SL Uradni list Evropske unije L 282/14

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1934

z dne 27. oktobra 2015

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Veljavni ukrepi

(1) Protidampinški ukrepi za uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi („pribor za cevi“ ali „zadevni izdelek“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevna država“ ali „Kitajska“) in Tajske so bili prvotno uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 584/96 (2) („prvotni ukrepi“) ter nazadnje razširjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 803/2009 (3) („veljavni ukrepi“).

(2) Prvotni ukrepi so bili v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe razširjeni na uvoz, ki je poslan s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov in se prijavi kot uvoz s poreklom s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov ali ne, z uredbami Sveta (ES) št. 964/2003 (4), (ES) št. 2052/2004 (5), (ES) št. 2053/2004 (6) in (ES) št. 655/2006 (7).

(3) Za vse družbe velja 58,6-odstotna protidampinška dajatev.

1.2 Ukrepi, ki veljajo za druge tretje države

(4) Trenutno veljavni ukrepi so protidampinške dajatve na uvoz pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Rusije in Turčije (8) ter uvoz pribora za cevi s poreklom iz Republike Koreje in Malezije (9). Ukrepi zoper Tajsko so se iztekli 4. septembra 2014 (10).

1.3 Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

(5) Evropska komisija („Komisija“) je 14. decembra 2013 objavila obvestilo o bližnjem izteku (11) protidampinških ukrepov za uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske ter uvoz takega pribora, poslanega s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov, ki se prijavi kot izdelki s poreklom s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov ali ne.

(6) Komisija je 2. junija 2014 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka veljavnih ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

(7) Zahtevek je vložil Odbor za zaščito interesov industrije fitingov iz jekla za čelno varjenje Evropske unije („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 50 % celotne proizvodnje v Uniji. Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in škode industriji Unije.

(8) Komisija je 3. septembra 2014 začela pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (12).

1.4 Zainteresirane strani

(9) Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa posebej obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, uporabnike in uvoznike, proizvajalce izvoznike v zadevni državi in kitajske organe ter jih pozvala k sodelovanju.

(10) Vse zainteresirane strani so imele možnost predložiti pripombe o začetku pregleda ter zahtevati, da jih zasliši Komisija in/ali pooblaščenec za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.4.1 Vzorčenje

(11) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

(a) Vzorčenje proizvajalcev Unije

(12) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije, in zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb. Vzorec je bil izbran na podlagi obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Uniji, tako da se je hkrati zagotovila zemljepisna porazdelitev, ter je obsegal tri družbe/skupine družb s proizvodnimi obrati v Avstriji, Franciji, Nemčiji in Italiji. Ker ni bilo nobenih pripomb, so začasno izbrane družbe ostale v končnem vzorcu.

(13) Eden od vzorčenih proizvajalcev Unije pozneje ni mogel predložiti v celoti izpolnjenega vprašalnika, zato ga je nadomestil drug proizvajalec Unije. Končni vzorec je bil sestavljen iz treh družb/skupin družb, ki so predstavljale 57 % proizvodnje Unije in 58 % prodaje industrije Unije na trgu Unije ter imajo proizvodne obrate v štirih različnih državah članicah (Avstriji, Franciji, Nemčiji in Italiji). Zainteresirane strani so bile o tem ustrezno obveščene. Spremenjeni vzorec se je obravnaval kot reprezentativen za industrijo Unije.

(b) Vzorčenje uvoznikov

(14) Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Od dvanajstih uvoznikov, ki so predložili informacije, jih je samo šest uvažalo zadevni izdelek iz Kitajske. Med temi šestimi družbami je bil izbran vzorec na podlagi obsega uvoza zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, pri čemer se je hkrati zagotovila zemljepisna porazdelitev, vzorec pa je bil sestavljen iz treh uvoznikov s sedežem v Nemčiji, Grčiji in Italiji.

(15) Vsi uvozniki, ki so se javili, so bili obveščeni o predlaganem vzorcu. Predložili niso nobenih pripomb. Vzorec je predstavljal 15 % celotnega uvoza zadevnega izdelka.

(c) Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem

(16) Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike na Kitajskem pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji prosila, naj opredeli druge proizvajalce izvoznike, če ti obstajajo, ki bi morda želeli sodelovati v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.

(17) Na začetku se je javil samo en kitajski proizvajalec izvoznik, ki je predložil informacije, zahtevane na obrazcu za vzorčenje. Zato vzorčenje ni bilo potrebno. Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, je ta proizvajalec izvoznik pozneje prenehal sodelovati.

1.4.2 Izpolnjeni vprašalniki

(18) Komisija je poslala vprašalnike vsem vzorčenim proizvajalcem Unije, vzorčenim uvoznikom v Unijo in navedenemu kitajskemu proizvajalcu izvozniku.

(19) Izpolnjene vprašalnike so predložili trije vzorčeni proizvajalci/skupine proizvajalcev Unije in trije vzorčeni nepovezani uvozniki.

(20) Kitajski proizvajalec izvoznik ni predložil izpolnjenega vprašalnika.

1.4.3 Preveritveni obiski

(21) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter za oceno, ali bi bila uvedba ukrepov v nasprotju z interesom Unije. Preveritveni obiski iz člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb: (a) Proizvajalci Unije: — Erne Fittings GmbH in povezana družba Siekmann Fittings GmbH, Schlins, Avstrija, — Vallourec Fittings S.A., Maubeuge, Francija, — Virgilio Cena & Figli S.P.A., Brescia, Italija. (b) Uvozniki: — Biagini Piero & C., Altedo di Malalbergo, Italija, — General Commercial & Industrial S.A., Athens, Grčija, — Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH, Gelsenkirchen, Nemčija.

