SKLEP KOMISIJE

z dne 3. septembra 2013

o državni pomoči SA.32554 (09/C)

Pomoč za prestrukturiranje skupini Hypo Group Alpe Adria, ki jo izvaja Avstrija

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 5648)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/341/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

HGAA je bila nacionalizirana 23. decembra 2009. V zvezi s tem je Komisija v svojem sklepu z dne 23. decembra 2009 v zadevah C 16/2009 in N 698/2009 (6) (v nadaljnjem besedilu: sklep o reševanju iz decembra 2009) začasno odobrila več ukrepov pomoči na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) do predložitve verodostojnega načrta prestrukturiranja HGAA Komisiji. V istem sklepu je Komisija razširila formalni postopek preiskave na dodatne ukrepe pomoči, ki jih je Avstrija dodelila HGAA.

Komisija je 22. junija 2010 nadalje razširila formalni postopek preiskave, zlasti ker pregledani načrt prestrukturiranja HGAA, ki je bil predložen 16. aprila 2010, ni dokazal, da bo banka lahko ponovno vzpostavila uspešno poslovanje ali zagotovila ustrezno porazdelitev bremena in zadostno stopnjo ublažitve izkrivljanja konkurence. Komisija je poleg tega podaljšala odobritev pomoči, ki jo je v sklepu o reševanju iz decembra 2009 začasno razglasila za združljivo z notranjim trgom, in sicer dokler ne bo končala s pregledom načrta prestrukturiranja HGAA (v nadaljnjem besedilu: sklep o podaljšanju iz leta 2010) (7) .

Komisija je 7. februarja 2011 obvestila Avstrijo in Nemčijo, da bosta zadeva N 698/2009 (9) v zvezi s HGAA in zadeva C 16/2009 v zvezi z BayernLB obravnavani v ločenih postopkih. Pozneje je bil postopek v zvezi s HGAA vpisan pod številko zadeve SA.32554 (2009/C). Ta sklep se nanaša samo na zadevo SA.32554 (2009/C).

Avstrija je 3. decembra 2012 priglasila dodaten ukrep pomoči v korist HGAA v obliki kapitalskega vložka, ki ga je Republika Avstrija izvedla prek navadnih delnic, in državnega jamstva za podrejene dolžniške instrumente, ki naj bi jih izdala HGAA. Priglasitev je vsebovala seznam zavez za HGAA. Navedeni ukrepi so bili začasno odobreni s Sklepom Komisije z dne 5. decembra 2012 v zadevi SA.32554 (2009/C) (10) (v nadaljnjem besedilu: sklep o reševanju iz decembra 2012). Komisija je ukrepe odobrila zaradi določenih zavez, ki jih je predložila Avstrija. Vendar pa je Avstrija le delno spoštovala navedene zaveze.

Avstrija je 5. oktobra 2012 vložila tožbo za razglasitev ničnosti Sklepa Komisije z dne 25. julija 2012 v zadevi SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) (ki je bil pozneje razveljavljen in nadomeščen s Sklepom Komisije z dne 5. februarja 2013 (12) ) v zvezi z BayernLB (v nadaljnjem besedilu: sklep o BayernLB).

Avstrijski organi in službe Komisije so med julijem 2010 in avgustom 2013 na več sestankih, telefonskih konferencah in drugih oblikah izmenjave informacij razpravljali o različnih načrtih prestrukturiranja HGAA in njihovih spremembah.

2. OPIS

2.1 UPRAVIČENEC

HGAA je mednarodno dejavna finančna skupina s sedežem v Celovcu na Avstrijskem Koroškem, od koder nadzoruje in usmerja svoje bančne dejavnosti in dejavnosti lizinga, vključno z delom za likvidacijo, prek Hypo Alpe Adria Bank-International (v nadaljnjem besedilu: HBInt). HBInt opravlja osrednje funkcije skupine, vključno z nadzorovanjem skupine, skupinskim računovodstvom, splošnim obvladovanjem tveganj, pravnimi zadevami in skladnostjo, upravljanjem likvidnosti, izdajanjem vrednostnih papirjev ter refinanciranjem hčerinskih družb HGAA.

HGAA je bila 31. decembra 2008 prek svojih bančnih in/ali lizing hčerinskih družb prisotna v dvanajstih državah, in sicer v Avstriji, Sloveniji, Italiji, Nemčiji, na Madžarskem, v Bolgariji, na Hrvaškem, v Srbiji, Bosni in Hercegovini, Črni gori, Ukrajini ter Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (v nadaljnjem besedilu: NJRM).

Trenutno ima HGAA v Avstriji hčerinsko družbo HBA. Dejavna je tudi v Sloveniji (prek hčerinske družbe HBS in lizing družbe HLS), na Hrvaškem (prek HBC in integrirane lizing družbe HAALC), v Bosni in Hercegovini (prek dveh bančnih subjektov HBFBiH in v Republiki srbski HBRS, ki vključuje lizing družbo HLRS), v Srbiji (prek HBSE) ter Črni gori (prek HBM) (v nadaljnjem besedilu: države jugovzhodne Evrope).

Začet je bil postopek likvidacije za veliko industrijskih deležev banke in finančnih hčerinskih družb. Italijanska HBI je nove posle ustavila do 1. julija 2013. Druge hčerinske družbe v postopku likvidacije so hrvaška lizing družba (HLC) in hrvaška enota za likvidacijo, ki izvira iz prenesenih bančnih sredstev (H-ABDUCO), avstrijska lizing družba (HLA), nemška lizing družba (HLG), v Črni gori lizing družba (HLA) in enota za likvidacijo, ki izvira iz prenesenih bančnih sredstev (HDM), madžarska lizing družba (HLHU), bolgarska lizing družba (HLBG), lizing družba v NJRM (HLMK), lizing družba v Ukrajini (HLUA), v Bosni in Hercegovini lizing družba HETA BiH in enota za likvidacijo, ki izvira iz prenesenih bančnih sredstev (BORA), lizing družbi HLSE in HRSE v Srbiji, TCK in TCV v Sloveniji, ki sta dva subjekta, ki izvirata iz prenesenih bančnih dejavnosti in dejavnosti lizinga, ter lizing družba HLI v Italiji (14) . Alpe Adria Privatbank v Lihtenštajnu je bila že likvidirana.

V naslednjih uvodnih izjavah so našteti subjekti, ki so še dejavni.

Avstrijska hčerinska družba HBA je dejavna v segmentih poslovanja s prebivalstvom, podjetji in ustanovami. Ponuja vse klasične storitve univerzalne banke. HBA, ki je regionalno osredotočena na Koroško in ima podružnice na Dunaju in v Salzburgu, ima v Avstriji tržni delež skoraj […] (15) %, če se meri v sredstvih, in […] % v vlogah.

V Sloveniji je skupina prisotna z banko HBS (tržni delež približno […] % v sredstvih in […] % v vlogah). Lizing družba HLS pa se osredotoča na dejavnosti zakupa premičnih sredstev in izbranih nepremičnin.

Hrvaška HBC je univerzalna banka (tržni delež približno […] % v sredstvih in […] % v vlogah). HAALC opravlja dejavnosti lizinga in ima tržni delež približno […] % v novih finančnih sredstvih.

V Bosni in Hercegovini delujeta dve banki, in sicer HBRS v Republiki srbski (tržni delež približno […] % v sredstvih in […] % v vlogah) ter HBFBiH v Federaciji Bosne in Hercegovine (s tržnim deležem […] % v sredstvih). Lizing družba HLRS, ki je v lasti HBRS, ima tržni delež približno […] % v novih finančnih sredstvih.

Srbska HBSE se osredotoča na zasebni in poslovni segment (tržni delež približno […] % v sredstvih in […] % v vlogah).

2.2 UKREPI POMOČI

December 2008 – ukrepi BayernLB in ukrepi države v okviru avstrijskega programa pomoči bančnemu sektorju

December 2009 – dokapitalizacija s strani države in državna jamstva

Januar 2011 – jamstvo za sredstva

December 2012 – dokapitalizacija s strani države in državno jamstvo

Banka in doslej odobreni ukrepi pomoči so podrobno opisani v uvodnih izjavah od (17) do (19) sklepa o začetku postopka, uvodnih izjavah od (13) do (15) in (27) do (40) sklepa o reševanju iz decembra 2009, uvodnih izjavah od (15) do (19) sklepa o reševanju iz julija 2011 ter uvodnih izjavah od (10) do (12) sklepa o reševanju iz decembra 2012.

2.3 DODATNI UKREPI POMOČI, KI ŠE NISO BILI DODELJENI

Načrt prestrukturiranja za obdobje 2013–2017 predvideva dodatne potrebe po kapitalu za likvidacijo enote v višini približno 2,6 milijarde EUR v osnovnem primeru, 4,7 milijarde EUR v pesimističnem primeru in 5,4 milijarde EUR v najslabšem primeru. Ob predpostavki, da bo kapital zagotovljen v likvidni obliki, bi potrebe HGAA po dodatnih likvidnih sredstvih do leta 2017 v osnovnem primeru znašale 2,5 milijarde EUR, v izjemnem pesimističnem primeru pa bi po ocenah dosegle 3,3 milijarde EUR. (Če ukrepi ne bodo dodeljeni v likvidni obliki, bodo morda potrebni ukrepi v zvezi z likvidnostjo v višjem znesku.)

2.4 PRISPEVEK NEKDANJIH DELNIČARJEV HGAA

Vsi lastniki so svoje delnice prodali Avstriji po simbolični ceni 1 EUR in se s tem odpovedali svojim pravicam delničarjev.

BayernLB se je odpovedal vsem svojim pravicam delničarjev, vključno z obstoječim Ergänzungskapital (kapital drugega reda) v HGAA v višini 300 milijonov EUR, in skupino HGAA oprostil obveznosti vračila 525 milijonov EUR obstoječih kreditnih linij, ki so ji bile dodeljene v preteklosti (16) .

Družba GRAWE je prispevala tudi 100 milijonov EUR v obliki likvidnih sredstev do 31. decembra 2013. Likvidna sredstva so bila v celoti zavarovana (50 milijonov EUR z avstrijskimi kritimi obveznicami, preostalih 50 milijonov EUR pa z drugimi sredstvi, ki izpolnjujejo pogoje za izdajo kritih obveznic).

Spodnja razpredelnica prikazuje prvotne zneske kapitala Partizipationskapital v HGAA (vsi v HBInt) in njegov sedanji znesek. Opozoriti je treba, da Partizipationskapital nima glasovalnih pravic. Vse delnice z glasovalnimi pravicami so v lasti Republike Avstrije.

HGAA je ponovno odkupila več hibridnih in drugih instrumentov kapitala precej pod nominalno vrednostjo ali jih v celoti preklicala ter s tem povečala svoj lastni kapital. Aprila 2012 je opravila posel, zaradi katerega se je njen kapital prvega reda povečal za 153 milijonov EUR. Avgusta 2012 je HGAA preklicala nekaj hibridnih instrumentov in s tem ustvarila dodatnih 23,5 milijona EUR kapitala. Decembra 2012 je ponudila odkup drugih instrumentov kapitala in s tem ustvarila izredni dobiček v višini […] EUR.

Poleg tega imetniki instrumentov lastnih sredstev (Partizipationskapital in drugi hibridni instrumenti kapitala) zaradi izgub HGAA niso prejeli nobenih dividend ali kuponov, ki bi jih prejeli v primeru dobička. Zato bi lahko HGAA v letih 2009 in 2010 ohranila več kot […] EUR.

2.5 VZROKI ZA TEŽAVE SKUPINE HGAA

Strategijo širjenja so omogočili ugodni stroški financiranja HGAA zaradi državnih jamstev zvezne dežele Koroške (Ausfallshaftung), ki so se zvišala s 4,9 milijarde EUR 31. decembra 2002 na 20,7 milijarde EUR 31. decembra 2009. Zaradi dostopa do ugodnega financiranja je HGAA zapostavila ustvarjanje lokalnih vlog.

Hitro povečanje bilance stanja na trgih jugovzhodne Evrope je skupaj z ugodnim financiranjem z državnimi jamstvi ustvarilo kratkoročne dobičke. HGAA je med letoma 2002 in 2006 vsako leto ustvarila dobiček, razen v letu 2004. Vendar je poslovni model zakril tveganja, povezana z zmanjšanjem kakovosti sredstev in financiranjem, zato banka ni ustrezno prenovila in razvila postopkov notranjega nadzora in obvladovanja tveganj, ki bi jih po razširitvi potrebovala za zadovoljitev svojih spremenjenih potreb. Ker so strategijo banke poganjali premisleki o obsegu poslovanja in je zato veliko tvegala zlasti pri projektih v nepremičninskem in turističnem segmentu, je sistemsko napačno presojala gospodarska in poslovna tveganja. Zaradi pomanjkanja ustreznih mehanizmov nadzora je banka postala tudi dovzetna za goljufije, kar je imelo za posledico več kazenskih preiskav. Sčasoma je njen portfelj postal obremenjen z znatnim deležem slabih posojil, delno zaradi pomanjkanja ustreznega zavarovanja. V veliko primerih se je izkazalo, da je povezana zavarovanja težko ali nemogoče prodati, zato so bili potrebni veliki odpisi.

Poleg tega je banka mnogim svojim maloprodajnim podjetjem ter malim in srednje velikim podjetjem (v nadaljnjem besedilu: MSP) v državah jugovzhodne Evrope dodelila posojila v evrih ali švicarskih frankih, s tem pa se je izpostavila dodatnim tveganjem neplačila. Zaradi poznejšega povečanja vrednosti predvsem švicarskega franka glede na lokalne valute so se navedena tveganja delno uresničila.

Čeprav je takrat ostala znotraj predpisanih meja, je banka poslovala z nezadostnim kapitalom glede na njen profil tveganj zaradi ciljne skupine strank in portfelja sredstev. Navedeni dejavnik je postal težava skoraj takoj, ko je banka doživela negativen preobrat. Izračun iz predloženega načrta likvidacije kaže, da bi imela banka od leta 2013 negativen delež kapitala prvega reda […] in negativen delež skupnih lastnih sredstev […], če ne bi prejela ukrepov pomoči. Navedeni izračun je izmišljen, saj bi bilo treba v navedenem primeru še prej drastično zmanjšati poslovanje banke ali jo likvidirati. Avstrija meni, da bi likvidacija lahko imela učinke na stabilnost finančnega sistema v Avstriji, zlasti zaradi jamstev za obveznosti, ki jih je prevzela zvezna dežela Koroška, in da bi se ti učinki v takšnem scenariju lahko uresničili tudi v državah jugovzhodne Evrope, kjer ima HGAA znaten tržni delež.

