SL Uradni list Evropske unije L 383/16

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 6. septembra 2005

o državni pomoči

Portugalska – podaljšanje dobavnega roka za tankerja za prevoz kemikalij, ki ju je zgradila družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 3268)

(Besedilo v portugalskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/946/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1540/98 o novih pravilih pomoči ladjedelništvu (1) (v nadaljnjem besedilu „Uredba o ladjedelništvu“) in zlasti člena 3(2) Uredbe,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (2), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I. POSTOPEK

(1) V dopisu z dne 21. januarja 2004, ki ga je Komisija prejela in evidentirala 29. januarja, je Portugalska Komisijo zaprosila za podaljšanje triletnega dobavnega roka za tankerja za prevoz proizvodov/kemikalij, ki ju je zgradila družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Komisiji je poslala dodatne informacije v dopisih z dne 1. aprila 2004 (evidentiran ob prejemu 2. aprila), z dne 11. junija 2004 (evidentiran ob prejemu dne 15. junija) in z dne 24. avgusta 2004 (evidentiran ob prejemu dne 31. avgusta).

(2) V dopisu z dne 20. oktobra 2004 je Komisija obvestila Portugalsko, da se je odločila, da bo v zvezi s pomočjo sprožila postopek, določen v členu 88(2) Pogodbe ES.

(3) V dopisu z dne 23. novembra 2004 (evidentiranem ob prejemu 1. decembra) so portugalski organi predložili svoje pripombe v okviru zgoraj navedenega postopka.

(4) Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske Unije (3). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe.

(5) Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank. Posredovala jih je Portugalski in ji dala možnost odgovora; Portugalska je svoje pripombe posredovala z dopisom z dne 3. marca 2005 (evidentiranem ob prejemu dne 7. marca). Dne 22. aprila 2005 so se sestali službe Komisije in portugalski organi. V dopisu z dne 23. maja 2005 (evidentiranem ob prejemu dne 27. maja) je Portugalska predložila nadaljnje pripombe.

II PODROBEN OPIS POMOČI

(6) Pri priglašenem ukrepu gre za dodelitev s pogodbami povezane pomoči za Pri priglašenem ukrepu gre za dodelitev s pogodbami povezane pomoči za tekoče poslovanje družbi Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. v zvezi z gradnjo dveh tankerjev z oznakama C 224 in C 225 za prevoz proizvodov/kemikalij. Pomoč znaša 2 675 275 EUR na plovilo.

(7) Portugalska je priglasila ukrep v skladu z Uredbo o ladjedelništvu (4). Člen 3 Uredbe dovoljuje dodeljevanje pomoči za tekoče poslovanje za ladje, za katere je bila pogodba sklenjena do 31. decembra 2000 in se dobavijo v roku treh let od podpisa pogodbe. Zato se za ladje, dobavljene po izteku triletnega roka, ne sme dodeliti s pogodbami povezana pomoč za tekoče poslovanje, razen če Komisija odobri podaljšanje tega roka v skladu z drugim pododstavkom člena 3(2) Uredbe o ladjedelništvu.

(8) Portugalska je zaprosila za podaljšanje triletnega dobavnega roka za tankerja za prevoz proizvodov/kemikalij, ki ju je zgradila družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Trdila je, da je ta zahteva upravičena zaradi tehnične zahtevnosti projekta, povezane z nepredvidljivimi dogodki, kot je pojasnjeno v nadaljevanju.

(9) Portugalska je v zvezi s tem navedla, da sta družbi Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. in Alpha Navigation Ltd 22. decembra 2000 podpisali pogodbi za obe plovili („izvirni pogodbi“). Dne 14. maja 2001 je družba Alpha Navigation prenesla svojo vlogo kupca na družbo ABB Credit OY s sedežem na Finskem s „pogodbama o prenosu“, ki so ju podpisale tri udeležene stranke: družbe Alpha Navigation, ABB Credit OY in Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Novi lastnik je zahteval nove specifikacije, in sicer povišanje plovil v razred „I-A Super“ za plovbo po zaledenelih vodah, ter je zato, prav tako 14. maja 2001, podpisal z družbo Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A „spremenjeni in popravljeni pogodbi“ za plovili.

