SL Uradni list Evropske unije L 272/33

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1778

z dne 6. oktobra 2016

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), in zlasti člena 7(4) Uredbe,

po posvetu z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Začetek

(1) Združenje evropskih jeklarjev („Eurofer“ ali „pritožnik“) je 4. januarja 2016 vložilo pritožbo v imenu proizvajalcev, ki prtedstavljajo več kot 90 % celotne proizvodnje nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave.

(2) Po tej pritožbi je Evropska komisija („Komisija“) 13. februarja 2016 na podlagi člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (2) („osnovna uredba“) začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) v Unijo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (3) („obvestilo o začetku“).

(3) Zatem je Komisija začela tudi naslednji preiskavi: (a) dne 13. maja 2016 (4) protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom enakega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske; (b) dne 7. julija 2016 (5) protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom enakega izdelka s poreklom iz Brazilije, Irana, Rusije, Srbije in Ukrajine.

1.2 Registracija

(4) Pritožnik je 5. aprila 2016 vložil zahtevek za registracijo uvoza zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske. Dne 2. junija 2016 je posodobil zahtevek s posredovanjem novejših finančnih podatkov, vendar ga je 11. avgusta 2016 umaknil.

1.3 Zainteresirane strani

(5) Komisija je v obvestilu o začetku povabila zainteresirane strani, naj se javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je izrecno obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, kitajske oblasti, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce in združenja, za katere je znano, da jih zadeva začetek tega postopka, in jih povabila k sodelovanju.

(6) Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

1.4 Vzorčenje

(7) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izvedla vzorčenje zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.4.1 Vzorčenje proizvajalcev Unije

(8) Komisija je v obvestilu o začetku sporočila, da bo zaradi velikega števila proizvajalcev Unije izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je nato izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje ter obenem zagotovila geografsko razpršenost. O tem je obvestila začasno izbrane družbe in pritožnika. Komisija je zainteresirane strani povabila, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z začasnim vzorcem.

(9) En začasno izbrani proizvajalec Unije je Komisijo obvestil, da ne bo mogel sodelovati. Poleg tega sta italijansko železarsko in jeklarsko združenje (Federacciai) in Eurofer podala pripombo, da v začasnem vzorcu ni zastopana južna Evropa. Komisija je, da bi zagotovila boljšo geografsko razpršenost, nadomestila proizvajalca Unije, ki se je odločil, da ne bo sodeloval, s proizvajalcem Unije iz južne Evrope.

(10) Tako je nastal končni vzorec, sestavljen iz petih proizvajalcev Unije iz petih držav članic, ki predstavlja več kot 45 % proizvodnje Unije.

1.4.2 Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

(11) Komisija je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku, da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec.

(12) Zahtevane informacije so posredovali štirje uvozniki. Vzorčenje tako ni bilo potrebno in vsem štirim so poslali vprašalnike za uvoznike.

(13) Čeprav je Komisija vzpostavila stik z njimi, da bi pridobila ustrezne informacije, nobeden od nepovezanih uvoznikov ni v celoti odgovoril na vprašalnik za namene te preiskave.

1.4.3 Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

(14) Da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je Komisija vse proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli preostale proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali vzpostavi stik z njimi.

(15) Zahtevane informacije je predložilo trinajst skupin proizvajalcev izvoznikov v LRK in ti so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je predlagala vzorec treh skupin družb na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Vse zadevne znane proizvajalce izvoznike in oblasti LRK je pozvala, naj podajo svoje pripombe v zvezi s predlaganim vzorcem.

(16) Eden od proizvajalcev izvoznikov, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited („Tiangong Tools“), je zahteval, da se vključi v vzorec, ker v nasprotju z izbranimi proizvajalci izvoznikov proizvaja orodno jeklo in hitrorezno jeklo. Njegova utemeljitev je bila, da bi moral biti vzorec bolj reprezentativen in vključevati tudi njega, če njegov izdelek velja za zadevni izdelek.

(17) Ta zahteva je bila zavrnjena. Tiangong Tools je v Unijo izvažal le manjše količine zadevne vrste izdelka. Če bi v vzorec vključili tega proizvajalca izvoznika, vzorec ne bi postal bolj reprezentativen. Komisija je dodatno analizirala vprašanje reprezentativnosti z vidika obsega proizvodnje.

(18) Skladno s tem je sklenila, da ohrani predlagani vzorec treh skupin proizvajalcev izvoznikov. V vzorec vključeni proizvajalci izvozniki predstavljajo 57 % celotnega uvoza zadevnega izdelka iz LRK v Unijo in 58 % celotnega uvoza zadevnega izdelka kitajskih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo.

1.5 Individualna preiskava

(19) Samo en proizvajalec izvoznik, Tiangong Tools, je zahteval individualno preiskavo na podlagi člena 17(3) osnovne uredbe in v ta namen predložil odgovor na vprašalnik. Komisija je predhodno sprejela ta zahtevek in na kraju samem preverila predložene informacije.

(20) Toda v preiskavi je bilo ugotovljeno, da ta družba proizvaja in izvaža v Unijo samo orodno jeklo in hitrorezno jeklo. Glede na začasno odločitev Komisije, kot je obrazloženo v nadaljevanju v uvodnih izjavah od (29) do (35), da orodno jeklo in hitrorezno jeklo izključi iz te preiskave, se za družbo Tiangong Tools ni določila začasna stopnja dampinga. Vendar če bi Komisija v sklepni fazi spremenila svojo odločitev v zvezi z obsegom izdelkov, bi znova obravnavala zahtevek tega proizvajalca izvoznika v zvezi z individualno preiskavo.

1.6 Odgovori na vprašalnik

(21) Komisija je vprašalnike poslala vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, določenih v obvestilu o začetku. Odgovore na vprašalnik so poslali Eurofer, pet proizvajalcev Unije in njihovi povezani storitveni centri za jeklo, en uporabnik, tri skupine proizvajalcev izvoznikov v LRK in en proizvajalec v primerljivi državi.

1.7 Preveritveni obiski

(22) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno določitev dampinga, posledične grožnje škode in interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb/združenja: združenje proizvajalcev Unije: — Eurofer, Bruselj, Belgija; proizvajalci Unije: — ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Nemčija, — Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Nizozemska, — Tata Steel UK Limited, Port Talbot, South Wales, Združeno kraljestvo, — ArcelorMittal France S.A., Francija, ki ima v lasti naslednje podrejene družbe: — ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Francija, — ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Francija, — ArcelorMittal España SA, Gozón, Španija; uporabnik: — Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italija; proizvajalci izvozniki v LRK in povezani trgovci: — Benxi Iron & Steel Group: — Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, Liaoning Province, LRK, — Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hongkong, — Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.: — Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, LRK, — Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, LRK, — Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, LRK, — Shagang South-Asia Trading Co., Hongkong, — Xinsha International PTE. Ltd., Singapur — Hebei Iron and Steel Group (HBIS): — Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan City, Hebei Province, LRK, — Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan City, Hebei Province, LRK, — Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch, Chengde City, Hebei Province, LRK, — Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handan City, Hebei Province, LRK, — Hebei Iron and Steel (Singapur) PTE Ltd, Handan City, Hebei Province, LRK, — Hebei Iron and Steel (Hongkong) International Trade Co Ltd, Handan City, Hebei Province, LRK, — Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handan City and Chengde City, Hebei Province, LRK, — Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshan City, Hebei Province, LRK, — Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tangshan City, Hebei Province, LRK, — Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde City, Hebei Province, LRK, — Duferco SA, Lugano, Švica, — Jiangsu Tiangong Tools Company Limited: — Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Danyang City, Jiangsu Province, LRK; povezana uvoznika v Uniji: — Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Düsseldorf, Nemčija, — Duferco Commerciale, SPA, Genova, Italija; proizvajalec v primerljivi državi: — ArcelorMittal USA, Chicago, ZDA.

1.8 Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

(23) Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 („obdobje preiskave“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1 Zadevni izdelek

(24) Zadevni izdelek so nekateri ploščato valjani izdelki iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, v kolobarjih ali ne (vključno z „razrezanimi izdelki“ in „ozkimi trakovi“), vroče valjani, brez nadaljnje obdelave, neplatirani, neprevlečeni in neprekriti. Zadevni izdelek ne zajema: — izdelkov iz nerjavnega jekla in zrnato usmerjenih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine, — izdelkov iz orodnega jekla in hitroreznega jekla (6), — izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnega vzorca, debeline več kot 10 mm in širine 600 mm ali več, ter — izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnih vzorcev, debeline 4,75 mm ali več, toda največ 10 mm, in širine 2 050 mm ali več. Zadevni izdelek s poreklom iz LRK je trenutno uvrščen pod oznake KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 in 7226 91 99.

(25) Vroče valjani ploščati jekleni izdelki se proizvajajo z vročim valjanjem; gre za postopek oblikovanja kovin, pri katerem se vroča kovina vstavi med par ali več parov vročih valjev, da se stanjša in se njena debelina poenoti, pri čemer temperatura kovine presega njeno temperaturo rekristalizacije. Dostavijo se lahko v različnih oblikah: v kolobarjih (naoljeni ali nenaoljeni, luženi ali neluženi), razrezani (v ploščah) ali v ozkih trakovih.

(26) Vroče valjani ploščati jekleni izdelki se uporabljajo v glavnem za dva namena. Prvič, so osnovni material za proizvodnjo raznih jeklenih izdelkov z dodano vrednostjo na koncu proizvodne verige, ki se začne s hladno valjanimi (7) ploščatimi in prevlečenimi jeklenimi izdelki. Drugič, uporabljajo se kot surovina v industriji, ki jo končni uporabniki kupujejo za različne uporabe, vključno z gradnjo (proizvodnja jeklenih cevi), ladjedelništvom, plinskimi rezervoarji, avtomobili, tlačnimi posodami in cevovodi za oskrbo z energijo.

2.2 Podobni izdelek

(27) V preiskavi je bilo ugotovljeno, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizične lastnosti in so namenjeni enakim osnovnim uporabam: (a) zadevni izdelek; (b) izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v LRK in ZDA; (c) izdelek, ki ga v Uniji proizvajajo in prodajajo proizvajalci Unije.

(28) Komisija je v tej fazi sklenila, da so ti izdelki podobni izdelkom v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3 Trditve glede obsega izdelka

(29) Prvič, en proizvajalec izvoznik (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) in en uvoznik, povezan z drugim kitajskim proizvajalcem izvoznikom (Duferco S.A.), sta zahtevala, da se nekatere vrste vroče valjanih ploščatih jeklenih izdelkov, ki so v panogi znani kot orodno jeklo in hitrorezno jeklo, izključi iz obsega izdelka. Trdila sta, da imata orodno jeklo in hitrorezno jeklo precej drugačne lastnosti, cene, specifikacije in vrste uporabe.

(30) Zaslišanje s tem kitajskim proizvajalcem izvoznikom je pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih potekalo 21. aprila 2016. Dne 22. junija 2016 je sledilo še zaslišanje z uvoznikom o zahtevku za izključitev izdelka.

(31) Pritožnik je menil, da te trditve niso utemeljene in da obstaja tveganje izogibanja ukrepom, če bi Komisija te trditve sprejela.

(32) Komisija je ugotovila, da res obstajajo velike fizikalne in kemične razlike med drugimi vrstami zadevnega izdelka, ki ni orodno jeklo in hitrorezno jeklo, ter orodnim jeklom in hitroreznim jeklom. Neločljiv sestavni del orodnega jekla in hitroreznega jekla je več kemičnih elementov (8), ki jih v zadevnem izdelku ni.

(33) Razlike so tudi v proizvodnem procesu, različne so vrste rabe, poleg tega so tudi velike razlike v ceni orodnega jekla in hitroreznega jekla ter drugih vrst zadevnega izdelka. Na primer, orodno jeklo in hitrorezno jeklo se v nasprotju z drugimi vrstami zadevnega izdelka uporabljata za obdelovanje, strojno obdelavo, ekstrudiranje, rezanje, odtiskovanje in luknjanje drugih materialov, kar ni običajna raba drugih vrst zadevnega izdelka. Poleg tega proizvodnja orodnega jekla poteka po drugem proizvodnem postopku, pri čemer se njegove specifične lastnosti dosežejo v vseh fazah proizvodnega postopka. Zaradi te razlike v proizvodnji je proizvodni postopek za orodno jeklo in hitrorezno jeklo stroškovno intenzivnejši, kar deloma pojasni tudi razliko v prodajni ceni v primerjavi z drugimi vrstami zadevnega izdelka.

(34) Uvoz orodnega jekla in hitroreznega jekla po obsegu zajema približno 1,25 % celotnega kitajskega uvoza v letu 2015. Orodno jeklo in hitrorezno jeklo sta uvrščena tudi pod druge specifične oznake KN.

(35) Zato je Komisija začasno izključila orodno jeklo in hitrorezno jeklo ter obenem opozorila nacionalne carinske organe na morebitno tveganje izogibanja ukrepom.

(36) Drugič, 5. avgusta 2016 je italijanski uporabnik, Marcegaglia Carbon Steel Spa, zahteval, da bi morali iz obsega izdelkov izključiti naslednje vrste zadevnega izdelka: vrste jekla IF (jeklo brez intersticijsko raztopljenih elementov), vrste dualnega jekla, vrste mnogoogljičnega jekla in vrste jekla, ki niso zrnato usmerjene. Razlog zahtevka za izključitev izdelka za te vrste jekla je bil v glavnem naslednje: (a) te vrste izdelka imajo precej drugačne lastnosti, vrste rabe in cene v primerjavi z vsemi drugimi vrstami zadevnega izdelka; (b) To niso medsebojno zamenljivi izdelki z drugimi vrstami zadevnega izdelka.

