ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Posodobljena različica potrjuje glavni cilj predhodnega programa, da se srednjeročni cilj za proračunski položaj, tj. strukturni primanjkljaj (ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini 0,9 % BDP, doseže do leta 2011 (torej po koncu programskega obdobja). Cilj programa je, da se dejanski primanjkljaj v obdobju 2007–2009 stabilizira na 2,9 % BDP, v letu 2010 pa zmanjša na 2,4 % BDP. Primarni saldo se giblje podobno. Med leti 2007 in 2009 ne bo dosežkov na področju proračunske politike; strukturni primanjkljaj naj bi ostal nespremenjen v višini okoli 3,5 % BDP in šele v letu 2010 se predvideva prilagoditev srednjeročnemu cilju v višini 0,75 %. V primerjavi s predhodnim konvergenčnim programom, ki je predvideval relativno postopno prilagoditev srednjeročnemu cilju in ne prilagoditve, ki bi potekala samo v zadnjih letih programskega obdobja, so proračunski cilji manj ambiciozni, kljub temu, da so predpostavke programa glede rasti za obdobje 2008–2009 bolj optimistične. Prilagoditev iz posodobljene različice naj bi se dosegla z znatnim povečanjem deleža prihodkov v razmerju do BDP (za 3,5 odstotne točke, predvsem na podlagi optimističnih napovedi glede prihodkov), ki bo presegel občutno povečanje deleža odhodkov v razmerju do BDP (za skoraj 3 odstotne točke).

K povišanju prihodkov (1,4 odstotne točke BDP) največ prispevajo davki zaradi pričakovanih visokih neposrednih davkov (davki od dohodka naj bi se povečali zaradi ugodnega gibanja povprečne plače in števila zaposlenih, na davke od dohodkov pravnih oseb pa naj bi pozitivno vplivalo znižanje stopnje socialnih prispevkov zaposlenih), pa tudi zaradi ukrepov na področju DDV (v zvezi s časovno razporeditvijo nekaterih prihodkov iz naslova DDV), čeprav program tega ne obravnava dovolj podrobno. „Drugi prihodki“ se zvišajo za podobno vsoto, kar tudi odraža domnevno povečanje sredstev EU. Na področju socialnih prispevkov bo v letu 2008 izvedenih več reformnih ukrepov s predvidenim neto pozitivnim učinkom (znižanje stopenj za 6 odstotnih točk, uvedba drugega pokojninskega stebra in razširitev osnove za pokojninske prispevke z odpravo zgornje meje v višini petkratne povprečne plače in vključitvijo bonusov v davčno osnovo). Sprememba na strani odhodkov v veliki meri izvira iz znatnega povečanja javnih naložb zaradi predvidenega občutnega povečanja črpanja sredstev EU, kar pa se zdi ambiciozno. Tudi socialna plačila (zlasti pokojnine) naj bi se občutno povečala. To povečanje bo le delno izravnalo veliko znižanje kompenzacij za zaposlene in subvencij (nobeno ni utemeljeno v programu).
2)

Znižanja in opustitve so tista, ki so upoštevana v sistemu plačil predujma in katerim so dodani zlasti popravki zaradi nespoštovanja plačilnih rokov avgusta, septembra in oktobra 2005. DČ 05070106 (ex-1a) 05070108 (ex-1b) Skupno (= g) h i j = h + i HU HUF 18 049 264,00 0,00 18 049 264,00 MT MTL –0,08 0,00 –0,08
(4)