(10) Po trditvah portugalskih organov so nove specifikacije, ki jih je zahteval novi lastnik ladij, vplivale na več lastnosti in materialov pri plovilih, ladjedelnica pa je zaradi njih morala uporabiti nove metode in to je povzročilo zamudo pri izdelavi. Portugalska je poudarila zlasti naslednje bistvene težave v zvezi z zahtevnostjo projekta: — prilagoditev prvotnih projektov razredu „IA Super“ v zvezi s pogoji za plovbo po zaledenelih vodah; — uporaba novega standarda (ISO 8501-3) v zvezi z zahtevnostjo obdelave jeklene površine pred barvanjem. Ta standard je bil ob podpisu pogodb še v postopku sprejemanja (5). Portugalska trdi, da so zaradi tega delavci v ladjedelnici potrebovali usposabljanje; — uporaba posebne barve „Marineline 784“, katere nanašanje traja dlje kot pri običajni barvi; — dodatne spremembe, ki jih je med izdelavo večkrat zahteval lastnik ladij; — dobava jeklenih plošč s hudimi napakami, ki jih je bilo treba odpraviti.

(11) Po mnenju Portugalske so bile zlasti težave v zvezi z izvajanjem novega standarda in dobavo jeklenih plošč z napakami nepredvidljive okoliščine.

(12) V skladu s pogoji, dogovorjenimi z družbo ABB Credit OY, je ladjedelnica nameravala plovilo C 224 dobaviti 30. oktobra 2003, plovilo C 225 pa 15. novembra 2003, torej v okviru triletnega dobavnega roka. Vendar pa sta bili zaradi zgoraj navedenih dejavnikov ladji dejansko dobavljeni 29. oktobra 2004 oziroma 4. februarja 2005 (6).

(13) Komisija je sprožila postopek zaradi naslednjih glavnih razlogov:

(14) Komisija je imela na začetku pomisleke, ali se lahko spremenjeni in popravljeni pogodbi, podpisani z družbo ABB Credit OY 21. maja 2001, obravnavata enako kot izvirni pogodbi, podpisani z družbo Alpha Navigation. S spremenjenima in prenovljenima pogodbama se je spremenilo več lastnosti plovil, vrsta barve, uporabljene pri tovornih tankih, lastnik in cena plovil. Zato je bilo vprašljivo, ali je predmet teh pogodb še vedno isti kot predmet izvirnih pogodb in ali sta lahko pogodbi, podpisani z družbo ABB Credit OY, upravičeni do pomoči.

(15) Poleg tega je imela Komisija v zvezi s trditvijo Portugalske, da je podaljšanje roka upravičeno zaradi tehnične zahtevnosti projekta, pomisleke, ali sta tankerja te vrste za prevoz proizvodov/kemikalij, ki ju je zgradila družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A., upravičena do podaljšanega roka na tej podlagi. Stališče glede tehnične zahtevnosti si prizadeva razlagati omejevalno in objektivno (7), dokazila, ki jih je predložila Portugalska, pa niso zadoščala za oblikovanje sklepne ugotovitve.

(16) Komisija je imela pomisleke tudi glede tega, ali lahko točke, ki jih je predstavila Portugalska, štejejo za „izjemne okoliščine, ki so za ladjedelnico nepredvidljive in zunanjega izvora“ v smislu člena 3(2) Uredbe o ladjedelništvu. V zvezi s tem je opozorila, da so večino težav ladjedelnici povzročile spremembe, ki jih je zahteval novi lastnik, in je glede na to, da je ladjedelnica sprejela te spremembe, vprašljivo, ali se lahko obravnavajo kot „nepredvidljive in zunanjega izvora“.

III. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

(17) Skupnost evropskih ladjedelniških združenj (CESA) je pripomnila, da so lahko pri ladjedelniškem poslu prenosi pogodb o gradbenih delih z enega kupca na drugega precej pogosti in da imajo ladjedelnice v takšnem položaju omejen vpliv na zavrnitev prenosa. Predvsem v Evropi se morajo ladjedelnice pogosto prilagajati spremenljivim zahtevam kupcev. Vendar pa po mnenju CESA to ne pomeni, da so spremenjene pogodbe nove pogodbe, saj sta vrsta izdelka – tanker za prevoz proizvodov/kemikalij – in skupna nosilnost ali teža plovil ostali enaki.

(18) Ena stranka je od Komisije zahtevala, naj preveri ustreznost klasifikacije plovil (tankerja za prevoz proizvodov/kemikalij v nasprotju s tankerjema za prevoz kemikalij, kakor je bilo sprva navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka).

IV. PRIPOMBE PORTUGALSKE

(19) Portugalska je pripomnila, da je ladjedelnica nameravala dokončati plovili v triletnem roku, določenem v Uredbi o ladjedelništvu. Ob dokončanem prenosu pogodb na družbo ABB je bila ladjedelnica skoraj povsem pokrita z naročili, zaradi česar je bila ob zahtevah novega lastnika ladij omejena pri prilagajanju začetka gradnje plovil. Portugalska je poleg tega menila, da tehnične težave, ki jih je imela ladjedelnica, niso bile predvidljive, ko je podpisala pogodbi. Kar zadeva posebni premaz, je lastnik ladij v poznejši fazi projekta zahteval, da se posebni premaz uporabi na večjem številu cistern, kar je še bolj upočasnilo izdelavo.

(20) Portugalska je v podporo svojim stališčem predložila izjavi lastnika ladij in klasifikacijskega zavoda za zadevni plovili, Det Norske Veritas, ki potrjuje, da je treba zadevni novi plovili obravnavati kot „tehnično zelo zahtevni v svojem razredu“. Klasifikacijski zavod je predvsem navedel, da nove cisterne ustrezajo najstrožjim zahtevam glede odpornosti proti ledu, da so opremljene z visoko razvito elektronsko tehnologijo za pomorsko varnost in da izpolnjujejo zahtevne specifikacije iz pogodb o gradbenih delih glede priprave, končne obdelave jekla in premaza.

(21) Portugalski organi so navedli tudi, da ni znano, da bi pri teh dveh pogodbah konkurirala kakšna ladjedelnica iz EU, s čimer je bil omejen kakršen koli izkrivljajoči učinek pomoči v zvezi z ladjedelnicami EU.

V. OCENA POMOČI

(22) V skladu s členom 87(1) je vsaka pomoč, dodeljena državi članici, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami.

(23) Zadevna pomoč za tekoče poslovanje zadeva financiranje nekaterih stroškov, ki bi jih morala pri gradnji plovila sicer kriti zadevna ladjedelnica, iz državnih sredstev, pri čemer ima torej ladjedelnica korist. Poleg tega je ladjedelništvo gospodarska dejavnost, ki vključuje trgovino med državami članicami. Zato zadevna pomoč spada na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe ES.

(24) V skladu z Uredbo o ladjedelništvu (8) pomeni izraz „gradnja ladij“ gradnjo morskih trgovskih plovil na lastni pogon. Družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. gradi take ladje in zato pomoč tej ladjedelnici spada na področje uporabe Uredbe.

(25) Člen 3(1) Uredbe o ladjedelništvu določa, da je do 31. decembra 2000 dovoljena zgornja meja s pogodbami povezane pomoči za tekoče poslovanje za plovila v višini 9 % (za pogodbene vrednosti, višje od 10 milijonov EUR). V skladu s členom 3(2) Uredbe se za pogodbo uporablja tista zgornja meja pomoči, ki velja ob datumu podpisa končne pogodbe. Vendar pa se to ne uporablja za ladje, dobavljene več kot tri leta po podpisu pogodbe. V takih primerih se za to pogodbo uporablja tista zgornja meja, ki je veljala tri leta pred datumom dobave ladje. Zato je skrajni dobavni rok za plovilo, ki je še upravičeno do pomoči za tekoče poslovanje, 31. december 2003.

