PRILOGA

Faze vzpostavitve skupne kibernetske enote

V tej prilogi so podrobneje opisani osrednji in podporni ukrepi, ki so potrebni za vzpostavitev skupne kibernetske enote in njeno usposobitev za delovanje.

1. Faza 1 – ocena organizacijskih vidikov skupne kibernetske enote in ugotovitev, katere operativne zmogljivosti so na voljo v EU

OSREDNJI UKREPI

Operativni udeleženci skupne kibernetske enote, zbrani v delovni skupini, ki jo ustanovi Komisija in jo podpira agencija ENISA, bi morali zbirati informacije o obstoječih operativnih zmogljivostih, vključno s pripravo seznama razpoložljivih priznanih strokovnjakov z navedbo njihovega zadevnega strokovnega znanja, o razpoložljivih orodjih, funkcijah in sredstvih za obvladovanje incidentov, razpoložljivih portfeljih za usposabljanje in vaje ter obstoječih proizvodih za analizo obveščevalnih informacij. Na podlagi teh vhodnih podatkov bi morali udeleženci pripraviti seznam razpoložljivih operativnih zmogljivosti v EU, ki jih je mogoče uporabiti v primeru kibernetskih incidentov ali kriz, predvsem preko skupin EU za hiter odziv na področju kibernetske varnosti.

Delovna skupina bi morala začeti ocenjevanje organizacijskih vidikov skupne kibernetske enote ter vlog in odgovornosti operativnih udeležencev znotraj te platforme.

Da bi si ustvarili pregled nad zmogljivostmi in se sporazumeli o postopkih ter osrednjih in po možnosti podpornih ukrepih v okviru prve faze, bi bilo treba to fazo dokončati do 31. decembra 2021 [6 mesecev od sprejetja].

2. Faza 2 – priprava načrtov odzivanja na kibernetske incidente in krize ter začetek izvajanja dejavnosti pripravljenosti

OSREDNJI UKREPI

Operativni udeleženci v delovni skupini bi morali v posvetovanju s podpornimi udeleženci pripraviti načrt odzivanja EU na kibernetske incidente in krize na podlagi nacionalnih načrtov odzivanja na kibernetske incidente in krize. Načrt odzivanja EU na kibernetske incidente in krize bi moral zajemati cilje pripravljenosti EU, ugotovljene postopke in kanale za varno izmenjavo informacij, vključno z načini za ravnanje z informacijami, ter merila za aktivacijo mehanizma vzajemne pomoči na podlagi dogovorjene taksonomije za razvrščanje incidentov in seznama razpoložljivih zmogljivosti v EU.

Do konca druge faze bi morala delovna skupina končati ocenjevanje organizacijskih vidikov skupne kibernetske enote ter vlog in odgovornosti operativnih udeležencev znotraj te platforme. Delovna skupina bi morala rezultate te ocene predstaviti Komisiji in visokemu predstavniku. Komisija in visoki predstavnik bi morala tako oceno posredovati Svetu. Komisija in visoki predstavnik bi morala na podlagi te ocene v skladu s svojimi pristojnostmi skupaj pripraviti skupno poročilo in pozvati Svet, da ga podpre v svojih sklepih.

PODPORNI UKREPI

Načrt odzivanja EU na kibernetske incidente in krize bi moral izhajati iz glavnih elementov nacionalnih načrtov odzivanja na kibernetske incidente in krize. V skladu s predlogom Komisije za direktivo o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji in razveljavitvi Direktive (EU) 2016/1148 (1) bi morale države članice sprejeti nacionalne načrte odzivanja na kibernetske incidente in krize. V nacionalnih načrtih, za katere bi se morda opravil medsebojni strokovni pregled, bi morali biti opredeljeni cilji in načini obvladovanja velikih kibernetskih incidentov in kriz. V nacionalnih načrtih bi morala biti obravnavana predvsem naslednja vprašanja:

(a) cilji nacionalnih ukrepov in dejavnosti pripravljenosti;

(b) vloge in odgovornosti pristojnih nacionalnih organov na nacionalni ravni;

(c) nacionalni postopki obvladovanja krize in kanali za izmenjavo informacij;

(d) določitev ukrepov pripravljenosti, tudi vaj in dejavnosti usposabljanja;

(e) določitev ustreznih sodelujočih javnih in zasebnih deležnikov in infrastrukture;

(f) nacionalni postopki in dogovori med ustreznimi nacionalnimi organi, tudi tistimi, ki so odgovorni za vse kibernetske skupnosti, za zagotovitev učinkovitega sodelovanja države članice pri usklajenem obvladovanju velikih kibernetskih incidentov in kriz na ravni EU ter njegove podpore.