Poročilo o oceni so pregledali strokovnjaki držav članic in EFSA ter ga 12. maja 2006 predložili Komisiji v obliki sklepa EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo karbaril (4). To poročilo so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 29. septembra 2006 v obliki poročila Komisije o pregledu glede karbarila.
31978R2991
21.12.1978 L 357/2 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI
UREDBA SVETA (EGS) št. 2991/78
z dne 18. decembra 1978
o spremembi Uredbe (EGS) št. 316/68 o dolo čitvi standardov kakovosti za sveže rezano cvetje in
sveže okrasno listje
SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE
ob upo števanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske
skupnosti,
ob upo števanju Uredbe Sveta (EGS) št 234/68 (1) z dne 27.
februarja 1968 o skupni ureditvi trga za živo drevje in drugerastline, čebulice, korenine in podobno, rezano cvetje in
okrasno listje, in zlasti člena 3 Uredbe,
ob upo števanju predloga Komisije,
ker prva alinea člena 2(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 316/68 z dne
12. marca 1968 o standardih kakovosti za sveže rezano cvetjein sveže okrasno listje (
2), kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo (EGS) št. 1155/76 (3), dolo ča, da proizvodov iz člena 1,
ki niso v skladu s standardi kakovosti, v Skupnosti trgovci ali
pridelovalci neposredno ne smejo dajati v prodajo ali prodajati
v veleprodaji; ker je treba zgornjo dolo čbo dopolniti tako, da se
dovolijo tudi pregledi med prevozom,SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Prva alinea člena 2(1) Uredbe (EGS) št. 316/68 se nadomesti z
naslednjim:
„— v Skupnosti trgovci ali neposredno proizvajalci ne
smejo razstavljati ali ponujati za prodajo, prodati ali
druga če tržiti v veleprodaji.“
Člen 2
Ta uredba za čne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu
Evropskih skupnosti .
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 18. decembra 1978
Za Svet
Predsednik
J. ERTL03/Zv. 4 18 Uradni list Evropske unije SL
(1) UL L 55, 2.3.1968, str. 1.
(2) UL L 71, 21.3.1968, str. 8.
(3) UL L 130, 19.5.1976, str. 26.
Uredba Sveta (EGS) št. 2211/78

z dne 26. septembra 1978

o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Maroko

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 238 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],

ker je treba skleniti Sporazum o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Maroko, podpisan v Rabatu 27. aprila 1976,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

S to uredbo se v imenu Skupnosti sklene Sporazum o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Maroko.

Besedilo Sporazuma je priloženo tej uredbi.

Člen 2

Predsednik Sveta Evropskih skupnosti da uradno obvestilo, predvideno v členu 60 Sporazuma [2].

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. septembra 1978

Za Svet

Predsednik

J. Ertl

[1] UL C 259, 4.11.1976, str. 15.

[2] Datum začetka veljavnosti Sporazuma bo v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavil Generalni sekretariat Sveta.

--------------------------------------------------
Uredba Komisije (EGS) št. 1516/77

z dne 6. julija 1977

o spremembi Uredbe (EGS) št. 776/73 o registraciji pogodb in sporočanju podatkov v zvezi s hmeljem

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti;

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1696/71 z dne 26. julija 1971 o skupni ureditvi trga za hmelj [1], kakor je bila nazadnje spremenjene z Uredbo (EGS) št. 1170/77 [2], in zlasti členov 12(8) in 18 Uredbe;

ker člen 12(3) Uredbe predvideva, da v bo regijah, kjer priznane skupine proizvajalcev svojim članom zagotavljajo primeren dohodek in gospodarno upravljajo s ponudbo, pomoč dodeljena samo tem skupinam;

ker navedena uredba predvideva, da Svet, ki deluje na predlog Komisije na podlagi sporočil držav članic, sprejme seznam teh regij; ker je treba zato izdelati določbo, da države članice Komisiji sporočijo, katere regije izpolnjujejo omenjene pogoje;

ker morajo, da bi lahko Svet pred začetkom sezone sprejel seznam teh regij za vsako letino, sporočila iz držav članic doseči Komisijo pravočasno;

ker mora biti Komisiji omogočeno, da pred vsakim obiranjem objavi razčlenitev sort hmelja, ki se gojijo v Skupnosti, v skupine sort iz člena 12(5) Uredbe (EGS) št. 1696/71;

ker navedeni člen 12(5) predvideva, da je treba pri izračunu pomoči upoštevati dohodek na ravni priznanih skupin proizvajalcev; ker morajo države članice zato sporočati podatke ob razlikovanju skupin in posameznih proizvajalcev;

ker bi bilo poleg tega treba upoštevati učinek Uredbe Komisije (EGS) št. 776/73 z dne 20. marca 1973 o registraciji pogodb in sporočanju podatkov v zvezi s hmeljem [3], kakor je bila nazadnje spremenjene z Uredbo (EGS) št. 209/77 [4];

ker so ukrepi, predvideni s to uredbo, v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za hmelj,

