1.

poziva Komisijo, naj Parlamentu predstavi akcijski načrt za izvedbo naslednjih prednostnih ukrepov, da ji bo lahko podelil razrešnico: Sporočilo Komisije o zaščiti proračuna Unije (a) Komisija bi morala vsako leto, prvič pa septembra 2013, pripraviti sporočilo za Evropski parlament, Svet in Računsko sodišče, da bi se javno objavljali učinki njenih preventivnih in popravnih ukrepov za zaščito proračuna Unije; zlasti pa bi morala pravočasno razkriti vsa prekinjena, začasno ustavljena in zadržana izplačila, ki naj bi preprečila napake, in vse zneske (nominalne), izterjane od posameznih držav članic, mednarodnih organizacij in držav nečlanic v predhodnem letu s finančnimi popravki in izterjavami za vse načine upravljanja na ravni Unije, razčlenjene po državah članicah; Komisija bi morala, kjer je to mogoče, dokazati, da so finančni popravki ustrezno izravnali storjene napake ter prispevali k trajnim izboljšavam sistemov upravljanja in nadzora; (b) Komisija bi morala izvesti finančne popravke za celoten prispevek Unije za posamezen program, če ta zaradi napak ali slabega upravljanja sredstev s strani nacionalnih ali regionalnih organov ne uresniči večine svojih ciljev, tudi v primerih, ko je financiran samo del programa in ko so bila sredstva že razdeljena; (c) Komisija bi morala v pojasnilu 6 o finančnih popravkih in izterjavah, priloženem računovodskim izkazom Unije, navesti ustrezne podatke, ki zajemajo vsa področja politike, ki jih upravlja; (d) v zvezi s politikami, ki jih upravljajo večletni programi, bi morala Komisija ob koncu programskega obdobja obrazložiti učinek finančnih popravkov, narejenih v omenjenem obdobju, na stopnjo napak; dokazati bi morala, da so finančni popravki ustrezno izravnali storjene napake ter prispevali k trajnim izboljšavam sistemov upravljanja in nadzora; (e) Komisija bi morala nositi večjo odgovornost za nacionalne revizijske organe in za kontrolne sisteme v državah članicah, kjer je bilo odkritih največ napak; meni, da bi morala Komisija pripraviti predlog, kako bi bilo mogoče še izboljšati certificiranje in delo revizijskih organov v teh državah članicah; Komisija bi morala svoje ugotovitve objaviti in jih vključiti v vmesni pregled zadevnih uredb in večletnega finančnega okvira; Stopnja napak pri deljenem upravljanju poziva Komisijo, naj: (f) uskladi prakse svojih služb glede prekinitve/odložitve plačil, kadar se na ravni nadzornih in kontrolnih sistemov držav članic odkrijejo večje pomanjkljivosti; (g) pozove države članice, naj njenim službam posredujejo osnutke nacionalnih pravil o upravičenosti, da bo lahko prilagodila tista, ki niso združljiva z zadevnimi pravili Unije, in da bo okrepila kontrole ob prijavi stroškov in učinkovitost pregledov prve stopnje; (h) zbere informacije od držav članic v zvezi s tem, do katere stopnje nacionalna pravila po nepotrebnem zapletajo zakonodajo Unije o upravljanju proračuna (čezmerno urejanje pri prenosu zakonodaje EU, t. i. gold-plating), in do oktobra 2013 o tem poroča Parlamentu; opozarja, da kršitev teh nacionalnih pravil pomeni napako v upravljanju proračuna in da Komisija nosi končno odgovornost za napake pri izvrševanju proračuna Unije (člen 317 PDEU); zahteva, da se te informacije enkrat letno posredujejo nacionalnim parlamentom in da se ustrezno obvešča tudi Odbor za proračunski nadzor Evropskega parlamenta; (i) podpira upravne in nadzorne organe držav članic pri ugotavljanju sistemskih virov napak, zlasti pri zagotavljanju ustreznega izvajanja pravil o javnih naročilih, in z utemeljenimi mnenji usmerja te organe v njihovih prizadevanjih za poenostavitev; ta mnenja mora objaviti; (j) uporabi načelo sorazmernosti, pri tem pa upošteva pravila, da se zmanjša upravno breme in poenostavijo postopki; dodatni korak k poenostavitvi je obvezna uporaba elektronskih aplikacij za projekte in poročanje, pa tudi poenotenje in standardizacija dokumentov in postopkov za upravljanje in izvajanje operativnih programov; (k) uskladi merila, ki jih uporabljajo njene službe za izražanje pridržkov v njenem letnem poročilu o dejavnostih, in različne metodologije, ki se uporabljajo za merjenje napak pri javnih naročilih na dveh področjih, in sicer na področju kmetijske in kohezijske politike; (l) pospeši