PRILOGA

KAZALO

1. UVOD 426

1.1 Tehnično področje uporabe 426

1.2 Zemljepisno področje uporabe 426

2. OPREDELITEV PODSISTEMA 426

3. BISTVENE ZAHTEVE 426

4. OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMA 427

4.1 Uvod 427

4.2 Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsisteme 427

4.2.1 Mejne vrednosti hrupa v mirovanju 427

4.2.2 Mejne vrednosti hrupa ob zagonu 428

4.2.3 Mejne vrednosti hrupa pri prehodu 428

4.2.4 Mejne vrednosti notranjega hrupa v vozniški kabini 429

4.3 Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike 429

4.4 Operativni predpisi 430

4.5 Pravila glede vzdrževanja 430

4.6 Poklicne kvalifikacije 430

4.7 Zdravstveni in varnostni pogoji 430

4.8 Evropski register dovoljenih tipov vozil 430

5. KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI 430

6. OCENA SKLADNOSTI IN ES-VERIFIKACIJA 430

6.1 Komponente interoperabilnosti 430

6.2 Podsistem tirnih vozil glede hrupa, ki ga oddajajo tirna vozila 430

6.2.1 Moduli 430

6.2.2 Postopki ES-verifikacije 431

6.2.3 Poenostavljeno ocenjevanje 11 433

7. IZVAJANJE 12 434

7.1 Uporaba te TSI za nove podsisteme 12 434

7.2 Uporaba te TSI za obnovljene in nadgrajene podsisteme 12 434

7.3 Posebni primeri 13 434

7.3.1 Uvod 13 434

7.3.2 Seznam posebnih primerov 13 435

1. UVOD

Tehnične specifikacije za interoperabilnost (v nadaljnjem besedilu: TSI) za vsak podsistem (ali njegov del) običajno določajo optimalno raven harmoniziranih specifikacij, da se zagotovi interoperabilnost železniškega sistema. Zato TSI harmonizirajo le specifikacije v zvezi s parametri, ki so kritični za interoperabilnost (osnovni parametri). Specifikacije TSI morajo izpolnjevati bistvene zahteve iz Priloge III k Direktivi 2008/57/ES.

V skladu z načelom sorazmernosti ta TSI določa optimalno raven harmonizacije v zvezi s specifikacijami za podsistem tirnih vozil iz oddelka 1.1, katerih namen je omejitev emisij hrupa železniškega sistema znotraj Unije.

1.1 Tehnično področje uporabe

Ta TSI se uporablja za vsa tirna vozila v področju uporabe Uredbe (EU) št. 1302/2014 (TSI za lokomotive in potniška tirna vozila) in Uredbe (EU) št. 321/2013 (TSI za tovorne vagone).

1.2 Zemljepisno področje uporabe

Zemljepisno področje uporabe te TSI ustreza področjema uporabe, opredeljenima za zadevna tirna vozila v oddelku 1.2 Uredbe (EU) št. 1302/2014 in oddelku 1.2 Uredbe (EU) št. 321/2013.

2. OPREDELITEV PODSISTEMA

„Enota“ pomeni tirno vozilo, za katerega se uporablja ta TSI, zato se obravnava s postopki za ES-verifikacijo. V poglavju 2 Uredbe (EU) št. 1302/2014 in poglavju 2 Uredbe (EU) št. 321/2013 je opisano, kaj sestavlja enoto.

Zahteve te TSI veljajo za naslednje kategorije tirnih vozil iz oddelka 1.2 v Prilogi I k Direktivi 2008/57/ES:

(a) vlaki z motorji z notranjim zgorevanjem na lastni pogon ali električni vlaki na lastni pogon. Ta kategorija je dodatno opredeljena v poglavju 2 Uredbe (EU) št. 1302/2014 in se v tej TSI imenuje motorni vlaki, EMU (električni motorni vlaki) ali DMU (dizelski motorni vlaki);

(b) vlečne enote z motorji z notranjim zgorevanjem ali električne vlečne enote. Ta kategorija je dodatno opredeljena v poglavju 2 Uredbe (EU) št. 1302/2014 in se v tej TSI imenuje lokomotive. Pogonske enote, ki so del „vlaka z motorji z notranjim zgorevanjem na lastni pogon ali električnega vlaka na lastni pogon“ in vagonov, niso vključene v to kategorijo in spadajo v kategorijo iz točke (a);