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Naslednji člen 3a se s tem doda Uredbi (EGS) 776/73:

"Člen 3a

Vsaka država članica vsako leto sporoči:

(a) pred 1. februarjem letine, za katero se lahko dodeli proizvodno pomoč, seznam regij iz prvega pododstavka člena 12(3) Uredbe (EGS) št. 1696/71;

(b) pred 31. marcem letine, za katero se lahko dodeli proizvodna pomoč, sorte hmelja, gojenega na registriranih površinah, iz člena 13 Uredbe (EGS) št. 1696/71, za predhodno letino, in njihovo vsebnost alfa-kisline."

Člen 2

S tem se prvemu pododstavku člena 4(1) in prvemu odstavku člena 6 Uredbe (EGS) št. 776/73 doda naslednje besede:

"in razlikujoč med priznanimi skupinami proizvajalcev in posameznimi proizvajalci."

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. julija 1977

Za Komisijo

Finn Gundelach

Podpredsednik

[1] UL L 175, 4.8.1971, str. 1.

[2] UL L 137, 3.6.1977, str. 7.

[3] UL L 74, 22.3.1971, str. 14.

[4] UL L 28, 1.2.1977, str. 35.

--------------------------------------------------
Uredba Sveta (EGS) št. 311/76

z dne 9. februarja 1976

o zbiranju statističnih podatkov o tujih delavcih

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, zlasti člena 213 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2],

ker morajo biti na voljo statistični podatki o številu tujih delavcev in prvi zaposlitvi, v katero se vključijo ti delavci v državah članicah Skupnosti,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Države članice zbirajo naslednje statistične podatke v zvezi z delavci, ki so državljani druge države članice ali tretje države:

- število delavcev,

- prva zaposlitev, v katero se vključi zadevni delavec na njenem ozemlju v določenem letu.

Statistični podatki vključujejo naslednje podatke:

- državljanstvo,

- spol,

- starost,

- področje dejavnosti ali poklicno skupino,

- regijo.

2. Države članice zberejo statistične podatke enkrat letno iz različnih virov, ki so jim običajno na voljo, zlasti iz podatkov o socialnem zavarovanju, popisov prebivalstva, statističnih podatkov, ki jih zagotavljajo delodajalci, ali dovoljenj za bivanje ali delovnih dovoljenj.

Člen 2

1. Ob začetku veljavnosti te uredbe države članice pošljejo Komisiji vse razpoložljive podatke, navedene v členu 1(1).

Najkasneje pet let po začetku veljavnosti te uredbe države članice pošljejo Komisiji vse podatke, navedene v členu 1(1).

2. Ko Komisiji pošljejo podatke, države članice navedejo uporabljene vire.

Člen 3

1. Pri izvajanju te uredbe države članice tesno sodelujejo s Komisijo.

2. Države članice vsako leto najkasneje do 31. marca obvestijo Komisijo o napredku pri uporabi drugega pododstavka člena 2(1).

Na podlagi dobljenih podatkov Komisija poroča Svetu.

Člen 4

Ta uredba začne veljati prvi dan meseca, ki sledi mesecu objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. februarja 1976

Za Svet

Predsednik

G. Thorn

[1] UL C 129, 11.12.1972, str. 13.

[2] UL C 60, 26.7.1973, str. 7.