(37) Isti uporabnik je zahteval še, da bi bilo treba tiste vrste izdelka, ki se uporabljajo za hladno valjanje, izključiti na podlagi njihove uporabe na koncu proizvodne verige.

(38) V zvezi z zahtevkom za izključitev izdelka za zadevni izdelek iz vrst jekla IF (jeklo brez intersticijsko raztopljenih elementov), vrst dualnega jekla, vrst mnogoogljičnega jekla in tistih vrst jekla, ki niso zrnato usmerjene, je Komisija ugotovila, da ni bilo dokazano, da imajo ti izdelki drugačne lastnosti in vrste rabe. Poleg tega je končni podrobni zahtevek za izključitev izdelka prispel zelo pozno. Zato je Komisija zahtevek v tej fazi zavrnila, vendar bo trditev dodatno proučila.

(39) V zvezi z vrstami izdelka, ki se uporabljajo za ponovno valjanje, je to ena glavnih vrst rabe zadevnega izdelka, kot je navedeno zgoraj v uvodni izjavi (26). Le drugačna raba ni razlog za izključitev. Poleg tega bi bila posledica izključitve teh vrst izdelka tudi izključitev večine vseh uvoženih vrst zadevnega izdelka, poleg kompleksnega, morda celo nemogočega upravnega nadzora, katerega namen bi bil ugotavljati razlike med zadevnimi izdelki, in sicer tistimi, ki se uporabljajo za ponovno valjanje, in tistimi, ki se ne. Zato je Komisija v tej fazi zavrnila tudi ta zahtevek.

3. DAMPING

3.1 Normalna vrednost

(40) V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe Komisija določi normalno vrednost v skladu s členom 2(1) do (6) osnovne uredbe za tiste proizvajalce izvoznike v LRK, ki izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe in za katere se lahko odobri tržnogospodarska obravnava. Vendar za tako obravnavo ni zaprosil noben sodelujoči proizvajalec izvoznik.

(41) Zato je bilo treba v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe normalno vrednost določiti na podlagi cen ali konstruirane normalne vrednosti v ustreznem tržnem gospodarstvu tretje države („primerljiva država“).

(42) Komisija je v obvestilu o začetku predlagala, da se tržno gospodarstvo tretje države („primerljiva država“) uporabi v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe. Komisija je vprašalnike poslala vsem znanim proizvajalcem v 11 državah s tržnim gospodarstvom, ki so navedene v obvestilu o začetku, (9) in osmim drugim državam, za katere je bilo mogoče sklepati o proizvodnji podobnega izdelka, in sicer v Argentino, Avstralijo, Egipt, Iran, na Japonsko, v Južno Afriko, Republiko Korejo in Tajvan. Skupno je navezala stik z 62 proizvajalci v 19 potencialno primerljivih državah. Vendar je samo ena družba v ZDA (ArcelorMittal USA) izrazila pripravljenost za sodelovanje in predložila izpolnjen vprašalnik.

(43) ZDA veljajo za primeren primerljiv trg, saj gre za odprti trg z desetimi domačimi proizvajalci podobnega izdelka, uvoz iz drugih držav pa zajema več kot 10 % skupne porabe. Iz tega razloga in ker je samo en proizvajalec iz ZDA izrazil pripravljenost za sodelovanje, so bile ZDA začasno izbrane kot ustrezna primerljiva država.

(44) Zainteresirane strani so bile pozvane k predložitvi pripomb o tem izboru. Ker pripomb ni bilo, so bile ZDA izbrane za primerljivo državo.

(45) V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej proučila, ali je bila prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam v ZDA reprezentativna. Ugotovljeno je bilo, da se je podobni izdelek sodelujočega proizvajalca na domačem trgu prodajal v reprezentativnih količinah v primerjavi z zadevnim izdelkom, ki so ga v Unijo izvažali kitajski proizvajalci izvozniki, vključeni v vzorec.

(46) Komisija je nato proučila, ali se lahko ta prodaja obravnava kot običajen potek trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je opravila tako, da je ugotovila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam. Prodajne transakcije so se štele za dobičkonosne, če je bila cena za enoto enaka ali višja od proizvodnih stroškov. Tako so se določili proizvodni stroški ameriškega proizvajalca v obdobju preiskave.

(47) Za tiste vrste izdelkov, pri katerih je bilo več kot 80 % obsega prodaje zadevne vrste izdelka na domačem trgu prodanih po ceni, višji od stroškov na enoto, in pri katerih je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka ustrezala stroškom proizvodnje na enoto ali jih je presegala, je bila normalna vrednost za vrsto izdelka izračunana kot tehtano povprečje dejanskih domačih cen celotne prodaje zadevne vrste, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.

(48) Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka pomenil 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena le dobičkonosne domače prodaje navedene vrste v obdobju preiskave.

(49) Za vrste izdelka, ki niso bile dobičkonosne, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe z uporabo proizvodnih stroškov ameriškega proizvajalca ter prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov in dobička za dobičkonosne vrste izdelka ameriškega proizvajalca.

(50) Nekaterih vrst izdelka, proizvedenih v primerljivi državi, ni bilo mogoče primerjati z vrstami izdelka, izvoženimi iz LRK v Unijo, ker jih ameriški proizvajalec ne prodaja. Zato je bilo treba normalno vrednost za drugačne vrste izdelka konstruirati v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe na podlagi proizvodnih stroškov proizvajalca v primerljivi državi. Komisija je upoštevala stroške najbolj podobnega izdelka in jih prilagodila stroškom predelave (razrezovanja ali rezanja), ki je bila potrebna, da je bila zagotovljena pravična primerjava. Nato je dodala razumni delež za prodajne, splošne in administrativne stroške (7–13 %) na podlagi dejanskih podatkov, ki se nanašajo na proizvodnjo in prodajo, kot je določeno v členu 2(6) osnovne uredbe. Nazadnje je dodala razumni delež dobička (10–15 %) z uporabo povprečne stopnje dobička od prodaje dobičkonosnih izdelkov.

3.2 Izvozne cene

(51) Vzorčeni proizvajalci izvozniki so izvažali v Unijo neposredno neodvisnim kupcem in prek povezanih družb.

(52) V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe so bile izvozne cene za neposredno prodajo določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek.

(53) Za transakcije, pri katerih proizvajalci izvozniki izvažajo zadevni izdelek v Unijo prek povezanih družb, ki prevzamejo vlogo uvoznika, je bila izvozna cena določena na podlagi cene, po kateri se je uvoženi izdelek prvič preprodal neodvisnim kupcem v Uniji v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. V tem primeru je bila cena prilagojena za vse stroške, ki so nastali med uvozom in preprodajo.

3.3 Primerjava

(54) Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi cene franko tovarna. Stopnje dampinga so se določile s primerjavo posameznih cen franko tovarna vzorčenih proizvajalcev izvoznikov z domačimi prodajnimi cenami proizvajalca v primerljivi državi ali s konstruirano normalno vrednostjo, kot je bilo primerno.

(55) Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.

(56) Na podlagi tega so se, kot je bilo primerno, izvedle prilagoditve za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške (4 %), bančne stroške (0,02 %), stroške kredita (0,05 %), provizije (0,6 %) in posredne davke (4 %).

3.4 Stopnja dampinga

(57) Za vzorčene proizvajalce izvoznike se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste podobnega izdelka v ZDA primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste izdelka, kot je določeno v členu 2(11) in (12) osnovne uredbe.

(58) Stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila določena v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. Ta stopnja je bila izračunana kot tehtano povprečje na podlagi stopenj, določenih za vzorčene proizvajalce izvoznike.

(59) V zvezi z vsemi drugimi proizvajalci izvozniki iz LRK je Komisija določila raven sodelovanja v LRK. To je izmerila tako, da je ocenila delež obsega izvoza sodelujočih proizvajalcev v Unijo v skupnem obsegu izvoza iz zadevne države v Unijo.

(60) Raven sodelovanja je visoka. Na tej podlagi je bila preostala stopnja dampinga, ki velja za vse druge proizvajalce izvoznike v LRK, začasno določena na ravni, ki ustreza najvišji stopnji dampinga, ugotovljeni za sodelujoče proizvajalce izvoznike v vzorcu.

(61) Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so naslednje: Tabela 1 Stopnje dampinga, LRK Družba Začasna stopnja dampinga Bengang Steel Plates Co., Ltd. 96,5 % Hebei Iron & Steel Group 95,0 % Jiangsu Shagang Group 106,9 % Druge sodelujoče družbe 100,1 % Vse druge družbe 106,9 %

4. ŠKODA

4.1 Opredelitev industrije in proizvodnje Unije

(62) V Uniji je podatke o proizvodnji in prodaji v okviru ugotavljanja reprezentativnosti predložilo 17 družb in te so navedle, da so med obravnavanim obdobjem proizvajali podoben izdelek. Na podlagi razpoložljivih podatkov, ki jih je predložil pritožnik, teh 17 družb zastopa približno 90 % proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

(63) Poleg teh 17 družb je podoben izdelek v obdobju preiskave proizvajalo še pet drugih družb.

(64) Ugotovljeno je bilo, da je skupna proizvodnja Unije v obdobju preiskave znašala približno 74,7 milijone ton. Komisija je ta izračun pridobila na podlagi vseh razpoložljivih podatkov v zvezi z industrijo Unije, kot so podatki pritožnika in vseh znanih proizvajalcev v Uniji. Kot je navedeno v uvodni izjavi (10), je bilo v vzorec izbranih pet proizvajalcev Unije, ki zastopajo 45 % celotne proizvodnje Unije podobnega izdelka. To je reprezentativni vzorec.

(65) Proizvajalci Unije, ki zastopajo celotno proizvodnjo Unije, pomenijo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe in se imenujejo „industrija Unije“.

(66) Poslovni model proizvajalcev Unije in njihova stopnja navpične integracije se razlikujeta. Kljub temu lahko industrijo Unije na splošno opredelimo kot industrijo z visoko stopnjo navpične integracije, kot je dodatno obrazloženo v nadaljevanju v uvodni izjavi (68).

4.2 Poraba Unije

(67) Kot je navedeno v uvodni izjavi (24) zgoraj, zadevni izdelek spada pod več oznak KN, med katerimi je tudi nekaj oznak ex. Da ne bi podcenjevali porabe Unije in zaradi očitno zanemarljivega učinka takih oznak na skupno porabo, se je obseg uvoza izdelkov iz oznak KN ex za izračun porabe Unije upošteval v celoti.

(68) Ker je industrija Unije večinoma navpično integrirana in se zadevni izdelek obravnava kot osnovni material za proizvodnjo raznih izdelkov z dodano vrednostjo na koncu proizvodne verige, ki se začne s hladno valjanimi izdelki, sta se poraba za lastne potrebe in poraba na prostem trgu proučevali ločeno.

(69) Razlikovanje med zaprtim in prostim trgom je pomembno za analizo škode, saj izdelki, ki so namenjeni za lastne potrebe, niso izpostavljeni neposredni konkurenci uvoza, transferne cene pa so določene v posameznih skupinah v skladu z različnimi politikami cen. Nasprotno s tem je proizvodnja, ki je namenjena za prosti trg, v neposredni konkurenci z uvozom zadevnega izdelka, cene pa so proste tržne cene.

(70) Da bi lahko čim bolj celovito prikazala razmere industrije Unije, je Komisija pridobila podatke za celotno dejavnost podobnega izdelka in proučila, ali je proizvodnja namenjena za lastne potrebe ali za prosti trg. Komisija je ugotovila, da je približno 60 % celotne proizvodnje proizvajalcev Unije namenjenih za lastne potrebe.

4.2.1 Poraba za lastne potrebe na trgu Unije

(71) Komisija je porabo Unije za lastne potrebe določila na podlagi lastnih potreb in lastne prodaje na trgu Unije vseh znanih proizvajalcev v Uniji. Na podlagi tega se je poraba Unije za lastne potrebe spreminjala, kot sledi. Tabela 2 Poraba za lastne potrebe na trgu Unije (v tonah) 2012 2013 2014 OP Poraba za lastne potrebe 40 775 889 42 418 062 42 887 175 42 271 071 Indeks (2012 = 100) 100 104 105 104 Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera

(72) V obravnavanem obdobju se je poraba Unije za lastne potrebe na trgu Unije povečala za približno 4 %. To povečanje je predvsem posledica rasti na zaprtih trgih, vključno s proizvodnjo delov, kakršne uporablja avtomobilska industrija.

4.2.2 Poraba za prosto uporabo na trgu Unije

(73) Komisija je porabo Unije na prostem trgu določila na podlagi (a) prodaje vseh znanih proizvajalcev Unije na trgu Unije in (b) uvoza iz vseh tretjih držav v Unijo v skladu s poročili Eurostata, pri čemer je upoštevala tudi podatke, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki v zadevni državi. Na podlagi tega se je poraba Unije na prostem trgu spreminjala, kot sledi. Tabela 3 Poraba na prostem trgu (v tonah) 2012 2013 2014 OP Poraba na prostem trgu 31 405 157 32 292 192 33 139 474 35 156 318 Indeks (2012 = 100) 100 103 106 112 Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera

(74) V obravnavanem obdobju se je poraba Unije na prostem trgu povečala za približno 12 %. To povečanje je predvsem posledica gospodarskega okrevanja industrije na koncu proizvodne verige.

