Uredba Sveta (ES) št. 977/2002

z dne 4. junija 2002

o uvedbi dokončne izravnalne dajatve pri uvozu nekaterih obročkastih mehanizmov za mape s poreklom iz Indonezije ter o zaključku protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom nekaterih obročkastih mehanizmov za mape s poreklom iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti [1], in zlasti člena 15 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je predložila Komisija po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A. POSTOPEK

1. Sedanja preiskava

(1) 18. maja 2001 je Komisija z obvestilom (v nadaljnjem besedilu "obvestilo o začetku") v Uradnem listu Evropskih Skupnosti [2] objavila začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom določenih obročkastih mehanizmov za mape s poreklom iz Indije in Indonezije v Skupnost in začela preiskavo.

(2) Postopek se je začel zaradi pritožbe, ki sta jo 3. aprila 2001 vložila naslednja proizvajalca v Skupnosti: Koloman Handler AG (v nadaljnjem besedilu "Koloman") iz Avstrije in Krause Ringbuchtechnik GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu "Krause") iz Nemčije, ki predstavljata velik del proizvodnje obročkastih mehanizmov za mape v Skupnosti (približno 90 %). Pritožba je vsebovala dokaz o subvencioniranju navedenega izdelka in o znatni škodi, ki je bila posledica tega, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka.

(3) Začetek vzporednega protidampinškega postopka v zvezi z uvozom istega izdelka s poreklom iz istih držav je bil objavljen z obvestilom v Uradnem listu Evropskih skupnosti [3] istega dne.

(4) Komisija je pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(9) Uredbe (ES) št. 2026/97 (v nadaljnjem besedilu "osnovna uredba") obvestila vladi Indije in Indonezije, da je prejela ustrezno dokumentirano pritožbo o tem, da naj bi subvencionirani uvoz obročkastih mehanizmov za mape s poreklom iz Indije in Indonezije povzročal znatno škodo industriji Skupnosti. Obe vladi sta bili povabljeni na posvetovanja, katerih cilj je bil pojasniti položaj v zvezi z vsebino pritožbe in se medsebojno sporazumeti o rešitvi. Posvetovanja Komisije z obema vladama so potekala v Bruslju. Pripombe teh vlad v zvezi s trditvami iz pritožbe o subvencioniranemu uvozu in znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, so se ustrezno upoštevale, zato v preiskavo niso bile vključene nekatere od domnevnih shem.

(5) Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce v Skupnosti, proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike držav izvoznic in pritožnika. Zadevne stranke so dobile priložnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.

(6) Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, ter vsem drugim družbam, ki so se oglasile v rokih, določenih v obvestilu o začetku. Prejeti so bili odgovori od indijske vlade, enega proizvajalca v Skupnosti, enega proizvajalca izvoznika v Indiji, od izvoznika izven Skupnosti, povezanega z njim, in od dveh uvoznikov v Skupnosti ter od enega uporabnika, povezanega z uvoznikoma.

Komisija je poiskala in preverila vse podatke, za katere je menila, da so potrebni za ugotavljanje subvencioniranja, škode, vzročne zveze in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih indijske vlade in naslednjih družb:

(a) proizvajalci v Skupnosti

- Koloman Handler AG, Avstrija

(b) proizvajalci izvozniki v Indiji

- ToCheungLee Stationery Mfg Co. Pvt. Ltd, Tiruvallore

(c) povezani izvozniki izven Skupnosti v Hongkongu

- ToCheungLee (BVI) Limited/World Wide Stationery Mfg Co. Ltd (nadrejena holdinška družba)

(d) nepovezani uvozniki

- Bensons International Systems Ltd, Združeno kraljestvo

- Bensons International Systems BV, Nizozemska

(e) uporabnik

- Esselte, Združeno kraljestvo

(7) Preiskava subvencioniranja in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2000 do 31. marca 2001 (v nadaljnjem besedilu "obdobje preiskave"). Za analiziranje trendov, ki so pomembni za oceno škode, je Komisija preučila podatke v zvezi z obdobjem od 1. januarja 1998 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu "obravnavano obdobje").

2. Začasni ukrepi

(8) Zaradi potrebe po nadaljnji proučitvi nekaterih vidikov škode, vzročne zveze in interesa Skupnosti, predvsem ob upoštevanju trenutnega preoblikovanja pritožnikov, niso bili uvedeni začasni izravnalni ukrepi za obročkaste mehanizme za mape s poreklom iz Indije in Indonezije.

3. Nadaljnji postopek

(9) Vse stranke so bile obveščene o odločitvi, da se ne uvedejo začasni ukrepi. Komisija je nadaljevala z iskanjem in preverjanjem podatkov, za katere je menila, da so potrebni za dokončne ugotovitve. Predvsem so bili opravljeni nadaljnji pregledi na kraju samem v prostorih uporabnika obročkastih mehanizmov za mape v Skupnosti in dveh nepovezanih uvoznikov v Skupnosti.

(10) Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporoči uvedba dokončnih izravnalnih dajatev. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za predstavitev stališč. Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile stranke, so bile začasne ugotovitve ustrezno spremenjene, kjer je bilo to primerno.

B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK

1. Zadevni izdelek

(11) Zadevni izdelek so določeni obročkasti mehanizmi za mape (v nadaljnjem besedilu "zadevni izdelek"). Trenutno se uvrščajo v oznako KN ex83051000. Dvižni mehanizmi za mape, ki spadajo v isto oznako KN, niso vključeni v področje te preiskave.

(12) Obročkasti mehanizmi za mape so sestavljeni iz dveh pravokotnih jeklenih ploščic ali žic, na katere so pritrjeni vsaj štirje polobročki, narejeni iz jeklene žice, skupaj pa jih drži jeklena krovna ploščica. Odprejo se tako, da polobročke potegnemo narazen, ali pa z majhnim jeklenim sprožilnim mehanizmom, pritrjenim na obročkasti mehanizem za mape. Obročki so lahko različnih oblik, najbolj pogosti so okrogli, pravokotni ali v obliki črke D.

(13) Obročkasti mehanizmi za mape se uporabljajo za vlaganje različnih vrst dokumentov ali papirjev. Med drugim jih uporabljajo proizvajalci map z obročkastim mehanizmom, priročnikov za programsko opremo in tehničnih priročnikov, albumov za fotografije in znamke, katalogov ter brošur.

(14) V obdobju preiskave je bilo v Skupnosti prodanih več sto različnih modelov obročkastih mehanizmov za mape. Modeli so se razlikovali po velikosti, obliki, številu obročkov, velikosti osnovne plošče in sistemu za odpiranje obročkov (s potegom narazen ali s sprožilom za odpiranje). Ker ne obstaja jasna ločnica med vrsto obročkastih mehanizmov za mape in ker imajo vsi enake fizične in tehnične značilnosti ter lahko modeli obročkastih mehanizmov določenih vrst drug drugega nadomestijo, je Komisija določila, da za namen sedanjega postopka vsi obročkasti mehanizmi za mape predstavljajo en sam izdelek.

2. Podoben izdelek

(15) Komisija je ugotovila, da so imeli obročkasti mehanizmi za mape, proizvedeni in prodani na domačem trgu v Indiji, in tisti, ki so bili iz Indije izvoženi v Skupnost, enake osnovne fizične in tehnične lastnosti in so bili namenjeni enaki uporabi.

(16) Komisija je ugotovila tudi, da ni bilo razlike v osnovnih fizičnih in tehničnih značilnostih med obročkastimi mehanizmi za mape, uvoženimi v Skupnost, s poreklom iz Indije in obročkastimi mehanizmi za mape, ki jih je proizvedla industrija Skupnosti in so bili prodani na trgu Skupnosti.

(17) Glede na to, da ni sodeloval noben indonezijski proizvajalec, se je Komisija oprla na razpoložljiva dejstva v skladu s členom 28 osnovne uredbe. V tem pogledu in zaradi odsotnosti drugih razpoložljivih podatkov za to državo je Komisija menila, da je primerno uporabiti podatke, predložene v pritožbi, v skladu s katerimi so obročkasti mehanizmi za mape, proizvedeni in prodani v Indoneziji ali izvoženi v Skupnost, in obročkasti mehanizmi za mape, ki so jih proizvedli pritožniki proizvajalci v Skupnosti in so bili prodani na trgu Skupnosti, podobni.

(18) Zato je bilo ugotovljeno, da so obročkasti mehanizmi za mape, ki jih je proizvedla industrija Skupnosti in jih prodala na trgu Skupnosti, obročkasti mehanizmi za mape s poreklom iz Indije in Indonezije, izvoženi v Skupnost, in obročkasti mehanizmi za mape, proizvedeni in prodani na domačem trgu v Indiji in Indoneziji, podobni izdelki v smislu člena 1(5) osnovne uredbe.

(19) Med obdobjem preiskave je za zadevni izdelek veljala konvencionalna carina v višini 2,7 % v letu 2000 in 2,7 % v letu 2001. V okviru splošnega sistema preferencialov je bil zadevni izdelek, uvožen iz Indije in Indonezije, upravičen do znižanja konvencionalne carine, plačljive v letih 2000 in 2001, v višini 100 %. Zato je bila uporabljena dajatev 0 % v letu 2000 in 0 % v letu 2001.

C. SUBVENCIJE

1. Indija

(a) Uvod

(20) Komisija je na podlagi podatkov iz pritožbe in odgovorov na njen vprašalnik preučila naslednje sheme, v katere naj bi bilo vključeno dodeljevanje izvoznih subvencij:

- izvozno predelovalne cone/izvozno usmerjene enote (EPZ/EOU),

- shema "Duty Entitlement Passbook" (DEPB),

- shema "Export Promotion Capital Goods" (EPCG),

- shema oprostitve davka od dobička (ITE).

(21) Prve tri sheme temeljijo na zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (v veljavi od 7. avgusta 1992). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju dovoljuje indijski vladi izdajanje obvestil v zvezi z izvozno in uvozno politiko. Ta obvestila so povzeta v dokumentih, imenovanih "izvozna in uvozna politika", ki se izdajo vsakih pet let in se letno posodabljajo. Dokument, ki ustreza obdobju preiskave v tem primeru, zajema politiko v letih 1997 do 2002.

(22) Zadnja shema, shema davka od dobička, temelji na zakonu o davku na dobiček pravnih oseb iz leta 1961, ki se spreminja vsako leto z zakonom o zbiranju proračunskih sredstev.

(23) Ena družba je odgovorila na vprašalnik za proizvajalce izvoznike. Na vprašalnik je odgovorila tudi družba izven Skupnosti, povezana s tem proizvajalcem izvoznikom. Na podlagi podatkov o uvozu, ki jih je sporočil Statistični urad Evropskih skupnosti, je proizvajalec izvoznik v Indiji opravil ves indijski uvoz v Skupnost.

