ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije C 287/1

IZJAVE SVETA

Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo

2010/C 287/01

Svet se je seznanil z okvirnim sporazumom o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo, ki sta ga ti dve instituciji podpisali 20. oktobra 2010.

Svet, ki ni sodeloval v pogajanjih za ta okvirni sporazum, opozarja, da je spoštovanje ustanovnih pogodb Unije, kakor sta bili ratificirani v državah članicah, osnovno načelo, na katerem temeljita obstoj in delovanje Unije. Pogodbi določata meje pristojnosti vsake institucije (člen 13(2) PEU). Institucije teh pristojnosti ne morejo ne spreminjati niti dopolnjevati same, enostransko ali z medsebojnim dogovorom.

Svet ocenjuje, da naj bi več določb okvirnega sporazuma spreminjalo institucionalno ravnovesje, določeno v veljavnih Pogodbah, Evropskemu parlamentu priznavalo posebne pravice, ki jih Pogodbi ne predvidevata, in omejevalo avtonomijo Komisije in njenega predsednika. Svet je zaskrbljen zlasti zaradi določb o mednarodnih sporazumih, postopkih za ugotavljanje kršitev proti državam članicam in prenosu zaupnih informacij Evropskemu parlamentu.

Okvirni sporazum ne učinkuje proti Svetu. Svet bo pred Sodiščem sprožil postopek proti kateremu koli aktu ali ukrepu Evropskega parlamenta ali Komisije, sprejetemu na podlagi določb tega okvirnega sporazuma, ki bi bil v nasprotju z interesi Sveta in posebnimi pravicami, ki mu jih dodeljujeta Pogodbi.
B.

Če si izstopna država pri prenosu gospodarskih dejavnosti pridrži pravico, da bo obdavčila rezerve (realiziran dobiček, ki pa še ni upoštevan pri obdavčitvi) in v celoti ali delno prevzela rezervacije (izdatki, ki še niso nastali, vendar so že upoštevani v obdavčitvi), lahko država gostiteljica določi oblikovanje rezerv ali rezervacij v enaki ali drugačni višini v skladu s svojimi predpisi o davčni osnovi ter dovoli, da se odbijejo od obdavčljivega dobička za leto, v katerem so bile oblikovane.
6.

Znanje in sposobnosti s področja varnosti omrežij in informacij morajo prav tako postati bistveni del vsakdanjega življenja vsakega posameznika in interesne skupine v družbi; na nacionalni ravni in na ravni EU so potekale številne kampanje za ozaveščanje, vendar je na tem področju še veliko dela, zlasti kar zadeva končne uporabnike ter mala in srednja podjetja; posebno pozornost je treba nameniti uporabnikom s posebnimi potrebami ali slabo ozaveščenostjo o omrežju in vprašanjih na področju varnosti informacij; vse interesne skupine bi se morale zavedati, da so del globalne verige varnosti in bi morale biti za takšno delovanje tudi pooblaščene; vprašanja varnosti omrežij in informacij je treba upoštevati v okviru vseh izobraževanj in usposabljanj, povezanih z IKT.
3.

