SL Uradni list Evropske unije L 281/1

UREDBA SVETA (EU) 2017/1970

z dne 27. oktobra 2017

o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2018 uporabljajo v Baltskem morju, ter spremembi Uredbe (EU) 2017/127

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) določa, da je treba sprejeti ohranitvene ukrepe ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, po potrebi vključno s poročili, ki jih pripravijo Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo ter drugi posvetovalni organi, kot tudi glede na prejeta mnenja svetovalnih svetov za zadevna geografska območja ali področja pristojnosti in skupna priporočila držav članic.

(2) Svet je zadolžen za sprejetje ukrepov o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti, po potrebi vključno z nekaterimi pogoji, ki so funkcionalno povezani s tem. Ribolovne možnosti bi bilo državam članicam treba dodeliti tako, da se zagotovi relativna stabilnost ribolovnih dejavnosti za vsako državo članico za vsak stalež rib ali ribištvo in da se ustrezno upoštevajo cilji skupne ribiške politike iz Uredbe (EU) št. 1380/2013.

(3) Uredba (EU) št. 1380/2013 določa, da je cilj skupne ribiške politike doseči raven izkoriščanja največjega trajnostnega donosa do leta 2015, kjer je to mogoče, vendar pa postopoma najpozneje do leta 2020 za vse staleže.

(4) Celotne dovoljene ulove (TAC) bi bilo zato v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 treba določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja, in sicer ob upoštevanju bioloških in družbeno-gospodarskih vidikov, pri čemer se zagotovi poštena obravnava med ribiškimi sektorji, ter ob upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi.

(5) Uredba (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta (2) vzpostavlja večletni načrt za staleže trske, atlantskega sleda in papaline v Baltskem morju ter za ribištvo, ki izkorišča te staleže (v nadaljnjem besedilu: načrt). Cilj načrta je zagotoviti, da se z izkoriščanjem živih morskih bioloških virov populacije izlovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. V ta namen je treba za zadevne staleže čim prej doseči razpone ciljne ribolovne umrljivosti, in sicer postopoma do leta 2020. Primerno je, da se omejitve ulova za leto 2018 za staleže trske, atlantskega sleda in papaline v Baltskem morju določijo z namenom doseganja ciljev iz načrta.

(6) Kot je navedeno v načrtu, se v primeru, da znanstveno mnenje kaže, da je biomasa drstitvenega staleža katerega od zadevnih staležev nižja od referenčnih točk za biomaso drstitvenega staleža iz Priloge II k Uredbi (EU) 2016/1139, sprejmejo vsi ustrezni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža na ravni, ki presegajo tisto, ki omogoča največji trajnostni donos. Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) je navedel, da je biomasa trske iz zahodnega Baltskega morja (Gadus morhua) in atlantskega sleda iz zahodnega Baltskega morja (Clupea harengus) nižja od referenčnih točk ohranjanja iz Priloge II k navedeni uredbi. Zato je primerno, da se ribolovne možnosti za trsko in atlantskega sleda iz zahodnega Baltskega morja določijo nižje od razpona ribolovne umrljivosti iz stolpca B Priloge I k Uredbi (EU) 2016/1139, in sicer na raven, pri kateri se upošteva zmanjšanje biomase. V ta namen je treba zlasti glede na pričakovani učinek popravnih ukrepov upoštevati časovni načrt za uresničitev ciljev skupne ribiške politike in načrta, pri čemer je treba upoštevati cilje doseganja gospodarskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja, kot je določeno v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

(7) Za trsko iz zahodnega Baltskega morja bi bilo treba sprejeti dodatne popravne ukrepe. Ohranitev veljavnega osemtedenskega obdobja prepovedi ribolova bi še naprej zagotavljala zaščito trsk, ki se ob drstitvi zbirajo v jate. V skladu z znanstvenim mnenjem rekreacijski ribolov trske v zahodnem Baltskem morju znatno prispeva k skupni ribolovni umrljivosti navedenega staleža. Ob upoštevanju trenutnega stanja navedenega staleža je primerno ohraniti nekatere trenutno veljavne ukrepe za rekreacijski ribolov. Veljati bi morala dnevna omejitev ulova na posameznega ribiča, pri čemer bi morala biti ta omejitev med obdobjem drstenja strožja. To ne posega v načelo relativne stabilnosti, ki velja za dejavnosti gospodarskega ribolova.

