(1)

v členu 2 se vstavi naslednji odstavek: „6a. (a) Če se pri uporabi te ali katere koli druge ustrezne določbe te uredbe ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, in sicer ob upoštevanju naslednjih pravil. Viri, ki jih Komisija lahko uporabi, vključujejo: — ustrezne stroške proizvodnje in prodaje v primerni reprezentativni državi, ki je po gospodarski razvitosti podobna državi izvoznici, pod pogojem, da so relevantni podatki o stroških na voljo takoj; kadar je takšnih držav več, se prednost nameni državam z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, kjer je to ustrezno; — če meni, da je to ustrezno, neizkrivljene mednarodne cene, stroške ali referenčna merila; ali — domače stroške, vendar le, če se na podlagi točnih in ustreznih dokazov zanesljivo ugotovi, da niso izkrivljeni, tudi v okviru določb o zainteresiranih straneh iz točke (c). Brez poseganja v člen 17 se ta ocena ločeno opravi za vsakega izvoznika in proizvajalca. Računsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček. (b) Znatno izkrivljanje je izkrivljanje, do katerega pride, kadar sporočene cene ali stroški, vključno s stroški surovin in energije, niso rezultat sil prostega trga, in sicer zaradi znatnega poseganja države. Pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja se med drugim upošteva možni učinek enega ali več naslednjih elementov: — ali zadevni trg v veliki meri oskrbujejo podjetja, ki delujejo v okviru lastništva, pod nadzorom ali pod nadzorom politik ali po navodilih organov države izvoznice; — ali prisotnost države v podjetjih državi omogoča, da vpliva na cene ali stroške; — ali javne politike ali ukrepi diskriminirajo v korist domačih dobaviteljev ali kako drugače vplivajo na sile prostega trga; — ali je prisotno pomanjkanje zakonodaje o stečaju, družbah ali lastnini, ali diskriminatorna uporaba ali nezadostno izvrševanje navedene zakonodaje; — ali so stroški plač izkrivljeni; — ali dostop do financiranja ponujajo institucije, ki izvajajo cilje javne politike ali kako drugače ne delujejo neodvisno od države. (c) Kadar ima Komisija utemeljene informacije glede morebitnega obstoja znatnega izkrivljanja v smislu točke (b) v posamezni državi ali posameznem sektorju v tej državi in če je to ustrezno za učinkovito uporabo te uredbe, Komisija pripravi, objavi in redno posodablja poročilo, v katerem opiše tržne razmere iz točke (b) v tej državi ali sektorju. Takšna poročila in dokazi, na katere se poročila opirajo, se priložijo spisu katere koli preiskave, ki se nanaša na navedeno državo ali navedeni sektor. Zainteresirane strani morajo imeti dovolj priložnosti, da izpodbijajo ali dopolnijo poročilo in dokaze, na katere se poročilo opira, podajo pripombe v zvezi z njimi ali se oprejo nanje pri vsaki preiskavi, v kateri se takšno poročilo ali dokazi uporabljajo. Komisija pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja upošteva vse ustrezne dokaze, ki so prisotni v spisu preiskave. (d) Pri vložitvi pritožbe v skladu s členom 5 ali zahtevka za pregled v skladu s členom 11 se lahko industrija Unije opre na dokaze iz poročila iz točke (c) tega odstavka, kadar je zadoščeno dokaznemu standardu ob upoštevanju člena 5(9), da bi utemeljila izračun normalne vrednosti. (e) Kadar Komisija ugotovi, da obstajajo zadostni dokazi v skladu s členom 5(9) glede znatnega izkrivljanja v smislu točke (b) tega odstavka, in se odloči, da bo na podlagi tega začela preiskavo, se to navede v obvestilu o začetku preiskave. Komisija zbere podatke, ki so potrebni za računsko določitev normalne vrednosti v skladu s točko (a) tega odstavka. Stranke, udeležene v preiskavi, se nemudoma po začetku preiskave obvesti o zadevnih virih, ki jih namerava Komisija uporabiti za določitev normalne vrednosti v skladu s točko (a) tega odstavka in imajo 10 dni časa za predložitev pripomb. V ta namen se zainteresiranim stranem omogoči dostop do spisa, ki vključuje vse dokaze, na katere se opira preiskovalni organ, brez poseganja v člen 19. Vsi dokazi o obstoju znatnega izkrivljanja se lahko upoštevajo le, če jih je mogoče pravočasno potrditi v okviru preiskave, in sicer v skladu s členom 6(8).“;