UREDBA KOMISIJE (EU) št. 788/2014

z dne 18. julija 2014

o določitvi podrobnih pravil o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni ter o preklicu priznanja organizacij za tehnični nadzor in pregled ladij v skladu s členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (1) ter zlasti člena 14(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Člena 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 Komisijo pooblaščata, da naloži globe in periodične denarne kazni priznanim organizacijam, določenim v členu 2 navedene uredbe, ali prekliče priznanje, da se zagotovi izvrševanje meril in obveznosti na podlagi navedene uredbe za odstranitev vseh morebitnih nevarnosti za varnost ali okolje.

(2) Zaradi preglednosti bi morala Komisija v skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 391/2009 določiti podrobna pravila odločanja ter metodologijo za izračun glob in periodičnih denarnih kazni, da bi bile zadevne organizacije vnaprej seznanjene z njimi, določiti pa bi bilo treba tudi posebna merila, po katerih bi Komisija ocenila resnost primera in obseg ogroženosti varnosti ali varstva okolja.

(3) Z uvedbo glob in periodičnih denarnih kazni naj bi Komisija dobila dopolnilno orodje, s katerim bi se lahko v primerjavi s preklicem priznanja bolj raznovrstno, prožneje in bolj postopno odzivala na kršitve pravil iz Uredbe (ES) št. 391/2009 s strani priznanih organizacij.

(4) Periodične denarne kazni bi morale učinkovito zagotavljati takojšnje ustrezne popravne ukrepe v zvezi s kakršno koli kršitvijo obveznosti in zahtev iz Uredbe (ES) št. 391/2009. Zato Uredba (ES) št. 391/2009 Komisijo pooblašča, da v primeru, ko priznana organizacija ne sprejme preventivnih in popravnih ukrepov, ki jih zahteva Komisija, uporabi periodične denarne kazni po preteku razumno dolgega obdobja in dokler zadevna priznana organizacija ne sprejme zahtevanih ukrepov. Če to zahtevajo okoliščine posameznega primera, se lahko dnevni znesek periodične denarne kazni v skladu z nujnostjo zahtevanih ukrepov po potrebi postopoma poviša.

(5) Ob upoštevanju najvišje zgornje meje, določene v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009, je izračun glob in periodičnih denarnih kazni v obliki deleža prometa organizacije preprosta metoda, ki zagotavlja odvračilnost glob in periodičnih denarnih kazni, hkrati pa omogoča sorazmernost z resnostjo zadeve in gospodarsko zmogljivostjo zadevne organizacije glede na različne velikosti priznanih organizacij.

(6) Jasno bi bilo treba določiti uporabo najvišje zgornje meje skupnega zneska glob in periodičnih denarnih kazni, pri čemer bi bilo zaradi preglednosti in pravne varnosti treba upoštevati različne okoliščine, v katerih bi se uporabljala. Iz enakih razlogov bi bilo treba za dejavnosti, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 391/2009, določiti tudi način izračuna skupnega povprečnega prometa v preteklih treh poslovnih letih.

(7) Primerno je, da bi se pri sklepu za preklic priznanja organizacije na podlagi pogojev iz člena 7(1) Uredbe (ES) št. 391/2009 morali upoštevati vsi dejavniki, povezani s splošnim ciljem spremljanja operacij in splošne uspešnosti priznanih organizacij, vključno z učinkovitostjo kakršnih koli glob in periodičnih denarnih kazni, ki so že bile naložene za ponavljajoče se in resne kršitve navedene uredbe.

(8) Določiti bi bilo treba poseben postopek, ki bi Komisiji omogočal, da na lastno pobudo ali na zahtevo držav članic prekliče priznanje organizacije v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009 ter na podlagi svojih pooblastil oceni priznane organizacije in jim naloži globe in periodične denarne kazni s povezanimi postopki iz te uredbe.

(9) Pomembno je, da se odločitev o naložitvi glob, periodičnih denarnih kazni ali preklicu priznanja v skladu s to uredbo sprejme izključno na podlagi utemeljitev, o katerih se zadevna priznana organizacija lahko izreče.

(10) Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do obrambe ter načelo zaupnosti in načelo ne bis in idem v skladu s splošnimi pravnimi načeli in sodno prakso Sodišča Evropske unije.

(11) Sklepi o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni na podlagi te uredbe bi morali biti izvršljivi v skladu s členom 299 Pogodbe o delovanju Evropske unije, pregleda pa jih lahko Sodišče Evropske unije.