(b) Izvozno predelovalne cone (EPZ)/izvozno usmerjene enote (EOU)

(i) Pravna podlaga

(24) Eno od sredstev izvozne in uvozne politike, ki vključuje spodbude za izvoz, je shema izvozno predelovalnih con (v nadaljnjem besedilu "EPZ")/izvozno usmerjenih enot (v nadaljnjem besedilu "EOU"), ki je bila uvedena leta 1965. V obdobju preiskave so shemo urejala carinska obvestila št. 53/97, 133/94 in 126/94. Podrobnosti teh shem so v poglavju 9 izvozne in uvozne politike 1997/2002 in v ustreznem priročniku o postopkih.

(ii) Izpolnjevanje pogojev vključitve v shemo

(25) Načeloma se lahko v shemo EPZ/EOU vključijo družbe, ki se zavežejo, da bodo izvozile svojo celotno proizvodnjo blaga. Ko si pridobijo ta status, lahko izkoristijo določene ugodnosti. V Indiji je sedem izvozno predelovalnih con (EPZ). Izvozno usmerjene enote (EOU) so lahko kjerkoli v Indiji. Gre za enote pod nadzorom carinskih uradnikov v skladu z oddelkom 65 carinskega zakona. Čeprav so EOU/EPZ na splošno zavezani, da morajo izvoziti svojo celotno proizvodnjo, indijska vlada tem enotam dovoli, da pod določenimi pogoji prodajo del svoje proizvodnje na domačem trgu. Sodelujočemu proizvajalcu izvozniku je bil odobren status EOU.

(iii) Praktično izvajanje

(26) Družbe, ki zaprosijo za status EOU ali za ustanovitev v EPZ, morajo vložiti zahtevo pri ustreznih organih. V zahtevo morajo biti med drugim vključeni podatki o načrtovanem obsegu proizvodnje, predvideni vrednosti izvoza, uvoznih potrebah in domačih potrebah za obdobje naslednjih petih let. Če organi sprejmejo prošnjo, družbi sporočijo pogoje v zvezi s sprejetjem. Družbe v EPZ in EOU se lahko ukvarjajo s proizvodnjo kakršnih koli izdelkov. Dogovor velja za obdobje petih let in ga je mogoče obnoviti za nadaljnja obdobja.

(27) EPZ/EOU enote imajo pravico do naslednjih ugodnosti:

(i) oprostitev uvoznih dajatev na vse vrste blaga (vključno z investicijskim blagom, surovinami in potrošnim blagom), potrebnega za izdelavo, proizvodnjo, predelavo ali povezanega s temi procesi, v kolikor ni na negativnem seznamu za uvoz;

(ii) oprostitev trošarine na blago, nabavljeno pri domačih virih;

(iii) oprostitev davka od dobička, ki ga je sicer treba plačati v skladu z oddelkom 10A in 10B zakona o dohodnini, za obdobje 10 let;

(iv) povračilo centralnega prometnega davka na blago, nabavljeno na domačem trgu;

(v) 100 % delež tujega kapitala;

(vi) možnost prodaje dela proizvodnje na domačem trgu.

(28) Uvoznik mora v obliki, ki je določena, ustrezno zabeležiti ves zadeven uvoz, porabo in uporabo vsega uvoženega materiala ter opravljeni izvoz. Te podatke je treba periodično in v skladu z zahtevo predložiti komisarju za razvoj.

(29) Uvoznik mora tudi zagotoviti minimalne čiste devizne dohodke, ki ustrezajo odstotku izvoza in realizacije izvoza, kakor je določeno v dokumentu o politiki. Vse dejavnosti EOU/EPZ morajo potekati v prostorih, ki so pod carinskim nadzorom.

(iv) Ugotovitev v zvezi z EPZ/EOU

(30) V tem postopku je bila shema EOU uporabljena pri uvozu investicijskega blaga, surovin in potrošnega blaga, pa tudi za nabavo blaga na domačem trgu. Tako je Komisija preučila samo, ali so te ugodnosti takšne, da se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(31) Shema EOU/EPZ vključuje dodeljevanje subvencij, ker koncesije, dodeljene v okviru te sheme, predstavljajo finančne prispevke indijske vlade, ki se odpove proračunskim prihodkom, do katerih je sicer upravičena, v korist prejemnika.

(32) Opustitev pobiranja dajatev na investicijsko blago ima enak učinek kot oprostitev, ker je prepuščeno lastni presoji družbe, če so izpolnjeni pogoji za izvoz, ali in kdaj kapitalsko blago ne bo več pod carinskim nadzorom.

(33) Ta subvencija je zakonsko odvisna od izvažanja v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe, ker je družba ne more pridobiti, ne da bi sprejela izvozno obveznost, in torej velja, da je posebna in se proti njej lahko uvede izravnalni ukrep.

(v) Izračun višine subvencije

Opustitev uvozne dajatve na nakup investicijskega blaga:

(34) Indijski proizvajalec izvoznik je uporabil shemo EOU, da bi izkoristil opustitev uvoznih dajatev, ki jih je sicer treba plačati na investicijsko blago.

(35) Korist, ki jo je imela družba, je bila izračunana na podlagi zneska neplačane carine, plačljive pri uvozu investicijskega blaga, tako da se je bil ta znesek razporejen na obdobje sedmih let, kar odgovarja amortizacijski dobi za investicijsko blago, ki ga je družba dejansko uvozila, in naj bi odražalo normalno amortizacijo teh sredstev v zadevni industriji. Znesek, izračunan na ta način, ki ga je mogoče pripisati obdobju preiskave, je bil prilagojen, tako da so mu bile prištete obresti v obdobju preiskave, da bi ugotovili, kolikšna je bila skupna korist prejemnika v okviru te sheme. Glede na naravo te sheme, ki je enakovredna enkratni dodelitvi, je za ustrezno obveljala tržna obrestna mera v obdobju preiskave v Indiji, in sicer 10 %. Ta znesek se je nato razporedil na celoten izvoz v obdobju preiskave.

(36) Na tej podlagi je družba v okviru te sheme pridobila koristi v višini 2,42 %.

Oprostitev carin na uvoz surovin in potrošnega blaga:

(37) Indijski proizvajalec izvoznik je uporabil shemo EOU, da bi dosegel oprostitev carin na uvoz surovin in potrošnega blaga.

(38) Med preveritvenim obiskom sta bili preverjeni vrsta in količina tega uvoženega materiala. Družba je lahko za vse surovine, uvožene med obdobjem preiskave, prikazala jasno povezavo s količinami izvoženih končnih izdelkov in bilo je ugotovljeno, da niso bile uvožene nobene dodatne količine, razen prvin, dejansko uporabljenih v izvoženih izdelkih.

(39) Ta uvoz spada torej v izjemo iz točke (I) ponazoritvenega seznama izvoznih subvencij iz Priloge I k osnovni uredbi, ker je bilo vse blago, ki je bilo uvoženo brez dajatev, vključeno v izvoženi izdelek, in ni bilo nobenega presežnega odpusta uvoznih dajatev.

Oprostitev trošarine na blago, nabavljeno pri domačih virih:

(40) Indijski proizvajalec izvoznik je uporabil shemo EOU, da bi dosegel oprostitev trošarine na blago, nabavljeno pri domačih virih.

(41) Vendar pa se trošarina na nakup, ki ga opravi enota, ki ni EOU (t.j. katera koli družba, ki deluje brez posebnega statusa), knjiži v dobro kot povračilo (v okviru CENVAT/MODVAT) in se uporabi za plačilo trošarine na domačo prodajo. Tako indijska vlada nima dodatnega izpada prihodka zaradi enot EOU, oproščenih trošarin na nakup. EOU torej nimajo nobenih dodatnih koristi.

Povračilo centralnega prometnega davka na blago, nabavljeno na domačem trgu:

(42) Indijski proizvajalec uvoznik je uporabil shemo EOU, da bi dosegel povračilo centralnega prometnega davka na blago, nabavljeno na domačem trgu. To povračilo vključuje dodelitev subvencij, ker se vlada odpove proračunskim prihodkom, do katerih je sicer upravičena, v korist prejemnika.

(43) Korist je bila izračunana na podlagi zneska centralnega prometnega davka, vračljivega za nakupe na domačem trgu v obdobju preiskave. V zvezi s tem je bilo mogoče ugotoviti, da je indijski proizvajalec izvoznik opravil vse svoje nakupe na domačem trgu v državi, kjer ima sedež (Tamil Nadu), in da se centralni prometni davek uporablja samo za meddržavne transakcije. Znesek centralnega prometnega davka, vračljivega temu podjetju, je bil torej omejen na 0,01 %.

(c) Shema oprostitve davka od dobička (ITE)

(i) Pravna podlaga

(44) Shema oprostitve davka od dobička temelji na zakonu o dohodnini iz leta 1961, ki določa podlago za pobiranje davkov in različne oprostitve/odbitke, ki jih je mogoče uveljavljati. Med oprostitvami, ki jih je mogoče uveljavljati, so tiste, zajete v oddelkih 10A, 10B in 80HHC zakona, ki predvidevajo oprostitev davka od dobička za dobiček od izvoza.

(ii) Izpolnjevanje pogojev vključitve v shemo

(45) Oprostitev v skladu z oddelkom 10A lahko uveljavljajo podjetja s sedežem v območju proste trgovine, oprostitev v skladu z oddelkom 10B lahko uveljavljajo izvozno usmerjene enote, oprostitev v skladu z oddelkom 80HHC pa lahko uveljavljajo vsa podjetja, ki izvažajo blago.

(iii) Praktično izvajanje

(46) Prošnja za odbitek davka na dobiček od izvoza se predloži skupaj z letno davčno napovedjo.

(iv) Ugotovitev o ITE

(47) V okviru sheme ITE indijska vlada dodeli družbi finančni prispevek, tako da se odpove proračunskim prihodkom v obliki neposrednih davkov, ki bi jih bilo sicer treba plačati. Prejemnik ima od tega finančnega prispevka korist, ker se zmanjša njegov davek od dobička.

(48) Ta shema oprostitve davka od dobička je zakonsko odvisna od izvažanja v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe, ker se od obdavčljivega prihodka lahko odbije samo dobiček od izvozne dejavnosti, in torej velja, da je posebna in se proti njej lahko uvede izravnalni ukrep.

(v) Izračun višine subvencije

(49) Indijski proizvajalec izvoznik, ki je bil EOU, je bil upravičen do oprostitve davka od dobička v skladu z oddelkom 10B zakona o dohodnini in je predložil prošnjo za odbitek v obdobju preiskave. Korist je bila izračunana z uporabo namišljene davčne stopnje, ki bi se uporabljala za dobiček, če ne bi bilo nobenega odbitka.

(50) Na tej podlagi je družba v okviru te sheme pridobila koristi v višini 0,15 %.