(26) Vendar pa člen 3(2) Uredbe določa, da Komisija lahko „odobri podaljšanje triletnega dobavnega roka, kadar je to upravičeno zaradi tehnične zahtevnosti zadevnega ladjedelniškega projekta ali zamud, ki so posledica nepričakovanih tehtnih in opravičljivih ovir v delovnem programu ladjedelnice zaradi izjemnih okoliščin, ki so za družbo nepredvidljive in zunanjega izvora“.

(27) Treba je opozoriti, da je Portugalska utemeljila svojo zahtevo s tehnično zahtevnostjo projekta, povezano z nepredvidljivimi dogodki, in se torej sklicevala na obe vrsti izjeme.

(28) Službe Komisije so v zvezi s tehnično zahtevnostjo projekta zaprosile za mnenje zunanjega strokovnjaka. Ugotovitve Komisije glede na pripombe, ki so jih predložili strokovnjak, Portugalska in zainteresirane stranke, so navedene v nadaljevanju.

(29) Treba je opozoriti, da je po prenosu lastništva z družbe Alpha Navigation na družbo ABB Credit OY, vrsta izdelka v pogodbah ostala enaka – tanker za prevoz proizvodov/kemikalij. Nosilnost plovil se ni bistveno spremenila glede na razpon teže za to vrsto izdelkov (9). Poleg tega je glede na podatke, ki jih je predložila Portugalska, družba ABB Credit OY prevzela vse pravice in obveznosti družbe Alpha Navigation iz izvirnih pogodb in tej družbi povrnila zneske, ki jih je že izplačala družbi Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Skladno s tem je mogoče ugotoviti, da prenos lastništva sam po sebi ni vplival na naravo pogodb in torej njuno upravičenost do pomoči.

(30) Pripombe, predložene po začetku postopka, potrjujejo, da je projekt imel posamezne zahtevne elemente, ki lahko upravičijo podaljšanje dobavnega roka, za katero je zaprosila Portugalska.

(31) Nadgradnja teh plovil v razred „I-A Super“ je štirikrat bolj zahtevna zaradi debeline ledu, ki ga bosta morali premagati. Plovila usposobi za plutje po vodah z meter debelo ledeno skorjo in določa posebne zahteve glede zgradbe. Te zahteve bistveno vplivajo na zasnovo plovila (trup, pogon, napeljave), ki jo je treba ustrezno prilagoditi.

(32) Zahteve glede obdelave jeklene površine in nanosa barve so lahko posebno stroge pri tankerjih za prevoz proizvodov/kemikalij zaradi tveganja, povezanega z vrsto proizvodov, ki jih bodo prevažali. Očitno mora biti pri plovilih razreda „I-A Super“ kakovost samega jekla izredno visoka, da zagotavlja strukturno celovitost pri nizkih temperaturah.

(33) V zadevnem primeru je imela ladjedelnica na začetku težave zaradi kakovosti dobavljenega jekla z napakami, ki jih je bilo treba odpraviti. Poleg tega se je težavnost obdelave jeklene površine še povečala zaradi lastnih specifikacij lastnika ladje. Portugalski organi so pojasnili, da je bila jeklena površina obdelana v skladu s specifikacijami novega standarda (10), ki zahteva, da na jeklu ni „nobenih vidnih nepravilnosti“, in da je imela ladjedelnica težave z doseganjem tega standarda na tak način, kot ga je razlagal lastnik ladij. Zaradi tega se je izdelava upočasnila in delo je moralo biti opravljeno bolj natančno.

(34) Uporabljena barva „Marineline 784“ ima posebne lastnosti, zaradi katerih nastane velika odpornost proti koroziji. Pred nanosom te barve je treba zaobliti vse robove in poskrbeti za zelo čisto površino. Barva se suši pri zelo visokih temperaturah (od 80 do 122o C) in zaradi tega morajo ostati sosednje površine nepobarvane, če ne prenesejo visokih temperatur. Tveganje za nastanek napak in zavrnitev je zato veliko, lahko so potrebna popravila in dodelave, kar lahko zelo vpliva na časovno načrtovanje del.