(12) Za zagotovitev pravičnosti in pravne varnosti pri vodenju postopka je treba določiti natančna pravila za izračun rokov, ki jih Komisija določi med postopkom, in zastaralnih rokov, za naložitev ter izvršitev glob in periodičnih denarnih kazni, ki se uporabljajo za Komisijo, pri čemer je treba upoštevati tudi datum začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 391/2009.

(13) Izvajanje te uredbe zahteva učinkovito sodelovanje med zadevnimi državami članicami, Komisijo in Evropsko agencijo za pomorsko varnost. Zato je treba pojasniti pravice in obveznost vsake od teh strani v postopkih iz te uredbe, da se zagotovi učinkovito izvajanje preiskav, sprejemanje odločitev in nadaljnje ukrepanje v skladu s členoma 6 in 7 Uredb (ES) št. 391/2009.

(14) Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja ladij (v nadaljnjem besedilu: odbor COSS), ustanovljenega z Uredbo (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila za izvajanje členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 s strani Komisije.

V njej so opredeljeni merila za določitev zneska glob in periodičnih denarnih kazni ter postopek odločanja v zvezi z naložitvijo glob in periodičnih denarnih kazni ali preklicem priznanja priznane organizacije na lastno pobudo Komisije ali na zahtevo države članice.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 391/2009.

Poleg tega se uporablja še naslednja opredelitev:

‚zadevna država članica‘ pomeni katero koli državo članico, ki je priznano organizacijo zadolžila za tehnični nadzor in pregled ladij ter izdajanje spričeval za ladje, ki plujejo pod njeno zastavo, da bi se dosegla skladnost z mednarodnimi konvencijami v skladu z Direktivo 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (3), vključno z državo članico, ki je pri Komisiji vložila zahtevek za priznanje navedene organizacije v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 391/2009.

POGLAVJE II

GLOBE IN PERIODIČNE DENARNE KAZNI

Člen 3

Ugotavljanje kršitev

1. Komisija kršitev v skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 391/2009 ugotovi, kadar:

(a) priznana organizacija resno ali večkratno krši eno od minimalnih meril iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 391/2009 ali ne izpolnjuje svojih obveznosti iz členov 8(4), 9, 10 in 11 Uredbe (ES) št. 391/2009, kar razkriva resne hibe v organiziranosti, sistemih, postopkih ali notranjih nadzorih priznane organizacije;

(b) zmanjšana učinkovitost priznane organizacije ob upoštevanju Odločbe Komisije 2009/491/ES (4) razkriva resne hibe v organiziranosti, sistemih, postopkih ali notranjih nadzorih navedene organizacije;

(c) je priznana organizacija Komisiji v času ocenjevanja namerno predložila netočne, nepopolne ali zavajajoče informacije ali kako drugače ovirala navedeno ocenjevanje.

2. V vsakem postopku za ugotavljanje kršitev v skladu s to uredbo breme dokazovanja kršitev nosi Komisija.

Člen 4

Izračun glob

1. Kot je določeno v skladu s členom 9, se za vsako kršitev, ugotovljeno na podlagi člena 6(1) Uredbe (ES) št. 391/2009, določi začetna osnovna globa v višini 0,6 % skupnega povprečnega prometa priznane organizacije.

2. Pri izračunu posamezne globe za kršitev se osnovna globa iz odstavka 1 poviša ali zniža na podlagi resnosti in učinkov kršitve, zlasti glede obsega ogroženosti varnosti ali varstva okolja, v skladu s členoma 5 in 6.

3. Najvišji znesek posamezne globe ne sme presegati 1,8 % skupnega povprečnega prometa priznane organizacije.

4. Kadar eno dejanje ali opustitev dejanja s strani priznane organizacije pomeni edino podlago za dve kršitvi ali več kršitev po členu 6(1)(a) Uredbe (ES) št. 391/2009, ugotovljenih v skladu s členom 3(1)(a) te uredbe, je kumulirana posamezna globa enaka najvišji posamezni globi, izračunani za osnovne kršitve.

5. Skupna globa, ki se naloži priznani organizaciji v enem sklepu, je vsota posameznih glob, naloženih z uporabo odstavkov 1 do 4 tega člena, brez poseganja v najvišjo zgornjo mejo iz člena 6(3) Uredbe (ES) št. 391/2009, kot je podrobno določeno v členu 8 te uredbe.