Banka je prepozno spoznala, da je njen poslovni model neustrezen, in se je prepočasi odzvala, delno zaradi zapletene strukture skupine in težav pri upravljanju takšne velike in raznolike skupine.

Poleg tega dokumenti, ki jih je predložila Avstrija in na katerih temelji ta sklep (18) , vključujejo osnovne scenarije načrta prestrukturiranja, ki predvidevajo negativne poslovne rezultate skupine v celotnem obdobju 2013–2017 in določajo potrebo po dodatnem kapitalu v višini […] EUR. Tudi „primer upravljanja“, ki ne vključuje ustreznih ukrepov za omejevanje morebitnih izkrivljanj konkurence, kaže, da bi skupina lahko ponovno vzpostavila skromno donosnost ([…]) šele leta 2017, pred tem pa bi imela izgube. Poleg tega v navedeni napovedi niso vključeni morebitni stroški podaljšanja jamstev na čas po letu 2013.

2.6 DELNO SPOŠTOVANJE ZAVEZ

Komisija je v sklepu o reševanju iz decembra 2012 odobrila ukrepe, ki jih je priglasila Avstrija, zaradi določenih zavez, ki jih je sprejela država članica in katerih namen je bil zagotoviti, da bo izkrivljanje konkurence čim bolj omejeno. Cilj zavez je bil omejiti poslovne dejavnosti banke, npr. v smislu stopenj donosnosti, kategorij tveganja v zvezi s strankami in ročnosti, ter s tem prispevati k omejitvi tveganega vedenja in možnosti za širitev poslovanja v škodo konkurentov.

3. NAČRT ZA LIKVIDACIJO

V skladu z načrtom za likvidacijo se bo bilančna vsota HGAA zmanjšala za 85 %, in sicer s 43,3 milijarde EUR konec leta 2008 na 6,56 milijarde EUR leta 2017. V istem obdobju se bo njena tveganju prilagojena aktiva zmanjšala za 85 %, in sicer z 32,8 milijarde EUR konec leta 2008 na 4,75 milijarde EUR.

Usmerjanje postopka likvidacije bo zagotovljeno na centralni ravni skupine, kjer so bile medtem izvedene številne izboljšave, med drugim v zvezi z obvladovanjem tveganj, poročanjem, vrednotenjem zavarovanja in postopki v zvezi z ocenami (19) .

Na splošno je načrt za likvidacijo osredotočen na dokončno prodajo HBA, ki se je že začela, in na povečanje privlačnosti mreže v jugovzhodni Evropi s ciljem prodaje vseh subjektov v jugovzhodni Evropi najpozneje do 30. junija 2015. Zato je Avstrija sprejela več zavez za kakršne koli nove posle, da bi zagotovila ustrezno ravnovesje med tveganjem in donosnostjo, dokler se subjekti v jugovzhodni Evropi ne prodajo.

Predvsem bo HGAA načeloma nudila samo nova hipotekarna posojila za prebivalstvo z razmerjem med posojilom in vrednostjo […] % ali več, matrika stroškov notranjega financiranja bo sorazmerna s stanjem financiranja zadevne podružnice ali hčerinske družbe in […] bo, razen izjemoma, stranki odobren samo, če ima ta stranka […].

PRODAJA DRUŽBE HBA

31. maja 2013 je bila z družbo Anadi Financial Holdings Pte. Ltd. podpisana pogodba o prodaji vseh delnic HBA, trenutno pa se pričakuje, da bo prodaja zaključena pred 31. decembrom 2013 (20) .

Do zaključka prodaje bo HBA še naprej osredotočena na svoj položaj regionalne banke na Koroškem s podružnicami na Dunaju in v Salzburgu. Velikost banke se je že občutno zmanjšala in problematični portfelj v vrednosti 1,99 milijarde EUR je bil izločen pred 31. decembrom 2011. Bilanca stanja HBA je 31. decembra 2012 znašala 4,15 milijarde EUR (medtem ko je 31. decembra 2008 znašala 7,05 milijarde EUR).

MREŽA V JUGOVZHODNI EVROPI

Poslovna dejavnost mreže v jugovzhodni Evropi se je že občutno zmanjšala in se osredotočila na glavne trge in osrednje sposobnosti v Sloveniji, na Hrvaškem, v Bosni in Hercegovini, Srbiji in Črni gori. Poleg tega so bili operativni subjekti v navedenih državah razbremenjeni z izločitvijo portfelja v vrednosti 2,4 milijarde EUR, za leto 2013 pa je načrtovana nadaljnja izločitev portfelja v vrednosti […] EUR, ki čaka na odobritev lokalnih nadzornih organov. Bilančna vsota celotne mreže v jugovzhodni Evropi je 31. decembra 2012 znašala 10,11 milijarde EUR in se bo po predvidenem dodatnem prenosu portfelja nadalje znižala na manj kot […] EUR, kar je približno […] % bilančne vsote v primerjavi z njeno vrednostjo 31. decembra 2008 (14,8 milijarde EUR).

V Sloveniji so bančne dejavnosti osredotočene na […] in […] stranke […] s ciljem […]. […] bo občutno zmanjšana in načrtuje izstop iz […], medtem ko bo banka ostala dejavna v […].

V Bosni in Hercegovini se bo povečala osredotočenost na […] v povezavi s strogim […], boljšim […] in […]. […] bo zmanjšana, poudarek pa bo ostal na […].

Cilj sprememb v osredotočenosti in poslovni strategiji bank v jugovzhodni Evropi je povečanje možnosti, da se bodo subjekti sčasoma lahko prodali. Načrt za likvidacijo predvideva, da se bo mreža v jugovzhodni Evropi prodala kot celota ali po delih do 30. junija 2015. Vsaka prodaja bo izvedena na podlagi odprtih in preglednih postopkov prodaje, pri čemer bodo imeli kupci možnost kupiti celotno mrežo ali pa njene dele.

Deli mreže v jugovzhodni Evropi, ki ne bodo prodani do 30. junija 2015, bodo takoj prenehali sprejemati nove posle in bodo preneseni v enoto za likvidacijo (21) .

ENOTA ZA LIKVIDACIJO

Dejavnosti v Italiji so že v postopku likvidacije. Cilj je izvesti nadzorovan postopek likvidacije in se hkrati izogniti nenadnemu dvigovanju bančnih vlog (22) .

Poleg tega del za likvidacijo zajema vse druge portfelje, ki so bili določeni za likvidacijo (vključno s subjekti, ki so ustavili nove posle, kar vključuje hčerinske družbe v Makedoniji, Ukrajini, Bolgariji, Nemčiji in na Madžarskem), ter deleže v industrijskih in turističnih družbah.

finančna sredstva za likvidacijo, in sicer (a) portfelj HBInt ter preostale obstoječe portfelje za likvidacijo in kreditne linije za refinanciranje v različnih subjektih (zlasti v HBI in državah jugovzhodne Evrope), (b) portfelje, ki so bili izločeni iz nekaterih hčerinskih družb, kot so HBI in banke ali lizing družbe v mreži v jugovzhodni Evropi, ter (c) lizing družbe, ki bodo likvidirane;

Za leto 2017 so skupne potrebe po kapitalu (zlasti zaradi odpisov knjigovodske vrednosti subjektov, ki jih je treba prodati, ter zaradi nadaljnjih izgub različnih portfeljev in potreb po refinanciranju) ocenjene na približno 2,6 milijarde EUR v osnovnem primeru in do 5,4 milijarde EUR v izjemnem pesimističnem primeru. Načrt za likvidacijo predvideva tudi potrebe po dodatni likvidnosti, ki so odvisne od tega, ali bo kapital zagotovljen v gotovini ali v obliki jamstva. Ob predpostavki, da bo kapital zagotovljen v likvidni obliki, bi potrebe HGAA po dodatnih likvidnih sredstvih do leta 2017 v osnovnem primeru znašale 2,5 milijarde EUR, v izjemnem pesimističnem primeru pa bi po ocenah dosegle 3,3 milijarde EUR (24) .

ZAVEZE AVSTRIJE

Avstrija se je zavezala, da bo zagotovila, da bo načrt za likvidacijo, ki je bil predložen 29. junija 2013 in kot je bil nazadnje spremenjen s sporočilom Avstrije z dne 27. avgusta 2013, izveden v celoti, vključno z zavezami iz Priloge, in v skladu s časovnim razporedom iz navedene priloge.

4. RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

Komisija opominja, da je začela formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) Pogodbe v zvezi z združljivostjo pomoči za prestrukturiranje HGAA z notranjim trgom, ker je na podlagi predhodno predloženih načrtov prestrukturiranja resno dvomila, da bo lahko HGAA ponovno vzpostavila svoje dolgoročno uspešno poslovanje. Komisija je poleg tega izrazila dvom, da je zagotovljena ustrezna porazdelitev bremena in da so izkrivljanja konkurence ustrezno omejena.

V zvezi s porazdelitvijo bremena je v sklepu o začetku postopka iz leta 2009 (32) in v sklepu o reševanju iz decembra 2009 (33) omenjena morebitna pomanjkljiva porazdelitev bremena na BayernLB in nekdanje lastnike HGAA (GRAWE in zvezna dežela Koroška). V uvodni izjavi 102 sklepa o začetku postopka iz leta 2009 je omenjena pomanjkljiva porazdelitev bremena na lastnike hibridnega kapitala HGAA.

V uvodni izjavi 41 sklepa o podaljšanju iz leta 2010 so izraženi pomisleki, ali je za kapital, ki ga je Avstrija vložila v HGAA pod pogoji avstrijskega programa, zagotovljeno zadostno nadomestilo, saj je Avstrija banko štela za načeloma zdravo in je bila banka zato deležna ugodnejših stopenj nadomestila, kot bi jih sicer imela v primeru, da bi se štela za banko v težavah.

5. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

6. PRIPOMBE AVSTRIJE

Pripombe Avstrije se nanašajo predvsem na obravnavanje državne pomoči družbi BayernLB s strani Komisije. Komisija je v svojem Sklepu z dne 25. julija 2012 v zadevi SA. 28487 (C16/2009) (37) v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje BayernLB sklenila, da je jamstvo Republike Avstrije za likvidna sredstva v znesku 2,638 milijarde EUR, ki jih je družba BayernLB v okviru reševanja leta 2009 sklenila pustiti v HGAA, pomenilo državno pomoč v korist BayernLB, in je pozneje odobrila ta ukrep pomoči kot združljivega z notranjim trgom. Avstrija je 5. oktobra 2012 vložila tožbo (38) za razglasitev ničnosti navedenega sklepa in predvsem trdila, da Komisija ni pojasnila, zakaj bi bilo treba ukrep šteti za združljivega z notranjim trgom, ter vztrajala, da ukrep ni pomoč v korist BayernLB.

7. OCENA

Pri oceni pomoči za prestrukturiranje je treba upoštevati vse zneske pomoči, dodeljene HGAA od leta 2008.

7.1 OBSTOJ POMOČI

Da bi ukrep veljal za državno pomoč, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji: (i) ukrep se mora financirati iz državnih sredstev, (ii) ukrep mora dajati prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, (iii) ta prednost mora biti selektivna in (iv) ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco ter prizadel trgovino med državami članicami. Ker so ti pogoji kumulativni, morajo biti izpolnjeni vsi, da se lahko ukrep šteje za državno pomoč.

Uvodne izjave 51 do 56 odločbe, s katero je bil odobren program pomoči bančnemu sektorju, potrjujejo, da je vsak ukrep, dodeljen v okviru navedene sheme, državna pomoč. Komisija poleg tega opozarja, da je v uvodnih izjavah 48 do 53 sklepa o reševanju iz decembra 2009, uvodni izjavi 25 sklepa o reševanju iz julija 2011 in uvodni izjavi 16 sklepa o reševanju iz decembra 2012 že ugotovila, da ukrepi pomoči, navedeni v (a) in (b), izpolnjujejo pogoje iz člena 107(1) Pogodbe ter da navedeni ukrepi zato pomenijo pomoč. Komisija vztraja pri svojem mnenju, kot je pojasnjeno v nadaljevanju.

(a) Ukrepi, ki jih je zagotovila Avstrija v okviru programa pomoči bančnemu sektorju

Vsi ukrepi, dodeljeni v okviru programa pomoči bančnemu sektorju, in sicer dokapitalizacija v znesku 900 milijonov EUR ter jamstva v skupnem znesku 1,35 milijarde EUR, ki jih je banka prejela leta 2008, pomenijo pomoč, kot je določeno v uvodnih izjavah 51 do 56 odločbe o odobritvi navedenega programa.

(b) Nadaljnji ukrepi, ki jih je odobrila Avstrija

Tako kapitalski vložek kot tudi jamstva so bili dodeljeni iz državnih sredstev v smislu člena 107(1) Pogodbe. Dodeljeni bodo enemu podjetju, zato so selektivni. Dodeljeni so bili pod pogoji, ki jih HGAA na trgih sicer ne bi bila deležna, čemur Avstrija ne oporeka. Ker je HGAA podjetje, dejavno v finančnem sektorju, ki je odprt za intenzivno mednarodno konkurenco, lahko kakršna koli prednost, dodeljena banki HGAA iz državnih sredstev, prizadene trgovino znotraj Unije in izkrivlja konkurenco. Navedene ugotovitve so bile že predstavljene v uvodni izjavi 16 sklepa o reševanju iz decembra 2012 in so potrjene v tem sklepu.

(c) Dokapitalizacija s strani družbe BayernLB

Svobodna dežela Bavarska je leta 2008 dokapitalizirala družbo BayernLB, ki je del sredstev uporabila za dokapitalizacijo svoje hčerinske družbe HGAA. Glede na uvodno izjavo 124 odločbe o BayernLB je celotni znesek dokapitalizacije, ki ga je dodelila Svobodna dežela Bavarska, pomoč družbi BayernLB. Ker se znesek pomoči v okviru enega ukrepa ne more šteti dvakrat, Komisija ugotavlja, da dokapitalizacija HGAA s strani BayernLB ni državna pomoč v korist HGAA. Poleg tega se zdi, da je družba BayernLB v času dokapitalizacije HGAA delovala tako, da bi zavarovala svoje naložbe v hčerinsko družbo, v skladu s premisleki glede tržnega gospodarstva, in da njene odločitve za dokapitalizacijo HGAA ni mogoče pripisati državi članici.