(c) potniški vagoni in drugi sorodni vagoni. Ta kategorija je dodatno opredeljena v poglavju 2 Uredbe (EU) št. 1302/2014 in se v tej TSI imenuje potniški vagoni;

(d) tovorni vagoni, vključno z vozili, ki so namenjena za prevoz tovornjakov. Ta kategorija je dodatno opredeljena v poglavju 2 Uredbe (EU) št. 321/2013 in se v tej TSI imenuje vagoni;

(e) mobilna železniška oprema za gradnjo in vzdrževanje infrastrukture. Ta kategorija je dodatno opredeljena v poglavju 2 Uredbe (EU) št. 1302/2014 in zajema stroje na tirih (v tej TSI se imenujejo enote OTM) in vozila za pregledovanje infrastrukture, ki glede na svojo obliko spadajo v kategorije iz točk (a), (b) oziroma (d).

3. BISTVENE ZAHTEVE

Vsi osnovni parametri v tej TSI morajo biti povezani z najmanj eno od bistvenih zahtev iz Priloge III k Direktivi 2008/57/ES. Preglednica 1 prikazuje dodelitve.

Preglednica 1

Osnovni parametri in njihova povezava z bistvenimi zahtevami

Točka Osnovni parameter Bistvene zahteve Varnost Zanesljivost in razpoložljivost Zdravje Varstvo okolja Tehnična združljivost 4.2.1 Mejne vrednosti hrupa v mirovanju 1.4.4 4.2.2 Mejne vrednosti hrupa ob zagonu 1.4.4 4.2.3 Mejne vrednosti hrupa pri prehodu 1.4.4 4.2.4 Mejne vrednosti notranjega hrupa v vozniški kabini 1.4.4

4. OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMA

4.1 Uvod

V tem poglavju je določena optimalna raven harmonizacije v zvezi s specifikacijami na podsistemu tirnih vozil za omejitev emisij hrupa železniškega sistema Unije in za dosego interoperabilnosti.

4.2 Funkcionalne in tehnične specifikacije za podsisteme

Naslednji parametri so opredeljeni kot nujni za interoperabilnost (osnovni parametri):

(a) hrup v mirovanju;

(b) hrup ob zagonu;

(c) hrup pri prehodu;

(d) notranji hrup v vozniški kabini.

V tem oddelku so določene ustrezne funkcionalne in tehnične specifikacije, dodeljene različnim kategorijam tirnih vozil. Kadar so enote opremljene tako z motorji z notranjim izgorevanjem kot z električnim pogonom, se upoštevajo ustrezne mejne vrednosti v okviru vseh običajnih načinov delovanja. Če eden od teh načinov delovanja predvidi sočasno uporabo motorjev z notranjim izgorevanjem in električnega pogona, se uporabi manj omejevalna mejna vrednost. V skladu s členom 5(5) in členom 2(l) Direktive 2008/57/ES se lahko predvidijo posebni primeri. Navedeni so v oddelku 7.3.

Postopki ocenjevanja za zahteve v tem oddelku so opredeljeni v navedenih točkah in podtočkah poglavja 6.

4.2.1 Mejne vrednosti hrupa v mirovanju

Mejne vrednosti za naslednje ravni zvočnega tlaka v okviru običajnih pogojev vozila v zvezi s hrupom v mirovanju, ki so dodeljene kategorijam podsistema tirnih vozil, so določene v preglednici 2:

(a) A-ponderirana ekvivalentna stalna raven zvočnega tlaka enote (LpAeq,T[enota]);

(b) A-ponderirana ekvivalentna stalna raven zvočnega tlaka na najbližjem položaju merjenja i ob upoštevanju glavnega zračnega kompresorja (Li pAeq,T) in

(c) AF-ponderirana raven zvočnega tlaka na najbližjem položaju merjenja i ob upoštevanju impulznega hrupa izpušnega ventila sušilnika zraka (Li pAFmax).

Mejne vrednosti so opredeljene na razdalji 7,5 m od središča proge in 1,2 m nad vrhom tira.