Člen 5

Ocena resnosti kršitve

Pri ocenjevanju resnosti posameznih kršitev Komisija upošteva vse ustrezne oteževalne in olajševalne okoliščine, zlasti:

(a) ali je organizacija delovala malomarno ali namerno;

(b) število dejanj ali opustitev dejanj s strani priznane organizacije, ki so podlaga za kršitev;

(c) ali kršitev vpliva na posamične urade, geografska območja ali celotno organizacijo;

(d) ponavljajoča se dejanja ali opustitve dejanj s strani priznane organizacije, ki so podlaga za kršitev;

(e) trajanje kršitve;

(f) napačno prikazovanje dejanskega stanja ladij na spričevalih in dokumentih o usklajenosti, ki jih predloži priznana organizacija, ali vključitev nepravilnih ali zavajajočih informacij vanje;

(g) prejšnje sankcije, vključno z globami, ki so bile naložene isti priznani organizaciji;

(h) ali je kršitev nastala na podlagi sporazuma med priznanimi organizacijami ali dogovorjene prakse, katerih cilj ali učinek je kršitev meril in obveznosti iz Uredbe (ES) št. 391/2009;

(i) stopnja vestnosti in pripravljenosti priznane organizacije za sodelovanje s Komisijo pri odkrivanju ustreznih dejanj ali opustitev dejanj ter pri določanju kršitev.

Člen 6

Ocena učinkov kršitve

Pri ocenjevanju učinkov posamezne kršitve, zlasti obsega ogroženosti varnosti in varstva okolja, Komisija upošteva vse ustrezne oteževalne in olajševalne okoliščine, zlasti:

(a) naravo in obseg pomanjkljivosti, ki dejansko prizadenejo ladjevje ali bi lahko prizadele ladjevje, za katerega je organizacija izdala spričevalo, ter ki jih zadevna organizacija zaradi kršitve ni odkrila ali jih ne bi mogla odkriti ali katerih odprave ni zahtevala pravočasno ali je ne bi mogla zahtevati pravočasno, zlasti ob upoštevanjumeril za zadržanje ladje iz Priloge X Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pomorski inšpekciji države pristanišča (5);

(b) delež dejansko ali potencialno prizadetega ladjevja, za katerega je organizacija izdala spričevalo;

(c) kakršne koli druge okoliščine, ki predstavljajo posebno opredeljivo tveganje, kot je vrsta dejansko ali potencialno prizadetih ladij.

Člen 7

Periodične denarne kazni

1. Komisija lahko zadevni organizaciji ne glede na globe, naložene v skladu s členom 3, naloži periodične denarne kazni, na katere se sklicuje člen 6(2) Uredbe (ES) št. 391/2009, da zagotovi sprejetje preventivnih in popravnih ukrepov, ki jih Komisija zahteva med oceno priznane organizacije.

2. V sklepu o naložitvi glob v skladu s členom 3 lahko Komisija določi tudi periodične denarne kazni, ki se naložijo priznani organizaciji, če in dokler ne sprejme popravnih ukrepov ali neupravičeno zamuja z odpravo kršitve.

3. V sklepu o naložitvi periodičnih denarnih kazni je določen rok, v katerem mora priznana organizacija izvesti zahtevane ukrepe.

4. Periodične denarne kazni se uporabljajo od dneva po izteku roka, ki je bil določen v skladu z odstavkom 3, do dneva, ko organizacija sprejme ustrezne popravne ukrepe, če Komisija meni, da so bili popravni ukrepi zadovoljivi.

5. Osnovni dnevni znesek periodičnih denarnih kazni za vsako kršitev znaša 0,0033 % skupnega povprečnega prometa priznane organizacije, izračunanega v skladu s členom 9. Za izračun posameznega zneska periodičnih denarnih kazni za posamezno kršitev se osnovni znesek prilagodi glede na resnost kršitve in ob upoštevanju obsega ogroženosti varnosti in varstva okolja v skladu s členoma 5 in 6 te uredbe.

6. Komisija se lahko na podlagi okoliščin posameznega primera in zlasti glede na nujnost popravnih ukrepov, ki jih mora sprejeti priznana organizacija, odloči, da bo povišala dnevni znesek periodičnih denarnih kazni v okviru naslednjih pragov:

(a) kadar priznana organizacija zamudi rok, določen v skladu z odstavkom 3, za več kot 120 dni, od stoenaindvajsetega do tristotega dne od poteka roka znesek periodičnih denarnih kazni znaša dnevno 0,005 % skupnega povprečnega prometa organizacije, izračunanega v skladu s členom 9;

(b) kadar priznana organizacija zamudi rok, določen v skladu z odstavkom 3, za več kot 300 dni, od tristoprvega dne od poteka roka znesek periodičnih denarnih kazni znaša dnevno 0,01 % skupnega povprečnega prometa organizacije, izračunanega v skladu s členom 9.

