Direktiva Komisije 2002/66/ES

z dne 16. julija 2002

o spremembi prilog k direktivam Sveta 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS glede določanja najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na sadju in zelenjavi, žitih, živilih živalskega izvora in nekaterih proizvodih rastlinskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 76/895/EGS z dne 23. novembra 1976 o določanju najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na sadju in zelenjavi [1], kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2000/82/ES [2], in zlasti člena 5 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/362/EGS z dne 24. julija 1986 o določanju najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na žitih [3], kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2002/42/ES [4], in zlasti člena 10 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/363/EGS z dne 24. julija 1986 o določanju najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na živilih živalskega izvora [5], kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/42/ES, in zlasti člena 10 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/642/EGS z dne 27. novembra 1990 o določanju najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na izdelkih rastlinskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo [6], kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/42/ES, in zlasti člena 7 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Pri žitih in proizvodih rastlinskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo, mora vsebnost ostankov odsevati uporabo najmanjše količine pesticidov, potrebne za učinkovito varstvo rastlin, ki so uporabljeni na takšen način, da je vsebnost ostanka tako nizka, kakor je to praktično mogoče in toksikološko sprejemljivo, ob upoštevanju zlasti varovanja okolja in varovanja zdravja potrošnikov v zvezi s predvidenim vnosom s hrano. Pri živilih živalskega izvora morajo vrednosti ostankov odsevati vnos, ki ga živali dobijo s prehranjevanjem z žiti in proizvodi rastlinskega izvora, tretiranimi s pesticidi, in kjer je to ustrezno, neposredne posledice uporabe veterinarskih zdravil. Najvišje dovoljene vrednosti ostankov Skupnosti (MVO) pomenijo zgornjo mejo vsebnosti takšnih ostankov, ki se lahko pričakujejo v proizvodih, če so proizvajalci upoštevali dobro kmetijsko prakso.

(2) MVO-je za pesticide je treba pregledovati in najvišje dovoljene vrednosti se lahko spremenijo zaradi upoštevanja novih informacij in podatkov. MVO-ji morajo biti določeni na spodnji meji analitične določitve, če ni registriranih uporab.

(3) Komisija je sprejela odločbe o nevključitvi aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS z dne 15. junija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet [7], kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2002/48/ES [8] za: lindan (Odločba Komisije 2000/801/ES) [9], kvintozen (Odločba Komisije 2000/816/ES) [10], permetrin (Odločba Komisije 2000/817/ES) [11], zineb (Odločba Komisije 2001/245/ES) [12] in paration (Odločba Komisije 2001/520/ES) [13]. Te odločbe določajo, da fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo te aktivne snovi, niso več registrirana za uporabo v Skupnosti. Zato je treba dodati vse ostanke pesticidov, ki nastajajo zaradi uporabe teh fitofarmacevtskih sredstev, v priloge k direktivam 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS zaradi pravilnega nadzora in kontrole prepovedi njihove uporabe in zaradi zaščite potrošnika. Ker razlikovanje med zinebom in drugimi ditiokarbamati z rutinskim spremljanjem ni mogoče, ni možno določiti MVO-jev za zineb. Da bi omogočili pravno upravičena pričakovanja za uporabo obstoječe zaloge pesticidov, odločbe Komisije o nevključevanju dovoljujejo prehodno obdobje in ustrezno je, da se MVO-ji, ki temeljijo na načelu, da uporaba zadevnih snovi v Skupnosti ni registrirana, za zadevno snov začnejo uporabljati šele po končanem prehodnem obdobju.

(4) Najvišje dovoljene vrednosti ostankov v zvezi z lindanom in parationom za nekatere proizvode so bile poprej določene v Prilogi II k Direktivi 76/895/EGS (spremenjeni z Direktivo Komisije 82/528/EGS) [14], ta direktiva pa dovoljuje, da države članice določijo višje MVO-je. Da bi na ravni Skupnosti določili usklajene najvišje dovoljene vrednosti ostankov pesticidov za lindan in paration v in na sadju in zelenjavi, je treba te MVO-je vključiti v Direktivo 90/642/EGS. Nadalje je MVO-je treba spremeniti v skladu s preklicem registracije na ravni Skupnosti.

