ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Cilja proračunske strategije iz programa za stabilnost za leto 2014 sta odpraviti čezmerni primanjkljaj do leta 2015 in doseči srednjeročni cilj do leta 2017. Program za stabilnost potrjuje prejšnji srednjeročni cilj uravnoteženega proračuna, kar je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Vendar (ponovno izračunani) strukturni saldo po pričakovanjih ne bo dosegel srednjeročnega cilja do leta 2017. V programu za stabilnost je načrtovano zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2015 v skladu s ciljem, določenim v priporočilu iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Za obdobje po letu 2015 je v programu za stabilnost predvideno enakomerno zmanjševanje primanjkljaja in nato doseganje presežka v višini 0,3 % BDP leta 2018. V programu za stabilnost je napovedano, da bo javni dolg najvišji v letu 2015 z 81,1 % BDP, preden se bo v letu 2016 zmanjšal na 76 % BDP. Proračunska strategija, opisana v programu za stabilnost, je v glavnem v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu za stabilnost in ga je pripravil neodvisen organ (Urad RS za makroekonomske analize in razvoj), je konservativen. V programu za stabilnost so opredeljeni nekateri dodatni ukrepi, ki zmanjšujejo razliko do potrebnega fiskalnega napora. Glede na to se smatra, da se je v programu za stabilnost delno upoštevalo samostojno priporočilo Komisije. Kljub temu so prisotna negativna tveganja, saj ukrepi, na katerih temelji program za stabilnost, niso dovolj natančni, številne med njimi pa je treba še sprejeti.

Vse morebitne dodatne potrebe po dokapitalizaciji bank, ki bi bile posledica pregleda kakovosti sredstev bank in obremenitvenega testa, izvedenih v Sloveniji v letu 2013, bi povečale deleža primanjkljaja in dolga, medtem ko bi prihodki od uspešne privatizacije državnih podjetij ali bank, ki niso bili zajeti v napovedi programa, zmanjšali zadolženost. Po napovedi Komisije je fiskalni napor za obdobje 2013–2014 za 1,4 % BDP premajhen v smislu (popravljene) spremembe strukturnega salda in za 0,5 % BDP v smislu količine ukrepov, ki so bili ocenjeni kot potrebni ob izdaji priporočila iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Za leto 2015 je v programu za stabilnost napovedan primanjkljaj v skladu s priporočilom iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, v napovedi služb Komisije iz pomladi 2014 pa je primanjkljaj ocenjen na 3,1 % BDP.
3.

V okviru takih nenapovedanih revizij bi morali priglašeni organi skladnost s tehnično dokumentacijo in zakonskimi zahtevami preveriti na nedavno proizvedenem ustreznem vzorcu, še najbolje pripomočku, pridobljenem neposredno iz proizvodnega postopka. Preučevanje skladnosti pripomočka bi moralo vključevati preverjanje sledljivosti vseh ključnih sestavnih delov in materialov ter proizvajalčevega sistema sledljivosti. To preverjanje bi moralo zajemati pregled dokumentacije in, če je to potrebno za ugotovitev skladnosti, preizkus pripomočka. Za pripravo preizkusa bi morali priglašeni organi od proizvajalca zahtevati vso ustrezno tehnično dokumentacijo, vključno s protokoli in rezultati prejšnjih preizkusov. Preizkus bi moral biti izveden v skladu s postopkom preizkušanja, ki ga je proizvajalec opredelil v tehnični dokumentaciji in ki ga mora potrditi priglašeni organ. Preizkus lahko izvede proizvajalec, njegov ključni podizvajalec ali ključni dobavitelj pod nadzorom priglašenega organa.
(3)