7. Skupni znesek periodičnih denarnih kazni, ki se na podlagi tega člena naložijo posamezno ali se prištejejo globam, ne presega najvišje zgornje meje iz člena 6(3) Uredbe (ES) št. 391/2009, kot je podrobno določeno v členu 8 te uredbe.

Člen 8

Določitev najvišjega skupnega zneska glob in periodičnih denarnih kazni

Najvišji skupni znesek glob in periodičnih denarnih kazni, ki se naložijo priznani organizaciji, kot je določeno v členu 6(3) Uredbe (ES) št. 391/2009, se opredeli:

(a) skupni znesek glob, ki se v skladu s členom 4 naložijo priznani organizaciji znotraj enega poslovnega leta navedene organizacije, ob upoštevanju datuma sklepa o naložitvi glob in, v primeru več kot enega sklepa o naložitvi glob navedeni organizaciji, datuma prvega sklepa o naložitvi globe navedeni organizaciji, ne presega 5 % skupnega povprečnega prometa navedene organizacije, izračunanega v skladu s členom 9;

(b) skupni znesek glob, ki se v skladu s členom 4 naložijo priznani organizaciji znotraj enega poslovnega leta navedene organizacije, določen v skladu z odstavkom 1, in periodične denarne kazni, ki so bile naložene z istimi sklepi v skladu s členom 7(2) in se obračunavajo, dokler organizacija ne sprejme ustreznih popravnih ukrepov, ne presega 5 % skupnega povprečnega prometa navedene organizacije, izračunanega v skladu s členom 9. Brez poseganja v člen 21 izterjava periodičnih denarnih kazni, ki jo izvede Komisija, ne presega 5-odstotne zgornje meje;

(c) skupni znesek periodičnih denarnih kazni, ki se v skladu s členom 7(1) naložijo priznani organizaciji in se obračunavajo, dokler organizacija ne sprejme ustreznih preventivnih ali popravnih ukrepov, ne presega 5 % skupnega povprečnega prometa navedene organizacije, izračunanega v skladu s členom 9. Brez poseganja v člen 21 izterjava periodičnih denarnih kazni, ki jo izvede Komisija, ne presega 5-odstotne zgornje meje.

Člen 9

Izračun prometa

1. V tej uredbi skupni povprečni promet zadevne priznane organizacije pomeni tretjino zneska, ki se izračuna kot vsota skupnega prometa matičnega subjekta, ki je imetnik priznanja, in vseh pravnih subjektov, ki so vključeni v navedeno priznanje na koncu vsakega leta, v treh poslovnih letih pred izdajo sklepa Komisije.

2. V primeru skupine s priznanimi konsolidiranimi računovodskimi izkazi pomeni promet iz odstavka 1 v zvezi z matičnim subjektom in vsemi pravnimi subjekti iz navedene skupine, ki so zajeti v priznanju na koncu vsakega poslovnega leta, konsolidirane prihodke navedenih subjektov.

3. Pri uporabi odstavkov 1 in 2 se upoštevajo samo dejavnosti, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 391/2009.

POGLAVJE III

PREKLIC PRIZNANJA

Člen 10

Preklic priznanja

1. Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo države članice sprejme sklep o preklicu priznanja organizacije v primerih, na katere se sklicuje člen 7(1)(a) do (e) Uredbe (ES) št. 391/2009.

2. Za določitev, ali ponavljajoča se resna pomanjkljivost pomeni nesprejemljivo tveganje za varnost ali okolje v skladu s členom 7(1)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 391/2009, se upoštevajo naslednji elementi:

(a) informacije in okoliščine iz člena 7(2) Uredbe (ES) št. 391/2009, zlasti glede okoliščin iz členov 5 in 6 te uredbe;

(b) merila in, če je to potrebno, pragovi iz Odločbe Komisije 2009/491/ES.

3. Kadar globe in periodične denarne kazni, ki se naložijo priznani organizaciji, dosežejo najvišjo zgornjo mejo, določeno v skladu s členom 6(3) Uredbe (ES) št. 391/2009, in priznana organizacija ni sprejela ustreznih popravnih ukrepov, Komisija lahko meni, da ti ukrepi niso dosegli cilja odstranitve vseh potencialnih tveganj za varnost ali okolje.

