SL Uradni list Evropske unije L 129/49

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/763

z dne 9. aprila 2018

o določitvi praktičnih ureditev za izdajo enotnih varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 653/2007

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o varnosti na železnici (1) in zlasti člena 10(10) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Za zmanjšanje zapletenosti, skrajšanje trajanja in znižanje stroškov postopka podeljevanja spričeval so potrebne določbe, ki usklajujejo pristop k izdajanju varnostnih spričeval na ravni Unije ter spodbujajo sodelovanje med vsemi akterji, vključenimi v postopek ocenjevanja varnosti.

(2) Ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri pripravi dogovorov o sodelovanju iz člena 11(1) Direktive (EU) 2016/798, je zgodnji stik s prosilcem v obliki usklajevanja (v nadaljnjem besedilu: predhodno sodelovanje) priznan kot dobra praksa za spodbujanje razvoja odnosa med stranmi, vključenimi v postopek ocenjevanja varnosti. Tako predhodno sodelovanje bi bilo treba ponuditi pred vložitvijo vloge za enotno varnostno spričevalo, in sicer da bi se lahko organ za izdajo spričeval seznanil s sistemom varnega upravljanja prosilca, razjasnil, kako se bo izvedel postopek ocenjevanja varnosti in sprejemale odločitve, ter preveril, ali je prosilec prejel zadostne informacije in ali je dovolj seznanjen s tem, kaj se od njega pričakuje. Pojasnila iz predhodnega sodelovanja ne bi smela vplivati na rezultate ocene.

(3) Agencija bi morala spremljati datume poteka veljavnosti vseh veljavnih enotnih varnostnih spričeval za območje obratovanja, ki zajema več kot eno državo članico, in navedene informacije izmenjati z ustreznimi nacionalnimi varnostnimi organi, da bi se olajšalo načrtovanje njihovih dejavnosti v zvezi z oceno varnosti.

(4) Agencija bi morala objaviti in posodabljati brezplačna navodila za uporabo, v katerih bi bile opisane in po potrebi pojasnjene zahteve iz te uredbe. Da bi se uskladil pristop k izmenjavi in evidentiranju informacij prek točke „vse na enem mestu“, bi morali biti v navodila za uporabo vključeni tudi vzorci predlog, ki bi jih Agencija pripravila v sodelovanju z nacionalnimi varnostnimi organi.

(5) Agencija in nacionalni varnostni organi bi morali za zagotovitev, da so izpolnjene zahteve iz ocene varnosti, izvajati notranje ureditve ali postopke.

(6) Da se ocenjevanje ne bi podvajalo ter da bi se zmanjšalo upravno breme in znižali stroški za prosilca, bi morali Agencija in nacionalni varnostni organi upoštevati dogovore o sodelovanju in večstranske dogovore, sklenjene v skladu s členom 11 Direktive (EU) 2016/798, kjer je primerno.

(7) Kadar je načrtovano območje obratovanja omejeno na eno državo članico, prosilec pa namerava voziti do ene ali več postaj s podobnimi značilnostmi omrežja in podobnimi operativnimi predpisi, ki so blizu meje v sosednjih državah članicah, bi moral imeti prosilec možnost, da to stori, ne da bi bila potrebna razširitev njegovega območja obratovanja na navedene sosednje države članice. Ko prosilec vloži vlogo za enotno varnostno spričevalo, bi moral izbrati organ za izdajo varnostnih spričeval v skladu s členom 10(5) in (8) Direktive (EU) 2016/798. Kadar kot organ za izdajo varnostnih spričeval deluje Agencija, bi se morala posvetovati z ustreznimi nacionalnimi varnostnimi organi in upoštevati ustrezne čezmejne sporazume.

(8) Kadar kot organ za izdajo varnostnih spričeval deluje Agencija, bi moral imeti prosilec pravico, da ji svojo dokumentacijo predloži v enem od uradnih jezikov Unije, ne da bi mu bilo treba zagotoviti njen prevod. To načelo velja brez poseganja v možnost, da nacionalni varnostni organ opredeli jezikovno politiko v zvezi s tistim delom vloge, na katerega se nanaša člen 10(3)(b) Direktive (EU) 2016/798. Nacionalni varnostni organ bi moral imeti med ocenjevanjem pravico, da dokumente v zvezi z oceno Agenciji predloži v jeziku svoje države članice, ne da bi mu bilo treba zagotoviti njihov prevod.

(9) Izdajanje spričeval bi moralo temeljiti na oceni sposobnosti prosilca, da izpolni zahteve sistema varnega upravljanja, ki se uporabljajo za prevoznike v železniškem prometu, vključno z ustreznimi nacionalnim predpisi in zahtevami veljavne tehnične specifikacije za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenja in upravljanja prometa ter njihovo dosledno uporabo. Potem ko se mu izda enotno varnostno spričevalo, bi moral prosilec še naprej uporabljati sistem varnega upravljanja iz člena 9 Direktive (EU) 2016/798.

(10) Agencija in nacionalni varnostni organi bi morali vse ustrezne podatke in rezultate ocene evidentirati prek točke „vse na enem mestu“, da se podprejo in utemeljijo odločitve v vsaki fazi postopka ocenjevanja varnosti. Če imajo Agencija in nacionalni varnostni organi za ocenjevanje varnosti svoje sisteme za upravljanje informacij, bi morali zagotoviti, da se iz istih razlogov vse ustrezne informacije prenesejo na točko „vse na enem mestu“.

(11) Agencija in nacionalni varnostni organi bi morali razviti notranje ureditve ali postopke za upravljanje izdaje enotnih varnostnih spričeval, da bi se zmanjšalo upravno breme in zmanjšali stroški za prosilca. V zvezi s tem bi moral imeti prosilec možnost, da v dokumentaciji predloži kopije dokumentov. Izvirniki bi morali biti na voljo Agenciji in nacionalnim varnostnim organom za preverjanja po izdaji enotnega varnostnega spričevala.

(12) Uskladiti je treba kategorizacijo zadev v postopku ocenjevanja, s čimer se zagotovi, da prosilec razume resnost vseh zadev, na katere opozori Agencija ali nacionalni varnostni organ. Navedena kategorizacija je pomembna zlasti, kadar je v postopek vključenih več nacionalnih varnostnih organov.

(13) Da bi lahko Agencija in nacionalni varnostni organi učinkovito izvajali ocenjevanja in okrepili medsebojno zaupanje, bi morali zagotoviti, da je osebje, ki je vključeno v ocenjevanja, ustrezno usposobljeno. V ta namen bi bilo treba to usposobljenost opredeliti.

(14) V skladu s členom 31(3) Direktive (EU) 2016/798 se bo novi postopek izdajanja varnostnih spričeval uporabljal od 16. junija 2019. Vendar imajo države članice možnost, da Agencijo in Komisijo v skladu s členom 33(2) navedene direktive uradno obvestijo o podaljšanju obdobja za prenos, na osnovi katerega lahko še naprej izdajajo spričevala v skladu z Direktivo 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) do 16. junija 2020. Zato je treba pojasniti, kako bi se moral novi postopek uporabljati poleg starega, kadar načrtovano območje obratovanja vključuje eno ali več navedenih držav članic.

