POSLOVNIK EUROJUSTA

KOLEGIJ EUROJUSTA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 85 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2002/187/PNZ (v nadaljnjem besedilu: uredba o Eurojustu) in zlasti člena 5(5) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (v nadaljnjem besedilu: Uredba 2018/1725),

ob upoštevanju, da je Svet odobril poslovnik Eurojusta z IZVEDBENIm SKLEPom SVETA (EU) 2019/2250 z dne 19. decembra 2019

ob upoštevanju Izvedbenega Sklepa Sveta (EU) 2019/2250 z dne 19. decembra 2019 o odobritvi poslovnika Eurojusta.

SPREJEL NASLEDNJI POSLOVNIK ON 20. DECEMBER 2019:

POGLAVJE I

Kolegij

2. Podpredsednika opravljata funkcije iz člena 11(2) uredbe o Eurojustu in odstavka 1 tega člena, ki jima jih poveri predsednik. Nadomeščata predsednika, kadar ta ne more opravljati svojih dolžnosti, v skladu s členom 11(3) uredbe o Eurojustu in členom 2(2) tega poslovnika.

določi kraj, dan in čas sej kolegija, pripravi začasni dnevni red, začne in zaključi seje, moderira razprave in nadzira izvajanje sklepov, ki jih sprejme kolegij, s strani upravnega direktorja;

11. Upravni direktor razglasi izide volitev. Izid postopka podpišejo predsedujoči, upravni direktor, vodja sekretariata uprave in opazovalci. V njem so navedeni število navzočih oziroma zastopanih članov kolegija, število glasovnic, število veljavnih, neveljavnih in praznih glasovnic, izidi glasovanja po krogu in po kandidatu po abecednem vrstnem redu njihovih priimkov ter končni izid.

8. V prvem krogu se za izvoljenega šteje kandidat, ki dobi dvotretjinsko večino glasov članov kolegija. Če dvotretjinske večine ne doseže noben kandidat, se med kandidatoma, ki sta v prvem krogu prejela največ glasov, nemudoma izvede drugi krog. Če so trije ali več kandidatov prejeli enako največje število glasov, gredo vsi ti kandidati v drugi krog. Če so dva ali več kandidatov prejeli drugo največje število glasov, gredo v drugi krog vsi ti kandidati in kandidat, ki je prejel največje število glasov.

6. Predsedujoči na začetku seje preveri sklepčnost. Če se nacionalni član ne more udeležiti volitev, lahko nekoga pooblasti ali ga nekdo zastopa v skladu s členom 6(3) in (4) tega poslovnika.

5. Volitev se udeležita upravni direktor in vodja sekretariata uprave. Kot opazovalca se jih lahko udeležita tudi predstavnika Evropskega parlamenta in Sveta.

3. Predsednik ali podpredsednik ob sklicu seje za volitve predsednika uradno razglasi začetek obdobje za predložitev kandidatur. Nacionalni člani, ki želijo biti izvoljeni, vodji sekretariata uprave najmanj deset delovnih dni pred sejo, na kateri naj bi potekale volitve, in sicer do 12.00 po srednjeevropskem času, pisno predložijo svojo kandidaturo skupaj z motivacijskim pismom. Vodja sekretariata uprave po prejemu kandidature obvesti kolegij o imenu kandidata. Po izteku roka kolegiju posreduje motivacijska pisma. Kandidati predstavijo svoje kandidature na seji kolegija neposredno pred sejo, na kateri bodo potekale volitve.

8. Kolegij na začetku vsake seje potrdi dnevni red. O nujnih zadevah in vprašanjih, ki niso na začasnem dnevnem redu, je mogoče razpravljati in odločati, če s tem soglašajo člani kolegija. Kolegij lahko odloča tudi o uporabi pisnih postopkov ali pripravljalnih postopkov posvetovanja v skladu s členoma 7 in 8 tega poslovnika.

7. Sekretariat uprave ga najmanj pet delovnih dni pred sejo skupaj z ustreznimi dokumenti pošlje članom kolegija. Kadar se skliče dodatna seja, se lahko začasni dnevni red pošlje štiriindvajset ur pred sejo. Na začasni dnevni red se v odločanje vključi zgolj točke, za katere so bili predloženi ustrezni dokumenti. Predsednik lahko za razpravo o posameznih točkah dnevnega reda določi časovni okvir ter omeji število prispevkov in čas govora.

1. V skladu s členom 13(2) uredbe o Eurojustu se kolegij sestane najmanj enkrat mesečno. Čas in kraj sej kolegija določi kolegij enkrat letno ob sprejetju koledarja sej. Kadar to zahtevajo okoliščine in če večina članov kolegija temu ne nasprotuje, lahko predsednik spremeni datum ali čas začetka sej in o tem uradno obvesti kolegij. Kolegij se sestane na dodatnih sejah na pobudo predsednika, na zahtevo Evropske komisije, da bi razpravljal o upravnih nalogah kolegija, ali na zahtevo najmanj tretjine svojih članov.