(d) Pogojni ukrepi pomoči

Avstrija je zaprosila za odobritev ukrepov pomoči za zadovoljitev morebitnih prihodnjih potreb po kapitalu in likvidnosti, ki bi v izjemnem scenariju lahko znašale do 5,4 milijarde EUR za kapital in do 3,3 milijarde EUR za likvidnost. Navedeni morebitni prihodnji ukrepi pomoči za likvidacijo HGAA bodo dodeljeni iz državnih sredstev v smislu člena 107(1) Pogodbe. Dodeljeni bodo enemu podjetju, zato so selektivni. Ker bodo dodeljeni pod pogoji, ki jih HGAA na trgih sicer ne bi bila deležna, pomenijo prednost. Ker je HGAA podjetje, dejavno v finančnem sektorju, ki je odprt za intenzivno mednarodno konkurenco, lahko kakršna koli prednost, dodeljena banki HGAA iz državnih sredstev, prizadene trgovino znotraj Unije in izkrivlja konkurenco.

Ugotovitev glede skupnega zneska pomoči

Skupni znesek pomoči, ki jo je Avstrija dodelila banki HGAA prek povečanja kapitala, je 3,15 milijarde EUR (kar vključuje jamstva za sredstva v skupnem znesku 300 milijonov EUR, ki imajo enak učinek kot kapitalski vložek). Navedeni znesek predstavlja približno 9,6 % tveganju prilagojene aktive HGAA iz leta 2008. Poleg tega je HGAA prejela jamstva v skupnem znesku 1,35 milijarde EUR. Avstrija je zaprosila tudi za odobritev morebitnih ukrepov pomoči, ki bodo morda potrebni za kritje prihodnjih potreb po kapitalu v okviru likvidacije HGAA, ki bi v izjemnem primeru lahko znašale do 5,4 milijarde EUR, kar bi pomenilo, da bo skupni znesek pomoči v obliki kapitala in jamstev za sredstva znašal 8,55 milijarde EUR, kar je enako 26-odstotnemu tveganju prilagojene aktive. Poleg tega je Avstrija zaprosila za odobritev ukrepov v zvezi z likvidnostjo v znesku 3,3 milijarde EUR.

7.2 ZDRUŽLJIVOST POMOČI

7.2.1 Uporaba člena 107(3)(b) PDEU

7.2.2 Združljivost ukrepov pomoči

Vsi ukrepi, opredeljeni kot državna pomoč, so bili zagotovljeni v okviru prestrukturiranja in likvidacije HGAA. Sporočilo o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (40) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o prestrukturiranju) določa pravila, ki se uporabljajo za dodelitev pomoči za prestrukturiranje in likvidacijo finančnim institucijam v sedanji krizi. Glede na sporočilo o prestrukturiranju mora prestrukturiranje finančne institucije v sedanji finančni krizi, da bi bilo združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe, (i) privesti do ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja banke, (ii) vključevati ustrezen lasten prispevek upravičenca (porazdelitev bremena) in zagotoviti, da se pomoč omeji na najmanjši potrebni znesek, ter (iii) zajemati ustrezne ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence.

Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja

Kot je Komisija navedla v sporočilu o prestrukturiranju, mora država članica predložiti obsežen načrt prestrukturiranja, iz katerega je razvidno, kako bo dolgoročno uspešno poslovanje subjekta ponovno vzpostavljeno brez uporabe državne pomoči v razumnem času in najpozneje v petih letih. Glede na točko 13 sporočila o prestrukturiranju je dolgoročno uspešno poslovanje doseženo, ko je banka sposobna samostojno konkurirati za kapital na trgu v skladu z ustreznimi regulativnimi zahtevami. Če hoče banka to doseči, mora biti sposobna kriti vse svoje stroške in zagotoviti ustrezno donosnost kapitala ob upoštevanju profila tveganja banke. V točki 14 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da dolgoročno uspešno poslovanje zahteva, da se vsaka prejeta državna pomoč sčasoma odplača ali pa se zanjo plača nadomestilo po običajnih tržnih pogojih, s čimer se zagotovi prenehanje vseh oblik dodatne državne pomoči.

Zato banka ne more ustrezno nadomestiti svojega kapitala ali vrniti državnega kapitala, torej ne more ponovno vzpostaviti uspešnega poslovanja do konca obdobja prestrukturiranja. Zato se zdi nemogoče, da bi HGAA lahko samostojno ponovno vzpostavila uspešno poslovanje. Komisija zato ugotavlja, da njeni dvomi glede ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja niso odpravljeni.

Avstrijski organi so predložili načrt za likvidacijo, ki določa strategijo za takšno pravilno likvidacijo. Predloženi načrt predvideva odprt postopek, v okviru katerega bodo operativni subjekti, avstrijska HBA (za katero je prodajna pogodba že podpisana) in mreža v jugovzhodni Evropi prodani najpozneje do konca junija 2015. Vsi ostali deli bodo vključeni v nadzorovan in pravilen postopek likvidacije. V zvezi s tem se Avstrija zavezuje, da italijanski subjekt HBI po 1. juliju 2013 ne bo izvajal novih poslov. Če operativnih enot v jugovzhodni Evropi ne bo mogoče prodati do 30. junija 2015, bodo prav tako ustavile nove posle in bodo likvidirane. S tem bo HGAA najpozneje 30. junija 2015 prenehala delovati kot dejavno podjetje v finančnem sektorju.

Prodaja operativnih subjektov bo izvedena na podlagi brezpogojnih, preglednih in odprtih postopkov, ki bodo vsem zainteresiranim udeležencem na trgu omogočili, da podajo ponudbo za subjekte. Takšni odprti postopki zagotavljajo, da je najboljša ponudba tržna cena, in s tem preprečijo, da bi kupec dobil pomoč (41) . Če Komisija ugotovi, da je kupec dobil pomoč, združljivost te pomoči oceni v ločenem postopku.

Komisija najprej ugotavlja, da odobrena pomoč ni bila dodeljena za odpravo težav posameznih operativnih subjektov v Avstriji ali državah jugovzhodne Evrope, temveč za odpravo težav HGAA kot skupine. Nobena od hčerinskih družb v državah jugovzhodne Evrope ali HBA ni osrednji subjekt skupine HGAA, poleg tega pa so subjekti, ki bodo prodani, le del sredstev HGAA. Poleg tega se poslovni model subjektov, ki bodo prodani, razlikuje od poslovnega modela družbe HGAA, ki je bila mednarodna bančna skupina, ki se je zanašala na ugodno financiranje, zlasti na podlagi državnih jamstev Koroške, in se osredotočala na hitro širitev, pri čemer je izkoristila možnost nastajajočih trgov za dohitevanje. Financiranje hčerinskih družb v državah jugovzhodne Evrope v prihodnosti ne bo več odvisno od državnih jamstev, temveč bo temeljilo na lokalnih (in zato dražjih) sredstvih, kar bo zahtevalo bolj preudaren pristop glede marž in obvladovanja tveganj. Medtem ko se je HGAA osredotočala na večje posle in ključne stranke, se bodo subjekti, ki bodo prodani, osredotočali na posle z MSP. V praksi bodo subjekti, ki bodo prodani, usmerjeni v drugačno ciljno skupino strank.

Na podlagi predmeta prenosa, dejstva, da delničarji HGAA in subjekti, ki bodo prodani, ne bodo isti, ter gospodarske logike prodajne transakcije Komisija meni, da se gospodarska dejavnost HGAA po tem, ko bodo operativni subjekti prodani in bo HGAA prenehala obstajati, ne bo nadaljevala.

V točki 21 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da je tudi ustanovitev avtonomne „dobre banke“ iz kombinacije „dobrih“ sredstev in obveznosti obstoječe banke lahko sprejemljiva pot do ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja, pod pogojem, da takšen novonastali subjekt ne more neupravičeno izkrivljati konkurence. V zvezi s tem bi bila ustanovitev holdinga za jugovzhodno Evropo ali prenos določenih sredstev z družbe HBInt na holding za jugovzhodno Evropo s ciljem ustvariti uspešno in tržno bančno enoto v jugovzhodni Evropi sprejemljiva rešitev (43) .

Ker so stroški tveganja in oslabitve naraščali, težave glede kakovosti sredstev, ki izvira iz preostanka portfelja in novejših tveganih poslov, ni bilo mogoče rešiti ob predpostavki delujočega podjetja. Zato Komisija meni, da je načrt za likvidacijo, ki ga je predložila Avstrija in vključuje obsežen prenos problematičnih sredstev v enoto za likvidacijo, ustrezna strategija.

Poleg tega načrt za likvidacijo predvideva občutno zmanjšanje dejavnosti lizinga banke HGAA, ki so bile v preteklosti pomemben vir težav HGAA, saj imajo dejavnosti lizinga relativno nizko donosnost glede na njihove zahteve v zvezi s tveganjem in financiranjem. Navedeno zmanjšanje bo tudi pozitivno vplivalo na tržnost operativnih subjektov.

Komisija ugotavlja, da ni mogoče ponovno vzpostaviti uspešnega poslovanja HGAA in da je strategija za pravilno likvidacijo HGAA, kot jo je predlagala Avstrija, ustrezen način obravnavanja HGAA glede na to, da uspešnega poslovanja banke kot take ni mogoče ponovno vzpostaviti.

Lastni prispevek in porazdelitev bremena

Vsi prejšnji delničarji HGAA so svoje delnice prodali Republiki Avstriji po simbolični ceni 1 EUR, kar je zmanjšalo tveganje, da bodo ukrepi pomoči koristili nekdanjim delničarjem. Nekdanji lastniki so skupini HGAA zagotovili tudi kapital ali likvidna sredstva, ki so se uporabila za kritje izgub in izboljšanje likvidnosti.

Dejstvo, da je nadomestilo za Partizipationskapital za GRAWE in zvezno deželo Koroško višje kot nadomestilo za kapital, ki ga je vložil BayernLB, je upravičeno, saj je BayernLB zagotovil drugačen instrument kapitala. V nasprotju z GRAWE in zvezno deželo Koroško ni zagotovil kapitala Partizipationskapital, temveč se je enostavno odpovedal vsem pravicam, ki izhajajo iz instrumentov kapitala, in nekaj likvidnostnim sredstvom. Zato je BayernLB prevzel višjo stopnjo porazdelitve bremena, kar se zdi primerno, saj je bil prevladujoči lastnik banke HGAA, preden jo je kupila Avstrija.

Še eno odprto vprašanje je, ali je za Partizipationskapital, ki ga je v HGAA vložila Avstrija pod pogoji programa pomoči bančnemu sektorju, zagotovljeno ustrezno nadomestilo. Opozoriti je treba, da se v okviru programa pomoči bančnemu sektorju uporabljata dve različni obrestni meri, ki se plačujeta glede na to, ali je bila banka, ki prejema pomoč, banka v težavah ali načeloma zdrava banka. Avstrija je banko HGAA štela za načeloma zdravo, zato so bile stopnje nadomestila, ki jih je plačevala banka, nižje od stopenj, ki bi jih plačevala, če bi se štela za banko v težavah.

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da preostali Partizipationskapital ostaja v HBInt, torej v delu HGAA za likvidacijo. Ker del za likvidacijo ni več dejaven na trgu in ker uspešnega poslovanja HGAA ni mogoče ponovno vzpostaviti (in bo zato HGAA likvidirana), Komisija ugotavlja, da so nizke stopnje nadomestila v tem primeru sprejemljive.

Poleg tega Komisija ugotavlja, da so dividende ali kuponi za veliko hibridnih instrumentov kapitala in instrumentov kapitala Partizipationskapital izplačani samo v primeru dobička. Ker banka v zadnjih letih ni bila donosna, imetniki navedenih instrumentov niso prejeli takšnih plačil. Poleg tega bodo izplačila dividend in kuponov omejena tudi v prihodnosti. Zato Komisija meni, da je porazdelitev bremena na imetnike navedenih instrumentov zadostna.

Omejevanje izkrivljanja konkurence

Narava in oblika ukrepov v zvezi s konkurenco se določita na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo posloval upravičenec.

Komisija poudarja, da je HGAA prejela državno pomoč v višini 3,15 milijarde EUR v obliki kapitala in jamstev za sredstva ter 1,35 milijarde EUR v obliki likvidnostnih jamstev in da bi v prihodnosti lahko za namene postopka likvidacije prejela dodatno državno pomoč v višini do 5,4 milijarde EUR v obliki kapitala in 3,3 milijarde EUR v obliki likvidnostnih sredstev.

Skupni znesek pomoči v obliki kapitala in jamstev za sredstva bi znašal 8,55 milijarde EUR, kar ustreza približno 26-odstotnemu tveganju prilagojene aktive HGAA, ki je 31. decembra 2008 znašala 32,8 milijarde EUR. Torej je znesek dodeljene pomoči zelo velik in zahteva ustrezne ukrepe.

Komisija ugotavlja, da je v načrtu za likvidacijo predvidena pravilna likvidacija, s katero bo HGAA najpozneje do 30. junija 2015 prenehala delovati na trgih kot dejaven gospodarski subjekt in bo likvidirala samo dejavnosti, ki do takrat ne bodo prodane.

V zvezi z nadaljevanjem dejavnosti subjektov v jugovzhodni Evropi do njihove prodaje je Avstrija predložila več zavez glede novih poslov, ki jih bodo opravljali navedeni subjekti, s ciljem preprečiti morebitno izkrivljanje konkurence v času do prodaje.

Komisija v zvezi s tem pozdravlja zlasti omejitve glede novih poslov, h katerim sta se zavezali Avstrija in HGAA. Po upoštevanju stroškov tveganja in stroškov financiranja naj bi se z novimi posli dosegla minimalna stopnja donosa […] % na leto. Navedena minimalna donosnost novih poslov bo zagotovila, da operativni subjekti ne bodo izvajali protikonkurenčnih praks oblikovanja cen, in hkrati prispevala k dolgoročni donosnosti teh subjektov. Banka se v istem duhu zavezuje k omejitvam glede ročnosti v novih poslih, tako da bodo spremembe ročnosti prispevale k donosnosti le v omejenem obsegu. […] (44) […]. V zvezi z […] je Avstrija sprejela dodatno zavezo glede omejitve poslovanja […] na stranke z bonitetno oceno najmanj […] in omejitve njenega obsega poslovanja na največ […] EUR. Navedena zaveza zmanjšuje tveganja, povezana z devalvacijo valute, in omejuje obseg delovanja banke v navedenem segmentu trga. Če povzamemo, navedene zaveze zagotavljajo dolgoročno uspešno poslovanje in omejujejo konkurenčnost zadevnih subjektov.

