POSLOVNIK EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA

Marec 2019

PRVI DEL

USTANOVNA BESEDILA

Uvodne opombe

1. Evropski ekonomsko-socialni odbor je bil ustanovljen s Pogodbo o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in Pogodbo o Evropski skupnosti za atomsko energijo, ki sta bili podpisani v Rimu 25. marca 1957 in sta začeli veljati 1. januarja 1958. Od tedaj sta bili pogodbi večkrat spremenjeni.

2. Ob začetku veljavnosti kodificirane različice tega poslovnika (15. marca 2019) sta ustanovne določbe Evropskega ekonomsko-socialnega odbora vsebovali Pogodba o Evropski uniji (člen 13) in Pogodba o delovanju Evropske unije (členi 300 do 304), kakor sta bili spremenjeni oziroma uvedeni z Lizbonsko pogodbo, ki je bila podpisana 13. decembra 2007 in je začela veljati 1. decembra 2009.

Opozorilo: Z vsemi vprašanji in pripombami glede besedila tega poslovnika ali njegovih izvedbenih določb in njihovega izvajanja se obrnite na glavno pisarno EESO. (UniteGreffeCESE@eesc.europa.eu )

POGODBA O EVROPSKI UNIJI

Člen 13 1. Unija ima institucionalni okvir, katerega namen je uveljavljati njene vrednote, uresničevati njene cilje, služiti njenim interesom, interesom njenih državljanov in interesom držav članic ter zagotoviti doslednost, učinkovitost in kontinuiteto njenih politik in ukrepov. Institucije Unije so: — Evropski parlament, — Evropski svet, — Svet, — Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu „Komisija“), — Sodišče Evropske unije, — Evropska centralna banka, — Računsko sodišče. 2. Vsaka institucija deluje v mejah pristojnosti, ki so ji dodeljene s Pogodbama, in v skladu s postopki, pogoji in cilji, ki jih določata Pogodbi. Institucije med seboj lojalno sodelujejo. 3. Določbe o Evropski centralni banki in Računskem sodišču ter podrobne določbe o drugih institucijah so vključene v Pogodbo o delovanju Evropske unije. 4. Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji pomagata Ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij, ki opravljata svetovalno funkcijo.

POGODBA O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE

POGLAVJE 3 – POSVETOVALNI ORGANI UNIJE

Člen 300 1. Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji pomagata Odbor regij in Ekonomsko-socialni odbor, ki opravljata svetovalno funkcijo. 2. Ekonomsko-socialni odbor sestavljajo predstavniki organizacij delodajalcev, delojemalcev in drugi predstavniki civilne družbe, predvsem s socialno-ekonomskega, civilnega, poklicnega in kulturnega področja. 3. Odbor regij je sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini. 4. Člani Ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij niso vezani na nikakršna obvezujoča navodila. Člani opravljajo svoje naloge popolnoma neodvisno in v splošnem interesu Unije. 5. Pravila iz odstavkov 2 in 3, ki urejajo sestavo teh odborov, redno preverja Svet ob upoštevanju gospodarskega, socialnega in demografskega razvoja v Uniji. Svet na predlog Komisije v ta namen sprejema sklepe.

ODDELEK 1

EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

Člen 301 Število članov Ekonomsko-socialnega odbora ne sme preseči 350. Svet na predlog Komisije soglasno sprejme sklep, s katerim določi sestavo odbora. Svet določi nadomestila za člane odbora.

Člen 302 1. Člani odbora so imenovani za dobo petih let. Svet sprejme seznam članov, sestavljen v skladu s predlogi držav članic. Člani odbora so lahko ponovno imenovani. 2. Svet odloča po posvetovanju s Komisijo. Pridobi lahko mnenje predstavniških evropskih organizacij iz različnih gospodarskih in socialnih sektorjev in civilne družbe, ki jih zadevajo dejavnosti Unije.

Člen 303 Odbor izvoli svojega predsednika in predsedstvo med svojimi člani za dobo dveh let in pol. Odbor sprejme svoj poslovnik. Skliče ga njegov predsednik na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije. Sestane se lahko tudi na lastno pobudo.

Člen 304 Evropski parlament, Svet ali Komisija se posvetujejo z odborom v primerih, predvidenih s Pogodbama. Te institucije pa se lahko posvetujejo z odborom v vseh primerih, za katere menijo, da je to primerno. Odbor lahko da mnenje na lastno pobudo v tistih primerih, za katere meni, da je to primerno. Kadar Evropski parlament, Svet ali Komisija meni, da je to potrebno, postavi odboru rok za predložitev mnenja, ki ne sme biti krajši od enega meseca od datuma, ko predsednik odbora prejme ustrezno uradno obvestilo. Če ob izteku tega roka mnenje ni dano, to ne prepreči nadaljnjega ukrepanja. Mnenje odbora se skupaj s poročilom o posvetovanjih pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

PROTOKOL ŠT. 7 POGODBE O DELOVANJU EVROPSKE UNIJE O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH EVROPSKE UNIJE – POGLAVJE IV (IZVLEČEK)

Člen 10 Predstavniki držav članic, ki sodelujejo pri delu institucij Unije, njihovi svetovalci in tehnični strokovnjaki pri opravljanju svojih nalog in medtem, ko potujejo do kraja zasedanja in nazaj, uživajo običajne privilegije, imunitete in olajšave. Ta člen se uporablja tudi za člane svetovalnih organov Unije.

SKLEP SVETA (EU) 2015/1157 Z DNE 14. JULIJA 2015 O DOLOČITVI SESTAVE EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA (IZVLEČEK)

Člen 1 Število članov Ekonomsko-socialnega odbora je naslednje: Belgija 12 Bolgarija 12 Češka 12 Danska 9 Nemčija 24 Estonija 6 Irska 9 Grčija 12 Španija 21 Francija 24 Hrvaška 9 Italija 24 Ciper 5 Latvija 7 Litva 9 Luksemburg 5 Madžarska 12 Malta 5 Nizozemska 12 Avstrija 12 Poljska 21 Portugalska 12 Romunija 15 Slovenija 7 Slovaška 9 Finska 9 Švedska 12 Združeno kraljestvo 24

DRUGI DEL

POSLOVNIK

KODIFICIRANA RAZLIČICA POSLOVNIKA EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA (V VELJAVI OD 15. MARCA 2019)

– OPOMBE –

A. Ta izdaja zajema: — poslovnik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, sprejet na plenarnem zasedanju 17. julija 2002 (UL L 268, 4. 10. 2002), ki je v skladu s členom 78 poslovnika začel veljati 1. avgusta 2002, — spremembe, vnesene na podlagi naslednjih aktov: 1. spremembe poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. februarja 2003 (UL L 258, 10.10.2003), 2. spremembe poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 31. marca 2004 (UL L 310, 7.10.2004), 3. spremembe poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. julija 2006 (UL L 93, 3.4.2007), 4. spremembe poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. marca 2008 (UL L 159, 20.6.2009), 5. spremembe poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. julija 2010, 6. spremembe poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. februarja 2019, — in kodeks ravnanja članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ki je priložen poslovniku Evropskega ekonomsko-socialnega odbora na podlagi sklepa plenarne skupščine Odbora z dne 20. februarja 2019.

B. To izdajo je pripravil generalni sekretariat Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, vanjo pa so vključene različne spremembe, ki jih je sprejela plenarna skupščina Odbora.

C. Izvedbene določbe tega poslovnika, ki jih je v skladu z določbami člena 86(3) sprejelo predsedstvo Odbora, so samostojen dokument.

PREAMBULA

1. Evropski ekonomsko-socialni odbor zagotavlja zastopanje različnih ekonomskih in socialnih komponent organizirane civilne družbe. Ustanovljen je bil z Rimsko pogodbo leta 1957 in je institucionalni svetovalni organ.

2. Svetovalna naloga Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (EESO) omogoča njegovim članom in organizacijam, ki jih ti zastopajo, sodelovanje v postopku odločanja Evropske unije. Pri izmenjavi včasih povsem nasprotnih stališč in dialogu med člani sodelujejo ne le običajni socialni partnerji, torej delodajalci (I. skupina) in delojemalci (II. skupina), temveč tudi predstavniki drugih socialno-poklicnih interesov (III. skupina). Strokovnost, dialog in iskanje skupnih točk, ki iz tega izhajajo, lahko izboljšajo kakovost in verodostojnost političnega odločanja Evropske unije, saj evropskim državljanom olajšajo njegovo razumevanje in sprejemljivost ter prispevajo k preglednosti, ki je v demokraciji nujno potrebna.

3. Odbor ima v okviru evropskih institucij posebno vlogo: je osrednji forum za zastopanje in razpravo organizirane civilne družbe in pomemben posrednik med njo in institucijami Evropske unije.

4. Kot forum za dialog in s pripravljanjem mnenj Evropski ekonomsko-socialni odbor prispeva k boljšemu demokratičnemu izražanju pri uveljavljanju Evropske unije, vključno v njenih odnosih z ekonomskimi in socialnimi skupinami tretjih držav, s tem pa pomaga razvijati pristno evropsko zavest.

5. Da bi lahko uspešno izvajal svoje naloge, je Odbor 17. julija 2002 v skladu s členom 260(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti sprejel svoj poslovnik ( 1 )

6. Odbor je na plenarnem zasedanju 20. februarja 2019 sprejel zadnjo različico tega poslovnika.

NASLOV I

ORGANIZACIJA ODBORA

POGLAVJE I

KONSTITUIRANJE ODBORA

Člen 1 1. Mandat Odbora traja pet let. 2. Odbor po prenovi na vsakih pet let skliče njegov najstarejši član, po možnosti najpozneje mesec dni po tem, ko člani Odbora prejmejo uradno obvestilo Sveta o imenovanju. 3. Člani Odbora niso vezani na nikakršna obvezujoča navodila. Svoje naloge opravljajo popolnoma neodvisno, v splošnem interesu Evropske unije. Pri opravljanju svojih nalog in med potjo do kraja seje in nazaj uživajo privilegije in imunitete, določene s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropske unije. To pomeni, da imajo pravico do prostega gibanja, osebne nedotakljivosti in imunitete. Člani spoštujejo dostojanstvo Odbora in ne škodujejo njegovemu ugledu. 4. Pri opravljanju svojih nalog člani Odbora spoštujejo dostojanstvo na delovnem mestu. Vzdržijo se vseh oblik nadlegovanja in takšno ravnanje obsojajo. Člani Odbora se s podpisom zavežejo k spoštovanju kodeksa ravnanja, ki je priložen temu poslovniku. Član Odbora, ki ni podpisal izjave v zvezi s tem kodeksom, ne more biti izvoljen na nobeno funkcijo v organih Odbora, imenovan za poročevalca ali se udeležiti uradne misije. 5. Odbor v vseh svojih politikah zagotavlja spoštovanje načel enakosti spolov ter nediskriminacije, kot ju opredeljuje pravo Evropske unije. Poskrbi za to, da je zastopanost žensk v vseh organih Odbora večja od njihove zastopanosti v skupščini. Predsedstvo spremlja stanje glede uravnotežene zastopanosti spolov in po potrebi sprejme posebna priporočila. Ob izteku vsake polovice mandata se predsedstvu predloži poročilo in oceni stanje.

Člen 2 1. Organi Odbora so: skupščina, predsedstvo, predsednik in strokovne skupine. 2. Odbor je razdeljen v tri skupine, katerih sestavo in vlogo opredeljuje člen 30. 3. Člani Odbora niso vezani na nikakršna obvezujoča navodila. Svoje naloge opravljajo popolnoma neodvisno, v splošnem interesu Evropske unije. Pri opravljanju svojih nalog in med potjo do kraja seje in nazaj uživajo privilegije in imunitete, določene s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropske unije. To pomeni, da imajo pravico do prostega gibanja, osebne nedotakljivosti in imunitete.

Člen 3 1. Odbor priznava in sprejema za svoje naslednje simbole Evropske unije: a) zastavo, na kateri je upodobljen krog z dvanajstimi zlatimi zvezdami na modri podlagi; b) himno, ki izvira iz Ode radosti iz Devete simfonije Ludwiga van Beethovna; c) geslo „Združena v raznolikosti“. 2. Odbor praznuje dan Evrope 9. maja. 3. Zastava je razobešena v vseh stavbah Odbora in ob uradnih prireditvah. 4. Himna se predvaja ob začetku vsake konstitutivne seje na začetku mandata in ob drugih slavnostnih sejah, zlasti v dobrodošlico voditeljem držav in vlad ali v pozdrav novim članom po širitvi.