(15) Kadar nacionalni varnostni organ ugotovi, da ne bo mogel izdati varnostnega spričevala v skladu z Direktivo 2004/49/ES pred 16. junijem 2019 ali 16. junijem 2020 v zvezi s tistimi državami članicami, ki so Agencijo in Komisijo uradno obvestile v skladu s členom 33(2) Direktive (EU) 2016/798, bi morala Agencija, kadar deluje kot organ za izdajo varnostnih spričeval, upoštevati rezultate ocenjevanja nacionalnega varnostnega organa v zvezi z oceno ustreznih elementov iz člena 10(2)(a) Direktive 2004/49/ES, da se ocenjevanje ne bi podvajalo.

(16) Enotno varnostno spričevalo, ki ga izda Agencija, bi bilo treba priznati kot enakovredno tistemu delu varnostnega spričevala, na katerega se nanaša člen 10(2)(a) Direktive 2004/49/ES. Navedeno spričevalo je veljavno v vsej Uniji za enakovredne dejavnosti v železniškem prometu. Države članice, ki so uradno obvestile Agencijo in Komisijo v skladu s členom 33(2) Direktive (EU) 2016/798, bi morale enotno varnostno spričevalo, ki ga izda Agencija, sprejeti kot enakovredno tistemu delu, na katerega se nanaša člen 10(2)(a) Direktive 2004/49/ES.

(17) Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 21 Direktive Sveta 96/48/ES (3) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta uredba določa praktične ureditve, ki jih prevozniki v železniškem prometu uporabijo ob vložitvi vlog za enotno varnostno spričevalo ali za podaljšanje ali posodobitev takih spričeval prek točke „vse na enem mestu“ iz člena 12 Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: točka „vse na enem mestu“).

Določa tudi praktične ureditve, ki jih organi za izdajo varnostnih spričeval uporabijo pri ocenjevanju vlog za enotna varnostna spričevala ali za podaljšanje ali posodobitev takih spričeval ter pri usklajevanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) „organ za izdajo varnostnih spričeval“ pomeni organ, ki je pristojen za izdajo enotnega varnostnega spričevala, bodisi Agencijo bodisi nacionalni varnostni organ;

(2) „datum prejema vloge“ pomeni: (a) kadar kot organ za izdajo varnostnih spričeval deluje Agencija, prvi delovni dan, ki je skupen Agenciji in nacionalnim varnostnim organom, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, po datumu potrditve prejema dokumentacije; (b) kadar kot organ za izdajo varnostnih spričeval deluje nacionalni varnostni organ, prvi delovni dan v zadevni državi članici po datumu potrditve prejema dokumentacije;

(3) „predhodno sodelovanje“ pomeni postopkovno fazo, ki se izvede pred vložitvijo vloge, v okviru katere lahko prosilec od organa za izdajo varnostnih spričeval in nacionalnih varnostnih organov, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, zahteva dodatne informacije o naslednjih fazah postopka ocenjevanja varnosti.

(4) „pomislek“ pomeni manj pomembno zadevo, ugotovljeno med ocenjevanjem vloge za enotno varnostno spričevalo, ki ne preprečuje njegove izdaje in se lahko njena odprava preloži na čas poznejšega nadzora;

(5) „zadevni datum“ pomeni 16. junij 2019, razen kar zadeva države članice, ki so v skladu s členom 33(2) Direktive (EU) 2016/798 Agencijo in Komisijo uradno obvestile, da so podaljšale obdobje za prenos navedene direktive, za katere zadevni datum pomeni 16. junij 2020.

Člen 3

Odgovornosti Agencije in nacionalnih varnostnih organov

1. Organ za izdajo varnostnih spričeval je poleg izdaje enotnih varnostnih spričeval odgovoren za naslednje naloge:

(a) načrtovanje, izvajanje in spremljanje ocenjevanja, ki ga opravlja;

(b) vzpostavitev sodelovanja med zadevnimi stranmi.

2. Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, na zahtevo prosilca sprejmejo predhodno sodelovanje in zagotovijo vsa pojasnila, ki jih prosilec zahteva v okviru predhodnega sodelovanja.

3. Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, zaradi izdaje enotnih varnostnih spričeval vsak zase zberejo naslednje informacije:

(a) vse ustrezne informacije v zvezi z različnimi fazami ocenjevanja, vključno z razlogi za odločitve, sprejete med ocenjevanjem, in opredelitev vseh omejitev ali pogojev uporabe, ki se bodo vključili v enotno varnostno spričevalo;

(b) rezultate ocene, vključno s povzetki ugotovitev, in po potrebi mnenje v zvezi z izdajo enotnega varnostnega spričevala.

4. Kadar Agencija deluje kot organ za izdajo varnostnih spričeval, informacije iz odstavka 3(b) vključi v končne rezultate ocene.

5. Agencija spremlja datume poteka veljavnosti vseh veljavnih enotnih varnostnih spričeval za območje obratovanja, ki zajema več kot eno državo članico, navedene informacije pa izmenja z ustreznimi nacionalnimi varnostnimi organi.

6. Nacionalni varnostni organi z Agencijo in drugimi nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, izmenjajo vse ustrezne informacije, ki bi lahko vplivale na postopek ocenjevanja varnosti.

7. Agencija v vseh uradnih jezikih Unije objavi in posodablja brezplačna navodila za uporabo, v katerih so opisane in po potrebi pojasnjene zahteve iz te uredbe. V navodila za uporabo so vključeni tudi vzorci predlog, ki jih Agencija pripravi v sodelovanju z nacionalnimi varnostnimi organi.

8. Nacionalni varnostni organi objavijo in posodabljajo brezplačna navodila za uporabo, v katerih so opisani in po potrebi pojasnjeni nacionalni predpisi, ki veljajo v zvezi z načrtovanim območjem obratovanja, ter veljavna nacionalna postopkovna pravila.

9. Agencija in nacionalni varnostni organ določita notranje ureditve ali postopke za upravljanje postopka ocenjevanja varnosti. Pri navedenih ureditvah ali postopkih se upoštevajo dogovori iz člena 11 Direktive (EU) 2016/798.

10. Vsakemu enotnemu varnostnemu spričevalu se dodeli enotna evropska identifikacijska številka. Agencija opredeli strukturo in vsebino evropskih identifikacijskih številk ter jih objavi na svojem spletišču.

11. Kadar prosilec v svoji vlogi navede, da namerava obratovati do postaj v sosednjih državah članicah, ki imajo podobne značilnosti omrežja in podobne operativne predpise, te postaje pa so blizu meje, enotno varnostno spričevalo velja tudi do takih postaj, ne da bi bilo treba zahtevati razširitev območja obratovanja, in sicer po posvetovanju nacionalnih varnostnih organov sosednjih držav članic z organom za izdajo varnostnih spričeval. Nacionalni varnostni organi zadevnih držav članic organu za izdajo varnostnih spričeval potrdijo, da so ustrezni priglašeni nacionalni predpisi in obveznosti v zvezi z ustreznimi čezmejnimi sporazumi izpolnjeni, preden izda enotno varnostno spričevalo.