Trdni nizko- in srednjeradioaktivni odpadki bodo odloženi v podzemno nacionalno odlagališče radioaktivnih odpadkov v kraju Bátaapáti. Izrabljeni gorivni elementi bodo začasno shranjeni na kraju samem (v novem objektu, ki bo zgrajen in ni vključen v to predložitev). Po načrtovanem referenčnem scenariju bodo gorivni elementi naknadno odloženi v globoko geološko odlagališče na Madžarskem. Možna je ponovna predelava izrabljenega goriva. Če bo izrabljeno gorivo poslano v ponovno predelavo v tretjo državo, ga je treba vrniti na Madžarsko za odlaganje ob uporabi člena 4, odstavek 2, direktive o radioaktivnih odpadkih (Direktiva Sveta 2011/70/Euratom (4)), v skladu s katerim je v primeru, da se izrabljeno gorivo pošlje v ponovno predelavo, za varno in odgovorno odlaganje teh snovi, tudi vseh odpadkov, ki nastanejo kot stranski proizvod, končno odgovorna država članica izvora. Če bo izrabljeno gorivo poslano v tretjo državo za odlaganje, morajo biti izpolnjene naslednje zahteve: (i) pristojni madžarski regulativni organ mora izrabljeno gorivo šteti za radioaktivne odpadke v skladu z opredelitvijo iz člena 3(7) Direktive; (ii) v času pošiljanja mora biti v veljavi sporazum o uporabi odlagališča v namembni tretji državi, ki sta ga sklenili ta država in Madžarska; (iii) izpolnjeni morajo biti pogoji iz člena 4(4) Direktive, zlasti pogoj iz točke (c) tega člena, v skladu s katerim mora imeti namembna tretja država delujoče odlagališče. Nazadnje je treba poudariti, da morajo pristojni organi jasno določiti in vnaprej sporočiti namen pošiljke izrabljenega goriva (ponovna predelava ali odstranitev).
SL Uradni list Evropske unije C 78/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 13. marca 2013

v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih zaradi razgradnje jedrske elektrarne Latina, ki se nahaja v Latini, regiji Lacij, Italiji

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

2013/C 78/01

Spodnja ocena je izvedena v skladu z določbami Pogodbe Euratom, brez poseganja v kakršne koli dodatne ocene, ki se izvajajo v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije in obveznostmi, ki izhajajo iz nje in sekundarne zakonodaje (1).

Evropska komisija je 18. oktobra 2012 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od italijanske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih pri razgradnji jedrske elektrarne Latina.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki jih je Komisija zahtevala 30. oktobra 2012 in so jih italijanski organi predložili 17. decembra 2012, ter po posvetovanju s skupino izvedencev je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja od elektrarne Latina do najbližje meje z drugimi državami članicami znaša 290 km do Francije oziroma 460 km do Slovenije.

2. Med običajnim postopkom razgradnje odvajanje tekočih in plinastih radioaktivnih izpustov ne bo povzročalo izpostavljenosti prebivalstva v drugi državi članici, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

3. Trdni radioaktivni odpadki bodo shranjeni na območju elektrarne, dokler ne bo na voljo nacionalno odlagališče.

4. Trdni neradioaktivni odpadki in odpadne snovi, ki ustrezajo ravni opustitve nadzora, bodo izvzeti iz regulativnega nadzora in odstranjeni kot običajni odpadki ali ponovno uporabljeni ali reciklirani. To bo opravljeno v skladu z merili, določenimi v temeljnih varnostnih standardih (Direktiva 96/29/Euratom).

5. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov, ki bi lahko sledili nesreči vrste in razsežnosti, kot je navedeno v splošnih podatkih, odmerki, ki bi jim lahko bilo izpostavljeno prebivalstvo druge države članice, ne bi dosegli ravni, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

Komisija zato meni, da ni verjetno, da bi izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki, nastalih zaradi razgradnje jedrske elektrarne Latina v Latini, regiji Lacij, Italiji tako med običajnim postopkom kot tudi v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kot je navedeno v splošnih podatkih, povzročilo radioaktivno kontaminacijo vode, tal ali ozračja druge države članice, ki bi bila z zdravstvenega vidika pomembna.

V Bruslju, 13. marca 2013 Za Komisijo Günther OETTINGER Član Komisije

(1) Na primer, v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije bi bilo treba okoljske vidike še dodatno oceniti. V zvezi s tem bi Komisija rada opozorila na določbe Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, Direktive 2001/42/ES o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje kot tudi določbe Direktive 92/43/EGS o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst in Direktive 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike.
SL Uradni list Evropske unije C 6/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 10. januarja 2011

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov z odlagališča za odpadke z nizko stopnjo radioaktivnosti East Northants v Northamptonshiru v Združenem kraljestvu v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

2011/C 6/01

Evropska komisija je v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom 3. junija 2010 od britanske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov z odlagališča za odpadke z nizko stopnjo radioaktivnosti East Northants.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih podatkov, ki jih je Komisija zahtevala 5. julija 2010 in so jih britanski organi predložili 2. avgusta 2010, ter po posvetovanju s skupino izvedencev je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med odlagališčem in najbližjo točko na ozemlju drugih držav članic, v tem primeru Francije in Belgije, je 220 km oziroma 269 km.