POGLAVJE II

PREDSEDSTVO

Člen 4 1. Pri volitvah članov predsedstva je treba upoštevati celotno in geografsko uravnoteženost med skupinami, pri čemer vsako državo članico zastopa najmanj en član in največ trije. Skupine se pogajajo o sestavi predsedstva in pripravijo predlog, ki ga predložijo skupščini. Predsedstvo sestavljajo: a) predsednik in dva podpredsednika, b) predsedniki vseh treh skupin, izvoljeni v skladu z določbami člena 30, c) predsedniki strokovnih skupin, d) spremenljivo število članov, ki ne presega števila držav članic. 2. Predsednika se izvoli izmenično izmed članov treh skupin. 3. Predsednik in podpredsednika ne morejo biti ponovno izvoljeni na isto funkcijo. Predsednik v obdobju dveh let in pol, ki sledi njegovemu mandatu, ne more biti član predsedstva kot podpredsednik, predsednik skupine ali strokovne skupine. 4. Podpredsednika sta izbrana izmed članov preostalih dveh skupin, ki jima ne pripada predsednik.

Člen 5 1. Na prvi seji, sklicani v skladu s členom 1, ki ji predseduje najstarejši član, Odbor izmed svojih članov izvoli predsednika, dva podpredsednika, predsednike strokovnih skupin in ostale člane predsedstva, ki niso predsedniki skupin, za obdobje dveh let in pol od datuma konstituiranja Odbora. 2. Pod predsedstvom najstarejšega člana se obravnavajo samo vprašanja, povezana s temi volitvami.

Člen 6 Sejo, na kateri se izvoli predsedstvo Odbora za zadnji dve leti in pol petletnega obdobja, skliče dotedanji predsednik. Seja, ki ji predseduje dotedanji predsednik, poteka na začetku plenarnega zasedanja v mesecu, ko se izteče mandat prvega predsedstva.

Člen 7 1. Odbor lahko izmed svojih članov ustanovi komisijo za pripravo volitev, ki jo sestavlja po en predstavnik iz vsake države in je zadolžena za zbiranje kandidatur in predložitev seznama kandidatov skupščini, ob upoštevanju določb člena 4. 2. Odbor odloča o seznamu ali seznamih kandidatov za ožje predsedstvo in predsedstvo v skladu z določbami tega člena. 3. Odbor izvoli, po potrebi z več zaporednimi glasovanji, ostale člane predsedstva, ki niso predsedniki skupin, po postopku glasovanja o enem ali več večimenskih seznamih. 4. Glasuje se le o celotnih seznamih kandidatov, sestavljenih v skladu s členom 4, ki so jim priložene izjave kandidatov o soglasju. 5. Za člane predsedstva so izvoljeni kandidati s seznama, ki zbere največje število glasov in najmanj četrtino veljavnih glasov. 6. Predsednika in oba podpredsednika nato izvoli skupščina z navadno večino. 7. Odbor nato z navadno večino izvoli predsednike strokovnih skupin. 8. Na koncu Odbor glasuje o celotnem predsedstvu. Za potrditev sta potrebni najmanj dve tretjini veljavnih glasov.

Člen 8 Če član predsedstva ne more opravljati svojega mandata ali v primerih, določenih v členu 75(2), se za preostanek mandata njegovo zamenjavo zagotovi v skladu s členom 7. O zamenjavi glasuje skupščina na podlagi predloga zadevne skupine.

Člen 9 1. Predsedstvo skliče predsednik po uradni dolžnosti ali na zahtevo desetih članov. 2. Za vsako sejo predsedstva se sestavi zapisnik. Zapisnik mora predsedstvo potrditi. 3. Predsedstvo določi pravila svojega delovanja. 4. Predsedstvo določi notranjo organizacijo in delovanje Odbora. Po posvetovanju s skupinami sprejme izvedbene določbe poslovnika. 5. Predsedstvo in predsednik imata proračunske in finančne pristojnosti, ki jih določata finančna uredba, ki se uporablja za splošni proračun Unije, in poslovnik Odbora. 6. Ob upoštevanju določb proračunskega in finančnega postopka predsedstvo sprejme pravila o potnih stroških in stroških bivanja za člane in njihove namestnike, imenovane v skladu s členom 21, delegate in njihove namestnike, imenovane v skladu s členom 27, ter strokovnjake, imenovane v skladu s členom 26. 7. Predsedstvo je politično odgovorno za splošno vodenje Odbora. Pri tem zagotavlja zlasti, da so dejavnosti Odbora, njegovih organov in osebja v skladu z njegovo institucionalno vlogo. 8. Predsedstvo skrbi, da Odbor ustrezno uporablja človeške, proračunske in tehnične vire pri izvajanju nalog, ki so določene v Pogodbi. Sodeluje zlasti v proračunskem postopku in pri organizaciji sekretariata. 9. Predsedstvo lahko izmed svojih članov ustanovi ad hoc skupine za proučitev posameznih vprašanj, ki so v njegovi pristojnosti. V delo teh skupin so lahko vključeni tudi drugi člani, razen pri obravnavi vprašanj o imenovanju uradnikov. 10. Vsakih šest mesecev predsedstvo na podlagi poročila, sestavljenega v ta namen, prouči ukrepe, sprejete na podlagi mnenj Odbora. 11. Predsedstvo na zahtevo člana ali generalnega sekretarja pojasni tolmačenje poslovnika in izvedbenih določb. Sklepi predsedstva so zavezujoči, s pridržkom pravice do pritožbe skupščini, katere sklep je dokončen. 12. Do prve seje novega Odbora po prenovi na vsakih pet let tekoče zadeve opravlja dotedanje predsedstvo. V izjemnih primerih lahko zadolži dotedanjega člana za izvajanje posameznih nalog ali nalog z določenim rokom, za katere je potrebno posebno strokovno znanje.

Člen 10 V okviru medinstitucionalnega sodelovanja lahko predsedstvo pooblasti predsednika za sklepanje sporazumov o sodelovanju z institucijami in organi Evropske unije.

Člen 11 1. Za svetovanje predsedstvu in predsedniku Odbora ter za pripravo vseh osnutkov sklepov, ki jih mora predsedstvo sprejeti glede finančnih in proračunskih ali organizacijskih zadev, se ustanovi komisija za finančne in proračunske zadeve (CAF). 2. Komisiji za finančne in proračunske zadeve predseduje eden izmed dveh podpredsednikov Odbora. Sestavlja jo dvanajst članov, ki jih na predlog skupin imenuje predsedstvo. 3. Komisija za finančne in proračunske zadeve pripravi predlog proračuna Odbora, ki ga predloži predsedstvu v odobritev, zagotavlja pravilnost njegovega izvrševanja in izpolnjevanje obveznosti glede poročanja. Komisija za finančne in proračunske zadeve svetuje glede: — vseh pomembnih vprašanj, ki bi lahko ogrozila dobro upravljanje dodeljenih proračunskih sredstev ali preprečila doseganje zastavljenih ciljev, zlasti kar zadeva napovedi o porabi dodeljenih proračunskih sredstev, — izvrševanja tekočega proračuna, prenosa sredstev, proračunskih posledic postopkov v zvezi s kadrovskim načrtom, sredstev za upravljanje in dejavnosti pri projektih, povezanih s stavbami; poda tudi oceno stanja in predloge prihodnjih ukrepov, — nadzora postopka razrešnice v tesnem sodelovanju z generalnim sekretarjem in poročevalcem Evropskega parlamenta. 4. Proračun Odbora je v skladu z načeli enotnosti, točnosti, enoletnosti, uravnoteženosti, obračunske enote, univerzalnosti, specifikacije, dobrega finančnega poslovodenja in preglednosti. 5. Predsedstvo lahko komisiji za finančne in proračunske zadeve podeli še druge pristojnosti za določena dodatna vprašanja. 6. Komisija za finančne in proračunske zadeve sprejema sklepe v skladu s svojimi notranjimi pravili, ki vključujejo naslednje določbe: a) predlogi, ki jih sprejme soglasno, se predložijo predsedstvu v odobritev brez razprave, b) predloge, sprejete z navadno večino, ali zavrnitve teh predlogov je treba obrazložiti, da jih nato lahko prouči predsedstvo Odbora. 7. Komisija za finančne in proračunske zadeve predloži letno poročilo predsedstvu. 8. Predsednik komisije za finančne in proračunske zadeve predseduje delegaciji, ki je zadolžena za pogajanja s proračunskim organom Evropske unije, in o tem poroča predsedstvu. 9. Sekretariat nudi komisiji za finančne in proračunske zadeve vse potrebne informacije za opravljanje naloge svetovanja predsedstvu in predsedniku Odbora.

Člen 12 1. Ustanovi se komisija za komuniciranje (COCOM), zadolžena za usmerjanje in spremljanje strategije Odbora na področju komuniciranja. Pristojna je tudi za svetovanje predsedstvu in predsedniku Odbora. 2. Komisiji za komuniciranje predseduje eden izmed dveh podpredsednikov Odbora. Sestavlja jo dvanajst članov, ki jih na predlog skupin imenuje predsedstvo. 3. Komisija za komuniciranje usklajuje dejavnosti struktur, pristojnih za komuniciranje, stike z mediji in kulturo, in zagotavlja, da so te dejavnosti v skladu s sprejeto strategijo in programi Odbora. 4. Komisija za komuniciranje vsako leto predsedstvu predloži letno poročilo o dejavnostih, ki vključuje pregled izvajanja njenih nalog in strategije ter program dejavnosti za naslednje leto.

POGLAVJE III

OŽJE PREDSEDSTVO IN PREDSEDNIK

Člen 13 1. Ožje predsedstvo sestavljajo predsednik in dva podpredsednika. 2. Ožje predsedstvo Odbora in predsedniki skupin se sestanejo za pripravo dela predsedstva in skupščine. Na te seje so lahko povabljeni predsedniki strokovnih skupin. 3. Ožje predsedstvo se najmanj dvakrat letno sestane s predsedniki skupin in predsedniki strokovnih skupin, da se opredeli program dela Odbora in oceni opravljeno delo.

Člen 14 1. Predsednik vodi vse dejavnosti Odbora in njegovih organov v skladu s Pogodbo in tem poslovnikom. Ima vsa potrebna pooblastila, da lahko izvaja sklepe ali poskrbi za izvajanje sklepov Odbora in zagotavlja njegovo nemoteno delovanje. 2. Predsednik pri svojem delu stalno sodeluje s podpredsednikoma; nanju lahko prenese določene naloge ali odgovornosti, ki so v njegovi pristojnosti. 3. Predsednik lahko posamezne naloge za določen čas prenese na generalnega sekretarja. 4. Predsednik zastopa Odbor. Pooblastilo za zastopanje lahko prenese na enega od podpredsednikov ali po potrebi na enega od članov. 5. Predsednik poroča Odboru o delu in ukrepih, ki jih je v imenu Odbora izvajal v obdobju med plenarnima zasedanjema. Tem poročilom ne sledi razprava. 6. Predsednik po svoji izvolitvi na plenarnem zasedanju predstavi delovni program za svoje mandatno obdobje. Ob koncu mandatnega obdobja pa predstavi rezultate opravljenega dela. Skupščina lahko o teh dveh predstavitvah razpravlja.

Člen 15 Eden od podpredsednikov je predsednik komisije za finančne in proračunske zadeve, drugi pa predsednik komisije za komuniciranje. Pri svojem delu sta podrejena predsedniku Odbora.

Člen 16 1. Razširjeno ožje predsedstvo sestavljajo predsednik in oba podpredsednika Odbora ter predsedniki skupin. 2. Naloge razširjenega ožjega predsedstva so: a) pripravljati in lajšati delo predsedstva in skupščine, b) lajšati sprejemanje potrebnih sklepov v nujnih ali izrednih primerih. S tem namenom lahko na svoje seje povabi predsednike strokovnih skupin in posvetovalnih komisij ter druge osebe. 3. Razširjeno ožje predsedstvo se najmanj dvakrat letno sestane s predsedniki strokovnih skupin in posvetovalnih komisij, da pripravi program dela Odbora in oceni njegovo izvajanje.

POGLAVJE IV

STROKOVNE SKUPINE

Člen 17 1. Odbor sestavlja šest strokovnih skupin. Plenarna skupščina lahko na predlog predsedstva ustanovi nove strokovne skupine za področja, ki so zajeta v Pogodbah. 2. Odbor ustanovi strokovne skupine na konstitutivni seji po prenovi na vsakih pet let. 3. Seznam in pristojnosti strokovnih skupin se lahko ponovno proučijo ob prenovi na vsakih pet let.