1.5 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

(22) Preiskava v zvezi z verjetnostjo ponovitve dampinga je zajemala obdobje od 1. julija 2013 do 30. junija 2014 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

(23) Proučitev gibanja, pomembnega za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).

1.6 Razkritje

(24) Komisija je vsem zainteresiranim stranem razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške ukrepe, ter vse zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb. Predložena ni bila nobena pripomba.

2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1 Zadevni izdelek

(25) Izdelek, ki se pregleduje, je isti izdelek, ki se je obravnaval v pregledu zaradi izteka ukrepa, ki se je končal avgusta 2009 (13), tj. pribor (fitingi) za cevi (razen litega pribora, prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla) z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene, s poreklom iz Kitajske, trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80.

2.2 Podobni izdelek

(26) Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter enake osnovne uporabe: — zadevni izdelek, — izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Saudove Arabije, tj. primerljive države, in — izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

(27) Komisija je sklenila, da so ti izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

3.1 Uvodne opombe

(28) V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je damping prisoten in ali obstaja verjetnost, da se bo zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

(29) Kot je navedeno v uvodnih izjavah 18 in 19, kitajski proizvajalec izvoznik, ki se je med vzorčenjem javil in mu je bil poslan vprašalnik, pozneje ni predložil izpolnjenega vprašalnika. V sedanji preiskavi torej ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik, zato je morala Komisija v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabiti razpoložljiva dejstva.

(30) V zvezi s tem so bili kitajski organi in navedeni kitajski proizvajalec izvoznik, ki se je javil med vzorčenjem, ustrezno obveščeni, da bo Komisija nepredložitev izpolnjenega vprašalnika štela za nesodelovanje, zato bi lahko uporabila člen 18 osnovne uredbe v zvezi z ugotovitvami o uvozu iz Kitajske. Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, Komisija ni prejela izpolnjenega vprašalnika.

(31) Na tej podlagi in v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe spodaj navedene ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga temeljijo na razpoložljivih dejstvih, zlasti na informacijah iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov in na razpoložljivih statističnih podatkih Eurostata, ki so bili navzkrižno preverjeni s statističnimi podatki o uvozu, zbranimi v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe („zbirka podatkov iz člena 14(6)“), in informacijami, zbranimi med preveritvenimi obiski na kraju samem v prostorih nepovezanih uvoznikov. Analizirana je bila tudi kitajska zbirka statističnih podatkov o izvozu. Vendar je analiza pokazala, da so kitajski podatki o obsegu uvoza bistveno presegali podatke, zabeležene v drugih razpoložljivih virih, zlasti v zbirki podatkov, zbranih v skladu s členom 14(6). Prav tako so kitajski podatki o povprečnih cenah bistveno presegali povprečne cene iz drugih virov, vključno s povprečno ceno, ki so jo sporočili sodelujoči nepovezani uvozniki. Medtem ko so bile med podatki, pridobljenimi od vseh drugih razpoložljivih virov, zanemarljive razlike, je bilo ugotovljeno, da so se podatki iz kitajske zbirke podatkov bistveno razlikovali od podatkov, ki jih je Komisija pridobila iz vseh drugih virov in jih analizirala. Zato so se podatki iz kitajske zbirke statističnih podatkov o izvozu v tem primeru šteli za nezanesljive.

3.2 Damping uvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

(a) Primerljiva država

(32) V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je treba normalno vrednost določiti na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom. Zato je bilo treba izbrati tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“).

(33) Tajska je bila v prvotni preiskavi izbrana za primerljivo državo. V prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa so bile zaradi nesodelovanja tajskih proizvajalcev kot primerljiva država uporabljene Združene države Amerike.

(34) Komisija je za namen sedanje preiskave zainteresirane strani v obvestilu o začetku obvestila, da je Republiko Korejo predvidela kot mogočo primerljivo državo, saj Republika Koreja v nasprotju z Združenimi državami Amerike ni imela veljavnih ukrepov trgovinske zaščite, korejski proizvajalec izvoznik pa je sodeloval v pregledu zaradi izteka ukrepa v zvezi z veljavnimi ukrepi za uvoz pribora za cevi iz Malezije in Republike Koreje, navedenimi v uvodni izjavi 4. Komisija je zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb o primernosti te izbire, vendar ni prejela nobene pripombe.

(35) Komisija je zbrala informacije v zvezi s proizvajalci pribora (fitingov) za cevi v drugih morebitnih primerljivih državah, in sicer v Bosni in Hercegovini, Indiji, Izraelu, na Japonskem, v Saudovi Arabiji, na Tajvanu in Tajskem, vse znane proizvajalce pribora za cevi v teh državah, vključno s proizvajalcem v Republiki Koreji, pa pozvala k predložitvi potrebnih informacij. Sodeloval je samo en proizvajalec v Saudovi Arabiji, ki je predložil izpolnjen vprašalnik.

(36) Kot je navedeno v uvodni izjavi 26, je preiskava pokazala, da je imel pribor za cevi, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v Saudovi Arabiji, enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter enako osnovno uporabo kot izdelek, ki ga proizvajajo in v Unijo izvažajo kitajski proizvajalci izvozniki.

(37) Preiskava ni pokazala nobenega izkrivljanja na domačem trgu v Saudovi Arabiji. Čeprav je sodeloval samo en proizvajalec, ni bilo veljavnih ukrepov trgovinske zaščite, domači proizvajalec pa je konkuriral uvozu iz Kitajske, Južne Koreje, Tajske in Japonske. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da je stopnja konkurence na trgu v Saudovi Arabiji zadovoljiva.

