PRIPOROČILO SVETA

z dne 8. decembra 2022

o vzgoji in varstvu predšolskih otrok: barcelonska cilja za leto 2030

(2022/C 484/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 v povezavi s členom 153(1), točka (i), Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski svet je za odpravo odvračilnih dejavnikov pri udeležbi žensk na trgu dela leta 2002 v Barceloni določil cilja o otroškem varstvu, ki naj bi bila dosežena do leta 2010, v skladu s katerima bi moralo biti stopnja udeležbe otrok, mlajših od treh let, v vzgoji in varstvu predšolskih otrok vsaj 33-odstotna, stopnja udeležbe otrok od starosti treh let do šoloobvezne starosti pa vsaj 90-odstotna (1). Čeprav sta bila ta cilja v Evropski uniji v povprečju dosežena, so še vedno velike razlike med državami članicami in znotraj njih, zlasti pri otrocih iz gospodinjstev z nižjimi dohodki in najmlajši skupini otrok.

(2) Cilj tega priporočila je spodbuditi države članice, da povečajo udeležbo v dostopnih, cenovno sprejemljivih in visokokakovostnih vzgoji in varstvu predšolskih otrok, ob upoštevanju povpraševanja po teh storitvah ter v skladu z nacionalnimi shemami zagotavljanja vzgoje in varstva, da bi s tem olajšale udeležbo žensk na trgu dela ter okrepile družbeni in kognitivni razvoj vseh otrok, zlasti tistih v ranljivem položaju ali iz prikrajšanih okolij.

(3) Obveznosti oskrbe otrok, zlasti zelo majhnih, predstavljajo veliko omejitev pri udeležbi žensk na trgu dela. Leta 2021 je v anketi o delovni sili 27,9 % žensk, ki niso bile zaposlene, navedlo, da je bil glavni razlog za to, da ne iščejo zaposlitve, skrb za otroke ali odrasle, ki potrebujejo oskrbo, v primerjavi z le 8,0 % moških. Leta 2019, pred pandemijo, sta ta deleža znašala 32,6 % oziroma 7,6 % (2). Hkrati je stopnja delovne aktivnosti oseb z otroki, mlajšimi od 6 let, znašala 90,1 % za moške v primerjavi s 67,2 % za ženske. V Evropi se zaradi neplačanih obveznosti oskrbe na trg dela ne more vključiti okrog 7,7 milijona žensk, a le 450 000 moških. Nesorazmeren delež žensk pri skrbstvenem delu je tudi eden glavnih vzrokov plačilne vrzeli med spoloma (3).

(4) Prav tako je večja verjetnost, da bodo ženske prilagodile svoje razporeditve delovnega časa obveznostim oskrbe. To ima trajen učinek na njihovo kariero in povečuje plačilno vrzel in razliko v pokojninah med spoloma. Zaposlene ženske v povprečju vsakodnevno porabijo 90 minut več kot zaposleni moški za gospodinjska opravila in neposredne dejavnosti oskrbe. Obravnavanje razlik v stopnji delovne aktivnosti med spoloma predstavlja jasno gospodarsko prednost, saj prispeva k rasti in bo verjetno imelo pozitivne učinke na produktivnost. Poleg tega ima obravnavanje razlik med spoloma dokazano pozitivne učinke na zmanjševanje revščine in socialno vključevanje ter odpira možnosti za reševanje vprašanja zmanjševanja delovne sile.

(5) Razpoložljivost cenovno sprejemljivih in visokokakovostnih storitev oskrbe ima močan pozitiven učinek na zaposlitveni status oskrbovalcev, zlasti žensk. Zaradi večjega zagotavljanja vzgoje in varstva predšolskih otrok v vsej Uniji se je razlika v vrzeli stopnje delovne aktivnosti med spoloma zmanjšala s 17,7 odstotnih točk leta 2002 na 10,8 odstotnih točk leta 2021. V zadnjih letih pa je napredek zastal.

(6) Evropski steber socialnih pravic (v nadaljnjem besedilu: steber) poudarja pomen enakosti spolov, usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja ter vzgoje in varstva predšolskih otrok kot ključnih ciljev Unije. V skladu s stebrom je treba na vseh področjih, tudi kar zadeva udeležbo na trgu dela, pogoje za zaposlitev in karierno napredovanje, zagotoviti in spodbujati enako obravnavanje in enake možnosti žensk in moških. Steber prav tako priznava pravico predšolskih otrok do cenovno sprejemljivih in kakovostnih vzgoje in varstva, pravico otrok do varstva pred revščino in pravico otrok iz prikrajšanih okolij do posebnih ukrepov za izboljšanje enakih možnosti.

(7) V akcijskem načrtu za steber je predlagano, da bi moralo biti do leta 2030 zaposlenih vsaj 78 % prebivalstva, starega od 20 do 64 let. Za doseganje navedenega cilja je v akcijskem načrtu določen cilj, da se vrzel stopnje delovne aktivnosti med spoloma v primerjavi z letom 2019 vsaj prepolovi, tudi z večjim zagotavljanjem formalnih vzgoje in varstva predšolskih otrok. Akcijski načrt priznava, da bi večje zagotavljanje formalnih vzgoje in varstva predšolskih otrok prispevalo k večji udeležbi žensk na trgu dela in boljšemu usklajevanju poklicnega, družinskega in zasebnega življenja.

(8) Med državami članicami so velike razlike v tem, kako staršem zagotavljajo podporo. Nekatere države članice večji poudarek namenjajo zagotavljanju ustrezno plačanih ureditev starševskega dopusta ali nadomestila zanj za vsaj prvih 12 mesecev otrokovega življenja, zaradi česar je stopnja koriščenja starševskega dopusta zelo visoka. Druge države članice se bolj osredotočajo na zagotavljanje storitev vzgoje in varstva predšolskih otrok od zgodnjega otroštva. V teh državah članicah so predšolski otroci ponavadi že v prvem letu vključeni v vzgojo in varstvo, plačan starševski dopust ali nadomestilo zanj pa ne presega minimuma, kot je določen v pravu Unije. Namen novega cilja za otroke, mlajše od treh let, ki je določen v tem priporočilu, je uravnotežiti te različne pristope. Glede na navedeno je za skupino otrok, mlajših od treh let, splošni cilj 45-odstotna stopnja udeležbe, za kar bi si morale prizadevati vse države članice.

(9) Vendar se ne pričakuje nujno, da bodo tiste države članice, ki ne dosegajo prejšnjega 33-odstotnega cilja, do leta 2030 dosegle prejšnji ali novi cilj. Namesto tega se priporoča, da stopnjo udeležbe povečajo vsaj za določen odstotek, ki bi odražal izhodiščno stanje vsake zadevne države članice in njeno shemo koriščenja starševskega dopusta. To bi moralo tem državam članicam realno omogočiti, da se približajo 45-odstotnemu cilju. Pričakuje se, da si bodo tiste države članice, ki so še bolj oddaljene od tega cilja, bolj prizadevale za zmanjšanje zaostanka.