(d) Druge subvencijske sheme

(51) Preiskava je pokazala, da proizvajalec izvoznik ni uporabljal nobene druge preiskane sheme. Zato ni treba oceniti, ali se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(e) Višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

(52) Višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, je 2,5 % za izvoznika, proti kateremu teče preiskava. Ta stopnja je pod de minimis ravnjo in v teh okoliščinah se šteje subvencijska marža za Indijo za zanemarljivo.

2. Indonezija

(a) Uvod

(53) Po posvetovanjih iz uvodne izjave 4 so se službe Komisije odločile, da bodo preiskavo omejile na dve shemi (BKPM in EPZ Cakung). Zato so vladi Indonezije poslali vprašalnik in jo zaprosili za ustrezne podatke. Vendar pa vlada Indonezije ni odgovorila na vprašalnik. Zato ni bil opravljen preveritveni obisk pri vladi Indonezije. Edini znani proizvajalec izvoznik v Indoneziji ni odgovoril na vprašalnik, kljub podaljšanju roka za predložitev odgovora. Glede na zgoraj navedeno nesodelovanje je bila ta družba ustrezno obveščena, da bodo dokončne ugotovitve o njej temeljile na dejstvih, ki so na voljo v skladu s členom 28(1) osnovne uredbe, kar lahko ima v skladu s členom 28(6) osnovne uredbe za posledico, da bodo rezultati za njo manj ugodni, kot bi bili, če bi sodelovala. V skladu s členom 26(1) osnovne uredbe v prostorih navedenega proizvajalca izvoznika ni bil opravljen noben preveritveni obisk.

(54) Posledično je treba v skladu s členom 28 osnovne uredbe subvencioniranje in izvozno ceno ugotoviti na podlagi razpoložljivih dejstev. Komisija je menila, da je ustrezno, da njene ugotovitve temeljijo na podatkih, ki jih je zagotovil pritožnik, in na podatkih, ki so na voljo iz predhodnega protisubvencijskega postopka v zvezi z Indonezijo [4]. V skladu s členom 28(5) so bili ti podatki tudi preverjeni s podatki iz neodvisnih virov, kjer je bilo to mogoče.

(b) Sheme BKPM

(55) Iz pritožbe je razvidno, da je ta proizvajalec izvoznik izkoristil ugodnosti, ki jih ponuja Odbor za usklajevanje naložb (BKPM), vladna agencija, ki je pristojna za načrtovanje in spodbujanje naložb.

(56) Zgoraj navedena predhodna preiskava je pokazala, da lahko BKPM odobri tako tuje (PMA) kot domače naložbe (PMDN). Družbam, ki so odobrene kot družbe PMA ali PMDN, se odobri oprostitev ali izvzetje od uvozne dajatve in prelevmanov na uvoz investicijskega blaga, torej strojev, opreme, rezervnih delov in dodatne opreme ter na uvoz surovin.

(57) Sheme BKPM predstavljajo subvencijo, ker ima prejemnik neposredno korist od finančnega prispevka vlade Indonezije v obliki neplačanih dajatev.

(58) Te sheme se ne uvrščajo med sheme povračila v skladu z določbami prilog od I do III k osnovni uredbi, ker se investicijsko blago ne porablja v proizvodnem procesu in ne obstaja obveznost, da je treba izvoziti končni izdelek, ki vsebuje surovine.

(59) Sheme BKPM niso zakonsko odvisne od izvažanja ali dajanja prednosti uporabi domačega blaga pred uvoženim blagom.

(60) Merila o izpolnjevanju pogojev določa BKPM in zdi se, da so pogosto posodobljena. Sheme BKPM jasno omejujejo dostop do subvencije na določena podjetja, ki ne delujejo v določenih sektorjih. Organi, ki dodelijo subvencijo, lahko med postopkom za odobritev uveljavijo svojo pravico do presoje in upravičenost ni samodejna.

(61) Sheme BKPM torej niso usklajene s členom 3(2)(b) osnovne uredbe, ki določa, da mora organ, ki dodeljuje subvencijo, določiti objektivna merila, ki so nevtralna, ne dajejo prednosti določenim podjetjem pred drugimi, so gospodarske narave in se uporabljajo horizontalno. Zato velja, da so ti programi posebni v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe, ker jasno omejujejo dostop do subvencije na določena podjetja. Dejstvo, da proizvajalec izvoznik in indonezijska vlada nista sodelovala, je onemogočilo, da bi natančno ugotovili, v kolikšni meri je ta proizvajalec izkoristil to shemo.

(c) Indonezijske cone pod carinskim nadzorom – EPZ Cakung

(62) Naslov nesodelujočega proizvajalca izvoznika kaže, da so njegovi objekti in naprave v prosti industrijski coni Cakung, ki je območje, imenovano "cona pod carinskim nadzorom Nusantare". Družba je potrdila to informacijo. Družbe s sedežem v takšni coni so upravičene do določenih koristi, ki navadno niso dostopne družbam s sedežem izven teh con, predvsem oprostitev uvoznih dajatev na blago, namenjeno uporabi v proizvodnji končnih izdelkov.

(63) Proizvajalec izvoznik, ki se je odločil, da ne bo sodeloval, ni predložil nobenih dokazov, da ni izkoristil ugodnosti, ki so na voljo v takšnih conah. Da ne bi nagrajevali nesodelovanja in ker je bilo ugotovljeno, da ima proizvajalec izvoznik dejansko sedež v EPZ, lahko Svet upravičeno domneva, da so bile te ugodnosti izkoriščene.

(64) V skladu z ugotovitvami predhodnih preiskav pomeni shema povračila dajatev, ki deluje v takšnih conah, finančni prispevek vlade, ker se ta odpove prihodkom, do katerih je sicer upravičena, v korist prejemnika.

(65) Takšna shema povračila pomeni subvencijo, ki je zakonsko odvisna od izvažanja v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe, ker je družba ne more pridobiti, ne da bi sprejela izvozno obveznost, in torej velja, da je posebna in se proti njej lahko uvede izravnalni ukrep.

(66) Dejstvo, da proizvajalec izvoznik ni sodeloval, je onemogočilo, da bi ugotovili, ali bi bil uvoz v okviru te sheme upravičen do kakršne koli izjeme v skladu s prilogami k osnovni uredbi, ker ni bilo mogoče ugotoviti, ali je uvoženo blago dejansko vključeno v izvoženi izdelek in ni bilo nobenih presežnih odpustov.

(d) Ugotovitev o subvencijah

(67) Na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 28 osnovne uredbe obstaja dokaz o obstoju subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ki so na voljo nesodelujočemu proizvajalcu izvozniku, in se utemeljeno domneva, da je uporabil te subvencije. Za namen ukrepov se bo v skladu s predhodno preiskavo domnevalo, da en del (50 %) predstavljajo domače subvencije, drugi del pa izvozne subvencije, glede na to, da je samo ena od obeh shem, in sicer EPZ, štela za izvozno subvencijo.

(68) Zdi se, da ta proizvajalec ni sodeloval, ker je uporabljal subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, in imel od njih koristi na ravni, ki je nad de minimis ravnjo za Indonezijo. V skladu s tem in da bi se izognili nagrajevanju nesodelovanja ter glede na podatke iz pritožbe in na ugotovitve predhodne preiskave je dokončna stopnja subvencioniranja, izražena kot odstotek uvozne cene na podlagi klavzule cif na meji Skupnosti brez plačanih dajatev, ki se uporablja za vse indonezijske proizvajalce izvoznike, naslednja:

vsi izvozniki: 10,0 %.

D. ŠKODA

1. Predhodna opomba

(69) Ker je v preiskavi sodeloval samo en indijski proizvajalec izvoznik in ker industrija Skupnosti vključuje samo eno družbo, so bili posebni podatki v zvezi s tema družbama predstavljeni v obliki indeksov ali približnih vrednosti, da bi se ohranila zaupnost predloženih podatkov v skladu s členom 29 osnovne uredbe.

2. Proizvodnja v Skupnosti

(70) Bilo je ugotovljeno, da je poleg proizvodnje dveh pritožnikov proizvajalcev v Skupnosti, ta potekala tudi v Italiji in Španiji. Čeprav vpletena italijanska družba ni Komisiji ni predložila popolnih podatkov, so prejete informacije potrdile, da je v obdobju preiskave predstavljala približno 10 % delež skupne proizvodnje v Skupnosti. V zvezi s špansko družbo, ki Komisiji ni predložila popolnih podatkov, je bilo ugotovljeno, da je v letu 2001 proizvedla zanemarljivo količino zadevnega izdelka, medtem ko je večji del svoje prodaje uvozila iz ene od zadevnih držav. Zato je bilo sklenjeno, da jo je treba obravnavati kot uvoznika in ne kot proizvajalca.

(71) Ugotovljeno je bilo tudi, da je družba s sedežem v Združenem kraljestvu nekdaj sodelovala v proizvodnji določenih tipov obročkastih mehanizmov za mape. Navedena družba je pisno potrdila, da je pred nekaj leti opustila proizvodnjo zadevnega izdelka. V Skupnosti ni drugih znanih proizvajalcev.

(72) Na podlagi zgoraj navedenega predstavlja proizvodnja pritožnikov in drugega proizvajalca v Skupnosti s sedežem v Italiji skupno proizvodnjo v Skupnosti v smislu člena 9(1) osnovne uredbe.

3. Opredelitev industrije Skupnosti

(a) Industrija Skupnosti

(73) Eden od dveh pritožnikov proizvajalcev ni odgovoril na vprašalnik (Krause), zato velja, da ni sodeloval. Ta proizvajalec se zato ne upošteva kot del industrije Skupnosti, čeprav je podprl pritožbo. V zvezi z drugim proizvajalcem (Koloman) je bilo ugotovljeno, da je ta družba v obdobju preiskave izdelovala podoben izdelek v Skupnosti, poleg tega pa je izdelovala tudi dele tega izdelka na Madžarskem. Poleg svoje proizvodnje v Skupnosti je Kolman tudi trgoval z madžarskimi izdelki v Skupnosti in uporabljal dele, izdelane na Madžarskem, pri svoji proizvodnji v Skupnosti. Poleg tega je bil na začetku leta 2000 s prenosom nekaterih strojev iz Avstrije na Madžarsko premeščen del proizvodnje sodelujočega proizvajalca v Skupnosti. Vendar pa je kljub temu jedro dejavnosti te družbe ostalo v Skupnosti (uprava, skladišča, prodajni oddelek, proizvodnja znatne količine palete proizvodov in bistveni del tehničnega in tržnega znanja ter izkušenj). Uvoženi izdelki so dopolnili paleto izdelkov podobnega izdelka in torej niso vplivali na Kolomanov status proizvajalca v Skupnosti. Preiskava je v zvezi s proizvodnjo delov na Madžarskem in njihovo naknadno vgradnjo v končni izdelek pokazala, da ti vgrajeni deli predstavljajo le majhen del proizvodnih stroškov končnega izdelka in torej dodane vrednosti. Zato ta uvoz ne vpliva na proizvajalčev status proizvajalca v Skupnosti.