Preglednica 2

Mejne vrednosti hrupa v mirovanju

Kategorija podsistema tirnih vozil LpAeq,T [enota] [dB] Li pAeq,T [dB] Li pAFmax [dB] Električne lokomotive in enote OTM z električno vleko 70 75 85 Dizelske lokomotive in enote OTM z dizelsko vleko 71 78 EMU 65 68 DMU 72 76 Potniški vagoni 64 68 Vagoni 65 n. r. n. r.

Prikaz skladnosti je opisan v točki 6.2.2.1.

4.2.2 Mejne vrednosti hrupa ob zagonu

Mejne vrednosti za AF-ponderirano maksimalno raven zvočnega tlaka (LpAF,max) v zvezi s hrupom ob zagonu, dodeljene kategorijam podsistema tirnih vozil, so določene v preglednici 3. Mejne vrednosti so opredeljene na razdalji 7,5 m od središča proge in 1,2 m nad vrhom tira.

Preglednica 3

Mejne vrednosti hrupa ob zagonu

Kategorija podsistema tirnih vozil LpAF,max [dB] Električne lokomotive s skupno vlečno močjo P < 4 500 kW 81 Električne lokomotive s skupno vlečno močjo P ≥ 4 500 kW Enote OTM z električno vleko 84 Dizelske lokomotive P < 2 000 kW na izhodni gredi motorja 85 Dizelske lokomotive P ≥ 2 000 kW na izhodni gredi motorja Enote OTM z dizelskim vlečenjem 87 EMU z največjo hitrostjo vmax < 250 km/h 80 EMU z največjo hitrostjo vmax ≥ 250 km/h 83 DMU P < 560 kW/motor na izhodni gredi motorja 82 DMU P ≥ 560 kW/motor na izhodni gredi motorja 83

Prikaz skladnosti je opisan v točki 6.2.2.2.

4.2.3 Mejne vrednosti hrupa pri prehodu

Mejne vrednosti za A-ponderirano ekvivalentno stalno raven zvočnega tlaka pri hitrosti 80 km/h (LpAeq,Tp,(80 km/h)) in, če je ustrezno, 250 km/h (LpAeq,Tp,(250 km/h)) v zvezi s hrupom pri prehodu, dodeljene kategorijam podsistema tirnih vozil, so določene v preglednici 4. Mejne vrednosti so opredeljene na razdalji 7,5 m od središča proge in 1,2 m nad vrhom tira.

Meritve pri hitrosti 250 km/h ali več se prav tako izvedejo pri „dodatnem položaju merjenja“ z višino 3,5 m nad vrhom tira v skladu s poglavjem 6 standarda EN ISO 3095:2013, ocenijo pa se glede na veljavne mejne vrednosti v preglednici 4.

Preglednica 4

Mejne vrednosti hrupa pri prehodu

Kategorija podsistema tirnih vozil LpAeq,Tp (80 km/h) [dB] LpAeq,Tp (250 km/h) [dB] Električne lokomotive in enote OTM z električno vleko 84 99 Dizelske lokomotive in enote OTM z dizelsko vleko 85 n. r. EMU 80 95 DMU 81 96 Potniški vagoni 79 n. r. Vagoni (normalizirani na število osi na dolžino APL = 0,225) (*1) 83 n. r.

Prikaz skladnosti je opisan v točki 6.2.2.3.

4.2.4 Mejne vrednosti notranjega hrupa v voznikovi kabini

Mejne vrednosti za A-ponderirano ekvivalentno stalno raven zvočnega tlaka (LpAeq,T) v zvezi s hrupom znotraj vozniške kabine električnih in dizelskih lokomotiv, enot OTM, EMU, DMU in potniških vagonov, opremljenih s kabino, so določene v preglednici 5. Mejne vrednosti so opredeljene v bližini voznikovega ušesa.

Preglednica 5

Mejne vrednosti notranjega hrupa v vozniški kabini

Hrup v vozniški kabini LpAeq,T [dB] V mirovanju z opozarjanjem z zvočnimi signali 95 Pri največji hitrosti vmax, če je vmax < 250 km/h 78 Pri največji hitrosti vmax, če je 250 km/h ≤ vmax < 350 km/h 80

Prikaz skladnosti je opisan v točki 6.2.2.4.