Glede tveganj za zdravje živali je odbor CONTAM sklenil, da se trenutno ocenjena izpostavljenost prežvekovalcev, kuncev in rib toksinoma T-2 in HT-2 šteje za malo verjetno nevarnost zdravju. Ocene izpostavljenosti prašičev, konj in psov toksinoma T-2 in HT-2 kažejo, da je tveganje škodljivih učinkov na zdravje majhno. Mačke so med najobčutljivejšimi živalskimi vrstami. Zaradi omejenih podatkov in resnih škodljivih učinkov na zdravje pri majhnih odmerkih ni bilo mogoče določiti ravni NOAEL (raven brez opaženega škodljivega učinka) oziroma LOAEL (najnižja raven z opaženim škodljivim učinkom).
Na podlagi ocene programa za stabilnost za leto 2013 v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je Slovaška z obsežno fiskalno konsolidacijo zmanjšala javnofinančni primanjkljaj s 7,7 % BDP v letu 2010 na 4,3 % BDP v letu 2012 in da je na podlagi trenutnih pričakovanj na dobri poti, da odpravi čezmerni primanjkljaj. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu za stabilnost, je verjeten. Slovaški organi so v primerjavi z napovedjo Komisije uporabili podobne predpostavke glede stopenj rasti BDP, le predvidena sestava rasti je nekoliko drugačna. Cilj proračunske strategije, opisane v programu za stabilnost, je doseči fiskalni položaj, ki bo zagotavljal dolgoročno vzdržnost javnih financ. Da bi to dosegla, je vlada potrdila cilj zmanjšanja nominalnega primanjkljaja v letu 2013 pod referenčno vrednost 3 % BDP v skladu s priporočilom Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Prilagojena povprečna letna fiskalna konsolidacija v obdobju 2010–2013 znaša 1,4 % BDP, kar je precej več od zahtevane letne konsolidacije v višini 1 % BDP, ki jo je priporočil Svet. Velik del prihrankov pri odhodkih v letu 2013 naj bi izviral iz lokalne uprave in drugih enot širšega sektorja države, na katere centralna država nima neposrednega vpliva. To lahko pomeni tveganje za izpolnitev cilja, saj so bili v preteklosti načrtovani odhodki že večkrat preseženi.

Program za stabilnost potrjuje prejšnji srednjeročni proračunski cilj v višini –0,5 %, ki naj bi bil dosežen do leta 2018 in je v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. V letih po tem, ko naj bi bil odpravljen čezmerni primanjkljaj, je predvideno izboljšanje (preračunanega) strukturnega proračunskega salda za leti 2014 in 2015 ustrezno (0,6 oziroma 0,7 odstotnih točk BDP), za leto 2016 pa nezadostno (0,3 odstotnih točk BDP). Pričakuje se, da bo Slovaška izpolnila referenčno vrednost za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast. V skladu s programom za stabilnost naj bi javni dolg do leta 2016 ostal pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Spomladanska napoved služb Komisije za leto 2013 predvideva povečanje deleža dolga na 54,6 % BDP v letu 2013 in 56,7 % BDP v letu 2014.

Da bi zagotovili znatno zmanjšanje nominalnega primanjkljaja od leta 2011, so se slovaški organi zanašali tudi na krčenje naložb, ki se financirajo iz državnega proračuna, kar srednje- do dolgoročno ni nujno vzdržno, in na enkratne ukrepe. V prihodnje bo treba paziti, da se pri nadaljnji konsolidaciji in konvergenci ne bodo krčili odhodki za kategorije, ki spodbujajo rast, kot so izobraževanje, inovacije in prometna infrastruktura.
13.

Zagotovijo, da bodo prizadevanja za izboljšanje spretnosti in kompetenc vključevala znanja s področja IKT in digitalne spretnosti, izboljšajo status strokovnega znanja in kompetenc tako, da zagotovijo, da so učni programi in certifikacije na področju IKT skladni s standardi in mednarodno primerljivi.
(3)

Za reševanje teh vidikov so bile na mednarodnih forumih, npr. v Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter v okviru skupine G-20, sprejete različne spodbude. Poleg tega je Svetovni forum za preglednost in izmenjavo podatkov za davčne namene (v nadaljevanju besedila: svetovni forum) oblikoval standarde preglednosti in izmenjave informacij za davčne namene. Leta 2009 je privolil, da bo pregledal izvajanje teh standardov. Izvedel je obsežen medsebojni strokovni pregled in mnogo tradicionalnih jurisdikcij z nizko obdavčitvijo je privolilo v sklenitev dvostranskih sporazumov o izmenjavi informacij o davčnih zadevah.
(12)

Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v tem programu, verjeten. Skladno s priporočili Sveta Romuniji v okviru postopka o čezmernem primanjkljaju je cilj proračunske strategije, opisane v konvergenčnem programu, leta 2012 doseči proračunski primanjkljaj, ki bi bil nižji od 3 % BDP. Zatem je cilj proračunske strategije, da se doseže srednjeročni proračunski cilj, opredeljen kot strukturni primanjkljaj v višini 0,7 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Po načrtovani odpravi čezmernega primanjkljaja leta 2012 naj bi se primanjkljaj po pričakovanjih nadalje zniževal, in sicer na 2,2 % BDP leta 2013, na 1,2 % BDP leta 2014 in 0,9 % BDP leta 2015. Glede na (ponovno izračunani) strukturni proračunski saldo (7) to pomeni zmanjšanje primanjkljaja za 1,5 % leta 2012, 0,5 % leta 2013 in 0,7 % leta 2014, kar je v skladu z mejno vrednostjo 0,5 % BDP, določeno v Paktu za stabilnost in rast. Stopnja rasti javnofinančnih odhodkov je v obdobju 2012–2015 skladna z mejno vrednostjo za odhodke, določeno v Paktu za stabilnost in rast. Izpolnitev srednjeročnega proračunskega cilja je v konvergenčnem programu predvidena v letu 2014. Glavna tveganja za doseganje proračunskih ciljev so zaostala plačila podjetij v državni lasti ter potencialno nakopičenje zaostalih plačil na lokalni ravni države in v zdravstvenem sektorju, kljub sprejetju nekaterih ukrepov v zdravstvenem sektorju. Javni dolg je bil konec leta 2011 nižji od 34 % BDP in bil tako precej nižji od 60 % BDP.
(10)

Svet je na podlagi ocene konvergenčnega programa v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/97 mnenja, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v tem programu, verjeten. Napoved rasti BDP v scenariju je 1,2 % v letu 2012 in 1,5 % v letu 2013, kar je okvirno v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2012 1,1 % oziroma 1,4 %. Skladno s tem je tudi javnofinančni primanjkljaj v konvergenčnem programu nekoliko nižji (4,0 % BDP v letu 2012 in 1,8 % BDP v letu 2013, v primerjavi z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2012 4,1 % BDP oziroma 2,0 % BDP). Cilj proračunske strategije, opisane v konvergenčnem programu, je odpraviti čezmerni primanjkljaj do leta 2013 in doseči srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini največ 0,5 % BDP. Cilj vlade je tudi, da bi leta 2020 dosegli vsaj strukturno uravnotežen proračun. Konvergenčni program tako potrjuje predhodni srednjeročni proračunski cilj, ki ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Načrtovani krovni primanjkljaj za leto 2013 je skladen s pravočasno odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja, načrtovana fiskalna prilagoditev v letu 2013 pa je na podlagi (preračunanega) strukturnega proračunskega salda (5) skladna s priporočilom, ki ga je julija 2010 izdal Svet v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Neto diskrecijski ukrepi, kot so predstavljeni v konvergenčnem programu, naj bi omogočili konsolidacijo, ki bo na splošno skladna s priporočilom, izdanim v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Izvedba konsolidacije je postala bolj skoncentrirana na konec programskega obdobja, kot je bilo prvotno načrtovano, in v letu 2013 bodo potrebna znatna prizadevanja, da se zagotovi potrebna strukturna prilagoditev. Tveganje, da v letu 2013 ne bo dosežena referenčna vrednost 3 % BDP, je majhno; službe Komisije so v napovedi iz pomladi 2012 predvidele, da naj bi javnofinančni primanjkljaj znašal 2,0 % BDP. Danska naj bi svoj srednjeročni proračunski cilj dosegla leta 2013. Vendar skladno s (preračunanim) strukturnim proračunskim saldom od leta 2013 naprej ne bo tako in načrtovano proračunsko izboljšanje v strukturnem proračunskem saldu ne bo doseglo 0,5 % BDP, kot se zahteva v okviru Pakta za stabilnost in rast. Hkrati se pričakuje, da bo stopnja rasti javnofinančnih odhodkov ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov skladna z referenčno vrednostjo za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast. Del proračunskega primanjkljaja se bo financiral z zmanjšanjem računa vlade v danski nacionalni banki (Nationalbank). Po napovedih naj bi se bruto javni dolg Danske znižal s 46,5 % BDP v letu 2011 na 42,1 % v letu 2015, kar je precej pod 60 % BDP.
(5)

