SL Uradni list Evropske unije L 25/23

SKLEP KOMISIJE

z dne 23. januarja 2009

o ustanovitvi Odbora evropskih bančnih nadzornikov

(Besedilo velja za EGP)

(2009/78/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V okviru t. i. Lamfalussyjevega postopka je Komisija sprejela Sklep 2004/5/ES z dne 5. novembra 2003 o ustanovitvi Odbora evropskih bančnih nadzornikov (1) (v nadaljnjem besedilu „Odbor“). Odbor je svoje naloge začel opravljati 1. januarja 2004, pri čemer deluje kot neodvisen organ Komisije za razmislek, razpravo in svetovanje na področju pravne ureditve bančništva in bančnega nadzora.

(2) V skladu z določbami Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/1/ES z dne 9. marca 2005 o spremembi direktiv Sveta 73/239/EGS, 85/611/EGS, 91/675/EGS, 92/49/EGS in 93/6/EGS ter direktiv 94/19/ES, 98/78/ES, 2000/12/ES, 2001/34/ES, 2002/83/ES in 2002/87/ES za vzpostavitev nove organizacijske strukture odborov za finančne storitve (2) je Komisija leta 2007 izvedla pregled Lamfalussyjevega postopka ter svojo oceno predstavila v sporočilu z dne 20. novembra 2007 z naslovom Pregled Lamfalussyjevega postopka – Okrepitev konvergence nadzora (3).

(3) V tem sporočilu je Komisija poudarila pomembnost Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje, Odbora evropskih bančnih nadzornikov in Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine (v nadaljnjem besedilu „odbori nadzornikov“) na vse bolj povezanem evropskem finančnem trgu. Ugotovila se je nujnost jasnega okvira za dejavnosti teh odborov na področju konvergence nadzora in sodelovanja na področju nadzora.

(4) Med pregledom delovanja Lamfalussyjevega postopka je Svet pozval Komisijo, naj pojasni vlogo odborov nadzornikov in upošteva vse različne možnosti za krepitev delovanja teh odborov, pri čemer se ne bo ogrozilo ravnovesje sedanje institucionalne strukture ali zmanjšala odgovornost nadzornikov (4).

(5) Evropski svet je na zasedanju 13. in 14. marca 2008 pozval k čimprejšnjemu izboljšanju delovanja odborov nadzornikov (5).

(6) Svet je 14. maja 2008 (6) pozval Komisijo, naj pregleda sklepe Komisije o ustanovitvi odborov nadzornikov, da se zagotovi skladnost in doslednost njihovih pristojnosti in nalog ter okrepijo njihovi prispevki k sodelovanju in konvergenci na področju nadzora. Svet je ugotovil, da se odborom lahko izrecno dodelijo posebne naloge za pospešitev sodelovanja in konvergence na področju nadzora ter povečanje njihove vloge pri ocenjevanju tveganj za finančno stabilnost. Zato je treba določiti okrepljen pravni okvir v zvezi z vlogo in nalogami Odbora na tem področju.

(7) Sestava Odbora mora odražati organizacijo bančnega nadzora in upoštevati tudi vlogo centralnih bank pri splošni stabilnosti bančnega sektorja na nacionalni ravni in ravni Skupnosti. Jasno je treba opredeliti pravice različnih skupin udeležencev. Zlasti je treba pravice do predsedovanja in glasovanja pridržati za pristojne nadzorne organe vsake države članice. Sodelovanje v zaupnih razpravah o posameznih nadzorovanih institucijah je treba po potrebi omejiti na pristojne nadzorne organe in centralne banke, pooblaščene za posebne operativne naloge za nadzor nad zadevnimi nadzorovanimi institucijami.

(8) Odbor mora delovati kot neodvisna svetovalna skupina Komisije na področju bančnega nadzora.

(9) Naloge Odbora morajo vključevati nadzor nad finančnimi konglomerati. Da se preprečijo podvajanje dela in kakršne koli nedoslednosti, da se Odbor obvešča o napredku ter se mu zagotovi možnost za izmenjavo informacij, je za nadzor nad finančnimi konglomerati potrebno sodelovanje z Odborom evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine v Skupnem odboru za finančne konglomerate.

(10) Odbor mora prispevati tudi k skupnemu in enotnemu vsakdanjemu izvajanju zakonodaje Skupnosti ter njeni dosledni uporabi v nadzornih organih.

(11) Odbor nima regulativnih pooblastil na ravni Skupnosti. Organizirati mora preglede strokovnjakov, spodbujati najboljše prakse ter izdajati nezavezujoče smernice, priporočila in standarde za povečanje konvergence v vsej Skupnosti.

(12) Izboljšanje dvostranskega in večstranskega sodelovanja na področju nadzora je odvisno od medsebojnega razumevanja in zaupanja med nadzornimi organi. Odbor mora prispevati k izboljšanju takšnega sodelovanja.