(74) Preiskava je potrdila, da je edini sodelujoči proizvajalec v Skupnosti predstavljal več kot 25 % proizvodnje obročkastih mehanizmov za mape v Skupnosti, s čimer je izpolnil zahteve člena 10(8) osnovne uredbe. Zato ta proizvajalec predstavlja industrijo Skupnosti smislu člena 9(1) osnovne uredbe in je v nadaljnjem besedilu "industrija Skupnosti".

(b) Dogodki po obdobju preiskave

(75) Novembra 2001, t.j. po koncu obdobja preiskave, je šel sodelujoči proizvajalec v Skupnosti Koloman v postopek prisilne poravnave; po likvidacijskem postopku ga je prevzela avstrijska družba, katere matična družba s sedežem v Združenem kraljestvu je prevzela tudi Kolomanovo madžarsko povezano družbo.

(76) Prevzemniki so Komisiji potrdili, da podpirajo pritožbo.

(c) Poraba v Skupnosti

(77) Navidezna poraba v Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, prodaje drugih proizvajalcev v Skupnosti na trgu Skupnosti, kakor so o njej poročali v pritožbi, ustrezno prilagojeni za obdobje preiskave, na podlagi podatkov, ki jih je zagotovil sodelujoči proizvajalec uvoznik, in na podlagi podatkov o uvozu Statističnega urada Evropskih skupnosti. Upoštevalo se je dejstvo, da oznaka KN 830510 00 zajema tudi izdelke, ki niso predmet tega postopka. Vendar pa so bili zaradi nesodelovanja indonezijskih izvoznikov za Indonezijo uporabljeni najboljši razpoložljivi podatki, in sicer podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti. V zvezi s tem je na podlagi pritožbe kot najboljšega razpoložljivega dokaza obveljalo, da so vsi uvoženi izdelki z oznako KN, navedeno zgoraj, zadevni izdelki. Nesodelujoči indonezijski izvoznik je trdil, da je bil njegov izvoz na trg Skupnosti približno 15 % nižji od uporabljenih uvoženih količin. Vendar te trditve ni bilo mogoče preveriti, razlika pa je bila tolikšna, da bi se jo dalo razložiti s količnikom, ki se uporablja za pretvarjanje statističnih podatkov Statističnega urada Evropskih skupnosti, ki so v tonah, v enote. Na podlagi tega se je poraba v Skupnosti med letom 1998 in obdobjem preiskave povečala za 5 %. Natančneje povedano, med letoma 1998 in 1999 je bila sorazmerno ustaljena, potem pa se je enakomerno povečevala do konca obdobja preiskave, ko je znašala približno 348 milijonov enot.

4. Uvoz iz zadevne države

(78) Ustrezno je navesti, da je postopek proti Indiji končan. Zato se preuči samo uvoz iz Indonezije kot uvoz iz preostale zadevne države.

(a) Količina subvencioniranega uvoza

(79) Čeprav se je količina uvoza s poreklom iz Indonezije med letoma 1998 in 2000 zmanjšala in potem spet rahlo povečala med letom 2000 in obdobjem preiskave, je treba navesti, da je bil uvoz iz zadevne države, ki se je začel šele leta 1997, v letu 1998 že znaten in je znašal 32 milijonov kosov v obdobju preiskave.

(b) Tržni delež subvencioniranega uvoza

(80) Ugotovljeno je bilo, da je bil tržni delež indonezijskega uvoza med 8 % in 13 % in se je od leta 1998 zmanjšal za približno dve odstotni točki.

(c) Cene subvencioniranega uvoza

(i) Razvoj cene

(81) Tehtano povprečje uvoznih cen uvoza s poreklom iz Indonezije se je znižalo za 5 % med letom 1998 in obdobjem preiskave, in sicer iz 105 ECU na tisoč enot na 99 EUR na tisoč enot. Znižanje je bilo izrazito zlasti med letoma 1998 in 1999, ko so cene padle za 3 %, in med letom 2000 in obdobjem preiskave, ko so padle za 2 %.

(ii) Nelojalno nižanje cen

(82) Zaradi nesodelovanja indonezijskih izvoznikov je bila primerjava cen narejena na podlagi podatkov Statističnega urada Evropskih skupnosti, ustrezno prilagojenih, kar se tiče carin in stroškov po uvozu, in primerjanih na enaki stopnji trgovanja s ceno franko tovarna proizvajalca v Skupnosti.

(83) Na tej osnovi je bilo pregledano in po potrebi spremenjeno nelojalno nižanje cen na podlagi podatkov, pridobljenih med dodatnimi preveritvenimi obiski. Bilo je ugotovljeno, da uvoz iz Indonezije nelojalno niža cene industrije Skupnosti med 30 % in 40 %. Treba je tudi navesti, da je prišlo do zajezitve cen, ker industrija Skupnosti ni bila donosna.

5. Položaj industrije Skupnosti

(a) Proizvodnja

(84) Proizvodnja industrije Skupnosti je v obdobju sledila trendu zmanjševanja in je med letom 1998 in obdobjem preiskave upadla za 25 %. Med letoma 1998 in 1999 je prišlo do bistvenega padca (–15 %). Naslednji znaten padec se je zgodil tudi med letoma 1999 in 2000, potem pa je bil obseg proizvodnje ustaljen do konca obdobja preiskave.

(b) Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

(85) Proizvodna zmogljivost je sledila enakemu trendu kot proizvodnja in je upadla za 26 % med letom 1998 in obdobjem preiskave.

(86) Na tej osnovi je ostala stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v obravnavanem obdobju ustaljena.

(c) Zaloge

(87) Zaloge industrije Skupnosti ob koncu leta so se povečale za 12 % med letom 1998 in obdobjem preiskave.

(d) Prodaja v Skupnosti

(88) Kljub povečanju porabe v Skupnosti je obseg prodaje industrije Skupnosti znatno upadel med letom 1998 in obdobjem preiskave, in sicer za 25 %. Padec se je zgodil med letoma 1998 in 1999 (–10 %), še večji pa med letoma 1999 in 2000 (–15 %).

(e) Tržni delež

(89) Tržni delež industrije Skupnosti se je zmanjšal za več kot štiri odstotne točke med letom 1998 in obdobjem preiskave in tako sledil enakemu trendu kot obseg prodaje.

(f) Cene

(90) Povprečne neto prodajne cene industrije Skupnosti so se znižale za 4 % med letom 1998 in obdobjem preiskave. Ta padec je bil največji med letoma 1998 in 1999 (–6 %), in sicer ko so se uvozne cene zadevne države bistveno znižale, kakor je razloženo v uvodni izjavi 81.

(g) Donosnost

(91) Tehtana povprečna donosnost industrije Skupnosti se je med letom 1998 in obdobjem preiskave zmanjšala za 10 odstotnih točk ter od leta 2000 postala negativna. Posledica tega neugodnega razvoja je bila, da je industrija Skupnosti morala iti v postopek prisilne poravnave, kakor je navedeno v uvodni izjavi 75.

(h) Denarni tok in zmožnost povečanja kapitala

(92) Denarni tok, ki ga je ustvarila industrija Skupnosti v zvezi s prodajo obročkastih mehanizmov za mape, se je razvijal podobno kot donosnost, in sicer je znatno upadel med letom 1998 in obdobjem preiskave.

(93) Preiskava je pokazala, da se je zmožnost povečanja kapitala industrije Skupnosti v tem času poslabšala zaradi njenega finančnega stanja in predvsem zaradi slabše donosnosti.

(i) Zaposlenost, plače in produktivnost

(94) Zaposlenost v industriji Skupnosti, povezani s proizvodnjo obročkastih mehanizmov za mape, se je med letom 1998 in obdobjem preiskave znižala za 30 %. Skupni znesek plač je v celoti sledil podobnemu trendu in v istem obdobju upadel za 27 %, kar je pripeljalo do dviga povprečne plače za 5 % med letom 1998 in obdobjem preiskave. Produktivnost delovne sile industrije Skupnosti, izmerjena kot obseg proizvodnje na zaposleno osebo, se je med letom 1998 in obdobjem preiskave povečala za 8 %.

(j) Naložbe in donosnost naložb

(95) Obseg naložb je med letom 1998 in obdobjem preiskave upadel za 39 %. Ta padec je bil najbolj izrazit med letoma 1999 in 2000. Preiskava je pokazala, da je bila večina teh investicijskih izdatkov povezana z nadomeščanjem ali vzdrževanjem obstoječih objektov in naprav.

(96) Donosnost naložb, izražena kot razmerje med čistim dobičkom industrije skupnosti in čisto knjigovodsko vrednostjo njenih naložb, je tesno sledila trendu donosnosti in je leta 2000 postala negativna.

(k) Rast

(97) Medtem ko je poraba v Skupnosti med letom 1998 in obdobjem preiskave zrasla za 5 %, je obseg prodaje industrije Skupnosti upadel za približno 25 %, količina zadevnega uvoza pa je ostala precejšnja. Industrija Skupnosti torej ni mogla izkoristiti rahlega dviga povpraševanja na trgu Skupnosti.

6. Premestitev dela proizvodnje

(98) Da bi potrdili, da se položaj industrije Skupnosti ni poslabšal zaradi spremembe v strukturi proizvodnje v Skupnosti, je bilo proučeno tudi, ali je premestitev dela proizvodnje, navedena v uvodni izjavi 73 (s prenosom strojev iz Avstrije na Madžarsko), ki je bila opravljena na začetku leta 2000, vplivala na položaj industrije Skupnosti. Medtem ko se je padajoči trend nekaterih kazalcev škode s to premestitvijo še poslabšal (in sicer proizvodnja, proizvodna zmogljivost in obseg prodaje), se je trend izkoriščenosti zmogljivosti in povprečnih prodajnih cen izboljšal, kar je pripeljalo do omejitve izgub. Bilo je na primer ocenjeno, da je bilo s premestitvijo povezanih približno 60 % padca proizvodnje in približno 80 % padca obsega prodaje, medtem ko bi bilo brez premestitve znižanje cen trikrat večje, donosnost pa bi se znižala za dodatnih sedem odstotnih točk. Glede na zgornje navedbe je bilo sklenjeno, da se položaj industrije Skupnosti ni poslabšal zaradi spremembe v strukturi proizvodnje v Skupnosti.

(99) Pojavila se je trditev, da se jedro dejavnosti industrije Skupnosti ne nahaja več v Skupnosti, ker naj bi premestitev na Madžarsko povzročila 60 % padec njene proizvodnje v Skupnosti in 80 % padec prodaje njenih izdelkov, izdelanih v Skupnosti.