4.3 Uvoz iz zadevne države

4.3.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

(75) Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkovne zbirke Eurostata. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi primerjave obsega uvoza s porabo Unije na prostem trgu, kar je razvidno v tabeli (73) zgoraj.

(76) Uvoz iz LRK v Unijo se je spreminjal, kot sledi. Tabela 4 Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež 2012 2013 2014 OP Obseg uvoza iz LRK 246 720 336 028 592 104 1 519 304 Indeks (2012 = 100) 100 136 240 616 Tržni delež LRK 0,79 % 1,04 % 1,79 % 4,32 % Indeks (2012 = 100) 100 132 227 550 Vir: Eurostat

(77) Iz zgornje tabele je razvidno, da se je uvoz iz zadevne države, kar zadeva absolutne vrednosti, v obravnavanem obdobju močno povečal. Obenem se je skupni tržni delež kitajskega uvoza v Unijo v obravnavanem obdobju povečal za več kot petkrat.

4.3.2 Uvozne cene iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

(78) Komisija je uvozne cene določila na podlagi podatkov iz podatkovne zbirke Eurostata. Tehtana povprečna uvozna cena iz zadevne države v Unijo se je spreminjala, kot sledi. Tabela 5 Uvozne cene (v EUR/tono) 2012 2013 2014 OP Povprečna cena dampinškega uvoza 600 505 463 404 Indeks (2012 = 100) 100 84 77 67 Vir: Eurostat

(79) Povprečne cene uvoza so leta 2012 znašale 600 EUR/tono, v obdobju preiskave pa so se znižale na 404 EUR/tono. V obravnavanem obdobju se je povprečna cena dampinškega uvoza na enoto zmanjšala za približno 33 %.

(80) Komisija je proučila nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave na podlagi primerjave: — tehtanih povprečnih prodajnih cen za vrsto izdelka petih proizvajalcev Unije, zaračunanih nepovezanim strankam na prostem trgu Unije, prilagojenih na raven cene franko tovarna, in — ustreznih tehtanih povprečnih cen na ravni cen CIF meja Unije za uvožene vrste izdelka sodelujočih proizvajalcev zadevne države, zaračunanih prvi neodvisni stranki na trgu Unije z ustreznimi prilagoditvami za stroške po uvozu.

(81) Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotni delež prihodka od prodaje proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Glavne prilagoditve so bile povezane s stroški dostave (razlikovali so se od 2,7 % do 6,3 % na vzorčenega proizvajalca Unije) in popusti (razlikovali so se od 0,1 % do 19,5 %). V tem primeru se ni javil noben nepovezani uvoznik, zato so se prišteli stroški po uvozu v višini 7 EUR/tono, in ta prilagoditev se je uporabila v preiskavi v zvezi z določenimi hladno valjanimi ploščatimi jeklenimi izdelki. (10) V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je to najprimernejši način, glede na to, da je zadevni izdelek zadevne preiskave v več vidikih podoben določenim hladno valjanim ploščatim jeklenim izdelkom, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (221).

(82) Na podlagi zgornjih navedb je bilo ugotovljeno, da so se s kitajskim dampinškim uvozom nelojalno nižale cene industrije Unije za od 2,7 % do 5,6 %.

4.4 Gospodarski položaj industrije Unije

4.4.1 Splošne opombe

(83) V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije zajela proučitev vseh gospodarskih kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

(84) Makroekonomski kazalniki (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, zaloge, rast, tržni delež, zaposlenost, produktivnost in višina stopenj dampinga) so bili proučeni na ravni celotne industrije Unije. Proučevanje je temeljilo na informacijah, ki jih je navedel pritožnik in so bile navzkrižno preverjene na podlagi podatkov, ki so jih navedli proizvajalci Unije, in na razpoložljivih uradnih statističnih podatkih (prispeval Eurostat).

(85) Analiza mikroekonomskih kazalnikov (prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, plače in proizvodni stroški) je bila izvedena na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Proučevanje je temeljilo na njihovih informacijah, ki so bile ustrezne preverjene.

(86) Da bi lahko čim bolj celovito prikazala razmere industrije Unije, je Komisija pridobila podatke za celotno proizvodnjo zadevnega izdelka in proučila, ali je proizvodnja namenjena za lastne potrebe ali za prosti trg. Komisija je za kazalnike škode v zvezi z industrijo Unije ločeno analizirala podatke o proizvodnji za prosti trg in za zaprti trg ter opravila primerjalno analizo. Ti dejavniki so: prodaja, tržni delež, cene na enoto, stroški na enoto, dobičkonosnost in denarni tok. Druge gospodarske kazalnike pa bi bilo mogoče smiselno proučiti le glede na celotno dejavnost, vključno z uporabo proizvodnje industrije Unije za lastne potrebe, ker so odvisni od celotne dejavnosti, ne glede na to, ali gre za proizvodnjo za lastne potrebe ali za prodajo na prostem trgu. Ti dejavniki so: proizvodnja, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, naložbe, donosnost naložb, zaposlenost, produktivnost, zaloge in stroški dela. Za te dejavnike je upravičeno analizirati celotno industrijo Unije, da se določi celovito stanje škode, povzročene industriji Unije, saj obravnavanih podatkov ni mogoče ločevati med prodajo za lastne potrebe in prodajo na prostem trgu.

4.4.2 Makroekonomski kazalniki

4.4.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

(87) Skupna proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti Unije v obravnavanem obdobju so, kot sledi. Tabela 6 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti 2012 2013 2014 OP Obseg proizvodnje (v tonah) 73 050 974 74 588 182 75 509 517 74 718 189 Indeks (2012 = 100) 100 102 103 102 Proizvodna zmogljivost (v tonah) 102 247 218 100 667 836 100 040 917 98 093 841 Indeks (2012 = 100) 100 99 98 96 Izkoriščenost zmogljivosti 71,4 % 74,1 % 75,5 % 76,2 % Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera.

(88) Obseg proizvodnje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 2 %, čeprav je en italijanski proizvajalec Unije v istem obdobju svojo proizvodnjo precej zmanjšal (za 3 milijone ton).

(89) Sporočeni podatki o zmogljivosti se nanašajo na tehnično zmogljivost, kar pomeni, da so bile upoštevane prilagoditve za čas vzpostavitve, vzdrževanje, ozka grla in druge običajne zaustavitve, ki so v industriji normalne. Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju zmanjšala zaradi zaustavitve proizvodnje v Belgiji in Italiji.

(90) Zaradi majhnega povečanja obsega proizvodnje, ki je bilo zlasti posledica povečanja porabe za lastne potrebe (+ 4 %) in proste porabe (+ 12 %), se je povečala izkoriščenost zmogljivosti, kljub precejšnjemu zmanjšanju obsega proizvodnje zlasti pri enem italijanskem proizvajalcu Unije.

4.4.2.2 Obseg prodaje in tržni delež

(91) Obseg prodaje industrije Unije in tržni delež na prostem trgu sta se v obravnavanem obdobju spreminjala, kot sledi. Tabela 7 Obseg prodaje in tržni delež (prosti trg) 2012 2013 2014 OP Obseg prodaje (v tonah) 27 273 319 27 468 243 27 910 748 27 327 906 Indeks (2012 = 100) 100 101 102 100 Tržni delež 86,8 % 85,1 % 84,2 % 77,7 % Indeks (2012 = 100) 100 98 97 90 Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera in Eurostata.

(92) Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije je bil v obravnavanem obdobju sorazmerno stabilen in je znašal od 27 do 28 milijonov ton.

(93) Tržni delež industrije Unije z vidika porabe Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za več kot 9 odstotnih točk, s 86,8 % na 77,7 %. Zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije precej presega majhno povečanje njene prodaje na prostem trgu Unije.

(94) V zvezi z zaprtim trgom Unije sta se obseg za lastne potrebe in tržni delež v obravnavanem obdobju spreminjala, kot sledi. Tabela 8 Obseg za lastne potrebe na trgu Unije in tržni delež 2012 2013 2014 OP Obseg za lastne potrebe na trgu Unije (v tonah) 40 775 889 42 418 062 42 887 175 42 271 071 Indeks (2012 = 100) 100 104 105 104 Celotna proizvodnja industrije Unije (v tonah) 73 050 974 74 588 182 75 509 517 74 718 189 Delež za lastne potrebe glede na skupno proizvodnjo 55,7 % 56,7 % 56,6 % 56,4 % Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera in Eurostata.

(95) Obseg industrije Unije za lastne potrebe (sestavljen iz porabe in prodaje za lastne potrebe na trgu Unije) na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 4 %, s približno 40,7 milijona ton leta 2011 na 42,2 milijona ton v obravnavanem obdobju.

(96) Tržni delež zaprtega trga industrije Unije, izražen kot delež skupne proizvodnje, je bil v obravnavanem obdobju stabilen in je znašal od 55,7 % do 56,7 %.

4.4.2.3 Zaposlenost in produktivnost

(97) Zaposlenost je bila izračunana z upoštevanjem samo zaposlenih, ki delajo neposredno s podobnim izdelkom v več jeklarnah proizvajalcev Unije. S to metodo so se zagotovili natančni podatki, ki jih je mogoče sorazmerno preprosto določiti.

(98) Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju spreminjali, kot sledi. Tabela 9 Zaposlenost in produktivnost 2012 2013 2014 OP Število zaposlenih (polni delovni čas/zaposlenega) 18 729 18 632 17 739 17 829 Indeks (2012 = 100) 100 99 95 95 Produktivnost (v tonah/zaposlenega) 3 900 4 003 4 257 4 191 Indeks (2012 = 100) 100 103 109 107 Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera.

(99) Zaposlenost v industriji Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala, da bi se zaradi naraščanja konkurence, ki jo je na trgu ustvaril uvoz iz Kitajske in od drugod, zmanjšali proizvodni stroški in povečala učinkovitost. V obravnavanem obdobju se je zato, brez upoštevanja posrednih zaposlitev, obseg delovne sile zmanjšal za 5 %. Zaradi tega in ob upoštevanju malce večjega obsega proizvodnje (+ 2 %) v obravnavanem obdobju se je produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, povečala precej bolj (+ 7 %) kot dejanska proizvodnja. To kaže, da se je bila industrija Unije pripravljena prilagoditi spreminjajočim se razmeram na trgu, da bi ostala konkurenčna.

4.4.2.4 Zaloge

(100) Ravni zalog proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju spreminjale, kot sledi. Tabela 10 Zaloge 2012 2013 2014 OP Končne zaloge (v tonah) 2 908 745 2 646 989 2 653 224 2 798 420 Indeks (2012 = 100) 100 91 91 96 Končne zaloge kot delež proizvodnje 4,0 % 3,5 % 3,5 % 3,7 % Indeks (2012 = 100) 100 89 88 94 Vir: Izpolnjeni vprašalnik Eurofera

(101) V obravnavanem obdobju se je raven končnih zalog malce zmanjšala. Industrija Unije večino vrst podobnega izdelka proizvaja na podlagi posebnih naročil uporabnikov. Zato se zaloge ne štejejo za pomemben kazalnik škode za to industrijo. To potrjuje tudi analiza spreminjanja končnih zalog kot delež proizvodnje. Kot je navedeno zgoraj, je ta kazalnik ostal razmeroma stabilen in je znašal približno 3,5 % do 4 % obsega proizvodnje.

4.4.2.5 Višina stopnje dampinga

(102) Vse stopnje dampinga so močno presegale stopnjo de minimis. Učinek višine dejanskih visokih stopenj dampinga na industrijo Unije glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države ni bil zanemarljiv.

4.4.2.6 Rast

(103) Poraba Unije (prosti trg) se je v obravnavanem obdobju povečala za približno 12 %, obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije pa je ostal stabilen. Industrija Unije je torej izgubila tržni delež, v nasprotju s tržnim deležem uvoza iz zadevne države, ki se je v obravnavanem obdobju močno povečal.

4.4.3 Mikroekonomski kazalniki

4.4.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

(104) Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto proizvajalcev Unije na prostem trgu v Uniji se je v obravnavanem obdobju spreminjalo, kot sledi. Tabela 11 Prodajne cene na prostem trgu v Uniji 2012 2013 2014 OP Prodajna cena (v EUR/tono) 553 498 471 427 Indeks (2012 = 100) 100 90 85 77 Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono) 572 511 469 431 Indeks (2012 = 100) 100 89 82 75 Vir: Izpolnjeni vprašalnik vzorčenih proizvajalcev Unije.

(105) V zgornji tabeli je prikazano gibanje prodajne cene na enoto na prostem trgu Unije v primerjavi z ustreznimi stroški proizvodnje. Prodajne cene so v povprečju nižje kot proizvodni stroški na enoto, z izjemo leta 2014, ko je začel trg okrevati in je bil tržni delež uvoza iz Kitajske manjši kot v obdobju preiskave.

(106) Leta 2012 in 2013 so na uspešnost industrije Unije poleg zmanjšanja povpraševanja po jeklu leta 2012 vplivale posledice dolžniške krize v euroobmočju. Leta 2014 in v prvi polovici leta 2015 je začela industrija Unije okrevati ob povečanih prizadevanjih za ohranitev konkurenčnosti, zlasti s povečanjem produktivnosti delovne sile industrije Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi (99), kar je omogočilo povečanje produktivnosti in boljše izkoriščanje zmogljivosti.