Komisija nadalje pozdravlja zaveze glede izboljšanja obvladovanja tveganj, zlasti v zvezi z vsakoletno ponovno oceno vseh izpostavljenosti, ki presegajo […] EUR, ter zavezo, da bo banka na področju poslovanja s prebivalstvom in javnih financ poslovala samo s strankami z bonitetno oceno […] (45) . Navedene zaveze zagotavljajo, da bo poslovanje preudarno in da se bodo zadevni subjekti izogibali tveganim poslovnim strategijam. Pri poslovanju bodo potrebe po donosnosti uravnotežene s potrebnimi vidiki obvladovanja tveganj. Obveznosti hkrati preprečujejo izvajanje agresivne politike širitve trga.

Komisija pozdravlja dvojni namen zavez iz uvodnih izjav (147) in (148). Te zaveze prispevajo k povečanju možnosti za prodajo družbe, saj ne bo opravljala preveč tveganih poslov, poleg tega pa zmanjšujejo izkrivljanje konkurence, saj preprečujejo agresivno ravnanje in s tem omejujejo obseg novih poslov.

V skladu z načrtom za likvidacijo bodo vsi operativni deli HGAA likvidirani ali prodani. Avstrija je sprejela trdno zavezo v zvezi s prodajo HBA in mreže v jugovzhodni Evropi (po delih ali kot celoto), saj je določila, da ju je treba prodati do 30. junija 2014 oziroma najpozneje do 30. junija 2015. Po navedenem datumu se morajo končati vsi novi posli in HGAA bo izstopila s trga, ker bodo vse dejavnosti v postopku likvidacije ali ker so bile dejavnosti prodane tretji strani na pregleden način. Postopek prodaje ali likvidacije skupine HGAA bo tako znatno prispeval k omejevanju izkrivljanja konkurence zaradi pomoči, saj bo HGAA kot taka prenehala delovati na trgih.

Komisija meni, da še vedno ranljivo stanje finančnih trgov, zlasti v državah jugovzhodne Evrope, upravičuje podaljšanje roka za prodajo subjektov v navedenih državah do 30. junija 2015. Ugotavlja, da so bile dejavnosti v Avstriji že prodane in da bodo navedene dejavnosti prav tako likvidirane, če prodaja ne bo zaključena do 30. junija 2014.

Komisija na splošno ugotavlja, da se bosta preostala bilančna vsota in tveganju prilagojena aktiva HGAA do leta 2017 zmanjšali za približno 85 % (če bo prodaja izvedena v skladu z načrtom).

Poleg navedenih daljnosežnih ukrepov Komisija ugotavlja, da se je Avstrija zavezala k prepovedi oglaševanja državne podpore in prepovedi agresivnih poslovnih praks. Pozdravlja tudi prepoved prevzemov, ki zagotavlja, da se državna pomoč ne bo uporabljala za prevzem konkurentov, ampak bo služila svojemu pravemu namenu, in sicer financiranju postopka likvidacije.

Ob upoštevanju zavez ter primernosti lastnega prispevka in porazdelitve bremena, ki sta obravnavana v uvodnih izjavah od (122) do (138), Komisija meni, da je kljub visokemu znesku pomoči, dodeljenemu HGAA, predvidenih dovolj ukrepov za omejitev morebitnega izkrivljanja konkurence.

SKLEPNE UGOTOVITVE

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1. Naslednji ukrepi so državna pomoč:

2. Državna pomoč iz odstavka 1 je ob upoštevanju zavez iz Priloge združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

Avstrija zagotovi, da bo načrt za likvidacijo, ki je bil predložen 29. junija 2013 in dopolnjen 27. avgusta 2013, izveden v celoti, vključno z zavezami iz Priloge.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Avstrijo.

(1) UL C 85, 31.3.2010, str. 21; UL C 266, 1.10.2010, str. 5; UL C 59, 28.2.2013, str. 34.

(2) Partizipationskapital nima glasovalnih pravic.

(3) Program je bil odobren z Odločbo Komisije z dne 9. decembra 2008 v zadevi N 557/2008, Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich (UL C 3, 8.1.2009, str. 2).

(4) UL C 134, 13.6.2009, str. 31.

(5) UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

(6) UL C 85, 31.3.2010, str. 21.

(7) UL C 266, 1.10.2010, str. 5.

(8) UL C 31, 4.2.2012, str. 13.

(9) V nadaljnjem besedilu: SA.32554 (2009/C) „Pomoč za prestrukturiranje skupini Hypo Group Alpe Adria“.

(10) UL C 59, 28.2.2013, str. 34.

(11) Še neobjavljen.

(12) Še neobjavljen.

(13) Glej uvodno izjavo 4 in sklep o reševanju iz decembra 2009.

(14) Družbi Norica in HBInt Credit Managment (CM), v katerih imajo zunanji vlagatelji v lasti 49-odstotni delež, sta tudi v postopku likvidacije.

(15) Zaupni podatki.

(16) Reševanje skupine HGAA s strani Avstrije je pod navedenimi pogoji pomenilo, da je moral BayernLB odpisati celotno knjižno vrednost HGAA v višini 2,3 milijarde EUR in se odpovedati terjatvam do HGAA za zagotovljena sredstva v višini 825 milijonov EUR.

(17) Medtem je HGAA nehala plačevati obresti in glavnice v zvezi z določenimi posojili BayernLB v skladu s svojo razlago avstrijske zakonodaje o nadomestitvi lastnih sredstev (Eigenkapitalersatzgesetz). BayernLB izpodbija navedeno odločitev in je vložil tožbo, da bi dobil nazaj posojila in plačila obresti, kot je bilo prvotno dogovorjeno. […].

(18) Kommunikation zur EU – Überarbeiteter Umstrukturierungsplan, Klagenfurt am Wörthersee, 29.6.2013.

(19) V načrtu je pojasnjeno, da bi bila v jugovzhodni Evropi lahko ustvarjena pravno neodvisna holdinška družba ali pa bi se ločili deli družbe HBInt (vključno s kreditnimi linijami za refinanciranje), da bi lahko subjekti v jugovzhodni Evropi postali samostojni.

(20) Če prodaja ne bo zaključena v skladu s trenutnimi pričakovanji, si bo HGAA prizadevala prodati HBA do 30. junija 2014. Če prodaje ne bo mogoče izvesti do navedenega datuma, bo HBA prenesena v enoto za likvidacijo.

(21) Glej točko 3.2.2 oddelka IV Priloge.

(22) […] se bo izvedel v skladu z […], kot je določeno v razpredelnici pod točko 3.4 oddelka V seznama zavez iz Priloge. Da bi se zagotovilo […] refinanciranje z lastnimi sredstvi HBI […], če bo treba preprečiti, da bi vrednost vlog padla pod […], ali nadomestiti tak padec.

(23) Glej opombo 14.

(24) Kot je pojasnjeno v opombi 16 […].

(25) Glej na primer uvodno izjavo 92 sklepa o začetku postopka iz leta 2009, uvodno izjavo 66 sklepa o reševanju iz decembra 2009, uvodne izjave 31 do 39 sklepa o podaljšanju iz leta 2010, uvodne izjave 39 do 43 sklepa o reševanju iz julija 2011 ter uvodno izjavo 37 sklepa o reševanju iz decembra 2012.

(26) Glej na primer uvodno izjavo 31 sklepa o podaljšanju iz leta 2010 in uvodno izjavo 40 sklepa o reševanju iz julija 2011.

(27) Glej na primer uvodno izjavo 39 sklepa o podaljšanju iz leta 2010.

(28) Glej uvodno izjavo 65 sklepa o reševanju iz decembra 2009.

(29) Glej na primer uvodne izjave 34 do 38 sklepa o podaljšanju iz leta 2010.

(30) Glej na primer uvodno izjavo 66 sklepa o reševanju iz decembra 2009, uvodni izjavi 35 in 37 sklepa o podaljšanju iz leta 2010 ter uvodno izjavo 43 sklepa o reševanju iz julija 2011.

(31) Glej na primer uvodno izjavo 36 sklepa o podaljšanju iz leta 2010.

(32) Glej uvodno izjavo 102 sklepa o začetku postopka iz leta 2009.

(33) Glej uvodno izjavo 67 sklepa o reševanju iz decembra 2009.

(34) Glej uvodno izjavo 98 sklepa o začetku postopka iz leta 2009.

(35) Glej uvodno izjavo 98 sklepa o začetku postopka iz leta 2009 in uvodno izjavo 42 sklepa o podaljšanju iz leta 2010.

(36) Glej uvodno izjavo 44 sklepa o reševanju iz julija 2011 in uvodno izjavo 38 sklepa o reševanju iz decembra 2012.

(37) Nadomeščen s Sklepom Komisije z dne 5. februarja 2013 pod isto številko zadeve, ki še ni bil objavljen.

(38) Vpisana kot zadeva T-427/12.

(39) UL C 216, 30.7.2013, str. 1, glej zlasti točko 6.

(40) UL C 195, 19.8.2009, str. 9.

(41) Glej točko 20 sporočila o prestrukturiranju in točko 49 sporočila o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o bančništvu) (UL C 270, 25.10.2008, str. 8).

(42) Glej združene zadeve z dne 13. septembra 2010 T-415/05, T-416/05 in T-423/05, Grčija in drugi proti Komisiji, ZOdl. 2010, str. I-4749, točka 135.

(43) Komisija pozdravlja zavezo Avstrije, da bo razmerje med posojili in vlogami subjektov, ki ne bodo likvidirani, prilagojeno uspešni prodaji z usmerjanjem postopka dajanja kreditov ali z ukrepi za dejansko ali učinkovito zmanjšanje razmerja med posojili in vlogami (glej zaveze v oddelku III, točka 4.1.8).

(44) […].

(45) To se nanaša na […]-odstotno ali manjšo verjetnost neizpolnjevanja obveznosti.

PRILOGA

Uvodne opombe

Avstrija je naslednje zaveze dala izključno Evropski komisiji (v nadaljnjem besedilu: Komisija), ki je edina naslovnica, in samo za namene zadeve SA.32554 (ex C 16/2009). Tretje osebe se ne morejo sklicevati na te zaveze, da bi uveljavljale kakršne koli zahtevke zaradi določenega ravnanja Avstrije in/ali skupine kreditnih institucij Hypo Alpe Adria (v nadaljnjem besedilu: HGAA).

Zaveze, ki jih je Avstrija predložila Komisiji v dopisu z dne 30. novembra 2012 in so navedene v prilogi k sklepu Komisije o odobritvi z dne 5. decembra 2012, C(2012) 9255 final, se nadomestijo z zavezami, navedenimi v oddelkih B.III.3 in B.III.4.

Če v nadaljevanju ni drugače določeno, vse zaveze veljajo za vsakega od operativnih subjektov iz oddelka B.II.1 samo do ponovne privatizacije zadevnega subjekta v skladu z oddelkom B.IV.3.

Prevzete obveznosti

I. Izvajanje načrta prestrukturiranja; nadzorni fiduciar

Avstrija bo zagotovila, da bo načrt prestrukturiranja izveden v celoti in v ustreznih rokih. Avstrija se zavezuje, da bo izvajanje načrta prestrukturiranja in izpolnjevanje zavez spremljal nadzorni fiduciar. Imenovanje, dolžnosti, obveznosti in razrešitev nadzornega fiduciarja morajo biti v skladu s postopki iz oddelka C.

II. Opredelitev pojmov

1. Operativni subjekti

„Operativni subjekti“, ki bodo ponovno privatizirani v skladu z oddelkom B.IV.3, so naslednje družbe (vključno z družbami, ki so pod izključnim neposrednim ali posrednim nadzorom posamezne družbe):

1.1 HBA

Hypo Alpe-Adria-Bank AG, Celovec, Avstrija (v nadaljnjem besedilu: HBA).

1.2 Jugovzhodna Evropa/mreža v jugovzhodni Evropi

— Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Ljubljana, Slovenija (v nadaljnjem besedilu: HBS),

— Hypo Leasing d.o.o., Ljubljana, Slovenija (v nadaljnjem besedilu: HLS), ali njen pravni naslednik, ustanovljen v okviru notranjega prestrukturiranja HGAA, pod pogojem, da se da v prodajo. Dejavnost te družbe je omejena na […] in […] zakup,

— Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Zagreb, Hrvaška (v nadaljnjem besedilu: HBC), in njena hčerinska družba Hypo Alpe Adria-Leasing d.o.o., Hrvaška (v nadaljnjem besedilu: HAALC), katere poslovna dejavnost je omejena na […],

— Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Mostar, Bosna in Hercegovina (v nadaljnjem besedilu: HBFBiH),

— Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Banja Luka, Republika Srbija (v nadaljnjem besedilu: HBRS), in njena hčerinska družba Hypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o., Banja Luka, Republika Srbija (v nadaljnjem besedilu: HLRS), katere poslovna dejavnost je omejena na […] zakup,

— Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Podgorica, Črna gora (v nadaljnjem besedilu: HBM),

— Hypo Alpe-Adria-Bank a.d., Beograd, Srbija (v nadaljnjem besedilu: HBSE).

2. Del za likvidacijo

V delu za likvidacijo bodo nestrateške poslovne linije in portfelji HGAA in Hypo-Alpe-Adria Bank S.p.A., ki ima sedež v Vidmu, Italija (v nadaljnjem besedilu: HBI), likvidirani v skladu z načrtom prestrukturiranja, hkrati pa bo ohranjen njihov kapital in čim bolj zmanjšana izguba vrednosti. Vse družbe/subjekti, ki niso izrecno navedeni v prejšnjem oddelku II.1, bodo vključeni v del za likvidacijo. Del za likvidacijo med drugim vključuje:

2.1 Udeležbe za likvidacijo

Nestrateški deleži.

2.2 Finančna sredstva za likvidacijo

— portfelj HBInt. in preostale kreditne linije v HGAA za refinanciranje hčerinskih družb (zlasti družb v jugovzhodni Evropi in HBI),

— podportfelji, ki so pripadali posameznim hčerinskim bankam (HBA, HBI in banke mreže v jugovzhodni Evropi) in družbi HLS ter so bili preneseni v del za likvidacijo,

— lizing družbe, ki bodo likvidirane (HLHU, HLUA, HLBG, HLG, HLC, HLMK, HLA, HLM, HETA, HLI, HRSE in HLSE),

— manjšinske družbe (Credit Management, Norica).