Operativni udeleženci bi morali na podlagi vhodnih podatkov držav članic in institucij, organov in agencij EU v okviru skupne kibernetske enote izvesti naslednje podporne ukrepe:

(a) pripraviti prvo skupno poročilo o stanju v EU na podlagi nacionalnih načrtov odzivanja na kibernetske incidente in krize;

(b) vzpostaviti komunikacijske zmogljivosti in orodja za varno izmenjavo informacij;

(c) omogočiti lažje sprejemanje protokolov za vzajemno pomoč med udeleženci;

(d) organizirati vaje in usposabljanja, pri katerih bo sodelovalo več skupnosti, za strokovnjake s seznama razpoložljivih operativnih zmogljivosti EU;

(e) pripraviti večletni načrt za usklajevanje vaj.

Operativni udeleženci se po potrebi posvetujejo s podpornimi udeleženci. Agencija ENISA bi morala ob podpori Komisije, Europola in skupine CERT-EU omogočiti izmenjavo informacij z vzpostavitvijo komunikacijskih zmogljivosti in orodij za varno izmenjavo informacij.

Da bi zagotovili, da bodo potrebni načrti pripravljeni in da se bodo lahko začele izvajati skupne dejavnosti, bi bilo treba osrednje, po možnosti pa tudi podporne ukrepe iz druge faze dokončati do 30. junija 2022 [6 mesecev od konca faze 1].

3. Faza 3 – operacionalizacija skupne kibernetske enote

OSREDNJI UKREPI

Potem ko bo Svet podprl sklepe Komisije o poročilu iz druge faze, bi morali operativni udeleženci uskladiti začetek uporabe skupin EU za hiter odziv na področju kibernetske varnosti v okviru skupne kibernetske enote in vzpostaviti fizično platformo, ki bo skupinam omogočala izvajanje tehničnih in operativnih dejavnosti. Udeleženci bi morali na podlagi pripravljalnega dela, opravljenega v drugi fazi, dokončati načrt odzivanja EU na kibernetske incidente in krize. Operativni udeleženci bi morali zagotoviti, da bodo strokovnjaki in zmogljivosti s seznama razpoložljivih operativnih zmogljivosti EU na voljo in da bodo lahko prispevali k delovanju skupin EU za hiter odziv na področju kibernetske varnosti.

Da bi bilo mogoče izvesti načrt odzivanja EU na kibernetske incidente in krize, bi morali udeleženci opredeliti letni delovni program.

PODPORNI UKREPI

Skupnost za kibernetsko diplomacijo lahko uporabi skupno kibernetsko enoto za usklajevanje obveščanja javnosti. Platforma lahko udeležencem omogoča prispevanje k političnemu pripisovanju in pripisovanju v kazenskopravnem okviru, ki se uporablja na ravni policije in pravosodja. Poleg tega lahko omogoča lažje okrevanje in strukturirane sinergije z nacionalnimi in čezmejnimi zmogljivostmi za spremljanje in odkrivanje.

Da bi zagotovili, da bo skupna kibernetska enota pripravljena za delovanje, bi bilo treba osrednje, po možnosti pa tudi podporne ukrepe iz tretje faze končati do 31. decembra 2022 [6 mesecev od konca faze 2].

4. Faza 4 – razširitev sodelovanja znotraj skupne kibernetske enote na zasebne subjekte in poročanje o napredku

OSREDNJI UKREPI

Udeleženci skupne kibernetske enote bi morali pripraviti poročilo o dejavnosti o napredku pri izvajanju štirih faz iz tega priporočila z opisom dosežkov in izzivov. Poročilo bi moralo vsebovati tudi statistične informacije o dejavnostih operativnega sodelovanja, izvedenih v teh štirih fazah. Poročilo bi bilo treba predložiti Komisiji in visokemu predstavniku.

PODPORNI UKREPI

Da bi razširili zmogljivosti in podatke, ki so na razpolago skupinam EU za hiter odziv na področju kibernetske varnosti, bi morali udeleženci zagotoviti, da bo skupna kibernetska enota pomagala pri sklenitvi sporazumov o izmenjavi informacij in operativnem sodelovanju med udeleženci in subjekti iz zasebnega sektorja, ki med drugim opravljajo storitve zagotavljanja obveščevalnih podatkov in odzivanja na incidente. Zagotoviti bi morali tudi, da bi skupna kibernetska enota med drugimi dejavnostmi redno podpirala dejavnosti dialoga in izmenjave informacij o grožnjah in šibkih točkah z uporabniki rešitev na področju kibernetske varnosti, predvsem tistimi, ki spadajo na področje uporabe direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov ali ki so zbrani v centrih za izmenjavo in analizo informacij (ISAC) na ravni EU.