(10) Glede na to, da stopnja udeležbe predšolskih otrok v vzgoji in varstvu znatno niha iz leta v leto, in dejstvo, da podatki za leto 2021 v nekaterih državah članicah še vedno odražajo posledice pandemije COVID-19, je bila povprečna stopnja udeležbe predšolskih otrok v vzgoji in varstvu v zadnjih petih letih pred sprejetjem tega priporočila (glede na podatke statistike EU o dohodku in življenjskih pogojih) izbrana kot izhodišče za določanje najmanjšega povečanja udeležbe predšolskih otrok v vzgoji in varstvu za tiste države članice, ki še niso dosegle prejšnjega cilja.

(11) Na ravni Unije več priporočil in direktiv na področju enakosti spolov in delovnih pogojev obravnava nekatera vprašanja, ki so pomembna za barcelonska cilja. Direktiva (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta (4) na primer vzpostavlja okvir za uravnoteženo koriščenje starševskega dopusta, prožnih ureditev dela ter oskrbovalskega dopusta med spoloma.

(12) V več pobudah Unije je poudarjen pomen vzgoje in varstva za predšolske otroke. To priporočilo temelji na teh pobudah politike in sicer na: resoluciji Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (5), ki vključuje cilj na ravni Unije, v skladu s katerim bi morala biti udeležba predšolskih otrok med tretjim letom starosti in šoloobvezno starostjo v vzgoji in varstvu vsaj 96-odstotna; Priporočilu Sveta z dne 22. maja 2019 o visokokakovostnih sistemih vzgoje in varstva predšolskih otrok (6), ki državam članicam pomaga izboljšati storitve vzgoje in varstva predšolskih otrok in poudarja, da morajo biti take storitve vključujoče, dostopne, cenovno sprejemljive in visokokakovostne; sporočilu Komisije o strategiji EU o otrokovih pravicah (7), ki vključuje vrsto ključnih ukrepov, ki jih mora Komisija sprejeti za boljše spodbujanje in varstvo otrokovih pravic, v zvezi z vlogo vzgoje in varstva predšolskih otrok pa priznava, da koristita kognitivnemu in družbenemu razvoju otrok; in Priporočilu Sveta z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (8), katerega namen je zagotoviti, da imajo otroci, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, brezplačen in učinkovit dostop do ključnih storitev, tudi do vzgoje in varstva predšolskih otrok, v vseh regijah, tudi na oddaljenih ali podeželskih območjih.

(13) Države članice bi morale pri naložbah v storitve vzgoje in varstva predšolskih otrok upoštevati številne razsežnosti, ki presegajo zgolj razpoložljivost mest, kot so časovna intenzivnost udeležbe, delež predšolskih otrok, ki jim grozita revščina ali socialna izključenost, vključenih v vzgojo in varstvo, ter tudi dostopnost, cenovna sprejemljivost in kakovost storitev, ki se zagotavljajo. Zato to priporočilo navaja ukrepe za obravnavanje teh razsežnosti.

(14) Da bi se omogočila večja udeležba primarnih oskrbovalcev na trgu dela, večinoma žensk, bi moralo biti število ur udeležbe v predšolski vzgoji in varstvu zadostno, da bi starši lahko smiselno opravljali plačano delo. Udeležbo bi bilo treba spodbujati ob upoštevanju otrokove koristi, pri tem pa omogočiti enakovredno izbiro staršev glede na spol pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja ter uporabi storitev vzgoje in varstva predšolskih otrok. Starši predšolskih otrok, ki še niso redno vključeni v vzgojo in varstvo, bi morali koristiti pravice do starševskega dopusta in prožnih ureditev dela, določenih v Direktivi (EU) 2019/1158, kot so delo s krajšim delovnim časom, prožne ureditve delovnega časa in delo na daljavo, da bi se zagotovilo, da so obveznosti oskrbe enako porazdeljene, udeležba pa bi se morala postopoma povečevati s starostjo otroka. Glede na pomen te razsežnosti je pomembno spremljati rednost udeležbe predšolskih otrok v vzgoji in varstvu skupaj s splošno udeležbo v vzgoji in varstvu predšolskih otrok.

(15) Poleg tega se ženske z nizko ravnjo poklicnih spretnosti, migrantke, ženske iz gospodinjstev z nizkimi dohodki, ki imajo otroke, in mame samohranilke soočajo z več ovirami pri usposabljanju in iskanju zaposlitve ter z več dejavniki odvračanja od zaposlitve ali ponovne zaposlitve zaradi finančnih in nefinančnih omejitev udeležbe njihovih predšolskih otrok v vzgoji in varstvu. Spodbujanje udeležbe več predšolskih otrok v ranljivem položaju in iz prikrajšanih okolij v vključujočih vzgoji in varstvu bi ugodno vplivalo na možnosti, ki bi materam omogočale vrnitev na delo. Poleg tega bi to ženskam pomagalo lažje usklajevati poklicno, družinsko in zasebno življenje.

(16) Invalidni starši in starši z invalidnimi otroki se pri dostopu do trga dela soočajo s posebnimi ovirami in izzivi. Omogočanje lažje udeležbe invalidnih predšolskih otrok v prevladujočih vzgoji in varstvu, kjer je to primerno, ob upoštevanju vrste in stopnje invalidnosti, strokovne ocene in otrokove koristi, lahko njihovim staršem pomaga bolje usklajevati poklicno, družinsko in zasebno življenje.

(17) Vključevanje predšolskih otrok v vzgojo in varstvo pomeni zanje številne koristi. Dokazi kažejo, da ima zagotavljanje kakovostnih vzgoje in varstva predšolskih otrok ključno vlogo pri razvijanju kognitivnih prvin in socialnih spretnosti ter učne učinkovitosti otroka od zgodnjega otroštva. V skladu s Priporočilom Sveta o visokokakovostnih sistemih vzgoje in varstva predšolskih otrok je lahko udeležba v vzgoji in varstvu učinkovito orodje za doseganje enakosti izobraževalnih možnosti za prikrajšane predšolske otroke, kot so invalidni otroci ali otroci s posebnimi izobraževalnimi potrebami, otroci iz gospodinjstev, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, vključno z enostarševskimi gospodinjstvi, otroci z migrantskim ozadjem, begunski otroci, romski otroci in otroci iz drugih manjšin, otroci, ki živijo na podeželskih in oddaljenih območjih z neustrezno infrastrukturo za varstvo, in otroci v drugih oblikah varstva.