2.3 HBI

Hypo Alpe-Adria-Bank S.p.A., Videm, Italija (v nadaljnjem besedilu: HBI).

III. Splošne zaveze

1. Izvajanje preudarne, premišljene in trajnostne poslovne politike

Avstrija bo zagotovila, da bo HGAA med izvajanjem načrta prestrukturiranja izvajala preudarno, premišljeno in trajnostno poslovno politiko, preverjala primernost svojih notranjih sistemov spodbud v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter zagotovila, da njeni sistemi spodbud ne spodbujajo k sprejemanju neprimernih tveganj.

2. Prenos dobička

Avstrija bo zagotovila, da vsak operativni subjekt (tj. HBA in subjekti v jugovzhodni Evropi) do svoje ponovne privatizacije prenese letne dobičke na svoje lastnike, samo če to dovoljujejo zakoni in če to ne povzroči neizpolnjevanja zakonskih zahtev glede deleža lastnega kapitala zadevnega operativnega subjekta, ki se uporabljajo v času prenosa dobička, ter ne povzroči gospodarske škode za družbo. Ta zaveza se smiselno uporablja tudi za vse vmesne (holdinške) družbe ter za HBI, dokler ne bo povsem likvidirana, in HBInt., dokler je pod nadzorom Avstrije.

3. Lastni prispevek

Prepoved kuponov, navedena v dopisu Avstrije z dne 30. novembra 2012 in pod št. 11 v prilogi k sklepu Komisije o odobritvi z dne 5. decembra 2012, C(2012) 9255 final, se nadomesti z naslednjo zavezo:

3.1 Izplačujejo se samo dividende ali kuponi, ki jih zahtevajo zakoni

3.1.1 Avstrija bo zagotovila, da HGAA med izvajanjem načrta prestrukturiranja ne bo izplačevala dividend ali kuponov za svoje instrumente kapitala prvega in drugega reda (vključno z delnicami, deleži, hibridnim kapitalom in dodatnim kapitalom), izdane pred sprejetjem končnega sklepa o odobritvi, razen če je HGAA pravno zavezana k izplačilu, tudi če pri tem ne sprosti rezerv, ali če je pridobila predhodno soglasje služb Komisije.

3.1.2 Zgoraj navedeni instrumenti kapitala ne vključujejo instrumentov kapitala, delnic in/ali deležev v lasti Avstrije, razen če bi zaradi izplačila dividend ali kuponov za instrumente kapitala v lasti Avstrije nastala tudi obveznost plačila tretjim osebam.

3.1.3 Prepoved dividend iz točke 3.1.1 ne velja za izplačila dividend začasnih „manjšinskih družb“, ki ne oglašujejo, ter […] in […], (tj. dve družbi za posebne namene, v katerih imajo zunanji vlagatelji 49-odstotni delež; dejavnost družb za posebne namene je omejena na hrambo določenih vrednostnih papirjev ter izplačevanje dohodkov od vrednostnih papirjev družbi HBInt in manjšinskim družbam v obliki dividend, glej oddelek 5.3.4 načrta prestrukturiranja), če bi neplačevanje takšnih dividend povzročilo prenehanje poslovanja ene od teh družb, kar bi škodljivo vplivalo na skupno kapitalizacijo HGAA.

3.2 Ni vpoklicev ali ponovnih odkupov instrumentov kapitala, če to ni zakonsko zahtevano

3.2.1 Avstrija bo zagotovila, da HGAA med izvajanjem načrta prestrukturiranja ne bo vpoklicala, ponovno odkupila ali drugače odpovedala instrumentov kapitala v smislu točke 3.1.1 pred njihovo zapadlostjo, razen če je HGAA k temu pravno zavezana, tudi če pri tem ne sprosti rezerv, ali če je pridobila predhodno soglasje služb Komisije.

3.2.2 S predhodnim soglasjem služb Komisije to izključuje vpoklic, ponovni odkup in druge načine predčasne odpovedi instrumentov kapitala, če: — ne povzročijo trajnega zmanjšanja predpisanih deležev kapitala HGAA in — plačila družbe HGAA upnikom v zvezi s predčasno odpovedjo (npr. odkupna cena ali nadomestilo) ne presegajo tržne vrednosti instrumentov v času odpovedi in jim je po potrebi dodana: — premija v višini največ 10 % tržne vrednosti in/ali — znesek, ki ne presega diskontirane denarne vrednosti obresti, obračunanih za instrument do njegovega prvotnega datuma zapadlosti.

3.2.3 S predhodnim soglasjem Komisije bo posamezna določitev tržne vrednosti v smislu zgornjih odstavkov ustrezala: — v primeru instrumentov, s katerimi se trguje javno: povprečni ceni instrumenta ali primerljivih instrumentov v mesecu pred objavo ponudbe za odkup zadevnih instrumentov, — v primeru drugih instrumentov: vrednosti, določeni na drug primeren način, ki jo preveri neodvisna tretja oseba z vrednotenjem instrumenta ali primerljivih instrumentov.

4. Zaveze glede ravnanja/omejitve glede novih poslov

4.1 Nadomestitev zavez z dne 30. novembra 2013 (priloga k sklepu Komisije o odobritvi z dne 5. decembra 2012, C(2012) 9255 final)

Zaveze, ki jih je Avstrija predložila Komisiji v dopisu z dne 30. novembra 2012 in so navedene v prilogi k sklepu Komisije o odobritvi z dne 5. decembra 2012, C(2012) 9255 final, se nadomestijo z naslednjimi zavezami:

4.1.1 HGAA bo omejila nove posle v segmentu javnih financ na […], v segmentu kreditnega poslovanja s podjetji pa na […] ali manj, pri čemer bo verjetnost neizpolnjevanja obveznosti v enoletnem obdobju omejena na […] ali manj za javne in poslovne finance. Poleg tega morajo biti vsi posli v segmentu poslovanja s podjetji, ki presegajo […], […]-odstotno zavarovani v skladu s parametri notranjih kreditnih politik HGAA. Izjeme od zgornjih omejitev so dovoljene, če lokalni regulativni organi zahtevajo, da se določeni finančni instrumenti hranijo. Poleg tega bodo zakladne menice, ki jih izdata Republika Srbija in Federacija Bosna in Hercegovina, z najdaljšo zapadlostjo […] izvzete iz zgoraj navedenih omejitev, če pridobitev teh vrednostnih papirjev […].

4.1.2 HGAA bo nudila samo nova hipotekarna posojila za prebivalstvo z razmerjem med posojilom in vrednostjo […] % ali manj. Nova hipotekarna posojila za prebivalstvo z največjim razmerjem med posojilom in vrednostjo […] % so dovoljena, če je razmerje med dolgom in dohodki zadevne stranke, ki je opredeljeno kot skupne mesečne obveznosti do HGAA in drugih finančnih institucij (podatki se pridobijo pri lokalnih kreditnih institucijah), deljene z mesečnimi neto dohodki, manjše ali enako […] %. Poleg tega mora vsaka nova odobrena hipoteka izpolnjevati pogoje za vključitev v sklad za kritje v skladu z lokalno zakonodajo o hipotekarnih obveznicah ali listinjenju, če takšna zakonodaja obstaja.

4.1.3 Matrika stroškov notranjega financiranja za vsak nov posel (v smislu oddelka 4.2) mora biti sorazmerna s stanjem financiranja podružnice ali hčerinske družbe za celotno časovno strukturo. Najnižja stopnja bi morala biti: trimesečni EURIBOR + […] % za posle, ki trajajo največ […] let, trimesečni EURIBOR + […] % za posle, ki trajajo od […] let ([…]), trimesečni EURIBOR + […] % za posle, ki trajajo več kot […] let ([…]), in jo je treba zvišati za države s posebno slabim kreditnim položajem […]. Poleg omejitev glede zapadlosti v sektorjih javnih in poslovnih financ (glej točko 4.1.1), ki veljajo za celotno skupino, za subjekte v navedenih državah velja tudi omejitev, da ne smejo sklepati poslov, ki trajajo več kot […] let. Pribitki za financiranje se lahko znižajo v primerih, ko sredstva izpolnjujejo pravna in druga ustrezna merila za listninjenje ter se bodo uporabila neposredno za namene listninjenja (npr. hipoteke, finančni zakupi, posojila MSP in javne finance) na podlagi uporabnega zavarovanja, kot ga potrdi nadzorni fiduciar (med […] in […] bazičnih točk, odvisno od ravni zavarovanja, ali […] bazičnih točk za prekomerno zavarovanje).

4.1.4 Po pravilnem izračunu stroškov financiranja (v skladu s točko 4.1.3) in stroškov tveganja (skupna pričakovana izguba iz nepokritega zneska po dodatnem odbitku od zavarovanja v višini […] %) je treba za vsak nov kreditni posel zagotoviti vsaj […]-odstotno letno donosnost kapitala (pri izračunu se lahko upoštevajo pristojbine). Komisija lahko z dopisom služb odpravi zahtevo glede dodatnega odbitka v višini […] % z namenom izračuna stroškov tveganja, ko nadzorni fiduciar predloži obrazloženo mnenje, da je celotni obstoječi sistem banke za vrednotenje zavarovanja ustrezen in že vključuje ustrezne odbitke.

4.1.5 Donosnost kapitala v smislu zgornjega odstavka je treba načeloma izračunati na podlagi regulativnih kapitalskih zahtev, ki veljajo za posamezna posojila. Vendar metodologija, ki jo HGAA trenutno uporablja za izračun kapitalskih zahtev za posamezno posojilo, temelji na gospodarskem pristopu v skladu z metodo izračuna stroškov tveganja. Evropska komisija lahko z dopisom služb dovoli HGAA, da še naprej uporablja gospodarski pristop za izračun kapitalskih zahtev za posamezna posojila, če nadzorni fiduciar potrdi, da (i) je metodologija zanesljiva, in (ii) če je HGAA ugotovila, da bi bilo mogoče ohraniti enako donosnost ob regulativni kapitalski zahtevi v višini […] % na ravni ciljnega portfelja in učinkovitega portfelja.

4.1.6 […] se lahko stranki zagotovi samo, če ta stranka […]. Pri tem so izjeme: — […], — […] so omejeni na letni nominalni obseg […] EUR za nove posle; vsak […], odobren v […], mora imeti vsaj bonitetno oceno […] (v skladu z glavno notranjo lestvico bonitetnih ocen HGAA).

4.1.7 HGAA bo zagotovila vsakoletno ponovno oceno in popolno dokumentirano finančno spremljanje vsake stranke z izpostavljenostjo nad […] EUR ekvivalenta, kar se bo preverjalo v okviru obvladovanja tveganj na sedežu skupine.

4.1.8 Republika Avstrija se zavezuje, da bo zagotovila, da bo razmerje med posojili in vlogami operativnih subjektov prilagojeno uspešni prodaji, in sicer z usmerjanjem postopka dajanja kreditov ali z ukrepi za (umetno ali dejansko) zmanjšanje razmerja med posojili in vlogami. Republika Avstrija se zaveda, da lahko razmerja med posojili in vlogami, ki presegajo 100 %, ovirajo uspešno prodajo subjekta.

4.1.9 HGAA bo nadomestila ali ponovno usposobila uradnike za posojila in upravljavce odnosov s strankami, kjer so bile odkrite pomanjkljivosti v postopku dajanja posojil ali kjer so bila izplačana posojila s stopnjami donosnosti, ki so nižje od standardnih.

4.1.10 HGAA ne bo pridobila nobenih deležev v družbah ali delov družb (v nadaljnjem besedilu: deleži), razen če je v nadaljevanju določeno drugače. S predhodnim soglasjem Komisije lahko HGAA pridobi deleže, če je to potrebno zaradi posebnih okoliščin, da se ohrani ali zavaruje finančna stabilnost ali učinkovita konkurenca. HGAA lahko pridobi deleže brez predhodnega soglasja Komisije, če (i) je nakupna cena deleža nižja od […] % bilančne vsote HGAA v času odločitve Komisije in (ii) je vsota vseh nabavnih cen, ki jih je plačala HGAA v celotnem obdobju prestrukturiranja (tj. do zaključka prodaje mreže v jugovzhodni Evropi, glej IV), manjša od […] % bilančne vsote HGAA v času odločitve Komisije. Deleži, ki se upravljajo ali so pridobljeni v okviru običajnih poslovnih dejavnosti HGAA v zvezi s slabimi posojili ali podobnimi bančnimi posli, so izvzeti iz prepovedi prevzemov.

4.1.11 HGAA pomoči ne bo uporabljala za namene pospeševanja.

4.1.12 Izvajanje zgoraj navedenih ukrepov bo na četrtletni osnovi spremljal zunanji nadzorni fiduciar (glej oddelek C), ki bo poročal Komisiji.

4.2 Obseg zavez („omejitve za nove posle“) v skladu s točkami 4.1.1–4.1.6

Omejitve iz točk 4.1.1–4.1.6 veljajo samo za nove posle, kot je opredeljeno v nadaljevanju.

4.2.1 Opredelitev segmentov poslovanja s podjetji, javnih financ in poslovanja s prebivalstvom

Segmenta poslovanja s podjetji in javnih financ načeloma ustrezata sedanjim opredelitvam poslovnih segmentov HGAA z naslednjimi spremembami:

4.2.1.1 Segment poslovanja s podjetji je opredeljen kot: podjetja v zasebni lasti (z izjemo finančnih institucij), ki izpolnjujejo naslednja merila glede velikosti v smislu prometa in/ali izpostavljenosti: — letni promet v višini najmanj […] EUR ali — bruto izpostavljenost v višini najmanj […] EUR, razen na Hrvaškem, kjer se uporablja prag […] EUR. HGAA mora nadzornemu fiduciarju predložiti dokaze, da je sedanji prag izpostavljenosti, ki je ločnica med segmentom poslovanja s prebivalstvom in segmentom poslovanja s podjetji, na Hrvaškem trenutno res določen na […] EUR in da bi sprememba praga zahtevala prevelike stroške.