(107) Kljub tem prizadevanjem so bili proizvodni stroški na splošno višji od padajočih prodajnih cen, in prodajalci Unije so sledili temu padanju cen in zlasti leta 2015 svoje prodajne cene močno znižali, da bi omilili izgubo tržnega deleža. Ker je zadevni proizvod primarna surovina, so morali proizvajalci Unije slediti padanju cen.

(108) Med vzorčenimi proizvajalci so bili nekateri vroče valjani ploščati izdelki iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla za porabo za lastne potrebe preneseni ali dobavljeni po transfernih cenah za nadaljnjo predelavo v nadaljevanju proizvodne verige v skladu z različnimi politikami oblikovanja cen (stroški, stroški in dodatek, tržna cena). Zato na podlagi gibanja cen proizvodnje za lastne potrebe ni mogoče sprejeti smiselne ugotovitve.

4.4.3.2 Stroški dela

(109) Povprečni stroški dela proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju spreminjali, kot sledi. Tabela 12 Povprečni stroški dela na zaposlenega 2012 2013 2014 OP Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) 63 722 63 374 66 039 66 023 Indeks (2011 = 100) 100 99 104 104 Vir: Izpolnjeni vprašalnik vzorčenih proizvajalcev Unije.

(110) V obravnavanem obdobju se je povprečna plača na zaposlenega zvišala za 4 %.

4.4.3.3 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

(111) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju spreminjali, kot sledi. Tabela 13 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb 2012 2013 2014 OP Dobičkonosnost prodaje na prostem trgu v Uniji (delež prihodka od prodaje) – 3,3 % – 2,7 % 0,4 % – 0,8 % Denarni tok (v tisočih EUR) 150 190 139 285 221 982 122 723 Indeks (2012 = 100) 100 93 148 82 Naložbe (v tisočih EUR) 334 789 256 013 289 581 291 771 Indeks (2012 = 100) 100 76 86 87 Donosnost naložb – 4,5 % – 3,5 % 0,5 % – 1,0 % Vir: Izpolnjeni vprašalnik vzorčenih proizvajalcev Unije.

(112) Komisija je dobičkonosnost proizvajalcev Unije določila tako, da je neto izgubo pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka na prostem trgu v Uniji izrazila kot odstotni delež prihodkov od te prodaje.

(113) V obravnavanem obdobju je bilo gibanje dobičkonosnosti negativno: vsa tri leta, z izjemo leta 2014, so bile ustvarjene izgube. Izgube v letih 2012 in 2013 so delno povezane s posledicami dolžniške krize v euroobmočju (poleg upada povpraševanja po jeklu leta 2012), proizvajalci Unije pa so delno okrevali leta 2014 in v prvi polovici leta 2015.

(114) Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Trend neto denarnega toka v obravnavanem obdobju precej niha, vendar je na splošno zlasti zaradi nedenarnih odhodkov, kot je amortizacija, ostal pretežno pozitiven.

(115) Ker je donosnost naložb v vseh letih ostala na splošno negativna, razen leta 2014, je industrija Unije od leta 2012 do 2015 zmanjšala svoje naložbe za 13 %. Na zmožnost zbiranja kapitala so vplivale izgube, ki so nastale v obravnavanem obdobju, kot je razvidno iz zmanjšanja naložb.

(116) Nazadnje, v spodnji tabeli je razvidna razčlenitev leta 2015 na četrtletja, ker je pritožnik v svoji pritožbi navedel precejšnje poslabšanje v drugi polovici leta 2015. S podatki v tabeli je mogoče potrditi, da sta se v drugi polovici leta 2015 močno poslabšali dobičkonosnost in neto prodajna vrednost zaradi nadaljnjega nižanja prodajnih cen na prostem trgu Unije. Tabela 14 Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije po četrtletjih Četrtletje leta 2015 Dobičkonosnost (izguba) družb po četrtletjih (v milijonih EUR) Neto prodajna cena na tono Neto prodaja na prostem trgu (v milijonih EUR) Delež dobičkonosnosti Prvo 37,98 444,71 1 073,34 3,5 % Drugo 22,78 436,19 1 001,60 2,3 % Tretje – 22,92 426,36 857,49 – 2,7 % Četrto – 69,80 392,92 699,47 – 10,0 % Skupaj – 31,9 427,2 3 631,9 – 0,8 % Vir: Izpolnjeni vprašalnik vzorčenih proizvajalcev Unije.

4.4.4 Sklep o znatni škodi

(117) Po eni strani je lahko industrija Unije kot celota malce povečala svoj obseg proizvodnje (razen enega večjega italijanskega proizvajalca, ki ga je precej zmanjšal) in izboljšala izkoriščenost zmogljivosti zaradi povečanja porabe za lastne potrebe in proste porabe. Sprejela je tudi oprijemljive ukrepe za izboljšanje učinkovitosti s skrbnim nadzorom proizvodnih stroškov (predvsem surovin) in s povečanjem proizvodnje na zaposlenega. S tem so se proizvodni stroški zmanjšali za 25 %. V obravnavanem obdobju je poleg tega ostal pozitiven tudi njen denarni tok. Vzorčeni proizvajalci Unije so lahko v obravnavanem obdobju še vedno izvedli za približno 250–330 milijonov EUR naložb na leto.

(118) Po drugi strani so v obravnavanem obdobju drugi kazalniki škode kljub prizadevanjem industrije Unije, da bi izboljšala splošno uspešnost, pokazali poslabšanje stanja na prostem trgu: Z izjemo leta 2014 in začetka leta 2015, ko je začela industrija Unije malce okrevati, so v celotnem obravnavanem obdobju nastajale izgube, ki so v drugi polovici leta 2015 dosegle nevzdržne ravni. Čeprav je ostal obseg prodaje na prostem trgu Unije razmeroma stabilen, je industrija Unije izgubila tržni delež in morala zmanjšati naložbe zaradi negativne donosnosti naložb.

(119) Glede na navedeno se v tej fazi sklene, da je iz zgoraj navedenih podatkov razvidno, da je bila industrija Unije ob koncu obdobja preiskave v slabem položaju, vendar ne tako slabem, da bi v obravnavanem obdobju utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5. GROŽNJA ŠKODE

5.1 Uvod

(120) V analizi grožnje znatne škode za industrijo Unije v skladu z drugim pododstavkom člena 3(9) osnovne uredbe je treba pozornost usmeriti na dejavnike, kot so: (i) močno zvišana stopnja dumpinškega uvoza na trgu Unije, ki nakazuje verjetnost močno povečanega uvoza; (ii) ali ima proizvajalec izvoznik dovolj prosto dostopnih zmogljivosti oziroma gre za neizogibno in precejšnje povečanje takih zmogljivosti, ki nakazuje verjetnost močno povečanega dampinškega izvoza v Unijo, pri čemer se upošteva tudi dostopnost drugih izvoznih trgov, ki lahko sprejmejo kakršen koli dodaten izvoz; (iii) ali se uvoz izvaja po cenah, ki bi močno vplivale na cene ali preprečile zvišanje cen, kar bi se sicer zgodilo, in verjetno povečale povpraševanje po nadaljnjem uvozu, in (iv) količina zalog izdelkov.

(121) Drugi pododstavek člena 3(9) določa, da se pri odločanju glede obstoja grožnje znatne škode poleg navedenih štirih dejavnikov upoštevajo tudi drugi dejavniki. Zlasti je Komisija dodatno analizirala dejavnike, kot sta dobičkonosnost in količina naročil, za katere so bili na voljo podatki za obdobje preiskave in po njem.

(122) V obravnavanem obdobju je Komisija znova pregledala zbrane podatke za obdobje 2012–2015, saj je treba poznati trenutne razmere v industriji Unije, da bi lahko ugotovili, ali zanjo obstaja grožnja povzročitve škode. (11) Nato je izvedla prospektivno analizo vseh dejavnikov. Poleg tega ji je uspelo zbrati podatke o dampinškem uvozu, kitajski zmogljivosti in uvoznih cenah za obdobje od januarja do junija 2016, da bi potrdila ali ovrgla napovedi, kot to zahteva Sodišče. (12) Vendar izčrpni podatki o dobičkonosnosti in naročilih niso bili na voljo za obdobje od januarja do junija 2016, do konca marca 2016 pa so bili na voljo le delni podatki. Za količine zalog ni bilo mogoče pridobiti izčrpnih podatkov do konca junija 2016, zlasti za industrijo Unije. Ne glede na to bodo ti podatki posodobljeni po objavi te uredbe, po možnosti pa bodo analizirani tudi drugi dejavniki. V tej fazi so bili podatki o dobičkonosnosti, naročilih in količini zalog najboljši razpoložljivi podatki.

(123) Nazadnje, drugi stavek prvega pododstavka člena 3(9) osnovne uredbe še določa, da morajo biti spremembe okoliščin jasno predvidene in neizogibne.

5.2 Grožnja škode

5.2.1 Precej zvišana stopnja dampinškega uvoza na trgu Unije, ki kaže na verjetnost močno povečanega uvoza

(124) Uvoz iz zadevne države se je od leta 2012 do obdobja preiskave močno povečal, in sicer z 246 720 ton na 1 519 304 ton, kot je razvidno iz tabele v uvodni izjavi (76) zgoraj. Ta uvoz se je vztrajno izvajal po cenah, ki so nenehno padale. Precejšnje povečanje tržnega deleža tega dampinškega kitajskega uvoza (+ 550 %) potrjuje, da razvoj tega uvoza ni bil le posledica povečanja povpraševanja (+ 12 %). Kitajski proizvajalci izvozniki so se prebijali na novi trg in pridobivali tržni delež s poceni uvozom na račun drugih gospodarskih subjektov, vključno s proizvajalci Unije. Obseg kitajskega uvoza se je dodatno povečal (za 8,5 %) v prvi polovici leta 2016 (773 275 ton) (vir: Eurostat), v primerjavi s prvo polovico leta 2015 (712 390 ton). Iz razpoložljivih podatkov je razvidno, da se je kitajski dampinški uvoz v obravnavanem obdobju močno povečal in da se ta trend ni ustavil ali obrnil po obdobju preiskave.

5.2.2 Zadostne prosto razpoložljive zmogljivosti

5.2.2.1 Zmogljivost v LRK (surovo jeklo in podobni izdelki)

(125) Iz razpoložljivih podatkov o kitajskih zmogljivostih na področju surovega jekla je razvidno, da so se kitajske jeklarske zmogljivosti dalj časa hitro povečevale. LRK je v letu 2004 zajemala 25,6 % skupne svetovne proizvodnje surovega jekla (13), nato pa se je njena proizvodnja skoraj podvojila in leta 2015 dosegla 50,3 %. V zvezi s tem je v Sporočilu Komisije o jeklu navedeno: „[…] neizkoriščene proizvodne zmogljivosti so se v nekaterih tretjih državah, zlasti na Kitajskem, dramatično povečale. Presežna zmogljivost na Kitajskem je bila ocenjena na približno 350 milijonov ton, kar je skoraj dvakratnik letne proizvodnje Unije.“ (14)

(126) V zvezi s tem je OECD predvidela, da je celotna kitajska proizvodnja zmogljivost v jeklarstvu v letu 2014 1 140 milijonov ton (15), dejanska kitajska proizvodnja pa je po izračunih znašala 822,8 milijona ton (16). Zato razpoložljive kitajske presežne zmogljivosti zagotovo presegajo 300 milijonov ton.

(127) Tako velike presežne zmogljivosti tudi niso skladne s povpraševanjem po podobnem izdelku v LRK ali drugih državah. Po podatkih iz novejše študije OECD se povpraševanje na svetovnih trgih dejansko zmanjšuje, povečuje pa se vrzel med zmogljivostjo in povpraševanjem. (17)

(128) Kitajski organi niso oporekali, da ima zadevna država ogromne presežne zmogljivosti v jeklarstvu. Kitajski državni svet je 1. februarja 2016 izdal mnenje za jeklarsko industrijo za odpravo presežne zmogljivosti, v katerem je določen skupni kitajski pristop za odločnejše reševanje presežnih zmogljivosti v kitajski industriji jekla. Ukrepi bi med drugim obsegali zmanjšanje zmogljivosti proizvodnje surovega jekla za 100–150 milijonov ton v petih letih in strogo prepoved novih proizvodnih zmogljivosti. Tudi kitajsko združenje železarjev in jeklarjev China Iron & Steel Association (CISA) je navedlo, da sta v zadnjih nekaj letih kitajska vlada in kitajsko jeklarsko združenje sprejela učinkovite ukrepe […] Od leta 2011 Kitajska aktivno odstranjuje zastarele zmogljivosti in krepi ukrepe za varčevanje z energijo. (18)

(129) V zadnjem času pa so bile ugotovljene nedoslednosti med zgoraj navedeno kitajsko objavo zmanjšanja zmogljivosti po obdobju preiskave in dejanskim stanjem, kot sledi: — obstajajo poročila, da zadevna država trpi zaradi pojava „zombi“ jeklarn (19): to so jeklarne, ki naj bi nenehno umirale, vendar nikoli ne umrejo; — tudi drugi vir je poročal, da je bilo znova odprtih 41 plavžev, v novejših poročilih pa je celo navedeno, da so bile v LRK od začetka leta 2016 znova zagnane zmogljivosti v obsegu več kot 50 milijonov ton jekla (20); — Svetovno jeklarsko združenje pa v zvezi s svetovno proizvodnjo surovega jekla v prvih šestih mesecih leta 2016 navaja: „Svetovna proizvodnja surovega jekla v prvih šestih mesecih leta 2016 je znašala 794,8 milijona ton, kar je 1,9 % manj kakor v enakem obdobju leta 2015 […] Proizvodnja surovega jekla […] se je v EU 28 zmanjšala za 6,1 % […] Kitajska proizvodnja surovega jekla je junija 2016 znašala 69,5 milijona ton, kar je 1,7 % več kakor junija 2015 […]“ (21).