Člen 11

Postopek za preklic priznanja na zahtevo države članice

1. Kadar država članica zahteva, da Komisija prekliče priznanje organizacije v skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 391/2009, navedeno zahtevo pisno naslovi na Komisijo.

2. Država članica prosilka podrobno pojasni razloge za zahtevo ter se po potrebi sklicuje na merila iz člena 7(1) in okoliščine iz člena 7(2) Uredbe (ES) št. 391/2009 ter okoliščine iz odstavkov 2 in 3 člena 10 te uredbe.

3. Država članica prosilka Komisiji predloži vsa potrebna dokumentarna dokazila v zvezi z zahtevo, ki so ustrezno razvrščena in oštevilčena.

4. Komisija pisno potrdi prejem zahteve države članice.

5. Kadar Komisija meni, da za sprejetje sklepa potrebuje dodatne informacije, pojasnila ali dokaze, o tem obvesti državo članico prosilko in jo pozove, da ustrezno dopolni predloženo zahtevo v določenem roku, ki ni krajši od štirih tednov. Zahteva države članice se ne šteje za popolno, dokler ne predloži vseh potrebnih informacij.

6. Če Komisija sklene, da je zahteva države članice upravičena, v enem letu po njenem prejemu v skladu s členom 12 na zadevno organizacijo naslovi obvestilo o nasprotovanju, da bi preklicala svoje priznanje v skladu s to uredbo. V tem primeru se država članica prosilka obravnava kot zadevna država članica na podlagi poglavja IV te uredbe in ima pravice zadevne države članice na podlagi navedenega poglavja.

Če Komisija v enakem roku sklene, da je zahteva države članice neutemeljena, obvesti državo članico prosilko, navede razloge za svoj sklep in jo pozove, da predloži svoje pripombe v določenem roku, ki ni krajši od treh mesecev. V šestih mesecih po prejemu teh pripomb Komisija bodisi potrdi, da je zahteva neutemeljena, bodisi izda obvestilo o nasprotovanju v skladu s prvim pododstavkom.

7. Če Komisija sklene, da je zahteva države članice neutemeljena ali je po izteku roka iz odstavka 5 še vedno nepopolna, se lahko odloči, da bo celotno navedeno zahtevo ali njen del ter dokaze vključila v oceno priznane organizacije, ki jo opravi v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 391/2009.

8. Komisija letno poroča odboru COSS o zahtevah za preklic, ki jih predložijo države članice, ter o trenutnih postopkih preklica, ki jih je začela Komisija.

POGLAVJE IV

SKUPNE DOLOČBE

Člen 12

Obvestilo o nasprotovanju

1. Kadar Komisija meni, da je priznani organizaciji v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 391/2009 utemeljeno naložiti globo in periodične denarne kazni ali v skladu s členom 7 navedene uredbe preklicati priznanje organizacije, na navedeno organizacijo naslovi obvestilo o nasprotovanju in o tem obvesti zadevne države članice.

2. Obvestilo o nasprotovanju vsebuje:

(a) natančno poročilo o dejanjih in opustitvah dejanj priznane organizacije, vključno z opisom ustreznih dejstev in opredelitvijo določb Uredbe (ES) št. 391/2009, za katere Komisija meni, da jih je priznana organizacija kršila;

(b) opredelitev dokazov, na katerih temeljijo zadevne ugotovitve, vključno s sklicem na poročila o inšpekcijskih pregledih, ocenjevalna poročila ali katere koli druge ustrezne dokumente, ki jih je Komisija ali Evropska agencija za pomorsko varnost v imenu Komisije predhodno predložila zadevni organizaciji;

(c) obvestilo, da lahko Komisija naloži globe in periodične denarne kazni ali prekliče priznanje v skladu s členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009.

3. Komisija v obvestilu o nasprotovanju pozove priznano organizacijo in zadevne države članice, da predložijo pisne pripombe v določenem roku, ki v nobenem primeru ni krajši od šestih tednov od datuma prejema obvestila o nasprotovanju. Komisija ni obvezana upoštevati pripomb, prejetih po izteku navedenega roka, brez poseganja v določbe odstavka 4 člena 24 te uredbe.