12. Organ za izdajo varnostnih spričeval za oceno vlog sprejme pooblastila, priznanja ali spričevala za proizvode ali storitve, ki jih predložijo prevozniki v železniškem prometu ali njihovi pogodbeni izvajalci, partnerji ali dobavitelji, ki so odobreni v skladu z ustreznim pravom Unije, kot dokaz, da so prevozniki v železniškem prometu sposobni izpolniti ustrezne zahteve, opredeljene v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2018/762 (5).

Člen 4

Odgovornosti prosilcev

1. Brez poseganja v rok iz člena 6, ki je dovoljen za ocenjevanje, prosilec vlogo za enotno varnostno spričevalo ali za posodobitev ali podaljšanje takega spričevala vloži prek točke „vse na enem mestu“ pred naslednjimi datumi, kakor je primerno:

(a) načrtovanim datumom začetka vsakega novega obratovanja;

(b) načrtovanim datumom začetka obratovanja pod pogoji, ki niso enaki pogojem iz veljavnega enotnega varnostnega spričevala, po bistveni spremembi vrste, obsega ali območja obratovanja;

(c) datumom poteka veljavnosti veljavnega enotnega varnostnega spričevala.

2. Prosilec ob vložitvi vloge za novo enotno varnostno spričevalo zagotovi informacije iz Priloge I.

3. Prosilec ob vložitvi vloge za posodobitev ali podaljšanje enotnega varnostnega spričevala zagotovi informacije iz Priloge I in opiše spremembe, ki so nastale od izdaje veljavnega spričevala.

V primeru večjih neskladnosti, ki lahko vplivajo na uspešnost pri zagotavljanju varnosti ali ustvarijo resna varnostna tveganja, ali če so med nadzornimi dejavnostmi od prejšnjega ocenjevanja ugotovljena kakršna koli druga področja, ki vzbujajo skrb, se organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, odločijo, ali je treba ponovno oceniti celotno dokumentacijo.

4. Prosilčev izbor glede organa za izdajo varnostnih spričeval je zavezujoč do zaključka ali prekinitve postopka ocenjevanja varnosti.

5. Kadar prosilec zahteva predhodno sodelovanje, prek točke „vse na enem mestu“ predloži informacije iz točk 1 do 6 Priloge I.

6. Če predložena dokumentacija vsebuje kopije dokumentov, ki so jih izdali subjekti, ki niso organ za izdajo varnostnih spričeval, prosilec izvirnike hrani vsaj pet let po koncu obdobja veljavnosti enotnega varnostnega spričevala. Ob podaljšanju ali posodobitvi prosilec izvirnike dokumentov, ki se predložijo za zadevno vlogo in jih izdajo subjekti, ki niso organ za izdajo varnostnih spričeval, hrani vsaj pet let po koncu obdobja veljavnosti podaljšanega ali posodobljenega enotnega varnostnega spričevala. Prosilec navedene izvirne dokumente zagotovi na zahtevo Agencije ali nacionalnih varnostnih organov.

Člen 5

Jezik

1. Kadar kot organ za izdajo varnostnih spričeval deluje Agencija, je jezik vloge naslednji:

(a) za del dokumentacije iz člena 10(3)(a) Direktive (EU) 2016/798 eden od uradnih jezikov Unije po izbiri prosilca;

(b) za dele dokumentacije iz člena 10(3)(b) Direktive (EU) 2016/798 in za dele dokumentacije iz točke 8.1 Priloge I jezik, ki ga določi zadevna država članica in je naveden v navodilih za uporabo iz člena 3(8) te uredbe.

2. Vse odločitve v zvezi z izdajo enotnega varnostnega spričevala, ki jih sprejme Agencija, vključno z razlogi za odločitev v končnih rezultatih ocene ter po potrebi enotnem varnostnem spričevalu, so v jeziku iz odstavka 1(a).

Člen 6

Postopkovne faze in roki

1. Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, uporabijo postopek iz Priloge II.

2. Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, vsak zase ocenijo, ali dokumentacija vsebuje zahtevana dokazila iz Priloge I. Organ za izdajo varnostnih spričeval prosilca nemudoma, vsekakor pa najpozneje v enem mesecu od datuma prejema vloge obvesti, ali je vloga popolna.

3. Odločitev o izdaji enotnega varnostnega spričevala se sprejme najpozneje štiri mesece od datuma, ko je prosilec obveščen o popolnosti vloge, ob upoštevanju odstavkov 5 do 7.

4. Če je prosilec obveščen, da vloga ni popolna, organ za izdajo varnostnih spričeval ob usklajevanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, takoj zahteva potrebne dodatne informacije, vključno z utemeljitvijo in podrobnostmi o roku za odgovor prosilca.

Rok za predložitev dodatnih informacij je razumen, sorazmeren glede na zahtevnost zagotovitve zahtevanih informacij in dogovorjen s prosilcem, takoj ko je ta obveščen o nepopolnosti dokumentacije. Če prosilec zahtevanih informacij ne zagotovi v dogovorjenem roku, se lahko organ za izdajo varnostnih spričeval odloči, da rok za odgovor prosilca podaljša ali pa prosilca obvesti, da je njegova vloga zavrnjena.

Odločitev o izdaji enotnega varnostnega spričevala se sprejme najpozneje štiri mesece od datuma, ko prosilec predloži zahtevane dodatne informacije.

5. Tudi če je dokumentacija popolna, lahko Agencija ali kateri koli nacionalni varnostni organ, ki ga zadeva načrtovano območje obratovanja, kadar koli pred sprejetjem odločitve zahteva dodatne informacije in določi razumen rok za njihovo predložitev. Zaradi take zahteve se podaljša rok iz odstavka 3 tega člena pod pogoji iz Priloge II.

6. Agencija lahko rok iz odstavka 3 tega člena podaljša za naslednja obdobja iz člena 10(7) Direktive (EU) 2016/798:

(a) obdobje sodelovanja, da bi se dogovorili o oceni, ki bi bila sprejemljiva za vse;

(b) obdobje, ko je zadeva predložena v arbitražo komisiji za pritožbe.

7. Rok se lahko podaljša tudi za čas, ki ga prosilec potrebuje, da se dogovori za obisk ali pregled na svoji lokaciji ali za presojo svoje organizacije.

8. Enotno varnostno spričevalo vsebuje informacije, navedene v Prilogi III.

Člen 7

Sporočanje

1. Organ za izdajo varnostnih spričeval, nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, in prosilec prek točke „vse na enem mestu“ sporočijo vse v zvezi z morebitnimi zadevami iz člena 12.

2. Status vseh faz postopka ocenjevanja varnosti, rezultati ocene in odločitev glede vloge se prosilcu sporočijo prek točke „vse na enem mestu“.

3. Brez poseganja v odstavek 1 so v navodilih za uporabo, ki so jih pripravili Agencija in nacionalni varnostni organi, navedena pravila za medsebojno komuniciranje in komuniciranje s prosilcem.

4. Točka „vse na enem mestu“ potrdi prejem vloge za enotno varnostno spričevalo.

Člen 8

Obdobje veljavnosti enotnih varnostnih spričeval

Enotna varnostna spričevala veljajo pet let.