(8) Za trsko (Gadus morhua) iz vzhodnega Baltskega morja ICES zaradi sprememb v biologiji staleža ni mogel določiti bioloških referenčnih točk. Zato je primerno, da se kot prispevek k doseganju ciljev načrta TAC za trsko v vzhodnem Baltskem morju določi v skladu s previdnostnim pristopom, kot je določeno v členu 9(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Poleg tega bi bilo treba uvesti osemtedensko obdobje prepovedi ribolova, da se zagotovi zaščita trske iz vzhodnega Baltskega morja, ki se ob drstitvi zbirajo v jate v podrazdelkih 25 in 26.

(9) Poleg tega bi dovoljenje za plovila, katerih skupna dolžina je krajša od 12 metrov, da lovijo na območjih, kjer je globina manjša od 20 metrov, omejenemu številu ribičev omogočilo, da nadaljujejo ribolovne dejavnosti in lovijo druge ribolovne vrste namesto trske. Zato je sorazmerno omogočiti plovilom, katerih skupna dolžina je krajša od 12 metrov, da lovijo na območjih, kjer je globina vode manjša od 20 metrov.

(10) Za atlantskega sleda v Botnijskem zalivu je ICES izvedel oceno staleža na podlagi najnovejših podatkov in informacij ter preveril ravni ribolovne umrljivosti glede na največji trajnostni donos. Razponi ribolovne umrljivosti v znanstvenem mnenju in v načrtu, ki prav tako temelji na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih v času njegovega sprejetja, se razlikujejo, vendar je načrt pravno zavezujoč in veljaven, zato bi moral biti podlaga za določitev ribolovnih možnosti za ta stalež. Glede na to, da biomasa drstitvenega staleža za ta stalež presega referenčno točko za biomaso iz stolpca A Priloge II k Uredbi (EU) 2016/1139, je primerno določiti TAC v skladu z razponi ribolovne umrljivosti, določenimi v stolpcu B Priloge I k navedeni uredbi, da bi omejili razlike med ribolovnimi možnostmi v zaporednih letih v skladu s točko (c) člena 4(4) navedene uredbe. Poleg tega TAC za ta stalež zdaj zajema podrazdelka 30 in 31. Ker v načrtu ni določenega razpona za podrazdelek 31, se pristop največjega trajnostnega donosa za ta podrazdelek izvaja v skladu z znanstvenim mnenjem.

(11) Za uporabo ribolovnih možnosti, določenih v tej uredbi, veljajo določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (3), zlasti členov 33 in 34 navedene uredbe glede evidentiranja ulova in ribolovnega napora ter prenosa podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti Komisiji. Zato bi bilo v tej uredbi treba določiti oznake za pošiljanje podatkov o iztovarjanju staležev v skladu s to uredbo, ki jih morajo države članice uporabiti pri pošiljanju podatkov Komisiji.

(12) Z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96 (4) so bili določeni dodatni pogoji za vsakoletno upravljanje TAC, vključno z določbami glede prilagodljivosti za previdnostne in analitske TAC v skladu s členoma 3 in 4. V skladu s členom 2 navedene uredbe Svet pri določanju TAC odloči, za katere staleže se člen 3 ali 4 ne uporablja, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Pred kratkim je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uveden mehanizem vsakoletne prilagodljivosti za vse staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja. Da bi se torej izognili prekomerni prilagodljivosti, ki bi razvrednotila načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja živih morskih bioloških virov, ovirala doseganje ciljev skupne ribiške politike in poslabšala biološki status staležev, bi bilo treba člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 za analitske TAC uporabiti le, kadar se ne uporabi vsakoletna prilagodljivost iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

(13) Na podlagi novih znanstvenih mnenj bi bilo treba predhodni TAC za norveškega moliča v območju ICES 3a in vodah Unije območja ICES 2a in podobmočja 4 določiti za obdobje od 1. novembra 2017 do 31. oktobra 2018. Uredbo Sveta (EU) 2017/127 (5) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

(14) Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in da bi ribičem Unije zagotovili preživetje, bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2018. Vendar bi se morala ta uredba za norveškega moliča uporabljati od 1. novembra 2017. Zaradi nujnosti bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa ribolovne možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Baltskem morju za leto 2018.

Člen 2

Področje uporabe

1. Ta uredba se uporablja za ribiška plovila Unije, ki lovijo v Baltskem morju.

2. Ta uredba se uporablja tudi za rekreacijski ribolov, če je izrecno naveden v zadevnih določbah.

Člen 3

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) „podrazdelek“ pomeni podrazdelek ICES Baltskega morja, kakor je opredeljen v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 2187/2005 (6);

(2) „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino posameznega staleža, ki se sme naloviti v enem letu;

(3) „kvota“ pomeni delež TAC, ki je dodeljen Uniji, državi članici ali tretji državi;

(4) „rekreacijski ribolov“ pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki morske biološke vire izkoriščajo za rekreacijo, turizem ali šport.