(5) Najvišje dovoljene vrednosti ostankov Skupnosti in vrednosti, priporočene v Codex Alimentarius, so določene in ocenjene na podlagi podobnih postopkov. Število Codexovih najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov zalindan, kvintozen, permetrin in paration je omejeno. To je bilo upoštevano pri določanju najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov, ki so določeni v tej direktivi. MVO-ji iz Codexa, ki bodo predlagani za preklic v bližnji prihodnosti, niso bili upoštevani. Codex MVO-ji za lindan 0,1 mg/kg (jajca) in 0,7 mg/kg (perutnina) so MVO ostanki, določeni na podlagi stanja (EMVO – extraneous MVO). Ti MVO-ji niso določeni na vrednosti, ki bi bile posledica zdajšnje uporabe fitofarmacevtskih sredstev, ampak upoštevajo dejstvo, da je uporaba teh snovi v preteklosti pustile ostanke, ki se lahko pojmujejo kot kontaminati. Najvišje dovoljene vrednosti ostankov, ki temeljijo na MVO-jih iz Codexa, so bile ovrednotene glede na tveganje za potrošnike, na podlagi sklepov iz toksikoloških študij, ki jih ima Komisija na voljo, tveganje ni bilo določeno. Sprejemljivi dnevni vnos za lindan je 0,001 mg/kg telesne teže/dan (JMPR 1997), določitev akutnega referenčnega odmerka se ni zdela potrebna, sprejemljivi dnevni vnos za paration je 0,004 mg/kg telesne teže/dan (JMPR 1995), akutni referenčni odmerek je 0,01 mg/kg telesne teže/dan (JMPR 1995), sprejemljivi dnevni vnos za permetrin je 0,05 mg/kg telesne teže/dan (JMPR 1999), določitev akutnega referenčnega odmerka se ni zdela potrebna, sprejemljivi dnevni vnos za kvintozen je 0,01 mg/kg telesne teže/dan (JMPR 1995), določitev akutnega referenčnega odmerka se ni zdela potrebna.

(6) Skupnost je o osnutku Direktive Komisije obvestila Svetovno trgovinsko organizacijo in prejete pripombe so bile upoštevane pri dokončni pripravi Direktive. Najvišje dovoljene vrednosti (MVO-je) za določene kombinacije pesticidov in pridelkov, ki se uporabljajo v tretjih državah, lahko Komisija pregleda na podlagi sprejemljivih predloženih podatkov [15].

(7) Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

V Prilogi II k Direktivi 76/895/EGS se vpisi, ki veljajo za lindan in paration, črtajo.

Člen 2

V tabeli v delu A Priloge II k Direktivi 86/362/EGS se dodajo vpisi v zvezi z naslednjimi ostanki pesticidov:

"Ostanek pesticidov | Najvišja dovoljena vrednost v mg/kg |

Lindan | 0,01 žita |

Kvintozen (vsota kvintozena in pentakloroanilina, izražena kot kvintozen) | 0,02 žita |

Permetrin (vsota izomerov) | 0,05 žita |

Paration | 0,05 žita |

Člen 3

V tabeli v delu A Priloge II k Direktivi 86/363/EGS se dodajo vpisi v zvezi z naslednjimi ostanki pesticidov:

"Ostanek pesticidov | Najvišja dovoljena vrednost v mg/kg |

Za maščobo v mesu, mesne izdelke, drobovino in živalske maščobe, ki so na seznamu v Prilogi I v tarifnih oznakah KN 0201, 0202, 0203, 0204, 02050000, 0206, 0207, ex 0208, 020900, 0210, 160100 in 1602 (i) (iv) | Za surovo kravje mleko in polnomastno kravje mleko na seznamu v Prilogi 1 v tarifni oznaki KN 0401; za druga živila v tarifnih oznakah KN 0401, 0402, 040500 in 0406, v skladu z (ii) (iv) | Za sveža jajca brez lupine, ptičja jajca in jajčne rumenjake, ki so na seznamu v Prilogi 1 v tarifnih oznakah KN 040700 in 0408 (iii) (iv) |

Lindan | Perutnina 0,7 Drugo 0,02 | 0,001 | 0,1 |

Kvintozen | 0,01 | 0,01 | 0,01 |

Paration | 0,05 | 0,05 | 0,05 |

Člen 4

V tabeli v Prilogi II k Direktivi 90/642/EGS se vpisi za ostanke pesticidov, določeni v Prilogi k tej direktivi, dodajo ali spremenijo.