(18) V Priporočilu Sveta o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke in Priporočilu Sveta o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov (9) je poudarjeno, da je enak dostop do kakovostnih in vključujočih vzgoje in varstva ključen za prekinitev prenašanja socialne izključenosti in zagotavljanje enakih možnosti za prikrajšane predšolske otroke. V okviru evropskega jamstva za otroke je priporočeno, da države članice predložijo nacionalne načrte izvajanja zadevnega priporočila v devetih mesecih po njegovem sprejetju. Vendar so stopnje udeležbe prikrajšanih otrok še vedno precej nizke, zlasti med najmlajšimi otroki, kar lahko pozneje privede do slabših učnih dosežkov in višjih stopenj osipa, kar velja zlasti za romske otroke ali otroke z migrantskim ozadjem ter tudi otroke brez starševske skrbi. Zato je pomembno, da se odpravi vrzel v udeležbi teh predšolskih otrok v vzgoji in varstvu ter celotno populacijo predšolskih otrok. Pozornost je treba nameniti tudi zmanjšanju vrzeli v udeležbi med najvišjimi in najnižjimi dohodkovnimi kvintilnimi razredi. Udeležba v vzgoji in varstvu je pomembna tudi za predšolske otroke, ki bežijo pred vojno v Ukrajini, in tudi za druge predšolske otroke, ki iščejo ali uživajo zaščito v Uniji. Za vse te potencialno ranljive predšolske otroke bi bilo treba zagotoviti enak dostop do prevladujočih vključujočih in nesegregiranih storitev vzgoje in varstva.

(19) Podobno imajo invalidni predšolski otroci enako pravico do udeležbe v prevladujočih vzgoji in varstvu kot drugi. Za polovico invalidnih otrok skrbijo le njihovi starši. Zato je pomembno zagotoviti, da sta vzgoja in varstvo predšolskih otrok dostopna, vključujoča in združena s ciljno usmerjenimi ukrepi, ki pomagajo obravnavati konkretne potrebe, vključno z ukrepi za odpravo ovir in segregacije, opremljanje osebja s potrebnimi kompetencami ali zaposlovanje namenskega osebja za obravnavanje posameznih potreb in posameznikom prilagojenih učnih načrtov, kjer je to potrebno.

(20) Posebno pozornost je treba nameniti odpravi vrzeli v udeležbi predšolskih otrok, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, ter invalidnih predšolskih otrok ali predšolskih otrok s posebnimi izobraževalnimi potrebami v sistemih vzgoje in varstva, kjer so nacionalne uprave za socialne zadeve, zdravje in izobraževanje ločeno odgovorne za različne dele vzgoje in varstva predšolskih otrok.

(21) Za zagotovitev, da imajo predšolski otroci koristi od udeležbe v vzgoji in varstvu, je bistvena njuna visoka kakovost. Čeprav ni enega načina za opredelitev in merjenje pojma kakovosti v okoljih vzgoje in varstva predšolskih otrok, pa je njuno bistvo v kakovosti interakcije med odraslimi in otroki ne glede na vzpostavljen sistem vzgoje in varstva predšolskih otrok. Države članice bi morale poskrbeti za zagotavljanje visokokakovostnih vzgoje in varstva predšolskih otrok, ob upoštevanju različnih razsežnosti iz Priporočila o visokokakovostnih sistemih vzgoje in varstva predšolskih otrok, vključno z dostopom do storitev vzgoje in varstva predšolskih otrok, kvalifikacijami in delovnimi pogoji osebja, pedagoškim kurikulom, spremljanjem in evalvacijo ter upravljanjem in financiranjem storitev vzgoje in varstva predšolskih otrok. Posebno pomembni so elementi, kot so število otrok na vzgojitelja ali varuha, kvalifikacija osebja in stalni profesionalni razvoj osebja.

(22) Kakovost v vzgoji in varstvu predšolskih otrok je tudi pomemben dejavnik za vzpostavitev zaupanja med starši in institucijami, ki zagotavljajo vzgojo in varstvo, in zato pomemben dejavnik pri spodbujanju večje udeležbe predšolskih otrok v vzgoji in varstvu.

(23) Dostopnost je še ena pomembna razsežnost zagotavljanja vzgoje in varstva predšolskih otrok. Vključuje zadostno infrastrukturo, ustrezne zmogljivosti za sprejem in delovni čas ter prilagajanje posebnim potrebam staršev in pomoč pri premagovanju zapletenih upravnih postopkov. Podpora pri urejanju upravnih postopkov bi morala biti zagotovljena v različnih oblikah, vključno z jezikovno in digitalno podporo, zlasti za skupine v ranljivem položaju ali iz prikrajšanih okolij, ki na primer ne morejo uporabljati digitalnih orodij ali nimajo dostopa do njih. Vključuje tudi dostopnost za invalide, vključno z otroki, starši in osebjem, v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov in zahtevami glede dostopnosti iz Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

(24) Poleg tega dostopnost vključuje poenostavitev postopkov ter profesionalizacijo osebja in specialistov za ustrezno podporo invalidnim otrokom ali otrokom s posebnimi izobraževalnimi potrebami in drugim ranljivim skupinam v prevladujočih nesegregiranih ustanovah. Države članice bi morale zagotoviti, da se ovire za uporabo storitev vzgoje in varstva predšolskih otrok odpravijo in preprečijo, tudi za invalide, in da so storitve vzgoje in varstva resnično vključujoče.

(25) Pri obravnavanju dostopnosti bi bilo treba upoštevati ozemeljska neravnovesja. Dolgotrajna vožnja zaradi oddaljenosti, neobstoj prometnih povezav ali njihova omejenost ter prometni zastoji so lahko ovira za udeležbo, predvsem za invalidne otroke ali otroke s posebnimi izobraževalnimi potrebami. Oddaljena in podeželska območja so še posebej prikrajšana zaradi pomanjkanja zadostnih lokalnih storitev vzgoje in varstva predšolskih otrok. Taka ozemeljska neravnovesja lahko zaostrijo težave zaradi cenovne sprejemljivosti. Zato je pomembno, da se v načrtih za mobilnost upoštevajo različni profili uporabnikov storitev vzgoje in varstva predšolskih otrok ter da se v zbiranje podatkov za namene ocenjevanja in spremljanja vključi celotno ozemlje.

(26) V številnih državah članicah so visoki stroški vzgoje in varstva predšolskih otrok še vedno velika ovira za udeležbo. Podatki Eurostata kažejo, da ima stroškovni dejavnik pomembno vlogo pri odločitvi za neuporabo storitev formalnega otroškega varstva v številnih državah, zlasti v gospodinjstvih, ki jim grozi revščina. Po statističnih podatkih Unije o dohodku in življenjskih pogojih za leto 2016 13 % staršev ne uporablja otroškega varstva zaradi stroškov, 11 % pa jih ima zmerne ali velike težave v zvezi s cenovno dostopnostjo otroškega varstva. Ti odstotki se več kot podvojijo na 28 % oziroma 27 % za gospodinjstva, ki jim grozi revščina. Znanstvene raziskave kažejo znatne gospodarske, družbene, izobraževalne in razvojne koristi visokokakovostnih vzgoje in varstva predšolskih otrok. Zagotavljanje cenovno sprejemljivih vzgoje in varstva predšolskih otrok je torej koristno za izpolnjevanje potreb žensk v zvezi z izpopolnjevanjem in preusposabljanjem ter olajšano udeležbo na trgu dela; dolgoročno pozitiven učinek ima tudi na izobraževanje od zgodnjega otroštva, saj utira pot pozitivnemu vseživljenjskemu odnosu do učenja in to ne samo za udeležene otroke, ampak za širšo družbo. Države članice bi zato morale zagotoviti, da je izdatek gospodinjstva za vzgojo in varstvo predšolskih otrok sorazmeren z dohodki gospodinjstva in ne pomeni ovire za uporabo teh storitev. Poleg tega bi morale države članice upoštevati tudi druge izdatke, povezane z udeležbo predšolskih otrok v vzgoji in varstvu, kot so prevoz, oblačila in oprema, ki so potrebni v okviru oskrbe.