(38) V preiskavi je bilo na podlagi podatkov Eurostata ugotovljeno tudi, da so bile količine izdelkov, proizvedenih in prodanih na domačem trgu Saudove Arabije, reprezentativne v primerjavi s celotnim izvozom iz Kitajske v Unijo.

(39) Kot je navedeno v uvodni izjavi 45, je preiskava pokazala, da je domača prodaja pribora za cevi proizvajalcev v Saudovi Arabiji v povprečju prinašala izgube. Kljub temu je bilo ugotovljeno, da so bili povprečni stroški proizvodnje v istem razponu kot stroški proizvodnje industrije Unije in da so bili revidirani računovodski izkazi pripravljeni ob predpostavki delujočega podjetja. Na podlagi tega se je štelo, da bo družba v bližnji prihodnosti še naprej uspešno poslovala.

(40) Ob upoštevanju navedenega se je štelo, da je Saudova Arabija ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

(b) Normalna vrednost

(41) Informacije, prejete od sodelujočega proizvajalca v Saudovi Arabiji, so se uporabile kot podlaga za določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike na Kitajskem.

(42) Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je bil celotni obseg domače prodaje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom reprezentativen za sodelujočega proizvajalca v Saudovi Arabiji.

(43) Domača prodaja se je štela za reprezentativno, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Celotni obseg izvoza se je določil na podlagi statističnih podatkov Eurostata, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 31. Na tej podlagi se je domača prodaja v Saudovi Arabiji štela za reprezentativno.

(44) Komisija je nadalje proučila, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

(45) V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila tehtana povprečna domača prodajna cena dalj časa nižja od tehtanih povprečnih stroškov proizvodnje. Zato ni bilo mogoče šteti, da je bila domača prodaja opravljena v običajnem poteku trgovine. Normalna vrednost je bila zato v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe konstruirana na podlagi proizvodnih stroškov, povečanih za razumne zneske za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter za dobiček.

(46) PSA-stroški so se v skladu z uvodnim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe določili na podlagi podatkov sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi. Ker ni bilo informacij v zvezi z dejanskim dobičkom proizvajalca izvoznika, se je v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe uporabila razumna stopnja dobička. 5-odstotna stopnja dobička se je štela za primerno za kovinskopredelovalno industrijo. Stopnja dampinga je znašala 136 %.

(c) Izvozna cena

(47) Izvozna cena je v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljila na razpoložljivih dejstvih, tj. na statističnih podatkih Eurostata, ki so bili navzkrižno preverjeni z informacijami, ki jih je vložnik predložil v zahtevku, podatki iz zbirke podatkov iz člena 14(6) in podatki, pridobljenimi od sodelujočih nepovezanih uvoznikov.

(d) Primerjava

(48) Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvozno ceno in normalno vrednost prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza (čezmorski prevoz), stroške zavarovanja in carinske dajatve na podlagi preverjenih informacij, ki so jih zagotovili nepovezani uvozniki.

(e) Stopnja dampinga

(49) Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečno normalno vrednost in tehtano povprečno izvozno ceno, kakor je določena zgoraj. Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, vrst izdelka, izvoženih iz Kitajske, ni bilo mogoče določiti. Zato primerjava po vrsti izdelka ni bila mogoča.

(50) Na podlagi tega je tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene stroškov, zavarovanja in prevoznine („CIF“) meja Unije brez plačane dajatve, znašala več kot 136 %.

3.3 Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

(a) Uvodna opomba

(51) Komisija je po ugotovitvi prisotnosti dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proučila verjetnost nadaljevanja dampinga v odsotnosti ukrepov. Analizirala je naslednje elemente: proizvodno in prosto zmogljivost na Kitajskem, kitajsko izvozno politiko v drugih tretjih državah ter privlačnost trga Unije.

(b) Proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost na Kitajskem

(52) Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost na Kitajskem so bile določene na podlagi ocen, ki jih je predložil vložnik. Na tej podlagi je bil celotni obseg proizvodnje na Kitajskem ocenjen na 435 000 ton, skupna proizvodna zmogljivost pa na 612 000 ton. Zato je bila skupna prosta zmogljivost na Kitajskem v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ocenjena na 177 000 ton, torej je bila skoraj trikrat večja od potrošnje Unije. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 53 do 56, je verjetno, da se bo velik del te proste zmogljivosti preusmeril v Unijo.

(c) Kitajska izvozna politika v drugih tretjih državah

(53) Ravni povprečnih kitajskih izvoznih cen za uvoz na trge drugih tretjih držav ni bilo mogoče določiti, saj ni bilo javno dostopnih informacij, kitajski proizvajalci izvozniki pa niso sodelovali. Vendar so kitajski proizvajalci izvozniki izvajali nepoštene trgovinske prakse na trgu ZDA, kjer protidampinški ukrepi zoper uvoz pribora (fitingov) za cevi veljajo od leta 1992. Na tej podlagi ter ob upoštevanju preteklih in sedanjih dampinških praks na trgu Unije ni razloga za domnevo, da bodo kitajski izvozniki v bližnji prihodnosti spremenili svojo politiko glede določanja izvoznih cen.

(d) Privlačnost trga Unije

(54) Kitajski proizvajalci izvozniki so kljub dajatvam povečali svoj obseg izvoza v Unijo in tržni delež v Uniji, kar kaže na stalno zanimanje kitajskih proizvajalcev izvoznikov za trg Unije. To potrjujejo tudi pretekle prakse izogibanja s pretovarjanjem pribora (fitingov) za cevi prek Tajvana, Indonezije, Šrilanke in Filipinov (glej uvodno izjavo 2).