(13) Odbor mora prav tako spodbujati konvergenco nadzora v vsej Skupnosti. Za večjo natančnost v zvezi s tem ciljem je treba vzpostaviti odprt okvirni seznam nalog, ki jih mora izvajati Odbor.

(14) Za reševanje čezmejnih sporov med nadzornimi organi, zlasti v kolegijih nadzornikov, mora Odbor zagotoviti prostovoljni in nezavezujoč mehanizem mediacije.

(15) Da se nadzornim organom zagotovijo koristi strokovnega znanja Odbora, pri čemer se ne posega v njihova pooblastila, morajo imeti nadzorni organi možnost predložitve zadeve Odboru, da bi pridobili njegovo nezavezujoče mnenje.

(16) Izmenjava informacij med nadzornimi organi je temeljna za njihove naloge. Bistvena je za učinkovit nadzor nad bančnimi skupinami in finančno stabilnost. Medtem ko bančna zakonodaja nalaga nadzornim organom jasne pravne obveznosti za sodelovanje in izmenjavo informacij, mora Odbor pospešiti vsakdanjo izmenjavo informacij med nadzornimi organi v praksi, pri čemer veljajo ustrezne določbe o zaupnosti iz veljavne zakonodaje.

(17) Za omejitev podvajanja nadzornih nalog ter s tem poenostavitev nadzornega postopka in zmanjšanje bremena za bančne skupine mora Odbor spodbujati prenos nalog med nadzornimi organi zlasti v primerih, določenih v ustrezni zakonodaji.

(18) Za pospeševanje konvergence in doslednosti v kolegijih nadzornikov in s tem zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev mora Odbor spremljati njihovo delovanje, pri čemer ne omejuje neodvisnosti članov kolegija.

(19) Kakovost, primerljivost in doslednost poročanja nadzornih organov so bistvene za stroškovno učinkovitost ureditve Skupnosti na področju nadzora in obremenitev čezmejnih institucij zaradi izpolnjevanja zahtev. Odbor mora pomagati zagotoviti, da se odpravita prekrivanje in podvajanje ter da so podatki v poročilih primerljivi in ustrezne kakovosti.

(20) Finančni sistemi v Skupnosti so tesno povezani, pri čemer lahko dogodki v eni državi članici pomembno vplivajo na finančne institucije in trge v drugih državah članicah. Nenehno nastajanje finančnih konglomeratov in vse manj jasne razlike med dejavnostmi podjetij v sektorjih bančništva, vrednostnih papirjev in zavarovalništva povzročajo dodatne izzive v zvezi z nadzorom na nacionalni ravni in ravni Skupnosti. Za zaščito finančne stabilnosti je potreben sistem na ravni Odbora, Odbora evropskih zakonodajalcev za varnostne papirje ter Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine, da se čim prej ugotovijo morebitna čezmejna in medsektorska tveganja ter se po potrebi obvesti Komisijo in druge odbore. Poleg tega je bistveno, da Odbor zagotovi obveščenost finančnih ministrstev in nacionalnih centralnih bank držav članic. Vloga Odbora v zvezi s tem je ugotovitev tveganj v bančnem sektorju in redno poročanje Komisiji o rezultatih. O teh ocenah je treba obveščati tudi Svet. Odbor mora sodelovati tudi z Evropskim parlamentom in mu redno zagotavljati informacije o razmerah v bančnem sektorju. Odbor v zvezi s tem ne sme razkrivati podatkov o posameznih nadzorovanih subjektih.

(21) Za ustrezno obravnavanje medsektorskih vprašanj je treba dejavnosti Odbora usklajevati z dejavnostmi Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje, Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Odbora za bančni nadzor evropskega sistema centralnih bank. To je zlasti pomembno pri obvladovanju morebitnih medsektorskih tveganj za finančno stabilnost.

(22) Ob upoštevanju globalizacije finančnih storitev in vse večjega pomena mednarodnih standardov mora Odbor prav tako pospeševati dialog in sodelovanje z nadzorniki zunaj Skupnosti.

(23) Odgovornost Odbora do institucij Skupnosti je zelo pomembna in mora temeljiti na splošno sprejetem standardu, pri čemer se spoštuje neodvisnost nadzornikov.

(24) Odbor mora sestaviti svoj poslovnik ter v celoti upoštevati posebne pravice institucij in institucionalno ravnovesje, določeno s Pogodbo. Okrepljeni okvir dejavnosti Odbora morajo spremljati izboljšani delovni postopki. Če soglasja ni mogoče doseči, je treba odločitve torej sprejemati s kvalificirano večino, kar je v skladu s pravili iz Pogodbe.