Če je za zagotavljanje učinkovitega nadzorovanja tveganj, ki vplivajo na varno obratovanje, potrebno krajše obdobje, se lahko organ za izdajanje varnostnih spričeval ob usklajevanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, odloči, da bo enotno varnostno spričevalo podelil za manj kot pet let. V tem primeru organ za izdajo varnostnih spričeval razloge za svojo odločitev vključi v rezultate ocene, ki je evidentirana v skladu s členom 9.

Člen 9

Upravljanje informacij

Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, vse ustrezne informacije in rezultate ocene iz člena 3(3) evidentirajo v točki „vse na enem mestu“. Agencija v točki „vse na enem mestu“ evidentira tudi končne rezultate ocene iz člena 3(4).

Kadar nacionalni varnostni organi za obravnavo vlog, ki so jim bile vložene, uporabljajo sistem za upravljanje informacij, vse ustrezne informacije prenesejo v točko „vse na enem mestu“.

Člen 10

Dogovori o obiskih in pregledih na lokaciji prevoznikov v železniškem prometu ter presojah

1. Kadar se izvajajo obiski in pregledi na lokaciji prosilcev ter presoje iz člena 10(5) Direktive (EU) 2016/798, se Agencija in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, dogovorijo o ciljih in obsegu teh obiskov in inšpekcijskih pregledov na lokaciji ter presoj, pa tudi o vlogi vsakega organa pri teh nalogah.

2. Kadar se izvajajo obiski in pregledi na lokaciji prosilca ter presoje iz člena 10(5) in (8) Direktive (EU) 2016/798, organ, odgovoren za izvedbo obiska, pregleda ali presojo, pripravi poročilo, v katerem opredeli zadeve, ki so bile ugotovljene med ocenjevanjem, ter navede, ali so bile odpravljene na podlagi dokazov, predloženih med obiskom, pregledom ali presojo, in če so bile, kako. Poročilo lahko vključuje tudi dodatne zadeve iz člena 12, ki jih prosilec odpravi v dogovorjenem roku.

3. Prosilec v primeru obiskov, pregledov na lokaciji prosilcev in presoj, kot so navedene v primerih iz člena 10(5) in (8) Direktive (EU) 2016/798, zagotovi podrobnosti o tem, kdo ga bo zastopal, ter o varnostnih predpisih in postopkih na lokaciji, ki jih mora upoštevati organ, odgovoren za izvedbo obiska, pregleda ali presoje. O roku za obiske, preglede in presoje, vključno z zagotovitvijo navedenih informacij, se dogovorijo zadevni organi in prosilec.

Člen 11

Usklajevanje med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi

1. Kadar kot organ za izdajo varnostnih spričeval deluje Agencija, se v različnih fazah postopka ocenjevanja varnosti usklajuje z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja. Agencija in nacionalni varnostni organi razpravljajo o vseh zadevah, povezanih s postopkom ocenjevanja varnosti, vključno z morebitnimi pomanjkljivostmi, in vseh zahtevah po dodatnih informacijah, ki vplivajo na rok za oceno ali bi lahko vplivale na delo drugih nacionalnih varnostnih organov, ki jih zadeva območje obratovanja.

2. Brez poseganja v odstavek 1 lahko vsak organ, ki je vključen v postopek ocenjevanja varnosti, naveže neposreden stik s prosilcem v zvezi z zadevami, povezanimi z njegovim delom ocene.

3. Agencija in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, pred sprejetjem odločitve o izdaji enotnega varnostnega spričevala sprejmejo naslednje ukrepe:

(a) razpravljajo o rezultatih svojih preverjanj;

(b) se dogovorijo o morebitnih pomislekih, ki bodo preučeni v okviru poznejšega nadzora;

(c) se dogovorijo o vseh omejitvah ali pogojih uporabe, ki se bodo vključili v enotno varnostno spričevalo.

4. Kadar prosilec pripravi akcijski načrt za odpravo pomislekov iz odstavka 3(b), se nacionalni varnostni organi dogovorijo, kateri od njih bo spremljal izvedbo načrta. Nacionalni varnostni organi se v ta namen po potrebi usklajujejo v skladu z ureditvami iz člena 8(2) Delegirane uredbe (EU) 2018/761 (6) ter o svojem dogovoru in rezultatih svojih povezanih nadzornih dejavnosti obvestijo Agencijo.

Agencija upošteva informacije o rezultatih nadzora, ki so ga izvedli nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, v zvezi z nadaljnjim spremljanjem pomislekov, da se sprejme odločitev, ali se lahko te med ocenjevanjem vloge za posodobitev ali podaljšanje odpravijo.

5. Agencija vodi evidenco dejavnosti usklajevanja in jih v skladu s členom 9 evidentira v točki „vse na enem mestu“.

Člen 12

Kategorizacija zadev

1. Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, kategorizirajo zadeve, ki so jih opredelili med ocenjevanjem dokumentacije, kot sledi:

(a) „tip 1“: zadeve, ki zaradi razumevanja dokumentacije zahtevajo dodatna pojasnila prosilca;

(b) „tip 2“: zadeve, težave, zaradi katerih je morda treba spremeniti dokumentacijo ali se zahteva manjše ukrepanje prosilca; ukrepi, ki se sprejmejo, so prepuščeni presoji prosilca in ne preprečujejo izdaje enotnega varnostnega spričevala;

(c) „tip 3“: zadeve, v zvezi s katerimi mora prosilec sprejeti poseben ukrep, njegova izvedba pa se lahko odloži na čas po podelitvi enotnega varnostnega spričevala; ukrep za odpravo zadeve predlaga prosilec, z njim pa se mora strinjati tista stran, ki je zadevo odkrila;

(d) „tip 4“: zadeve, zaradi katerih je potrebna sprememba dokumentacije ali v zvezi s katerimi mora prosilec sprejeti posebni ukrep; enotno varnostno spričevalo se ne podeli, dokler zadeva ni odpravljena ali dokler v spričevalo niso vključene omejitve ali pogoji uporabe, namenjeni odpravi zadeve; ukrep za odpravo zadeve predlaga prosilec, z njim pa se mora strinjati tista stran, ki je zadevo odkrila.

2. Organ za izdajo varnostnih spričeval ali zadevni nacionalni varnostni organ po odgovoru ali ukrepu, ki ga prosilec sprejme v zvezi z zadevo, ponovno oceni zadeve, ki jih je odkril, jih po potrebi ponovno razvrsti in vsaki opredeljeni zadevi dodeli enega od naslednjih statusov:

(a) „zadeva ni odpravljena“, če dokazi, ki jih je predložil prosilec, niso zadovoljivi in so še vedno potrebne dodatne informacije;

(b) „pomislek za nadzor“, če pomislek še obstaja;

(c) „zadeva odpravljena“, če je prosilec predložil odgovor in ni več pomislekov.

Člen 13

Usposobljenost osebja, ki je vključeno v ocenjevanja

1. Agencija in nacionalni varnostni organi zagotovijo, da ima osebje, vključeno v ocenjevanja, naslednje sposobnosti:

(a) poznavanje ustreznega zakonskega okvira, ki se nanaša na ocenjevanje;

(b) poznavanje delovanja železniškega sistema;

(c) ustrezno raven kritične analize;

(d) izkušnje na področju ocenjevanja sistema varnega upravljanja ali podobnega sistema upravljanja v železniškem sektorju ali sistema varnega upravljanja v sektorju z enakovrednimi operativnimi in tehničnimi izzivi;

(e) reševanje težav, komuniciranje in delo v skupini ter

(f) katero koli drugo sposobnost, potrebno za posamezno ocenjevanje.