Člen 18 1. O številu članov strokovnih skupin odloča Odbor na predlog predsedstva. 2. Z izjemo predsednika mora biti vsak član Odbora član vsaj ene strokovne skupine. 3. Član ne more biti član več kot dveh strokovnih skupin hkrati, razen če ne prihaja iz države članice, ki ima devet ali manj kot devet članov. Noben član pa ne more biti član več kot treh strokovnih skupin hkrati. 4. Člane strokovnih skupin imenuje Odbor za obdobje dveh let in pol z možnostjo obnove mandata. 5. Za zamenjavo člana strokovne skupine veljajo enaki pogoji kot za njegovo imenovanje.

Člen 19 1. Predsedstvo strokovne skupine je izvoljeno za dve leti in pol, sestavlja pa ga dvanajst članov, vključno s predsednikom in tremi podpredsedniki, po enim iz vsake skupine. 2. Predsednike in druge člane predsedstva strokovnih skupin izvoli Odbor. 3. Predsednik in ostali člani predsedstva strokovne skupine so lahko ponovno izvoljeni. 4. Vsaki dve leti in pol se predsedstvo treh strokovnih skupin zamenja, tako da jim predseduje vsakič ena od skupin. Ista skupina tako ne more predsedovati posamezni strokovni skupini več kot pet let zapored.

Člen 20 1. Naloga strokovnih skupin je sprejemati mnenja ali informativna poročila o zadevah, za katere so zaprošene v skladu s členom 37 tega poslovnika. 2. Za obravnavo teh zadev lahko strokovne skupine izmed svojih članov ustanovijo študijsko ali redakcijsko skupino ali pa imenujejo samostojnega poročevalca. 3. Imenovanje poročevalcev in morebitnih soporočevalcev ter sestava študijskih in redakcijskih skupin se določita na podlagi predlogov skupin. 4. Predsedniki strokovnih skupin sprejmejo potrebne ukrepe za začetek dela, da bi omogočili hitro vzpostavitev študijskih skupin, pod pogojem, da predsedniki vseh treh skupin soglašajo glede predloga za imenovanje poročevalcev in po potrebi soporočevalcev ter glede sestave študijskih ali redakcijskih skupin. 5. Naloga poročevalca je spremljati mnenje po njegovem sprejetju na plenarnem zasedanju, po potrebi ob pomoči strokovnjaka. Pri tej nalogi mu pomaga tajništvo zadevne strokovne skupine. O spremljanju obvešča strokovno skupino. 6. Študijske skupine ne morejo postati stalne strukture, razen v izjemnih primerih, ki jih predhodno odobri predsedstvo za obdobje dveh let in pol.

Člen 21 1. Člana Odbora, ki se ne more udeležiti seje, lahko pri pripravljalnem delu zastopa njegov namestnik. 2. Namestnik nikoli nima glasovalne pravice. 3. Če ima član funkcijo predsednika strokovne ali študijske skupine, člana predsedstva strokovne skupine ali poročevalca, ga namestnik ne more nadomeščati pri opravljanju te funkcije. 4. Ime in položaj izbranega namestnika se predložita predsedstvu Odbora v odobritev. 5. Med pripravljalnim delom namestnik izvaja iste naloge, kot bi jih član, ki ga nadomešča; zanj veljajo tudi ista pravila glede potnih stroškov in stroškov bivanja.

POGLAVJE V

PODODBORI IN GLAVNI POROČEVALEC

Člen 22 1. Odbor lahko na pobudo predsedstva v izjemnih primerih ustanovi pododbore, ki so sestavljeni iz članov Odbora in zadolženi za pripravo osnutkov mnenj ali informativnih poročil o izključno horizontalnih splošnih vprašanjih, ki se nato pošljejo v obravnavo predsedstvu in Odboru. 2. V obdobju med plenarnima zasedanjema lahko predsedstvo ustanovi pododbore, ki jih mora Odbor nato potrditi. Pododbor se lahko ustanovi samo za eno zadevo. Pododbor se razpusti, ko Odbor sprejme osnutek mnenja ali informativnega poročila, ki ga je pripravil. 3. Kadar je za določeno zadevo pristojnih več strokovnih skupin, pododbor sestavljajo člani teh strokovnih skupin. 4. Pravila za strokovne skupine se smiselno uporabljajo tudi za pododbore.

Člen 23 V primeru zaprosil, ki se nanašajo zlasti na teme drugotnega pomena ali nujne teme, lahko Odbor imenuje glavnega poročevalca, ki sam poroča skupščini, ne da bi mnenje predhodno obravnavala strokovna skupina.

POGLAVJE VI

OPAZOVALNE SKUPINE, POSVETOVANJA, STROKOVNJAKI

Člen 24 1. Odbor lahko ustanovi opazovalne skupine, kadar narava, obseg in kompleksnost obravnavane teme zahtevajo posebno prožnost metod dela ter postopkov in instrumentov, ki se uporabljajo. 2. Opazovalna skupina se ustanovi s sklepom plenarne skupščine, ki potrdi predhodno soglasje predsedstva k predlogu skupine ali strokovne skupine. 3. V sklepu o ustanovitvi opazovalne skupine morajo biti opredeljene njene naloge, struktura, sestava in trajanje. 4. Opazovalne skupine lahko pripravijo letno poročilo o uporabi horizontalnih klavzul Pogodbe (socialne klavzule, okoljske klavzule in klavzule o varstvu potrošnikov) ter njihovem vplivu na politike Evropske unije. Poročilo se lahko na podlagi sklepa skupščine posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji. 5. Opazovalna skupina deluje pod pokroviteljstvom in nadzorom ene od strokovnih skupin.

Člen 25 Različni organi ali delovne strukture Odbora se lahko posvetujejo z zunanjimi osebami, če pomembnost vprašanja o določeni zadevi to upravičuje. Če je prihod teh oseb povezan z dodatnimi stroški, mora zainteresirani organ predsedstvu Odbora predložiti zahtevek za predhodno odobritev ter program z natančnim pojasnilom, pri katerih vidikih zadeve potrebuje zunanjo pomoč.

Člen 26 1. Po potrebi lahko predsedniki skupin na predlog poročevalcev in/ali soporočevalcev imenujejo strokovnjake za pomoč pri pripravljalnem delu. 2. Predsedniki skupin lahko imenujejo tudi strokovnjake skupin. 3. Za strokovnjake, ki sodelujejo pri pripravljalnem delu, veljajo ista pravila glede potnih stroškov in stroškov bivanja kot za člane. 4. Če bi bila njihova prisotnost koristna, lahko strokovnjaki poročevalcev ali soporočevalcev na predlog poročevalcev ali soporočevalcev sodelujejo na sejah strokovne skupine ali posvetovalne komisije, na katerih s obravnavajo mnenja ali informativna poročila, za pripravo katerih so bili imenovani. Njihovo udeležbo mora vnaprej odobriti predsednik zadevne strokovne skupine ali posvetovalne komisije. 5. Strokovnjaki ne zastopajo Odbora in ne govorijo v njegovem imenu. 6. Člani Odbora ne morejo biti imenovani za strokovnjake. Njihovi namestniki so lahko imenovani za strokovnjake, če se jim mandat namestnika začasno prekine. Delegati posvetovalne komisije lahko postanejo samo strokovnjaki skupine, ki jih je imenovala, ali strokovnjaki poročevalca, ki pripada tej skupini.

POGLAVJE VII

POSVETOVALNE KOMISIJE

Člen 27 1. Odbor lahko ustanovi posvetovalne komisije. Sestavljene so iz članov Odbora in delegatov s področij organizirane civilne družbe, ki jih Odbor želi vključiti v svoje delo. 2. Komisije se ustanovijo s sklepom plenarne skupščine, ki potrdi ustrezen sklep predsedstva. V sklepu o ustanovitvi komisije morajo biti opredeljene njene naloge, struktura, sestava, trajanje in pravila delovanja. 3. V skladu s prvim in drugim odstavkom tega člena se lahko ustanovi posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI), ki jo sestavljajo člani Odbora in delegati predstavniških organizacij različnih ekonomskih in socialnih sektorjev ter civilne družbe, ki jih zadevajo spremembe v industriji. Predsednik te komisije je član predsedstva Odbora, ki mu vsaki dve leti in pol poroča o dejavnosti CCMI. Izvoli se izmed članov predsedstva v skladu s členom 4(1)(d) tega poslovnika. Za delegate in namestnike, ki sodelujejo pri pripravljalnem delu, veljajo ista pravila glede potnih stroškov in stroškov bivanja kot za člane.

POGLAVJE VIII

DIALOG Z EKONOMSKIMI IN SOCIALNIMI ORGANIZACIJAMI EVROPSKE UNIJE IN TRETJIH DRŽAV

Člen 28 1. Odbor lahko na pobudo predsedstva vzdržuje strukturirane stike z ekonomsko-socialnimi sveti ter podobnimi ekonomskimi in socialnimi institucijami in organizacijami civilne družbe Evropske unije in tretjih držav. 2. Izvaja tudi ukrepe, katerih cilj je spodbujati ustanavljanje ekonomsko-socialnih svetov ali podobnih institucij v državah, v katerih še ne obstajajo.

Člen 29 1. Odbor lahko na predlog predsedstva imenuje delegacije za vzdrževanje stikov z različnimi ekonomskimi in socialnimi komponentami organizirane civilne družbe v državah ali združenjih držav, ki niso članice Evropske unije. 2. Sodelovanje med Odborom in partnerji organizirane civilne družbe iz držav kandidatk poteka v skupnih posvetovalnih odborih, če jih pridružitveni sveti ustanovijo. Sicer sodelovanje poteka v skupinah za stike. 3. Skupni posvetovalni odbori in skupine za stike pripravljajo poročila in izjave, ki jih Odbor lahko posreduje pristojnim institucijam in ustreznim akterjem.

POGLAVJE IX

SKUPINE

Člen 30 1. Odbor sestavljajo tri skupine članov: v prvi so predstavniki delodajalcev, v drugi predstavniki delojemalcev in v tretji predstavniki drugih ekonomskih in socialnih komponent organizirane civilne družbe. 2. Skupine izvolijo svoje predsednike in podpredsednike. Skupine sodelujejo pri pripravi, organizaciji in usklajevanju dela Odbora in njegovih organov ter prispevajo k njihovi obveščenosti. Vsaka skupina ima svoje tajništvo. 3. Skupine skupščini predlagajo kandidate za predsednika in podpredsednika Odbora v skladu s členom 7(6), ob upoštevanju načela enakosti spolov, kakor so ga opredelile institucije Evropske unije. 4. V skladu z določbami člena 4(1)(b) so predsedniki skupin člani predsedstva Odbora. 5. Predsedniki skupin pomagajo ožjemu predsedstvu Odbora pri oblikovanju politik ter po potrebi pri nadzoru izdatkov. 6. Predsedniki skupin se za pripravo dela predsedstva in skupščine sestanejo z ožjim predsedstvom Odbora. 7. Skupine predložijo skupščini svoje predloge za izvolitev predsednikov strokovnih skupin v skladu s členom 7(7) in predsedstev strokovnih skupin v skladu s členom 19. 8. Skupine predlagajo sestavo komisije za finančne in proračunske zadeve, ki jo ustanovi predsedstvo v skladu s členom 11(1). 9. Skupine predlagajo sestavo opazovalnih skupin in posvetovalnih komisij, ki jih ustanovi skupščina v skladu s členom 24 oziroma 27. 10. Skupine predlagajo sestavo delegacij in skupnih posvetovalnih odborov, ustanovljenih v skladu s členom 29(1) oziroma 29(2). 11. Skupine predlagajo poročevalce in sestavo študijskih in redakcijskih skupin, ki jih v skladu s členom 20(3) imenujejo ali ustanovijo strokovne skupine. 12. Pri izvajanju sedmega do enajstega odstavka tega člena skupine upoštevajo zastopanost držav članic v Odboru, različne komponente ekonomskega in socialnega življenja, pristojnosti in merila dobrega upravljanja. 13. Člani Odbora se lahko prostovoljno včlanijo v eno izmed skupin, če se njeni člani s tem strinjajo. Član lahko v istem obdobju pripada samo eni skupini. 14. Generalni sekretariat nudi članom, ki ne pripadajo nobeni skupini, ustrezno materialno in tehnično pomoč, potrebno za izvajanje njihovega mandata. O njihovem sodelovanju v študijskih skupinah in drugih notranjih strukturah odloča predsednik Odbora po posvetovanju s skupinami.