(130) Komisija je proučila tudi obljube in zaveze kitajskih oblasti, kot je navedeno v uvodni izjavi (128). Kljub tem napovedim v začetku leta 2016 se te še niso uresničile.

(131) Zato meni, da je vprašanje presežnih zmogljivosti v jeklarstvu v LRK splošno znano in so ga priznale tudi kitajske oblasti.

(132) Ugotoviti je mogoče, da podobni izdelek pomeni velik delež skupne proizvodnje surovega jekla iz naslednjega razloga: skupna kitajska proizvodnja surovega jekla je leta 2013 in 2014 znašala 822 000 milijonov ton oziroma 822 698 milijonov ton, skupna kitajska proizvodnja vroče valjanih ploščatih izdelkov pa je znašala 311 564 milijonov ton (ali približno 37,9 % skupne proizvodnje surovega jekla) oziroma 317 387 milijonov ton (ali približno 38,6 % skupne proizvodnje surovega jekla). (22) Zato so navedeni podatki o surovem jeklu dober pokazatelj tudi presežnih zmogljivosti podobnega izdelka v LRK.

(133) Uporabljeno je tudi sklicevanje na tabelo v uvodni izjavi (185), kjer se primerja dejanska proizvodnja podobnega izdelka iz LRK z dejansko proizvodnjo drugih držav v letih 2014 in 2013. Iz podatkov v tej tabeli je na primer razvidno, da je bila leta 2014 dejanska proizvodnja podobnega izdelka v LRK (317,4 milijona ton) približno 5-krat večja od skupne proizvodnje v Rusiji, Ukrajini, Iranu in Braziliji skupaj (57,4 milijona ton). To kaže na ogromno proizvodno zmogljivost podobnega izdelka v LRK.

(134) Preiskava je tudi potrdila, da so vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki med obdobjem preiskave v povprečju izkoriščali 65 % zmogljivosti. To pomeni več kot 14 milijonov metričnih ton prosto razpoložljivih zmogljivosti zadevnega izdelka v samo treh družbah. To je še en kazalnik prostih zmogljivosti podobnega izdelka. Če predpostavljamo, da imajo drugi kitajski proizvajalci vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla (HRF) podobne zmogljivosti, lahko izpeljemo skupne proste zmogljivosti proizvodnje vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla na Kitajskem.

(135) Poleg tega je trg Unije odprti trg z veliko uvoza iz več držav, kot je prikazano v tabeli v uvodni izjavi (177). Kot je prikazano v tabeli 4 v uvodni izjavi (76), kitajski proizvajalci izvozniki izvažajo na trg Unije predvsem od leta 2012 naprej in hitro pridobivajo tržne deleže s poceni uvozom na račun drugih gospodarskih subjektov, vključno s proizvajalci Unije. To dokazuje, da je bil v obravnavanem obdobju prodor kitajskih proizvajalcev izvoznikov na trg sorazmerno preprost in zelo uspešen, ter kaže, da je trg Evropske unije zelo privlačen za kitajske in druge proizvajalce izvoznike.

5.2.2.2 Absorpcijska sposobnost tretjih držav

(136) Komisija je v skladu z drugim pododstavkom člena 3(9)(b) osnovne uredbe analizirala tudi dostopnost drugih izvoznih trgov, ki lahko absorbirajo dodaten izvoz kitajskih proizvajalcev izvoznikov.

(137) Dostop kitajskih proizvajalcev na nekatere (večje) izvozne trge postaja vedno težji zaradi ukrepov trgovinske zaščite (države, kot so ZDA, Malezija, Indija in Mehika) in/ali preiskav (države, kot je Tajska) ali višjih carinskih dajatev (Južna Afrika).

(138) Statistični podatki o izvozu – za leto 2015 in za prvih šest mesecev leta 2016 – za vzorec (23) oznak KN v zvezi s podobnim izdelkom – kažejo, da se obseg kitajskega izvoza v preostali svet ni povečal.

(139) Prvič, če te podatke prilagodimo na letno raven in jih primerjamo z letom 2015, je zadevna država v prvih šestih mesecih leta 2016 izvozila približno enako količino. Povprečna prodajna cena na enoto pa je bila v prvih šestih mesecih leta 2016 nižja kakor leta 2015. Drugič, izguba tržnega deleža v nekaterih državah (npr. v Indoneziji in Vietnamu) v prvih šestih mesecih leta 2016 v primerjavi z letom 2015 je izravnalo povečanje tržnega deleža v drugih državah (npr. v Bangladešu in Demokratični ljudski republiki Koreja). Zato je Komisija zaključila, da ni verjetno, da bi tretje države lahko same absorbirale ogromno količino prosto dostopnih kitajskih zmogljivosti. Čeprav je trenutno stanje kitajskega izvoza v druge tretje države nespremenjeno, bo verjetno atraktivni trg Evropske unije, kot je omenjeno v uvodni izjavi (135), še naprej eden od glavnih ciljev kitajskega dampinškega izvoza.

5.2.2.3 Absorpcijska zmogljivost LRK

(140) Absorpcijska zmogljivost je premajhna tudi v LRK. Povpraševanje po jeklu na domačem trgu v LRK pada: po podatkih Svetovnega jeklarskega združenja, naj bi se po pričakovanjih povpraševanje Kitajske po jeklu prvič zmanjšalo za 3,5 % v letu 2015 in za 2,0 % v letu 2016, po tem, ko je doseglo vrh leta 2013 (24). Te podatke je nato ista organizacija prilagodila, kakor sledi: „povpraševanje po jeklu na Kitajskem naj bi se po pričakovanjih zmanjšalo za – 4,0 % v letu 2016 in – 3,0 % v letu 2017. To kaže, da bo leta 2017 povpraševanje znašalo 626,1 milijona ton jekla (15 % manj kot leta 2013), kar pomeni zmanjšanje na 41,9 % svetovne porabe jekla, s 47,9 % leta 2009 in 44,8 % leta 2015“ (25).

5.2.2.4 Sklep o zmogljivosti

(141) Verjetno bodo znatne količine obstoječe ogromne presežne zmogljivosti jekla, vključno s podobnim izdelkom, še naprej usmerjene na trg Evropske unije. Sedanje presežne zmogljivosti in nezadostne absorpcijske zmogljivosti tretjih držav ali LRK kažejo, da bi se lahko znatno povečal kitajski izvoz v Unijo, kjer se je izkazalo, da je bil prodor na trg v obravnavanem obdobju sorazmerno preprost in zelo uspešen.

5.2.3 Raven cene uvoza

(142) Kot je navedeno v uvodni izjavi (78), so se povprečne uvozne cene iz zadevne države zmanjšale za 33 %, in sicer s 600 EUR/tono leta 2012 na 404 EUR/tono leta 2015.

(143) V spodnji tabeli so primerjane povprečne cene kitajskega uvoza in prodajne cene na enoto petih vzorčenih proizvajalcev Unije: Tabela 15 Prodajne cene na prostem trgu v Uniji v primerjavi s cenami kitajskega uvoza v obravnavanem obdobju Glej uvodno izjavo 2012 2013 2014 OP Prodajna cena petih vzorčenih proizvajalcev Unije (EUR/tono) (104) 553 498 471 427 Povprečna cena kitajskega uvoza po podatkih Eurostata (EUR/tono) (78) 600 505 463 404 Razlika (EUR/tono) – 47 – 7 + 8 + 23 Vir: Izpolnjeni vprašalnik vzorčenih proizvajalcev Unije in proizvajalcev izvoznikov ter Eurostata.

(144) Povprečne kitajske cene so bile leta 2012 precej višje od cen proizvajalcev Unije. Leta 2015 pa so postale cene kitajskega uvoza znatno nižje (404 EUR/tono) od cen industrije Unije (427 EUR/tono). To potrjuje analiza nelojalnega nižanja cen iz uvodne izjave (82) zgoraj.

(145) V spodnji tabeli je prikazano nadaljnje nenehno nižanje kitajskih cen na enoto po preiskavi v obdobju od januarja do junija 2016 ob vstopu na trg Unije. Tabela 16 Cene kitajskega uvoza v obdobju po OP Povprečna uvozna cena kitajskega uvoza (EUR/tono) Januar 2016 Februar 2016 Marec 2016 April 2016 Maj 2016 Junij 2016 326 318 313 303 299 308 Vir: Eurostat.

(146) Izkazalo se je, da je negativni vpliv nizkih cen kitajskega uvoza dvojen: (i) po eni strani bo precejšnja razlika v ceni verjetno povzročila (nadaljnjo) preusmeritev k dampinškemu uvozu, ker bodo uporabniki verjetneje kupovali vedno večje količine blaga, ki se prodaja po nizkih cenah; (ii) po drugi strani pa bodo tako nizke cene na trgu verjetno izkoristili kupci kot pogajalsko orodje za nižanje cen, ki jih ponujajo proizvajalci Skupnosti in drugi viri, ter tako povzročili nadaljnji učinek v smislu zmanjševanja obsega in nižanja cen. Medtem ko so ti učinki vprašljivi v razmerah, v katerih razlike v ceni niso velike, pa bo v obravnavanem primeru in ob upoštevanju ugotovljenega nelojalnega nižanja cen posledična škoda za industrijo Unije po pričakovanjih zelo velika.

5.2.4 Raven zalog

(147) Komisija je menila, da ta dejavnik ni tako pomemben za analizo, ker zaloge običajno hranijo trgovci (skladiščniki), in ne proizvajalci. Poleg tega proizvajalci Unije večinoma proizvajajo po naročilu, kar jim omogoča, da vzdržujejo čim nižjo raven zalog. Kljub temu je analizirala ta dejavnik, ki je izrecno omenjen v drugem pododstavku člena 3(9) osnovne uredbe (glej uvodno izjavo (120) zgoraj).

(148) Ob koncu obdobja preiskave je bilo ugotovljeno zmanjševanje ravni zalog v LRK in na trgu Unije (26). To bi lahko razložili v okviru znižanj cen leta 2015 in 2016, kot sledi: če proizvajalec ali trgovec pričakuje, da se bodo cene zvišale, je treba hitro pripraviti zaloge v pričakovanju sorazmerno večjega dobička, ko cene rastejo.

(149) Komisija kljub zahtevam in lastnim raziskavam ni mogla zbrati celovitih podatkov o stanju zalog iz obdobja po preiskavi. Ugotovila pa je, da je kljub temu verjetno, da so bile v začetku leta 2016 zaloge zadevnega izdelka v Uniji razmeroma nizke: V Nemčiji so se po podatkih nemškega združenja distributerjev jekla (BDS) na primer ob koncu lanskega leta zaloge ploščatega jekla znižale na najnižjo raven od decembra 2003. Zadnji podatki kažejo rahlo izboljšanje, vendar so zaloge, ki so februarja znašale 1,4 milijona ton, ostale 7 % manjše kakor leto prej (27).

(150) V LRK so se konec junija 2016 po poročanju zaloge jekla v skladiščih v 40 večjih kitajskih mestih zmanjšala na 8,86 ton, potem ko so konec maja 2016 znašale 9,47 ton, kar je primerljivo z 12,86 tonami konec junija 2015. V mesecu maju 2016 so zaloge jekla v 80 večjih kitajskih jeklarnah znašale 14,17 ton, v primerjavi s 16,71 tonami konec maja 2015 (28).

(151) Zaloge jekla so se zmanjševale tako ob koncu obdobja preiskave kot tudi v obdobju po preiskavi. Čeprav ta dejavnik pri analizi ni odločilen, bi lahko kazal, da je možno dodatno znižanje cen, ki bi grožnjo škode še povečalo.

5.2.5 Drugi elementi: Dobičkonosnost in količina naročil v Uniji s strani industrije Unije

(152) Industrija Unije potrebuje trajnostne dobičke. Zato je ta kazalnik škode zelo pomemben. Količina naročila so potrjene sprejete obveznosti strank in kažejo, kako se bo gibala prodaja industrije Unije v prihodnjih mesecih. Komisija je zbrala in analizirala podatke o dobičku in količini naročil v obdobju preiskave in v obdobju po preiskavi.

(153) Kot je navedeno v uvodni izjavi (113), so proizvajalci Unije začeli leta 2014 in v prvih dveh četrtletjih leta 2015 delno okrevati z vidika dobičkonosnosti. Kot je navedeno v uvodni izjavi (116), se je dobičkonosnost Unije v drugi polovici leta 2015 preobrnila v izgube, ki so v četrtem četrtletju obdobja preiskave dosegle nevzdržno raven – 10 %.