V primeru dela v skupini so lahko sposobnosti porazdeljene med člani skupine.

Osebje, ki izvaja obiske, preglede in presoje iz člena 10, dokaže tudi znanje in izkušnje na področju opravljanja razgovorov.

2. Za zagotovitev pravilne uporabe odstavka 1 Agencija in nacionalni varnostni organi vzpostavijo sistem upravljanja usposobljenosti, ki vključuje:

(a) pripravo profila usposobljenosti za vsako delovno mesto, položaj ali funkcijo;

(b) zaposlovanje osebja v skladu z uveljavljenimi profili usposobljenosti;

(c) ohranjanje, razvoj in ocenjevanje usposobljenosti osebja v skladu z uveljavljenimi profili usposobljenosti.

Člen 14

Ponovna preučitev na podlagi člena 10(12) Direktive (EU) 2016/798

1. Kadar organ za izdajo varnostnih spričeval izda negativno odločitev, ki vključuje zavrnitev enotnega varnostnega spričevala, izključitev dela omrežja v skladu z negativno oceno iz člena 10(7) Direktive (EU) 2016/798 in opredelitev omejitev ali pogojev uporabe, razen tistih, ki se zahtevajo v vlogi, lahko prosilec zahteva ponovno preučitev odločitve.

2. Prosilec zahtevo za ponovno preučitev vloži prek točke „vse na enem mestu“, pri čemer zahteva vključuje seznam vseh zadev, ki se med postopkom ocenjevanja varnosti po mnenju prosilca niso ustrezno obravnavala.

3. Vse dodatne informacije, predložene po sprejetju odločitve o izdaji ali zavrnitvi izdaje enotnega varnostnega spričevala, niso dopustne kot dokazi.

4. Organ za izdajo varnostnih spričeval ob usklajevanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, zagotovi nepristranskost postopka ponovne preučitve.

5. Postopek ponovne preučitve je namenjen zadevam, ki utemeljujejo odstopanje odločitve organa za izdajo varnostnih spričeval od vloge prosilca.

6. Kadar Agencija deluje kot organ za izdajo varnostnih spričeval, se ponovna preučitev izvede ob usklajevanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja.

7. Organ za izdajo varnostnih spričeval vsem stranem, vključenim v ocenjevanje, tudi prosilcu, sporoči svojo odločitev o potrditvi ali spremembi prvotne odločitve prek točke „vse na enem mestu“.

Člen 15

Prehodne določbe

1. Kadar nacionalni varnostni organ ugotovi, da varnostnega spričevala v skladu z Direktivo 2004/49/ES ne bo mogel izdati pred zadevnim datumom v zadevni državi članici, o tem takoj obvesti prosilca in Agencijo.

2. V primeru iz člena 10(8) Direktive (EU) 2016/798 se prosilec odloči, ali bi morali vlogo še naprej ocenjevati nacionalni varnosti organi ali bi jo bilo treba prenesti na Agencijo. Prosilec obvesti oba in uporablja se naslednje:

(a) v primerih, ko se prosilec odloči, da bo kot organ za izdajo varnostnih spričeval uporabil Agencijo, nacionalni varnostni organ dokumentacijo in rezultate ocenjevanja iz člena 10(2)(a) Direktive 2004/49/ES prenese Agenciji. Agencija in nacionalni varnostni organ sodelujeta in pomagata prosilcu dopolniti vlogo, da izpolni dodatne zahteve iz člena 9 Direktive (EU) 2016/798;

(b) v primerih, ko se prosilec odloči, da bo kot organ za izdajo varnostnih spričeval uporabil nacionalni varnostni organ, nacionalni varnostni organ nadaljuje ocenjevanje vloge in se odloči o izdaji enotnega varnostnega spričevala v skladu s členom 10 Direktive (EU) 2016/798 in to uredbo. Ta organ pomaga prosilcu dopolniti vlogo, da izpolni dodatne zahteve iz člena 9 Direktive (EU) 2016/798.

3. Če namerava prosilec obratovati v več državah članicah, je organ za izdajo varnostnih spričeval Agencija in se uporablja postopek iz odstavka 2(a).

4. V vseh primerih prosilec vloži popravljeno vlogo po zadevnem datumu v zadevni državi članici prek točke „vse na enem mestu“. Prosilcu pri tej nalogi pomaga organ za izdajo varnostnih spričeval.

5. Po zadevnem datumu vsak prevoznik v železniškem prometu s sedežem v zadevni državi članici, za katerega sta zaradi spremembe vrste, obsega dejavnosti ter območja obratovanja potrebna podaljšanje ali posodobitev varnostnega spričevala, izdanega v skladu z Direktivo 2004/49/ES, vloži novo vlogo za enotno varnostno spričevalo prek točke „vse na enem mestu“ v skladu s to uredbo.

6. Kadar načrtovano območje obratovanja ni omejeno na eno državo članico, enotno varnostno spričevalo, ki ga Agencija izda med 16. junijem 2019 in 16. junijem 2020, izključuje omrežje ali omrežja v vseh državah članicah, ki so Agencijo in Komisijo uradno obvestile v skladu s členom 33(2) Direktive (EU) 2016/798 ter še niso prenesle navedene direktive in niso sprejele nacionalnih ukrepov za prenos. Nacionalni varnostni organi držav članic, ki so podale takšno uradno obvestilo:

(a) obravnavajo enotno varnostno spričevalo, ki ga izda Agencija, kot enakovredno tistemu delu varnostnega spričevala, ki je bilo izdano v skladu s členom 10(2)(a) Direktive 2004/49/ES;

(b) izdajo varnostna spričevala v skladu s členom 10(2)(b) Direktive 2004/49/ES od 16. junija 2019 z obdobjem veljavnosti, ki ne presega obdobja veljavnosti enotnega varnostnega spričevala.

7. V primerih iz odstavka 2(a) in odstavka 6 tega člena nacionalni varnostni organi sodelujejo in se usklajujejo z Agencijo, da ocenijo elemente iz člena 10(3)(a) Direktive (EU) 2016/798. Pri tem Agencija sprejme oceno iz člena 10(2)(a) Direktive 2004/49/ES, ki jo je izvedel nacionalni varnostni organ.

Člen 16

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 653/2007 se razveljavi z učinkom od 16. junija 2019. Vendar se še naprej uporablja do 15. junija 2020 za tiste države članice, ki so Agencijo in Komisijo v skladu s členom 33(2) Direktive (EU) 2016/798 uradno obvestile, da so podaljšale obdobje za prenos navedene direktive.

Člen 17

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 16. junija 2019 v državah članicah, ki Agencije in Komisije niso uradno obvestile v skladu s členom 33(2) Direktive (EU) 2016/798. V vseh državah članicah se uporablja od 16. junija 2020. Vendar se v vseh državah članicah člen 15(1), (2), (3) in (7) uporablja od 16. februarja 2019, člen 15(6) pa od 16. junija 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 9. aprila 2018 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 138, 26.5.2016, str. 102.