POGLAVJE X

INTERESNE SKUPINE

Člen 31 1. Člani Odbora se lahko prostovoljno združujejo v interesne skupine, ki predstavljajo različne ekonomske in socialne interese organizirane civilne družbe Evropske unije. 2. Interesna skupina je lahko sestavljena iz članov vseh treh skupin Odbora. Vsak član je istočasno lahko samo v eni interesni skupini. 3. Ustanovitev interesne skupine mora odobriti predsedstvo, ki o tem obvesti skupščino. 4. V sklepu predsedstva o ustanovitvi interesne skupine so opredeljene njene naloge, struktura, sestava, trajanje in pravila delovanja. Ta sklep lahko predsedstvo pozneje spremeni ali prekliče. Za ustanovitev interesne skupine je potrebnih vsaj deset članov.

NASLOV II

DELOVANJE ODBORA

POGLAVJE I

POSVETOVANJE Z ODBOROM

Člen 32 1. Predsednik skliče Odbor, da se sprejmejo mnenja, za katera zaprosijo Evropski parlament, Svet ali Komisija. 2. Predsednik na predlog predsedstva Odbora in s soglasjem večine članov skliče Odbor za pripravo mnenj na lastno pobudo o vseh vprašanjih v zvezi z Evropsko unijo, njenimi politikami in njihovim možnim razvojem.

Člen 33 1. Zaprosila za mnenja iz člena 32(1) so naslovljena na predsednika Odbora. Predsednik v dogovoru s predsedstvom organizira delo Odbora in pri tem v največji možni meri spoštuje roke, ki so določeni v zaprosilu za mnenje. 2. Predsedstvo določi prednostno razvrstitev mnenj tako, da jih razvrsti v kategorije. 3. Strokovne skupine pripravijo predlog razvrstitve mnenj v spodaj navedene tri kategorije in določijo okvirno število članov posamezne študijske skupine. Predlog najprej obravnavajo ožje predsedstvo in predsedniki skupin, nato pa se predloži predsedstvu v odločanje. V posebnih primerih lahko predsedniki skupin predlagajo spremembo števila članov študijske skupine. Predsedstvo na svoji naslednji seji potrdi nov predlog in določi končno število članov študijske skupine. Te tri kategorije so opredeljene na podlagi naslednjih meril: Kategorija A (zaprosila, ki se nanašajo na prednostne teme). V to kategorijo spadajo: — vsa zaprosila za pripravo raziskovalnih mnenj (Evropski parlament, prihodnja predsedstva Sveta, Komisija), — vsi sprejeti predlogi za pripravo mnenj na lastno pobudo, — nekatera obvezna in neobvezna zaprosila. Mnenja v tej kategoriji pripravijo študijske skupine z različnim številom članov (6, 9, 12, 15, 18, 21 ali 24 članov), ki imajo na voljo ustrezna sredstva. Kategorija B (obvezna ali neobvezna zaprosila, ki se nanašajo na teme drugotnega pomena ali nujne teme) Mnenja v tej kategoriji običajno pripravi samostojni ali glavni poročevalec. V izjemnih primerih in na podlagi sklepa predsedstva lahko zaprosilo kategorije B obravnava redakcijska skupina s tremi člani (kategorija B+). Število sej in delovnih jezikov določi predsedstvo. Kategorija C (obvezna ali neobvezna zaprosila izključno tehnične narave) Za zaprosila v tej kategoriji se pripravi standardno mnenje, ki ga predsedstvo predloži skupščini. Ta postopek ne vključuje niti imenovanja poročevalca niti obravnave v strokovni skupini, temveč izključno sprejetje ali zavrnitev na plenarnem zasedanju. Na obravnavi na plenarnem zasedanju skupščina najprej izrazi svoje mnenje za ali proti obravnavi zaprosil po omenjenem postopku in nato glasuje za ali proti standardnemu mnenju. 4. Za nujne zadeve se uporabljajo določbe člena 63 tega poslovnika.

Člen 34 Na predlog predsedstva lahko Odbor sklene pripraviti informativno poročilo, da bi proučil katerokoli vprašanje v zvezi s politikami Evropske unije in njihovim možnim razvojem.

Člen 35 Odbor lahko na predlog strokovne skupine, skupine ali tretjine članov pripravi resolucijo o aktualni temi, ki jo sprejme skupščina v skladu s členom 61(2). Osnutki resolucij so prednostno obravnavani na dnevnem redu plenarnega zasedanja.

Člen 36 1. Predsedstvo lahko s splošnimi sklepi ureja in s posebnimi sklepi odobri dejavnosti, ki so neposredno ali posredno povezane s posvetovalno funkcijo Odbora, zlasti: — vzpostavljanje, sestavo in upravljanje forumov, platform in drugih struktur Odbora za tematska posvetovanja ter način sodelovanja Odbora in njegovih članov v posvetovalnih strukturah, ki so jih ustanovile institucije Unije ali v katerih te institucije sodelujejo; — pripravo ali naročilo študij in njihovo objavo; — organizacijo delovnih obiskov in dogodkov zunaj sedeža; — ocenjevanje politik – o katerem odloči predsedstvo ali zanj zaprosijo institucije Unije – zlasti v obliki mnenj ali informativnih poročil v skladu s tem poslovnikom. „Ocenjevanje politik“ pomeni naknadno ocenjevanje določene politike ali zakonodaje, ki se že izvaja, in zajema presojo in zahteve organizacij, zastopanih v Odboru (2). 2. EESO z naknadnimi ocenami (informativnimi poročili) posreduje stališča organizacij civilne družbe o učinku politik EU. Naknadne ocene morajo biti kvalitativne in ciljno usmerjene. Pri ocenjevanju se upoštevajo družbeni, gospodarski in okoljski učinki. 3. O sodelovanju članov v zunanjih delovnih telesih odloča predsedstvo, ki to redno spremlja in ocenjuje. Zastopanost članov v zunanjih delovnih telesih mora biti uravnotežena in upoštevati načelo rotacije.

POGLAVJE II

ORGANIZACIJA DELA

A. DELO STROKOVNIH SKUPIN

Člen 37 1. Predsedstvo za pripravo mnenja ali informativnega poročila v skladu s členom 9(4) določi strokovno skupino, pristojno za pripravo dela. Če je zadeva nedvoumno v pristojnosti določene strokovne skupine, jo za zadevo zadolži predsednik in o tem obvesti predsedstvo. 2. Kadar želi strokovna skupina, zadolžena za pripravo mnenja, pridobiti mnenje posvetovalne komisije za spremembe v industriji (CCMI) ali kadar slednja želi izraziti svoje stališče do mnenja, ki je bilo dodeljeno strokovni skupini, lahko predsedstvo Odbora posvetovalni komisiji za spremembe v industriji odobri pripravo dopolnilnega mnenja o eni ali več točkah, ki so predmet zaprosila za mnenje. Takšen sklep lahko sprejme predsedstvo tudi na lastno pobudo. Predsedstvo organizira delo Odbora tako, da lahko posvetovalna komisija za spremembe v industriji pravočasno pripravi mnenje, da bi ga strokovna skupina lahko upoštevala. Za poročanje Odboru je pristojna samo strokovna skupina. Kljub temu pa mora svojemu mnenju priložiti dopolnilno mnenje posvetovalne komisije za spremembe v industriji. 3. Predsednik Odbora uradno obvesti predsednika pristojne strokovne skupine o odločitvi in roku, v katerem mora strokovna skupina delo zaključiti. 4. Člane Odbora obvesti o dodelitvi zadeve strokovni skupini in datumu plenarnega zasedanja, na katerem bo mnenje obravnavano.

Člen 38 Predsednik Odbora lahko v soglasju s predsedstvom strokovni skupini odobri izvedbo skupne seje z odborom Evropskega parlamenta ali s komisijo Odbora regij.

Člen 39 Strokovne skupine, ki so v skladu s poslovnikom zadolžene za pripravo mnenj, skličejo njihovi predsedniki.

Člen 40 1. Seje strokovnih skupin pripravijo njihovi predsedniki v sodelovanju s predsedstvom strokovnih skupin. 2. Sejam strokovne skupine predseduje njen predsednik, v njegovi odsotnosti pa eden izmed podpredsednikov.

Člen 41 1. Strokovne skupine so sklepčne, če je prisotnih ali zastopanih več kot polovica njenih članov. 2. V primeru nesklepčnosti predsednik sejo zaključi ter v roku in na način, ki se mu zdi ustrezen, vendar še isti dan, skliče novo sejo, ki je sklepčna ne glede na število prisotnih ali zastopanih članov.

Člen 42 Strokovna skupina sprejme mnenje na podlagi osnutka mnenja, ki ga pripravita poročevalec in morebitni soporočevalec.

Člen 43 1. Mnenje strokovne skupine vsebuje le besedila, ki jih je strokovna skupina sprejela v skladu s postopkom iz člena 61 tega poslovnika. 2. Zavrnjeni amandmaji se skupaj z navedbo rezultatov glasovanja priložijo mnenju, če so dobili vsaj četrtino oddanih glasov.

Člen 44 Predsednik strokovne skupine pošlje mnenje strokovne skupine skupaj z dokumenti, priloženimi v skladu s členom 43, predsedniku Odbora, predsedstvo pa ga nato čim prej predloži Odboru. Ti dokumenti so pravočasno na voljo članom Odbora.

Člen 45 Za vsako sejo strokovne skupine se sestavi kratek zapisnik. Ta zapisnik se predloži v potrditev strokovni skupini.

Člen 46 Predsednik lahko v soglasju s predsedstvom ali po potrebi s skupščino strokovno skupino zaprosi, da zadevo ponovno prouči, če meni, da niso bile upoštevane določbe tega poslovnika, ki se nanašajo na postopek priprave mnenja, ali da je treba zadevo dodatno proučiti.

Člen 47 1. Brez poseganja v člen 20(2) pripravljalno delo strokovnih skupin načeloma poteka v okviru študijskih skupin. 2. Poročevalec, ki mu pomaga strokovnjak in po potrebi eden ali več soporočevalcev, prouči zadevo, upošteva izražena stališča in na tej podlagi sestavi osnutek mnenja, ki ga pošlje predsedniku strokovne skupine. 3. Študijske skupine ne glasujejo.

B. DELO NA PLENARNIH ZASEDANJIH

Člen 48 Skupščina, ki jo sestavljajo vsi člani Odbora, se sestaja na plenarnih zasedanjih.

Člen 49 1. Zasedanja pripravlja predsednik v dogovoru s predsedstvom. Predsedstvo se zaradi organizacije dela sestane pred vsakim zasedanjem in po potrebi med zasedanjem. 2. Predsedstvo lahko za vsako mnenje določi čas za splošno razpravo na zasedanju.

Člen 50 1. Vsaj petnajst dni pred začetkom zasedanja predsednik vsem članom Odbora ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji pošlje predlog dnevnega reda, ki ga je sprejelo predsedstvo na predlog ožjega predsedstva v sodelovanju s predsedniki skupin. 2. Predlog dnevnega reda se na začetku zasedanja predloži skupščini v potrditev. Po potrditvi dnevnega reda je treba posamezne točke obravnavati na seji, za katero so bile načrtovane. Dokumenti, potrebni za razprave Odbora, se dajo na razpolago članom v skladu s členom 44.

Člen 51 1. Odbor je sklepčen, če je prisotnih ali zastopanih več kot polovica njegovih članov. 2. V primeru nesklepčnosti predsednik sejo zaključi in v roku, ki se mu zdi ustrezen, vendar med istim zasedanjem, skliče novo sejo, ki je sklepčna ne glede na število prisotnih ali zastopanih članov.

Člen 52 Pri potrjevanju dnevnega reda lahko predsednik po potrebi napove razpravo o aktualnem vprašanju.

Člen 53 Odbor lahko predlog dnevnega reda spremeni, da bi proučil predloge resolucij, predložene v skladu s postopkom iz člena 35.

Člen 54 1. Predsednik odpre zasedanje, vodi razprave in skrbi za spoštovanje poslovnika. Pri tem mu pomagata podpredsednika. 2. Predsednika v primeru odsotnosti nadomeščata podpredsednika. V primeru odsotnosti podpredsednikov ga nadomešča najstarejši član predsedstva. 3. Odbor odloča na podlagi dela strokovne skupine, pristojne za poročanje skupščini. 4. Če je strokovna skupina besedilo sprejela z manj kot petimi glasovi proti, lahko predsedstvo predlaga, da se ga uvrsti na dnevni red plenarnega zasedanja med zadeve, o katerih se glasuje po postopku brez razprave. Ta postopek se ne uporablja: — če mu nasprotuje najmanj petindvajset članov, — če so bili vloženi amandmaji za obravnavo na plenarnem zasedanju ali — če zadevna strokovna skupina sklene, da je treba o besedilu razpravljati na plenarnem zasedanju. 5. Če besedilo pri glasovanju na plenarnem zasedanju ne dobi večine glasov, ga lahko predsednik Odbora s soglasjem skupščine vrne pristojni strokovni skupini v ponovno proučitev ali imenuje glavnega poročevalca, ki na istem ali poznejšem zasedanju predloži nov osnutek besedila.