4.2.1.2 Segment javnih financ: Segment javnih financ je opredeljen kot: — „državni organi“, tj. subjekti, ki lahko izvajajo suverene pristojnosti z izdajanjem splošno zavezujočih zakonov ali drugih zavezujočih predpisov (države, ministrstva, državni ali vladni organi, nosilci socialne varnosti itd.), — izpostavljenost, za katero izrecno jamčijo suvereni organi, — „poddržavni organi“, tj. regionalni in lokalni organi (zvezne dežele, province, okraji, mesta, občine) ter politična subjekta Republike Bosne in Hercegovine, in sicer Republika Srbija ter Federacija Bosne in Hercegovine, ter — subjekti javnega sektorja (PSE (1)), če imajo neposredno državno/poddržavno jamstvo. Vse subjekte ali agencije, ki niso državni ali poddržavni organi, kot so opredeljeni zgoraj, in nimajo državnega ali poddržavnega jamstva, je treba obravnavati kot podjetja (ustanove) v skladu s pravili o segmentu poslovanja s podjetji (ustanovami).

4.2.1.3 Segment poslovanja s prebivalstvom: Segment poslovanja s prebivalstvom je opredeljen kot: — fizične osebe, — vse oblike MSP, tj. zasebne družbe, samostojni podjetniki in kmetijski subjekti, ne glede na njihovo pravno obliko, ki izpolnjujejo vsa naslednja merila glede velikosti v smislu prometa in izpostavljenosti: — letni promet ne presega […] EUR in — bruto izpostavljenost ne presega […] EUR, razen na Hrvaškem, kjer se uporablja prag […] EUR (odvisno od predložitve dokazov, kot je določeno v drugi alineji pod točko 4.2.1.1 zgoraj).

4.2.2 Novi posli v segmentih poslovanja s podjetji in javnih financ

4.2.2.1 Splošna opredelitev pojmov

„Nov posel“ v smislu omejitev za nove posle iz točk od 4.1.1 do 4.1.6 je načeloma opredeljen v skladu z obstoječimi standardi HGAA za poročanje o tveganjih in zato obsega:

— kreditne posle ali posle zakupa s pomembnim tveganjem (2), sklenjene s povsem novo stranko (ali skupino povezanih strank), tj. „posli z novimi strankami“, ali

— povečanja kreditne ali zakupne izpostavljenosti obstoječih strank (na podlagi proizvoda), tj. „posli povečanja izpostavljenosti“, ter

— obnovitve (podaljšanja) kreditnih ali zakupnih izpostavljenosti obstoječih strank (na podlagi proizvoda), ki se podaljšajo za več kot […], tj. „posli podaljšanja izpostavljenosti“ (3).

4.2.2.2 Dodatna merila

— pri poslih povečanja izpostavljenosti je treba nove posle obravnavati na ravni posameznih transakcij. Če torej hoče stranka povečati svojo gotovinsko izpostavljenost in hkrati za isti znesek zmanjšati svojo izpostavljenost, ki je krita z jamstvom, se bo povečana gotovinska izpostavljenost štela kot nov posel,

— finančni zakup se mora obravnavati kot kreditno financiranje. Novi posli (posli z novimi strankami in posli povečanja izpostavljenosti) morajo v celoti izpolnjevati zahteve glede novih poslov iz točk 4.1.1–4.16,

— poslovni zakup se mora obravnavati kot nov posel v smislu točk 4.1.1–4.1.6 ob upoštevanju naslednjih zahtev: — spoštovati je treba minimalno oceno […] in najdaljšo dovoljeno zapadlost v skladu z omejitvami za nove posle, — predvidevati je treba popolno zavarovanje, če je preostala vrednost v celoti pokrita s knjigovodsko vrednostjo in pod pogojem, da je preostala vrednost dovolj previdna; to velja, če preostala vrednost ustreza zelo verjetni prodajni vrednosti (po odbitku stroškov prodaje) povezane postavke v finančnih evidencah zadevnega subjekta.

— vsi kreditni posli, ki vključujejo nezavezujoče kreditne linije, morajo biti v skladu s standardi za nova posojila iz točk 4.1.1–4.1.6,

— posli znotraj skupine (npr. refinanciranje lokalnih bank, lizing družb in drugih udeležb) ter posli, ki izhajajo iz zahtev v zvezi z upravljanjem likvidnosti HGAA, se obračunajo v segmentu finančnih institucij.

4.2.2.3 Omejitve

Omejitve za nove posle iz točk 4.1.1–4.1.6 ne veljajo za naslednje posle s pomembnim tveganjem:

— posli s finančnimi institucijami v okviru likvidnostne knjige HGAA, tj.: — promptne transakcije v TV (tj. omejitve poravnav v enem dnevu), — dokončne transakcije TV in valutne zamenjave z najdaljšo zapadlostjo […] pod pogojem, da je sklenjen dogovor o pobotu in zavarovanju (ISDA in CSA), ki določa prag (dejanska nezavarovana izpostavljenost) največ […] EUR, — posojila denarnega trga, vloge in (povratne) transakcije začasnega nakupa, vsi z najdaljšo zapadlostjo […], pri čemer je največji skupni znesek na nasprotno stranko omejen na […] EUR, največji skupni znesek, odobren v posamezni transakciji, pa na […] EUR, — izvedeni finančni instrumenti (obrestne zamenjave) z najdaljšo zapadlostjo […] pod pogojem, da je sklenjen dogovor o pobotu in zavarovanju (ISDA in CSA), ki določa prag (dejanska nezavarovana izpostavljenost) največ […] EUR. HGAA mora zagotoviti, da so omejitve posamezne nasprotne stranke za posle s finančnimi institucijami odobrene s strani oddelka za obvladovanje tveganj na sedežu skupine in da najdaljša zapadlost ne presega […],

— novo financiranje in podaljšanja, prenosi, prestrukturiranja in reprogramiranja, odobrena nedonosnim strankam (in vsem strankam v pristojnosti oddelkov za skupinsko/lokalno rehabilitacijo in/ali rehabilitacijo kredita) s ciljem na podlagi jasno dokumentiranih možnosti ponovno vzpostaviti njihovo donosnost in/ali omogočiti dokončno povračilo izpostavljenosti, če je zapadlost novega financiranja v tem okviru omejena na […]. Vsaka takšna transakcija mora biti ustrezno dokumentirana, vključno s kvantitativnimi dokazi, da je to najboljši način ohranjanja vrednosti za HGAA in ne zgolj odložitev pripoznanja izgub. Predpostavke, uporabljene za to kvantitativno oceno, morajo biti dovolj previdne,

— podaljšanja, prenosi, prestrukturiranja ali reprogramiranja obstoječih donosnih izpostavljenosti (4) ali obstoječih donosnih strank (skupin povezanih strank), ki so objektivno utemeljeni, so v interesu HGAA in njihova zapadlost ni daljša od […]. Vsaka takšna transakcija mora biti ustrezno dokumentirana, vključno s kvantitativnimi dokazi, da je to najboljši način ohranjanja vrednosti za HGAA in ne zgolj odložitev pripoznanja izgub. Predpostavke, uporabljene za to kvantitativno oceno, morajo biti dovolj previdne,

— dodatno financiranje, zagotovljeno strankam s skupinskega/lokalnega opazovalnega seznama s ciljem na podlagi jasnih dokumentiranih možnosti stabilizirati njihov finančni položaj (vključno z varovanjem pred obrestnimi in valutnimi tveganji) ter s tem preprečiti neplačevanje in strankam omogočiti, da ponovno vzpostavijo donosnost, pod pogojem, da zapadlost takšnega financiranja ni daljša od […]. Vsaka takšna transakcija mora biti ustrezno dokumentirana, vključno s kvantitativnimi dokazi, da je to najboljši način ohranjanja vrednosti za HGAA in ne zgolj odložitev pripoznanja izgub. Predpostavke, uporabljene za to kvantitativno oceno, morajo biti dovolj previdne,

— posli, — ki so v celoti kriti z gotovino, v celoti izvršljivi za namene zavarovanja v celotnem obdobju trajanja posojilne pogodbe in niso obremenjeni z zastavnimi pravicami na obstoječem kreditu, če ocena stranke ni slabša od […], ALI — ki so v celoti kriti z jamstvom finančne institucije (bančna garancija), če ocena izdajatelja jamstva ni slabša od […],

— povečanja izpostavljenosti zaradi nihanj valutnih tečajev, tržne vrednosti izvedenih finančnih instrumentov in cen obveznic,

— pretvorba obstoječih posojil v tujih valutah v posojila v EUR, če je obračunska valuta stranke EUR, kuna ali konvertibilna marka, se celotna izpostavljenost pretvori po prevladujočem deviznem tečaju, pogoji zavarovanja za HGAA pa so enaki ali boljši,

— posli, za katere je bila ponudba (pogoji kreditiranja), o kateri sta se dogovorili odgovorni lokalni enoti za obvladovanje tveganj in prodajo, poslana strankam HGAA in so jo te sprejele pred 1. januarjem 2013, če je HGAA pravno zavezana k izplačilu in je to mogoče ustrezno dokumentirati,

— posli, pri katerih se uporabljajo sredstva iz razvojnih bank in nadnacionalnih finančnih institucij (npr. Evropska investicijska banka – EIB, Evropska banka za obnovo in razvoj – EBOR, Hrvatska banka za obnovu i razvitak – HBOR, Slovenska izvozna in razvojna banka – SID itd.) ter sistemi subvencioniranih posojil državnih ali poddržavnih agencij, če se v zvezi z zavarovanjem spoštujeta najnižja ocena […] in najdaljša zapadlost […]. Takšni sistemi subvencioniranih posojil morajo omogočati zmanjševanje kreditnega tveganja […], kar mora nadzorni fiduciar potrditi pred začetkom sodelovanja HGAA,

— notranje financiranje (tj. kreditne linije za refinanciranje), zagotovljeno drugim subjektom HGAA za ponovno pridobitev zavarovanj in sredstev na sodnih dražbah ali prodajah,

— sprememba zakupov, tj. iz poslovnih zakupov v finančne zakupe, če je mogoče tveganje, ki izhaja iz sredstev poslovnega zakupa, v celoti pretvoriti v tveganje nasprotne stranke (z drugimi besedami, vsa tveganja in koristi, povezani z lastništvom v najem danega sredstva, se prenesejo z zakupodajalca na zakupnika),

— izpolnjevanje obstoječih pogodb in obveznosti (npr. nepremičnine v gradnji, aktivacija dogovorjenih zakupov), če pogodba ali lokalna zakonodaja ne dopuščata delnega ali popolnega preklica obveznosti, na primer na podlagi zavezujočih klavzul.

4.2.3 Novi posli v segmentu poslovanja s prebivalstvom

V skladu s točko 4.2.2.1 ter načeli ustreznega in preudarnega poročanja o tveganjih so „novi posli“ v segmentu poslovanja s prebivalstvom opredeljeni kot sledi:

(i) kreditni posel ali posel zakupa s pomembnim tveganjem (npr. posojilo ali kreditna linija), ki se šteje za posojilni ali zakupni produkt za prebivalstvo in je na novo odobren obstoječi ali novi stranki (ali skupini povezanih strank), ALI

(ii) pri proizvodih za prebivalstvo z limitom, ki jih majhna stranka že ima, kot so prekoračitve stanj, kreditne kartice in kreditne linije (obratni kapital) za majhne stranke, ki so MSP, razlika med novo odobrenim (višjim) limitom in starim (nižjim) limitom, ALI

(iii) pri amortizaciji proizvodov za prebivalstvo, ki jih stranka že ima, kot so vse vrste obročnih posojil, razlika med novo odobrenim (višjim) zneskom posojila in starim (nižjim) zneskom posojila.

4.2.3.1 Druge opredelitve in zahteve

(i) dokler lahko HGAA poroča o dodatnih povečanjih izpostavljenosti, ki so navedena v točkah 4.2.3(ii) in (iii), se povečanja izpostavljenosti obstoječih strank (na podlagi proizvoda) štejejo za nove posle. Pojasnilo: zmanjšanje pogostosti obrokov (npr. z mesečnih na četrtletne) se šteje za nov posel;

(ii) majhna ali nepomembna povečanja izpostavljenosti (do […] EUR), ki so posledica pristojbin za posle in kapitaliziranih obresti ali pristojbin itd., zlasti v zvezi s posli iz točke 4.2.3.2 (npr. zamenjave valute, prestrukturiranja, konsolidacije, podaljšanja itd.), se nikoli ne štejejo za nove posle;

(iii) v okviru poslov s prebivalstvom, ki vključujejo povečanje izpostavljenosti, je treba obstoj ali neobstoj novega posla določiti na ravni posameznih transakcij, da se izpostavljenost poveča na enem proizvodu (ki ga ima v lasti stranka) in se ne pobota s povečanji izpostavljenosti na drugem proizvodu. Prav tako se posojila strank ne smejo pobotati z vlogami strank;

(iv) finančni zakup se obravnava kot kreditno financiranje, zato je nov posel v smislu točke 4.2.3 in zanj veljajo omejitve za nove posle;

(v) poslovni zakup se obravnava kot nov posel, če je zajet v točki 4.2.3, in zato zanj veljajo omejitve za nove posle;

(vi) sprememba zakupov (npr. iz poslovnih zakupov v finančne zakupe) se ne šteje za nov posel, razen če poveča izpostavljenost tveganju banke v regulativnem ali gospodarskem smislu.

4.2.3.2 Omejitve/izključitve

Za naslednje posle s pomembnim tveganjem se zahteva posebna obravnava.