3. Nacionalni član, ki se ne more udeležiti seje kolegija in ga ne zastopa namestnik ali pomočnik, ki ima položaj iz člena 7(4) uredbe o Eurojustu, lahko pooblasti drugega nacionalnega člana, da glasuje v njegovem imenu. Posamezni nacionalni član ima lahko le eno pooblastilo.

1. V nujnih primerih, kadar odločitve ni mogoče odložiti in jo je treba sprejeti, preden je mogoče sklicati sejo kolegija, lahko predsednik zahteva pisni postopek. Pisni postopki se lahko uporabijo tudi za zadeve, ki jih je kolegij že obravnaval v skladu s členoma 5(8) in 6(2) tega poslovnika.

POGLAVJE II

Izvršni Odbor

7. V nujnih primerih, kadar odločitve ni mogoče odložiti in jo je treba sprejeti, preden je mogoče sklicati sejo izvršnega odbora, lahko predsednik zahteva pisni postopek. Predsednik da članom izvršnega odbora na voljo za odgovore vsaj tri delovne dni od dneva, ko je bil v elektronski obliki poslan osnutek odločitve. V izjemnih primerih se lahko odloči, da bo rok za take odgovore krajši. Odločitev se sprejme, če je večina članov izvršnega odbora pisno odgovorila.

6. Predsednik po posvetovanju s člani in upravnim direktorjem pripravi začasni dnevni red seje izvršnega odbora. Začasni dnevni red se skupaj z ustreznimi dokumenti pošlje udeležencem najmanj pet delovnih dni pred sejo. Izvršni odbor sprejme dnevni red na začetku seje. O nujnih zadevah in vprašanjih, ki niso navedeni na začasnem dnevnem redu, je mogoče razpravljati in odločati, če s tem soglašajo člani izvršnega odbora.

5. Izvršni odbor je sklepčen, če so navzoči, tudi prek videokonference, najmanj trije člani. V primeru nesklepčnosti predsednik sejo zaključi in v petih dneh skliče drugo sejo brez posebnih zahtev glede sklepčnosti.

4. Predsednik predstavniku Evropskega javnega tožilstva pošlje dnevni red sej izvršnega odbora in se z njim posvetuje o potrebi po udeležbi na teh sejah. V skladu s členom 16(8) uredbe o Eurojustu predsednik predstavnika Evropskega javnega tožilstva povabi k udeležbi brez glasovalne pravice na sejah izvršnega odbora, kadar se na njih obravnavajo vprašanja, ki so pomembna za delovanje Evropskega javnega tožilstva.

POGLAVJE III

Druge določbe v zvezi s kolegijem in izvršnim odborom

Člen 12

Izjave o interesih, nasprotje interesov, dolžnost obveščanja in reševanje nesoglasij

1. Vsi člani kolegija, namestniki in pomočniki, ki imajo položaj iz člena 7(4) in (7) uredbe o Eurojustu, ob nastopu funkcije izpolnijo izjavo o interesih v obliki, določeni v etičnem kodeksu, ki se sprejme z izvedbenim sklepom kolegija. Vse spremembe postavk iz teh izjav o interesih se izvedejo čim prej, najpozneje pa v enem mesecu po taki spremembi, s čimer se zagotovi, da so izjave še naprej točne. Osebni podatki v obrazcih za izjavo o interesih se obdelujejo v skladu z Uredbo 2018/1725 in določbami o varstvu podatkov iz uredbe o Eurojustu.

2. Brez poseganja v veljavno nacionalno pravo vsi člani kolegija, namestniki in pomočniki takoj obvestijo predsednika o vsakršnem dejanskem ali domnevnem navzkrižju interesov pri izvajanju operativnih ali upravljavskih funkcij. Namestniki in pomočniki to storijo prek svojih nacionalnih članov. Poleg tega nacionalni člani v operativnih zadevah nemudoma – in še preden obvestijo predsednika – obvestijo preostale nacionalne člane, ki so ali bi lahko bili v zadevnem primeru prizadeti zaradi takega navzkrižja interesov.

3. Vsi člani kolegija, namestniki in pomočniki se izogibajo vsem situacijam, ki bi lahko povzročile navzkrižje osebnih interesov ali ki bi jih lahko kot take dojemali. Ne sodelujejo pri obravnavi operativne zadeve, v kateri obstaja navzkrižje interesov ali se kot taka dojema. Ne ravnajo in se ne izražajo na način, s katerim bi negativno vplivali na to, kako javnost dojema njihovo nepristranskost.

4. Vsi člani kolegija, namestniki in pomočniki obvestijo predsednika o vseh zadevah, ki bi lahko negativno vplivale na ugled ali interese Eurojusta. Namestniki in pomočniki to storijo prek svojih nacionalnih članov.

5. Predsednik v vseh primerih iz točk 1 do 4 tega člena razmisli o nadaljnjih ukrepih, ki bi jih bilo treba sprejeti v skladu z etičnim kodeksom iz točke 1 tega člena.