ni bila nobena pripomba.

(145) Iz navedenega sledi, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz barijevega karbonata s poreklom iz LRK in so bili uvedeni z Uredbo (EU) št. 831/2011.

(146) Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz barijevega karbonata, z vsebnostjo stroncija več kot 0,07 mas. % in vsebnostjo žvepla več kot 0,0015 mas. %, bodisi v obliki prahu, stisnjenih granul ali žganih granul, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2836 60 00 (oznaka TARIC 2836600010).

2. Znesek dokončne protidampinška dajatve je enak fiksnemu znesku, kot je določen v nadaljevanju za izdelke naslednjih proizvajalcev:

Družba Stopnja dajatve (v EUR/tono) Dodatna oznaka TARIC Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, 62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County, Hubei Province, LRK 6,3 A606 Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd, South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District, Shandong Province, LRK 8,1 A607 Vse druge družbe 56,4 A999

3. Pogoj za uporabo individualnih stopenj dajatve, določenih za družbe iz odstavka 2, je, da se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, ki vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja take račune, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer: „Spodaj podpisani potrjujem, da je (količina) (zadevnega izdelka), prodanega za izvoz v Evropsko unijo, ki ga zajema ta račun, proizvedla družba (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so podatki na tem računu popolni in resnični.“ Če tak račun ni predložen, se uporablja dajatev, ki se uporablja za vse druge družbe.

4. Za posamično navedena proizvajalca (ki se uvrščata pod oznako TARIC A606 in A607) in za vse druge družbe (ki se uvrščajo pod oznako TARIC A999) velja: kadar se blago uniči še pred vstopom v prosti promet, se dejanska plačana ali plačljiva cena pri določanju carinske vrednosti porazdeli skladno s členom 131(2) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (15), znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi fiksnih zneskov, kot so določeni zgoraj, pa se zniža za odstotek, ki ustreza porazdelitvi dejansko plačane ali plačljive cene.

5. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 27. septembra 2017 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

(2) Uredba Sveta (ES) št. 1175/2005 z dne 18. julija 2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz barijevega karbonata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 189, 21.7.2005, str. 15).

(3) Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 831/2011 z dne 16. avgusta 2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz barijevega karbonata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 214, 19.8.2011, str. 1).

(4) UL C 388, 21.11.2015, str. 16.

(5) UL C 298, 18.8.2016, str. 4.

(6) COMTRADE ZN je centralni register mednarodne trgovinske statistike in ustreznih analitičnih preglednic: https://comtrade.un.org/.

(7) Na primer spletiščih družb, glej opombo 8.

(8) Sklic: družba Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd: http://www.jingyan.com/index.php?lang=en, obiskano 9. januarja 2017; družba Zaozhuang Yongli Chemical Co.: http://lylchem.com/English/index.asp, obiskano 9. januarja 2017; družba Guizhou Hongkaj Chemical Co. Ltd.: http://www.guizhouhongkaichemicalcoltd.enic.pk/, obiskano 9. januarja 2017; družba Hengyang Hong Xiang Co. Ltd.: http://www.yp.net.cn/english/search/printSingleDetailed.asp?i=C%19yK0%08i%40RY_jV%40&p=14, obiskano 9. januarja 2017; družba Guizhou Red Star Developing Co.: http://www.redstarchem.com.cn/_d273694355.htm, obiskano 9. januarja 2017; družba Hebei Xinji Chemical Group Co. Ltd.: http://www.hhxj.chemchina.com/hbxjen/gywm/dsj/B700106web_1.htm, obiskano 9. januarja 2017; družba Henan Huaxing Barium Industry Co., Ltd.: https://www.fuzing.com/barium-carbonate-(manufacturer-of-China)/l/9c037042-e065-1f8f-a97a-04b07ac7793b, obiskano 9. januarja 2017; družba SHAANXI ANKANG JIANGHUA GROUP CO, LTD: kemična tovarna Jianghua: http://www.jianghuagroup.com/template/structureen.htm, obiskano 19. januarja 2017; družba Hengyang Wanfeng Chemical Co, Ltd.: http://www.wf-chem.com/pages/about.htm, obiskano 9. januarja 2017; družba Hounan Chenzhou Chemical Industry Co, Ltd.: http://www.chinachenzhou.com/cgi/search-en.cgi?f=introduction_en_1_+company_en_1_&t=introduction_en_1, obiskano 9. januarja 2017.

(9) Podatki iz zbirke COMTRADE na ravni HS6 za izdelek št. 283660: izvoz na svetovni ravni 141 766 ton, uvoz na svetovni ravni 137 554 ton.

(10) Uvodna izjava 71 Izvedbene Uredbe (EU) št. 831/2011.

(11)

Vir: Kitajska zbirka statističnih podatkov o izvozu.

(12) Oba podatka sta iz kitajskih statističnih podatkov o izvozu za leti 2009 in 2015.

(13) Cene ne vključujejo veljavnih protidampinških dajatev.

Vir: Statistični podatki Eurostata.

(14) Zaporedna proizvodnja pomeni „izmenjujočo se“ proizvodnjo obeh izdelkov na istih proizvodnih linijah, vzporedna proizvodnja pa pomeni „hkratno“ proizvodnjo obeh izdelkov na različnih linijah. Nekatera oprema je skupna in se uporablja na obeh proizvodnih linijah.

(15) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).