(35) Komisija je pri odločitvi o sprožitvi postopka sprejela dejstvo, da je dobava jeklenih plošč z napakami, ki jih je morala ladjedelnica odpraviti, dodatno upočasnila projekt za približno dva meseca.

(36) Po podatkih, prejetih po začetku postopka, se zdi, da so zgoraj navedeni dejavniki bistveno vplivali na časovno načrtovanje projekta. Stopnja popolnosti jeklene površine je bila pri tem projektu bistvena in je vplivala na nanos posebnega premaza. Treba je tudi opozoriti, da takšne stopnje zahtevnosti ladjedelnica ni mogla predvideti, saj je bila odvisna od tretjih strank (napake na ploščah, zahteve lastnika ladij glede kakovosti), poleg tega pa ni imela izkušenj s posebno vrsto uporabljenega premaza.

VI. SKLEPNE UGOTOVITVE

(37) Glede na zgoraj navedene ugotovitve Komisija meni, da se v skladu z drugim pododstavkom člena 3(2) Uredbe lahko odobri podaljšanje triletnega dobavnega roka za tankerja za prevoz proizvodov/kemikalij, ki ju je zgradila družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A, zaradi tehnične zahtevnosti projekta. Poleg tega glede na to sklep ugotavlja, da se ji ne zdi potrebno proučiti tudi, ali bi lahko razlogi, na katere se je sklicevala Portugalska, šteli za izjemne okoliščine, ki so za družbo nepredvidljive in zunanjega izvora, v smislu zgoraj navedenega člena.

(38) Podaljšanje dobavnega roka se odobri do dejanskega datuma dobave plovil (29. oktober 2004 in 5. februar 2005) –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Triletni dobavni rok, določen v členu 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1540/98, se za tankerja za prevoz proizvodov/kemikalij, ki ju je zgradila družba Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A, podaljša do 29. oktobra 2004 za plovilo C 224 in do 5. februarja 2005 za plovilo C 225.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Portugalsko.

V Bruslju, 6. septembra 2005. Za Komisijo Neelie KROES Članica Komisije

(1) UL L 202, 18.7.1998, str. 1.

(2) UL C 308, 14.12.2004, str. 6.

(3) Glej opombo 2.

(4) Glej opombo 1.

(5) Standard ISO 8501-3 je začel veljati šele 22. decembra 2001.

(6) Portugalska je sprva predložila prošnjo za podaljšanje do julija 2004 za plovilo C 224 in do novembra 2004 za plovilo C 225. Kasneje je to prošnjo razširila do datumov dejanske dobave oktobra 2004 in februarja 2005.

(7) Glej Zadevo N 731/01, pri kateri je Komisija menila, da je tanker za prevoz utekočinjenega plina posebno zahtevna ladja (UL C 238, 3.10.2002, str. 1).

(8) Glej opombo 1. Uredba o ladjedelništvu je prenehala veljati 31. decembra 2003. Vendar jo je treba še vedno uporabljati pri ocenjevanju prošenj za podaljšanje dobavnega roka, ker je to vprašanje povezano s pomočjo, dodeljeno v skladu s to uredbo, in ker Okvir za pomoč ladjedelništvu, ki velja od 1. januarja 2004, ne določa smernic za take prošnje.

(9) Izvirni pogodbi sta zadevali tankerja za prevoz proizvodov/kemikalij z nosilnostjo 15 500 ton. V spremenjenih pogodbah se je nosilnost spremenila na 14 000 ton. Na podlagi razpoložljivih podatkov se lahko nosilnost plovil za prevoz proizvodov/kemikalij ponavadi giblje med manj kot 4 000 ton in več kot 40 000 ton.

(10) ISO 8501-3 v zvezi z zahtevnostjo obdelave jeklene površine pred barvanjem.