4.3 Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike

Ta TSI ima naslednja vmesnika s podsistemom tirnih vozil:

vmesnik s podsistemi točk (a), (b), (c) in (e) poglavja 2 (obravnavano v Uredbi (EU) št. 1302/2014) v zvezi s:

— hrupom v mirovanju,

— hrupom ob zagonu (ne velja za potniške vagone),

— hrupom pri prehodu,

— notranjim hrupom v vozniški kabini, kjer je primerno;

vmesnik s podsistemi točke (d) poglavja 2 (obravnavano v Uredbi (EU) št. 321/2013) v zvezi s:

— hrupom pri prehodu,

— hrupom v mirovanju.

4.4 Operativni predpisi

Zahteve v zvezi z operativnimi predpisi o podsistemu tirnih vozil so opredeljene v oddelku 4.4 Uredbe (EU) št. 1302/2014 in oddelku 4.4 Uredbe (EU) št. 321/2013.

4.5 Pravila glede vzdrževanja

Zahteve v zvezi s predpisi o vzdrževanju za podsistem tirnih vozil so opredeljene v oddelku 4.5 Uredbe (EU) št. 1302/2014 in oddelku 4.5 Uredbe (EU) št. 321/2013.

4.6 Poklicne kvalifikacije

Ni relevantno.

4.7 Zdravstveni in varnostni pogoji

Glej člen 6 te uredbe.

4.8 Evropski register dovoljenih tipov vozil

Podatki o tirnih vozilih, ki jih je treba vpisati v evropski register dovoljenih tipov vozil (ERATV), so določeni v Sklepu 2011/665/EU.

5. KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI

V tej TSI ni določena nobena komponenta interoperabilnosti.

6. OCENA SKLADNOSTI IN ES-VERIFIKACIJA

6.1 Komponente interoperabilnosti

Ni relevantno.

6.2 Podsistem tirnih vozil glede hrupa, ki ga oddajajo tirna vozila

6.2.1 Moduli

ES-verifikacija se izvede v skladu z moduli, opisanimi v preglednici 6.

Preglednica 6

Moduli za ES-verifikacijo podsistemov

SB ES-pregled tipa SD ES-verifikacija na podlagi sistema vodenja kakovosti proizvodnje SF ES-verifikacija na podlagi preverjanja proizvoda SH1 ES-verifikacija na podlagi celovitega sistema vodenja kakovosti in pregleda konstruiranja

Ti moduli so podrobno opredeljeni v Sklepu 2010/713/EU.

6.2.2 Postopki ES-verifikacije

Vlagatelj izbere enega od naslednjih postopkov ocenjevanja, sestavljenih iz enega ali več modulov za ES-verifikacijo podsistema:

— (SB+SD),

— (SB+SF),

— (SH1).

V okviru uporabe izbranega modula ali kombinacije modulov se podsistem oceni glede na zahteve, navedene v oddelku 4.2. Če je potrebno, so v točkah v nadaljevanju navedene dodatne zahteve za oceno.

6.2.2.1 Hrup v mirovanju

Prikaz skladnosti z mejnimi vrednostmi hrupa v mirovanju, kot so določene v točki 4.2.1, se izvede v skladu z oddelki 5.1, 5.2, 5.3, 5.4, 5.5 (brez točke 5.5.2) in 5.7 ter točko 5.8.1 standarda EN ISO 3095:2013.

Za oceno hrupa glavnega zračnega kompresorja na najbližjem položaju merjenja i se uporabi kazalnik Li pAeq,T, pri čemer je T reprezentativen za en obratovalni cikel, kot je opredeljen v oddelku 5.7 standarda EN ISO 3095:2013. Za to se uporabljajo le sistemi vlaka, pri katerih se zahteva, da zračni kompresor deluje v običajnih pogojih obratovanja. Sistemi vlaka, ki niso potrebni za delovanje kompresorja, se lahko izklopijo, da se prepreči njihovo prispevanje k meritvam hrupa. Prikaz skladnosti z mejnimi vrednostmi se izvede v pogojih, ki so potrebni zgolj za delovanje glavnega zračnega kompresorja pri najnižjem številu vrtljajev.

Za oceno virov impulznega hrupa na najbližjem položaju merjenja i se uporabi kazalnik Li pAFmax. Ustrezni vir hrupa je izpuh iz ventilov sušilnika zraka.