(27) En način za zagotovitev zadostnih dostopnih ter cenovno sprejemljivih in visokokakovostnih vzgoje in varstva predšolskih otrok je določitev, da dobijo predšolski otroci zakonsko pravico do vključitve v vzgojo in varstvo, s čimer javni organi zagotovijo mesto za vse otroke, starši katerih to zahtevajo, ne glede na njihov zaposlitveni, socialno-ekonomski ali družinski status. V večini držav članic taka zakonska pravica že obstaja, vendar se starost, pri kateri začne pravica veljati, zelo razlikuje. V idealnem primeru ne bi smelo biti vrzeli med koncem ustrezno plačanega porodniškega, očetovskega in starševskega dopusta ali nadomestila zanj ter zakonsko pravico do vzgoje in varstva predšolskih otrok.

(28) Pričakuje se, da bosta povečanje razpoložljivosti visokokakovostnih, dostopnih in cenovno sprejemljivih vzgoje in varstva predšolskih otrok za družine in izboljšanje delovnih pogojev in plač v sektorju varstva in vzgoje predšolskih otrok prinesla gospodarske koristi. Hkrati se lahko optimizira fiskalna vzdržnost naložb v vzgojo in varstvo predšolskih otrok z ocenjevanjem njihovega vpliva na javne finance in rednim spremljanjem ter stalnim izboljševanjem stroškovne učinkovitosti na podlagi najboljših praks, vključno z učinkovitim oblikovanjem mehanizmov financiranja, ki je skladen s splošno vzdržnostjo javnih financ.

(29) Enostaven in enak dostop do ustreznih informacij na spletu in zunaj njega o vzgoji in varstvu predšolskih otrok brez kakršne koli diskriminacije je ključnega pomena za vse starše, ne glede na sestavo družine in njen status, vključno s partnerskimi skupnostmi, kot jih priznava nacionalno pravo. To zajema informacije o pravici do primernih storitev in njihovi razpoložljivosti, načinih dostopa in po potrebi upravičenosti do finančne podpore.

(30) Pomanjkanje ozaveščenosti o pravicah staršev in predšolskih otrok v zvezi z vzgojo in varstvom ter njunim pomenom za prihodnje izobrazbene dosežke je dodatna ovira za uporabo storitev, kar vpliva na udeležbo žensk na trgu dela. Pravilno in temeljito obveščanje staršev bi moralo pripeljati do dobro premišljenih, informiranih odločitev o možnostih varstva.

(31) V številnih državah se sektor vzgoje in varstva predšolskih otrok sooča s pomanjkanjem osebja. To je mogoče obravnavati z več strategijami, kot so izboljšanje delovnih pogojev, kariernih možnosti in plačila, z zagotavljanjem možnosti rednega izpopolnjevanja in preusposabljanja, razvijanjem kreativnih strategij zaposlovanja in pozivanjem različnih nezadostno zastopanih skupin, kot so moški ali osebe z različnimi kulturnimi ozadji, na primer migranti ali begunci, naj se pridružijo delovni sili v vzgoji in varstvu predšolskih otrok. Preprost in hiter mehanizem priznavanja kvalifikacij bi lahko pomagal odpraviti pomanjkanje. Na primer, Priporočilo Komisije (EU) 2022/554 (11) obravnava dostop tistih, ki bežijo pred vojno v Ukrajini, do reguliranih poklicev.

(32) Spodbujanje poštenih delovnih pogojev za osebje v vzgoji in varstvu predšolskih otrok bi lahko pritegnilo nove delavce, hkrati pa pomagalo zagotoviti, da so tisti, ki delajo v tem sektorju, pripravljeni in zmožni ohraniti svojo zaposlitev do upokojitve. Prav tako lahko prispeva k odpravljanju spolne segregacije v sektorju vzgoje in varstva predšolskih otrok. V zvezi s tem smernice politike Mednarodne organizacije dela glede spodbujanja dostojnega dela za osebje v vzgoji predšolskih otrok (12) nudijo usmeritve o možnem izvajanju priporočil v zvezi s poklicnim in kariernim razvojem, primernim plačilom, vključno z enakim plačilom, trajnostno zaposlitvijo in delovnimi pogoji ter tudi glede spodbujanja socialnega dialoga v tem sektorju.

(33) Varstvo otrok se ne konča z njihovim prehodom v primarno izobraževanje. Potrebe po varstvu otrok šoloobvezne starosti lahko prav tako omejujejo udeležbo mater na trgu dela in njihov delovni čas, če v okviru nacionalnih šolskih sistemov ni ustreznih, kakovostnih in cenovno sprejemljivih rešitev za varstvo po pouku in med počitnicami. Če za starejše otroke možnosti varstva niso na voljo, razpoložljivost vzgoje in varstva predšolskih otrok za mlajše sorojence ne bo omogočila udeležbe staršev na trgu dela, kar bi lahko vplivalo na uporabo teh storitev za mlajše sorojence. Države članice bi zato morale zagotoviti ustrezno, kakovostno in cenovno sprejemljivo izvenšolsko varstvo. Priporoča se, da ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, po potrebi vključujejo možnost vodenja in pomoči pri opravljanju domačih nalog za vse otroke, tudi otroke iz prikrajšanih okolij.

(34) Usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja je še vedno velik izziv za številne starše, zlasti za ženske. Težavnost usklajevanja dela in obveznosti oskrbe je glavna ovira, ki prispeva k prenizki udeležbi žensk na trgu dela. V zvezi s tem spolni stereotipi pogosto vplivajo na vloge žensk in moških v zvezi z oskrbo. Neravnovesje med ženskami in moškimi pri zagotavljanju oskrbe pa utrjuje spolne stereotipe glede poklica in vloge moških in žensk.

(35) To vztrajno razliko med spoloma pri oskrbi bi bilo treba odpraviti, zlasti s spodbujanjem koriščenja očetovskega dopusta, starševskega dopusta in prožne ureditve delovnega časa s strani očetov, kadar je to ustrezno, skupaj z bolj enako delitvijo obveznosti oskrbe med partnerjema v zvezi s plačanim in neplačanim delom (13). Z izvajanjem Direktive (EU) 2019/1158 bi se morale okrepiti pravice delavcev z obveznostmi oskrbe do očetovskega in starševskega dopusta ter do možnosti, da zaprosijo za prožno ureditev delovnega časa. Nadaljnje ukrepanje bi moralo biti osredotočeno na ozaveščanje o zadevnih novih pravicah in spremljanje, ali lahko delavci v celoti izkoristijo te pravice, ne da bi bili pri delu deležni manj ugodnega obravnavanja.