POGLAVJE II

RIBOLOVNE MOŽNOSTI

Člen 4

TAC in dodelitve

TAC, kvote in po potrebi pogoji, ki so z njimi funkcionalno povezani, so določeni v Prilogi.

Člen 5

Posebne določbe o dodelitvah ribolovnih možnosti

Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v tej uredbi, ne posega v:

(a) izmenjave v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

(b) odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009;

(c) dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96 ali člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

(d) količine, ki so bile zadržane v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96 ali prenesene v skladu s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

(e) odbitke na podlagi členov 105 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 6

Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

1. Za ulove vrst, za katere veljajo omejitve ulova in ki so bile ulovljene v okviru ribištva iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, velja obveznost iztovarjanja, kot je določena v navedenem členu.

2. Staleži neciljnih vrst v okviru varnih bioloških meja iz člena 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013 so določeni v Prilogi k tej uredbi za namen odstopanja od obveznosti odštetja ulova od zadevnih kvot, določenih v navedenem členu.

Člen 7

Ukrepi v zvezi z rekreacijskim ribolovom trske v podrazdelkih 22–24

1. Pri rekreacijskem ribolovu lahko v podrazdelkih 22–24 vsak ribič obdrži največ pet osebkov trske na dan.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko v podrazdelkih 22–24 v obdobju od 1. februarja 2018 do 31. marca 2018 vsak ribič obdrži največ tri osebke trske na dan.

3. Odstavka 1 in 2 ne posegata v strožje nacionalne ukrepe.

POGLAVJE III

KONČNE DOLOČBE

Člen 8

Prenos podatkov

Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi s količinami ujetih ali iztovorjenih staležev, uporabijo kode staležev, določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 9

Prilagodljivost

1. Razen kadar je drugače določeno v Prilogi k tej uredbi, se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 uporablja za staleže, za katere velja previdnostni TAC, člen 3(2) in (3) ter člen 4 navedene uredbe pa za staleže, za katere velja analitski TAC.

2. Člen 3(2) in (3) ter člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporabljata, kadar država članica uporabi vsakoletno prilagodljivost iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Člen 10

Sprememba Uredbe (EU) 2017/127

V Prilogi IA k Uredbi (EU) 2017/127 se tabela ribolovnih možnosti za norveškega moliča in z njim povezan prilov v 3a ter vodah Unije 2a in 4 nadomesti z naslednjim:

„Vrsta: norveški molič in z njim povezan prilov Trisopterus esmarkii Območje: 3a; vode Unije 2a in 4 (NOP/2A3A4.) Leto 2017 2018 Danska 141 819 (7) (9) 54 949 (7) (12) Nemčija 27 (7) (8) (9) 11 (7) (8) (12) Nizozemska 104 (7) (8) (9) 40 (7) (8) (12) Unija 141 950 (7) (9) 55 000 (7) (12) Norveška 25 000 (10) Ferski otoki 9 300 (11) TAC 238 981 Ni relevantno. Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 11

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2018, razen člena 10, ki se uporablja od 1. novembra 2017.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 27. oktobra 2017 Za Svet Predsednik M. MAASIKAS

(1) Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

(2) Uredba (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju ter za ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007 (UL L 191, 15.7.2016, str. 1).

(3) Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

(4) Uredba Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (UL L 115, 9.5.1996, str. 3).

(5) Uredba Sveta (EU) 2017/127 z dne 20. januarja 2017 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2017 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 24, 28.1.2017, str. 1).

(6) Uredba Sveta (ES) št. 2187/2005 z dne 21. decembra 2005 o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Soundu, spremembah Uredbe (ES) št. 1434/98 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 88/98 (UL L 349, 31.12.2005, str. 1).

(7) Kvoto lahko do 5 % sestavlja prilov vahnje in mola (OT2/*2A3A4). Prilov vahnje in mola, ki se všteva v kvoto v skladu s to določbo, in prilov vrst, ki se vštevajo v kvoto v skladu s členom 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, skupaj ne presegata 9 % kvote.

(8) Kvota se lahko lovi samo v vodah Unije območij ICES 2a, 3a in 4.

(9) Kvota Unije se lahko lovi le od 1. januarja do 31. oktobra 2017.

(10) Uporablja se izločevalna rešetka.

(11) Uporablja se izločevalna rešetka. Vključuje največ 15 % neizogibnega prilova (NOP/*2A3A4), ki se všteva v to kvoto.

(12) Kvota Unije se lahko lovi od 1. novembra 2017 do 31. oktobra 2018.“