(100) Kot je razloženo v uvodni izjavi 98, premestitev ni povzročila tolikšnega padca proizvodnje industrije Skupnosti, ampak le 15 % padec njene proizvodnje v Skupnosti in 20 % padec prodaje njenih izdelkov, izdelanih v Skupnosti. Zato se potrdi ugotovitev iz uvodne izjave 73 v zvezi z jedrom dejavnosti industrije Skupnosti.

7. Ugotovitev v zvezi s škodo

(101) Bilo je ugotovljeno, da se je položaj industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju poslabšal (po upoštevanju premestitve, kakor je navedeno v uvodni izjavi 98).

(102) Čeprav so protidampinški ukrepi pri uvozu obročkastih mehanizmov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Malezije po letu 1998 povzročili znaten padec uvoza s poreklom iz teh držav, industrija Skupnosti tega ni mogla popolnoma izkoristiti. Od leta 1998 se je večina kazalcev škode, in sicer proizvodnja, obseg prodaje, cene, tržni delež, donosnost, donosnost naložb, denarni tok in zaposlovanje, razvijala negativno. Na donosnost industrije Skupnosti je negativno vplival predvsem padec njenih prodajnih cen.

(103) Poleg tega je bil, medtem ko je prodaja industrije Skupnosti med letom 1998 in obdobjem preiskave upadla, uvoz s poreklom iz Indonezije precejšen. Preiskava je pokazala, da so bile cene uvoza ki je nelojalno nižal cene Skupnosti iz Indonezije v obdobju preiskave za 30 % do 40 % nižje od cen industrije Skupnosti. Poleg tega je prišlo do zajezitve cen.

(104) Ugotovljeno je bilo, da se je položaj industrije Skupnosti tako poslabšal, da je industrija Skupnosti utrpela bistveno škodo.

(105) Ustrezno je navesti, da je po obdobju preiskave zaradi slabega finančnega stanja industrija Skupnosti šla v postopek prisilne poravnave.

E. VZROČNA ZVEZA

1. Uvod

(106) V skladu s členom 8(6) in (7) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je uvoz s poreklom iz Indonezije zaradi svojega obsega in vpliva na cene obročkastih mehanizmov za mape na trgu Skupnosti povzročil tolikšno škodo industriji Skupnosti, da jo je mogoče opredeliti kot bistveno. Poleg subvencioniranega uvoza so bili preučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko sočasno povzročili škodo industriji Skupnosti, da bi zagotovili, da se škoda, ki so jo morda povzročili ti dejavniki, ni pripisala subvencioniranemu uvozu iz Indonezije.

2. Vpliv subvencioniranega uvoza

(107) Obseg subvencioniranega uvoza se je med letom 1998 in obdobjem preiskave zmanjšal za 14 %, njegov ustrezni delež na trgu Skupnosti pa za dve odstotni točki v istem obdobju. Vendar pa je ostal znaten in je imel ves čas med letom 1998 in obdobjem preiskave tržni delež, ki se je gibal med 8 % in 13 %. Ta uvoz je tudi v znatni meri nelojalno nižal cene industrije Skupnosti. Tržni delež industrije Skupnosti se je znižal za več kot štiri odstotne točke. Sočasno so se za 4 % znižale povprečne cene Skupnosti. Dejanski padec cen je bil pravzaprav še večji, kakor je navedeno v uvodni izjavi 98.

(108) V istem obdobju, med letom 1998 in obdobjem preiskave, se je položaj industrije Skupnosti poslabšal, kar ponazarjajo padec obsega prodaje in tržnega deleža, padec cen in bistveno poslabšanje njene donosnosti, ki je postala negativna. Zato industrija Skupnosti ni mogla imeti bistvenih koristi od uvedbe ukrepov proti Ljudski republiki Kitajski in Maleziji, navedenih zgoraj.

(109) Indonezijski izvoznik je trdil, da indonezijski izvoz ni mogel povzročiti škode, ker je med letoma 1999 in 2000 upadel in imel de minimis tržni delež. Ista družba je trdila, da uvoz s poreklom iz Indonezije ne bi mogel imeti dejanskega vpliva na industrijo Skupnosti, ker je bila proizvodnja v Skupnosti petkrat ali šestkrat večja od obsega uvoza iz Indonezije.

(110) Vendar je ustrezno navesti, da se je uvoz iz Indonezije kljub padcu med letoma 1998 in 2000 rahlo povečal med letom 2000 in obdobjem preiskave, ni pa dosegel ravni iz leta 1998. Poleg tega je imel, kakor je razloženo v uvodni izjavi 80, uvoz iz Indonezije med letom 1998 in obdobjem preiskave tržni delež med 8 % in 13 %, ki je znaten in nedvomno višji od de minimis deleža. Nazadnje je ustrezno tudi navesti, da je industrija Skupnosti jasno opredeljena v uvodni izjavi 74 in da je njen obseg proizvodnje bistveno manjši od tega, kar trdi indonezijska družba.

(111) Zato se lahko ugotovi, da je subvencionirani uvoz s poreklom iz Indonezije oslabil učinke protidampinških ukrepov, sprejetih leta 1997 proti Ljudski republiki Kitajski in Maleziji in spremenjenih leta 2000 v zvezi z Ljudsko republiko Kitajsko, ter da je bil bistveni vzrok za negativen razvoj dogodkov, povzet v predhodnih odstavkih.

3. Vpliv drugih dejavnikov

(a) Uvoz iz drugih tretjih držav

(112) Bila je preučena možnost, ali bi lahko razen subvencioniranega uvoza iz Indonezije povzročili škodo industriji Skupnosti oziroma prispevali k njej tudi drugi dejavniki in zlasti, ali bi lahko k temu položaju prispeval uvoz iz drugih držav kot iz Indonezije.

(113) Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je povečal za 17 % med letom 1998 in obdobjem preiskave, njihov tržni delež pa se je v istem obdobju povečal za več kot pet odstotnih točk. To rast je v znatni meri povzročilo povečanje uvoza s poreklom iz Indije, Madžarske in Tajske, medtem ko je uvoz s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Malezije znatno upadel zaradi protidampinških ukrepov, uvedenih leta 1997.

(114) Povprečna cena na enoto uvoženih izdelkov iz tretjih držav se je med letom 1998 in obdobjem preiskave znižala za 16 %. V tem obdobju so se znižale cene uvoza iz skoraj vseh tretjih držav, razen cen uvoza iz Ljudske republike Kitajske, ki so se zaradi protidampinških ukrepov znatno dvignile, čeprav so dosegle isto višino kot madžarske cene šele v obdobju preiskave.

(i) Indija

(115) Najprej je bilo preučeno, ali bi lahko uvoz s poreklom iz Indije prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vendar pa je bilo, kljub temu, da se je uvoz iz Indije med letom 1998 in obdobjem preiskave znatno povečal, ugotovljeno, da je uvoz iz Indonezije, katerega cene so bile med letom 1998 in obdobjem preiskave od 2 % do 30 % nižje od cen uvoza iz Indije, nelojalno nižal cene uvoza iz Indije. Poleg tega je treba navesti, da je bilo ugotovljeno, da so bile na cene uvoza iz Indije ob njegovem začetku leta 1998 več kot 40 % višje od cen uvoza primerljive količine obročkastih mehanizmov za mape iz Indonezije. Od takrat so cene uvoza iz Indije enakomerno padale, vendar so bile vedno višje od indonezijskih, in bilo je ugotovljeno, da so bile v obdobju preiskave še vedno več kot 5 % višje od indonezijskih cen. Zato se ugotavlja, da je bil negativni vpliv subvencioniranega uvoza iz Indonezije, obravnavan ločeno, vsekakor znaten, kljub temu da je uvoz iz Indije negativno vplival na položaj industrije Skupnosti. Indonezija je bila dejansko vpliven in pomemben dejavnik v Skupnosti. Obseg njenega izvoza v Skupnost je bil manjši od obsega indijskih izvoznikov, a vseeno znaten. Indonezijski izvoz je nelojalno nižal cene industrije Skupnosti, še bolj kot indijski izvoz. Ponovno se tudi omenja, da je zgoraj navedeno preiskavo precej oteževalo dejstvo, da Indonezija ni sodelovala in torej ni bilo na voljo podatkov o tipih izdelka in tržnih segmentih, ki jih predstavlja izvoz iz Indonezije.

(ii) Ljudska republika Kitajska

(116) Bilo je tudi preučeno, ali bi lahko prevzem protidampinških ukrepov, uvedenih leta 1997 pri uvozu s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, povzročil škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ali prispeval k njej. V zvezi s tem je treba poudariti, da so kljub temu, da je prevzem dajatev na uvoz iz Ljudske republike Kitajske oslabil učinke ukrepov, uvedenih leta 1997, kar se tiče prodajnih cen, ti ukrepi od leta 1998 vseeno povzročili znatno zmanjšanje količin, uvoženih iz Ljudske republike Kitajske. Poleg tega je treba navesti, da je uvoz iz Indonezije, ki se je začel šele leta 1997, že v letu 1998 dosegel približno isto raven kot uvoz iz Ljudske republike Kitajske. Od tedaj se je uvoz iz Ljudske republike Kitajske zelo zmanjšal, medtem ko je uvoz iz Indonezije upadel v precej manjši meri do obdobja preiskave, ko je bil še vedno več kot trikrat večji od uvoza iz Ljudske republike Kitajske. Glede na to, da je bil v obdobju preiskave obseg uvoza iz Ljudske republike Kitajske bistveno manjši od obsega uvoza iz Indonezije, je bilo torej ugotovljeno, da ta uvoz ni imel bistvenega vpliva na industrijo Skupnosti, če ga primerjamo z vplivom, ki ga je imel subvencionirani uvoz iz Indonezije.

(iii) Madžarska

(117) Da bi ugotovili, ali je uvoz iz Madžarske sam po sebi povzročil škodo industriji Skupnosti, je bil proučen obseg uvoza in cene na trgu Skupnosti.

(118) Preiskava v zvezi z uvozom iz Madžarske med letom 1998 in obdobjem preiskave je temeljila na podatkih, ki jih je v odgovoru na vprašalnik zagotovil proizvajalec v Skupnosti, čigar obrat na Madžarskem predstavlja edinega madžarskega proizvajalca.

(119) V obravnavanem obdobju se je povečal obseg uvoza obročkastih mehanizmov za mape s poreklom iz Madžarske. Cene, ki jih je zaračunavala industrija Skupnosti na trgu Skupnosti za svoje izdelke, uvožene iz Madžarske, so v obravnavanem obdobju padle, a so ostale najvišje med cenami uvoza iz drugih tretjih držav, uvoz iz Indonezije pa jih je nelojalno nižal.