2. V obratovalnem obdobju odlagališča: — Radioaktivni odpadki bodo na odlagališču shranjeni brez namena kasnejše odstranitve. — Za odlagališče ne bo veljalo dovoljenje za izpust plinastih in tekočih radioaktivnih odpadkov. Vendar bodo z odlagališča izhajali radioaktivni plini, ki pa ne bodo vplivali na zdravje prebivalstva v drugi državi članici. — V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, količine, ki bi prešle v drugo državo članico, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva.

3. Po obratovalnem obdobju odlagališča: Ukrepi, predvideni za končno zaprtje odlagališča, kakor so opisane v splošnih pogojih, zagotavljajo, da bodo zaključki iz točke 2 ostali dolgoročno veljavni.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki z odlagališča za odpadke z nizko stopnjo radioaktivnosti East Northants v Northamptonshiru v Združenem kraljestvu med običajnim obratovanjem, po končnem zaprtju in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
SL Uradni list Evropske unije C 261/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 27. septembra 2010

o načrtu za odstranitev radioaktivnih odpadkov v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom, nastalih ob razgradnji in razstavitvi raziskovalnega reaktorja FRM v Garchingu v Zvezni republiki Nemčiji

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

2010/C 261/01

Evropska komisija je 5. maja 2010 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od nemške vlade prejela splošne podatke o načrtu za odstranitev radioaktivnih odpadkov, nastalih ob razgradnji in razstavitvi raziskovalnega reaktorja FRM.

Na podlagi teh podatkov in po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med reaktorjem in najbližjo mejo z drugo državo članico, tj. Avstrijo, je 70 kilometrov.

2. Med običajnim postopkom razgradnje in razstavitve tekočinski in plinasti izpusti ne bodo povzročili izpostavljenosti, ki bi lahko ogrozila zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

3. Trdi radioaktivni odpadki se začasno skladiščijo v napravi na kraju samem, dokler se dokončno ne odložijo na odobreno odlagališče. Trdni neradioaktivni odpadki ali odpadne snovi, ki niso pod regulativnim nadzorom, se odstranijo kot običajni odpadki ali namenijo za ponovno uporabo ali recikliranje v skladu z merili iz temeljnih varnostnih standardov (Direktiva 96/29/Euratom).

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi, ki bi lahko sledili nesreči vrste in razsežnosti, določenih v splošnih podatkih, doze sevanja, ki bi jim bili izpostavljeni prebivalci druge države članice, ne bi ogrozile zdravja prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odstranitev radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki, nastalih ob razgradnji in razstavitvi raziskovalnega reaktorja FRM v Garchingu v Zvezni republiki Nemčiji, med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče vrste in razsežnosti, ki jih določajo splošni podatki, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
SL Uradni list Evropske unije C 72/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 19. marca 2010

o načrtu za spremembo odlaganja radioaktivnih odpadkov iz obrata za ravnanje z gorivom Magnox na lokaciji Sellafield v Združenem kraljestvu v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

2010/C 72/01

Evropska komisija je v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom 17. septembra 2009 od britanske vlade prejela splošne podatke o načrtu za spremembo odlaganja radioaktivnih odpadkov iz obrata za ravnanje z gorivom Magnox na lokaciji Sellafield v Združenem kraljestvu.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih podatkov, ki jih je Komisija zahtevala 17. septembra 2009 in so jih britanski organi predložili 14. decembra 2009, ter po posvetovanju s skupino izvedencev, je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med obratom za ravnanje z gorivom Magnox in najbližjo točko v drugi državi članici, v tem primeru na Irskem, je 180 km.