Države članice bi morale subjekte, ki delujejo na njihovem ozemlju, zlasti tiste s področja direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov, podpirati pri omogočanju dostopa do dialogov med javnim in zasebnim sektorjem in prispevanju k tem dialogom s centri ISAC na ravni EU.

Da bi zagotovili ustrezno sodelovanje zasebnega sektorja, bi bilo treba osrednje, po možnosti pa tudi podporne ukrepe iz četrte faze končati do 30. junija 2023 [6 mesecev od konca faze 3].

KAKO HITRO MOBILIZIRATI OPERATIVNE ZMOGLJIVOSTI EU KDO ZAGOTAVLJA ZMOGLJIVOSTI: operativni udeleženci KDO UPRAVLJA ZMOGLJIVOSTI: udeleženci v skupni kibernetski enoti v skladu z dogovorjenimi vlogami in odgovornostmi Faza Cilj Naloga Osrednji ukrep Podporni ukrep Faza 1 – opredelitev do 31. decembra 2021 [6 mesecev od sprejetja] PRIPRAVLJENOST Ugotovitev zmogljivosti Operativni udeleženci pripravijo seznam razpoložljivih operativnih zmogljivosti v EU. Faza 2 – priprava do 30. junija 2022 [6 mesecev od konca faze 1] PRIPRAVLJENOST Opredelitev ustreznih postopkov in dogovorov za aktivacijo zmogljivosti v primeru potrebe Operativni udeleženci na podlagi sprejetih nacionalnih načrtov pripravijo načrt odzivanja EU na kibernetske incidente in krize (v Načrtu: okvir EU za odzivanje na krize na področju kibernetske varnosti). Operativni udeleženci na podlagi tehničnega poročila o stanju na področju kibernetske varnosti v EU pripravijo skupna poročila o stanju v EU. PRIPRAVLJENOST Zmogljivosti za vaje Udeleženci organizirajo skupno vajo in usposabljanje (pri katerih sodeluje več skupnosti). Udeleženci pripravljajo večletni načrt za usklajevanje vaj. SITUACIJSKO ZAVEDANJE Vzpostavitev orodij za izmenjavo informacij in zahtevkov za podporo Udeleženci vzpostavijo varno in hitro izmenjavo informacij. SKUPNA KIBERNETSKA ENOTA JE PRIPRAVLJENA ZA DELOVANJE Na podlagi priprav, ki jih udeleženci izvedejo v delovni skupini, ki jo vzpostavi Komisija Faza 3 – uporaba do 31. decembra 2022 [6 mesecev od konca faze 2] PRIPRAVLJENOST Sprejetje ustreznih postopkov, dogovorov in memorandumov o soglasju za aktivacijo zmogljivosti v primeru potrebe Operativni udeleženci dokončajo načrt odzivanja EU na kibernetske incidente in krize ter opredelijo njegovo izvajanje v letnih delovnih programih. Udeleženci podpirajo vzpostavitev nacionalnih in čezmejnih zmogljivosti za spremljanje in odkrivanje, vključno z vzpostavitvijo centrov za varnostne operacije (SOC). USKLAJEN ODZIV Uporaba zmogljivosti v primeru potrebe Operativni udeleženci usklajujejo operativne skupine EU za hiter odziv na področju kibernetske varnosti preko virtualne in fizične platforme skupne kibernetske enote v Bruslju. Udeleženci usklajujejo obveščanje javnosti ter prispevajo k političnemu pripisovanju in pripisovanju v kazenskopravnem okviru. Faza 4 – širjenje in poročanje do 30. junija 2023 [6 mesecev od konca faze 3] SITUACIJSKO ZAVEDANJE Zagotovitev možnosti povečanja obsega z vključitvijo zasebnega sektorja za pomoč pri nastajajočih potrebah Udeleženci predložijo poročilo o dejavnosti o doseženem napredku, v katerem s pomočjo statističnih podatkov opišejo dosežke in izzive. Udeleženci s ponudniki storitev kibernetske varnosti sklenejo sporazume o izmenjavi informacij ter sporazume o operativnem sodelovanju. USKLAJEN ODZIV Udeleženci sklenejo sporazume o izmenjavi informacij z uporabniki storitev kibernetske varnosti, predvsem subjekti s področja uporabe direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov in s centri EU za izmenjavo in analizo informacij (ISAC).

(1) COM(2020) 823 final 2020/0359 (COD), Bruselj, 16. decembra 2020.