Sporočilo Komisije z dne 3. septembra 2008„Evropska strategija za morsko in pomorsko raziskovanje: skladen okvir za Evropski raziskovalni prostor v podporo trajnostni uporabi oceanov in morij“ (6) si prizadeva za skupno načrtovanje na področju morskih in pomorskih raziskav, če je to upravičeno in zadevna država članica to podpira ter če je v skladu z načeli in mehanizmi, določenimi v zadevnem sporočilu Komisije z dne 15. julija 2008„K skupnemu načrtovanju programov za raziskave: sodelovanje za učinkovitejše reševanje skupnih izzivov“ (7).
(9)

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4) ter Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij („Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah“) (5) na splošno določata, da se morata v celoti spoštovati pravici do zasebnosti in varstva podatkov in da se za ta namen izvajajo ustrezni tehnični in organizacijski ukrepi. Vendar pa omogoča, da službe za nujno pomoč lahko uporabljajo podatke o kraju nesreče brez privolitve zadevnega uporabnika. Države članice morajo predvsem zagotoviti pregledne postopke za urejanje načina, po katerem lahko ponudnik javnega telekomunikacijskega omrežja oziroma storitve ne upošteva odsotnosti privolitve uporabnika v zvezi z obdelavo podatkov o lokaciji za vsak priključek pri organizacijah, ki obravnavajo klice v sili in ki jih država članica kot take prizna.
4.

Sprejme ukrepe za povečanje udeležbe na trgu dela, tako da med drugim: na proračunsko nevtralen način zmanjša obremenitev dela z davki in prispevki za socialno varnost, zlasti za osebe z nizkimi in povprečno visokimi dohodki; izvaja nacionalni akcijski načrt za enako obravnavanje moških in žensk na trgu dela, vključno s povečanjem razpoložljivosti storitev oskrbe in mest v celodnevnih šolah, da se povečajo možnosti žensk za delo s polnim delovnim časom, ter zmanjšanjem velike razlike v plačilu glede na spol; sprejme ukrepe za izboljšanje rezultatov na področju izobraževanja in preprečitev osipa v šolah.
(9)

Strategija proračunske konsolidacije zajema ukrepe, ki vplivajo na prihodke iz DDV: nižja stopnja DDV se bo po načrtih dvignila v letih 2012 in 2013, medtem ko se bo višja stopnja znižala v letu 2013. Vlada namerava tudi povečati število podjetij, ki so zavezanci za DDV od leta 2013. V skladu s konvergenčnim programom bi te spremembe morale povzročiti dvig davčnih prihodkov za 0,7 % BDP v letu 2012 in nato za 0,1 % BDP v letu 2013. Poleg tega se zdi, da obstajajo nadaljnje možnosti za povečanje prihodkov iz posrednih davkov, ki so v letu 2010 znašali 11,8 % BDP, v primerjavi s povprečjem EU v višini 13,4 %, in če je mogoče davke preusmeri od dela na druga področja. Predvidena davčna reforma se bo delno osredotočala na to področje. Poleg tega je ocenjeno, da je razlika med dejanskim prihodkom od DDV in teoretično obveznostjo iz naslova DDV znatno nad povprečjem EU, kar utemeljuje potrebo po ukrepih, ki bodo izboljšali spoštovanje davčnih predpisov. V ta namen je Češka uvedla nove ukrepe v letu 2011, ki so namenjeni preprečevanju utaje DDV in zmanjševanju izogibanja davkom.
(16)

V skladu z Direktivo 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah) (5) naj bi države članice zagotovile, da so končnim uporabnikom in potrošnikom na voljo transparentne in najnovejše informacije o veljavnih cenah in tarifah ter o standardnih določilih in pogojih za dostop do javno dostopnih telefonskih storitev in njihovo uporabo. Ta direktiva od držav članic tudi zahteva, da zagotovijo, da imajo potrošniki pri naročanju na storitve, s katerimi se zagotovi priključitev na javno telefonsko omrežje in/ali dostop do tega omrežja, pravico do sklenitve pogodbe s podjetjem ali podjetji, ki take storitve zagotavljajo, v pogodbi pa morajo biti med drugim opredeljeni podrobni podatki o cenah in tarifah ter sredstva, s katerimi se lahko pridobivajo najnovejše informacije o vseh veljavnih tarifah in pristojbinah za vzdrževanje.
SL Uradni list Evropske unije L 173/74

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 5. julija 2010

o oceni napak, ugotovljenih med izvajanjem tehničnih pregledov v skladu z Direktivo 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov

(2010/378/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Zaradi varnosti v cestnem prometu, varstva okolja in poštene konkurence je pomembno zagotoviti, da se vozila v obratovanju ustrezno vzdržujejo in preskušajo, da bi se v celotni življenjski dobi ohranila njihova zmogljivost, kot je zagotovljena s homologacijo, ne da bi se čezmerno poslabšala.