(55) Tudi če se upošteva, da bi se lahko domača potrošnja na Kitajskem in v drugih tretjih državah povečala, visoka raven presežne zmogljivosti na Kitajskem, ki je bistveno večja od skupne potrošnje Unije, kaže, da bodo imeli kitajski proizvajalci izvozniki še naprej na voljo velike količine za izvoz na trg Unije, če bodo ukrepi prenehali veljati. Glede na to, da v ZDA, ki je še en velik trg za pribor za cevi, veljajo visoke protidampinške dajatve na uvoz takega pribora iz Kitajske, je verjetno, da bodo velike količine teh prostih zmogljivosti preusmerjene v Unijo, če bodo ukrepi prenehali veljati.

(56) Ob upoštevanju preteklih in sedanjih dampinških praks kitajskih proizvajalcev izvoznikov, kot so pojasnjene v uvodni izjavi 50, in dejstva, da za uvoz pribora za cevi iz Kitajske na trg ZDA veljajo protidampinški ukrepi, se šteje, da bo trg Unije ostal privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike.

3.4 Sklep v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga

(57) Preiskava je pokazala, da se je uvoz zadevnega izdelka iz Kitajske na trg Unije po izredno dampinških cenah nadaljeval v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je ob upoštevanju znatnih prostih zmogljivosti na Kitajskem (ki so skoraj trikrat večje od potrošnje Unije), izvozne politike pri izvažanju na trg ZDA in privlačnosti trga Unije sklenila, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če se bodo ukrepi razveljavili.

4. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

4.1 Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

(58) V industriji Unije se niso zgodile večje strukturne spremembe v primerjavi z obdobjem preiskave zadnjega pregleda zaradi izteka ukrepov iz uvodne izjave 1. V OPP je podobni izdelek proizvajalo 22 znanih proizvajalcev v Uniji. Ti pomenijo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

(59) Celotna proizvodnja Unije v OPP je znašala 48 868 ton. Komisija je ta podatek določila na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik in ki jih je navzkrižno preverila s preverjenimi podatki vzorčenih družb.

(60) Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, so bili v končni vzorec izbrani trije proizvajalci/skupine proizvajalcev v Uniji. Vzorčene družbe/skupine družb so predstavljale 57 % proizvodnje Unije in 58 % prodaje Unije (glej uvodno izjavo 13). Vzorec se je štel za reprezentativnega za industrijo Unije.

4.2 Potrošnja Unije

(61) Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi (i) obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik, in (ii) uvoza iz tretjih držav, določenega glede na podatke Eurostata. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 31, je bilo ugotovljeno, da so podatki iz kitajske zbirke statističnih podatkov o izvozu nezanesljivi, zato se niso uporabili za določitev obsega izvoza iz Kitajske.

(62) Potrošnja Unije se je gibala, kot sledi: Preglednica 1 Potrošnja Unije (v tonah) 2011 2012 2013 OPP Celotna potrošnja Unije 57 897 59 916 60 503 58 113 Indeks 100 103 104 100 Vir: Podatki, ki jih je zagotovil vložnik, in Eurostat.

(63) Potrošnja se je leta 2012 in 2013 nekoliko povečala, in sicer za 3 % oziroma 4 % v primerjavi z letom 2011, ter leta 2012 dosegla 59 916 ton, leta 2013 pa 60 503 tone. V OPP se je zmanjšala na nekoliko višjo raven kot leta 2011, in sicer na 58 113 ton. Potrošnja Unije je v obravnavanem obdobju torej na splošno ostala stabilna.

4.3 Uvoz iz zadevne države

4.3.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

(64) Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Celotni obseg uvoza iz Kitajske, kot je prikazan v spodnji preglednici, vključuje uvoz pribora za cevi s poreklom iz Kitajske ter uvoz pribora za cevi, poslanega iz Tajske, Indonezije, s Šrilanke in Filipinov, ob upoštevanju razširitve ukrepov na uvoz, poslan iz teh držav, kot je navedeno v uvodni izjavi 2.

(65) Uvoz v Unijo iz Kitajske se je gibal, kot sledi: Preglednica 2 Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež 2011 2012 2013 OPP Pribor za cevi s poreklom iz Kitajske 3 739 6 789 7 091 8 058 Pribor za cevi, poslan s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov 1 051 1 168 1 342 1 377 Celotni obseg uvoza iz Kitajske 4 790 7 957 8 433 9 435 Indeks 100 166 176 197 Tržni delež 8 % 13 % 14 % 16 % Vir: Eurostat.

(66) Celotni obseg uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju nenehno povečeval in se skoraj podvojil s 4 790 ton leta 2011 na 9 435 ton v OPP. Kitajski tržni delež je sledil enakemu gibanju in se v obravnavanem obdobju podvojil z 8 % leta 2011 na 16 % v OPP.

4.3.2 Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

(67) Komisija je cene uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Povprečna uvozna cena, kot je prikazana v spodnji preglednici, vključuje pribor za cevi s poreklom iz Kitajske ter pribor za cevi, poslan s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov, iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 64. Na tej podlagi se je povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo gibala, kot sledi: Preglednica 3 Uvozne cene (EUR/tono) 2011 2012 2013 OPP Pribor za cevi s poreklom iz Kitajske 1 347 1 646 1 299 1 179 Pribor za cevi, poslan s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov 2 200 2 700 2 633 2 623 Povprečje – Kitajska 1 534 1 801 1 511 1 388 Indeks 100 117 98 90 Vir: Eurostat.