(25) Zaradi pravne varnosti in jasnosti se Sklep 2004/5/ES razveljavi –

SKLENILA:

Člen 1

Ustanovi se neodvisna svetovalna skupina za bančni nadzor v Skupnosti, ki se imenuje „Odbor evropskih bančnih nadzornikov“ (v nadaljnjem besedilu „Odbor“).

Člen 2

Odbor na lastno pobudo ali zahtevo Komisije svetuje Komisiji, zlasti pri pripravi osnutkov izvedbenih ukrepov na področju bančnih dejavnosti in finančnih konglomeratov.

Če Komisija zahteva posvetovanje z Odborom, lahko določi rok, v katerem Odbor zagotovi takšno svetovanje. Tak rok se določi ob upoštevanju nujnosti zadeve.

Člen 3

Odbor izpolnjuje dodeljene naloge ter prispeva k skupnemu in enotnemu izvajanju ter dosledni uporabi zakonodaje Skupnosti z izdajanjem nezavezujočih smernic, priporočil in standardov.

Člen 4

1. Odbor izboljšuje sodelovanje med nacionalnimi nadzornimi organi na področju bančništva ter pospešuje konvergenco nadzornih praks in pristopov držav članic v vsej Skupnosti. V ta namen izvaja vsaj naslednje naloge:

(a) posreduje ali pospešuje mediacijo med nadzornimi organi v primerih, ki so določeni v ustrezni zakonodaji, ali na zahtevo nadzornega organa;

(b) nadzornim organom zagotovi mnenje v primerih, ki so določeni v ustrezni zakonodaji, ali na njihovo zahtevo;

(c) spodbuja učinkovito dvostransko in večstransko izmenjavo informacij med nadzornimi organi, pri čemer se uporabljajo veljavne določbe o zaupnosti;

(d) omogoča prenos nalog med nadzornimi organi, zlasti z določanjem nalog, ki se jih lahko prenese, in spodbujanjem najboljših praks;

(e) prispeva k zagotavljanju učinkovitega in doslednega delovanja kolegijev nadzornikov zlasti z določitvijo smernic za operativno delovanje kolegijev, spremljanjem skladnosti praks različnih kolegijev in izmenjavo najboljših praks;

(f) prispeva k razvoju visokokakovostnih in skupnih standardov za poročanje nadzornih organov;

(g) pregleduje praktično uporabo nezavezujočih smernic, priporočil in standardov, ki jih izdaja Odbor.

2. Odbor pregleda nadzorne prakse držav članic in redno ocenjuje njihovo konvergenco. Odbor vsako leto poroča o doseženem napredku in ugotovi preostale težave.

3. Odbor razvija nova praktična orodja za konvergenco za spodbujanje skupnih pristopov k nadzoru.

Člen 5

1. Odbor spremlja in ocenjuje razvoj v bančnem sektorju ter po potrebi obvešča Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje, Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Komisijo. Odbor zagotovi, da so finančna ministrstva in nacionalne centralne banke držav članic obveščeni o mogočih ali neposrednih težavah.

2. Odbor vsaj dvakrat na leto Komisiji predloži ocene mikrobonitetnih trendov, mogočih tveganj in ranljivosti v bančnem sektorju.

Odbor v te ocene vključi opredelitev glavnih tveganj in ranljivosti ter navede, v kakšnem obsegu takšna tveganja in ranljivosti ogrožajo finančno stabilnost, ter po potrebi predlaga preventivne ali popravne ukrepe.

Svet je obveščen o teh ocenah.

3. Odbor ima vzpostavljene postopke, ki omogočajo takojšen odziv nadzornih organov. Odbor po potrebi omogoči skupno ocenjevanje nadzornih organov v Skupnosti o tveganjih in ranljivostih, ki lahko negativno vplivajo na stabilnost finančnega sistema Skupnosti.

4. Odbor zagotovi ustrezno obravnavanje medsektorskega razvoja, tveganj in ranljivosti s tesnim sodelovanjem z Odborom evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje, Odborom evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Odborom za bančni nadzor evropskega sistema centralnih bank.

Člen 6

1. Odbor prispeva k razvoju skupnih nadzornih praks na bančnem področju in tudi na medsektorski podlagi v tesnem sodelovanju z Odborom evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje ter Odborom evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine.

2. V ta namen zlasti vzpostavlja sektorske in medsektorske programe usposabljanja, omogoča izmenjave osebja ter pristojne organe spodbuja k večji uporabi sistemov začasne napotitve, skupnih inšpekcijskih skupin in nadzornih obiskov ter ostalih orodij.

3. Odbor po potrebi razvija nove instrumente za spodbujanje razvoja skupnih nadzornih praks.

4. Odbor izboljša sodelovanje z nadzornimi organi tretjih držav zlasti z njihovo udeležbo v skupnih programih usposabljanja.