(2) Poleg predpisov in postopkov iz Direktive 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov (1) morajo inšpektorji, ki izvajajo preskušanje vozil, prejeti smernice, da se zagotovi usklajena ocena napak, naštetih v Prilogi II k navedeni direktivi.

(3) Upoštevani so bili ugotovitve dveh projektov, in sicer Autofore (2) in IDELSY (3), v okviru katerih so bile nedavno obravnavane prihodnje možnosti glede tehničnih pregledov, ter izidi odprtega in stvarnega dialoga z zainteresiranimi stranmi.

(4) Vnesti je treba tri kategorije napak, da bi upoštevali njihovo resnost.

(5) Posamezna kategorija napak mora vsebovati posledice za uporabo vozila v takem stanju.

(6) To priporočilo je prvi korak k enotnemu ocenjevanju pomanjkljivosti, ugotovljenih med izvajanjem tehničnih pregledov znotraj Unije –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Države članice morajo oceniti napake, ugotovljene med izvajanjem tehničnega pregleda vozila, v skladu s smernicami, določenimi v Prilogi k temu priporočilu.

V Bruslju, 5. julija 2010 Za Komisijo Siim KALLAS Podpredsednik

(1) UL L 141, 6.6.2009, str. 12.

(2) Študija Autofore o prihodnjih možnostih za izvrševanje tehnične brezhibnosti v Evropski uniji (Autofore study on the Future Options for Roadworthiness Enforcement in the European Union), http://ec.europa.eu/transport/roadsafety/publications/projectfiles/autofore_en.htm

(3) Pobuda IDELSY za diagnozo elektronskih sistemov v motornih vozilih pri rednih tehničnih pregledih (Initiative for Diagnosis of Electronic Systems in Motor Vehicles for PTI), http://ec.europa.eu/transport/roadsafety/publications/projectfiles/idelsy_en.htm
SL Uradni list Evropske unije C 52/1

PRIPOROČILO SVETA

z dne 16. februarja 2010

o imenovanju podpredsednika Evropske centralne banke

2010/C 52/01

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 283(2) in 139(2)(h) Pogodbe in ob upoštevanju členov 11.2 in 42.3 Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke –

PRIPOROČA EVROPSKEMU SVETU:

da se g. Vítor CONSTÂNCIO imenuje za podpredsednika Evropske centralne banke za osemletni mandat z učinkom od 1. junija 2010.
4.

Na razvoj teh smernic so vplivala naslednja temeljna dognanja. (a) Pravica do zaščite pred izpostavljenostjo tobačnemu dimu iz člena 8, izhaja iz temeljnih človekovih pravic in svoboščin. Glede na škodljivost izpostavljenosti izdihanemu ali izgorenemu tobačnemu dimu je pravica do zaščite pred izpostavljenostjo tobačnemu dimu med drugim vsebovana v pravici do življenja in pravici do najvišjega dosegljivega zdravstvenega standarda, ki jo priznavajo mnogi mednarodni instrumenti (vključno z ustavo Svetovne zdravstvene organizacije, Konvencijo o otrokovih pravicah, Konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in Mednarodnim paktom o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah) in je uradno vključena v preambuli Okvirne konvencije SZO ter priznana v ustavah številnih držav. (b) Pravica do zaščite posameznikov pred izpostavljenostjo tobačnemu dimu ustreza odgovornosti vlade, da izvaja zakonodajo za zaščito posameznikovih temeljnih pravic in svoboščin. Ta odgovornost vključuje vse ljudi in ne le nekaterih skupin. (c) Številni uveljavljeni znanstveni organi so ugotovili, da izpostavljenost izdihanemu ali izgorenemu tobačnemu dimu povzroča raka. Nekatere pogodbenice Okvirne konvencije SZO (npr. Finska in Nemčija) so uvrstile izdihani ali izgoreni tobačni dim med rakotvorne snovi za ljudi ter vključile preprečevanje izpostavljenosti takemu dimu v svojo zakonodajo v zvezi z zdravjem in varnostjo pri delu. Poleg zahtev iz člena 8 morajo pogodbenice po potrebi obravnavati nevarnosti izpostavljanja tobačnemu dimu v skladu s svojo zakonodajo o varnosti pri delu in drugimi zakoni glede izpostavljenosti nevarnim snovem, vključno z rakotvornimi snovmi.
III.