(120) Proizvodnja obročkastih mehanizmov za mape industrije Skupnosti na Madžarskem je bila proučena in primerjana z avstrijsko proizvodnjo. Bilo je ugotovljeno, da se modeli, proizvedeni v Avstriji, in tisti, proizvedeni na Madžarskem, niso dosti prekrivali.

(121) Glede na nizek odstotek modelov, ki so se izdelovali tako v Avstriji kot na Madžarskem, je bilo ugotovljeno, da so madžarski izdelki dopolnili paleto izdelkov industrije Skupnosti in ji omogočili, da je kupcem ponudila širšo izbiro modelov, na položaj industrije Skupnosti pa niso vplivali negativno.

(122) Na podlagi zgoraj navedenega je bilo ugotovljeno, da uvoz iz Madžarske ni bistveno prispeval k poslabšanju položaja industrije Skupnosti.

(iv) Tajska

(123) Glede na to, kakor je navedeno že v Uredbi (ES) št. 2100/2000 [5], da "je bil del blaga kitajskega porekla nacionalnim carinskim organom prijavljen kot blago tajskega porekla, in se je tako izognilo protidampinškim dajatvam, ki jih je treba sicer plačati", se je zdelo tudi ustrezno oceniti vpliv uvoza, poslanega s Tajske.

(124) V zvezi s tem se je uvoz s Tajske v obravnavanem obdobju znatno povečal, glede na to, da se je leta 1998 začel s približno enim milijonom enot in zrasel na več kot 23 milijonov enot v obdobju preiskave. Poleg tega je bilo na podlagi podatkov Statističnega urada Evropskih skupnosti ugotovljeno, da so bile prodajne cene uvoza s Tajske v glavnem nižje od cen uvoza iz Indonezije.

(125) Vendar pa je ustrezno navesti, da je uvoz iz Indonezije, kljub temu da so bile tajske cene približno 20 % nižje od njega, več kot za tretjino večji od obsega uvoza s Tajske. Glede na to, da so količine, uvožene s Tajske, še vedno bistveno manjše od količin, uvoženih iz Indonezije, je bilo torej ugotovljeno, da ta uvoz ni mogel imel bistvenega vpliva na industrijo Skupnosti, če ga primerjamo z vplivom subvencioniranega uvoza iz Indonezije.

(126) Indonezijski izvoznik, ki ni sodeloval, je izrazil dvome o preiskavi v zvezi s Tajsko. Trdil je, da je v primerjavi z uvozom s Tajske obseg uvoza iz Indonezije nižji, njegove cene pa so višje. Vendar pa je ustrezno navesti, da so bile količine, uvožene iz Indonezije, več kot 30 % večje od uvoza s Tajske, kljub temu da so bile tajske cene nižje od cen uvoza iz Indonezije. Zato se potrdi ugotovitev iz uvodne izjave 125.

(b) Drugi dejavniki

(127) Bilo je tudi preučeno, ali bi lahko k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, prispevali drugi dejavniki, ki niso navedeni zgoraj.

(128) Sodelujoči uvozniki so trdili, da je sektor obročkastih mehanizmov za mape izredno občutljiv, kar se tiče cen, tako da morajo proizvajalci prodati velike količine, da so konkurenčni. Te stranke so trdile tudi, da se industrija Skupnosti opira zgolj na trg Skupnosti, namesto na svetovni trg, kar bi ji omogočilo boljšo stroškovno učinkovitost. V zvezi s tem je ustrezno navesti, da se razmerje prodaje industrije Skupnosti v Skupnosti in izven nje med letom 1998 in obdobjem preiskave ni bistveno spremenilo. Kljub temu, da je bila industrija Skupnosti zelo usmerjena proti trgu Skupnosti, pa ji je njen izvoz omogočil, da je bila donosna v letu 1998, ko je bil uvoz iz Indonezije precejšen.

(129) En uporabnik je trdil, da je škodo povzročila močna konkurenca v industriji pisarniških potrebščin. Ta konkurenca naj bi povzročila, da so uporabniki/distributerji zadevnega izdelka pritiskali na cene industrije Skupnosti, kar je pripeljalo do padca cen. V zvezi s tem je treba poudariti, da je subvencionirani uvoz gotovo zelo povečal pritisk na cene, ki so ga izvajali uporabniki v Skupnosti, kar je povzročilo škodo industriji Skupnosti.

(130) Poleg tega je bilo preučeno, ali bi bilo mogoče padec cen pripisati običajnemu razvoju sektorja obročkastih mehanizmov za mape, glede na to, da so se med letom 1998 in obdobjem preiskave znižale cene skoraj vseh nabavnih virov.

(131) V zvezi s tem je treba navesti, da je treba splošen padec cen razlagati v okviru stalne nepoštene prakse, najprej Ljudske republike Kitajske in Malezije, nato pa Indonezije, kar je vplivalo na trg Skupnosti.

(132) Poleg tega je trg z obročkastimi mehanizmi za mape izredno občutljiv, kar se tiče cen, kakor je navedeno v uvodni izjavi 128. Glede na to, da so bile cene uvoza iz Indonezije subvencionirane in nižje od povprečne cene na enoto vseh drugih uvoženih obročkastih mehanizmov za mape med letom 1998 in obdobjem preiskave, se torej ugotovi, da je uvoz iz Indonezije, ki je imel v obdobju preiskave na trgu Skupnosti delež med 8 % in 13 %, povzročil padec cen na tem trgu.

(133) Nazadnje je bilo preučeno, ali bi lahko gibanje cen družbe Krause, nesodelujočega proizvajalca v Skupnosti, prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Dodatna preučitev podatkov o družbi Krause je pokazala, da se je tudi položaj tega proizvajalca v Skupnosti v obravnavanem obdobju poslabšal, predvsem kar se tiče prodajnih cen in donosnosti. Zato se zdi, da ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in da je tudi nanj negativno vplival uvoz iz Indonezije, ker je bil prisiljen spustiti svoje cene tako kot industrija Skupnosti.

(134) Zaradi vseh zgoraj navedenih razlogov je bilo ugotovljeno, da padca cen na trgu Skupnosti ni mogoče šteti za običajen potek trgovine, temveč za posledico nepoštene indonezijske poslovne prakse.

(135) Indonezijske oblasti so trdile, da je bil indonezijski izvoz omejen na dobavo italijanskemu proizvajalcu map z obročkastim mehanizmom in je dopolnjeval njegovo paleto izdelkov.

(136) Vendar pa je bilo ugotovljeno, da je ta trditev v nasprotju z izjavo nesodelujočega indonezijskega izvoznika, ki je trdil, da je Združeno kraljestvo edini trg, kjer ima indonezijski proizvajalec pomemben tržni delež. To je potrdil tudi Statistični urad Evropskih skupnosti.

(137) Ta proizvajalec je trdil, da indonezijski izvoz ni mogel povzročiti škode, ker je njegov glavni trg Združeno kraljestvo, kjer industrija Skupnosti ne opravlja pomembnih dejavnosti. Vendar pa je poleg tega, da je ta domneva v nasprotju s trditvijo indonezijskih organov oblasti, ustrezno navesti tudi, da se preiskava škode opravlja na ravni Skupnosti in ne na regionalni ravni.

4. Ugotovitev o vzročni zvezi

(138) Glede na zgornje navedbe se ugotavlja, da je bistveno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, za katero je značilen negativen razvoj proizvodnje, obsega prodaje, cen, tržnega deleža, donosnosti, donosnosti naložb, denarnega toka in zaposlovanja, ustrezno prilagojenih zaradi upoštevanja premestitve na Madžarsko, povzročil zadevni subvencionirani uvoz. Dejansko je bil skupni vpliv, ki sta ga imela na položaj industrije Skupnosti uvoz iz Indije, Tajske in Ljudske republike Kitajske ter delna premestitev proizvodnje Skupnosti, omejen.

(139) Indonezijski izvoznik, ki ni sodeloval, je trdil tudi, da si nasprotujeta ugotovitev iz uvodne izjave 138 in dejstvo, da je dovolj dokazov za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov za Ljudsko republiko Kitajsko.

(140) V zvezi s tem je treba navesti, da je namen pregleda zaradi izteka ukrepov proučiti položaj trga Skupnosti, kar se tiče verjetnosti, da bi se damping in škoda nadaljevala ali ponavljala, če bi bili veljavni ukrepi odpravljeni. Zato dejstvo, da se je poslabšanje industrije Skupnosti v tem obdobju preiskave pripisalo Indoneziji, ne vpliva na preiskavo prihodnjega obnašanja kitajskih izvoznikov na trgu Skupnosti in njegovega možnega vpliva na položaj industrije Skupnosti. Ustrezno je tudi navesti, da je bil kitajski tržni delež v zadnjih dveh letih obravnavanega obdobja zelo nizek.

(141) Glede na preiskavo, ki je ustrezno razlikovala in ločila vplive vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Skupnosti od škodljivih vplivov subvencioniranega uvoza, se ugotavlja, da navedeni drugi dejavniki sami ne spremenijo dejstva, da je treba bistveno škodo, ki je bila ugotovljena, pripisati dampinškemu uvozu.

F. INTERES SKUPNOSTI

1. Predhodna opomba

(142) Bilo je preučeno, ali obstajajo nujni razlogi, ki bi lahko pripeljali do ugotovitve, da sprejetje ukrepov v tem določenem primeru ni v interesu Skupnosti. Za ta namen je bil v skladu s členom 31(1) osnovne uredbe in na podlagi vseh predloženih dokazov preučen vpliv možnih ukrepov na vse vpletene stranke v tem postopku, pa tudi posledice v primeru, da ukrepi ne bi bili sprejeti.

(143) Da bi ocenili verjetne posledice uvedbe oziroma neuvedbe ukrepov, so bile vse zainteresirane stranke zaprošene za podatke. Vprašalnike so poslali dvema pritožnikoma proizvajalcema v Skupnosti, dvema drugima družbama, ki sta znani kot proizvajalca v Skupnosti, devetim nepovezanim uvoznikom, 49 uporabnikom in enemu združenju uporabnikov. En pritožnik proizvajalec v Skupnosti (Koloman), dva nepovezana uvoznika in en uporabnik, ki je povezan z njima, so odgovorili na vprašalnike. Nek drug uporabnik je predložil svoja stališča, ne da bi odgovoril na vprašalnik.

(144) Ti odgovori in stališča so bili osnova za preiskavo interesa Skupnosti.