Člen 55 1. Amandmaje je treba oddati sekretariatu pred začetkom zasedanja v pisni obliki in s podpisi njihovih avtorjev. 2. Predsedstvo določi način vlaganja amandmajev, da zagotovi nemoten potek dela plenarne skupščine. 3. Odbor dovoli vlaganje amandmajev tudi pred začetkom seje, če jih podpiše najmanj petindvajset članov. 4. V amandmaju mora biti naveden del besedila, na katerega se nanaša, in kratka obrazložitev. Amandmaji, katerih oblika in vsebina se ponavljata, se obravnavajo skupaj. 5. Pri vsakem amandmaju imajo praviloma besedo samo član, ki je avtor amandmaja, en član, ki amandmaju nasprotuje, in poročevalec. 6. Med obravnavo amandmaja lahko poročevalec s soglasjem avtorja amandmaja ustno predstavi kompromisne predloge. V tem primeru skupščina glasuje le o kompromisnem predlogu. 7. Po potrebi lahko predsednik Odbora v dogovoru s predsednikom in poročevalcem pristojne strokovne skupine Odboru predlaga, da se amandmaji obravnavajo tako, da se ohrani skladnost končnega besedila.

Člen 56 1. Amandma ali sklop amandmajev, ki izražajo popolnoma drugačno stališče od mnenja strokovne skupine ali posvetovalne komisije, se opredelijo kot nasprotno mnenje. Nasprotno mnenje mora biti kratko in jedrnato ter samozadostno, kar pomeni, da mora vključevati sklepe in obrazložitev. 2. Skupine lahko predsedstvo zaprosijo, da enega ali več amandmajev opredeli kot nasprotno mnenje. 3. Predsedstvo sprejme sklep po tem, ko se je seznanilo s stališčem predsednika zadevne strokovne skupine ali posvetovalne komisije. 4. Predsedstvo lahko po tem, ko enega ali več amandmajev opredeli kot nasprotno mnenje, sklene, da se mnenje in nasprotno mnenje vrneta zadevni strokovni skupini ali posvetovalni komisiji v ponovno proučitev, če to omogočajo predpisani roki za sprejetje mnenja. 5. Če amandma ni vložen pravočasno, da bi predsedstvo lahko sprejelo sklep o opredelitvi za nasprotno mnenje, mora sklep o tem in o morebitni vrnitvi zadevnemu organu sprejeti skupščina na predlog razširjenega ožjega predsedstva in po posvetovanju s predsednikom zadevnega organa. 6. Če se v primeru iz odstavka 5 zadeva ne vrne zadevnemu organu ali se predlagano besedilo ne opredeli kot nasprotno mnenje, plenarna skupščina o vloženih amandmajih glasuje po enakem postopku kot za amandmaje skupin. 7. Nasprotno mnenje je sprejeto, če prejme večino glasov plenarne skupščine. Skupščina posebej glasuje o tem, ali se prvotno besedilo priloži sprejetemu mnenju. Prvotno besedilo se priloži novemu besedilu, če prejme najmanj četrtino oddanih glasov. 8. Nasprotno mnenje se priloži prvotnemu mnenju, čeprav ne prejme večine glasov, če prejme najmanj četrtino oddanih glasov.

Člen 57 1. Predsednik lahko na lastno pobudo ali na zahtevo člana Odbor pozove, da sprejme sklep o omejitvi časa govora in števila govornikov, o prekinitvi zasedanja ali o koncu razprave. Po koncu razprave lahko član dobi besedo samo za pojasnitev glasovanja, vendar šele po koncu glasovanja in za čas, ki ga določi predsednik. 2. V primeru proceduralnih vprašanj lahko član v vsakem trenutku zaprosi za besedo in jo tudi prednostno dobi.

Člen 58 1. Za vsako plenarno zasedanje se sestavi zapisnik, ki se predloži Odboru v potrditev. 2. Končno različico zapisnika podpišeta predsednik in generalni sekretar Odbora.

Člen 59 1. Mnenja Odbora poleg navedbe pravne podlage vsebujejo tudi obrazložitev in stališče Odbora do celotne zadeve. 2. Rezultat glasovanja o celotnem besedilu mnenja se navede v postopkovnem delu mnenja. V primeru poimenskega glasovanja se navedejo imena glasovalcev. 3. Amandmaji z obrazložitvami, ki jih je plenarna skupščina zavrnila, se skupaj z rezultati glasovanja priložijo mnenju, če so prejeli vsaj četrtino oddanih glasov. Enako velja tudi za nasprotna mnenja. 4. Deli besedila mnenja strokovne skupine, ki so bili zavrnjeni zaradi amandmajev, ki jih je sprejela plenarna skupščina, se prav tako priložijo mnenju Odbora skupaj z rezultati glasovanja, če so prejeli vsaj četrtino oddanih glasov. 5. Če ima ena izmed skupin Odbora, ustanovljena v skladu s členom 30, ali interesna skupina predstavnikov ekonomskega in socialnega življenja, oblikovana v skladu s členom 31, drugačno in skupno stališče do zadeve, ki je bila predložena v obravnavo skupščini, se lahko to stališče po poimenskem glasovanju, s katerim se zaključi razprava o zadevi, povzame v kratki izjavi in priloži mnenju.

Člen 60 1. Mnenja, ki jih sprejme Odbor, in zapisnik zasedanja se pošljejo Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji. 2. Mnenja, ki jih sprejme Odbor, se lahko pošljejo katerikoli zainteresirani ustanovi ali organizaciji.

NASLOV III

SPLOŠNE DOLOČBE

POGLAVJE I

POSTOPEK GLASOVANJA

Člen 61 1. Veljavne oblike glasovanja so „za“, „proti“ ali „vzdržan“. 2. Pri sprejemanju besedil ali sklepov Odbora in njegovih organov odloča večina oddanih glasov „za“ ali „proti“, razen če poslovnik ne določa drugače. 3. Glasovanje je lahko javno, poimensko ali tajno. 4. Poimensko glasovanje o resoluciji, amandmaju, nasprotnem mnenju, celotnem mnenju ali kateremkoli drugem besedilu je upravičeno, če ga zahteva četrtina prisotnih ali zastopanih članov. 5. Člani se za različne naloge zastopanja izvolijo s tajnim glasovanjem. V ostalih primerih je glasovanje tajno, če to zahteva večina prisotnih ali zastopanih članov Odbora. 6. Če je izid glasovanja neodločen, je odločilen glas predsednika seje. 7. Če poročevalec amandma sprejme, ne pomeni, da se o njem ne glasuje.

POGLAVJE II

NUJNI POSTOPEK

Člen 62 1. V primerih, ki so nujni zaradi roka, ki ga Evropski parlament, Svet ali Komisija določi Odboru za predložitev mnenja, se lahko uporabi nujni postopek, če predsednik ugotovi, da je to potrebno za pravočasno sprejetje mnenja. 2. V primerih, ki so nujni za Odbor, lahko predsednik brez predhodnega posvetovanja s predsedstvom nemudoma sprejme vse potrebne ukrepe za nemoten potek dela Odbora. O tem obvesti člane predsedstva. 3. Ukrepi, ki jih sprejme predsednik, se na naslednji seji predložijo Odboru v potrditev.

Člen 63 1. V primerih, ki so nujni zaradi rokov, določenih strokovni skupini za pripravo mnenja, lahko njen predsednik s soglasjem predsednikov vseh treh skupin pri organizaciji njenega dela odstopa od določb tega poslovnika, ki se nanašajo na organizacijo dela strokovnih skupin. 2. Ukrepi, ki jih sprejme predsednik strokovne skupine, se na naslednji seji predložijo strokovni skupini v potrditev.

POGLAVJE III

ODSOTNOST IN NADOMEŠČANJE

Člen 64 1. Član Odbora, ki se ne more udeležiti seje, na katero je bil povabljen v skladu s pravili, mora o tem pred sejo obvestiti ustreznega predsednika. 2. Če je član Odbora odsoten na več kot treh zaporednih plenarnih zasedanjih, ne da bi ga kdo nadomeščal in brez upravičenega razloga, lahko predsednik po posvetovanju s predsedstvom in po pozivu članu, naj utemelji svojo odsotnost, prosi Svet, da člana razreši. 3. Če je član strokovne skupine odsoten na več kot treh zaporednih sejah, ne da bi ga kdo nadomeščal in brez upravičenega razloga, lahko predsednik strokovne skupine po pozivu članu, naj utemelji svojo odsotnost, od člana zahteva, da svoje mesto v strokovni skupini odstopi drugemu članu, in o tem obvesti predsedstvo Odbora.

Člen 65 1. Člani Odbora, ki se ne morejo udeležiti plenarnega zasedanja ali seje strokovne skupine, lahko, potem ko so o tem obvestili predsednika, svojo glasovalno pravico pisno prenesejo na drugega člana Odbora ali strokovne skupine. 2. Član na plenarnem zasedanju ali seji strokovne skupine ne more imeti več kot ene tako prenesene glasovalne pravice.

Člen 66 1. Člana, ki se ne more udeležiti seje, na katero je bil povabljen v skladu s pravili, lahko nadomesti drug član Odbora, vendar mora o tem neposredno ali prek tajništva skupine pisno obvestiti zadevnega predsednika. Ta možnost se ne uporablja za seje predsedstva Odbora ali komisije za finančne in proračunske zadeve. 2. Pooblastilo za nadomeščanje velja izključno za sejo, za katero je bilo dano. 3. Pri sestavljanju študijske skupine lahko vsak član zaprosi, da njegovo mesto člana v študijski skupini prevzame drug član Odbora. Nadomeščanja, ki velja za določeno zadevo in za celotno obdobje dela strokovne skupine pri tej zadevi, ni mogoče preklicati. Kadar pa se delo študijske skupine nadaljuje po koncu dvoinpolletnega ali petletnega mandata, veljavnost nadomeščanja preneha z iztekom mandata, v katerem je bil sprejet sklep o njem.

POGLAVJE IV

JAVNOST DELA IN OBVEŠČANJE O DELU ODBORA

Člen 67 1. Odbor svoja mnenja objavi v Uradnem listu Evropske unije po postopku, ki sta ga po posvetovanju s predsedstvom Odbora določila Svet in Komisija. 2. Sestava Odbora, predsedstva in strokovnih skupin ter vse spremembe se prav tako objavijo v Uradnem listu Evropske unije in na spletni strani Odbora.

Člen 68 1. Odbor zagotavlja preglednost svojih odločitev v skladu z določbami drugega odstavka člena 1 Pogodbe o Evropski uniji. 2. Generalni sekretar je zadolžen za sprejemanje ukrepov za zagotavljanje dostopa javnosti do ustreznih dokumentov. 3. Vsak državljan Evropske unije lahko v skladu s četrtim odstavkom člena 24 Pogodbe o delovanju Evropske unije piše Odboru v enem od uradnih jezikov in tudi prejme odgovor v istem jeziku.

Člen 69 1. Plenarna zasedanja Odbora in seje strokovnih skupin so javne. 2. Določene razprave, ki se ne nanašajo na posvetovalno delo, se lahko s sklepom Odbora, sprejetim na prošnjo določene institucije ali organa ali na predlog predsedstva, razglasijo za zaupne. 3. Druge seje niso javne. V upravičenih primerih, o katerih presoja predsednik seje, so lahko na sejah kot opazovalci prisotne tudi druge osebe.

Člen 70 1. Člani institucij Evropske unije se lahko udeležijo sej Odbora in njegovih organov ter prevzamejo besedo. 2. Člani drugih institucij in pooblaščeni uradniki institucij in organov so lahko povabljeni na seje Odbora in prevzamejo besedo ali odgovarjajo na vprašanja pod vodstvom predsednika seje.

POGLAVJE V

NAZIVI, PRIVILEGIJI, IMUNITETE, STATUT ČLANOV IN KVESTORJI

Člen 71 1. Člani Odbora imajo naziv „član Evropskega ekonomsko-socialnega odbora“. 2. Za člane Evropskega ekonomsko-socialnega odbora se uporabljajo določbe člena 10 Poglavja IV Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ki je priloga k Pogodbama.