2. Načrtovana sprememba bo vključevala povečanje dovoljene meje samo za izpust plinastega antimona-125.

3. Med običajnim obratovanjem načrtovana sprememba ne bo povzročila izpostavljenosti, ki bi lahko vplivala na zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, količine, ki bi prešle v drugo državo članico, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za spremembo odlaganja radioaktivnih odpadkov iz obrata za ravnanje z gorivom Magnox na lokaciji Sellafield v Združenem kraljestvu med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče vrste in razsežnosti, predvidenih v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
(7)

V programu ni predvidena zadostno utemeljena srednjeročna proračunska strategija in ne izpolnjuje pomembnih zahtev Pakta za stabilnost in rast. Posebno člen 3(2c) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 zahteva „podrobno in kvantitativno oceno prikaza proračunskih in drugih ukrepov ekonomske politike, ki so bili sprejeti“. Poleg tega kodeks ravnanja izrecno navaja potrebo po vključitvi podatkov „o deležih odhodkov in prihodkov ter njihovih elementih, navedenih ločeno“ in „(razčlenitvi) po podsektorjih države.“ Ti podatki niso bili predloženi. Program vsebuje potek proračuna z manjšanjem nominalnega primanjkljaja od leta 2011 dalje, ne pa podatkov o predvidenih ukrepih za doseganje ciljev ter podatkov o načrtovanem razvoju širših elementov prihodkov in odhodkov ter ciljih za različne vladne ravni. Nominalni primanjkljaj naj bi se v letu 2010 dodatno povečal na 4 % preden bi do konca programskega obdobja upadel na 1,5 % Primarni saldo sledi podobnemu vzorcu. Preračunani strukturni primanjkljaj naj bi se v letu 2010 poslabšal za nadaljnje 0,2 odstotne točke, preden bi se po tem postopno izboljšal, zlasti v letih 2012 in 2013. Program ne predvideva, da bi bil srednjeročni cilj (ciklično prilagojeni presežek brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov v višini 0,5 % BDP) dosežen v programskem obdobju. V skladu s programom bodo za doseganje teh ciljnih primanjkljajev potrebni korektivni ukrepi, zlasti ker imajo ukrepi, sprejeti v prejšnjih letih, in paket fiskalne spodbude še v večjem delu programskega obdobja ekspanziven učinek. Posodobljeni program ocenjuje v letu 2008 javni dolg na 89,6 % BDP v primerjavi z 84 % v letu 2007. K večjemu deležu dolga poleg večjega primanjkljaja in manjše rasti BDP prispeva tudi občutna uskladitev stanj in tokov, predvsem zaradi operacij reševanja bank (6 % BDP). Program predvideva nadaljnjo rast deleža dolga v razmerju do BDP do 95 % v letu 2010, ustalitev v letu 2011, potem pa rahlo znižanje. Po napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 naj bi delež dolga v letu 2009 dosegel 96 % BDP, v letu 2010 pa malenkostno presegel 100 % BDP, pri čemer se razlika v primerjavi s posodobljenim programom pojasnjuje z različnimi podatki o rasti in splošnem javnofinančnem primanjkljaju.
SL Uradni list Evropske unije C 131/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 9. junija 2009

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov v drugi fazi razgradnje jedrske elektrarne Bohunice A-1 v Slovaški republiki v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(besedilo v slovaškem jeziku je edino verodostojno)

2009/C 131/01

Evropska komisija je 17. septembra 2008 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od slovaške vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih v drugi fazi razgradnje jedrske elektrarne Bohunice A-1.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki jih je Komisija zahtevala 16. oktobra 2008 in 28. novembra 2008, slovaška vlada pa jih je predložila 4. decembra 2008 in 25. februarja 2009, ter po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med obratom in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Češke republike, je približno 38 km. Avstrijska meja je oddaljena 55 km, madžarska pa 62 km.