--------------------------------------------------
Uredba Sveta (ESPJ, EGS, Euratom) št. 142/76

z dne 20. januarja 1976

o spremembi Uredbe št. 422/67/EGS, št. 5/67/Euratom o določitvi prejemkov predsednika in članov Komisije ter predsednika, sodnikov, generalnih pravobranilcev in sodnega tajnika Sodišča

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi enotnega Sveta in enotne Komisije Evropskih skupnosti in zlasti člena 6 Pogodbe,

ker v skladu s členom 10 poslovnika, ki ga je sprejelo Sodišče Evropskih skupnosti 4. decembra 1974, predsednike sodnega senata in prvega generalnega pravobranilca vsako leto imenuje Svet;

ker v skladu s trenutno veljavnimi pravili predsedniki sodnih senatov prejemajo dodatek za posebne dolžnosti; ta dodatek bi bilo treba zagotoviti tudi prvemu generalnemu pravobranilcu,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V drugem pododstavku člena 4(3) Uredbe Sveta št. 422/67/EGS, 5/67 Euratom z dne 25. julija 1967 o določitvi prejemkov predsednika in članov Komisije ter predsednika, sodnikov, generalnih pravobranilcev in sodnega tajnika Sodišča [1], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ESPJ, EGS, Euratom) št. 1546/73 [2], se besede "in prvi generalni pravobranilec" vstavijo za besedami "predsedujoči sodniki sodnih senatov" z učinkom od 1. januarja 1975.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. januarja 1976

Za Svet

Predsednik

G. Thorn

[1] UL 187, 8.8.1967, str. 1.

[2] UL L 155, 11.7.1973, str. 8.

--------------------------------------------------
(12)

Cilj priporočil A in D je zagotoviti, da se nenadne in znatne (zato prociklične) spremembe ter učinki naglega padca, povezani z začetnimi kritji (vključno z dodatnimi kritji) in zavarovanjem, omejijo: (i) s strani CNS v razmerju do njihovih klirinških članov; (ii) s strani klirinških članov v razmerju do njihovih strank in (iii) v dvostranskih razmerjih, kjer nastanejo zaradi mehanskega zanašanja na bonitetne ocene ter morebitnih procikličnih notranjih metodologij za kreditno točkovanje. Načrtovanje likvidnosti bi moralo biti karseda predvidljivo in obvladljivo na podlagi omejevanja nepričakovanih in znatnih pozivov k doplačilu kritja. Z razumnimi in izvršljivimi roki za spremembe protokolov za kritja in odbitke bi lahko zagotovili, da se lahko tržni udeleženci nanje prilagodijo na urejen način.
„4.

Spremembe priporočila Splošni odbor bo odločil, kdaj je treba to priporočilo spremeniti. Take spremembe vključujejo zlasti vse dodatne ali spremenjene ukrepe makrobonitetne politike, za katere je treba zagotoviti vzajemnost, kakor je določeno v priporočilu C, in povezane priloge, ki vsebujejo posebne informacije o posameznem ukrepu, vključno s pragom pomembnosti, ki ga določi ESRB. Splošni odbor lahko tudi podaljša roke, določene v prejšnjih odstavkih, če so za uskladitev z enim ali več priporočili potrebne zakonodajne pobude. Zlasti lahko splošni odbor odloči o spremembi tega priporočila po tem, ko Evropska komisija pregleda okvir za obvezno priznavanje v pravu Unije, ali na podlagi izkušenj, pridobljenih pri delovanju ureditve prostovoljne vzajemnosti, ki jo vzpostavlja to priporočilo.“.
3.

Litva je kot država članica z odstopanjem sodelovala v ERM II od leta 2004. Lietuvos bankas je stranka Sporazuma z dne 16. marca 2006 med Evropsko centralno banko in nacionalnimi centralnimi bankami držav članic zunaj euroobmočja o določitvi operativnih postopkov za mehanizem deviznih tečajev v tretji fazi ekonomske in monetarne unije (1), kakor je bil spremenjen s Sporazumom z dne 21. decembra 2006 (2), Sporazumom z dne 14. decembra 2007 (3), Sporazumom z dne 8. decembra 2008 (4), Sporazumom z dne 13. decembra 2010 (5), Sporazumom z dne 21. junija 2013 (6) in Sporazumom z dne 6. decembra 2013 (7) (v nadaljnjem besedilu skupaj imenovani: Sporazum med centralnimi bankami o ERM II).
(3)

Vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico vložiti pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov, če meni, da obdelava osebnih podatkov v zvezi z njim s strani institucij, uradov, organov ali agencij Unije ni v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 in drugimi veljavnimi pravnimi akti. Člen 57(1)(e) Uredbe (EU) 2018/1725 določa, da ENVP obravnava take pritožbe in v ustreznem obsegu prouči njihovo vsebino. Pri tem ENVP med drugim upošteva točen datum nastanka določenih dogodkov, ali so učinki zadevnega ravnanja prenehali, ali so bili učinki odstranjeni oziroma ali je bilo zagotovljeno ustrezno jamstvo za njihovo odpravo. Glede na to, da se verjetnost ugotovitve, da je prišlo do kršitve, in pomembnost njenega vpliva na posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, s časom zmanjšujeta, je primerno opredeliti rok za vložitev pritožb pri ENVP. ENVP zato pritožbo, vloženo več kot dve leti po tem, ko je pritožnik izvedel za domnevno kršitev, razglasi za nedopustno in je ne obravnava, razen v ustrezno utemeljenih in izjemnih okoliščinah, npr. če so obstajali upravičeni razlogi za to, da pritožnik ni ukrepal pravočasno.
(13)

Agencija v okviru svojih dejavnosti obdeluje več kategorij osebnih podatkov, vključno z identifikacijskimi podatki posameznikov, kontaktnimi podatki, poklicnimi vlogami in nalogami, informacijami o zasebnem in poklicnem ravnanju in uspešnosti ter finančnimi podatki, v nekaterih posebnih primerih pa tudi občutljive podatke (npr. zdravstvene podatke). Osebni podatki vključujejo dejanske „zanesljive“ podatke in „nezanesljive“ podatke na podlagi ocene. „Zanesljivi podatki“ so objektivni dejanski podatki, kot so identifikacijski podatki, kontaktni podatki, podatki o poklicnih dejavnostih, upravne podrobnosti, metapodatki, ki se nanašajo na elektronske komunikacije, in podatki o prometu. „Nezanesljivi podatki“ so subjektivni podatki, ki vključujejo predvsem opis ter oceno razmer in okoliščin, mnenja, ugotovitve v zvezi s posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, oceno ravnanja in uspešnosti posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter utemeljitev posameznih odločitev, povezanih s predmetom postopka ali dejavnosti, ki jo izvaja Agencija v skladu z veljavnim pravnim okvirom, oziroma omenjenih v zvezi z njo. Ocene, ugotovitve in mnenja se štejejo za osebne podatke v smislu člena 3(1) Uredbe.
(a)

v zvezi z osebnimi podatki, ki se izmenjujejo s službami Komisije ali drugimi institucijami, organi, agencijami in uradi Unije, če bi izvajanje teh pravic in obveznosti lahko omejile službe Komisije ali druge institucije, organi, agencije in uradi Unije na podlagi drugih aktov iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 ali v skladu s poglavjem IX navedene uredbe ali ustanovitvenimi akti drugih institucij, organov, agencij in uradov Unije ter če bi bil namen take omejitve, ki jo je sprejela institucija, organ ali agencije Unije, ogrožen, če agencija ne bi uporabljala enakovredne omejitev v zvezi z istimi osebnimi podatki;
10 let

Dejavnosti obdelave podatkov, povezane z vsakodnevnim vodenjem uprave, kadrovskimi zadevami, delovanjem predsedstva in izvršnega odbora, ekipami kolegija, izvajanjem večletnih programskih dokumentov, letnih načrtov in delovnih programov, izvrševanjem proračuna in računovodstvom, trženjem in odnosi z javnostjo, postopki javnega naročanja in upravljanjem pogodb, upravljanjem poslovnih stikov, izvajanjem pravil Eurojusta o dostopu do dokumentov, sodelovanjem pri različnih projektih v zvezi s pravnim okvirom in strateškimi cilji Eurojusta, ter druge povezane dejavnosti obdelave.
14.