— omejitve za nove posle ne veljajo za ponudbe za posojila, ki so bile majhnim strankam predložene pred 1. januarjem 2013, pod pogojem, da so jih stranke sprejele v roku za sprejetje, ki ga določajo zakoni v zadevni državi. Ponudbe, predložene po 1. januarju 2013, morajo biti v skladu z zavezami iz točke 4.1,

— za posojila prebivalstvu, izplačana iz sredstev iz razvojnih bank in nadnacionalnih finančnih institucij (npr. EIB, EBOR, HBOR, SID itd.), iz sistemov subvencioniranih posojil državnih ali poddržavnih posojilnih ali zavarovalnih agencij ali iz javnih sredstev, se omejitve za nove posle ne uporabljajo,

— prestrukturiranje posojilnih ali zakupnih pogodb za prebivalstvo, če so bile te pogodbe sklenjene s fizičnimi osebami (zasebnimi strankami) in njihov znesek ne presega […] EUR, se ne šteje za nov posel, če se izpostavljenost ne poveča. Upoštevati je treba naslednja načela: — prestrukturiranje mora biti vedno nevtralno z vidika neto sedanje vrednosti, — med prestrukturiranjem se izpostavljenost do stranke NE sme povečati, — stranki se med postopkom prestrukturiranja ali na podlagi prestrukturirane obveznosti ne smejo izplačati novi zneski denarja, — prestrukturiranje majhne stranke je dovoljeno, samo če stranka dokaže, da je sposobna in pripravljena poplačati prestrukturirano obveznost, — strank, proti katerim je bila vložena tožba (s strani tretjih oseb) ali proti katerim se izvajajo izvršilni ukrepi ali pa je njihova pravna sposobnost drugače omejena zaradi zakonskih postopkov, se ne sme prestrukturirati. Če stranka ni fizična oseba (zasebna stranka), temveč MSP (poslovna stranka), in zanjo zato ne velja zgoraj navedeno merilo za upravičenost, se zanjo uporabljajo pravila o prestrukturiranju (povečanje povračil) in omejitve glede zapadlosti, ki veljajo za podjetja,

— prenos obstoječe izpostavljenosti v drug segment se ne šteje za nov posel, če se pri tem izpostavljenost ne poveča. To vpliva zlasti na izpostavljenost pri financiranju projektov (npr. gradnja stanovanj) v segmentu poslovanja s podjetji, ki jo na koncu krijejo/odplačajo majhne stranke, na primer, ko vzamejo posojila za nakup stanovanj. V tem primeru se izpostavljenost dejansko prenese iz segmenta poslovanja s podjetji v segment poslovanja s prebivalstvom. Vendar veljajo naslednje omejitve: — najvišje dovoljeno razmerje med posojilom in vrednostjo je […] % ter — največji letni obseg novih poslov je omejen na […] % skupnega letnega obsega novih hipotek za prebivalstvo, sklenjenih v posamezni državi,

— povečanja skupne izpostavljenosti posojil, danih prebivalstvu, zaradi obresti, pristojbin ali drugih oblik kapitalizacije dolga (predvsem v okviru slabih posojil ali prestrukturiranj), se ne štejejo za nove posle,

— konsolidacija dolgov za majhne stranke (v računovodskih subjektih ali skupinah računov HGAA) se obravnava kot del prestrukturiranja, če je povezana izpostavljenost omejena na […] EUR ([…] EUR na Hrvaškem, če to odobri nadzorni fiduciar, glej točko 4.2.1.3). Če je izpostavljenost večja, veljajo omejitve glede zapadlosti za podjetja. Če pa je novo konsolidirano posojilo odobreno v obliki posojila za prebivalstvo in če je izpostavljenost (precej) večja od vsote izpostavljenosti konsolidiranih posojil, se razlika v izpostavljenosti šteje za nov posel v skladu s točko 4.2.3(ii) in (iii). Vendar se do vzpostavitve zmogljivosti poročanja uporablja točka 4.2.3.1(i),

— „povečanja posojil“ za posojila za prebivalstvo se ne štejejo za nove posle, če je bila možnost povečanja izrecno dovoljena v prvotni posojilni pogodbi in je HGAA ni mogla preklicati ter je bila odvisna samo od izpolnitve določenih posojilnih zavez stranke, ne da bi bilo treba izvesti običajno oceno posojila. V primeru drugih oblik povečanj posojil za prebivalstvo se razlika med starim zneskom posojila in novim zneskom posojila šteje za nov posel v skladu s točko 4.2.3(ii) in (iii). Vendar se do vzpostavitve zmogljivosti poročanja uporablja točka 4.2.3.1(i),

— „zamenjave valute“, tj. majhna stranka spremeni posojilo, denominirano v tuji valuti (ali dolg, indeksiran s tujo valuto), v posojilo, denominirano v lokalni valuti, brez znatnega povečanja izpostavljenosti (do […] EUR) se ne štejejo za nove posle. V primeru znatnega povečanja izpostavljenosti se razlika med starim zneskom posojila in novim zneskom posojila šteje za nov posel v skladu s točko 4.2.3(ii) in (iii). Vendar se do vzpostavitve zmogljivosti poročanja uporablja točka 4.2.3.1(i),

— posojila, odobrena majhnim strankam za ponovno trženje ali ponoven zakup ponovno pridobljenih sredstev ali zavarovanj, se ne štejejo za nove posle, vendar zanje veljajo naslednje omejitve: — najvišje dovoljeno razmerje med posojilom in vrednostjo za ponovno trženje stanovanj in drugih nepremičnin je […] %, največji letni obseg novih poslov pa je omejen na […] % skupnega letnega obsega novih hipotek za prebivalstvo, sklenjenih v posamezni državi, — največji letni obseg novih poslov v zvezi z vozili in opremo je omejen na […] % skupnega letnega obsega novih poslov v zvezi z vozili in opremo, sklenjenih s prebivalstvom v posamezni državi.

— izpolnjevanje obstoječih pogodb in obveznosti (npr. nepremičnine v gradnji, aktivacija dogovorjenih zakupov) se ne šteje za nov posel.

IV. Ponovna privatizacija operativnih subjektov

1. Zmanjšanje bilančnih vsot in prisotnosti na trgu

1.1 HGAA je 31. decembra 2008 delovala kot mednarodna finančna skupina s 384 podružnicami v dvanajstih državah (Avstrija, Italija, Slovenija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, Črna gora, Bolgarija, Nemčija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Ukrajina in Madžarska) na področju bančništva (storitve za prebivalstvo in podjetja ter javne finance), zakupa (storitve za prebivalstvo in podjetja, nepremičnine, motorna vozila, oprema) in deležev ter z bilančno vsoto v višini 43,34 milijarde EUR in tveganju prilagojeno aktivo v višini 32,83 milijarde EUR.

1.2 Kmalu po nacionalizaciji je HGAA ustavila vse nove posle v Bolgariji, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, Ukrajini, na Madžarskem in v Nemčiji ter prenehala opravljati vse nestrateške dejavnosti. Hčerinske družbe v navedenih državah so prenehale delovati in so trenutno v postopku pravilnega reševanja. Zaradi novega strateškega položaja se je zaprlo dvanajst od osemnajstih podružnic v „likvidiranih državah“, tj. Bolgarija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Ukrajina, Madžarska in Nemčija.

1.3 Preostale dejavnosti HGAA na trgu, tj. „operativni subjekti“ v smislu oddelka B.II.1, in HBI so imele 31. decembra 2012 skupno bilančno vsoto približno 17,54 milijarde EUR in tveganju prilagojeno aktivo v višini 11,02 milijarde EUR, kar ustreza samo približno 40,5 % skupne bilančne vsote skupine HGAA in 33,6 % njene tveganju prilagojene aktive na dan 31. decembra 2008. Od tega — je bilančna vsota HBA 31. decembra 2012 znašala približno 4,15 milijarde EUR, kar ustreza približno 59 % njene bilančne vsote na dan 31. decembra 2008 (7,05 milijarde EUR) in samo 10 % bilančne vsote skupine HGAA na dan 31. decembra 2008, tveganju prilagojena aktiva HBA pa je znašala 1,23 milijarde EUR (31. decembra 2008 je znašala 3,392 milijarde EUR), — je bilančna vsota HBI 31. decembra 2012 znašala približno 3,28 milijarde EUR, kar ustreza približno 65 % njene bilančne vsote na dan 31. decembra 2008 (5,02 milijarde EUR) in samo 8 % bilančne vsote skupine HGAA na dan 31. decembra 2008, tveganju prilagojena aktiva HBI pa je znašala 2,54 milijarde EUR (31. decembra 2008 je znašala 4,198 milijarde EUR), — je bilančna vsota mreže v jugovzhodni Evropi 31. decembra 2012 znašala približno 10,11 milijarde EUR, kar ustreza približno 68,5 % njene bilančne vsote na dan 31. decembra 2008 (14,775 milijarde EUR) in samo 23 % bilančne vsote skupine HGAA na dan 31. decembra 2008, tveganju prilagojena aktiva mreže v jugovzhodni Evropi pa je znašala 7,2 milijarde EUR (31. decembra 2008 je znašala 12,623 milijarde EUR). Zaradi začetka postopka likvidacije HBI v drugi polovici leta 2013 se je skupna bilančna vsota operativnih subjektov (HBA in mreže v jugovzhodni Evropi) zmanjšala za nadaljnjih 19 % v primerjavi z obstoječimi podatki, ki ustrezajo samo približno 33 % bilančne vsote skupine HGAA in 26-odstotnemu tveganju prilagojene aktive na dan 31. decembra 2008.

1.4 Preostali operativni subjekti bodo čim hitreje in čim bolj učinkovito privatizirani v skladu z oddelkom B.IV.3. Po popolni privatizaciji teh operativnih subjektov bo bilanca stanja HGAA še vedno vsebovala posle, ki jih bo treba likvidirati.

2. Ohranjanje donosnosti do ponovne privatizacije

Avstrija se zavezuje, da bo HGAA vodila posle operativnih subjektov s ciljem ponovne vzpostavitve in ohranjanja njihove dolgoročne donosnosti v skladu z določbami načrta za prestrukturiranje in njegovimi prilogami (vključno s tem seznamom zavez). Ta zaveza ne preprečuje prestrukturiranja operativnih subjektov in/ali prenosa posameznih sredstev ali portfeljev v del za likvidacijo, če je to potrebno za ponovno vzpostavitev, ohranitev ali izboljšanje možnosti za ponovno privatizacijo.

3. Čimprejšnja ponovna privatizacija

Avstrija se zavezuje, da bodo operativni subjekti čim prej ponovno privatizirani v skladu s tem oddelkom. Navedbe glede ponovne privatizacije operativnih subjektov v tem oddelku B.IV.3 vključujejo odobreno ponovno privatizacijo delov operativnih subjektov, če je potrebna.

3.1 Ponovna privatizacija

Za operativni subjekt se šteje, da je bil ponovno nacionaliziran, če je Republika Avstrija prodala 100 % delnic ali vsa sredstva zadevnega operativnega subjekta enemu ali več kupcev, ki niso pod nadzorom Republike Avstrije. Ponovna privatizacija vključuje tudi prodajo vseh delnic operativnega subjekta, ki jih ima Avstrija v neposredni ali posredni lasti, v okviru prve javne ponudbe pod običajnimi tržnimi pogoji.

3.2 Datum ponovne privatizacije

Za ponovno privatizacijo se šteje, da je zaključena na dan, ko je podpisana zavezujoča kupoprodajna pogodba o pridobitvi operativnega subjekta, ki jo ureja obligacijsko pravo (v nadaljnjem besedilu: kupoprodajna pogodba). Če so deli operativnega subjekta prodani več kupcem, je začetni datum privatizacije dan, ko je podpisana zadnja kupoprodajna pogodba. V primeru prve javne ponudbe je začetni datum privatizacije dan, ko je zadnja delnica, ki je v neposredni ali posredni lasti Avstrije, dana na trg. Vendar zaveze v oddelku B.III subjektov, ki so prodani prek prve javne ponudbe, po dnevu, ko je na trg danih […] delnic, ne zavezujejo več.

3.3 Rok za ponovno privatizacijo

HBA mora biti ponovno privatizirana do 31. decembra 2013, mreža v jugovzhodni Evropi pa do 30. junija 2015.

3.4 Rok za izvršitev

Prodaja HBA mora biti izvedena do […]. Pogodbe za prodajo mreže v jugovzhodni Evropi morajo biti izvršene do […].

3.5 Podaljšanje rokov za izvršitev

Če pride do zamud, ker nadzorni organ ali organ za konkurenco ni izdal potrebnega dovoljenja za prodajo, lahko Komisija podaljša rok za izvršitev prodaje mreže v jugovzhodni Evropi za nadaljnjih […] v skladu s točko 3.4. Avstrija bo prošnjo predložila pravočasno, v vsakem primeru pa vsaj dva tedna pred iztekom prvotnega roka za izvršitev, ter Komisiji posredovala potrdilo nadzornega fiduciarja, da je do zamude prišlo zaradi organov izdajateljev, in potrdilo, da je HGAA sprejela vse potrebne ukrepe, da bi zagotovila izvršitev kupoprodajne pogodbe v prvotnem roku.

3.6 Sprememba kupca

Če se po pravočasni ponovni privatizaciji, vendar pred iztekom roka za izvršitev, izkaže, da kupec subjekta ne more izpolniti pogojev za izvršitev ali jih ne more izpolniti do roka za izvršitev, se lahko subjekt proda tretji osebi, če Komisija poda svoje soglasje in če se lahko prodaja izvede v roku za izvršitev, ki je bil določen za prvo prodajo.

3.7 Neupoštevanje rokov za ponovno privatizacijo ali izvršitev

Če se ponovna privatizacija ne izvede v roku iz točke 3.3 ali se izvršitev ne doseže v roku iz točke 3.4 v povezavi s točko 3.5, mora zadevni subjekt na dan, ki sledi datumu izteka toka, prenehati sklepati nove posle. Od navedenega datuma bodo za zadevni subjekt veljale določbe tega seznama zavez, ki se uporabljajo za del za likvidacijo.

4. Postopek prodaje

4.1 Avstrija se zavezuje, da bo HGAA pravočasno začela prodajne postopke, potrebne za ponovno privatizacijo operativnih subjektov, in jih hitro opravila, da se omogoči čim hitrejša ponovna privatizacija.

4.2 Ponovna privatizacija operativnih subjektov bo izvedena v okviru prve javne ponudbe pod običajnimi tržnimi pogoji ali v okviru odprtega, preglednega in brezpogojnega postopka prodaje, ki bo vključeval običajna zastopanja in jamstva, če je tak postopek zakonsko dovoljen in ga je mogoče izvesti brez kršitve zaupnosti poslovnih skrivnosti. To ne izključuje pogajanj s posebej določenimi zainteresiranimi stranmi pred ali med takšnim postopkom.

V. Del za likvidacijo

1. Likvidacija obstoječih poslov, ki ohranja kapital in vrednost

1.1 Avstrija se zavezuje, da bo HGAA po datumu sprejetja končne odobritve likvidirala izključno posle, ki bodo na navedeni datum pripadali delu za likvidacijo, in sicer na način, ki ohranja kapital in vrednost.

1.2 Sredstva v delu za likvidacijo bodo dejavno in učinkovito prodana ali likvidirana.

1.3 Načeloma morajo biti sredstva prodana v najkrajšem možnem času. HGAA se zavezuje, da bo ta sredstva prodala, takoj ko jih bo mogoče prodati po ceni, ki ustreza vsaj njihovi knjižni vrednosti, razen če bo prodajna cena očitno neprimerna glede na nesporno, objektivno oceno vrednosti.