(154) Podatki o dobičkonosnosti za vso industrijo Unije še niso bili na voljo za obdobje po preiskavi. Podatki o dobičkonosnosti pa so bili zbrani za pritožnike, ki predstavljajo približno 90 % celotne proizvodnje industrije Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi (62). Ti podatki bodo posodobljeni po objavi te uredbe, po možnosti pa bodo analizirani tudi drugi dejavniki. V tej fazi preiskave so podatki o dobičkonosnosti in količini naročil najboljši razpoložljivi podatki.

(155) Kot je razvidno iz tabele v uvodni izjavi (145), so se cene kitajskega zvoza v prvi polovici leta 2016 še dodatno znižale in so bile nižje od proizvodnih stroškov proizvajalcev Unije. Iz tega je razvidno agresivno določanje kitajskih cen na trgu Unije, ki ga proizvajalci Unije v prihodnje ne bodo mogli prenesti. To je potrjeno tudi v tabeli spodaj, v kateri so navedeni podatki o dobičkonosnosti pritožnikov. Preiskava je pokazala, da je dobičkonosnost pritožnikov še poslabšala. Tabela 17 Razvoj dobičkonosnosti in količino naročil pritožnikov Opis 2012 2013 2014 2015 April 2015 – marec 2016 Dobičkonosnost – 1,31 % – 4,86 % – 1,28 % od – 3 do – 5 % od – 5 % do – 7 % Količina naročil 16 763 734 16 631 630 16 677 099 15 529 155 15 636 444 Vir: Eurofer.

5.2.6 Predvidljivost in neizbežnost spremembe okoliščin

(156) Člen 3(9) osnovne uredbe določa: „sprememba okoliščin, ki bi ustvarila razmere, v katerih bi damping povzročil škodo, mora biti jasno predvidena in neposredno grozeča.“

(157) Vsi zgoraj navedeni dejavniki so bili analizirani in preverjeni za obdobje preiskave. Natančneje, dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije je dosegla nevzdržno raven, ki je znašala – 10 % v četrtem četrtletju leta 2015, ko je bilo najbolj čutiti kitajski pritisk na cene. Poleg tega so podatki iz obdobja po preiskavi razkrili, da se ta negativni trend, ki se je začel v drugi polovici leta 2015, ni preobrnil niti v prvi polovici leta 2016. Če se bo ta trend nadaljeval, se bo ta negotov položaj industrije Unije v kratkem spremenil v resno škodo. Na podlagi podatkov za obdobje preiskave je Komisija zaključila, da ob koncu obdobja preiskave obstajajo jasno predvidljive in neizbežne spremembe okoliščin, ki bodo ustvarile razmere, v katerih bo damping povzročil škodo.

5.3 Sklep o grožnji škode

(158) Čeprav je industrija Unije leta 2014 in v prvih dveh četrtletjih leta 2015 okrevala, so začeli v drugi polovici 2015 skoraj vsi kazalniki škode strmo padati. Preiskava je pokazala, da se ta negativni trend, ki se je začel v drugi polovici leta 2015, ni preobrnil niti v prvi polovici leta 2016. Napoved industrije Unije glede prihodnje dobičkonosnosti in prihodnje prodaje je negativa in je bila potrjena (glej tabelo 17 v uvodni izjavi (155)). Zmanjševanje prodaje in nižje/negativne marže bodo najverjetneje povzročili velike izgube, izgubo naročil in zmanjše števila delovnih mest. Zato vsi dejavniki, ocenjeni v okviru člena 3(9) osnovne uredbe, zlasti znatno povečana stopnja dumpinškega uvoza v letu 2015 (ki se je nadaljevala tudi v letu 2016) in nadaljnje zniževanje cen, velike presežne zmogljivosti v LRK in negativna gibanja dobičkonosnosti industrije Unije, kažejo v isto smer.

(159) Glede na to analizo je Komisija na tej stopnji sklenila, da obstaja grožnja jasno predvidljive in neizogibne škode industriji Unije ob koncu obdobja preiskave.

6. VZROČNA ZVEZA

(160) V skladu s členom 3(6) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je grožnjo resne škode industriji Unije povzročil obstoječi dampinški uvoz iz zadevne države. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila še, ali bi lahko industrijo Unije hkrati ogrožali tudi drugi znani dejavniki. Komisija je zagotovila, da morebitna grožnja škode, ki so jo povzročili drugi dejavniki, in ne dampinški uvoz iz LRK, ni posledica dampinškega uvoza. Ti dejavniki so gospodarska kriza in manjše povpraševanje po jeklu, cene surovin, ki povzročajo znižanje prodajne cene, uvoz iz drugih tretjih držav, uspešnost izvoza proizvajalcev Unije in trditev, da je eden od proizvajalcev Unije sam povzroča škodo industriji Unije.

6.1 Učinki dampinškega uvoza

(161) Prodajne cene kitajskih proizvajalcev izvoznikov so se povprečno znižale s 600 EUR/tono leta 2012 na 404 EUR/tono v obdobju preiskave (– 33 %). S stalnim nižanjem svojih prodajnih cen na enoto v obravnavanem obdobju, kot je navedeno v uvodni izjavi (76), so kitajski proizvajalci izvozniki uspeli znatno povečati tržni delež od leta 2012 (0,79 %) do obdobja preiskave (4,32 %). Zlasti med obdobjem preiskave se je kitajski uvoz v primerjavi s prejšnjimi leti znatno povečal.

(162) Čeprav so zmanjšanje povpraševanja po jeklu in posledice dolžniške krize euroobmočja negativno vplivali na uspešnost industrije Unije leta 2012 in 2013, je industriji Unije leta 2014 uspelo rahlo okrevanje. Zlasti od druge polovice leta 2015 dalje pa je nenehno povečevanje uvoza iz zadevne države po nelojalno znižanih cenah očtino negativno vplivalo na uspešnost industrije Unije. Medtem ko je industrija Unije leta 2015 zmanjšala svoje stroške tako, da je povečevala produktivnost, vključno z nekaterimi zmanjševanji delovne sile, in izkoristila znižanje cen surovin, se je dampinški uvoz še naprej povečeval in prisilil industrijo Unije, da je še bolj znižala svoje prodajne cene, da bi omejila izgubo tržnega deleža. Čeprav se je dobičkonosnost industrije Unije leta 2014 in v prvi polovici leta 2015 nekoliko izboljšala zaradi zmanjševanja izgub, se je ta trend preobrnil od druge polovice 2015 naprej: obseg kitajskega uvoza se je še bolj povečal in kitajske cene so se že bolj znižale, cene in dobičkonosnost industrije Unije pa so še bolj padli.

(163) Glede na časovno sovpadanje med, na eni strani, vse večjo stopnjo dampinškega uvoza po vedno nižjih cenah, in po drugi strani, izgubo tržnega deleža industrije Unije ter padca cen, ki je povzročil nadaljnje izgube zlasti od druge polovice leta 2015 naprej, je Komisija zaključila, da je dampinški uvoz negativno vplival na položaj industrije Unije.

(164) Poleg tega sta postopna upočasnitev kitajskega gospodarstva in zelo velika presežna zmogljivost kitajske jeklarske industrije prisilili kitajske proizvajalce jekla, da so svojo presežno proizvodnjo usmerili na izvozne trge, trg Unije pa je privlačno namembno izvozno območje. Nekateri drugi tradicionalno pomembni izvozni trgi so uvedli ukrepe proti kitajskim izdelkom iz jekla, vključno z vroče valjanimi ploščatimi izdelki iz jekla.

(165) Ker so se po svetu vedno pogosteje uvajali ukrepi trgovinske zaščite, je trg Unije verjetno postal eden najprivlačnejših namembnih krajev za kitajski dampinški uvoz zadevnega izdelka, kar škoduje industriji Unije. Ta sklep potrjujejo: — statistični podatki Eurostata o uvozu, ki kažejo, da je raven kitajskega uvoza po koncu obdobja preiskave še vedno precejšnja; — oslabljeno kitajsko notranje povpraševanje po jeklu.

6.2 Učinki drugih dejavnikov

6.2.1 Gospodarska kriza

(166) Upad povpraševanja po jeklu v glavnem leta 2012 in posledice dolžniške krize v euroobmočju so negativno vplivali na uspešnost jeklarske industrije Unije v letih 2012 in 2013. Kot je navedeno v uvodni izjavi (106), je Komisija ugotovila negativne učinke. Ugotovila pa je tudi, da je industrija Unije v letih 2014 in 2015 začela okrevati.

(167) Zato je po eni strani, čeprav je industrijo Unije prizadela dolžniška kriza euroobmočja, in sicer v obdobju 2012–2013, trg nekoliko okreval od njihovih učinkov, saj je bilo povpraševanje na trdu Unije od leta 2013 naprej sorazmerno stabilno in se je celo povečevalo. Če bi torej od leta 2014 do 2015 industrija Unije lahko bolje izkoristila okrevanje trga, pa ji je to preprečilo strmo povečanje uvoza iz LRK. Poceni kitajski uvoz se je postopoma povečeval in dobival tržne deleže v škodo industrije Unije. Nenehni pritisk s strani uvoza je bilo mogoče polno občutiti v drugi polovici leta 2015.

(168) Zato je Komisija v tej fazi zaključila, da je dolžniška kriza euroobmočja negativno vplivala predvsem od leta 2012 do 2013 obravnavanega obdobja in pred obdobjem preiskave. Vendar pa ni prispevala h grožnji škode, ugotovljeni ob koncu leta 2015.

6.2.2 Zmanjšanje stroškov glavnih surovin (železove rude, koksnega premoga in odpadkov) zadevnega/podobnega izdelka

(169) Zainteresirana stran je trdila, da cene zadevnega izdelka in podobnega izdelka sledijo enotnemu svetovnemu cenovnemu gibanju in so v osnovi posledica zniževanje cen železove rude. Glede na to naj pritiskov na cene in s tem grožnje škode ne bi povzročal kitajski izvoz, ampak svetovne razmere.

(170) Komisija je analizirala gibanje cen surovin za HRF za obravnavano obdobje.

(171) Ugotovila je, prvič, da na vzpostavljenih trgih jekla, kakršen je trg Unije, domači proizvajalci konkurirajo številnim virom uvoza, kot je prikazano v tabeli 18 v uvodni izjavi (177) spodaj, kar povzroča vse večji pritisk na cene in posledično zniževanje cen.

(172) Drugič, četudi je LRK država, ki porabi največ jekla na svetu, ima precejšnjo presežno zmogljivost. Kitajski proizvajalci se zato spodbujajo, naj izvažajo svoj presežek proizvodnje po nizkih cenah na svoje najprivlačnejše trge, vključno s trgom Unije. Zato trend cen surovin ni edini dejavnik, ki vpliva na svetovne cene.

(173) Tretjič, znano je, da so cene glavnih surovin (železova ruda, koksni premog in odpadki) za proizvodnjo HRF od leta 2012 do 2015 precej padle: — cena železove rude se je znižala z okoli 141 USD/tono na 56 USD/tono, kar pomeni zmanjšanje za 60 %; — cena za staro železo, pridobljeno pri rušitvi, se je zmanjšala z okoli 327 EUR/tono na 159 EUR/tono, kar pomeni zmanjšanje za 51 %; — cena za koksni premog se je znižala z okoli 252 USD/tono na 121 USD/tono (– 52 %).

(174) Vendar se je pri analizi stroškov proizvodnje največjega vzorčenega proizvajalca Unije izkazalo, da je učinek tega zmanjševanja cen surovin veliko nižji od navedenega gibanja cen. To gibanje so povprečne cene in ne izkazuje stroškov za proizvajalce Unije, ki so odvisni tudi od kakovosti, količine in pogodbenih razmerij. Tako na primer tri od zgoraj navedenih surovin predstavljajo okoli 60 % skupnih stroškov proizvodnje enega velikega proizvajalca leta 2012, kar pa je še vedno 50 % njegovih skupnih proizvodnih stroškov leta 2015. To kaže, da ni nobene neposredne povezave med padcem cen surovin in zmanjšanjem stroškov proizvodnje HRF.

(175) Poleg tega so se proizvodni stroški v industriji Unije v obravnavanem obdobju skupaj zmanjšali za 25 % (glej uvodno izjavo (104)), kar je bilo posledica ne le nižjih stroškov surovin, temveč tudi povečanja učinkovitosti proizvajalcev Unije. Poleg tega so se povprečne uvozne cene zmanjšale za višji odstotek, tj. za 33 % v istem obdobju (glej uvodni izjavi (78) in (79)).

(176) V pravičnih tržnih razmerah bi industrija Unije lahko ohranila svoje ravni prodajnih cen in tako izkoristila zmanjšanje stroškov ter ponovno dosegla dobičkonosnost. Vendar so morali proizvajalci Unije prilagoditi gibanju cen na trgu Unije in cene so padle. V obdobju preiskave so bili proizvajalci Unije celo prisiljeni prodajati po cenah, nižjih od stroškov, čeprav so že uspeli občutno zmanjšati stroške proizvodnje.