2. V normalnih obratovalnih razmerah odvajanje tekočih in plinastih izpustov ne bo povzročilo izpostavljenosti, ki bi lahko ogrozila zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

3. Trdni nizko in srednje radioaktivni odpadki bodo začasno deponirani na kraju samem, dokler ne bodo premeščeni na odlagališče, ki ga odobri slovaška vlada. Trdni visoko radioaktivni odpadki bodo deponirani na kraju samem, dokler ne bo na voljo nacionalno odlagališče.

4. Trdni neradioaktivni odpadki ali odpadne snovi, ki ustrezajo stopnji opustitve nadzora, bodo oproščeni regulativnega nadzora in odstranjeni kot običajni odpadki ali bodo ponovno uporabljeni ali reciklirani. Komisija slovaškim oblastem priporoča, da po smernicah Skupnosti pregleda ravni dejavnosti za izpust takšnih snovi v okolje in zagotovi skladnost z merili za izjeme iz Direktive 96/29/Euratom.

5. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov po nesreči take vrste in razsežnosti, kot se obravnava v splošnih podatkih, količine, ki preidejo v drugo državo članico, niso takšne, da bi vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih v drugi fazi razgradnje jedrske elektrarne Bohunice A-1 v Slovaški republiki, in sicer tako med običajnim obratovanjem kot tudi v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, ne bi povzročilo radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja v drugi državi članici.
Po dolgotrajnem vzponu je bila upočasnitev danske gospodarske rasti leta 2008 hitra in izrazita, povzročila pa sta jo zlasti ohlajanje stanovanjskega trga in naraščajoči pretresi na finančnih trgih. V prihodnje bo šibkejše povpraševanje doma in v tujini še naprej pospeševalo recesijo. Zaradi vse slabših razmer v svetovnem gospodarstvu bosta zagotavljanje finančne stabilnosti in redno korigiranje stanovanjskega trga pomenila še poseben izziv. Recesija ter pričakovani razvoj dogodkov pri cenah nepremičnin in energije bosta kratkoročno in srednjeročno pomembno negativno vplivala na javne finance.

Pričakovati je, da se bodo še zlasti znižali prihodki iz naslova davkov na donos pokojninskih skladov, davkov na dohodke pravnih oseb in prihodki iz naslova proizvodnje nafte in plina na Severnem morju, ki naj bi se glede na ocene zmanjšala. Proračun za leto 2009, ki temelji na fiskalno zdravih izhodiščih, zajema diskrecijsko fiskalno ekspanzijo v višini približno 1 odstotne točke BDP, v kar je vključeno trajno znižanje dohodnine v višini 0,5 % BDP. Zaradi pritiska na dansko krono in zmanjšanja deviznih rezerv je morala danska centralna banka oktobra 2008 zvišati obrestne mere. Skupaj s tem, da je Evropska centralna banka (ECB) znižala obrestne mere, je to povzročilo povečano razliko v obrestnih merah glede na euro. Potem ko je ECB znižala obrestne mere, je ob koncu leta 2008 in v začetku leta 2009 tudi danska centralna banka znižala obrestne mere, kar je naredila še nekajkrat, zaradi česar se je razlika začela postopoma zmanjševati. Vendar je razlika v višini ene odstotne točke še vedno velika v primerjavi z 0,35 odstotne točke pred krizo.
(2)