(36) Poleg drugih ukrepov za usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja bi bilo treba po potrebi spodbujati prožne rešitve za uporabo storitev vzgoje in varstva predšolskih otrok. Delavci z obveznostmi oskrbe bi bili na primer upravičeni do dostopa do dopolnilnih storitev otroškega varstva, kot so zgodnje odprtje, zagotavljanje obrokov in pozno zaprtje.

(37) Za boljše razumevanje potreb po oskrbi in omejitev v zvezi z njo bi morale države članice zagotoviti razpoložljivost ustreznih podatkov, ki so dovolj razčlenjeni, zanesljivi in primerljivi. Glede na to, da Direktiva (EU) 2019/1158 ne vključuje posebnih določb o zbiranju podatkov, bi ti podatki morali vključevati koriščenje očetovskega in starševskega dopusta ob upoštevanju metodološkega priročnika za okvir kazalnikov usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, ki sta ga razvila Odbor za zaposlovanje (EMCO) in Odbor za socialno zaščito (SPC) za podporo ustreznemu spremljanju in ocenjevanju zadevne direktive.

(38) Napredek pri izvajanju tega priporočila bi bilo treba redno spremljati v okviru evropskega semestra, letnega poročila o enakosti spolov v Uniji in portala za spremljanje strategije za enakost spolov. V ta namen bi morale države članice Komisijo podpirati predvsem pri možnem razvoju in izračunu kazalnika za merjenje razlike med spoloma pri oskrbi, kar pomeni razliko v času, ki ga oskrbi namenijo ženske in moški, plačne vrzeli med spoloma in porabe časa za plačano in neplačano delo, da bi bolje razumeli soodvisnosti teh elementov in s tem podprli razvoj na dokazih temelječe politike enakosti spolov in socialne politike. Države članice bi si morale prav tako še naprej prizadevati za oblikovanje in izvajanje reform v sektorju vzgoje in varstva predšolskih otrok ter pri tem čim bolj izkoriščati podporo Komisije, tudi prek Instrumenta za tehnično podporo, z izmenjavo dobrih praks in uporabo ustreznih postopkov in metodologij, z zbiranjem podatkov, vključevanjem deležnikov ter z uspešnejšim in učinkovitejšim medinstitucionalnim usklajevanjem, načrtovanjem ter dodeljevanjem človeških virov in strokovnim razvojem v sektorju vzgoje in varstva predšolskih otrok.

(39) Besedna zveza „vzgoja in varstvo predšolskih otrok“ bi bilo treba razumeti tako, kot je opredeljen v Priporočilu Sveta o visokokakovostnih sistemih vzgoje in varstva predšolskih otrok, in sicer da pomeni vsako regulirano ureditev, ki zagotavlja vzgojo in varstvo otrok od rojstva do šoloobvezne starosti – ne glede na okolje, način financiranja, čas obratovanja ali učno vsebino – ter vključuje institucionalno dnevno varstvo ter ureditve varstva na domu, zasebno in javno financirano zagotavljanje storitev ter izvajanje storitev predšolske in predprimarne vzgoje.

(40) Komisija bi morala v sodelovanju z državami članicami za oceno učinka tega priporočila spremljati njegov napredek in Svetu redno poročati o njem –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

CILJ IN PODROČJE UPORABE

1. Cilj tega priporočila je spodbuditi države članice – ob upoštevanju njihovih nacionalnih okoliščin –, da povečajo udeležbo v dostopnih, cenovno sprejemljivih in visokokakovostnih vzgoji in varstvu predšolskih otrok, da bi olajšale in okrepile udeležbo žensk na trgu dela ter okrepile socialni in kognitivni razvoj otrok ter njihov učni uspeh, zlasti otrok v ranljivem položaju ali iz prikrajšanih okolij.

2. To priporočilo se nanaša na predšolsko vzgojo in varstvo za vse otroke.

CILJI V VZGOJI IN VARSTVU PREDŠOLSKIH OTROK

3. (a) Priporoča se, da države članice zagotovijo visokokakovostne storitve vzgoje in varstva predšolskih otrok v skladu z nacionalnimi pristojnostmi, ravnmi koriščenja starševskega dopusta in ureditvami izvajanja vzgoje in varstva predšolskih otrok ter tako zagotovijo, da bo po podatkih EU SILC do leta 2030 vsaj 45 % otrok, mlajših od treh let, vključenih v vzgojo in varstvo predšolskih otrok. Ne glede na prvi pododstavek se priporoča, da države članice, ki še niso dosegle cilja iz leta 2002, tj. 33-odstotne stopnje udeležbe v vzgoji in varstvu predšolskih otrok za to starostno skupino, do leta 2030 povečajo udeležbo vsaj za določen odstotek glede na svojo trenutno stopnjo udeležbe, kot je določeno v točkah (i) in (ii) te točke. Trenutna stopnja udeležbe se izračuna kot povprečna stopnja udeležbe otrok, mlajših od treh let, v vzgoji in varstvu predšolskih otrok, dosežena v letih 2017–2021 glede na podatke EU-SILC. Priporoča se, da države članice povečajo udeležbo predšolskih otrok v vzgoji in varstvu glede na svoje zadevne trenutne stopnje udeležbe kot sledi: (i) za vsaj 90 % v državah članicah, katerih stopnja udeležbe je nižja od 20 % ali (ii) za najmanj 45 % ali, dokler ne dosežejo vsaj 45-odstotne stopnje udeležbe, v državah članicah, katerih stopnja udeležbe je med 20 % in 33 %. (b) Priporoča se, da države članice zagotovijo visokokakovostne storitve vzgoje in varstva predšolskih otrok v starosti od treh let naprej, da bi do leta 2030 dosegle cilj, dogovorjen v Resoluciji Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (14), pri čemer bi moralo biti v vzgojo in varstvo predšolskih otrok vključenih vsaj 96 % otrok med tretjim letom starosti in šoloobvezno starostjo.

KAZALNIK ZA INTENZIVNOST UDELEŽBE

4. Priporoča se, da države članice podprejo raven razpoložljivosti storitev vzgoje in varstva predšolskih otrok, ki je združljiva z dobrim počutjem in razvojem otroka ter omogoča smiselno udeležbo staršev na trgu dela, zlasti mater, hkrati pa omogoča enakovredno izbiro staršev glede na spol pri uporabi storitev vzgoje in varstva predšolskih otrok.

5. Priporoča se, da države članice sprejmejo ukrepe za razpoložljivost storitev vzgoje in varstva predšolskih otrok na način, ki otrokom omogoča udeležbo vsaj 25 ur na teden.