2. Interes industrije Skupnosti

(a) Predhodna opomba

(145) Več proizvajalcev obročkastih mehanizmov za mape v Skupnosti je v zadnjih nekaj letih prenehalo izdelovati zadevni izdelek. V zvezi s preostalimi družbami je preiskava pokazala, kakor je navedeno v uvodni izjavi 71, da je tudi družba s sedežem v Združenem kraljestvu pred nekaj leti ustavila svojo proizvodnjo. V zvezi z družbo s sedežem v Italiji je bilo ugotovljeno, da ni predstavljala pomembnega deleža proizvodnje obročkastih mehanizmov za mape v Skupnosti in je uvozila večji del svoje prodaje. V zvezi s špansko družbo je bilo ugotovljeno, da jo je treba šteti za uvoznika in ne za proizvajalca, ker je proizvedla zanemarljivo količino zadevnega izdelka, več kot 90 % svoje prodaje pa je uvozila iz Indonezije. Zato se ugotavlja, da sta pritožnika edina proizvajalca obročkastih mehanizmov za mape v Skupnosti, ki imata še vedno precejšno proizvodnjo.

(146) Treba je navesti, da sta pritožnika proizvajalca v Skupnosti že v preteklosti utrpela precejšnjo škodo zaradi uvoza obročkastih mehanizmov za mape s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Malezije, kar je med drugim povzročilo, kakor je to navedeno v Uredbi (ES) št. 119/97 [6], 28 % zmanjšanje njune delovne sile med letom 1992 in oktobrom 1995. Kakor je navedeno v uvodni izjavi 94, je med letom 1998 in obdobjem preiskave prišlo do nadaljnjega zmanjšanja delovne sile industrije Skupnosti za 30 %.

(147) V zvezi z bistveno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, se ugotavlja, da je verjetno, da bo proizvodnja v Skupnosti popolnoma prenehala obstajati in da bodo uporabniki popolnoma odvisni od uvoza, če si industrija Skupnosti ne bo opomogla od nepoštenega izvajanja subvencioniranja.

(b) Finančno stanje industrije Skupnosti

(148) Finančno stanje industrije Skupnosti je imelo v obravnavanem obdobju tako negativen razvoj, da je šla ta po obdobju preiskave v postopek prisilne poravnave, kakor je navedeno v uvodni izjavi 75. Treba je navesti, da je položaj, v katerem je industrija Skupnosti ustvarjala izgubo, nastal zaradi njenih težav pri konkuriranju subvencioniranemu uvozu po nizkih cenah. Vendar pa dejstvo, da je sodelujočega proizvajalca v Skupnosti prevzela druga družba, kaže na to, da je proizvodnja obročkastih mehanizmov za mape v Skupnosti v procesu preoblikovanja in da obstajajo precejšnja prizadevanja, da bi ta industrija ostala pri življenju in postala donosna.

(c) Možne posledice uvedbe/neuvedbe ukrepov za industrijo Skupnosti

(149) Po uvedbi ukrepov bi ponovna vzpostavitev poštenih razmer na trgu industriji Skupnosti omogočila, da si povrne izgubljeni tržni delež in s povečevanjem izkoriščenosti zmogljivosti zmanjša stroške na enoto proizvodnje ter poveča donosnost. Poleg tega se pričakuje, da bodo ukrepi pozitivno vplivali na višino cen industrije Skupnosti. Pričakuje se torej, da bosta dvig proizvodnje in obsega prodaje ter nadaljnje zmanjševanje stroškov na enoto proizvodnje, navsezadnje skupaj z zmerno rastjo cen, industriji Skupnosti omogočila izboljšati njeno finančno stanje.

(150) V nasprotnem primeru, ko izravnalni ukrepi ne bi bili uvedeni, je verjetno, da bi morala industrija Skupnosti še naprej zniževati svoje cene in/ali izgubljati tržni delež. V obeh primerih bi se finančno stanje industrije Skupnosti verjetno poslabšalo. Nadaljnja verjetna posledica bi bila, da bi proizvodnja v Skupnosti kmalu prenehala obstajati.

(151) Ker industrija Skupnosti ne izdeluje samo zadevnega izdelka, ampak tudi druge izdelke, ki predstavljajo približno tretjino njenega prometa, je zelo verjetno, da bi ustavitev proizvodnih linij za izdelavo obročkastih mehanizmov za mape, prizadela sposobnost preživetja celotne tovarne in povzročila ukinitev vseh proizvodnih linij, kar bi imelo širše negativne posledice za zaposlovanje in vlaganje.

(d) Možna premestitev proizvodnje industrije Skupnosti

(152) Bilo je preučena možnost, da kakšni ukrepi ne bi bili v interesu Skupnosti zaradi premestitve dela proizvodnje industrije Skupnosti v tretjo državo. Bila je preučena tudi možnost nadaljnjih premestitev.

(153) Najprej je ustrezno navesti, da je premestitev, ki se je zgodila leta 2000, omogočila industriji Skupnosti omejiti svoje izgube, kakor je razloženo v uvodni izjavi 98. V tem pogledu je šlo za strateško odločitev, namenjeno preprečevanju posledic izvajanja subvencioniranja. Poleg tega je verjetno, da je zaradi posrednega vpliva te premestitve industrija Skupnosti z izboljšanjem svojega finančnega stanja postala bolj privlačna za novega vlagatelja, ki jo je nedavno prevzel.

(154) Komisija je v zvezi s tveganjem dodatnih premestitev prejela zadovoljivo potrditev, da jih industrija Skupnosti ne predvideva. Poleg tega ni razloga, da bi bila takšna premestitev verjetna, ker bi morala prizadevanje za preoblikovanje in uvedba izravnalna dajatve industriji Skupnosti skupaj omogočiti, da bi postala spet donosna.

3. Interes uvoznikov

(155) Nekateri uvozniki, ki pa niso kupovali obročkastih mehanizmov za mape iz Indonezije, so trdili, da bi lahko sprememba nabavnih virov povzročila dodatne stroške ali prehodne težave. Uvozniki so predvsem poudarili, da so morali zaradi protidampinških ukrepov, uvedenih leta 1997, že zamenjati svoj nabavni vir.

(156) Vendar pa je ustrezno navesti, da izravnalni ukrepi nimajo namena prisiliti uvoznike ali uporabnike k spremembi njihovih nabavnih virov, ampak ponovno vzpostaviti pošteno konkurenco na trgu Skupnosti. Poleg tega so ti uvozniki tudi priznali, da bi lahko tudi veliko drugih tretjih držav proizvajalo obročkaste mehanizme za mape, in niso videli težav pri nabavljanju iz držav, za katere ne veljajo izravnalni ukrepi. Poleg tega bi lahko prodajali tudi izdelke proizvajalcev iz Skupnosti. Zato so kakršne koli težave zaradi možne spremembe nabave verjetno začasne in ne izničijo pozitivnega vpliva, ki ga imajo na industrijo Skupnosti izravnalni ukrepi proti škodljivim subvencijam.

4. Interes uporabnikov in potrošnikov

(a) Uporabniki

(157) Tako sodelujoči nepovezani uvozniki kot uporabnik (proizvajalec map z obročkastimi mehanizmi) so trdili, da bi uvedba izravnalnih ukrepov zelo škodljivo vplivala na finančno stanje uporabnikov.

(158) V zvezi s tem je bil ocenjen možni vpliv izravnalnih ukrepov, uvedenih za Indonezijo, na proizvodne stroške uporabnikov. Bilo je ocenjeno, kakšen bi bil vpliv predlaganih ukrepov proti Indoneziji na uporabnika, katerega edini nabavni vir je uvoz iz Indonezije (najslabši možen potek). Na tej podlagi bi bila posledica predlaganih ukrepov proti Indoneziji ocenjena kot dvig proizvodnih stroškov za približno 1,3 %. Kot je že bilo pojasnjeno zgoraj, je to povsem domneven potek, ker ni sodeloval noben uporabnik, ki bi nabavljal zadevni izdelek le iz Indonezije.

(159) Glede na zgornje ugotovitve je bilo ugotovljeno, da bi bil vpliv izravnalnih ukrepov na uporabnike zanemarljiv. V širšem okviru je zaradi nesodelovanja drugih uporabnikov verjetno, da bi bil vpliv na stroške vseh drugih uporabnikov podobno zanemarljiv.

(160) Sodelujoči uporabnik je trdil, da bi lahko, tako kot se je zgodilo v preteklih treh letih, ko je moral premestiti del svoje proizvodnje izven Skupnosti in zapreti tri obrate po uvedbi protidampinških ukrepov za obročkaste mehanizme za mape s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Malezije, izravnalni ukrepi na uvoz s poreklom iz Indonezije zvišali cene ene od postavk njegovih proizvodnih stroškov in tako povzročili nadaljnje premeščanje njegove proizvodnje map z obročkastimi mehanizmi izven Skupnosti in/ali zaprtje ustreznih tovarn. To bi lahko prizadelo vso njegovo dejavnost, torej tudi proizvodnjo drugih izdelkov, katerih obrati bi bili prav tako premeščeni, kar bi povzročilo precejšnjo izgubo delovnih mest v Skupnosti.

(161) Treba je navesti splošno opombo, da je tveganje premestitve industrije v nadaljnem proizvodnem procesu zaradi izravnalnih ukrepov omejeno, ker je del trga z mapami usmerjen v trgovanje med družbami in ker je bistvenega pomena, da so uporabniki blizu svojih kupcev, da imajo prilagodljivo proizvodnjo, ki lahko zadosti povpraševanju, in da dobro poznajo trg. Preiskava je pokazala, da so najpomembnejša merila, ki jih upoštevajo kupci pri svoji izbiri proizvajalcev map z obročkastimi mehanizmi, cena, kakovost, storitev in hitra dostava. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so finančne posledice izravnalnih ukrepov za industrijo v nadaljnem proizvodnem procesu zanemarljive, kakor je razloženo že v uvodnih izjavah 157 in 158. Ugotovitev, da izravnalni ukrepi ne bodo bistveno vplivali na uporabnike, nazadnje potrjuje dejstvo, da je v preiskavi v celoti sodeloval samo en proizvajalec map.

(162) Poleg tega so nekatere zainteresirane stranke poudarile, da so se nekateri uporabniki v zadnjih letih premestili zaradi visokih proizvodnih stroškov v Skupnosti. To potrjuje, da je treba vse premestitve razlagati v širšem okviru celotne strukture stroškov, v kateri izravnalni ukrepi predstavljajo zanemarljiv delež, kakor je že bilo razloženo.

(163) V zvezi z posebnim položajem sodelujočega uporabnika je preiskava pokazala, da je ta uporabnik kljub premestitvi dela svoje proizvodnje izven Skupnosti med letom 1998 in obdobjem preiskave, torej po uvedbi protidampinških ukrepov proti Ljudski republiki Kitajski in Maleziji, pravzaprav zamenjal svoj nabavni vir po uvedbi protidampinških ukrepov proti Ljudski republiki Kitajski in Maleziji in je kupoval obročkaste mehanizme za mape od sodelujočih uvoznikov, ki so leta 1998 začeli uvažati iz Indije na škodo Ljudske republike Kitajske. Zato se zdi težko povezati premestitev proizvodnje map z obročkastimi mehanizmi tega uporabnika izven Skupnosti in uvedbo protidampinških dajatev na uvoz iz Ljudske republike Kitajske in Malezije. Poleg tega imajo izravnalne dajatve zanemarljiv vpliv na proizvodne stroške uporabnika, kakor je prikazano že v uvodni izjavi 159.