6.2.2.2 Hrup ob zagonu

Prikaz skladnosti z mejnimi vrednostmi hrupa ob zagonu, kot so določene v točki 4.2.2, se izvede v skladu s poglavjem 7 (brez točke 7.5.1.2) standarda EN ISO 3095:2013. Uporabi se metoda mejne vrednosti, ki se nanaša na oddelek 7.5 standarda EN ISO 3095:2013. V nasprotju s točko 7.5.3 standarda EN ISO 3095:2013 vlak pospeši iz mirovanja do 30 km/h in nato ohrani hitrost.

Poleg tega se hrup izmeri na razdalji 7,5 m od središča proge in višini 1,2 m nad vrhom tira. Uporabita se „metoda povprečne vrednosti“ in „metoda mejne vrednosti“ v skladu z oddelkom 7.6 oziroma 7.5 standarda EN ISO 3095:2013, vlak pa pospeši iz mirovanja do 40 km/h in nato ohrani hitrost. Izmerjene vrednosti se ne ocenijo glede na nobeno mejno vrednost ter se zabeležijo v tehnični dokumentaciji in sporočijo Agenciji.

Za enote OTM se postopek zagona izvede brez dodatne obremenitve priklopnikov.

6.2.2.3 Hrup pri prehodu

Prikaz skladnosti z mejnimi vrednostmi hrupa pri prehodu, kot so določene v točki 4.2.3, se izvede v skladu s točkama 6.2.2.3.1 in 6.2.2.3.2.

6.2.2.3.1. Pogoji preskusne proge

Preskusi se izvedejo na referenčni tirnici, določeni v oddelku 6.2 standarda EN ISO 3095:2013.

Vendar je dovoljeno izvesti preskus na tirnici, ki ni v skladu s pogoji referenčne tirnice v smislu ravni zvočne hrapavosti tirov in stopenj upadanja na tirnici, če ravni hrupa, izmerjene v skladu s točko 6.2.2.3.2, ne presegajo mejnih vrednosti iz točke 4.2.3.

Zvočna hrapavost tirov in stopnje upadanja na preskusni progi se določijo v vsakem primeru. Če proga, na kateri se izvajajo preskusi, izpolnjuje pogoje referenčne tirnice, se izmerjene ravni hrupa označijo kot „primerljive“, sicer pa se označijo kot „neprimerljive“. V tehnično dokumentacijo se zapiše, ali so izmerjene ravni hrupa „primerljive“ ali „neprimerljive“.

Izmerjene vrednosti zvočne hrapavosti tirov preskusne proge ostanejo veljavne v obdobju, ki se začne tri mesece pred to meritvijo in konča tri mesece po njej, če se v tem času na progi niso izvajala nobena vzdrževalna dela, ki bi vplivala na zvočno hrapavost tirov.

Izmerjene vrednosti stopnje upadanja na preskusni progi ostanejo veljavne v obdobju, ki se začne eno leto pred to meritvijo in konča eno leto po njej, če se v tem času na progi niso izvajala nobena vzdrževalna dela, ki bi vplivala na stopnje upadanja na tirnici.

V tehnični dokumentaciji se navede potrditev, da so podatki o progi v zvezi z meritvami hrupa pri prehodu te vrste bili veljavni med dnevi preskušanja, npr. z navedbo datuma zadnjih vzdrževalnih del, ki bi vplivala na hrup.

Poleg tega je dovoljeno izvesti poskuse pri hitrostih 250 km/h ali več na tirih na togi podlagi. V tem primeru so mejne vrednosti 2 dB višje od tistih v točki 4.2.3.

6.2.2.3.2. Postopek

Preskusi se izvedejo v skladu z določbami v oddelkih 6.1, 6.3, 6.4, 6.5, 6.6 in 6.7 (brez točke 6.7.2) standarda EN ISO 3095:2013. Vsaka primerjava glede na mejne vrednosti se izvede z rezultati, zaokroženimi na najbližji celi decibel. Vsaka normalizacija se izvede pred zaokrožitvijo. Podrobni postopek ocenjevanja je določen v točkah 6.2.2.3.2.1, 6.2.2.3.2.2 in 6.2.2.3.2.3.