(2) Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti ter o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (Direktiva o varnosti na železnici) (UL L 164, 30.4.2004, str. 44).

(3) Direktiva Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (UL L 235, 17.9.1996, str. 6).

(4) Uredba (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (UL L 138, 26.5.2016, str. 1).

(5) Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/762 z dne 8. marca 2018 o vzpostavitvi skupnih varnostnih metod za zahteve sistema varnega upravljanja v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Komisije (EU) št. 1158/2010 in (EU) št. 1169/2010 (Glej stran 26 tega Uradnega lista).

(6) Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/761 z dne 16. februarja 2018 o vzpostavitvi skupnih varnostnih metod za nadzor, ki ga izvajajo nacionalni varnostni organi po izdaji enotnega varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 1077/2012 (Glej stran 16 tega Uradnega lista).

PRILOGA I Vsebina vloge za enotno varnostno spričevalo Opomba: vse informacije so obvezne, vključno z dokumenti, ki se priložijo vlogi, razen kadar so označene z „N“ (neobvezno). Kadar mora prevoznik v železniškem prometu pripraviti načrt popravljalnih ukrepov iz točke 9, so informacije o njem obvezne. 1. Vrsta vloge: 1.1 Nova 1.2 Podaljšanje 1.3 Posodobitev 1.4 Evropska identifikacijska številka prejšnjega spričevala (le pri podaljšanju ali posodobitvi vloge) 2. Vrsta zahtevane dejavnosti (izberite eno ali več (1) ): 2.1 Potniški promet, vključno s storitvami visokih hitrosti 2.2 Potniški promet brez storitev visokih hitrosti 2.3 Tovorni promet, vključno s prevozom nevarnega blaga (2) 2.4 Tovorni promet brez prevoza nevarnega blaga 2.5 Samo ranžiranje 2.6 Drugo (navedite) 3. Dejavnosti v železniškem prometu: 3.1 Pričakovani datum začetka izvajanja storitev/dejavnosti (N) 3.2 Države članice, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja 3.3 Opredelitev načrtovanega območja obratovanja (za zadevna omrežja) (3) 3.4 Postaje v sosednjih državah članicah (v primerih iz člena 3(11) Izvedbene uredbe (EU) 2018/763 in člena 10(8) Direktive (EU) 2016/798) 4. Organ za izdajo varnostnih spričeval: 4.1 Agencija 4.2 Nacionalni varnostni organ (v primerih iz člena 10(8) Direktive (EU) 2016/798) 5. Informacije o prosilcu: 5.1 Uradni naziv 5.2 Kratica (N) 5.3 Popoln naslov 5.4 Telefon 5.5 Telefaks (N) 5.6 E-naslov 5.7 Spletišče (N) 5.8 Nacionalna registracijska številka 5.9 Identifikacijska številka za DDV (N) 5.10 Druge pomembne informacije (N) 6. Podatki o kontaktni osebi: 6.1 Ime 6.2 Priimek 6.3 Naziv ali funkcija 6.4 Popoln naslov 6.5 Telefon 6.6 Telefaks (N) 6.7 E-naslov 6.8 Govorjeni jezik ali jeziki Dokumenti, priloženi vlogi 7. Dokumenti, predloženi za del ocene v zvezi s sistemom varnega upravljanja: 7.1 Opis sistema varnega upravljanja in drugi dokumenti, ki dokazujejo skladnost z zahtevami iz člena 10(3)(a) Direktive (EU) 2016/798 in prikazujejo, kako so te zahteve izpolnjene. 7.2 Informacije o navzkrižni primerjavi sistema varnega upravljanja (glej točko 7.1) in Priloge I k Delegirani uredbi (EU) 2018/762, vključno z navedbo, kje v dokumentaciji o sistemu varnega upravljanja so izpolnjene ustrezne zahteve veljavne tehnične specifikacije za interoperabilnost, ki se nanašajo na podsistem „vodenje in upravljanje prometa“. 8. Dokumenti, predloženi za nacionalni del (za vsako državo članico, ki jo zadeva načrtovano območje obratovanja) ocene: 8.1 Opis ali drug prikaz, kako se v ureditvah varnega upravljanja uporabljajo ustrezni nacionalni predpisi, priglašeni v skladu s členom 8 Direktive (EU) 2016/798. 8.2 Informacije o navzkrižni primerjavi sistema varnega upravljanja (glej točko 7.1) in zahtev iz ustreznih nacionalnih predpisov (glej točko 8.1). 9. Načrt(-i) popravljalnih ukrepov 9.1 Trenutni status načrta ali načrtov popravljalnih ukrepov, ki jih je prevoznik v železniškem prometu pripravil, da bi odpravil vsako pomembno neskladnost in uredil vsa druga področja, ki vzbujajo skrb in so bila opredeljena med nadzornimi dejavnostmi od prejšnjega ocenjevanja. 9.2 Trenutni status načrta ali načrtov popravljalnih ukrepov, ki jih je prevoznik v železniškem prometu pripravil, da bi odpravil preostale pomisleke od prejšnjega ocenjevanja. (1) Za vsako državo članico, ki jo zadeva načrtovano območje obratovanja. (2) „Nevarno blago“ pomeni snovi in izdelke, katerih prevoz je dovoljen le pod pogoji iz Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13). (3) Za vsako državo članico, ki jo zadeva načrtovano območje obratovanja.