(68) Povprečna uvozna cena je v obravnavanem obdobju znatno nihala. Najprej se je cena povišala za 17 % s 1 534 EUR/tono leta 2011 na 1 801 EUR/tono leta 2012. Nato se je leta 2013 znižala na 1 511 EUR/tono, v OPP pa na 1 388 EUR/tono. Uvozna cena se je v obravnavanem obdobju na splošno znižala za 10 %.

(69) Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala tehtano povprečno prodajno ceno vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, ter povprečno ceno uvoza iz zadevne države, zaračunano prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določeno na podlagi CIF glede na podatke Eurostata z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve in stroške po uvozu.

(70) Kot je navedeno v uvodni izjavi 49, vrst izdelka, izvoženih iz Kitajske, ni bilo mogoče določiti, ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali. Zato primerjava po vrsti izdelka ni bila mogoča. Primerjava cen je bila izvedena za transakcije na isti ravni trgovine ter po ustrezni prilagoditvi cen ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Pokazal je 20,5-odstotno tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen.

4.3.3 Uvoz iz tretjih držav

(71) V spodnji preglednici so prikazani razvoj obsega in tržnega deleža uvoza v Unijo iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju ter povprečna cena tega uvoza. Preglednica 4 Uvoz iz tretjih držav 2011 2012 2013 OPP Uvoz iz tretjih držav Obseg v tonah 9 078 11 560 11 273 11 556 Indeks 100 127 124 127 Tržni delež 16 % 19 % 19 % 20 % Povprečna cena (EUR/tono) 2 596 2 473 2 584 2 442 Indeks 100 95 100 94 Vir: Eurostat.

(72) Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je s približno 9 078 ton leta 2011 povečal na približno 11 556 ton v OPP, tj. za 27 %. Povečal se je predvsem v obdobju 2011–2012, po tem pa je ostal razmeroma stabilen do konca OPP. Zaradi takega povečanja se je tržni delež tega uvoza s 16 % leta 2011 povečal na 19 % leta 2012, nato pa je ostal razmeroma stabilen in se je v OPP le nekoliko povečal na 20 %. Povprečna uvozna cena se je leta 2012 znižala za 5 %, leta 2013 pa se je povišala za 5 %. V OPP se je spet znižala za 6 %. Te cene so bile v povprečju nižje od cen industrije Unije.

(73) V OPP je uvoz prihajal predvsem iz Vietnama, Kambodže, Tajske in Izraela. Gibal se je, kot je prikazano v spodnji preglednici. Preglednica 5 Obseg uvoza (v tonah) iz glavnih drugih tretjih držav Obseg uvoza po državah 2011 2012 2013 OPP Vietnam 1 158 1 602 2 635 2 562 Indeks 100 138 228 221 Kambodža 0 0 365 1 368 Indeks 100 100 365 1 368 Tajska 2 520 2 559 1 974 1 357 Indeks 100 102 78 54 Izrael 128 547 745 973 Indeks 100 427 582 760 Vir: Eurostat.

(74) Uvoz iz Vietnama se je v obravnavanem obdobju podvojil in v OPP dosegel približno 2 562 ton. Uvoz iz Tajske se je od leta 2011 bistveno zmanjšal (za 47 %), v OPP pa je dosegel 1 357 ton. Nazadnje, uvoz iz Kambodže in Izraela se je v obravnavanem obdobju bistveno povečal in v OPP dosegel 1 368 ton oziroma 973 ton.

4.4 Gospodarski položaj industrije Unije

4.4.1 Splošne opombe

(75) V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

(76) Komisija je za analizo škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled, ki se nanašajo na vse znane proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike pa je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije in podatkov, ki se nanašajo na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

(77) Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

(78) Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. Podatki, ki se nanašajo na mikroekonomske kazalnike, temeljijo le na preverjenih podatkih vzorčenih družb ali skupin družb.

4.4.2 Makroekonomski kazalniki

4.4.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

(79) Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi: Preglednica 6 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti 2011 2012 2013 OPP Obseg proizvodnje (v tonah) 53 797 54 951 54 572 48 868 Indeks 100 102 101 90 Proizvodna zmogljivost (v tonah) 184 220 164 220 164 220 164 220 Indeks 100 89 89 89 Izkoriščenost zmogljivosti 29 % 33 % 33 % 29 % Vir: Zahtevek.

(80) Obseg proizvodnje je v obdobju 2011–2013 ostal razmeroma stabilen, v OPP pa se je zmanjšal za 10 % na 48 868 ton.

(81) Proizvodna zmogljivost proizvajalcev Unije je od leta 2012 ostala na ravni 164 220 ton po zmanjšanju za 11 % leta 2011. Sporočena zmogljivost iz zgornje preglednice je v skladu z običajno prakso te industrije in metodo, uporabljeno v prejšnjih preiskavah iz uvodne izjave 4, temeljila na teoretični največji zmogljivosti na podlagi treh izmen na dan, 6 dni na teden in 48 tednov na leto. Vendar industrija dejansko deluje na podlagi dveh izmen na dan, 5 dni na teden in 48 tednov na leto. Zato ni nujno, da sporočena zmogljivost natančno izraža dejansko zmogljivost v OPP.

(82) Izkoriščenost zmogljivosti je v OPP ostala na nizki 29-odstotni ravni. V obravnavanem obdobju se je povečala ter leta 2012 in 2013 dosegla 33 %. To kaže na rahlo povečanje obsega proizvodnje v teh letih. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 81, je nizka raven izkoriščenosti zmogljivosti delno posledica metode, uporabljene za izračun skupne zmogljivosti.