Člen 5

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 30. novembra 2002. O tem takoj obvestijo Komisijo.

2. Te določbe začnejo uporabljati 1. decembra 2002 za lindan, kvintozen in permetrin in 1. maja 2003 za paration.

3. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 6

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 16. julija 2002

Za Komisijo

David BYRNE

Član Komisije

[1] UL L 340, 9.12.1976, str. 26.

[2] UL L 3, 6.1.2001, str. 18.

[3] UL L 221, 7.8.1986, str. 37.

[4] UL L 134, 22.5.2002, str. 29.

[5] UL L 221, 7.8.1986, str. 43.

[6] UL L 350, 14.12.1990, str. 71.

[7] UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

[8] UL L 148, 6.6.2002, str. 19.

[9] UL L 324, 21.12.2000, str. 42.

[10] UL L 332, 28.12.2000, str. 112.

[11] UL L 332, 28.12.2000, str. 114.

[12] UL L 88, 28.3.2001, str. 19.

[13] UL L 187, 10.7.2001, str. 47.

[14] UL L 234, 9.8.1982, str. 1.

[15] Navodila za uvozne tolerance – dokument 7169/VI/99 rev. 1.

--------------------------------------------------

PRILOGA

Skupine in primeri posameznih proizvodov, za katere se uporabljajo najvišje dovoljene vrednosti ostankov pesticidov | Ostanki pesticida in najvišje dovoljene vrednosti ostankov (mg/kg) |

Lindan | Kvintozen (vsota kvintozena in pentakloroanilina, izražena kot kvintozen) | Permetrin (vsota izomerov) | Paration |

1.Sadje, sveže, suho ali nekuhano, konzervirano z zamrzovanjem, brez dodanega sladkorja: lupinasto sadje | 0,01 | 0,02 | 0,05 | 0,05 |

(i)AGRUMI

Grenivke | | | | |

Limone | | | | |

Limete | | | | |

Mandarine (vključno s klementinami in drugimi hibridi) | | | | |

Pomaranče | | | | |

Pomelo | | | | |

Drugo | | | | |

(ii)OREHI, LUPINARJI (oluščeni ali neoluščeni)

Mandeljni | | | | |

Brazilski orehi | | | | |

Kašev orehi | | | | |

Kostanj | | | | |

Kokosov oreh | | | | |

Lešniki | | | | |

Orehi makadamija | | | | |

Orehi pekan | | | | |

Pinjole | | | | |

Pistacije | | | | |

Orehi | | | | |

Drugo | | | | |

(iii)PEČKATO SADJE

Jabolka | | | | |

Hruške | | | | |

Kutine | | | | |

Drugo | | | | |

(iv)KOŠČIČASTO SADJE

Marelice | | | | |

Češnje | | | | |

Breskve (vključno z nektarinami in podobnimi hibridi) | | | | |

Slive | | | | |

Drugo | | | | |

(v)JAGODIČEVJE IN GROZDJE

(a)Namizno in vinsko grozdje

Namizno grozdje | | | | |

Vinsko grozdje | | | | |

(b)Jagode (razen divjih) | | | | |

(c)Rozgasto jagodičje (razen divjega)

Robide | | | | |

Ostrožnice – robide | | | | |

Loganove robide | | | | |

Maline | | | | |

Drugo | | | | |

(d)Druge jagode in jagodičevje (razen divjega)

Borovnice | | | | |

Brusnice | | | | |

Ribez (rdeči, črni in beli) | | | | |

Kosmulje | | | | |

Drugo | | | | |

(e)Divje jagodičevje in divji ribez | | | | |

(vi)MEŠANO SADJE

Avokado | | | | |

Banane | | | | |

Dateljni | | | | |

Smokve | | | | |

Kivi | | | | |

Kumkvat | | | | |

Liči | | | | |

Mango | | | | |

Olive | | | | |

Pasijonka | | | | |

Ananas | | | | |

Granatna jabolka | | | | |

Drugo | | | | |

2.Zelenjava, sveža ali nekuhana, zamrznjena ali posušena | 0,01 | 0,02 | 0,05 | 0,05 |