6.2.3 Uvoz iz tretjih držav

(177) Obseg uvoza in tržni delež (v obsegu skupnega uvoza) iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način: Tabela 18 količine, cene na enoto in tržni deleži uvoza iz tretjih držav 2012 2013 2014 OP BRAZILIJA Obseg uvoza iz Brazilije 69 457 41 895 108 973 580 525 Indeks (2012 = 100) 100 60 157 836 Uvozne cene na enoto iz Brazilije 515 461 433 386 Indeks (2012 = 100) 100 89 84 75 Tržni delež 0,22 % 0,13 % 0,33 % 1,65 % Delež v celotnem obsegu uvoza Unije 1,68 % 0,87 % 2,08 % 7,42 % IRAN Obseg uvoza iz Irana 96 505 125 202 527 161 1 015 088 Indeks (2012 = 100) 100 130 546 1 052 Uvozne cene na enoto iz Irana 499 454 415 369 Indeks (2012 = 100) 100 91 83 74 Tržni delež 0,31 % 0,39 % 1,59 % 2,89 % Delež v celotnem obsegu uvoza Unije 2,34 % 2,60 % 10,08 % 12,97 % RUSIJA Obseg uvoza iz Rusije 1 341 666 1 334 322 1 376 412 1 714 880 Indeks (2012 = 100) 100 99 103 128 Uvozne cene na enoto iz Rusije 500 448 431 387 Indeks (2012 = 100) 100 90 86 77 Tržni delež 4,27 % 4,13 % 4,15 % 4,88 % Delež v celotnem obsegu uvoza Unije 32,47 % 27,66 % 26,32 % 21,90 % SRBIJA Obseg uvoza iz Srbije 156 894 155 055 211 835 427 558 Indeks (2012 = 100) 100 99 135 273 Uvozne cene na enoto iz Srbije 523 468 442 400 Indeks (2012 = 100) 100 89 84 77 Tržni delež 0,50 % 0,48 % 0,64 % 1,22 % Delež v celotnem obsegu uvoza Unije 3,8 % 3,21 % 4,05 % 5,46 % UKRAJINA Obseg uvoza iz Ukrajine 906 872 905 397 939 545 1 084 477 Indeks (2012 = 100) 100 100 104 120 Uvozne cene na enoto iz Ukrajine 478 429 415 370 Indeks (2012 = 100) 100 90 87 78 Tržni delež 2,89 % 2,81 % 2,84 % 3,08 % Delež v celotnem obsegu uvoza Unije 21,95 % 18,77 % 17,97 % 13,85 % Vir: Eurostat.

(178) Kot je navedeno v tabeli v uvodni izjavi (76), se je uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju povečal za 516 %. Čeprav sta imela v obravnavanem obdobju še višje stopnje rasti Brazilija (736 %) in Iran (+ 952 %), je bila njihova raven uvoza (580 525 ton iz Brazilije in 1 015 088 ton iz Irana) v obdobju preiskave veliko nižja od uvoza iz LRK (1 519 304 ton iz LRK) v absolutnih številkah.

(179) Tudi primerjava absolutnih izvoznih podatkov pokaže, da je bila zadevna država takoj za Rusijo v obdobju preiskave drugi največji izvoznik na trg Unije. Ruski uvoz (29) je morda prispeval h grožnji škode, vendar ni prekinil vzročne zveze iz naslednjih razlogov.

(180) Prvič, stopnja rasti LRK v obravnavanem obdobju (+ 516 %) je veliko višja od stopnje rasti Rusije (+ 28 %).

(181) Drugič, LRK se je približala Rusiji, ki je izvažala le nekoliko več, tj. 773 686 ton (vir: Eurostat) v prvi polovici leta 2016, v primerjavi z obsegom 773 275 ton (vir: Eurostat) iz LRK v istem obdobju.

(182) Tretjič, presežne zmogljivosti Rusije niso tako pomembne kot presežne zmogljivosti v LRK, kot je prikazano v spodnji tabeli: Tabela 19 Dejanska proizvodnja podobnega izdelka v tretjih državah (v tisočih ton) Država Ocena zmogljivosti proizvodnje surovega jekla za leto 2014 Proizvodnja surovega jekla leta 2013 Proizvodnja surovega jekla leta 2014 Dejanska proizvodnja HRF leta 2013 Dejanska proizvodnja HRF leta 2014 Rusija 89 000 69 008 71 461 26 140 26 996 LRK 1 140 000 822 000 822 698 311 564 317 387 Vir podatkov o zmogljivosti: OECD () Vir podatkov o proizvodnji: Svetovno jeklarsko združenje, Steel Statistical Yearbook 2015 ()

(183) Tudi če se zgornji podatki o zmogljivosti nanašajo izključno na surovo jeklo, in tudi ob zelo malo verjetni predpostavki, da bi se vse surovo jeklo v Rusiji uporabilo za proizvodnjo podobnega izdelka, je presežna zmogljivost Rusije celo v takem malo verjetnem scenariju precej nižja od presežne zmogljivosti na Kitajskem.

(184) Komisija nato ocenila tudi cene in tržne deleže uvoza iz tretjih držav. Ugotovila je, da je uvoz podobnega izdelka iz nekaterih drugih držav, kot so Iran, Rusija in Ukrajina, potekal po celo nižjih cenah kot uvoz iz zadevne države. Vendar se je pri analizi trendov in obsega uvoza izkazalo, da je bila ravn uvoza iz Irana v obdobju preiskave precej nižja od ravni uvoza iz LRK in da se je uvoz iz Rusije in Ukrajine v obravnavanem obdobju sicer povečal, vendar pa veliko počasneje kakor uvoz iz LRK. V nasprotju z LRK pa je uvoz iz Rusije in Ukrajine v obravnavanem obdobju tudi izgubil znaten delež v okviru skupnega obsega uvoza Unije.

(185) Nazadnje je Komisija primerjala dejansko proizvodnjo tretjih držav s proizvodnjo zadevne države in ugotovila, da je Kitajska presegla vse druge države tako na področju proizvodnje podobnega izdelka kot tudi na področju zmogljivosti surovega jekla. Tabela 20 Dejanska proizvodnja podobnega izdelka v tretjih državah (v tisočih ton) Država Ocena zmogljivosti proizvodnje surovega jekla za leto 2014 (1) Proizvodnja surovega jekla leta 2013 Proizvodnja surovega jekla leta 2014 (2) Teoretična presežna zmogljivost leta 2014 (1) Dejanska proizvodnja HRF leta 2013 Dejanska proizvodnja HRF leta 2014 Rusija 89 000 69 008 71 461 17 539 26 140 26 996 LRK 1 140 000 822 000 822 698 317 302 311 564 317 387 Ukrajina 42 500 32 771 27 170 15 330 8 929 7 867 Iran 27 000 15 422 16 331 10 669 8 250 8 276 Brazilija 48 000 34 163 33 897 14 103 15 014 14 229 Vir podatkov o zmogljivosti: OECD () Vir podatkov o proizvodnji: Svetovno jeklarsko združenje, Steel Statistical Yearbook 2015 ()

(186) Zgornje vrednosti proizvodnje podobnega izdelka kažejo, da zadevna država precej presega vse druge velike države izvoznice. Iz zgoraj navedenih podatkov o zmogljivostih za surovo jeklo je še razvidno, da ima tako velike presežne zmogljivosti samo LRK.

(187) Zato je Komisija ugotovila, da je LRK pomenila grožnjo neposredne škode za industrijo Unije. Kot je že omenjeno, je postala ta grožnja škode še realnejša zaradi skupnega učinka upočasnjevanja kitajskega povpraševanja po jeklu in čedalje težje dostopnih drugih kitajskih izvoznih trgov. Zato bo del kitajskega obsega v bližnji prihodnosti verjetno še naprej usmerjen v Unijo.

(188) Vendar je tudi verjetno, da je h grožnji znatne škode prispeval tudi uvoz iz Brazilije, Irana, Rusije, Srbije in Ukrajine. Kljub temu osnovna proizvodnja, uvozni trendi in natančen obseg uvoza v absolutnih številkah niso tako obsežni, da bi lahko prekinili vzročno zvezo med naraščajočim in čedalje bolj dampinškim uvozom iz LRK ter grožnjo škode industriji Unije.

6.2.4 Uspešnost izvoza industrije Unije

(189) Obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju spreminjal, kot sledi. Tabela 21 Obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije nepovezanim strankam 2012 2013 2014 OP Obseg izvoza nepovezanim strankam 2 344 463 2 379 035 2 777 446 2 409 721 Indeks (2012 = 100) 100 101 118 103 Povprečna cena (v EUR/tono) 516 463 459 391 Indeks (2011 = 100) 100 90 89 76 Vir: Izpolnjeni vprašalnik vzorčenih proizvajalcev Unije.

(190) Obseg izvoza nepovezanim strankam se je v obdobju preiskave povečal za 3 %. Cene so se v obravnavanem obdobju močno znižale, in sicer za – 24 %.

(191) Izvoz je v obdobju preiskave zajemal največ 4 % celotne proizvodnje Unije in 22 % celotne prodaje nepovezanim strankam. Znižanje izvoznih cen v odstotkih je sledilo gibanju prodajnih cen proizvajalcev Unije na trgu Unije. Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da je uspešnost izvoza proizvajalcev Unije prispevala k slabemu položaju industrije. Vendar ta dejavnik ni prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in grožnjo znatne škode za industrijo Unije.

6.2.5 Poseben položaj italijanskega proizvajalca Unije

(192) Zainteresirana stran je trdila, da je italijanski proizvajalec potencialno škodil industriji Unije. Trdila je, da je ta italijanski proizvajalec dobil nezakonito državno pomoč v škodo drugih proizvajalcev Unije na trgu Unije, verjetno „v tolikšni meri, da bi lahko prekinil vzročno zvezo […]“. Dodala je še, da se je dejanska proizvodnja italijanskega proizvajalca v obravnavanem obdobju precej zmanjšala.

(193) Prvič, opredelitev in analiza industrije Unije temelji na industriji Unije v celoti, vključno z italijanskim proizvajalcem. Čeprav je ta italijanski proizvajalec v obravnavanem obdobju dejansko močno zmanjšal svojo proizvodnjo, se je celoten obseg proizvodnje industrije Unije (glej uvodno izjavo (87)) povečal za 2 %. Posledično se je v obravnavanem obdobju povečala proizvodnja vseh drugih proizvajalcev Unije.

(194) Drugič, trditev, da je italijanski proizvajalec prejel nezakonito državno pomoč, je še vedno predmet preiskave Komisije, ki bo trajala do leta 2017. Začetek preiskave ne vpliva na rezultat postopka. Zato o tej trditvi še ni mogoče sprejeti nobenih sklepov. Komisija je kljub temu ugotovila, da so bile prodajne cene tega italijanskega proizvajalca v obdobju preiskave nižje od povprečne prodajne cene Unije. Če je italijanski proizvajalec pomembno vplival na prodajne cene v Uniji, bi pričakovali, da se bo po zmanjšanju njegove proizvodnje povprečna cena v Uniji zvišala. Vendar se to ni zgodilo.

(195) Tretjič, to, da so na trgu Unije nekateri proizvajalci Unije uspešnejši od drugih, je lahko posledica številnih dejavnikov, vendar to ne vpliva na začasni sklep, da je industrijo Unije kot celoto prizadel dampinški uvoz.

(196) Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da posebne okoliščine italijanskega proizvajalca niso prispevale k slabemu položaju industrije Unije.

6.3 Sklep o vzročni zvezi

(197) Začasno je bila vzpostavljena vzročna zveza med dampinškim uvozom iz Kitajske in grožnjo znatne škode, povzročene industriji Unije. Močno zvišanje zlasti stopnje dampinškega uvoza iz LRK po čedalje nižjih prodajnih cenah časovno očitno sovpada z zmanjšanjem uspešnosti Unije, zlasti od druge polovice leta 2015. Industrija Unije ni imela druge možnosti, kot da sledi cenam, določenim z dampinškim uvozom, da bi preprečila nadaljnje zmanjševanje svojega tržnega deleža. To je ustvarilo razmere, v katerih se ustvarja izguba, te pa se bodo verjetno še poslabšale.

(198) Komisija je opredelila in ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, ki povzroča grožnjo znatne škode za industrijo Unije v celoti ob koncu obdobja preiskave. Položaj italijanskega proizvajalca ni prispeval k slabemu položaju industrije Unije. Ni bilo mogoče ugotoviti, da bi drugi opredeljeni dejavniki, kot so gospodarska kriza, stroški surovin, uvoz iz tretjih držav in uspešnost izvoza proizvajalcev Unije, prekinili vzročno zvezo med grožnjo znatne škode in dampinškim uvozom iz Kitajske. Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je dampinški uvoz iz LRK v obdobju preiskave povzročil grožnjo znatne škode za industrijo Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. Drugi znani dejavniki, razen dampinškega uvoza iz LRK, ki so hkrati vplivali na položaj industrije Unije, po ugotovitvah ne prekinjajo vzročne zveze.

7. INTERES UNIJE

(199) V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je mogoče nedvoumno sklepati, da v tem primeru sprejetje ukrepov ni v interesu Unije. Posebej pozorno je obravnavala potrebo po odpravi učinkov škodljivega dampinga, ki izkrivlja trgovino, in ponovni vzpostavitvi učinkovite konkurence. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi zelo raznovrstnih vpletenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

7.1 Interes industrije Unije

(200) Industrija Unije zajema več držav članic (Združeno kraljestvo, Francijo, Nemčijo, Češko, Slovaško, Italijo, Luksemburg, Belgijo, Poljsko, Nizozemsko, Avstrijo, Finsko, Švedsko, Portugalsko, Madžarsko in Španijo) in v njej je neposredno zaposlenih približno 18 000 delavcev za vroče valjane ploščate izdelke iz jekla.