Države članice bi morale zaradi povečanja sodelovanja in izmenjave informacij izvesti naslednje ukrepe: (a) uvesti postopke za usklajevanje ukrepov izvrševanja med ustreznimi nacionalnimi organi prek npr. vzpostavitev usklajevalnih odborov med organi, sklenitev memorandumov o soglasju in drugih medinstitucionalnih sporazumov o sodelovanju; (b) pristojnim uradnim osebam olajšati dostop do komunikacijskih virov, pripomočkov in kanalov, ki so na voljo, za izmenjavo informacij o izvrševanju Uredbe (ES) št. 338/97 in CITES, da bi bile vse ustrezne informacije na voljo uradnim osebam na vseh ravneh, vključno z operativnim osebjem; (c) ustanoviti kontaktne točke za izmenjavo informacij o trgovini s prosto živečimi vrstami; (d) na rednih srečanjih skupine za izvajanje in tudi med posameznimi srečanji izmenjevati zadevne informacije o pomembnih trendih, zasegih in sodnih postopkih; (e) sodelovati s pristojnimi organi pregona v drugih državah članicah pri preiskavah kršitev iz Uredbe (ES) št. 338/97; (f) pri usklajevanju preiskav na ravni Skupnosti uporabljati sredstva obveščanja, možnosti za usklajevanje ter znanje in izkušnje Evropskega urada za boj proti goljufijam; (g) zaradi zagotavljanja dosledne uporabe Uredbe izmenjevati informacije o kaznih za prekrške v trgovini s prosto živečimi vrstami; (h) pomagati drugim državam članicam pri institucionalni in kadrovski krepitvi zaradi uporabe Uredbe (ES) št. 338/97, in sicer med drugim s programi usposabljanja ter izmenjavo priročnikov in gradiva za usposabljanje; (i) druge države članice seznaniti s sredstvi, ki jih uporabljajo za povečanje ozaveščenosti javnosti in zainteresiranih strani; (j) drugim državam članicam pomagati pri začasni oskrbi in dolgotrajni nastanitvi zaseženih in odvzetih živih osebkov; (k) tesno sodelovati z upravnimi organi CITES in organi pregona v izvornih, tranzitnih in namembnih državah zunaj Skupnosti ter sekretariatom CITES, ICPO-Interpolom in Svetovno carinsko organizacijo, da bi z izmenjavo informacij olajšali odkrivanje in preprečevanje nedovoljene trgovine s prosto živečimi vrstami; (l) zagotavljati svetovanje in podporo upravnim organom CITES in organom pregona v izvornih, tranzitnih in namembnih državah zunaj Skupnosti, da bi olajšali zakonito in trajnostno trgovino prek pravilnega izvajanja postopkov; (m) pomagati tretjim državam pri programih institucionalne in kadrovske krepitve zaradi izboljšanja izvajanja in izvrševanja CITES, med drugim prek skladov za sodelovanje in razvoj ter v okviru prihodnje „strategije pomoči za trgovino“ (3); (n) podpirati medregionalno sodelovanje pri boju zoper nedovoljeno trgovino s prosto živečimi vrstami, med drugim z vzpostavljanjem stikov z drugimi regionalnimi in podregionalnimi iniciativami.
(*)

:

Ribogojstvo

:
(3)

Podatkov o prisotnosti toksinov T-2 in HT-2 v proizvodih, namenjenih za krmo, je trenutno še zelo malo. Nujno je treba razviti in validirati občutljive analitske metode. Kaže pa tudi, da bi prisotnost toksinov T-2 in HT-2 v proizvodih, namenjenih za krmo, lahko bila razlog za zaskrbljenost. Treba je razviti občutljivo analitsko metodo, zbrati več podatkov o pojavnosti ter izvesti nadaljnje preiskave in raziskave dejavnikov, ki vplivajo na prisotnost toksinov T-2 in HT-2 v žitih in izdelkih iz žit, zlasti v ovsu in izdelkih iz ovsa.