4.4.2.2 Obseg prodaje in tržni delež

(83) Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi: Preglednica 7 Obseg prodaje in tržni delež 2011 2012 2013 OPP Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah) 44 030 40 399 40 797 37 121 Indeks 100 92 93 84 Tržni delež 76 % 67 % 67 % 64 % Vir: Zahtevek.

(84) Obseg prodaje na trgu Unije se je leta 2012 v primerjavi z obsegom prodaje iz leta 2011 zmanjšal za 8 %. Leta 2013 se je nekoliko povečal, v OPP pa se je spet zmanjšal in dosegel 37 121 ton, kar pomeni, da se je obseg prodaje v primerjavi z obsegom iz leta 2011 na splošno zmanjšal za 16 %.

(85) Zaradi zmanjšanja prodaje industrije Unije se je njen tržni delež v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 odstotnih točk, in sicer s 76 % leta 2011 na 64 % v OPP.

4.4.2.3 Zaposlenost in produktivnost

(86) Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi: Preglednica 8 Zaposlenost in produktivnost 2011 2012 2013 OPP Število zaposlenih 1 092 1 006 962 947 Indeks 100 92 88 86 Produktivnost (enota/zaposlenega) 49 55 57 52 Indeks 100 112 116 106 Vir: Zahtevek.

(87) Število zaposlenih se je v obravnavanem obdobju postopoma zmanjšalo za 14 %, in sicer s 1 092 zaposlenih leta 2011 na 947 zaposlenih v OPP. Ker je proizvodnja leta 2012 in 2013 ostala nespremenjena, se je produktivnost delovne sile proizvajalcev Unije, merjena s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, v primerjavi z letom 2011 leta 2012 povečala za 12 %, leta 2013 pa za 16 %. Produktivnost se je v OPP zmanjšala zaradi zmanjšanja proizvodnje, vendar je bila za 6 % večja od produktivnosti iz leta 2011.

4.4.3 Mikroekonomski kazalniki

4.4.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

(88) Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo, kot sledi: Preglednica 9 Prodajne cene v Uniji in stroški na enoto 2011 2012 2013 OPP Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu (v EUR/tono) 2 774 2 902 2 808 2 892 Indeks 100 105 101 104 Stroški proizvodnje na enoto (v EUR/tono) 3 081 3 100 3 042 3 118 Indeks 100 101 99 101 Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb.

(89) Prodajne cene v Uniji so ostale razmeroma stabilne in so kazale samo manjša nihanja. Tako so se leta 2012 povišale za 5 %, leta 2013 znižale za 4 %, v OPP pa spet povišale za 3 %. Cene so se v obravnavanem obdobju skupaj povišale za 4 %. Stroški proizvodnje na enoto so sledili enakemu gibanju, tj. leta 2012 so se najprej povišali, leta 2013 znižali, v OPP pa spet povišali. Vendar so bila ta nihanja majhna, in sicer med 1 in 2 %. Stroški proizvodnje na enoto so se v obravnavanem obdobju skupaj povišali za 1 %. Zato je nekoliko večje povišanje prodajnih cen v obravnavanem obdobju omogočilo izboljšanje dobičkonosnosti proizvajalcev Unije, ki je kljub temu ostala negativna v celotnem obravnavanem obdobju, kot je prikazano v uvodni izjavi 94.

4.4.3.2 Stroški dela

(90) Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi: Preglednica 10 Povprečni stroški dela na zaposlenega 2011 2012 2013 OPP Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) 53 347 54 409 55 868 55 715 Indeks 100 102 105 104 Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb.

(91) Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju počasi višali. Od leta 2011 do OPP so se povišali za 4 % na 55 715 EUR. Zmanjšanje osebja za 14 % v obravnavanem obdobju družbam ni prineslo takojšnjih prihrankov, saj so imele stroške zaradi prekinitve pogodb o zaposlitvi.

4.4.3.3 Zaloge

(92) Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi: Preglednica 11 Zaloge 2011 2012 2013 OPP Končne zaloge (v tonah) 6 657 6 851 6 807 5 749 Indeks 100 103 102 86 Končne zaloge kot delež proizvodnje 22 % 21 % 29 % 21 % Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb.

(93) Končne zaloge so se leta 2012 najprej nekoliko povečale, nato pa so se v obdobju 2012–2013 zmanjšale za 1 %, od leta 2013 do OPP pa za 16 %. Zaloge so se v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšale za 14 %. Končne zaloge so se v primerjavi z ravnjo proizvodnje od leta 2011 do OPP zmanjšale za eno odstotno točko.

4.4.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

(94) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi: Preglednica 12 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb 2011 2012 2013 OPP Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje) – 11,2 % – 5,5 % – 8,3 % – 9,1 % Denarni tok (v EUR) – 7 791 330 – 518 192 – 2 540 656 – 1 790 761 Indeks 100 1 504 307 435 Naložbe (v EUR) 2 388 945 3 111 518 4 339 627 3 362 845 Indeks 100 130 182 141 Donosnost naložb – 21,4 % – 18,8 % – 13,6 % – 15,3 % Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb.

(95) Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje.

(96) Industrija Unije je v obravnavanem obdobju utrpela precejšnje izgube. Industrija je leta 2011 zabeležila – 11,2-odstotno izgubo, ki se je leta 2012 zmanjšala na – 5,5 %, leta 2013 in v OPP pa povečala na – 8,3 % oziroma – 9,1 %.

(97) Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok je v obravnavanem obdobju kljub izboljšanju, zlasti leta 2012, ostal negativen.