Člen 72 1. V statutu članov so navedene pravice in dolžnosti članov Odbora ter predpisi, ki urejajo njihovo dejavnost in odnose z institucijo in njenimi službami. Zajete so tudi sankcije v primeru neprimernega vedenja. V statutu so določeni tudi ukrepi v primeru kršitve poslovnika ali statuta članov. 2. Poslovniku je priložen kodeks ravnanja, v katerem so opredeljene in pojasnjene obveznosti članov Odbora in njihovih namestnikov. 3. Člani se na začetku mandata s podpisom zavežejo k spoštovanju kodeksa ravnanja, ki ga je sprejela skupščina. Ravnanje članov izhaja iz medsebojnega spoštovanja in temelji na vrednotah in načelih, določenih v Pogodbah. Člani ravnajo dostojanstveno in spoštujejo ugled Odbora. Člani se v razpravah vzdržijo žaljivega, rasističnega, seksističnega ali ksenofobičnega govora ali obnašanja. V primeru nespoštovanja teh standardov in pravil se lahko uporabijo ukrepi iz kodeksa ravnanja. Uporaba tega člena ne omejuje svobode govora članov. Temelji na polnem spoštovanju pravic članov, kakor so določene v primarni zakonodaji Unije in statutu članov. Temelji na načelu preglednosti in se izvaja tako, da so člani seznanjeni z ustreznimi določbami in da je vsak član posebej obveščen o svojih pravicah in dolžnostih. Kadar oseba, ki jo zaposluje član, ali druga oseba, ki ji je član omogočil dostop do prostorov ali opreme Odbora, ne spoštuje navedenih pravil ravnanja, se lahko zadevnemu članu, če je to primerno, naložijo sankcije, opredeljene v kodeksu ravnanja. Sankcije v primeru nespoštovanja pravil ravnanja so vključene v kodeks ravnanja, ki ga je sprejela skupščina. Odbor se zgleduje po pravilih Evropskega parlamenta, v kolikor so združljiva s statutom članov Odbora, in v ta namen vzpostavi ustrezna delovna telesa. Ustanovi se posvetovalni odbor o ravnanju članov (v skladu s kodeksom ravnanja članov EESO). 4. Člani ob svojem imenovanju podajo izjavo o vseh finančnih in drugih interesih, ki bi lahko vplivali na njihovo delo v Odboru. Vsaj enkrat letno izrecno potrdijo vsebino te izjave in jo popravijo, čim se spremenijo njihove razmere. Statut članov in kodeks ravnanja članov in namestnikov določata tudi ukrepe v primeru kršitev poslovnika, kodeksa ravnanja ali statuta članov.

Člen 73 1. Skupščina na predlog predsedstva za vsako obdobje dveh let in pol med svojimi člani, ki v Odboru nimajo nobenih drugih stalnih odgovornosti, izvoli šest članov, in sicer tri ženske in tri moške, ki sestavljajo posvetovalni odbor o ravnanju članov. 2. V primeru domneve, da je član kršil kodeks ravnanja EESO, posvetovalni odbor o ravnanju članov kateremukoli članu na njegovo osebno zahtevo zaupno v 30 koledarskih dneh poda smernice o razlagi in izvajanju določb tega kodeksa ravnanja. Član se lahko zanese na te smernice. 3. Na zahtevo predsednika posvetovalni odbor o ravnanju članov tudi presoja o domnevnih kršitvah kodeksa ravnanja in predsedniku svetuje glede morebitnih ukrepov.

Člen 74 Skupščina na predlog predsedstva za vsako obdobje dveh let in pol izmed svojih članov, ki v Odboru nimajo nobenih drugih stalnih odgovornosti, izvoli tri člane, ki sestavljajo skupino kvestorjev, katere naloge so: a) nadzor in zagotavljanje pravilnega izvajanja statuta članov, b) oblikovanje ustreznih predlogov za izboljšanje statuta članov, c) prizadevanje, z ustreznimi pobudami, za razrešitev dvomov ali sporov glede izvajanja statuta članov, d) zagotavljanje stikov med člani Odbora in generalnim sekretariatom pri izvajanju statuta članov.

POGLAVJE VI

PRENEHANJE MANDATA ČLANOV, NEZDRUŽLJIVOST

Člen 75 1. Mandat članov Odbora poteče ob koncu petletnega mandatnega obdobja, ki ga ob prenovi Odbora določi Svet. 2. Mandat članov Odbora preneha zaradi odstopa, razrešitve, smrti, višje sile ali nezdružljivosti funkcij. 3. Funkcija članov Odbora ni združljiva s funkcijo člana vlade ali parlamenta, institucije Evropske unije, Odbora regij in upravnega odbora Evropske investicijske banke ter s funkcijo zaposlenega uradnika ali uslužbenca Evropske unije. 4. Član svoj odstop pisno sporoči predsedniku Odbora. 5. Do razrešitve pride v okoliščinah iz člena 64(2) tega poslovnika. Če se Svet odloči za razrešitev člana, mora izvesti postopek zamenjave. 6. O odstopu, smrti, višji sili ali nezdružljivosti funkcije predsednik Odbora obvesti Svet, ki potrdi sprostitev sedeža in sproži postopek zamenjave. Član, ki odstopa, opravlja svojo funkcijo do pravnomočnosti imenovanja njegovega naslednika, razen v primeru drugačnega obvestila člana v odstopu. 7. V vseh primerih iz drugega odstavka tega člena se imenuje naslednik za preostanek tekočega mandatnega obdobja.

Člen 76 1. Skupščina lahko na predlog predsedstva, za katerega so glasovale najmanj tri četrtine članov predsedstva, glasuje o nezaupnici predsedniku Odbora zaradi resnih in ustrezno preverjenih razlogov. V tem primeru se ta predlog uvrsti na začetek dnevnega reda naslednjega plenarnega zasedanja. 2. Skupščina odloča s tajnim glasovanjem in brez možnosti prenosa glasovalne pravice, najprej pa po vrsti zasliši po enega člana vsake skupine ter člane ožjega predsedstva, ki želijo izraziti svoje mnenje, in nazadnje predsednika. Predlog o nezaupnici je sprejet, če je zanj glasovala tričetrtinska večina prisotnih članov. V nasprotnem primeru je nezaupnica zavrnjena. 3. Če je predlog o nezaupnici sprejet, skupščina takoj začne postopek zamenjave predsednika z drugim članom iz njegove skupine. V ta namen skupščino začasno vodi podpredsednik Odbora iz skupine, katere član naj bi naslednji predsedoval EESO. 4. Če skupščina zamenjave ne more izvesti takoj, se njeno delo prekine, da lahko skupine oblikujejo predlog, nato pa jo član, ki jo začasno vodi, znova skliče, po možnosti še isti dan. 5. Član, ki zamenja predsednika in prihaja iz iste skupine, ostane na položaju do konca prvotno predvidenega mandata.

POGLAVJE VII

UPRAVA ODBORA

Člen 77 1. Odboru pomaga sekretariat, ki ga vodi generalni sekretar. Generalni sekretar je pri opravljanju svojih dolžnosti podrejen predsedniku, ki zastopa predsedstvo. 2. Generalni sekretar se udeležuje sej predsedstva, kjer ima svetovalno vlogo in sestavlja zapisnik. 3. Generalni sekretar pred predsedstvom slovesno priseže, da bo svoje naloge opravljal vestno in povsem nepristransko. 4. Generalni sekretar izvaja sklepe, ki jih sprejmejo skupščina, predsedstvo in predsednik v skladu s tem poslovnikom, in predsedniku vsake tri mesece predloži pisno poročilo o merilih in določbah za izvajanje, ki se uporabljajo ali načrtujejo v zvezi z upravnimi, organizacijskimi in kadrovskimi vprašanji. 5. Generalni sekretar lahko prenese svoja pooblastila v mejah, ki jih določi predsednik. 6. Predsedstvo na predlog generalnega sekretarja sprejme tak organizacijski načrt generalnega sekretariata, da ta lahko zagotavlja nemoteno delovanje Odbora in njegovih organov ter podpira člane pri izvajanju njihovega mandata, zlasti pri organiziranju sej in pripravi mnenj. 7. Pooblastila, ki jih ima generalni sekretar na podlagi prenosa pooblastil predsednika Odbora, so začasna: iztečejo se najpozneje ob koncu mandata predsednika Odbora.

Člen 78 Postopek, ki se uporablja za imenovanje novega generalnega sekretarja, je naslednji: 1. Predsedstvo: — odloči o statusu delovnega mesta generalnega sekretarja (uradnik ali začasni uslužbenec), imenuje tričlansko redakcijsko komisijo in nato odobri besedilo objave prostega delovnega mesta; — imenuje komisijo za predizbor, ki jo sestavlja šest članov Odbora, in določi rok, do katerega mu mora ta komisija predstaviti rezultate svojega dela. 2. Naloga komisije za predizbor je pregledati kandidature, opraviti razgovore in pripraviti utemeljeno poročilo s prednostno razvrstitvijo kandidatov glede na njihove sposobnosti in v skladu s postopkom in merili, opredeljenimi v objavi prostega delovnega mesta, ter predlagati kandidata ali seznam kandidatov za delovno mesto. 3. Komisija za predizbor deluje povsem neodvisno, nepristransko in zaupno, na podlagi meril, ki jih opredeli predsedstvo ob ustanovitvi te komisije. Pri tem ji pomagajo pristojne službe sekretariata Odbora, po potrebi pa lahko zaprosi tudi za pomoč zunanjih strokovnjakov. 4. Predsedstvo po pregledu poročila komisije za predizbor sprejme končno odločitev z glasovanjem, ki po potrebi poteka v več krogih. Kandidat, za katerega pri prvem glasovanju glasuje več kot polovica članov predsedstva, vključno z odsotnimi člani predsedstva, je izbran in drugi krog glasovanja ni potreben. Če v prvem krogu noben kandidat ne izpolni tega pogoja, predsedstvo v drugem krogu glasuje o dveh kandidatih, ki sta v prvem krogu prejela največje število glasov. Izbran je kandidat, ki v drugem krogu prejme največ glasov prisotnih članov predsedstva. V primeru enakega števila glasov, zaradi katerega po prvem krogu ni mogoče ohraniti samo dveh kandidatov ali po drugem krogu izbrati generalnega sekretarja, se čim prej skliče nova seja predsedstva, namenjena izboru generalnega sekretarja.

Člen 79 1. Vsa pooblastila, ki jih Kadrovski predpisi za uradnike Evropske unije dajejo organu za imenovanja in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije dajejo organu, pooblaščenemu za sklepanje pogodb o zaposlitvi, v primeru generalnega sekretarja izvaja predsedstvo. 2. V skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropske unije je organ za imenovanja: — v primeru namestnikov generalnega sekretarja in direktorjev predsedstvo na predlog generalnega sekretarja, kar zadeva izvajanje členov 29, 30, 31, 40, 41, 49, 50, 51, 78 in 90(1) kadrovskih predpisov, kar zadeva ostale določbe kadrovskih predpisov, vključno s členom 90(2), pa predsednik Odbora na predlog generalnega sekretarja; — v primeru: — namestnikov direktorjev in — vodij enot predsednik Odbora na predlog generalnega sekretarja in po posvetovanju z razširjenim ožjim predsedstvom; — v primeru uradnikov funkcionalne skupine AD, ki ne opravljajo vodstvenih nalog na ravni vodje enote ali višji ravni, in uradnikov funkcionalnih skupin AST in AST/SC, generalni sekretar. 3. V skladu s pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev je organ, pooblaščen za sklepanje pogodb o zaposlitvi: — v primeru začasnega osebja, imenovanega na mesto namestnika generalnega sekretarja ali direktorja, predsedstvo na predlog generalnega sekretarja, kar zadeva izvajanje členov 11, 17, 33 in 48 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev, kar zadeva ostale določbe pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev, pa predsednik Odbora na predlog generalnega sekretarja; — v primeru začasnega osebja, imenovanega na mesto namestnika direktorja ali vodje enote, predsednik Odbora na predlog generalnega sekretarja; — v primeru začasnega osebja funkcionalne skupine AD, ki ne opravlja vodstvenih nalog na ravni vodje enote ali na višji ravni, in začasnega osebja funkcionalnih skupin AST in AST/SC, generalni sekretar; — v primeru posebnih svetovalcev in pogodbenih uslužbencev pa generalni sekretar. 4. Pooblastila, ki jih ima Odbor v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov pri izvajanju splošnih izvedbenih določb kadrovskih predpisov in pravil, ki jih sporazumno sprejmejo institucije, izvaja predsednik Odbora. Pooblastila za izvajanje drugih, splošnih določb izvaja generalni sekretar. 5. Predsedstvo, predsednik Odbora in generalni sekretar lahko prenesejo pooblastila, ki jih imajo na podlagi tega člena. 6. Akti o prenosu iz prejšnjega odstavka določajo obseg prenesenih pooblastil in njihovo vsebinsko in časovno omejitev ter ali lahko imetniki prenesenih pooblastil to pravico prenesejo naprej. 7. Za imenovanje uradnikov na delovna mesta namestnika generalnega sekretarja, direktorja, namestnika direktorja in vodje enote za posvetovalno delo: — se prosto delovno mesto istočasno objavi v vseh institucijah EU, — generalni sekretar pred pregledom kandidatur določi ocenjevalna merila na podlagi objave prostega delovnega mesta, — pri pregledu kandidatur generalnemu sekretarju pomagajo trije člani predsedstva, — na koncu postopka generalni sekretar predsedstvu poda predlog za imenovanje, na podlagi katerega predsedstvo sprejme odločitev.