6. Priporoča se, da države članice spodbujajo razpoložljivost storitev vzgoje in varstva predšolskih otrok ali dopolnilnih storitev pred rednim delovnim časom storitev vzgoje in varstva predšolskih otrok in po njem, kot je ustrezno, da se omogoči čas poti in da se otroško varstvo v celoti uskladi z dobrim počutjem otroka in delovnim časom staršev ter njihovo potrebo po usklajevanju poklicnega, družinskega in zasebnega življenja.

VKLJUČEVANJE OTROK IZ PRIKRAJŠANIH OKOLIJ, INVALIDNIH OTROK, OTROK S POSEBNIMI POTREBAMI ALI OTROK S POSEBNIMI IZOBRAŽEVALNIMI POTREBAMI

7. Priporoča se, da države članice: (a) vzpostavijo ciljno usmerjene ukrepe, ki omogočajo in povečujejo udeležbo otrok iz prikrajšanih okolij v vzgoji in varstvu predšolskih otrok, vključno z otroki, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, ali otroki z migrantskim ozadjem in otroki z nezadostnim znanjem jezika šolanja, pa tudi invalidnimi otroki, otroki s posebnimi potrebami ali otroki s posebnimi izobraževalnimi potrebami; (b) sprejmejo potrebne ukrepe za odpravo vrzeli v udeležbi v vzgoji in varstvu predšolskih otrok med otroki, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, ter celotno populacijo otrok; (c) stremijo k povečanju udeležbe invalidnih otrok, otrok s posebnimi potrebami ali otrok s posebnimi izobraževalnimi potrebami v splošnih vzgoji in varstvu predšolskih otrok, kadar je to primerno, ter (d) podpirajo programe usposabljanja za zaposlene v vzgoji in varstvu predšolskih otrok, namenjene podpori pri zagotavljanju visokokakovostne vzgoje in varstva predšolskih otrok za otroke iz prikrajšanih okolij, vključno z otroki, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, pa tudi invalidnimi otroki, otroki s posebnimi potrebami ali otroki s posebnimi izobraževalnimi potrebami.

KAKOVOST

8. Priporoča se, da države članice zagotovijo: (a) da so storitve vzgoje in varstva predšolskih otrok visoke kakovosti za vse otroke, kar bo prispevalo k zdravemu fizičnemu, socialnemu, čustvenemu, kognitivnemu razvoju otroka ter njegovi učni učinkovitosti in dobremu počutju ter povečalo zaupanje staršev v te storitve, ter (b) da nacionalni ali regionalni okviri za kakovost, k razvoju katerih se države članice spodbujajo v skladu s Priporočilom Sveta o visokokakovostnih sistemih vzgoje in varstva predšolskih otrok, vključujejo zagotavljanje storitev za otroke obeh starostnih skupin, zajetih v tem priporočilu; okviri za kakovost bi morali zlasti zagotavljati: — ustrezna razmerja med številom osebja in otrok ter ustrezne velikosti skupin glede na starost otrok in morebitno invalidnost ali njihove posebne izobraževalne potrebe, zlasti v ločenih sistemih vzgoje in varstva predšolskih otrok, da bi preprečili razlike v zvezi z varstvom; — podporo profesionalizaciji osebja v vzgoji in varstvu predšolskih otrok, tudi s povišanjem zahtevane stopnje začetne izobrazbe ter z zagotavljanjem stalnega profesionalnega razvoja, vključno s poznavanjem pravic otrok, z ustreznimi možnostmi usposabljanja in možnostmi vseživljenjskega usposabljanja, ter — varno, spodbudno in ljubeče okolje, kakovosten učni načrt in priložnosti za učenje, prilagojene specifičnim potrebam vsake kategorije otrok in vsake starostne skupine, ter socialni, kulturni in fizični prostor z najrazličnejšimi možnostmi za razvijanje potenciala otrok.

OZEMELJSKA PORAZDELITEV

9. Priporoča se, da države članice obravnavajo izzive, s katerimi se srečujejo otroci in njihove družine pri dostopu do primerne ustanove za vzgojo in varstvo, z zagotavljanjem zadostne ozemeljske pokritosti storitev vzgoje in varstva predšolskih otrok. V ta namen se priporoča, da države članice zlasti: (a) ustrezno organizirajo zagotavljanje vzgoje in varstva predšolskih otrok na vseh mestnih in podeželskih območjih, v preskrbljenih in prikrajšanih soseskah, regijah in najbolj oddaljenih regijah, ob upoštevanju nacionalnih struktur, pa tudi posebnih značilnosti območij, med drugim gostote populacije otrok in porazdeljenosti otrok po starosti, na način, ki je popolnoma skladen z načeli odprave segregacije in nediskriminacije, ter v tesnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi ter (b) pri organizaciji vzgoje in varstva predšolskih otrok ali oblikovanju politike o tem, kje se izvajajo storitve vzgoje in varstva predšolskih otrok, po potrebi upoštevajo potrebo po razumnem času vožnje, tudi za starše, ki uporabljajo aktivno mobilnost in javni prevoz.

CENOVNA SPREJEMLJIVOST

10. Za otroke, ki niso zajeti v Priporočilu Sveta o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke, ki bi morali imeti brezplačno izobraževanje ter cenovno sprejemljiv in učinkovit dostop do visokokakovostnih storitev vzgoje in varstva predšolskih otrok, se priporoča, da države članice zagotovijo, da so neto stroški vzgoje in varstva predšolskih otrok razumno sorazmerni z drugimi gospodinjskimi izdatki in razpoložljivim dohodkom gospodinjstva, pri čemer bi morale posebno pozornost nameniti gospodinjstvom z nizkimi dohodki, tudi enostarševskim gospodinjstvom z nizkimi dohodki. Zlasti se države članice spodbujajo, naj: (a) omejijo neposredne izdatke staršev ter (b) kjer je primerno, uvedejo plačila po drsni lestvici, ki bodo sorazmerna z družinskim dohodkom, ali najvišje plačilo za vzgojo in varstvo predšolskih otrok.