(i)KORENASTA ALI GOMOLJASTA ZELENJAVA

Rdeča pesa | | | | |

Korenje | | | | |

Zelena | | | | |

Hren | | | | |

Topinambur | | | | |

Pastinak | | | | |

Koren peteršilja | | | | |

Redkev | | | | |

Črni koren (navadni gadnjak) | | | | |

Sladki krompir | | | | |

Koleraba | | | | |

Repa | | | | |

Jam | | | | |

Drugo | | | | |

(ii)ČEBULASTA ZELENJAVA

Česen | | | | |

Čebula | | | | |

Šalotka | | | | |

Spomladanska čebula | | | | |

Drugo | | | | |

(iii)ZELENJAVA – PLODOVKE

(a)Razhudniki

Paradižniki | | | | |

Paprike | | | | |

Jajčevci | | | | |

Drugo | | | | |

(b)Bučnice z užitno lupino

Kumare | | | | |

Kumarice za vlaganje | | | | |

Bučke | | | | |

Drugo | | | | |

(c)Bučnice z neužitno lupino

Melone | | | | |

Buče | | | | |

Lubenice | | | | |

Drugo | | | | |

(d)Sladka koruza | | | | |

(iv)ZELENJAVA – KAPUSNICE

(a)Cvetoče kapusnice

Brokoli | | | | |

Cvetača | | | | |

Drugo | | | | |

(b)Glavnate kapusnice

Brstični ohrovt | | | | |

Glavnato zelje | | | | |

Drugo | | | | |

(c)Listnate kapusnice

Kitajsko zelje | | | | |

Kodrolistni ohrovt | | | | |

Drugo | | | | |

(d)Kolerabica | | | | |

(v)LISTNA ZELENJAVA IN PRESNA ZELIŠČA

(a)Solata in podobno

Kreša | | | | |

Motovilec | | | | |

Solata | | | | |

Endivija (eskariolka) | | | | |

Drugo | | | | |

(b)Špinača in podobno

Špinača | | | | |

Blitva (mangold) | | | | |

Drugo | | | | |

(c)Vodna kreša | | | | |

(d)Radič vitlof | | | | |

(e)Zelišča

Krebuljica | | | | |

Drobnjak | | | | |

Peteršilj | | | | |

Listi zelene | | | | |

Drugo | | | | |

(vi)ZELENJAVA – STROČNICE (presne)

Fižol (stročji) | | | | |

Fžol (brez strokov) | | | | |

Grah (v strokih) | | | | |

Grah (brez strokov) | | | | |

Drugo | | | | |

(vii)STEBELNA ZELENJAVA (presna)

Beluši | | | | |

Kardij | | | | |

Zelena | | | | |

Komarček | | | | |

Artičoka | | | | |

Por | | | | |

Rabarbara | | | | |

Drugo | | | | |

(viii)GOBE

(a)Gojene gobe | | | | |

(b)Divje gobe | | | | |

3.Stročnice | 0,01 | 0,02 | 0,05 | 0,05 |

Fižol | | | | |

Leča | | | | |

Grah | | | | |

Drugo | | | | |

4.Oljnice – seme | 0,01 | | 0,05 | 0,05 |

Laneno seme | | | | |

Arašidi (zemeljski oreški) | | 0,05 | | |

Makovo seme | | | | |

Sezamovo seme | | | | |

Sončnično seme | | | | |

Repično seme | | | | |

Soja | | | | |

Gorčično seme | | | | |

Bombažno seme | | | | |

Drugo | | 0,02 | | |

5.Krompir | 0,01 | 0,02 | 0,05 | 0,05 |

Rani krompir | | | | |

Pozni krompir | | | | |

6.Čaj (listi in stebelca, sušeni, fermentirani ali drugačni, izCamellia sinensis) | 0,05 | 0,05 | 0,1 | 0,1 |

7.Hmelj (posušen), vključno s peletami in nekoncentriranim prahom | 0,05 | 0,05 | 0,1 | 0,1 |

--------------------------------------------------