(164) Bilo je ugotovljeno, da je zgoraj navedeno premestitev bolje razlagati kot posledico navzven usmerjene strategije tega uporabnika, ki je v zadnjih letih prevzel več družb. Ta strategija je sčasoma pripeljala do združitve in preoblikovanja različnih subjektov te skupine, nekatere izmed njih pa so zaprli. Premestitev nekaterih obratov izven Skupnosti je treba obravnavati kot del te strategije, ki ima za cilj okrepiti položaja tega uporabnika na trgu Skupnosti in njegovo prisotnost v Vzhodni Evropi.

(165) Glede na zgoraj navedeno ozadje in zanemarljiv vpliv, ki ga bo verjetno imela višina dajatev na zadevnega uporabnika, se ne zdi verjetno, da bi izravnalni ukrepi proti Indoneziji sami zase povzročili nadaljnje premeščanje njegove proizvodnje map z obročkastimi mehanizmi izven Skupnosti.

(166) V zvezi z zaprtjem obratov in tveganjem nadaljnjih zapiranj, povezanim z uvedbo izravnalnih ukrepov proti Indoneziji, je bilo ugotovljeno, da je sodelujoči uporabnik zaprl tri obrate v zadnjih treh letih, ko so veljali ukrepi proti Ljudski republiki Kitajski in Maleziji. Glede na zanemarljiv vpliv, ki bi ga ukrepi imeli na proizvodne stroške in na finančno stanje zadevnega uporabnika, kakor je razloženo v uvodni izjavi 164, ni verjetno, da so ukrepi proti Ljudski republiki Kitajski in Maleziji sami povzročili zaprtje teh obratov in da bi izravnalni ukrepi pri uvozu iz Indonezije povzročili zaprtje drugih obratov.

(b) Potrošniki

(167) Treba je navesti, da se zadevni izdelek ne prodaja na drobno in da se ni oglasilo nobeno združenje potrošnikov in sodelovalo v tej preiskavi.

(168) Sodelujoči uporabnik je trdil tudi, da bi izravnalni ukrepi zvišali ceno, ki jo plača končni kupec map z obročkastimi mehanizmi, torej potrošniki. Vendar pa je glede na zgornjo obrazložitev v zvezi z vplivom na proizvajalce map z obročkastimi mehanizmi verjetno, da kakršenkoli dvig končne prodajne cene za potrošnike map z obročkastimi mehanizmi ne bi bil občuten.

(169) Poleg tega je preiskava pokazala, da sodelujoči uporabnik prodaja svoje izdelke v glavnem distributerjem. V najslabšem primeru, ko bi se dvig stroškov, ki bi ga lahko doživeli uporabniki, v celoti prenesel na končnega potrošnika, bi to povzročilo dvig cen za največ 4 % za končnega potrošnika. Vendar pa ni verjetno, da bi se to zgodilo, ker izkušnje na splošno kažejo, da ponavadi vsak del distribucijske verige prevzame nase del dviga svojih stroškov, da bi ostal konkurenčen na svojem trgu.

(170) Na podlagi zgornjih navedb se zagovarja stališče, da posledice za uporabnike obročkastih mehanizmov za mape in za potrošnike map z obročkastimi mehanizmi ne pomenijo nujnega razloga proti uvedbi izravnalnih ukrepov, ker ni verjetno, da bo možni negativni vpliv pomembnejši od pozitivnega vpliva izravnalnih ukrepov proti škodljivim subvencijam na industrijo Skupnosti.

(c) Vpliv na konkurenco

(171) Preučeno je bilo tudi, ali bi lahko uvedba izravnalnih ukrepov pri uvozu iz Indonezije pripeljala do takšnih razmer, da bi lahko imela industrija Skupnosti koristi od prevladujočega položaja na trgu Skupnosti, predvsem ob upoštevanju protidampinških ukrepov, uvedenih leta 1997 pri uvozu iz Ljudske republike Kitajske in Malezije, ter ob upoštevanju preoblikovanja industrije Skupnosti.

(172) Najprej je ustrezno navesti, da je imela industrija Skupnosti v obdobju preiskave tržni delež, ki se je gibal med 10 % in 15 %. Oba pritožnika proizvajalca v Skupnosti skupaj bi imela v obdobju preiskave tržni delež med 32 % in 37 %. Tudi v primeru, da bi bil v skupni tržni delež obeh pritožnikov vključen Kolomanov uvoz, bi se ta gibal med 47 % in 52 % trga Skupnosti v obdobju preiskave. Poleg tega je ustrezno navesti, da kljub temu, da je Komisija začela pregled ukrepov proti Ljudski republiki Kitajski, ta pregled ne zadeva uvoza iz Malezije. Poleg tega se lahko obročkasti mehanizmi za mape še vedno uvažajo iz Indije. Zato se zdi malo verjetno, da bi imela uvedba izravnalnih ukrepov proti Indoneziji kakršenkoli negativen vpliv na konkurenco industrije Skupnosti na trgu Skupnosti. Nazadnje je ustrezno navesti, da uvedba protidampinških ukrepov pri uvozu iz Ljudske republike Kitajske in Malezije tudi ni povzročila nikakršne prevlade industrije Skupnosti, čeprav v tem času ni bilo nobenih drugih nabavnih virov razen teh dveh držav.

(173) Kakor je razloženo že v uvodni izjavi 150, proizvodnja v Skupnosti po drugi strani brez ukrepov, ki bi odpravili posledice subvencioniranega uvoza, najbrž kmalu ne bo več sposobna preživeti in bo torej nehala obstajati. Vsekakor ne bi bilo v interesu uporabnikov, da bi industrija Skupnosti prenehala s svojo proizvodnjo zadevnega izdelka. Dejansko je po eni strani edini sodelujoči uporabnik med letom 1998 in obdobjem preiskave kupil med 20 % in 50 % svojih obročkastih mehanizmov za mape od industrije Skupnosti. Po drugi strani bi bil uporabniki precej odvisni od uvoza, če bi industrija Skupnosti dokončno prenehala s proizvodnjo obročkastih mehanizmov za mape.

(174) V primeru uvedbe ukrepov bi še vedno obstajali nekateri drugi nabavni viri. Obročkasti mehanizmi za mape se kupujejo ali lahko kupijo od industrije Skupnosti, drugih proizvajalcev v Skupnosti, Indije in Hongkonga. Poleg tega se bo verjetno spet začel uvoz iz Malezije, ker so ukrepi proti tej državi nedavno prenehali veljati. Razen tega je preiskava pokazala, da uvedba protidampinških ukrepov pri uvozu iz Ljudske republike Kitajske in Malezije ni povzročila nikakršnega pomanjkanja zadevnega izdelka. Nazadnje je ustrezno navesti, da je bilo ugotovljeno, da je vpliv ukrepov na uporabnike zanemarljiv in da se bo torej zadevni izdelek zelo verjetno še naprej uvažal iz Indonezije.

5. Ugotovitev o interesu Skupnosti

(175) Glede na zgornje razloge se ugotavlja, da ne obstajajo nujni razlogi proti uvedbi izravnalnih dajatev.

G. DOKONČNI UKREPI

1. Stopnja odprave škode

(176) Glede na ugotovitve v zvezi s subvencioniranjem, škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti je treba uvesti dokončne izravnalne ukrepe na ravni, ki zadostuje za odpravljanje škode, ki jo subvencionirani uvoz povzroča industriji Skupnosti.

(177) Komisija je v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe preučila, kakšna višina dajatve bi bila ustrezna za odpravo škode, ki jo je industriji Skupnosti povzročilo subvencioniranje. Za ta namen je obveljalo, da je treba izračunati višino cene na osnovi proizvodnih stroškov proizvajalcev v Skupnosti skupaj s primerno stopnjo dobička.

(178) Bilo je ugotovljeno, da bi lahko stopnja dobička v višini 5 % prometa štela za primeren minimum, ob upoštevanju potrebe po dolgoročni naložbi in predvsem zneska, ki bi ga industrija Skupnosti lahko pričakovala, če ne bi bilo škodljivega subvencioniranja.

(179) Zaradi nesodelovanja je obveljalo, da bi morala stopnja odprave škode pokriti razliko med navedeno izračunano ceno in cenami na podlagi klavzule cif in prevoz, prilagojenimi, kot je obrazloženo v uvodni izjavi 82.

(180) Ugotovljena stopnja odprave škode pri uvozu iz Indonezije je znašala 42,30 %.

2. Dokončni izravnalni ukrepi

(181) Glede na zgornje navedbe in v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe mora stopnja izravnalne dajatve ustrezati stopnji subvencioniranja, ki je bila nižja od stopnje škode. Zaradi tega se uporablja naslednja stopnja dajatve:

Indonezija (vse družbe): 10,0 %

(182) Ta uredba mora začeti veljati na dan objave, da bi spoštovali rok, določen v členu 11(9) osnovne uredbe.

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz določenih obročkastih mehanizmov za mape, ki spadajo pod oznako KN ex83051000 (oznaki TARIC 8305100010 in 8305100020), s poreklom iz Indonezije. Za namen te uredbe so obročkasti mehanizmi za mape sestavljeni iz dveh pravokotnih jeklenih ploščic ali žic, na katere so pritrjeni vsaj štirje polobročki, narejeni iz jeklene žice, skupaj pa jih drži jeklena krovna ploščica. Odprejo se tako, da polobročke potegnemo narazen, ali pa z majhnim jeklenim sprožilnim mehanizmom, pritrjenim na obročkasti mehanizem za mape.

2. Stopnja dokončne izravnalne dajatve na neto ceno franko meja Skupnosti brez dajatev je naslednja za izdelke s poreklom iz:

Država | Dokončna dajatev (%) |

Indonezija | 10,0 |

3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe v zvezi s carinami.

4. Konča se postopek v zvezi z uvozom določenih obročkastih mehanizmov za mape s poreklom iz Indije.

Člen 2

Ta uredba začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 4. junija 2002

Za Svet

Predsednik

R. De Rato Y Figaredo

[1] UL L 288, 21.10.1997, str. 1.

[2] UL C 147, 18.5.2001, str. 4.

[3] UL C 147, 18.5.2001, str. 2.

[4] Uredba Sveta (ES) št. 978/2000 (UL L 113, 12.5.2000, str. 1).

[5] UL L 250, 5.10.2000, str. 1.

[6] UL L 22, 24.1.1997, str. 1.

--------------------------------------------------