1.4 Vsa sredstva, ki jih ne bo mogoče prodati v skladu s točko 1.3, bodo likvidirana po izteku roka.

2. V delu za likvidacijo ne bo novih poslov

2.1 Avstrija se zavezuje, da se v delu za likvidacijo po datumu sprejetja končne odobritve ne bodo sklepali novi posli. Če ni drugače določeno v točkah 2.2 in 2.3, bodo po navedenem datumu vse družbe skupine HGAA, razen operativnih subjektov, likvidirale samo svoje obstoječe posle na navedeni datum.

2.2 Podaljšanja za obstoječe stranke bodo še naprej dovoljena tudi v delu za likvidacijo, če obstaja realna in uresničljiva ter z dokazi podprta možnost, da bo podaljšanje izboljšalo prihodnjo uporabnost ali prihodnjo uporabo financiranja. Podaljšanja ne bodo odobrena za več kot […]; utemeljene izjeme, pri katerih je lahko obdobje podaljšanja daljše, je treba predložiti nadzornemu fiduciarju in ustrezno utemeljiti vsak posamezen primer. Tudi na koncu obdobja prestrukturiranja je treba vse likvidirane dejavnosti čim prej zaključiti. Naslednje dejavnosti bodo še naprej dovoljene: — transakcije, ki so potrebne v okviru upravljanja likvidnosti v delu za likvidacijo, tj. transakcije centralne banke, — upravljanje kritnega premoženja dela za likvidacijo, kjer se ne bodo sklepali novi premoženjski posli, razen kot določa pravilo v četrti alineji, — transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, potrebne za upravljanje obrestnega, deviznega in kreditnega tveganja v obstoječem portfelju, npr. zamenjave sredstev, če bodo zmanjšale splošno stanje tržnega tveganja HGAA, — transakcije, potrebne zaradi regulativnih ali drugih razlogov, vključno s pridobivanjem, lastništvom in prodajo vrednostnih papirjev, odobrenih za upravljanje kritnega premoženja in likvidnosti HGAA, — posli, ki jih subjekt, ki bo likvidiran, opravlja za svoje lastno refinanciranje, vključno z novimi izdajami in odkupom dolga, — nakup premičnih in nepremičnih sredstev v okviru dražb pod nadzorom sodišča in izvensodnih dražb ter zasebni prenosi za prevzem lastništva vrednostnih papirjev, — izpolnjevanje obstoječih pogodb in obveznosti (npr. nepremičnine v gradnji, aktivacija dogovorjenih zakupov, spremembe finančnih zakupov v poslovne zakupe in obratno), — ponovni zakup sredstev (kratkoročni in srednjeročni), če sredstev ni mogoče prodati v kratkem času in ohraniti vrednost, s ciljem zmanjšati ali preprečiti stroške (vzdrževanje itd.). Poleg tega so še naprej dovoljene transakcije z družbami v skupini HGAA (če je njihov namen podaljšanje kreditnih linij za refinanciranje) in transakcije s kupci sredstev skupine HGAA (deležev, portfeljev itd.), ki so opravljene v zvezi s ponovno privatizacijo in so potrebne za uspešno prodajo zadevnih subjektov ali sredstev (npr. financiranje prodajalca, podaljšanje odobrenih zavarovanj, kot so jamstva, v korist kupca s strani HGAA itd.).

2.3 V primeru poslov, katerih donosnost je zmanjšana, lahko subjekt, ki bo likvidiran, v okviru izterjave in reševanja prilagodi transakcijo z zadevnim dolžnikom na podlagi zadevne referenčne zaveze, če se lahko za te ukrepe šteje, da ohranjajo vrednost ali zmanjšujejo tveganje, pri tem pa ne izkrivljajo konkurence, kar je treba v vsakem primeru utemeljiti in pisno utemeljitev predložiti nadzornemu fiduciarju. Prilagoditve transakcije so spremembe posla, na primer prilagoditve obrestne mere, odlogi, spremembe zapadlosti, prevzem obveznosti, podaljšanja in pretvorbe dolga, npr. s sklenitvijo novih kreditnih pogodb za isti znesek, spremembe zavarovanja ali finančnih razmerij ali opustitev pravnih učinkov finančnih razmerij. Prilagoditve iz tega odstavka lahko vključujejo podaljšanje zapadlosti za […]; prilagoditve, ki to omejitev presegajo, se lahko izvedejo samo s soglasjem nadzornega fiduciarja.

2.4 Poleg tega je dovoljeno (financiranje) odhodkov za neposredno izboljšanje sredstev, ki bodo prodana, če je s tem mogoče znatno povečati možnosti za trženje. To velja zlasti za sodne in upravne takse (npr. za popravke v lokalni zemljiški knjigi) ter v posameznih primerih za strukturne ali tehnične spremembe posameznih sredstev, za katere je potrebno soglasje nadzornega fiduciarja.

3. Likvidacija HBI

Da bi se preprečilo izkrivljanje konkurence med reševanjem banke Retail-Bank HBI in množično dvigovanje vlog ter da bi se omilile posledične potrebe HBI po dodatni likvidnosti, se bodo za HBI uporabljale naslednje določbe:

3.1 HBI ne bo sklepala novih poslov, če ni v nadaljevanju določeno drugače.

3.2 Sredstva HBI bodo postopno zmanjšana s prodajo portfeljev ali posameznih sredstev, nadaljnjimi transakcijami za prestrukturiranje (tj. prenosi portfeljev in/ali sredstev na subjekt, ki bo likvidiran) ter tudi z amortizacijo obstoječih sredstev.

3.3 Likvidacija obveznosti v bilanci stanja HBI bo sledila likvidaciji sredstev v njeni bilanci stanja in jo bo slednja določila. Obveznosti HBI bodo tako zmanjšane sorazmerno z zmanjšanjem na strani sredstev.

3.4 Trenutno so predvideni naslednji ključni koraki za likvidacijo HBI: — zmanjšanje sedanje bilančne vsote, ki znaša približno 3 milijarde EUR, za približno […] % do konca leta 2013 prek nadaljnjih prenosov portfeljev na lokalni subjekt, ki bo likvidiran (HLI), — zmanjšanje bilančne vsote preostalih terjatev s pogodbeno zapadlostjo s približno […] EUR na približno […] EUR do konca leta 2018, — […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] […]

3.5 Da se zagotovi […] lastno refinanciranje HBI v fazi likvidacije in da se prepreči potreba po dodatni likvidnosti, lahko HBI […], če je to potrebno za preprečitev ali izravnavo nedoseganja obstoječega […].

3.6 HBI bo nudila ali sprejemala samo vloge z nominalnimi obrestnimi merami, nižjimi od najboljših referenčnih obrestnih mer, ki jih bo v istem obdobju za primerljive proizvode nudilo pet vodilnih konkurentov banke HBI […], ki ne prejemajo pomoči.

3.7 […].

3.8 Če zgoraj ni določeno drugače, se določbe v zvezi z delom za likvidacijo v oddelkih V.1 in V.2 smiselno uporabljajo za likvidacijo banke HBI.

2. Nadzorni fiduciar

I. Imenovanje

1. Avstrija bo zagotovila, da bo HGAA v skladu s spodaj navedenimi določbami imenovala nadzornega fiduciarja (v nadaljnjem besedilu: fiduciar), ki bo opravljal naloge in dolžnosti iz oddelka C.II.

2. Fiduciar mora biti neodvisen od HGAA in ne sme biti nikoli izpostavljen navzkrižju interesov, imeti pa mora strokovno znanje, potrebno za opravljanje svojega mandata. HGAA fiduciarju plača nadomestilo na način, ki ne ovira neodvisnega in učinkovitega izvajanja njegovega mandata. Stroške za fiduciarja bo nosila HGAA, če je to zakonsko dovoljeno, sicer pa jih bo nosila Avstrija.

3. Če bo Komisija podala soglasje, bo fiduciar […], ki je bil že imenovan v okviru izpolnjevanja zavez iz točke 12 priloge k sklepu Komisije o odobritvi z dne 5. decembra 2012, C(2012) 9255 final, še naprej deloval kot fiduciar. Če bo Komisija namesto tega zahtevala, da se imenuje drug fiduciar, bodo veljale naslednje določbe. 3.1 Avstrija se zavezuje, da bo HGAA v ustreznih rokih predložila imena enega ali več kandidatov za fiduciarja. Predlogi morajo vsebovati zadostne podatke o navedenih osebah v zvezi z njihovo primernostjo (oddelek C.I.2). HGAA lahko predlaganega fiduciarja imenuje z odobritvijo Komisije, ki lahko odobritev zavrne samo, če je predlagani fiduciar očitno neprimeren. 3.2 Če Komisija zavrne vse kandidate za fiduciarje, ki jih je predlagala HGAA, se Avstrija zavezuje, da bo HGAA v štirih tednih po prejemu obvestila o zavrnitvi predložila imena ene ali več novih oseb v skladu z zahtevami in postopkom iz oddelkov C.I.2 in C.I.3. Če Komisija zavrne tudi vse nove predlagane kandidate za fiduciarja, bo predlagala fiduciarja, ki ga bo HGAA nato imenovala.

II. Dolžnosti in obveznosti fiduciarja

1. Naloga fiduciarja je, da spremlja popolno in pravočasno izvajanje načrta prestrukturiranja skupine HGAA in izpolnjevanje zavez ter da opravlja posebne naloge fiduciarja, določene v seznamu zavez (na primer v oddelku D.I). Komisija lahko od fiduciarja zahteva razlage in pojasnila.

2. Fiduciar bo Komisiji vsako četrtletje poročal o izvajanju načrta prestrukturiranja in izpolnjevanju zavez. V ta namen bo fiduciar Komisiji, Avstriji in HGAA po koncu vsakega četrtletja predložil osnutek pisnega poročila o izvajanju načrta prestrukturiranja in izpolnjevanju zavez. Komisija lahko po potrebi podrobneje določi obseg poročila.

3. Komisija, Avstrija in HGAA lahko predložijo pripombe o osnutku v dveh tednih od prejema osnutka (v nadaljnjem besedilu: rok za predložitev pripomb). Fiduciar bo Komisiji v štirih tednih po roku za predložitev pripomb predložil končno poročilo, ki mora vključevati vse pripombe. Izvod končnega poročila mora poslati tudi Avstriji in HGAA.

III. Dolžnosti in obveznosti Avstrije in HGAA

Avstrija bo zagotovila, da imata Komisija in fiduciar med izvajanjem končne odobritve neomejen dostop do vseh informacij, potrebnih za spremljanje izvajanja končne odobritve. Banka HGAA bo fiduciarju nudila podporo, in sicer mu bo hitro pripravila in posredovala informacije. Komisija in fiduciar lahko od HGAA in Avstrije zahtevata razlage in pojasnila. Avstrija in HGAA bosta v celoti sodelovali s Komisijo in fiduciarjem v zvezi s spremljanjem izvajanja končne odobritve.

IV. Zamenjava in razrešitev fiduciarja

1. Če fiduciar ne izpolni svojih dolžnosti in obveznosti ali ne izpolnjuje (več) meril za ugotavljanje usposobljenosti (oddelek C.I.2), ga lahko HGAA razreši s soglasjem Komisije ali pa ga mora razrešiti, če ji Komisija po proučitvi argumentov fiduciarja predloži ustrezno utemeljeno zahtevo. Če je fiduciar razrešen, ga mora zamenjati nov fiduciar. Novi fiduciar je imenovan v skladu s postopkom iz oddelka C.I.

2. Če je fiduciar razrešen, se lahko od njega zahteva, da nadaljuje svojo funkcijo, dokler je ne prevzame novi fiduciar. Razrešeni fiduciar mora novemu fiduciarju predati vse pomembne informacije. Razrešeni fiduciar lahko preneha svoje dejavnosti šele po tem, ko ga HGAA razreši njegovih nalog s soglasjem Komisije.

2. Končne določbe

I. Poročanje o dodatni pomoči

1. Republika Avstrija se zavezuje, da družbam v skupini HGAA, ki niso vključene v del za likvidacijo, ne bo dodelila dodatne pomoči, razen če je pomoč namenjena izpolnjevanju regulativnih zahtev in to potrdi regulativni organ. Republika Avstrija se nadalje zavezuje, da bo Komisiji takoj priglasila vse dodatne ukrepe pomoči v korist HGAA, dodeljene do dokončne izvedbe načrta prestrukturiranja.

II. Reševanje pravnih sporov

1. V primeru navzkrižja med zavezami Avstrije in zakonskimi obveznostmi skupine HGAA se Avstrija zavezuje, da bo HGAA o tem takoj obvestila fiduciarja in predlagala alternativno možnost za rešitev spora.

2. Ko bo fiduciar prejel ustrezno dokumentiran alternativni predlog skupine HGAA, bo ob posvetovanju s Komisijo v najkrajšem možnem času proučil, ali je predlog primeren ter ali upošteva končno odobritev in zadevno zakonsko obveznost HGAA. Če je predlog primeren, bodo službe Komisije sprejele nadaljnje potrebne ukrepe v skladu z ustreznimi postopki.

III. Klavzula o posvetovanju

V odgovor na ustrezno dokumentirano prošnjo Avstrije lahko Komisija po posvetovanju s fiduciarjem odobri podaljšanje rokov, določenih v zavezah, če Avstrija obljubi, da bo v navedenem roku dosežen določen rezultat, in lahko prekliče, spremeni ali nadomesti eno ali več dolžnosti ali pogojev v teh zavezah.

(1) Subjekti, ki so pod neposrednim nadzorom državnega ali poddržavnega organa ali so gospodarsko povezani z državnim ali poddržavnim organom.

(2) Izraz „posel s pomembnim tveganjem“ je opredeljen v skladu s kreditnimi načeli skupine (Group Credit Principles) in zato zajema vse kreditne posle in posle zakupa, ki vključujejo nasprotno stranko in/ali tveganja del credere.

(3) Čeprav omejitve za nove posle iz točk 4.1.1–4.1.6 ne veljajo za podaljšanja z največjo zapadlostjo […],morajo takšni posli kljub temu dosledno upoštevati politike HGAA v zvezi s tveganji in druge zadevne predpise.

(4) Glede na metodologijo HGAA za merjenje izpostavljenosti to pomeni, da se neporabljeni del obstoječih odobrenih okvirnih posojil ne bo obravnaval kot nov posel.