DOSTOPNOST

11. Priporoča se, da države članice stalno in nediskriminatorno odpravljajo ovire za enak dostop do vzgoje in varstva predšolskih otrok za vse otroke. V zvezi s tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti: (a) zagotavljanju rešitev za starše z neobičajnim delovnim časom, da bi bolje usklajevali poklicno, družinsko in zasebno življenje, pri tem pa skrbeli za dobro počutje otrok; (b) obravnavanju specifičnih potreb samohranilcev, med katerimi je večina žensk; (c) izboljševanju dostopa do vzgoje in varstva predšolskih otrok ne glede na položaj staršev na trgu dela, na način, ki je skladen z zagotavljanjem spodbud za delo; (d) zagotavljanju dostopnosti stavb, infrastrukture, storitev podpore v skupnosti in prevoza, pa tudi učnega gradiva in digitalnih orodij invalidnim staršem in otrokom ali staršem in otrokom s posebnimi izobraževalnimi potrebami; (e) zagotavljanju učinkovite podpore pri izobraževanju in oskrbi ter ustreznih informacij in komuniciranja za invalidne otroke in starše ali otroke in starše s posebnimi izobraževalnimi potrebami, pa tudi za tiste v ranljivem položaju, ter obravnavanju jezikovnih in kulturnih ovir, vključno z ovirami, s katerimi se srečujejo otroci z migrantskim ozadjem, da bi se omogočila udeležba otrok v vzgoji in varstvu predšolskih otrok, ki je na voljo v vključujočih in nesegregiranih prevladujočih ustanovah; (f) proaktivnemu zagotavljanju podpore in jasnih informacij o koristih vključitve v vzgojo in varstvo predšolskih otrok ter o obstoječih možnostih, pravilih o upravičenosti in upravnih postopkih za dostop do storitev vzgoje in varstva predšolskih otrok vsem staršem na nediskriminatorni podlagi, ne glede na sestavo in status družine, ter (g) zagotavljanju upravne podpore za vpis s posebno pozornostjo, namenjeno staršem v ranljivem položaju ali iz prikrajšanega okolja.

12. Priporoča se, da države članice razmislijo o uvedbi zakonske pravice do vzgoje in varstva predšolskih otrok. Pri določanju starosti, pri kateri bi začela veljati navedena pravica, se priporoča, da države članice upoštevajo razpoložljivost in dolžino ustrezno plačanega porodniškega, očetovskega in starševskega dopusta ali nadomestila zanj in si prizadevajo preprečiti vrzeli med koncem takega dopusta in začetkom vzgoje in varstva predšolskih otrok.

DOPOLNILNE STORITVE IN ZUNAJŠOLSKO VARSTVO

13. Priporoča se, da države članice poleg vzgoje in varstva predšolskih otrok zagotovijo celovit pristop k varstvu otrok, pri katerem bi se upoštevale potrebe po varstvu otrok različnih starosti, vključno s tistimi v primarnem izobraževanju, tako da bi omogočile dostopno, cenovno sprejemljivo in visokokakovostno zunajšolsko varstvo za otroke v primarnem izobraževanju (čas po pouku in počitnice), vključno z invalidnimi otroki ali otroki s posebnimi potrebami, ob upoštevanju nacionalnih šolskih koledarjev. Priporoča se, da države članice v te storitve po potrebi vključijo pomoč pri opravljanju domačih nalog za vse otroke, zlasti za otroke iz prikrajšanih okolij ali otroke v ranljivem položaju.

OZAVEŠČENOST O PRAVICAH

14. Priporoča se, da države članice spodbujajo seznanitev staršev z njihovimi pravicami, po potrebi tudi z upravičenostjo do mesta v vzgoji in varstvu predšolskih otrok, pri čemer naj upoštevajo, da bi lahko različne tradicije in ozadja vplivali na poznavanje in dojemanje sistema vzgoje in varstva predšolskih otrok ter zaupanje vanj.

15. Države članice se spodbujajo, naj proaktivno obveščajo starše o možnostih, koristih in stroških uporabe storitev vzgoje in varstva predšolskih otrok ter po potrebi o finančni podpori zanjo. Razmisliti bi bilo treba o: (a) potrebah staršev po informacijah o vzgoji in varstvu predšolskih otrok ob upoštevanju raznolikosti njihovih spretnosti, zmožnosti, socialno-ekonomskega ozadja in morebitne invalidnosti, ter (b) omogočanju preprostega dostopa do informacij na spletu in zunaj njega, ob upoštevanju različnih jezikovnih potreb in razpoložljivosti digitalnih orodij.

16. Priporoča se, da države članice vzpostavijo učinkovite, nepristranske in dostopne pritožbene postopke za poročanje pristojnim organom o težavah ali incidentih.

DELOVNI POGOJI IN SPRETNOSTI OSEBJA

17. Priporoča se, da države članice podpirajo kakovostno zaposlitev in poštene delovne pogoje za osebje v vzgoji in varstvu predšolskih otrok, zlasti s spodbujanjem socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj ter podpiranjem razvoja privlačnih plač, ustreznih delovnih ureditev, visokih standardov na področju zdravja in varnosti pri delu ter enakosti in nediskriminacije v sektorju, pri čemer je treba spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev.

18. Priporoča se, da države članice obravnavajo potrebe po spretnostih ter pomanjkanje delavcev v vzgoji in varstvu predšolskih otrok, zlasti z: (a) izboljšanjem začetnega in stalnega izobraževanja in usposabljanja, da bi sedanje in prihodnje osebje v vzgoji in varstvu predšolskih otrok opremile s potrebnimi spretnostmi in kompetencami; (b) vzpostavljanjem kariernih poti v sektorju vzgoje in varstva predšolskih otrok, vključno z izpopolnjevanjem, preusposabljanjem ter storitvami obveščanja in svetovalnega dela; (c) zagotavljanjem privlačnega statusa poklica in kariernih možnosti za osebje v vzgoji in varstvu predšolskih otrok; (d) izvajanjem ukrepov za odpravo spolnih stereotipov in spolne segregacije ter za povečevanje privlačnosti poklica ter (e) oblikovanjem strokovnih mrež za osebe, zaposlene v sektorju vzgoje in varstva predšolskih otrok, kadar je to ustrezno.

ODPRAVLJANJE RAZLIKE MED SPOLOMA PRI OSKRBI

19. Priporoča se, da države članice spodbujajo enako delitev oskrbe otrok med staršema: (a) z bojem proti spolnim stereotipom in s spodbujanjem uravnoteženega enakovrednega vključevanja obeh staršev v obveznosti oskrbe, tudi s komunikacijskimi kampanjami, ter (b) s spodbujanjem in podpiranjem razpoložljivosti in enakovredne uporabe družinam prijaznih ureditev delovnega časa glede na spol ter uporabe starševskega dopusta skozi vse življenje s strani obeh staršev, zlasti moških.

UPRAVLJANJE IN ZBIRANJE PODATKOV

20. Priporoča se, da države članice zagotovijo dobro in učinkovito upravljanje politike glede vzgoje in varstva predšolskih otrok, zlasti z: (a) zagotavljanjem tesnega sodelovanja med različnimi institucijami za oblikovanje politik in izvajalci vzgoje in varstva predšolskih otrok ter s podpiranjem sodelovanja z drugimi institucijami za oblikovanje politik in službami, pristojnimi za razvoj in vzgojo v zgodnjem otroštvu, ter (b) mobilizacijo in stroškovno učinkovito uporabo ustreznega in trajnostnega financiranja vzgoje in varstva predšolskih otrok, vključno z uporabo sredstev in instrumentov Unije, ter z izvajanjem politik, ki spodbujajo trajnostno financiranje storitev vzgoje in varstva predšolskih otrok, ki so skladne s splošno vzdržnostjo javnih financ.