6.2.2.3.2.1 EMU, DMU, lokomotive in potniški vagoni

Za EMU, DMU, lokomotive in potniške vagone se razlikujejo trije razredi največje delovne hitrosti:

1. če je največja delovna hitrost enote 80 km/h ali manj, se hrup pri prehodu izmeri pri največji hitrosti vmax enote. Ta vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3;

2. če je največja delovna hitrost vmax enote večja od 80 km/h in manjša od 250 km/h, se hrup pri prehodu izmeri pri 80 km/h in pri največji hitrosti enote. Obe izmerjeni vrednosti hrupa pri prehodu LpAeq,Tp(vtest) se normalizirata na referenčno hitrost 80 km/h LpAeq,Tp(80 km/h) z uporabo formule (1). Normalizirana vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3. Formula (1): LpAeq,Tp(80 km/h) = LpAeq,Tp(vtest) – 30*log (vtest/80 km/h) Vtest = dejanska hitrost med meritvijo;

3. če je največja delovna hitrost vmax enote 250 km/h ali več, se hrup pri prehodu izmeri pri 80 km/h in pri največji hitrosti enote z zgornjo mejno vrednostjo preskusne hitrosti 320 km/h. Izmerjena vrednost hrupa pri prehodu LpAeq,Tp(vtest) pri hitrosti 80 km/h se normalizira na referenčno hitrost 80 km/h LpAeq,Tp(80 km/h) z uporabo formule (1). Normalizirana vrednost ne preseže mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3. Izmerjena vrednost hrupa pri prehodu pri največji hitrosti LpAeq,Tp(vtest) se normalizira na referenčno hitrost 250 km/h LpAeq,Tp(250 km/h) z uporabo formule (2). Normalizirana vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(250 km/h), določene v točki 4.2.3. Formula (2): LpAeq,Tp(250 km/h) = LpAeq,Tp(vtest) – 50*log(vtest/250 km/h) Vtest = dejanska hitrost med meritvijo

6.2.2.3.2.2. Vagoni

Za vagone se razlikujeta dva razreda največje delovne hitrosti:

1. če je največja delovna hitrost vmax enote 80 km/h ali manj, se hrup pri prehodu izmeri pri največji hitrosti enote. Izmerjena vrednost hrupa pri prehodu LpAeq,Tp(vtest) se normalizira na referenčno število osi na dolžino enote 0,225 m-1 LpAeq,Tp(APLref) z uporabo formule (3). Ta vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3. Formula (3): LpAeq,Tp (APLref) = LpAeq,Tp(vtest) – 10*log(APLwag/0,225 m-1) APLwag = število osi, deljeno z dolžino prek odbojnikov [m-1] Vtest = dejanska hitrost med meritvijo;

2. če je največja delovna hitrost vmax enote večja od 80 km/h, se hrup pri prehodu izmeri pri 80 km/h in pri največji hitrosti enote. Obe izmerjeni vrednosti hrupa pri prehodu LpAeq,Tp(vtest) se normalizirata na referenčno hitrost 80 km/h in na referenčno število osi na dolžino enote 0,225 m-1 LpAeq,Tp(APL ref, 80 km/h) z uporabo formule (4). Normalizirana vrednost ne presega mejne vrednosti LpAeq,Tp(80 km/h), določene v točki 4.2.3. Formula (4): LpAeq,Tp(APLref, 80 km/h) = LpAeq,Tp(vtest) – 10*log(APLwag/0,225 m-1) – 30*log(vtest/80 km/h) APLwag = število osi, deljeno z dolžino prek odbojnikov [m-1] Vtest = dejanska hitrost med meritvijo

6.2.2.3.2.3. Enote OTM

Za enote OTM se uporablja postopek ocenjevanja iz točke 6.2.2.3.2.1. Postopek merjenja se izvede brez dodatne obremenitve priklopnikov.

Šteje se, da so enote OTM skladne z zahtevami ravni hrupa pri prehodu iz točke 4.2.3 brez merjenja, kadar:

— se zavirajo samo s kompozitnimi zavornimi bloki ali kolutnimi zavorami in

— so opremljene s sestavljenimi čistilniki, če so pritrjene blokade čistilnika.

6.2.2.4 Notranji hrup v vozniški kabini

Prikaz skladnosti z mejnimi vrednostmi notranjega hrupa v vozniški kabini, kot so določene v točki 4.2.4, se izvede v skladu s standardom EN 15892:2011. Za enote OTM se postopek merjenja izvede brez dodatne obremenitve priklopnikov.