PRILOGA II Postopek ocenjevanja varnosti 1. SPLOŠNO 1.1 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, razvijejo strukturiran in pregleden postopek za celotno dejavnost, pri katerem se upoštevajo elementi iz te priloge. Postopek ocenjevanja varnosti je ponovljiv, kot je prikazano v spodnjem diagramu (glej sliko 1 v Dodatku), kar pomeni, da lahko organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, razumno zahtevajo dodatne informacije ali ponovno predložitev v skladu s to uredbo. 2. PREJEM VLOGE 2.1 Po prejemu vloge za enotno varnostno spričevalo organ za izdajo varnostnih spričeval uradno in nemudoma potrdi prejem vloge. 2.2 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, dodelijo usposobljeno osebje za izvedbo postopka ocenjevanja. 3. ZAČETNO PREVERJANJE 3.1 Organ za izdajo varnostnih spričeval ob usklajevanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, takoj po prejemu vloge izvede začetno preverjanje, da preveri naslednje: (a) ali je prosilec predložil osnovne informacije, ki jih zahteva zakonodaja ali so potrebne za učinkovito obdelavo vloge; (b) ali dokumentacija vsebuje zadostne dokaze ter je strukturirana in vključuje notranja navzkrižna sklicevanja, tako da jo je mogoče ustrezno primerjati z zahtevami sistema varnega upravljanja in ustreznimi priglašenimi nacionalnimi predpisi. Organ za izdajo varnostnih spričeval ob usklajevanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, izvede začetni pregled dejanske vsebine dokazil, vsebovanih v vlogi, za začetno presojo kakovosti, zadostnosti in ustreznosti sistema varnega upravljanja; (c) če je ustrezno, trenutni status načrta (ali načrtov) popravljalnih ukrepov, ki jih je prevoznik v železniškem prometu pripravil, da bi odpravil vsako pomembno neskladnost in uredil vsa druga področja, ki vzbujajo skrb in so bila od prejšnjega ocenjevanja opredeljena med nadzornimi dejavnostmi; (d) če je ustrezno, trenutni status načrta (ali načrtov) popravljalnih ukrepov, ki jih je prevoznik v železniškem prometu pripravil, da bi odpravil preostale pomisleke od prejšnjega ocenjevanja. 3.2 Nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, tudi preverijo obstoj dokazil in jasnost opredelitve vrste, obsega in območja načrtovanega obratovanja. 3.3 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, se na podlagi pregledov iz točk 3.1 in 3.2 odločijo, ali obstajajo področja, v zvezi s katerimi potrebujejo dodatne informacije. Če so potrebne dodatne informacije, lahko organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, takoj zahtevajo informacije, če se jim zdijo smiselno potrebne za podporo njihovi oceni. 3.4 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, vsak zase preberejo zadosten del vloge, da preverijo, ali je njena vsebina razumljiva. Če je očitno nerazumljiva, organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, vsak zase odločijo, ali jo je treba vrniti, pri čemer zahtevajo izpopolnjeno različico. 4. PODROBNO OCENJEVANJE 4.1 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, vsak zase začnejo podrobno ocenjevanje dokumentacije (glej sliko 2 v Dodatku), pri čemer uporabijo zahteve sistema varnega upravljanja in ustrezne priglašene nacionalne predpise. 4.2 Pri podrobnem ocenjevanju iz točke 4.1 v skladu s členom 18(1) Direktive (EU) 2016/798 organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, uporabijo strokovno presojo, so nepristranski in sorazmerni ter navedejo utemeljene razloge za sprejete sklepe. 4.3 V oceni je navedeno, ali so zahteve sistema varnega upravljanja in ustrezni priglašeni nacionalni predpisi izpolnjeni ter ali se zahtevajo dodatne informacije. Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, med ocenjevanjem iščejo tudi dokaze, da rezultati postopkov v okviru sistema varnega upravljanja izpolnjujejo zahteve sistema varnega upravljanja in ustrezne priglašene nacionalne predpise, pri čemer po potrebi uporabijo metode vzorčenja, da se prepričajo, da prosilec razume in lahko izpolni zahteve, usklajene z vrsto in obsegom dejavnosti v železniškem prometu in načrtovanim območjem obratovanja, da se zagotovi varno delovanje železnice. 4.4 Katera koli zadeva tipa 4 se mora rešiti tako, da je to zadovoljivo za organ za izdajo varnostnih spričeval, in po potrebi vodi do posodobitve dokumentacije, preden se lahko izda enotno varnostno spričevalo. 4.5 Preučitev preostalih pomislekov se lahko preloži na čas nadzora, ali pa se v dogovoru s prosilcem sprejmejo ukrepi, ki temeljijo na njegovem predlogu za posodobitev dokumentacije, ali oboje. V takem primeru se uradna rešitev zadeve izvede po izdaji enotnega varnostnega spričevala. 4.6 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, pri presojanju resnosti posamezne ugotovljene zadeve iz člena 12(1) zagotavljajo preglednost. 4.7 Pri opredelitvi zadeve iz člena 12(1) so organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, natančni in prosilcu pojasnijo, kakšna raven podrobnosti se pričakuje v odgovoru. V ta namen organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, izvedejo naslednje korake: (a) natančno navedejo ustrezne zahteve sistema varnega upravljanja in priglašene nacionalne predpise ter prosilcu pojasnijo ugotovljene zadeve; (b) opredelijo ustrezni del povezanih uredb in predpisov; (c) navedejo, zakaj določena zahteva sistema varnega upravljanja ali priglašeni nacionalni predpis, vključno z morebitno povezano zakonodajo, nista izpolnjena; (d) se dogovorijo s prosilcem, da sprejme dodatne obveze ter predloži dokumente in kakršne koli druge dodatne informacije, kot jih zahteva raven podrobnosti zahtev sistema varnega upravljanja ali priglašeni nacionalni predpis; (e) navedejo rok za uskladitev, ki je razumen in sorazmeren s težavnostjo zagotovitve zahtevanih informacij, ter se o njem dogovorijo s prosilcem. 4.8 Če prosilec močno zamuja pri zagotavljanju zahtevanih informacij, se lahko organ za izdajo varnostnih spričeval odloči, da podaljša rok za odgovor prosilca ali pa po obvestilu zavrne vlogo. 4.9 Rok za sprejetje odločitve o izdaji enotnega varnostnega spričevala se lahko podaljša do predložitve zahtevanih informacij, na podlagi odločitve organa za izdajo varnostnih spričeval ob usklajevanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, in v dogovoru s prosilcem samo v naslednjih primerih: (a) zadeve tipa 1 iz člena 12(1), ki, obravnavane posamično ali skupaj, preprečujejo nadaljevanje ocenjevanja ali njegovih delov; (b) zadeve tipa 4 ali več vrst zadev tipa 3 iz člena 12(1), ki se lahko, obravnavane skupaj, spremenijo v zadevo tipa 4 in preprečijo izdajo enotnega varnostnega spričevala. 4.10 Pisni odgovori prosilca so zadovoljivi, če zadostujejo za odpravo pomislekov in dokažejo, da bodo njegove predlagane ureditve izpolnjevale ustrezna merila ali priglašene nacionalne predpise. 4.11 Če se odgovor šteje za nezadovoljiv, se natančno pojasni, zakaj je tako, ter opredelijo dodatne informacije ali pojasnila, ki se zahtevajo od prosilca, da bi bil odgovor zadovoljiv. 