Uredba Sveta (ES) št. 3073/95

z dne 22. decembra 1995

o določitvi standardne kakovosti riža

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3072 z dne 22. decembra 1995 o skupni ureditvi trga za riž [1], in zlasti člena 3(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ker naj intervencijska cena za neoluščeni riž ustreza določeni standardni kakovosti; ker to kakovost določa Uredba Sveta (EGS) št. 1423/76 z dne 21. junija 1976 o določitvi standardne kakovosti riža in lomljenega riža [2];

ker v zvezi s kakovostjo velja, da je zaradi povpraševanja na trgu Skupnosti po določeni kakovosti in zaradi smernic, ki izhajajo iz reforme skupne ureditve trga, primerno na novo opredeliti standardno kakovost ob upoštevanju kakovosti pridelka Skupnosti ter najbolj reprezentativne kakovosti uvoženega riža; ker iz teh dejavnikov in drugih dejavnikov, ki izhajajo iz reforme skupne ureditve trga sledi, da je potrebno poostriti zahteve in nadomestiti sistem, predviden v prej navedeni uredbi,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardna kakovost neoluščenega riža, za katero se določa intervencijska cena, je določena z naslednjim:

(a) riž je dobre tržne kakovosti, brez vonja;

(b) vsebnost vlage: 14 % za 1996/97 in 13 % od 1997/98 dalje;

(c) izkoristek dobro brušenega riža je 63 % glede na težo celih zrn (s 3 % toleranco za okrušena zrna), za katera so dovoljeni naslednji utežni odstotki dobro brušenega riža, katerih kakovost ni neoporečna:

| | 1996/97 | od 1997/98 dalje |

— kredasta zrna neoluščenega riža (KN 100610) | | |

— pod tarifnima oznakama KN 10061027 in (KN 10061098) | 2 % | 1,5 % |

— pod drugimi tarifnimi oznakami KN, razen KN 10061027 in KN 10061098 | 2,5 % | 2 % |

—zrna z rdečimi progami: | 1,00 % | | |

—pikasta zrna: | 0,50 % | | |

—zrna z madeži: | 0,25 % | | |

—rumena zrna: | 0,02 % | | |

—zrna jantarne barve: | 0,05 % | | |

Člen 2

Za to uredbo velja, da je opredelitev zrn, ki niso neoporečne kakovosti, enaka opredelitvi v Prilogi.

Člen 3

Razveljavi se Uredba (EGS) št. 1423/76. Sklicevanja na Uredbo (EGS) št. 1423/76 se štejejo kot sklicevanja na to uredbo.

Člen 4

Ta uredba začne veljati 1. septembra 1996.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. decembra 1995

Za Svet

Predsednik

L. Atienza Serna

[1] UL L 329, 30.12.1995, str. 18.

[2] UL L 166, 25.6.1976, str. 20. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3290/94 (UL L 349, 31.12.1994, str. 105).

--------------------------------------------------

PRILOGA

OPREDELITEV ZRN IN LOMLJENIH ZRN, KI NISO NEOPOREČNE KAKOVOSTI

A. Cela zrna:

zrna, ki jim manjka samo del konca, ne glede na značilnosti, ki nastanejo ob vsaki stopnji brušenja.

B. Okrušena zrna:

zrna, katerim manjka konec.

C. Lomljena zrna ali lomljeni riž:

zrna, ki jim manjka del volumna, ki je večji od konca zrna. Med lomljena zrna spadajo:

- velika lomljena zrna (deli zrna, ki so dolgi vsaj za polovico dolžine zrna, vendar ne predstavljajo celotnega zrna),

- srednje velika lomljena zrna (deli zrna, katerih dolžina je vsaj četrtina dolžine zrna, vendar je manjša od minimalne velikosti "velikih lomljenih zrn"),

- majhna lomljena zrna (deli zrna, katerih dolžina je manjša od četrtine velikosti zrna, vendar so ti deli preveliki, da bi šli skozi sito z odprtinami 1,4 mm),

- drobci (majhni koščki ali delčki zrna, ki lahko gredo skozi sito z odprtinami 1,4 mm); vzdolžno prelomljena zrna (deli, ki nastanejo z vzdolžnim prelomom zrna) tudi spadajo pod to opredelitev.

D. Nezrela zrna:

zrna, ki niso polno dozorela.

E. Zrna z naravno deformiranostjo:

naravna deformiranost pomeni deformiranost, ki se deduje ali ne, glede na sortno značilne morfološke lastnosti.

F. Kredasta zrna:

zrna z vsaj tremi četrtinami površine, ki je videti neprozorna in kredasta.

G. Zrna z rdečimi progami:

zrna z vzdolžnimi rdečimi programi različne intenzivnosti in nians, nastalimi zaradi ostankov iz perikarpa.

H. Pikasta zrna:

zrna z dobro izraženimi malimi temnimi pikami bolj ali manj enakomerne oblike; med pikasta zrna spadajo tudi taka z rahlimi črnimi površinskimi progami; proge in pike ne smejo biti obdane z rumenim ali temnim kolobarjem.

I. Zrna z madeži:

zrna, katerih naravna barva je na manjši površini vidno spremenjena; madeži so lahko različnih barv (črnkasti, rdečkasti, rjavi); globoke temne proge se prav tako štejejo med madeže. Če je barva madežev takoj vidna (črna, roza, rdečkasto-rjava) in če madeži pokrivajo vsaj polovico zrna, se taka zrna štejejo kot rumena zrna.

J. Rumena zrna:

rumena zrna so zrna, ki se jim je v celoti ali delno spremenila njihova naravna barva in so dobili barvo limone ali oranžno-rumeno barvo. Do spremembe barve ni prišlo zaradi sušenja zrn.

K. Zrna jantarne barve:

zrna jantarne barve so zrna, ki se jim je rahlo spremenila barva po celotni površini v svetlo jantarno-rumeno. Do spremembe barve ni prišlo zaradi sušenja zrn.

--------------------------------------------------