6.2.3 Poenostavljeno ocenjevanje

Namesto preskusnih postopkov iz točke 6.2.2 je dovoljena nadomestitev nekaterih ali vseh preskusov s poenostavljenim ocenjevanjem. Pri poenostavljenem ocenjevanju se zvočno primerja ocenjevana vrsta z obstoječo vrsto (v nadaljnjem besedilu se imenuje referenčna vrsta) z dokumentiranimi značilnostmi hrupa.

Poenostavljeno ocenjevanje se lahko samostojno uporabi za vsakega od veljavnih osnovnih parametrov „hrup v mirovanju“, „hrup ob zagonu“, „hrup pri prehodu“ in „notranji hrup v vozniški kabini“ ter sestoji iz zagotavljanja dokazov, da zaradi učinkov razlik ocenjevane enote niso presežene mejne vrednosti iz oddelka 4.2.

Za enote, ocenjevane s poenostavljenim ocenjevanjem, mora dokaz o skladnosti vsebovati podroben opis sprememb, relevantnih za hrup, v primerjavi z referenčnim tipom. Na podlagi tega opisa se izvede poenostavljeno ocenjevanje. Ocenjene vrednosti hrupa vključujejo negotovosti uporabljene metode ocenjevanja. Poenostavljeno ocenjevanje je lahko izračun in/ali poenostavljeno merjenje.

Enota, certificirana na podlagi metode poenostavljenega ocenjevanja, se ne uporabi kot referenčna enota za nadaljnje ocenjevanje.

Če se poenostavljeno ocenjevanje uporabi za hrup pri prehodu, je referenčna vrsta v skladu z najmanj enim od naslednjih načinov:

— v skladu s poglavjem 4, rezultati pri hrupu pri prehodu pa so ocenjeni kot „primerljivi“,

— v skladu s poglavjem 4 Sklepa 2011/229/EU, rezultati pri hrupu pri prehodu pa so ocenjeni kot „primerljivi“,

— v skladu s poglavjem 4 Odločbe 2006/66/ES,

— v skladu s poglavjem 4 Odločbe 2008/232/ES.

Če so parametri vagona v primerjavi z referenčno vrsto še znotraj dovoljenega obsega iz preglednice 7, se brez nadaljnjega preverjanja šteje, da je enota skladna z mejnimi vrednostmi hrupa pri prehodu, določenimi v točki 4.2.3.

Preglednica 7

Dovoljeno odstopanje vagonov za izvzetje iz preverjanja

Parameter Dovoljeno odstopanje (v primerjavi z referenčno enoto) Največja hitrost enote Katera koli hitrost do največ 160 km/h. Vrsta kolesa Le če je enako ali manj hrupno (akustična značilnost v skladu s Prilogo E standarda EN 13979-1:2011). Tara masa Le v razponu +20 %/–5 %. Zavorni blok Le če odstopanje ne povzroči večjih emisij hrupa.

7. IZVAJANJE

7.1 Uporaba te TSI za nove podsisteme

Glej člen 8 te uredbe.

7.2 Uporaba te TSI za obnovljene in nadgrajene podsisteme

Če država članica meni, da je v skladu s členom 20(1) Direktive 2008/57/ES potrebna nova odobritev začetka obratovanja, vlagatelj prikaže, da so ravni hrupa obnovljenih ali nadgrajenih enot nižje od omejitev, določenih v TSI, ki se je uporabljala, ko je bila zadevna enota prvič odobrena. Če v času prve odobritve ni obstajala nobena TSI, se prikaže, da ravni hrupa obnovljenih ali nadgrajenih enot niso povečane ali da so nižje od omejitev iz Odločbe 2006/66/ES ali Odločbe 2002/735/ES.

Prikaz se omeji na osnovne parametre, na katere je vplivala obnovitev/nadgradnja.

Če se uporabi poenostavljeno ocenjevanje, lahko izvirna enota predstavlja referenčno enoto v skladu z določbami iz točke 6.2.3.

Zaradi zamenjave celotne enote ali vozil(-a) znotraj enote (npr. zamenjava zaradi resne poškodbe) ni potrebna ocena skladnosti s to TSI, če so enota ali vozila identična tistim, ki jih zamenjujejo.

Če se vagon med obnovo ali nadgradnjo opremlja s kompozitnimi zavornimi bloki in se ocenjevanemu vagonu ne dodajo nobeni viri hrupa, se brez nadaljnjega preskušanja predvideva, da so zahteve iz točke 4.2.3 izpolnjene.