4.12 Če se pojavijo pomisleki, zaradi katerih bi bila vloga lahko zavrnjena ali da bo za sprejetje odločitve potrebnega več časa, kot dopušča rok za oceno, lahko organ za izdajo varnostnih spričeval razmisli o uvedbi ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih. 4.13 Če se ugotovi, da vloga izpolnjuje vse zahteve ali da ni verjeten nadaljnji napredek pri zagotavljanju zadovoljivih odgovorov v zvezi z nerešenimi zadevami, organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, vsak zase zaključijo ocenjevanje z enim od naslednjih korakov: (a) navedbo, ali so izpolnjena vsa merila ali še vedno obstajajo nerešene zadeve; (b) opredelitvijo morebitnih preostalih pomislekov; (c) opredelitvijo morebitnih omejitev ali pogojev uporabe, ki se vključijo v enotno varnostno spričevalo; (d) poročanjem o nadaljnjem spremljanju pomembnih neskladnosti, ugotovljenih med nadzornimi dejavnostmi iz člena 5 Delegirane uredbe (EU) 2018/761, kjer je to potrebno; (e) zagotovitvijo, da se postopek ocenjevanja skladnosti pravilno uporablja; (f) pripravo rezultatov ocene, vključno s povzetki ugotovitev, in po potrebi mnenjem v zvezi z izdajo enotnega varnostnega spričevala. 4.14 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, evidentirajo in pisno utemeljijo vse ugotovitve in presoje, da zagotovijo uporabo postopka ocenjevanja in postopka odločanja ter pomagajo pri morebitni pritožbi zoper odločitev o tem, ali se enotno varnostno spričevalo izda ali ne izda. 5. ODLOČANJE 5.1 Na podlagi ugotovitev zaključenega ocenjevanja se sprejme odločitev o izdaji enotnega varnostnega spričevala ali zavrnitvi vloge. Če se izda enotno varnostno spričevalo, se lahko opredelijo nekateri preostali pomisleki. Enotno varnostno spričevalo se ne izda, če je ugotovljena katera koli zadeva tipa 4 iz člena 12(1), ki med ocenjevanjem ni odpravljena. 5.2 Organ za izdajo varnostnih spričeval se lahko odloči, da bo omejil področje uporabe enotnega varnostnega spričevala z določitvijo omejitev ali pogojev uporabe, če v sodelovanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, ugotovi, da take omejitve ali pogoji uporabe odpravljajo katero koli zadevo tipa 4, ki bi preprečila izdajo enotnega varnostnega spričevala. Enotno varnostno spričevalo se na zahtevo prosilca posodobi po odpravi vseh preostalih pomislekov v njegovi dokumentaciji. 5.3 Prosilca se obvesti o odločitvi organa za izdajo varnostnih spričeval, vključno z rezultati ocene, in, če je to ustrezno, se izda enotno varnostno spričevalo. 5.4 Če se izdaja enotnega varnostnega spričevala zavrne ali če enotno varnostno spričevalo vsebuje omejitve ali pogoje uporabe, ki se razlikujejo od tistih, navedenih v vlogi, organ za izdajo varnostnih spričeval o tem obvesti prosilca, pri čemer navede razloge za odločitev, in ga seznani s postopkom za vložitev zahtevka za pregled ali pritožbe zoper odločitev. 6. ZAKLJUČEVANJE OCENJEVANJA 6.1 Organ za izdajo varnostnih spričeval dokonča upravni postopek zaključevanja ocenjevanja z zagotovitvijo, da so vsi dokumenti in zapisi pregledani, organizirani in arhivirani. Za stalno izboljševanje postopka organ za izdajo varnostnih spričeval navede pretekle informacije in pridobljena spoznanja za uporabo prihodnjih ocen. 7. POSEBNE DOLOČBE ZA PODALJŠANJE ENOTNEGA VARNOSTNEGA SPRIČEVALA 7.1 Enotno varnostno spričevalo se lahko na zahtevo prosilca podaljša pred iztekom njegove veljavnosti, da se zagotovi kontinuiteta potrjevanja. 7.2 V primeru vloge za podaljšanje organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, preverijo podrobnosti sprememb dokazil, predloženih v prejšnji vlogi, in preučijo rezultate preteklih nadzornih dejavnosti iz člena 5 Delegirane uredbe (EU) 2018/761, da se prednostno razvrstijo ali določijo ustrezne zahteve sistema varnega upravljanja in priglašeni nacionalni predpisi, na podlagi katerih se oceni vloga za podaljšanje. 7.3 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, na podlagi ravni predlaganih sprememb sprejmejo ustrezen pristop k ponovnemu ocenjevanju. 8. POSEBNE DOLOČBE ZA POSODOBITEV ENOTNEGA VARNOSTNEGA SPRIČEVALA 8.1 Enotno varnostno spričevalo se posodobi, kadar je za vrsto ali obseg dejavnosti predlagana bistvena sprememba v skladu s členom 10(13) Direktive (EU) 2016/798 ali v primeru razširitve območja obratovanja v skladu s členom 10(14) navedene direktive. 8.2 Če namerava prevoznik v železniškem prometu, ki ima enotno varnostno spričevalo, izvesti katero koli spremembo iz točke 8.1, o tem nemudoma obvesti organ za izdajo varnostnih spričeval. 8.3 Po obvestilu s strani prevoznika v železniškem prometu, kot je določeno v točki 8.2, organ za izdajo varnostnih spričeval: (a) preveri, ali je sprememba, ki se nanaša na kakršno koli morebitno vlogo, jasno opisana in ali so ocenjena morebitna varnostna tveganja; (b) se s prevoznikom v železniškem prometu in nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, pogovori o potrebi po posodobitvi enotnega varnostnega spričevala. 8.4 Organ za izdajo varnostnih spričeval ob usklajevanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, lahko pri prosilcu opravi nadaljnje poizvedbe. Če se organ za izdajo varnostnih spričeval strinja, da predlagana sprememba ni bistvena, pisno obvesti prosilca, da posodobitev ni potrebna, pri čemer vodi evidenco odločitve za evidentirano dokumentacijo. 8.5 V primeru vloge za posodobitev organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja: (a) preverijo podrobnosti sprememb dokazil, predloženih v prejšnji vlogi, na podlagi katerih je bilo izdano veljavno spričevalo; (b) preučijo rezultate preteklih nadzornih dejavnosti iz člena 5 Delegirane uredbe (EU) 2018/761 in zlasti zadeve, ki se nanašajo na sposobnost prosilca, da učinkovito izvaja in spremlja svoj postopek upravljanja sprememb; (c) za oceno vloge za posodobitev dajejo prednost ustreznim zahtevam sistema varnega upravljanja in priglašenim nacionalnim predpisom ter se osredotočajo nanje. 8.6 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, na podlagi ravni predlaganih sprememb sprejmejo ustrezen pristop k ponovnemu ocenjevanju. 8.7 Zaradi vloge za posodobitev enotnega varnostnega spričevala, predložene organu za izdajo varnostnih spričeval, se ne podaljša obdobje njegove veljavnosti. 8.8 Organ za izdajo varnostnih spričeval se na zahtevo prosilca odloči, ali je treba enotno varnostno spričevalo posodobiti, če bodo pogoji, pod katerimi je bilo izdano, spremenjeni, ne da bi to vplivalo na vrsto in obseg dejavnosti ali območje obratovanja. Dodatek Postopek ocenjevanja varnosti Slika 1: Postopek ocenjevanja varnosti Zaključevanje ocenjevanja Register/Zbirka podatkov Obveščanje zainteresiranih strani Zahtevek za pregled/pritožba (kjer je ustrezno) Sprejetje odločitve Podrobno ocenjevanje Potrditev popolnosti Popolna? Ustrezna? Skladna? Zavrnitev vloge? Začetno preverjanje Potrditev prejema vloge Priprava evidentirane dokumentacije Prejem vloge Sistem varnega upravljanja Prosilec Sprejetje odločitve Konec ocenjevanja Da Zahteva za dodatne informacije Predložitev dodatnih informacij Predložitev dokumentacije Ne Ne Da Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja Postopek podrobnega ocenjevanja Slika 2: Postopek podrobnega ocenjevanja Pomisleki, kjer je ustrezno Prejem in obravnava pisnega(-ih) odgovora(-ov) prosilca Pošiljanje odgovora in posodobitev dokumentacije, če je ustrezno Dogovor o akcijskem(-ih) načrtu(-ih) in roku za zagotovitev skladnosti, če je ustrezno Priprava akcijskega(-ih) načrta(-ov), če je ustrezno Ustrezne informacije iz preteklega nadzora Zadeve? Da Opredelitev in kategorizacija zadev Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja Prosilec Zaključek ocenjevanja Izvedba ocenjevanja Ne