(98) Naložbe so se povečevale, namenjene pa so bile povečanju varnosti proizvodnega procesa, znižanju porabe energije ter povečanju konkurenčnosti in izboljšanju kakovosti pribora za cevi. Naložbe so se leta 2012 in 2013 povečale, v OPP pa so se zmanjšale. V primerjavi z letom 2011 so se naložbe leta 2012 povečale za 30 %, leta 2013 za 82 %, v OPP pa za 41 %. Vendar tako povečanje naložb ni prineslo pozitivne donosnosti naložb, ki je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Donosnost naložb se je gibala od – 21,4 % leta 2011 do – 15,3 % v OPP.

4.4.3.5 Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

(99) Stopnja dampinga, ugotovljena v preiskavi, je precej nad stopnjo de minimis. Višina dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države znatno vpliva na industrijo Unije.

(100) Industrija Unije je bila še vedno v fazi okrevanja od učinkov preteklega škodljivega dampinga, ki ga je povzročil uvoz pribora za cevi s poreklom iz Rusije, Turčije, Republike Koreje in Malezije.

4.5 Sklep o položaju industrije Unije

(101) Skoraj vsi glavni kazalniki škode so pokazali negativno gibanje. Obseg proizvodnje se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 9 %, proizvodna zmogljivost pa za 11 %. Industrija Unije je imela v celotnem obravnavanem obdobju precejšnje izgube. Čeprav so se izgube industrije Unije nekoliko zmanjšale, so v OPP dosegle – 9,1 %. Poleg tega je bil denarni tok industrije Unije v obravnavanem obdobju stalno negativen, zaposlenost pa se je zmanjšala za približno 11 %. Prodaja proizvajalcev Unije se je zmanjšala za 16 %, njihov tržni delež pa za 12 odstotnih točk.

(102) Zaloge so se v obravnavanem obdobju nekoliko izboljšale, saj so se zmanjšale za 14 %, naložbe pa so se povečale za 41 %. Vendar so bile te naložbe potrebne, med drugim zato, da so lahko proizvajalci Unije konkurirali na trgu. Taka rast sama po sebi ne izključuje obstoja škode in bi jo bilo treba obravnavati kot del tekočega postopka prestrukturiranja industrije Unije.

(103) Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5. VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE

5.1 Vpliv predvidenega obsega uvoza in učinki cen v primeru razveljavitve ukrepov

(104) Komisija je v uvodni izjavi 57 ugotovila, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti povzročila nadaljevanje dampinškega uvoza iz zadevne države.

(105) Preiskava je pokazala, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo, ki se je med drugim pokazala v zmanjšanju proizvodnje, obsega prodaje, tržnega deleža in zaposlenosti ter v stalnih prenizkih stopnjah dobička, kot je navedeno v uvodni izjavi 101.

(106) Obseg uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju kljub uvedenim visokim dajatvam znatno povečal, zato se je kitajski tržni delež podvojil (glej uvodno izjavo 65). Glede na znatne stopnje nelojalnega nižanja cen, ugotovljene v OPP, je cenovni pritisk na trgu Unije ostal zelo velik.

(107) Poleg tega je bila, kot je navedeno v uvodni izjavi 52, razpoložljiva prosta proizvodna zmogljivost na Kitajskem v obdobju preiskave v zvezi s pregledom skoraj trikrat večja od potrošnje Unije. Zato je verjetno, da bi v primeru razveljavitve ukrepov na trg Unije prodrle velike količine zadevnega izdelka.

(108) Glede na preteklo in sedanje določanje cen proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi se pričakuje, da se bo uvoz nadaljeval po dampinških cenah in da bo tako znatno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije. Dampinški uvoz bi nedvomno negativno vplival na industrijo Unije. Povzročil bi še večji pritisk na cene industrije Unije in tako prispeval k nadaljnjemu poslabšanju finančnih rezultatov industrije Unije. Ta uvoz bi še naprej prevzemal tržni delež na trgu Unije na račun industrije Unije. Zaradi tega bi lahko industrija Unije dosegla celo manjšo izkoriščenost zmogljivosti, kar je eden od bistvenih elementov, ki prispevajo k negativnim rezultatom industrije Unije v obravnavanem obdobju.

(109) Komisija je zato sklenila, da bi razveljavitev veljavnih ukrepov najverjetneje povzročila nadaljevanje škode industriji Unije v smislu člena 11(2) osnovne uredbe.

6. INTERES UNIJE

(110) Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov zoper Kitajsko v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

(111) Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.

(112) Na podlagi tega se je proučilo, ali kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja dampinga in verjetnosti nadaljevanja škode obstajajo nujni razlogi, na podlagi katerih bi bilo mogoče skleniti, da ohranitev veljavnih ukrepov ni v interesu Unije.

6.1 Interes industrije Unije

(113) Veljavni protidampinški ukrepi niso preprečili dampinškega uvoza na trg Unije, industrija Unije pa je v obravnavanem obdobju utrpela znatno škodo.

(114) Industrija Unije je dokazala, da je strukturno sposobna preživeti. Zaradi prizadevanj za racionalizacijo proizvodnega postopka ter povečanje konkurenčnosti in izboljšanje kakovosti se je produktivnost v OPP povečala (za 6 %), proizvodna zmogljivost pa zmanjšala (za 11 %). Ta prizadevanja so bila razvidna tudi iz naložb (glej uvodno izjavo 98). Nazadnje, dobičkonosna izvozna dejavnost industrije Unije se je razvijala pozitivno in dokazala, da je konkurenčna na trgih tretjih držav (izvoz vzorčenih proizvajalcev se je v obravnavanem obdobju povečal za 10 %).

