(b)

sistemih upravljanja, ki se uporabljajo na območju izvora in zagotavljajo: (i) zakonitost postopkov sečnje, kar se dokaže s predložitvijo dokazov o skladnosti sečnje s sistemom potrebne skrbnosti iz člena 6 Uredbe (EU) št. 995/2010; (ii) da se obnavljanje gozdov izvaja tako, da se vsaj ohranjata kakovost in količina posekanih gozdnih površin, kar se lahko dokaže s predložitvijo dokazov o vzpostavitvi novega gozda na istem območju v največ desetih letih po sečnji. To se lahko dokaže z uporabo načrtov za gospodarjenje z gozdovi, operativnimi protokoli, presojami vplivov na okolje ter rezultati ustreznih revizij skladnosti in inšpekcijskih pregledov; (iii) da gozdna biomasa ne izvira z območij, ki so z mednarodno ali nacionalno zakonodajo ali s strani pristojnega organa določena za varstvo narave, tudi na mokriščih in šotiščih, razen če obstajajo dokazi, da pridobivanje surovin ne škoduje ciljem varstva tako določenih območij. To se lahko dokaže z uporabo mednarodnih in nacionalnih podatkovnih zbirk, uradnih zemljevidov, načrtov za gospodarjenje z gozdovi, operativnih protokolov, protokolov sečnje, satelitskih posnetkov, presoj vplivov na okolje in uradnih dovoljenj za sečnjo, vključno s pogoji ali omejitvami, ki zagotavljajo, da ni nasprotja z ustreznimi cilji varstva narave, ter rezultati ustreznih revizij skladnosti in inšpekcijskih pregledov; (iv) da se sečnja gozdov izvaja tako, da se vsaj preprečijo negativni vplivi na kakovost tal in biotsko raznovrstnost. To se lahko dokaže s predložitvijo dokazov, da so bila vnaprej opredeljena ustrezna tveganja, povezana s pridobivanjem gozdne biomase za proizvodnjo energije, in da so bili izvedeni ustrezni blažilni ukrepi, na primer: (1) primarni gozdovi in zavarovana območja iz točke (b)(iii) niso degradirani v gozdne nasade ali nadomeščeni z njimi; (2) pridobiva se čim manj štorov in korenin; (3) pridobivanje se ne izvaja na občutljivih tleh; (4) pridobivanje se izvaja s sistemi sečnje, ki čim manj vplivajo na kakovost tal, med drugim na zbijanje tal; (5) pridobivanje se izvaja tako, da se čim bolj zmanjša vpliv na značilnosti biotske raznovrstnosti in habitate, vključno z rastlinami in živalmi, zaščitenimi z mednarodno ali nacionalno zakonodajo; (6) v gozdu se pustijo krajevno primerna količina in primerni sortimenti odmrlega lesa ter (7) čim bolj se zmanjša število velikih golosekov, razen v primerih, ko so začasno upravičeni zaradi dokumentiranih gozdnih škodljivcev, neurij ali drugih naravnih motenj. Ti blažilni ukrepi se lahko dokažejo z uporabo mednarodnih in nacionalnih podatkovnih zbirk, uradnih zemljevidov in satelitskih posnetkov, načrtov za gospodarjenje z gozdovi, operativnih protokolov in protokolov sečnje ter rezultatov ustreznih revizij skladnosti in inšpekcijskih pregledov; (v) da sečnja ohranja ali izboljšuje dolgoročno proizvodno zmogljivost gozda. To se lahko dokaže s predložitvijo dokazov, da letni posek ne presega povprečnega neto letnega prirastka na ustreznem izvornem območju v desetletnem obdobju pred posegom sečnje, razen če so različne količine ustrezno upravičene za povečanje prihodnje proizvodne zmogljivosti gozda ali zaradi dokumentiranih gozdnih škodljivcev, neurij ali drugih naravnih motenj. To se lahko dokaže z uporabo podatkov iz javnih ali zasebnih evidenc gozdov.