Člen 80 1. Skupine imajo tajništva, ki so neposredno podrejena predsedniku skupine. 2. V primeru uradnikov, napotenih v skupine na podlagi druge alinee člena 37(a) kadrovskih predpisov, se pooblastila organa za imenovanja glede uporabe člena 38 kadrovskih predpisov, vključno z odločitvami glede njihovega poklicnega razvoja v skupini, izvajajo na predlog predsednika skupine. Kadar se uradnik, ki je bil napoten v skupino, vrne v sekretariat Odbora, se ga uvrsti v razred, do katerega bi bil upravičen kot uradnik. 3. V primeru začasnih uslužbencev, napotenih v skupine na podlagi člena 2(c) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev, se pooblastila organa za sklepanje pogodb glede uporabe tretjega odstavka člena 8, člena 9 in tretjega odstavka člena 10 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev izvajajo na predlog predsednika skupine.

Člen 81 1. Predsednik ima svoj kabinet. 2. Uslužbenci predsednikovega kabineta se zaposlijo v okviru proračuna za začasno osebje. Pooblastila organa za sklepanje pogodb o zaposlitvi izvaja predsednik.

Člen 82 1. Generalni sekretar predsedstvu vsako leto do 1. junija predloži osnutek letnega načrta prihodkov in odhodkov Odbora za naslednje proračunsko leto. Komisija za finančne in proračunske zadeve prouči osnutek, preden o njem razpravlja predsedstvo, in po potrebi oblikuje pripombe ali predlaga spremembe. Predsedstvo pripravi letni načrt prihodkov in odhodkov Odbora. Posreduje ga v skladu s postopkom in v roku, ki ga določa finančna uredba, ki se uporablja za splošni proračun Unije. 2. Predsednik Odbora izvršuje načrt prihodkov in odhodkov ali zagotovi njegovo izvrševanje v skladu s finančno uredbo, ki se uporablja za splošni proračun Unije.

Člen 83 1. Za svetovanje predsedniku Odbora in predsedstvu na področju revizije se ustanovi revizijski odbor. Svoje naloge opravlja popolnoma neodvisno, pri čemer spoštuje finančno uredbo, ki se uporablja za splošni proračun Unije, in zlasti pooblastila in naloge notranjega revizorja. Revizijski odbor nadzoruje zlasti vse postopke poročanja in sisteme notranjega nadzora ter vse postopke spremljanja spoštovanja zakonodaje, pravil, strokovnih in etičnih standardov ter kodeksov ravnanja. 2. Revizijski odbor svoja poročila predloži predsedniku Odbora, ki jih nemudoma pošlje predsedstvu. 3. Struktura, sestava, pristojnosti in pravila delovanja revizijskega odbora se določijo s sklepom predsedstva. 4. Člane revizijskega odbora imenuje predsedstvo na predlog skupin. Članstvo v revizijskem odboru ni združljivo s članstvom v predsedstvu Odbora, komisiji za finančne in proračunske zadeve ali skupini kvestorjev. 5. Revizijski odbor sprejeme notranja pravila za izpolnjevanje svoje vloge in namena ter za izvajanje svojih pristojnosti, pravic in obveznosti v skladu s tem členom. 6. Postopek zamenjave člana revizijskega odbora je enak postopku iz prvega pododstavka odstavka 4 tega člena.

Člen 84 Korespondenca, namenjena Oboru, se naslovi na predsednika ali na generalnega sekretarja.

POGLAVJE VIII

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 85 Izrazi, ki se uporabljajo za funkcije in naloge, navedene v tem poslovniku, veljajo za oba spola.

Člen 86 1. Odbor lahko z absolutno večino svojih članov odloča o reviziji tega poslovnika. 2. Za revizijo poslovnika Odbor oblikuje delovno skupino, imenovano „komisija za poslovnik“. Odbor imenuje glavnega poročevalca, ki pripravi osnutek novega poslovnika. 3. Skupščina po tem, ko sprejme poslovnik z absolutno večino, podaljša mandat komisije za poslovnik za največ šestdeset dni, da bi ta po potrebi oblikovala predlog sprememb izvedbenih določb, ki ga predloži predsedstvu, ta pa o njem odloča po posvetovanju s skupinami. 4. Začetek veljavnosti novega poslovnika in sprememb izvedbenih določb se določi, ko jih Odbor sprejme.

Člen 87 Ta poslovnik začne veljati 15. marca 2019.

TRETJI DEL

STVARNO KAZALO POSLOVNIKA

KAZALO

A

AKTUALNA VPRAŠANJA 52

AMANDMAJI 55

amandma na celotno besedilo (glej NASPROTNO MNENJE) 56

amandmaji strokovne skupine glej STROKOVNE SKUPINE

oblika 55

pregled 55

vlaganje 55

zavrnitev amandmaja 59

Č

ČAS GOVORA, OMEJITVE 57

ČLANI ODBORA

mandat, privilegiji in imunitete 2 in 71

nadomeščanje 66

namestniki 21

nezdružljivost 75

odsotnost 64 in 65

odstop 75

prenehanje mandata 75

prenos glasovalne pravice 65

statut članov 72 in 74

D

DELEGACIJE ODBORA 29

DNEVNI RED PLENARNEGA ZASEDANJA 50, 52, 53 in 76

DOKUMENTI

javnost dela in obveščanje o delu Odbora 67 in 68

korespondenca 84

G

GENERALNI SEKRETAR

naloge 77, 79 in 82

postopek imenovanja 78

GENERALNI SEKRETARIAT 77 in 79

GLASOVANJE

kolektivne izjave o glasovanju (ali izjave manjšine) 59

oblike glasovanja 61

obrazložitev glasovanja 57

postopek glasovanja brez razprave 54

prenos glasovalne pravice 65

GLAVNI POROČEVALEC 23, 54 in 86

I

IMENOVANJE URADNIKOV IN USLUŽBENCEV 79 in 80

IMUNITETE 2 in 71

INFORMATIVNA POROČILA 22, 34 in 37

INTERESNE SKUPINE

ustanovitev, sestava in odobritev 31

IZJAVA O GLASOVANJU člana glej GLASOVANJE, obrazložitev glasovanja

IZJAVA O GLASOVANJU skupine ali interesne skupine 59

IZVEDBENE DOLOČBE 9 in 86

J

JAVNOST DELA IN OBVEŠČANJE O DELU ODBORA 67 do 70

JAVNOST ZASEDANJ IN SEJ 69 in 70

K

KODEKS RAVNANJA ČLANOV EESO 72

KOMISIJA ZA FINANČNE IN PRORAČUNSKE ZADEVE (CAF) 11

KOMISIJA ZA KOMUNICIRANJE (COCOM) 12

KOMISIJA ZA POSLOVNIK 86

KOMISIJA ZA PRIPRAVO VOLITEV 7

KVESTORJI 74

M

MEDINSTITUCIONALNO SODELOVANJE 10

MNENJE

glasovanje glej GLASOVANJE

mnenje na lastno pobudo 32

mnenje strokovne skupine (glej STROKOVNE SKUPINE, priprava mnenja) 33

objava 67

oblika in vsebina 59

pošiljanje

*mnenje Odbora 60

razvrstitev mnenj v kategorije (A, B in C) 33

spremljanje mnenja 20

vrnitev mnenja strokovni skupini 46 in 54

zaprosilo za mnenje 32 in 33

N

NAČRT PRIHODKOV IN ODHODKOV 82

NAČRTOVANJE DELA 13

NAJSTAREJŠI ČLAN 1

NAMESTNIKI 21

NASPROTNO MNENJE 56 in 59

NEZAUPNICA 76

NEZDRUŽLJIVOST

za člane 75

NUJNI POSTOPEK 62 in 63

na ravni Odbora 62

na ravni strokovnih skupin 63

O

ODBOR

delovanje 48 do 54

konstituiranje 1 in 2

sklic 1 in 32

zastopanje 14

ODSOTNOST članov 64, 65 in 66

ODSTOP 75

OPAZOVALNE SKUPINE 24

ORGANI ODBORA 2

ORGANIZIRANA CIVILNA DRUŽBA (glej preambulo) 28 in 29

OŽJE PREDSEDSTVO ODBORA

delovni program 14 in 16

izvolitev predsednika 4 do 7 in 30

kabinet predsednika 81

naloge predsednika

*finančne in proračunske pristojnosti 11

*imenovanje uradnikov 79

*priprava zasedanj 49 in 50

*sklic Odbora 32

*sklic predsedstva 9

*vodenje razprav 54, 55 in 57

*zastopanje 14

poročilo o delu predsednika 14

zamenjava predsednika po sprejeti nezaupnici 76

P

PODODBORI 22

PODPREDSEDNIKA

izvolitev 7

naloge 15 in 16

POSVETOVALNA KOMISIJA ZA SPREMEMBE V INDUSTRIJI 27 in 37

POSVETOVALNE KOMISIJE 27

POSVETOVALNI ODBOR O RAVNANJU ČLANOV 73

POSVETOVANJE

z zunanjimi osebami 25

PREDSEDNIK ODBORA glej OŽJE PREDSEDSTVO ODBORA

PREDSEDSTVA STROKOVNIH SKUPIN

izvolitev 19

sestava 19

trajanje mandata 19

PREDSEDSTVO ODBORA

imenovanje uradnikov 79

izvajanje sklepov 77

izvolitev 4 do 8

nadomeščanje člana 8

naloge in pravila delovanja 9

razlaganje poslovnika 9

sestava 4

sklic 9

trajanje mandata 4

PRENOS GLASOVALNE PRAVICE 65

PRIVILEGIJI IN IMUNITETE 2 in 71

PROCEDURALNO VPRAŠANJE 57

PRORAČUN

izvrševanje proračuna 11 in 82

komisija za finančne in proračunske zadeve (CAF) 11

načrt prihodkov in odhodkov 82

R

RAZLAGA POSLOVNIKA 9

RAZPRAVE 54

RAZREŠITEV 75

RAZŠIRJENO OŽJE PREDSEDSTVO 16

REDAKCIJSKE SKUPINE 20

RESOLUCIJE 35 in 53

REVIZIJA POSLOVNIKA 86

REVIZIJSKI ODBOR 83

S

SKLEPČNOST

plenarno zasedanje 51

strokovna skupina 41

SKUPINE

organ za imenovanja 80

sestava in organizacija 30

tajništva skupin 30 in 80

vloga skupin 30

SKUPNE SEJE 38

SKUPNI POSVETOVALNI ODBORI 29

SKUPŠČINA

dnevni red 50, 52 in 53

javnost sej 69 in 70

javnost sklepov 68

organizacija dela 48 do 60

potek razprav 54

priprava zasedanj 49 in 50

proceduralno vprašanje 57

sklepčnost 51

udeležba institucij 70

vrnitev mnenja strokovni skupini 46 in 54

zapisnik 58

zasedanja 48

SOPOROČEVALCI 20 in 47

SPREMLJANJE MNENJ 9

STALNE ŠTUDIJSKE SKUPINE 20

STATUT ČLANOV 72

STROKOVNE SKUPINE

amandma 55

informativno poročilo 22, 34 in 37

izvolitev članov 18

javnost sej 69 in 70

mnenje 20, 43 in 44

nadomeščanje člana 18

naloge 20

nujni postopek 63

odsotnost 64, 65 in 66

potek dela 37 do 47

predsedstvo (glej PREDSEDSTVO STROKOVNIH SKUPIN) 19

priprava mnenja 42 in 43

pristojnosti 17

seje 39 in 40

sestava 18

sklepčnost 41

sklic 39

skupne seje 38

strokovnjaki 26

število članov 18

število strokovnih skupin 17

trajanje mandata članov 18

ustanovitev 17

zapisnik 45

STROKOVNJAKI 26

STRUKTURIRANI DIALOG S CIVILNO DRUŽBO 28 in 29

Š

ŠTUDIJSKE SKUPINE

nadomeščanje člana 66

namestniki 21

ustanovitev 20 in 47

vloga in sestava 20 in 47

T

TAJNIŠTVA SKUPIN 80

U

UPRAVA ODBORA 77 do 84

URADNI LIST 67

V

VEČINA

A) za volitve

predsedstvo Odbora

*člani 4 in 7

*podpredsednik 4 in 7

*predsednik 4 in 7

B) v postopku sprejemanja sklepov

revizija poslovnika 86

sklic predsedstva Odbora 9

študijske skupine in poročevalci 20 in 47

VOLITVE

ožje predsedstvo in predsedstvo Odbora 4 do 8

ožje predsedstvo in predsedstvo strokovnih skupin 19

VRNITEV MNENJA STROKOVNI SKUPINI 46 in 54

Z

ZAČETEK VELJAVNOSTI POSLOVNIKA 87

ZAPISNIK

plenarno zasedanje 58

strokovna skupina 45

ZAPROSILA 32 in 33

ZAPROSILA ZA MNENJE 32 in 33

ZASTOPANJE ODBORA 14

ZUNANJI ODNOSI ODBORA 14, 28 in 29

ČETRTI DEL

KODEKS RAVNANJA ČLANOV EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA

Člani Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (v nadaljnjem besedilu: Odbor) so –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 2 (3), 3 (4) in 13(4) (5),