4. Obvestilo o nasprotovanju ne zadrži ocenjevanja zadevne organizacije. Komisija se lahko kadar koli pred sprejetjem sklepa o naložitvi globe in periodičnih denarnih kazni ali pred preklicem priznanja v skladu s to uredbo odloči, da bo izvedla dodatne inšpekcijske preglede uradov in objektov organizacije, obiskala ladje, za katere je organizacija izdala spričevalo, ali pisno zahtevala od priznane organizacije, da predloži dodatne informacije v zvezi z njenim izpolnjevanjem meril in obveznosti na podlagi Uredbe (ES) št. 391/2009.

5. Komisija lahko kadar koli pred sprejetjem sklepa o naložitvi globe in periodičnih denarnih kazni ali pred preklicem priznanja v skladu s to uredbo spremeni svojo oceno zadevne priznane organizacije. Če je nova ocena zaradi odkritja novih dejstev ali odkritja novih kršitev ali novih okoliščin, ki zadevajo resnost kršitve ali njene učinke na varnost in okolje, drugačna od ocene, na kateri temelji obvestilo o nasprotovanju, Komisija izda novo obvestilo o nasprotovanju.

Člen 13

Zahteve po predložitvi informacij

Komisija lahko za pojasnitev dejstev za namene člena 12 pisno zahteva, da priznana organizacija v določenem roku, ki ne sme biti krajši od štirih tednov, predloži pisna ali ustna pojasnila, podrobnosti ali dokumente. V tem primeru Komisija obvesti priznano organizacijo o periodičnih denarnih kaznih in globah, ki ji jih lahko naloži, če ne bo delovala skladno z zahtevo, če bo neupravičeno zamujala pri predložitvi informacij ali če bo Komisiji namerno predložila nepravilne, nepopolne ali zavajajoče informacije.

Člen 14

Ustna obravnava

1. Komisija na zahtevo priznane organizacije, na katero je bilo naslovljeno obvestilo o nasprotovanju, navedeni organizaciji ponudi možnost, da predstavi svoje argumente na ustni obravnavi.

2. Komisija pozove pristojne organe zadevnih držav članic in, na lastno pobudo ali na zahtevo zadevnih držav članic, tudi katere koli druge osebe s pravnim interesom v zvezi s kršitvami, da se udeležijo ustne obravnave. Komisija se lahko odloči, da ji bo pri tem pomagala Evropska agencija za pomorsko varnost.

3. Fizične ali pravne osebe zasebnega prava se ustne obravnave udeležijo osebno ali pa jih zastopa pravni ali pooblaščeni zastopnik. Države članice zastopajo uradniki navedene države članice.

4. Ustna obravnava ni javna. Vsaka oseba, ki je povabljena na obravnavo, je lahko zaslišana ločeno ali v navzočnosti drugih povabljenih oseb, pri čemer se upošteva pravni interes priznane organizacije in drugih oseb v zvezi z varovanjem njihovih poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih podatkov.

5. Izjave vseh zaslišanih oseb se vnesejo v zapisnik. Zapisnik obravnave se na zahtevo lahko da na voljo osebam, ki so se obravnave udeležile, in zadevnim državam članicam.

Člen 15

Periodične denarne kazni za nesodelovanje

1. Kadar namerava Komisija v skladu s členom 7(1) sprejeti sklep o naložitvi periodičnih denarnih kazni priznani organizaciji, ki ni sprejela preventivnih in popravnih ukrepov, ki jih je zahtevala Komisija, ali pri njihovem sprejetju neupravičeno zamuja, o tem najprej pisno obvesti priznano organizacijo.

2. V obvestilu v skladu z odstavkom 1 se Komisija sklicuje na posamezne preventivne in popravne ukrepe, ki jih priznana organizacija ni sprejela, in na ustrezna dokazila ter priznano organizacijo obvesti o periodičnih denarnih kaznih, o uporabi katerih razmišlja Komisija.

3. Komisija določi rok, v katerem lahko priznana organizacija Komisiji predloži pisne pripombe. Komisija ni dolžna upoštevati pisnih pripomb, prejetih po izteku tega roka.

Člen 16

Dostop do dokumentacije

1. Komisija priznani organizaciji, na katero je bilo naslovljeno obvestilo o nasprotovanju, na njeno zahtevo odobri dostop do dokumentacije, ki zajema dokumente in druge dokaze, ki jih je Komisija zbrala o domnevni kršitvi.

2. Komisija določi datum in poskrbi za ustrezne praktične vidike dostopa priznane organizacije do dokumentacije, ki se lahko odobri izključno v elektronski obliki.