V zadnjih nekaj letih doživlja Litva močno rast, predvsem zaradi domačega povpraševanja. Glede na visoko stopnjo euroizacije v okviru ureditve valutnega odbora znotraj MDT II so monetarni pogoji prilagodljivi. Ker ni bilo sprejetih zadostnih ukrepov za omejitev čezmernega domačega posojanja, so se zaradi hitrega povečanja posojil, ki ga spodbuja finančna poglobitev, močno povečale zasebna poraba in naložbe v nepremičnine. Vendar so se pojavile omejitve zmogljivosti, saj je zaradi izseljevanja in velike gospodarske rasti prišlo do pomanjkanja delovne sile, ki ga še poslabšujejo neskladja na področju znanj, nizka vključenost v trg dela in naraščajoči stroški. Vse hitrejša rast plač, ki presega produktivnost, povečuje inflacijo in zmanjšuje konkurenčnost cen. Čeprav je izvoz še vedno velik, se je zunanji primanjkljaj hitro povečal, saj se je zaradi velikega domačega povpraševanja uvoz zelo povečal, prav tako pa tudi občutljivost na zunanje dejavnike. V tem okviru proračunska politika ni reagirala na naraščajoča makroekonomska neravnovesija; javnofinančni saldo je še vedno v primanjkljaju, poleg tega pa se prihodki, ki so večji od pričakovanih, sistematično porabljajo, ker ni zavezujočih zgornjih mej za srednjeročne odhodke. Davčne spodbude in izjeme so prispevale k sedanjemu razcvetu nepremičninskega trga, s tem pa tudi k pregrevanju, čeprav sedanje zaostrovanje kreditnih pogojev podpira potrebno prilagoditev. Bolj restriktivna proračunska naravnanost ter strukturne reforme trga dela in izobraževalnega sistema, ki še dodatno krepijo oskrbo, igrajo veliko vlogo pri odpravljanju notranjih in zunanjih neravnovesij ter privabljanju tujih naložb in lahko tako pomagajo zagotoviti trajnostni proces zmanjševanja zaostanka. To je zlasti pomembno zaradi omejenega števila instrumentov politike, ki so Litvi na voljo zaradi omejitev, ki izhajajo iz njene monetarne politike.
(6)

Prilagoditev, ki je majhna in predvidena proti koncu programa, temelji na povečanju deleža prihodkov v razmerju do BDP, ki je nekoliko večje od povečanja deleža odhodkov v razmerju do BDP (skoraj 4 odstotne točke v primerjavi s 3,5 odstotnimi točkami). Povečanje dohodkov je v glavnem posledica davkov (zlasti v letu 2007) in „drugih dohodkov “(domnevno v povezavi z dotokom sredstev EU). Povečanje deleža odhodkov je v veliki meri posledica zelo velikega povečanja javnih naložb, ki naj bi se zaradi pričakovanega znatnega povečanja črpanja sredstev EU več kot dvakrat povečale glede na odstotek BDP. V primerjavi s predpristopnim ekonomskim programom iz decembra 2005 so proračunski cilji veliko manj ambiciozni, čeprav so predpostavke o rasti, na katerih temeljijo, podobne.
SL Uradni list Evropske unije C 157/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 9. julija 2007

o načrtu za odstranitev radioaktivnih odpadkov iz skladišča radioaktivnih odpadkov NCS v Hanau v Nemčiji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(2007/C 157/01)

Dne 18. oktobra 2006 je Evropska komisija v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od vlade Zvezne republike Nemčije prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odstranitev radioaktivnih odpadkov iz skladišča radioaktivnih odpadkov NCS v Hanau v Nemčiji.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki jih je 7. decembra 2006 zahtevala Komisija in jih je nemška vlada predložila 31. januarja 2007, ter po posvetovanju s skupino strokovnjakov, je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med obratom in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Francije, znaša približno 150 km.

2. Med običajnim postopkom odvajanje tekočih in plinastih izpustov ne bo povzročilo izpostavljenosti, ki bi lahko vplivala na zdravje prebivalstva v drugih državah članicah.

3. Trdni radioaktivni odpadki iz proizvodnih postopkov bodo odstranjeni na odobreno mesto.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, količine, ki bi prešle v druge države članice, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odstranitev radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki iz skladišča radioaktivnih odpadkov NCS v Hanau v Zvezni državi Nemčiji med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor navajajo splošni podatki, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.