21. Priporoča se, da države članice po potrebi razvijejo ali izboljšajo zbiranje podatkov o: (a) udeležbi predšolskih otrok v vzgoji in varstvu, in sicer redno in z ustrezno velikostjo vzorca, ko gre za raziskave, ki naj bodo razdeljeni po starosti in, kadar je mogoče, po spolu, tudi kar zadeva otroke v ranljivem položaju ali iz prikrajšanih okolij; (b) razlikah v porabi časa za plačano in neplačano delo med ženskami in moškimi z obveznostmi oskrbe, po možnosti z uporabo raziskav o porabi časa na podlagi standarda, ki ga določajo usklajene evropske raziskave o porabi časa; (c) koriščenju starševskega dopusta, ki naj bodo razčlenjeni po spolu, na podlagi upravnih podatkov na način, ki je usklajen na ravni Unije, z uporabo okvira kazalnikov usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, ki ga je razvila skupna podskupina odbora EMCO in odbora SPC; (d) delovnih pogojih osebja v vzgoji in varstvu predšolskih otrok, ki zajemajo zlasti vidike iz priporočil 16 in 17, ter (e) primanjkljaju, dostopnosti, cenovni sprejemljivosti in kakovosti vzgoje in varstva predšolskih otrok, in sicer redno; ter ozemeljski porazdelitvi vzgoje in varstva predšolskih otrok, zlasti za oceno teritorialnih razlik, tudi na oddaljenih in podeželskih območjih.

22. Priporoča se, da države članice okrepijo prizadevanja za zagotovitev, da so podatki primerljivi na ravni Unije in imajo zadostno stopnjo razčlenjenosti.

IZVAJANJE, SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE

23. Priporoča se, da države članice obvestijo Komisijo o sprejetih ali načrtovanih ukrepih za izvedbo tega priporočila v 18 mesecih po njegovem sprejetju, pri čemer se po potrebi oprejo na obstoječe nacionalne strategije ali načrte. Po potrebi se je mogoče sklicevati na poročila, predložena v okviru obstoječih mehanizmov poročanja, kot so odprta metoda koordinacije, evropski semester in drugi ustrezni mehanizmi EU za načrtovanje programov in poročanje.

IN POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE, DA:

24. (a) v sodelovanju z državami članicami izboljša redno zagotavljanje podatkov tako da na spletišču Eurostata in portalu za spremljanje strategije za enakost spolov objavi naslednje: (i) nadaljnje razčlenitve po starosti in, kjer je ustrezno, po dohodkovnih kvintilnih razredih gospodinjstev, kar zadeva otroke, udeležene v vzgojo in varstvo predšolskih otrok, ter časovno intenzivnost udeležbe in stopnjo udeležbe otrok, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost; (ii) intervale zaupanja za glavni kazalnik EU-SILC „Children in formal childcare or education“ (Otroci v formalni vzgoji ali varstvu) in druge ustrezne kazalnike skupaj s stopnjami udeležbe za zagotovitev primerljivosti po letih in državah ter (iii) celovitejše pojasnjevalneinformacije o zbranih podatkih, zlasti v zvezi s programi vzgoje in varstva predšolskih otrok, ki jih zajema opredelitev kazalnikov; (b) mobilizira sredstva Unije za podporo nacionalnim reformam in naložbam na področju vzgoje in varstva predšolskih otrok; (c) preuči možnost razvoja dodatnih kazalnikov v sodelovanju z odborom EMCO in odborom SPC ter v tesnem sodelovanju z Odborom za izobraževanje in stalno skupino za kazalnike in merila ter si prizadeva za lažjo izmenjavo dobrih praks in vzajemno učenje med državami članicami ter dejavnosti za krepitev tehničnih zmogljivosti ter še naprej podpira države članice pri njihovih prizadevanjih za oblikovanje in izvajanje reform na področju vzgoje in varstva predšolskih otrok, zlasti prek strateškega okvira za sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja ter Instrumenta za tehnično podporo; (d) spodbuja agencije Unije, kot sta Evropski inštitut za enakost spolov in Eurofound, naj redno zbirajo podatke, razvijajo kazalnike in izvajajo analize o razliki med spoloma pri oskrbi, plačni vrzeli med spoloma in porabi časa žensk in moških z obveznostmi oskrbe za plačano in neplačano delo ter o njihovih individualnih in družbenih dejavnostih ter o ureditvah dela v njihovem celotnem poklicnem življenju; (e) premlja izvajanje tega priporočila v okviru letnega poročila o enakosti spolov v Uniji in obstoječih ureditev evropskega semestra, ob podpori odbora EMCO in odbora SPC, ter – za otroke, starejše od treh let – pregleda izobraževanja in usposabljanja.

25. v petih letih poroča Svetu o napredku v zvezi s tem priporočilom.

V Bruslju, 8. decembra 2022 Za Svet predsednik M. JUREČKA

(1) Evropski svet v Barceloni, 15. in 16. marec 2002 (2002), SN 100/1/02 REV1.

(2) Preglednica LFSA_IGAR iz podatkovne zbirke Eurostata, „Care of adults with disabilities or children and other family or personal reasons“ (Oskrba odraslih invalidov ali otrok in drugi družinski ali osebni razlogi), odstotek prebivalstva, ki ni vključen na trg dela in želi delati, starostna skupina 15–64 let.

(3) Poročilo Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE): „Gender inequalities in care and consequences on the labour market“ (Neenakost spolov pri oskrbi in posledice za trg dela), dok. 12953/20 ADD 1.

(4) Direktiva (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (UL L 188, 12.7.2019, str. 79).

(5) UL C 66, 26.2.2021, str. 1.

(6) Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2019 o visokokakovostnih sistemih vzgoje in varstva predšolskih otrok (UL C 189, 5.6.2019, str. 4).

(7) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Strategija EU o otrokovih pravicah“ COM(2021) 142 final, 24. marec 2021, str. 1.

(8) Priporočilo Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (UL L 223, 22.6.2021, str. 14).

(9) Priporočilo Sveta z dne 12. marca 2021 o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov (UL C 93, 19.3.2021, str. 1).

(10) Direktiva (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (UL L 151, 7.6.2019, str. 70).

(11) Priporočilo Komisije (EU) 2022/554 z dne 5. aprila 2022 o priznavanju kvalifikacij za ljudi, ki bežijo pred rusko invazijo v Ukrajino (UL L 107 I, 6.4.2022, str. 1).

(12) Mednarodna organizacija dela, „Meeting of Experts on Policy Guidelines on the promotion of decent work for early childhood education personnel“ (Srečanje strokovnjakov o smernicah politike glede spodbujanja dostojnega dela za osebje v vzgoji predšolskih otrok), na voljo na naslovu: https://www.ilo.org/sector/Resources/codes-of-practice-and-guidelines/WCMS_236528/lang--en/index.htm.

(13) Glej Sklepe Sveta z naslovom Odpravljanje razlike med plačami moških in žensk: vrednotenje in delitev plačanega dela in neplačanega skrbstvenega dela, 13584/20.

(14) UL C 66, 26.2. 2021, str. 1.