3. Komisija da na zahtevo zadevni priznani organizaciji na voljo seznam vseh dokumentov, zajetih v dokumentaciji.

4. Zadevna priznana organizacija ima pravico dostopati do dokumentov in informacij iz dokumentacije. Komisija pri odobritvi takega dostopa ustrezno upošteva poslovne skrivnosti, zaupne informacije ali notranje dokumente, ki jih je izdala Komisija ali Evropska agencija za pomorsko varnost.

5. Za namene odstavka 4 lahko notranji dokumenti Komisije in Evropske agencije za pomorsko varnost vključujejo:

(a) dokumente ali dele dokumentov v zvezi z notranjim posvetovanjem Komisije in njenih služb ter Evropske agencije za pomorsko varnost, vključno z mnenji in priporočili Evropske agencije za pomorsko varnost, ki so bila naslovljena na Komisijo;

(b) dokumente ali dele dokumentov, ki so del korespondence med Komisijo in Evropsko agencijo za pomorsko varnost ali med Komisijo in državami članicami.

Člen 17

Pravno zastopanje

Priznana organizacija ima pravico do pravnega zastopanja v vseh fazah postopkov iz te uredbe.

Člen 18

Zaupnost, poslovna skrivnost in pravica do molka

1. Postopki na podlagi te uredbe se izvajajo v skladu z načeli zaupnosti in poslovne skrivnosti.

2. Komisija, Evropska agencija za pomorsko varnost in organi zadevnih držav članic ter njihovi uradniki, uslužbenci in druge osebe, ki delajo pod njihovim nadzorom, ne razkrivajo informacij, ki so jih pridobili ali izmenjali na podlagi te uredbe ter za katere velja poklicna skrivnost in zaupnost.

3. Vse priznane organizacije ali druge osebe, ki vložijo informacije ali pripombe na podlagi te uredbe, jasno označijo vsako gradivo, ki se šteje za zaupno, navedejo razloge in priskrbijo posebno nezaupno različico do datuma, ki ga določi Komisija.

4. Komisija lahko od priznanih organizacij in drugih zainteresiranih strani zahteva tudi, da opredelijo kateri koli del poročila, obvestila o nasprotovanju ali sklepa Komisije, ki po njihovem mnenju vsebuje poslovne skrivnosti.

5. V odsotnosti opredelitve iz odstavkov 3 in 4 lahko Komisija sklepa, da zadevni dokumenti ali pripombe ne vsebujejo zaupnih informacij.

6. Brez poseganja v člen 9 Uredbe (ES) št. 391/2009 imajo priznane organizacije pravico do molka, če bi se od njih zahtevalo odgovore, s katerimi bi priznale obstoj kršitve.

Člen 19

Sklep

1. Sklep o naložitvi glob, periodičnih denarnih kazni ali preklicu priznanja v skladu s to uredbo temelji na isti pravni podlagi, v skladu s katero je zadevna priznana organizacija lahko predložila svoje pripombe.

2. V sklepu o naložitvi globe ali periodičnih denarnih kazni in pri določitvi ustreznega zneska se upoštevajo načela učinkovitosti, sorazmernosti in odvračilnosti.

3. Pri sprejemanju ukrepov v skladu s to uredbo ter opredeljevanju resnosti in učinka ustreznih dejanj ali opustitev dejanj na varnost in okolje Komisija upošteva nacionalne ukrepe, ki so že bili sprejeti proti zadevni priznani organizaciji na podlagi istih dejstev, zlasti kadar je bila navedena organizacija že v sodnem ali izvršilnem postopku.

4. Dejanja ali opustitve dejanj priznane organizacije, na podlagi katerih so bili sprejeti ukrepi v skladu s to uredbo, niso predmet nadaljnjih ukrepov. Vendar se ta dejanja ali odsotnost dejanj lahko upoštevajo pri poznejših sklepih, ki se sprejmejo v skladu s to uredbo, da bi se ocenil vzorec ponavljanja.

5. Komisija sprejme sklep o naložitvi periodičnih denarnih kazni ali sklep o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni v skladu s postopkom, ki se uporablja v skladu s členom 12(2) Uredbe (ES) št. 391/2009.

6. Komisija sprejme sklep za preklic priznanja priznane organizacije v skladu s postopkom, ki se uporablja v skladu s členom 12(3) Uredbe (ES) št. 391/2009.

Člen 20

Pravna sredstva, obveščanje in objava

1. Komisija obvesti zadevno priznano organizacijo o pravnih sredstvih, ki jih ima ta na voljo.

2. Komisija o svojem sklepu informativno obvesti Evropsko agencijo za pomorsko varnost in države članice.

3. Kadar je to utemeljeno, zlasti zaradi varnosti ali varstva okolja, lahko Komisija svoj sklep javno objavi. Komisija pri objavi podrobnosti svojega sklepa ali pri obveščanju držav članic upošteva pravne interese zadevne priznane organizacije in drugih zainteresiranih strani.