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 300 do 304 (6),

ob upoštevanju določb člena 10 Poglavja IV Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije, priloženega Pogodbam;

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 8, 10, 19, 25, 43(2), 46, 50, 59(1), 91(1), 95(3), 100(2), 113, 114, 115, 148(2), 149, 151, 153, 156, 157(3), 159, 164, 165(4)(prva alinea), 166(4), 168(4) in (5), 169(3), 172, 173(3), 175, 177, 178, 182, 188, 192 in 194(2) o svetovalni funkciji Odbora (7),

ob upoštevanju poslovnika (8) in statuta članov (9) Odbora,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

ker je treba brez poseganja v veljavne določbe statuta članov in poslovnika v obliki kodeksa ravnanja določiti nekatere obveznosti, ki izhajajo iz navedenih določb,

ker člani Odbora v času svojega mandata v skladu s členom 300 Pogodbe o delovanju Evropske unije opravljajo svoje naloge popolnoma neodvisno in v splošnem interesu Unije in evropske javnosti. Pri opravljanju svojih nalog in med potjo do kraja seje in nazaj uživajo privilegije in imunitete, določene s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropske unije (10). V času svojega mandata ravnajo spoštljivo in pošteno,

ker je treba kodeks ravnanja, ki opredeljuje in pojasnjuje obveznosti članov Odbora in njihovih namestnikov, revidirati, da se upoštevajo izkušnje, pridobljene z njegovo uporabo, in visoki etični standardi, ki se pričakujejo od članov Odbora, –

na predlog kvestorjev Odbora, po posvetovanju s predsedstvom Odbora in z glasovanjem plenarne skupščine sprejeli ta kodeks ravnanja.

Kodeks ravnanja velja za vse odnose med člani ter odnose med člani in zaposlenimi v Odboru.

Člani na začetku svojega mandata podpišejo ta kodeks ravnanja, ki je bil sprejet na plenarnem zasedanju 20. februarja 2019.

Člen 1 Splošna načela 1. Kodeks ravnanja velja za člane Odbora in njihove namestnike. 2. Člani Odbora so predstavniki različnih skupin gospodarskih in družbenih akterjev in so imenovani za dobo petih let. Imenuje jih Svet (11) na predlog njihovih vlad. 3. Člani Odbora „opravljajo svoje naloge popolnoma neodvisno“ (12) in v skladu s Pogodbo niso vezani na nikakršna obvezujoča navodila. 4. Člani Odbora se zgledujejo in ravnajo po naslednjih splošnih načelih ravnanja: integriteta, preglednost, marljivost, poštenost, odgovornost in spoštovanje ugleda Odbora. 5. Člani Odbora opravljajo svoje naloge popolnoma neodvisno ter v splošnem interesu Evropske unije in evropske javnosti. 6. V skladu s členoma 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah člani Odbora pri opravljanju svojih nalog zagotavljajo spodbujanje, učinkovito zaščito in spoštovanje pravic in vrednot, kot so človekovo dostojanstvo, nediskriminacija, strpnost, svoboda, solidarnost, načelo pravne države ter enakost žensk in moških (13). 7. Med sodelovanjem pri dejavnostih Odbora morajo člani zagotoviti, da njihov osebni interes ne prevlada nad splošnim interesom Evropske unije (14).

Člen 2 Obseg funkcij 1. Člani Odbora opravljajo svetovalno funkcijo Odbora (15). 2. Člani Odbor stalno zastopajo, vendar na sedežu Odbora niso stalno prisotni. 3. Člani svoje naloge opravljajo v duhu plodnega sodelovanja. 4. Pri opravljanju svojih nalog člani spodbujajo demokracijo in vrednote, ki temeljijo na človekovih pravicah. 5. Člani v celoti izpolnjujejo naloge člana Odbora in prispevajo k posvetovalnemu delu. 6. Člani si prizadevajo za spremljanje mnenj Odbora.

Člen 3 Svoboda, neodvisnost in spoštovanje Člani se zavežejo, da bodo pri izvajanju svojih nalog in v skladu s členom 1(4) tega kodeksa dosegli najboljše možno soglasje v duhu vzajemnega spoštovanja svobode posameznika in v interesu vseh, ne glede na odločitve, ki jih sprejemajo v zasebnem življenju (16).

Člen 4 Dostojanstvo 1. Brez poseganja v svobodo izražanja se člani zavežejo, da bodo pri opravljanju svojih nalog spoštovali dostojanstvo na delovnem mestu. Vzdržijo se vseh oblik nadlegovanja in takšno ravnanje obsojajo (17). 2. Člani se zavežejo, da bodo ustrezno uporabljali svojo imuniteto in možnosti, ki so jim dane, v interesu Odbora in svetovalne funkcije. 3. Člani izpolnjujejo zahteve glede zaupnosti, kadar tako določata Pogodba in statut članov (18).

Člen 5 Integriteta in finančna preglednost 1. Člani za opravljanje svoje svetovalne funkcije prejemajo nadomestila, ki jih določi Svet (19), ne pa plačil Odbora. 2. Stroškov za službene poti, ki jim jih povrne Odbor, ne sme še enkrat povrniti tretja stran (20). 3. Čeprav so mnenja, o katerih glasujejo, povsem svetovalne narave, v skladu z načelom preglednosti predsedniku Odbora ob nastopu funkcije posredujejo izjavo o svojih finančnih interesih. 4. Obveznost posredovanja izjave o finančnih interesih je za člane Odbora začela veljati leta 2011. Izjava o finančnih interesih vsebuje informacije, navedene v členu 5a statuta članov (21).

Člen 6 Navzkrižje interesov Člani Odbora se izogibajo vsakršni situaciji, ki bi lahko povzročila osebno navzkrižje interesov ali bi se kot taka lahko upravičeno razumela. Do osebnega navzkrižja interesov pride, ko lahko osebni interes člana vpliva na neodvisno opravljanje nalog, določenih v Pogodbi o delovanju Evropske unije (člen 300), poslovniku Odbora iz leta 2019 (zlasti člen 2(3)) in statutu članov (člen 9).

Člen 7 Posvetovalni odbor o ravnanju članov 1. Ustanovi se posvetovalni odbor o ravnanju članov (v nadaljnjem besedilu: posvetovalni odbor). 2. Skupščina na predlog predsedstva za vsako obdobje dveh let in pol med svojimi člani, ki v Odboru nimajo nobenih drugih stalnih odgovornosti (22), izvoli šest članov, in sicer tri ženske in tri moške, ki sestavljajo posvetovalni odbor. 3. Posvetovalni odbor članu na njegovo osebno zahtevo zaupno v 30 koledarskih dneh poda smernice o razlagi in izvajanju določb tega kodeksa ravnanja. Član se lahko zanese na te smernice. 4. Na zahtevo predsednika posvetovalni odbor tudi presoja o domnevnih kršitvah kodeksa ravnanja in predsedniku svetuje glede morebitnih ukrepov.

Člen 8 Postopek v primeru morebitnih kršitev kodeksa ravnanja 1. V primeru domneve, da je član kršil kodeks ravnanja, predsednik ob ustreznem spoštovanju domnevne nedolžnosti in zaščite žrtev o tem pisno seznani zadevne člane in zadevo nemudoma posreduje posvetovalnemu odboru (23). 2. Posvetovalni odbor prouči okoliščine domnevne kršitve in popolnoma zaupno opravi razgovor z zadevnimi člani. Na podlagi svojih dognanj oblikuje priporočila predsedniku glede morebitne odločitve. 3. Predsednik se ob upoštevanju priporočil posvetovalnega odbora in potem, ko je zadevnega člana povabil k predložitvi pisnega stališča, posvetuje z razširjenim ožjim predsedstvom in nato predsedstvu Odbora naroči, naj sprejme sklep o ukrepih, ki se lahko sprejmejo na podlagi statuta članov in poslovnika Odbora. Glede na stopnjo resnosti kršitve se lahko izvedejo naslednje sankcije: — pisno opozorilo; — vključitev pisnega opozorila v zapisnik predsedstva in po potrebi v zapisnik plenarnega zasedanja; — začasna izključitev člana s funkcije poročevalca, predsednika ali člana študijske skupine ter začasna prepoved udeležbe na službenih poteh in izrednih sejah.

Člen 9 Uporaba kodeksa Predsednik Odbora je odgovoren za to, da člani spoštujejo ta kodeks. V primeru težav pri izvajanju kodeksa se posvetuje z razširjenim ožjim predsedstvom, nato pa zadevo predloži predsedstvu Odbora v odločanje.

Člen 10 Začetek veljavnosti Kodeks ravnanja začne veljati, ko ga sprejme plenarna skupščina Odbora.

(1) Poslovnik je bil nato spremenjen 27. februarja 2003, 31. marca 2004, 5. julija 2006, 12. marca 2008 in 14. julija 2010.

(2) Celotna opredelitev bo v skladu s sklepom predsedstva z dne 19. januarja 2016 vključena v izvedbene določbe tega poslovnika.

(3) UL C 326, 26.10.2012, str. 13 – Člen 2 PEU določa, da „Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.“

(4) UL C 326, 26.10.2012, str. 13 – Člen 3 določa: „Cilj Unije je krepitev miru, njenih vrednot in blaginje njenih narodov.“

(5) UL C 326, 26.10.2012, str. 13 – „Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji pomagata Ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij, ki opravljata svetovalno funkcijo.“

(6) UL C 326, 26.10.2012, str. 47.

(7) UL C 326, 26.10.2012, str. 47.

(8) Poslovnik iz leta 2019.

(9) Statut članov iz leta 2012 (zlasti člen 2 o nezdružljivosti) in poslovnik iz leta 2019 (člen 75).

(10) Člen 2(3) poslovnika iz leta 2019 in člen 9 statuta članov.

(11) Člen 302(1) in (2) PDEU.

(12) Člen 300(4) PDEU in člen 2(3) poslovnika EESO.

(13) UL C 326, 26.10.2012, str. 13, Listina o temeljnih pravicah.

(14) Člena 300(4) in 304 PDEU.

(15) Člena 300(1) in 304 PDEU.

(16) Listina o temeljnih pravicah, člen 11(1).

(17) Za zaposlene EESO na tem področju velja Uredba št. 31 (EGS), 11 (ESAE) o določitvi kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo.

(18) Člen 339 PDEU in člen 8 statuta članov EESO.

(19) Člen 301 PDEU.

(20) Sklep EESO z dne 11. oktobra 1999 in Medinstitucionalni sporazum z dne 25. maja 1999 (notranje preiskave urada OLAF).

(21) Statut članov EESO iz leta 2012, člen 5a (izjava o finančnih interesih).

(22) To so: predsednik in podpredsednika EESO, predsedniki skupin, predsedniki strokovnih skupin oziroma CCMI ter kvestorji.

(23) Predsednik vsako prejeto pritožbo nemudoma predloži posvetovalnemu odboru.