revizijski postopek in postopek finančnih popravkov, ki ju izvajajo njene službe, in predvsem razmisli o združitvi različnih stopenj „kontradiktornega“ postopka, katerega rezultat je finančni popravek; (m) oceni napredek pri finančnem poslovodenju po skupinah politik proračuna Unije, da bo mogoče podati pozitivno izjavo o zanesljivosti, ter poroča o tej oceni do marca 2014 v letnih poročilih o dejavnostih, ki jih pripravijo generalni direktorati, in zbirnem poročilu o upravljavskih dosežkih Komisije za leto 2013; GD AGRI (n) GD AGRI bi moral uskladiti svoje prakse za prekinitev plačil z najboljšimi praksami drugih generalnih direktoratov ali služb in oblikovati predloge za boljšo uporabo odložitev plačil na področju kmetijske politike in politike razvoja podeželja; (o) glede na pravni okvir bi moral GD AGRI predvsem sistematično prekinjati in ustavljati plačila, kadar kontrole prve stopnje razkrijejo, da napaka pomembno vpliva nanje; izplačevanje bi se smelo nadaljevati samo, če zadostni ustrezni dokazi, zbrani na kraju samem, dokazujejo, da so bile pomanjkljivosti odpravljene; (p) Komisija bi morala do konca junija 2013 poročati o napredku delovne skupine, ki jo je ustanovil GD AGRI, za oceno glavnih vzrokov napak na področju razvoja podeželja in oblikovati popravne ukrepe za tekoče in za prihodnja programska obdobja; to poročilo je treba poslati državam članicam, nacionalnim parlamentom in Odboru Evropskega parlamenta za kmetijstvo, da bodo lahko analizirali vzroke za napake, podali nezavezujoča mnenja in predložili predloge za odpravljanje teh napak; (q) GD AGRI bi moral sprejeti vse potrebne ukrepe, da bi podprl prizadevanja držav članic za izbris tistih pogojev iz svojih programov, za katere se lahko dejansko pričakuje, da bodo povzročali težave pri izvrševanju in nadzoru; GD REGIO (r) Komisija bi morala ostati pri svojih prvotnih predlogih za splošne določbe programskega obdobja 2014–2020 v kohezijski politiki in v odnosu do držav članic vztrajati, da je treba v novo zakonodajo nujno uvesti načela neto finančnih popravkov (8) ter poenostavljene postopke in pogoje, po katerih se plačila lahko prekinejo ali odložijo; (s) Komisija bi morala neto finančne popravke, kolikor je le mogoče, uporabiti tudi za popravljanje resnih napak v tekočem programskem obdobju v skladu s členom 99 in naslednjimi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (9); neto finančne popravke bi morala uporabiti zlasti ob zaključku programskega obdobja; (t) poleg tega bi morala Komisija zagovarjati prvotno stališče, da ni dovoljen dodatni izbor projektov, ki so fizično zaključeni ali so bili v celoti izvedeni pred zahtevkom za financiranje (tako imenovani „retrospektivni projekti“), za obdobje financiranja 2014–2020 (10); (u) GD REGIO bi moral v celoti uskladiti svoje prakse plačevanja z najboljšimi praksami drugih generalnih direktoratov ali služb, tako da bi tudi v prihodnje neposredno in v celoti izkoristil pravne instrumente, ki jih zagotavljajo uredbe, zlasti prekinitev plačil ali po potrebi ustavitev operativnih programov; (v) spremljanje in pogoji za države članice, ki očitno kršijo določbe Unije iz proračunske zakonodaje in zakonodaje o konkurenci (zlasti v zvezi z javnimi naročili), bi morali biti strožji; v primerih, ko je zakonodaja Unije kršena, bi bilo treba sistematično odložiti plačila za zadevne programe strukturnih skladov, dokler ne bo zagotovljeno spoštovanje pravil Unije, s tem pa tudi uporaba sredstev v skladu z njimi; (w) za Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad je treba uporabiti strožjo politiko začasne ukinitve pomoči, ki se že uspešno uporablja v povezavi s plačili iz Evropskega socialnega sklada, da bi pravočasno preprečili neupravičeno porabo sredstev strukturnih skladov in že na začetku utrdili držo ničelne tolerance Komisije; (x) GD REGIO bi moral predvsem sistematično prekiniti plačila in ustaviti programe, kadar kontrole prve stopnje razkrijejo, da napaka pomembno vpliva nanje; izplačevanje bi se smelo nadaljevati samo, če so na voljo zadostni in verodostojni dokazi, da so bile pomanjkljivosti odpravljene; Stopnja napak pri centraliziranem upravljanju GD za raziskave (y) Komisija bi morala do konca junija 2013 Evropskemu parlamentu