Člen 21

Izterjava glob in denarnih kazni

Komisija začne izterjavo glob in denarnih kazni z izdajo naloga za izterjavo in izdajo opomina, naslovljenega na zadevno priznano organizacijo, v skladu s členi 78 do 80 in 83 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter členi 80 do 92 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (7).

Člen 22

Zastaralni roki za naložitev glob in periodičnih denarnih kazni

1. Pravica Komisije, da priznani organizaciji v skladu s to uredbo naloži globe in/ali periodične denarne kazni, preneha po petih letih od dneva storitve dejanja ali opustitve dejanja priznane organizacije, ki je pomenila kršitev, ugotovljeno v skladu s členom 3 te uredbe. Pri trajajočih ali ponavljajočih se dejanjih ali opustitvah dejanj, ki pomenijo kršitev, pa rok začne teči z dnem, ko dejanje ali opustitev dejanja preneha.

Pravica Komisije, da priznani organizaciji v skladu s členom 15 te uredbe naloži periodične denarne kazni, preneha po treh letih od dneva storitve dejanja ali opustitve dejanja priznane organizacije, za katerega je Komisija zahtevala ustrezne preventivne ali popravne ukrepe.

2. Kakršen koli ukrep, ki ga je Komisija ali Evropska agencija za pomorsko varnost izvedla za oceno ali postopek za ugotavljanje kršitev v zvezi z dejanjem ali opustitvijo dejanja priznane organizacije, pretrga ustrezni zastaralni rok, določen z odstavkom 1. Pretrganje zastaralnega roka začne veljati na dan, ko je bil ukrep Komisije ali agencije priglašen priznani organizaciji.

3. Po vsakem pretrganju začne zastaralni rok teči znova. Vendar zastaralni rok ne sme biti daljši od dvakratnika prvotnega zastaralnega roka, razen če zastaranje ne teče v skladu z odstavkom 4.

4. Zastaralni rok za naložitev periodičnih denarnih kazni se zadrži, dokler o sklepu Komisije teče postopek pred Sodiščem Evropske unije.

Člen 23

Zastaralni roki za izterjavo glob in periodičnih denarnih kazni

1. Pravica do začetka postopka izterjave glob in/ali periodičnih denarnih kazni preneha eno leto po tem, ko postane sklep v skladu s členom 19 pravnomočen.

2. Zastaralni rok iz odstavka 1 se pretrga z vsakim ukrepom Komisije ali države članice na zahtevo Komisije, katerega namen je izvršba plačila glob in/ali periodičnih denarnih kazni.

3. Po vsakem pretrganju začne zastaralni rok teči znova.

4. Zastaralni roki iz odstavkov 1 in 2 se zadržijo dokler:

(a) traja plačilni rok;

(b) je začasno ustavljena izvršitev plačila v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije.

Člen 24

Uporaba rokov

1. Roki iz te uredbe začnejo teči dan po prejemu obvestila Komisije ali njegove osebne vročitve.

2. Kadar je obvestilo naslovljeno na Komisijo, se šteje, da so bili ustrezni roki upoštevani, če je bilo obvestilo poslano s priporočeno pošto pred iztekom ustreznega roka.

3. Komisija pri določanju rokov upošteva ustrezne pravice v zvezi s postopkom in posebne okoliščine vsakega postopka odločanja na podlagi te uredbe.

4. Kadar je primerno ter kadar je zahteva utemeljena in vložena pred iztekom prvotnega roka, se lahko roki podaljšajo.

Člen 25

Sodelovanje s pristojnimi nacionalnimi organi

Informacije, ki jih pristojni nacionalni organi predložijo kot odgovor na zahtevo Komisije, Komisija uporabi samo za naslednje namene:

(a) za izvajanje nalog priznavanja in nadzora priznanih organizacij na podlagi Uredbe (ES) št. 391/2009, za katere je bila pooblaščena;

(b) kot dokaz za odločanje na podlagi te uredbe brez poseganja v člena 16 in 18 te uredbe.

POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

Člen 26

Uporaba

Na podlagi dogodkov, ki so se zgodili pred datumom začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 391/2009, se ne sprejmejo nobeni ukrepi v skladu s to uredbo.

Člen 27

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.