(9)

Na podlagi nove ocene ukrepov, ki jih je Španija sprejela za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2016 v odziv na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013, je ugotovljeno naslednje: — na podlagi podatkov, ki jih je Španija poslala spomladi 2016 in jih je Komisija (Eurostat) potrdila 21. aprila 2016, je v letu 2014 javnofinančni primanjkljaj znašal 5,9 % BDP, v letu 2015 pa 5,1 % BDP, kar je nad vmesnima ciljema v višini 5,8 % oziroma 4,2 % BDP, ki ju je določil Svet. Primanjkljaj za leto 2014 je bil višji zaradi popravka nominalnega BDP navzdol, ki je bil izveden v času drugega uradnega obvestila v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem oktobra 2015, ter operacij v finančnem sektorju v višini 0,1 % BDP, ki so povečale primanjkljaj. Ekspanzivne fiskalne politike v letu 2015 je imela velik vpliv na fiskalni rezultat, — v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 je sprememba strukturnega salda v letu 2015 ocenjena na – 1,0 % BDP, kar je znatno manj od 0,8 % BDP, kot je priporočil Svet. Kumulativna sprememba strukturnega salda v obdobju 2013–2015 je znašala 0,6 % BDP, kar je znatno manj od 2,7 % BDP, kot je priporočil Svet. Poleg tega po prilagoditvi zaradi učinkov popravljene potencialne rasti BDP in izrednih prihodkov ali izpada prihodkov v primerjavi z osnovnim scenarijem, na katerem je temeljilo priporočilo, strukturni napor znaša – 0,7 % BDP v letu 2015 in – 0,2 % BDP v obdobju 2013–2015, kar je precej pod priporočenim naporom. Pri meritvah v skladu z metodo od spodaj navzgor znaša fiskalni napor – 0,5 % BDP v letu 2015 in zdi se, da se v obdobju 2013–2015 ni izvajal noben napor, kar je v nasprotju s priporočenima naporoma v višini 1 % oziroma 3 % BDP. Konsolidacijski ukrepi, na primer v okviru reforme javne uprave in pokojninskega sistema, niso zadoščali za izravnavo učinka nekaterih ekspanzivnih ukrepov, izvedenih leta 2015, kot so zmanjšanje stopenj dohodnine in davka od dohodkov pravnih oseb ter delno izplačilo prej odpovedanega božičnega bonusa, — v obdobju 2013–2015 je bila inflacija v Španiji (kot je izmerjena z deflatorjem BDP) občutno nižja kot v osnovnem makroekonomskem scenariju, na katerem je temeljilo priporočilo (v letu 2014 je bila celo negativna v višini – 0,4 %), zato je doseganje fiskalnih ciljev težje. Vendar je bil negativen učinek nizke ali celo negativne inflacije na fiskalne rezultate Španije v veliki meri izravnan z realno rastjo BDP, ki je bila višja od pričakovane, tudi pozaslugi reform, sprejetih v odziv na krizo, in zaradi uspešnega zaključka programa finančne pomoči. Kljub manj dinamičnemu gibanju deflatorja BDP je bila raven nominalnega BDP v letu 2015 le za 1 % nižja od predvidene v osnovnem scenariju, saj se je realni BDP v istem obdobju močno povečal. Poleg tega sta hitro ustvarjanje delovnih mest in pretežno na davčnih prihodkih temelječa rast dodatno pripomogli k zmanjšanju primanjkljaja, — gledano v celoti so v letih 2014 in 2015 nizke obrestne mere in gospodarsko okrevanje, ki je bilo močnejše od pričakovanega tudi po zaslugi reform, sprejetih v odziv na krizo, uspešnega zaključka programa finančne pomoči in ugodnega razvoja trga dela, Španiji pomagali pri zmanjšanju njenega javnofinančnega primanjkljaja. Hkrati je proces fiskalne konsolidacije ovirala negativna inflacija, ki je bila presenečenje v primerjavi z makroekonomskim scenarijem, na katerem je temeljilo priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013. Vendar izredni prihodki, zlasti leta 2015, niso bili uporabljeni za hitrejše zmanjševanje primanjkljaja. Namesto tega je bila fiskalna politika ohlapna, zlasti prek davčne reforme in dinamične rasti odhodkov.