Člen 7

1. Odbor sestavljajo visoki predstavniki iz naslednjih organizacij:

(a) nacionalnih javnih organov, pristojnih za nadzor nad kreditnimi institucijami, v nadaljnjem besedilu „pristojni nadzorni organi“;

(b) nacionalnih centralnih bank, ki so poleg pristojnega nadzornega organa pooblaščene za posebne operativne naloge za nadzor nad posameznimi kreditnimi institucijami;

(c) centralnih bank, ki niso neposredno vključene v nadzor nad posameznimi kreditnimi institucijami, vključno z Evropsko centralno banko.

2. Vsaka država članica imenuje visoke predstavnike, da sodelujejo na sejah Odbora. Evropska centralna banka imenuje visokega predstavnika, da sodeluje v Odboru.

3. Komisija je prisotna na sejah Odbora in imenuje visokega predstavnika, ki sodeluje v razpravah.

4. Odbor med predstavniki pristojnih nadzornih organov izvoli predsednika.

5. Odbor lahko na seje povabi strokovnjake in opazovalce.

Člen 8

1. Od članov Odbora se zahteva, da ne razkrivajo informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti. Vsi udeleženci v razpravah morajo upoštevati ustrezna pravila o varovanju poslovne skrivnosti.

2. Če razprava o točki na dnevnem redu vključuje izmenjavo zaupnih informacij o nadzorovani instituciji, se sodelovanje v taki razpravi lahko omeji na pristojne nadzorne organe, ki so neposredno vključeni, in nacionalne centralne banke, pooblaščene za posebne operativne naloge za nadzor nad posameznimi zadevnimi kreditnimi institucijami.

Člen 9

1. Odbor redno obvešča Komisijo o rezultatu svojih dejavnosti. Redne stike ima z Evropskim odborom za bančništvo, ustanovljenim s Sklepom Komisije 2004/10/ES (7), in pristojnim odborom Evropskega parlamenta.

2. Odbor zagotovi medsektorsko usklajenost dela v sektorjih finančnih storitev z rednim in tesnim sodelovanjem z Odborom evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje ter Odborom evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine.

3. Predsednik Odbora ima redne stike s predsednikoma Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje in Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine, in sicer vsaj enkrat na mesec.

Člen 10

Odbor lahko vzpostavi delovne skupine. Komisija je vabljena na srečanja delovnih skupin kot opazovalka.

Člen 11

Odbor na področju nadzora nad finančnimi konglomerati sodeluje z Odborom evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine v Skupnem odboru za finančne konglomerate.

Komisija in Evropska centralna banka sta vabljeni na seje Skupnega odbora za finančne konglomerate kot opazovalki.

Člen 12

Preden Odbor predloži svoje mnenje Komisiji, se dovolj zgodaj obsežno ter odprto in pregledno posvetuje z udeleženci na trgu, potrošniki in končnimi uporabniki. Odbor objavi rezultate posvetovanj, razen če vprašani zahteva drugače.

Če Odbor svetuje o določbah, ki se uporabljajo za kreditne institucije in investicijske družbe, se posvetuje z vsemi organi, ki so pristojni za nadzor nad investicijskimi družbami in še niso zastopani v Odboru.

Člen 13

Odbor pripravi letni delovni program ter ga Svetu, Evropskemu parlamentu in Komisiji pošlje do konca oktobra vsako leto. Odbor redno in vsaj enkrat na leto Svet, Evropski parlament in Komisijo obvesti o dosežkih pri dejavnostih, določenih v delovnem programu.

Člen 14

Odbor deluje s soglasjem svojih članov. Če soglasja ni mogoče doseči, se sklepi sprejmejo s kvalificirano večino. Glasovi predstavnikov članov Odbora ustrezajo glasovom držav članic v skladu s členom 205(2) in (4) Pogodbe.

Člani Odbora, ki ne upoštevajo smernic, priporočil, standardov in ostalih ukrepov, o katerih se je sporazumel Odbor, so pripravljeni predstaviti razloge za to izbiro.

Člen 15

Odbor sprejme svoj poslovnik in določi svoj način delovanja.

Ob upoštevanju sklepov glede sprememb poslovnika ter volitev v svet Odbora in razrešitev iz njega lahko poslovnik predvidi postopke odločanja, ki se razlikujejo od postopkov iz člena 14.

Člen 16

Sklep 2004/5/ES se razveljavi.

Člen 17

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 23. januarja 2009 Za Komisijo Charlie McCREEVY Član Komisije

(1) UL L 3, 7.1.2004, str. 28.

(2) UL L 79, 24.3.2005, str. 9.

(3) COM(2007) 727 konč.

(4) Sklepi Sveta št. 15698/07 z dne 4. decembra 2007.

(5) Sklepi Sveta št. 7652/1/08 Rev. 1.

(6) Sklepi Sveta št. 8515/3/08 Rev. 3.

(7) UL L 3, 7.1.2004, str. 36.