predstaviti poročilo z oceno ukrepov za poenostavitev, uvedenih v letu 2011; (z) omenjeno poročilo bi moralo vsebovati tudi oceno izboljšav, ki jih je napovedala Komisija v zvezi s predhodnim nadzorom in naknadnimi revizijskimi strategijami, ter izboljšav navodil v zvezi z najpogostejšimi napakami, ki so jih dobili udeleženci sedmega okvirnega programa za raziskave in revizorji; (aa) Komisija bi morala v tem poročilu pojasniti, ali so bili ukrepi, sprejeti za zmanjšanje bremena revizij, ki je posledica dejstva, da je za raziskovalni proračun na podlagi prenosa pooblastil odgovornih sedem odredbodajalcev, učinkoviti, in predlagati druge rešitve, če niso bili; Finančno poročilo (člen 318 PDEU) in obsežnejša uporaba revizij uspešnosti (ab) službe Komisije bi morale razviti novo kulturo učinkovitega delovanja, tako da bi v svojem načrtu upravljanja opredelile številne cilje in kazalnike, ki izpolnjujejo zahteve Računskega sodišča v smislu ustreznosti, primerljivosti in zanesljivosti; poleg tega bi bilo treba kazalnike uspešnosti in cilje vključiti v vse predloge za nove politike in programe; (ac) Komisija bi morala upoštevati vse pripombe in zahteve iz odgovora Računskega sodišča na njeno drugo ocenjevalno poročilo v skladu s členom 318; (ad) Komisija bi morala do vmesnega pregleda na različnih področjih politik in v programih predlagati jasno opredelitev evropske dodane vrednosti; prav tako bi bila potrebna revizija programov, da se prepreči neželene stranske učinke na nacionalni in regionalni ravni ter da se dejansko financira samo ukrepe, ki jih ne bi bilo mogoče izvesti brez spodbude Unije; (ae) te službe bi morale v svojih letnih poročilih o dejavnostih oceniti svojo učinkovitost s povzetkom rezultatov, ki so jih dosegle, ko so prispevale k uresničevanju glavnih politik, za katere se zavzema Komisija; to učinkovitost na ravni oddelkov bo dopolnila skupna ocena učinkovitosti Komisije v finančnem poročilu, ki ga določa člen 318 PDEU; (af) Komisija bi morala spremeniti strukturo omenjenega poročila, tako da bi ločila notranje politike od zunanjih in se osredotočila – v poglavju, ki se nanaša na notranjo politiko – na strategijo Evropa 2020 kot gospodarsko in socialno politiko Unije; prav tako bi morala poudariti napredek, dosežen pri uresničevanju vodilnih pobud; (ag) v skladu z novo, izboljšano politiko uspešnosti bi morala biti vsa ocenjevalna poročila, ki jih pripravi ali naroči Komisija, v celoti na voljo Parlamentu, ta pa lahko sklene, da jih bo dal na razpolago na svojem spletnem mestu; Prihodki in tradicionalna lastna sredstva da bi zagotovili primerno zaščito interesov Unije in jo opremili z zadostnimi lastnimi sredstvi za rast, bi Komisija morala: (ah) še pravočasno za postopek razrešnice za leto 2012 zagotoviti Parlamentu oceno stroškov zavlačevanja polne uporabe posodobljenega carinskega zakonika, ki bi v številkah pokazala proračunske posledice takšnega zavlačevanja; (ai) zbrati zanesljive podatke o izpadu carin in DDV v državah članicah ter o tem vsakih šest mesecev poročati Parlamentu; (aj) ugotoviti, kakšni ukrepi bi povečali učinkovitost in uspešnost pobiranja carinskih dajatev in DDV v državah članicah, ter jih začeti izvajati; skupaj z državami članicami uresničiti priporočila Računskega sodišča iz posebnega poročila št. 13/2011 (11); (ak) ugotoviti, kateri kanali in sistemi omogočajo davčne utaje in izogibanje davkom, zlasti multinacionalkam in podjetjem poštnim nabiralnikom, ter podpreti ustrezne protiukrepe; v zvezi s tem pozdravlja poročilo OECD o zmanjševanju davčne osnove in preusmerjanju dobička, in poziva Komisijo, naj sodeluje z OECD, saj bo ta do julija 2013 oblikovala akcijski načrt za reševanje tega problema; (al) povečati ozaveščenost držav članic in javnosti – v pogajanjih o večletnem finančnem okviru – o tem, da je učinkovito pobiranje davkov bistveni vidik dobrega poslovodenja z javnimi financami in da nepobrani prihodki vplivajo na razpoložljivost lastnih sredstev Unije, gospodarski položaj držav članic in notranji trg, ter naročiti študijo, v kateri bodo izračunane možne finančne prednosti za države članice v smislu davčnih prihodkov, če bodo v celotni Uniji ustvarjene enake okoliščine glede davčnih utaj in izogibanja davkom;