(201) V preiskavi je sodelovalo sedemnajst proizvajalcev. Nobeden izmed znanih proizvajalcev ni nasprotoval začetku preiskave. Kot je navedeno zgoraj v analizi kazalnikov škode, se v celotni industriji Unije v obravnavanem obdobju kažejo nekateri znaki škode. Močan vpliv je bil razviden zlasti v zvezi s kazalniki škode, povezanimi s finančno uspešnostjo vzorčenih proizvajalcev Unije, kot je dobičkonosnost. Pokazala sta se poslabšanje položaja, zlasti od druge polovice leta 2015, in negativen učinek zaradi dampinškega uvoza, ki je povzročal grožnjo škode, ki je ob koncu obdobja preiskave postala neizogibna.

(202) Pričakovati je mogoče, da bo uvedba začasnih protidampinških dajatev znova vzpostavila poštene tržne razmere na trgu Unije ter tako končala nižanje cen in omogočila, da si bo industrija Unije opomogla. Tako bi se dobičkonosnost industrije Unije izboljšala in približala ravnem, ki se štejejo za potrebne za to kapitalsko intenzivno industrijo. Zato je pomembno, da se cene znova vzpostavijo na nedampinški ali neškodljivi ravni, da se raznim proizvajalcem omogoči delovanje na trgu Unije v poštenih tržnih okoliščinah. Če ukrepi ne bodo sprejeti, je zelo verjetno, da se bo uresničila grožnja škode in se bo nadaljevalo poslabšanje gospodarskega položaja industrije Unije. Negativni rezultati za področje vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla bi vplivali na področja nižje in višje v prodajni verigi številnih proizvajalcev Unije, saj je izkoriščenost zmogljivosti pri teh področjih tesno povezana s proizvodnjo izdelka v preiskavi.

(203) Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da je uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije.

7.2 Interes uvoznikov

(204) Kot je navedeno v uvodnih izjavah od (11) do (13), noben nepovezani uvoznik ni izpolnil vprašalnika ali Komisiji predložil podatkov, iz katerih bi bilo razvidno, v kakšnem obsegu bi bili uvozniki oškodovani zaradi uvedbe ukrepov. Zato in ob upoštevanju, da poleg LRK v Unijo izvažajo tudi mnoge druge države, je Komisija začasno ugotovila, da uvedba ukrepov morda ni v interesu uvoznikov.

7.3 Interes uporabnikov

(205) Vroče valjani ploščati izdelki iz jekla se uporabljajo kot industrijski vložek, ki ga končni uporabniki kupijo za razne namene, vključno z gradnjo (proizvodnja jeklenih cevi), ladjedelništvom, plinskimi posodami, tlačnimi posodami in cevovodi za oskrbo z energijo.

(206) Izpolnjen vprašalnik je predložil le en uporabnik iz Italije (Marcegaglia Carbon S.p.A.) z uvozom iz zadevne države in proizvodnjo med drugim cevi in jeklenih izdelkov nižje v prodajni verigi. Zadevni izdelek/podobni izdelek je za tega uporabnika strošek.

(207) Ta italijanski uporabnik je trdil, da bi uvedba ukrepov na uvoz iz zadevne države povzročila, da ne bi več imel dostopa do zanesljive zaloge zadevnega izdelka na trgu Unije, zlasti visokokakovostnih kolobarjev za ponovno valjanje. Trdil je, da 88 % celotne proizvodnje Unije pomeni samo 16 družb v lasti osmih velikih skupin, pri čemer se največji del proizvodnje (približno 70 %) uporablja na zaprtem trgu. Zato naj bi proizvajalci Unije zaradi še vedno razmeroma velikih tržnih deležev lahko izvajali velik pritisk na trg zadevnega proizvoda na spodnjem delu oskrbne verige.

(208) Prvič, Komisija ugotavlja, da cilj protidampinških dajatev ni zaprtje trga Unije za uvoz, ampak ponovna vzpostavitev poštene trgovine s preprečevanjem učinka škodljivega dampinga. Uvoz iz LRK se zato po predvidevanjih ne bo ustavil, temveč nadaljeval, vendar po nedampinških cenah.

(209) Drugič, Komisija je ugotovila, da uporabnik ni izključno odvisen od kitajskega uvoza, ampak je zadevni izdelek v obdobju preiskave kupoval tudi od proizvajalcev Unije in drugih proizvajalcev v tretjih državah, ki niso zadevna država.

(210) Tretjič, tudi če bi se cene zadevnega kitajskega izdelka zvišale za približno 30 %, bi to za le 3 % vplivalo na proizvodne stroške tega italijanskega uporabnika. Šteje se, da je tak učinek manjši.

(211) Četrtič, ker se pričakuje, da se bo po uvedbi protidampinških dajatev uvoz iz zadevne države in drugih držav nadaljeval, in ker so še vedno na voljo drugi ustrezni viri preskrbe, je trditev, da bi uvedba protidampinških dajatev omogočila industriji Unije izvajanje močnega pritiska na cene, neutemeljena. Industrija Unije obsega 23 proizvajalcev, ki uporabnikom zagotavljajo širok izbor ponudbe že v Uniji, poleg možnosti uvoza iz drugih tretjih držav, ki proizvajajo in izvažajo podobni izdelek. Zato je Komisija na tej stopnji zavrnila trditev, da bi uvedba ukrepov povzročila pomanjkanje ponudbe zadevnega/podobnega izdelka.

(212) V zvezi z morebitnimi negativnimi učinki na konkurenco na trgu Unije drži, da pravila EU o konkurenci določajo strožja merila ravnanja za družbo, ki ima velik tržni delež. Vendar je naloga organov, pristojnih za konkurenco, da ugotovijo, ali gre za prevladujoči položaj in ali se ta položaj zlorablja.

(213) Glede na zgoraj navedeno je bilo v tej fazi sklenjeno, da bi bila uvedba ukrepov v nasprotju z interesom uporabnikov, vendar ne bi imela nesorazmerno negativnega učinka nanje. Upoštevana sta bila zlasti raznovrstna ponudba, ki je na voljo na trgu, in da je bilo s preiskavo ugotovljeno, da je vpliv ukrepov na stroške uporabnika, ki se je javil, manj pomemben, kot je bilo navedeno.

7.4 Sklep o interesu Unije

(214) Komisija je v tej fazi sklenila, da bi uvedba ukrepov prispevala k okrevanju industrije Unije, predvsem njene dobičkonosnosti. Uvedba ukrepov bi proizvajalcem Unije omogočila, da izvedejo potrebne naložbe ter raziskave in razvoj za boljšo proizvodno opremo za proizvodnjo vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla in povečanje konkurenčnosti.

(215) Industrija Unije se je že v (nedavni) preteklosti močno prestrukturirala. Če ukrepi ne bodo uvedeni, je verjetno, da se bo ob koncu obdobja preiskave uresničila grožnja neizogibne škode. Nekateri proizvajalci Unije vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla bodo verjetno morali prenehati poslovati/zmanjšati obseg dejavnosti s področja vroče valjanih ploščatih izdelkov iz jekla in odpustiti zaposlene, zaradi česar bodo viri oskrbe za mnoge uporabnike v Uniji omejeni.

(216) Komisija je glede interesa nepovezanih uvoznikov in uporabnikov v tej fazi sklenila, da bi imela uvedba ukrepov na predlagani ravni le omejen učinek. Natančneje, to ne bi nesorazmerno vplivalo na cene, dobičkonosnost in zaposlenost v uporabniški industriji. Zato ima uvedba ukrepov na predlagani ravni le omejen učinek na cene v dobavni verigi in uspešnost uporabnikov. Raven ukrepov bo zagotovila enake konkurenčne razmere in bo omogočala uvoz iz zadevne države po poštenih cenah.

(217) Komisija je pretehtala in proučila močne interese pomembne industrije Unije, ki jo je treba zaščititi pred nepoštenimi praksami, ter omejene verjetne učinke ukrepov na nepovezane uvoznike in uporabnike, ki imajo še naprej na voljo zelo raznovrstno oskrbo v Uniji, in v tej fazi sklenila, da ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države ne bi bila v interesu Unije.

8. ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

(218) Na podlagi ugotovitev Komisije v zvezi z dampingom, grožnjo škode, vzročno zvezo in interesom Unije je treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči uresničitev grožnje neizogibne znatne škode, ki bi jo industriji Unije povzročil uvoz po dampinških cenah.

8.1 Stopnja odprave škode (stopnja škode)

(219) Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, potrebne za odpravo grožnje znatne škode. Ciljna cena je v skladu s sodno prakso cena, ki bi jo industrija Unije lahko razumno zaračunala v normalnih konkurenčnih razmerah brez uvoza po dampinških cenah. Praksa odločanja Komisije je, da ciljno ceno običajno izračuna tako, da določi proizvodne stroške podobnega izdelka in prišteje dobiček, ki ga lahko industrija Unije razumno pričakuje v normalnih konkurenčnih razmerah brez uvoza po dampinških cenah.

(220) Pri določitvi ciljnega dobička je Komisija najprej proučila pritožnikov predlog, ki je v skladu s predhodno odločbo Komisije v zvezi z istim izdelkom (30) navedel 12,9-odstotni dobiček. Vendar je ta ugotovitev nastala leta 2000 in podatkov izpred več kot 15 let ni več mogoče obravnavati kot reprezentativne glede na tehnološke in finančne spremembe v industriji Unije od takrat.

(221) Komisija je nato uporabila podatke o dobičkonosnosti iz leta 2008, ki je bilo po njenem mnenju najbolj reprezentativno leto za izdelke na koncu prodajne verige, in sicer za hladno valjane jeklene izdelke. (31) Zadevni izdelek v sedanji preiskavi je v številnih pogledih podoben nekaterim hladno valjanim ploščatim izdelkom iz jekla (hladno valjani izdelki) iz naslednjih razlogov: (a) Pri obeh izdelkih (železova ruda in koksni premog) nekatere zlitine zajemajo večji del proizvodnih stroškov in za oba se uporabljajo podobni procesi (peč, topla valjarna za tračno jeklo). (b) Kot je navedeno v uvodni izjavi (26), je zadevni izdelek osnovna surovina za proizvodnjo različnih izdelkov z dodano vrednostjo na koncu proizvodne verige, ki se začne s hladno valjanimi izdelki. Na tej podlagi je Komisija izračunala dobiček v višini 14,4 %.

(222) Vendar več elementov iz navedene zadeve v zvezi s škodljivim dampingom iz Kitajske in Rusije ni v tej zadevi, v okviru katere je Komisija ugotovila, da izvoz iz Kitajske pomeni grožnjo škode, za kar je potrebna prospektivna analiza. V navedeni zadevi je uvoz po nizkih cenah iz držav, ki so bile predmet preiskave, potekal štiri leta pred obdobjem preiskave.

(223) Komisija je poskušala določiti ciljni dobiček s simulacijo, kako bi industrija Unije okrevala po recesiji, ki jo je povzročila gospodarska in finančna kriza leta 2009, če okrevanja ne bi ovirale velike količine uvoza iz Kitajske, ki je povzročal zniževanje cen. Pri tem je uporabljala novejše podatke in prospektivno analizo, predloženo Odboru OECD za jeklo decembra 2013. Strokovno mnenje v študiji Postavitev temeljev za finančno trdno industrijo obravnava dobičkonosnost svetovne industrije jekla v zadnjih letih in določa prag dobička, potrebnega za dolgoročno vzdržnost. Študija zlasti podpira 17-odstotni povprečni EBIDTA (dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo) po vsem svetu. (32) V poročilu so navedeni tudi povprečni 7-odstotni investicijski stroški in poprečni 3-odstotni stroški dolga. Komisija je ti postavki odštela in dobila rezultat 7 % za dobiček pred davki (EBT). Ker drugih zanesljivih podatkov ni bilo, je te izračune za industrijo jekla v celoti preračunala na samo zadevni izdelek, saj vroče valjani ploščati izdelki pomenijo velik delež proizvodnje surovega jekla.

(224) Na koncu je Komisija v tej fazi začasno sklenila, da se za izračun stopnje grožnje škode za industrijo Unije v zvezi z vroče valjanimi ploščatimi izdelki uporabi prag dobička 7 %, vendar bo še dodatno raziskala, ali so na voljo natančnejši podatki za zadevni izdelek.

8.2 Začasni ukrepi

(225) Na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatve bi bilo treba določiti na nižji od obeh ravni dampinga in škode.

(226) Na podlagi zgoraj navedenega bi morale biti začasne stopnje protidampinške dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje: Družba Stopnja dampinga Stopnja škode Začasna protidampinška dajatev Bengang Steel Plates Co., Ltd. 96,5 % 17,1 % 17,1 % Hebei Iron & Steel Group 95,0 % 13,2 % 13,2 % Jiangsu Shagang Group 106,9 % 22,6 % 22,6 % Druge sodelujoče družbe 100,1 % 18,0 % 18,0 % Vse druge družbe 106,9 % 22,6 % 22,6 %

(227) Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale položaj teh družb, ki je bil ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev veljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevni državi in so ga proizvedle poimensko navedene pravne osebe. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne smejo uporabljati nobene individualne stopnje protidampinške dajatve.

(228) Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj protidampinških dajatev, če spremeni ime svojega subjekta ali ustanovi nov proizvodni ali prodajni obrat. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo. (33) Zahtevek mora vsebovati vse ustrezne informacije, med drugim spremembo dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo, domačo prodajo in izvozom,