Člen 131 se nadomesti s tem besedilom: „1. Predlog za intervencijo se vroči strankam, zato da se od njih pridobijo morebitna pisna ali ustna stališča glede tega predloga. 2. Kadar je predlog vložen na podlagi člena 40, prvi odstavek, Statuta, se intervencija dovoli z odločbo predsednika, intervenientu pa se pošljejo vsi procesni akti, ki so bili vročeni strankam, razen če so se te v desetih dneh od vročitve iz odstavka 1 sklicevale na tajna ali zaupna dokazila ali dokumente, katerih poslanje intervenientu bi jim lahko povzročilo škodo. V tem primeru predsednik po opredelitvi sodnika poročevalca in generalnega pravobranilca odloči o predlogu za intervencijo s sklepom, intervenientu pa se pošljejo vsi procesni akti, ki so bili vročeni strankam, po potrebi brez tajnih ali zaupnih dokazil ali dokumentov, izključenih od tega poslanja. 3. Kadar je predlog vložen na podlagi člena 40, drugi odstavek, Statuta, predsednik po opredelitvi sodnika poročevalca in generalnega pravobranilca odloči o predlogu za intervencijo s sklepom ali ta predlog odstopi Sodišču. Če se predlogu za intervencijo ugodi, se intervenientu pošljejo vsi procesni akti, ki so bili vročeni strankam, po potrebi brez tajnih ali zaupnih dokazil ali dokumentov, izključenih od tega poslanja. 4. Kadar je predlog vložen na podlagi člena 40, tretji odstavek, Statuta, se intervencija dovoli z odločbo predsednika, intervenientu pa se pošljejo vsi procesni akti, ki so bili vročeni strankam, razen če so te v desetih dneh od vročitve iz odstavka 1 predložile stališča glede predloga za intervencijo ali so se v tem roku sklicevale na tajna ali zaupna dokazila ali dokumente, katerih poslanje intervenientu bi jim lahko povzročilo škodo. V teh primerih predsednik po opredelitvi sodnika poročevalca in generalnega pravobranilca odloči o predlogu za intervencijo s sklepom, intervenientu pa se pošljejo vsi procesni akti, ki so bili vročeni strankam, po potrebi brez tajnih ali zaupnih dokazil ali dokumentov, izključenih od tega poslanja.“
SL Uradni list Evropske unije L 217/71

SPREMEMBA POSLOVNIKA SPLOŠNEGA SODIŠČA

SPLOŠNO SODIŠČE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti njenega člena 254, peti odstavek,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti njenega člena 106a(1),

ob upoštevanju Protokola o statutu Sodišča Evropske unije in zlasti njegovega člena 63,

ob upoštevanju, da Uredba (EU) 2015/2424 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2015 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti ter Uredbe Komisije (ES) št. 2868/95 za izvedbo Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 o znamki Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 2869/95 o pristojbinah, ki se plačujejo Uradu za harmonizacijo notranjega trga (blagovne znamke in modeli) (1), spreminja ime Urada za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) in da je zato treba spremeniti Poslovnik, da se vanj vključi sklicevanje na Urad Evropske unije za intelektualno lastnino,

s soglasjem Sodišča,

po odobritvi Sveta z dne 6. julija 2016 –

SPREJME TO SPREMEMBO SVOJEGA POSLOVNIKA:

Člen 1

V členu 1(2)(g) Poslovnika Splošnega sodišča (2) se sklicevanje na „Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)“ nadomesti s sklicevanjem na „Urad Evropske unije za intelektualno lastnino“.

Člen 2

Ta sprememba Poslovnika, ki je verodostojna v jezikih iz člena 44 Poslovnika, se objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati z dnem objave.

V Luxembourgu, 13. julija 2016 Sodni tajnik E. COULON Predsednik M. JAEGER

(1) UL L 341, 24.12.2015, str. 21.

(2) Poslovnik Splošnega sodišča (UL L 105, 23.4.2015, str. 1).
1.

Vsak državljan Unije in vsaka fizična ali pravna oseba s stalnim prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic ima v skladu z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije pravico do dostopa do dokumentov Odbora regij, ob upoštevanju načel, pogojev in omejitev, določenih v Uredbi (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta, ter na način, ki ga določi predsedstvo Odbora. V mejah možnosti se enak dostop do dokumentov Odbora zagotovi tudi drugim fizičnim in pravnim osebam.