7.3. Posebni primeri

7.3.1 Uvod

Posebni primeri, ki so navedeni v točki 7.3.2, so razvrščeni kot:

(a) primeri „P“: „trajni“ primeri;

(b) primeri „T“: „začasni“ primeri.

7.3.2 Seznam posebnih primerov

7.3.2.1 Splošni posebni primer

Posebni primer za Estonijo, Finsko, Latvijo in Litvo

(„P“) Uporaba nacionalnih tehničnih predpisov namesto zahtev iz te TSI je dovoljena za enote tretjih držav s kolesnimi dvojicami s tirno širino 1 520 mm.

7.3.2.2 Mejne vrednosti hrupa v mirovanju (točka 4.2.1)

(a) Posebni primer za Finsko („T“) Za potniške vagone in vagone, opremljene z dizelskim generatorjem za oskrbo z električno energijo, ki presega 100 kW, in predvidene za obratovanje le na železniškem omrežju Finske, se lahko mejna vrednost za hrup v mirovanju LpAeq,T [enota] v preglednici 2 dvigne na 72 dB. Sklep 2011/229/EU se lahko še naprej uporablja za tovorne vagone, namenjene uporabi samo na finskem ozemlju, in dokler se ne najde ustrezna tehnična rešitev za severne zimske razmere, vendar v nobenem primeru ne dlje kot do 31. decembra 2017. To ne preprečuje obratovanja tovornih vagonov iz drugih držav članic na finskem omrežju.

(b) Posebni primer za Združeno kraljestvo v zvezi z Veliko Britanijo („P“) Za DMU, predvidene za obratovanje le na železniškem omrežju Velike Britanije, se lahko mejna vrednost hrupa v mirovanju LpAeq,T [enota] v preglednici 2 dvigne na 77 dB. Ta posebni primer ne velja za DMU, predvidene za obratovanje le na železniškem omrežju za visoke hitrosti 1.

(c) Posebni primer za Združeno kraljestvo v zvezi z Veliko Britanijo („T“) Za enote, predvidene za obratovanje le na železniškem omrežju Velike Britanije, ne veljajo mejne vrednosti Li pAeq,T v preglednici 2 ob upoštevanju glavnega zračnega kompresorja. Izmerjene vrednosti se predložijo nacionalnemu varnostnemu organu Združenega kraljestva. Ta posebni primer ne velja za enote, predvidene za obratovanje le na železniškem omrežju za visoke hitrosti 1.

7.3.2.3 Mejne vrednosti hrupa ob zagonu (točka 4.2.2)

(a) Posebni primer za Švedsko („T“) Za lokomotive s skupno vlečno močjo več kot 6 000 kW in največjo osno obremenitvijo, ki je večja od 25 ton, se lahko mejne vrednosti hrupa ob zagonu LpAF,max v preglednici 3 dvignejo do največ 89 dB.

(b) Posebni primer za Združeno kraljestvo v zvezi z Veliko Britanijo („P“) Za enote, določene v preglednici 8 in predvidene za obratovanje le na železniškem omrežju Velike Britanije, se lahko mejna vrednost za hrup ob zagonu LpAF,max v preglednici 3 dvigne do vrednosti v preglednici 8. Preglednica 8 Mejne vrednosti hrupa ob zagonu glede posebnega primera Združenega kraljestva v zvezi z Veliko Britanijo Kategorija podsistema tirnih vozil LpAF,max [dB] Električne lokomotive s skupno vlečno močjo P < 4 500 kW 83 Dizelske lokomotive P < 2 000 kW na izhodni gredi motorja 89 DMU 85 Ta posebni primer ne velja za enote, predvidene za obratovanje le na železniškem omrežju za visoke hitrosti 1.

7.3.2.4 Mejne vrednosti hrupa pri prehodu (točka 4.2.3)

(a) Posebni primer za Švedsko („T“) Za lokomotive s skupno vlečno močjo več kot 6 000 kW in največjo osno obremenitvijo, ki je večja od 25 ton, se lahko mejne vrednosti hrupa pri prehodu LpAeq,Tp (80 km/h) v preglednici 4 dvignejo do največ 85 dB.

(*1) APL: število osi, deljeno z dolžino prek odbojnikov [m-1].