(115) Če bi ukrepi prenehali veljati, bi verjetni pritok velikih količin dampinškega uvoza iz zadevne države povzročil nadaljnje poslabšanje položaja industrije Unije. Ta pritok bi med drugim verjetno povzročil nadaljnjo izgubo tržnega deleža, znižanje prodajnih cen, zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti in na splošno nadaljnje resno poslabšanje finančnega položaja industrije Unije.

(116) Komisija je zato sklenila, da bi bila ohranitev protidampinških ukrepov zoper Kitajsko v interesu industrije Unije.

6.2 Interes nepovezanih uvoznikov in uporabnikov

(117) V sedanji preiskavi je sodelovalo dvanajst uvoznikov, vendar jih je samo šest poročalo o uvozu pribora za cevi iz zadevne države. Izbran je bil vzorec treh nepovezanih uvoznikov, ki so predstavljali 15 % celotnega uvoza iz Kitajske v OPP. Zadevni izdelek je v povprečju predstavljal samo približno 10 % celotne prodaje teh uvoznikov. Njihova poslovna dejavnost, povezana z zadevnim izdelkom, je bila dobičkonosna. Glede na navedeno veljavni ukrepi niso bistveno vplivali na preverjene uvoznike.

(118) Preiskava je pokazala tudi, da so uvozniki še naprej uvažali znatne količine zadevnega izdelka in v obravnavanem obdobju celo povečali obseg uvoza. Zato ni verjetno, da bi podaljšanje veljavnosti ukrepov v prihodnosti povzročilo poslabšanje njihovega gospodarskega položaja.

(119) V sedanji preiskavi ni sodeloval ali se javil noben uporabnik. Zdi se, da njihovo pomanjkanje sodelovanja potrjuje ugotovitve iz prvotne preiskave, da pribor (fitingi) za cevi pomeni zelo majhen del njihovih celotnih proizvodnih stroškov in da zaradi veljavnih ukrepov očitno nikakor niso izgubili konkurenčnosti.

6.3 Sklep o interesu Unije

(120) Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali podaljšanju veljavnih protidampinških ukrepov.

7. PROTIDAMPINŠKI UKREPI

(121) Iz zgoraj navedenega izhaja, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Kitajske.

(122) Zato bi bilo treba ohraniti tudi razširitev ukrepov za zadevni izdelek s poreklom iz Kitajske na uvoz, poslan s Tajvana (14), iz Indonezije (15), s Šrilanke (16) in Filipinov (17), ki se prijavi kot izdelki s poreklom s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov ali ne.

(123) Ta uredba je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 15(1) osnovne uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz pribora (fitingov) za cevi (razen litega pribora (fitingov), prirobnic in pribora (fitingov) z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla) z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene in je trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 in 7307998098) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je:

Država Družba Stopnja dajatve (v %) Dodatne oznake TARIC Kitajska vse družbe 58,6 —

3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 27. oktobra 2015 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

(2) Uredba Sveta (ES) št. 584/96 z dne 11. marca 1996 o uvedbi dokončnih protidampiških dajatev na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Hrvaške in Tajske ter dokončnem pobiranju uvedenih začasnih dajatev (UL L 84, 3.4.1996, str. 1).

(3) Uredba Sveta (ES) št. 803/2009 z dne 27. avgusta 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske, in tistih, poslanih s Tajvana, ki se prijavijo kot izdelki s poreklom s Tajvana ali ne, in razveljavitvi izvzetja, odobrenega družbama Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. in Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (UL L 233, 4.9.2009, str. 1).

(4) Uredba Sveta (ES) št. 964/2003 z dne 2. junija 2003 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev za uvoz določenega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske in tistih, poslanih s Tajvana, ki se prijavijo kot izdelki s poreklom s Tajvana ali ne (UL L 139, 6.6.2003, str. 1).

(5) Uredba Sveta (ES) št. 2052/2004 z dne 22. novembra 2004 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 964/2003 za uvoz pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla, poslanega iz Indonezije, ki se prijavijo kot izdelki s poreklom iz Indonezije ali ne (UL L 355, 1.12.2004, str. 4).

(6) Uredba Sveta (ES) št. 2053/2004 z dne 22. novembra 2004 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 964/2003 za uvoz določenega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla, poslanega s Šrilanke, ki se prijavijo kot izdelki s poreklom s Šrilanke ali ne (UL L 355, 1.12.2004, str. 9).

(7) Uredba Sveta (ES) št. 655/2006 z dne 27. aprila 2006 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 964/2003 na uvoz pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla, poslanega s Filipinov, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano na Filipinih ali ne (UL L 116, 29.4.2006, str. 1).

(8) Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 78/2013 z dne 17. januarja 2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Turčije (UL L 27, 29.1.2013, str. 1).

(9) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1283/2014 z dne 2. decembra 2014 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Republike Koreje in Malezije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (UL L 347, 3.12.2014, str. 17).

(10) UL C 297, 4.9.2014, str. 12.

(11) UL C 366, 14.12.2013, str. 35.

(12) UL C 295, 3.9.2014, str. 6.

(13) Uredba Sveta (ES) št. 803/2009 z dne 27. avgusta 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske, in tistih, poslanih s Tajvana, ki se prijavijo kot izdelki s poreklom s Tajvana ali ne, in razveljavitvi izvzetja, odobrenega družbama Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. in Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (UL L 233, 4.9.2009, str. 1).

(14) Uredba (ES) št. 964/2003.

(15) Uredba (ES) št. 2052/2004.

(16) Uredba (ES) št. 2053/2004.

(17) Uredba (ES) št. 655/2006.