SL Uradni list Evropske unije L 296/1

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 965/2012

z dne 5. oktobra 2012

o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (1), ter zlasti členov 8(5) in 10(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Operatorji in osebje, ki sodelujejo pri upravljanju nekaterih zrakoplovov, morajo izpolnjevati zadevne bistvene zahteve iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008.

(2) Uredba (ES) 216/2008 zahteva, da države članice poleg nadzorovanja certifikatov, ki so jih izdale, izvajajo tudi preiskave, vključno s preverjanji na ploščadi, in sprejmejo ukrepe, vključno s prepovedjo vzletanja zrakoplova, za preprečitev nadaljnje kršitve predpisov.

(3) V skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 bi morala Komisija sprejeti potrebna izvedbena pravila za vzpostavitev pogojev za varno za varno operacijo zrakoplovov.

(4) Za zagotovitev nemotenega prehoda in visoke ravni varnosti civilnega letalstva v Evropski uniji bi morali izvedbeni ukrepi odražati najsodobnejšo tehnologijo, vključno z najboljšimi praksami, ter znanstveni in tehnični napredek na področju zračnih operacij. V skladu s tem bi bilo treba upoštevati tehnične zahteve in upravne postopke, dogovorjene pod okriljem Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: ICAO) in evropskih Združenih letalskih organov do 30. junija 2009, ter veljavno nacionalno zakonodajo.

(5) Zagotoviti je treba dovolj časa, da se letalska industrija in organi držav članic prilagodijo novemu regulativnemu okviru ter da pod določenimi pogoji priznajo veljavnost certifikatov, izdanih pred začetkom uporabe te uredbe.

(6) Ker je ta uredba izvedbeni ukrep iz člena 8(5) in člena 10(5) Uredbe (ES) št. 216/2008, se Priloga III k Uredbi Sveta (EGS) št. 3922/91 (2) in Direktiva 2004/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) štejeta za razveljavljeni v skladu s členom 69(3) in členom 69(5) Uredbe (ES) št. 216/2008. Vendar bi se morala Priloga III začasno še uporabljati, dokler se ne iztečejo prehodna obdobja, predvidena v tej uredbi, in to za tista področja, za katera še niso bili sprejeti nobeni izvedbeni ukrepi. Podobno bi se morala Direktiva 2004/36/ES začasno še uporabljati do izteka prehodnih obdobij, predvidenih v tej uredbi.

(7) Evropska agencija za varnost v letalstvu je pripravila osnutek izvedbenih predpisov in jih je predložila Komisiji kot mnenje v skladu s členom 19(1) Uredbe (ES) št. 216/2008.

(8) Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 65 Uredbe (ES) št. 216/2008 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1. Ta uredba določa podrobna pravila za operacije komercialnega zračnega prevoza z letali in helikopterji, vključno z inšpekcijskimi pregledi na ploščadi za zrakoplove operatorjev pod varnostnim nadzorom druge države, potem ko pristanejo na letališčih na ozemlju, za katero veljajo določbe Pogodbe.

2. Ta uredba tudi določa podrobna pravila o pogojih za izdajo, ohranitev, spremembo, omejitev, začasen odvzem ali preklic spričeval operatorjev zrakoplovov iz člena 4(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 216/2008, ki se uporabljajo v operacijah komercialnega zračnega prevoza, privilegije in odgovornosti imetnikov spričeval ter pogoje, pod katerimi se operacije prepovejo, omejijo ali podredijo določenim pogojem v interesu varnosti.

3. Ta uredba se ne uporablja za zračne operacije, na katere se nanaša člen 1(2)(a) Uredbe (ES) št. 216/2008.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe velja:

1. „Operacija komercialnega zračnega prevoza“ pomeni operacijo z zrakoplovom, namenjeno prevozu potnikov, tovora ali pošte, za plačilo ali drugo protivrednost.

2. „Letala razreda zmogljivosti B“ pomenijo propelerska letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj in največjo vzletno maso 5 700 kg ali manj.

3. „Območje javnega interesa“ pomeni območje, ki se uporablja izključno za operacije v javnem interesu.

4. „Operacija razreda zmogljivosti 1“ pomeni operacijo s tako zmogljivostjo, pri kateri helikopter v primeru odpovedi ključnega motorja lahko pristane v okviru razpoložljive razdalje za zaustavljeni vzlet ali varno nadaljuje let do primernega pristajalnega območja, odvisno od tega, kdaj se odpoved pojavi.

Dodatne opredelitve izrazov so v Prilogi I za namene prilog II–V.

Člen 3

Zmogljivosti nadzora

1. Države članice imenujejo enega ali več subjektov kot pristojni organ znotraj navedene države članice s potrebnimi pooblastili in dodeljenimi odgovornostmi za certificiranje in nadzor v zvezi z osebami in organizacijami, za katere se uporabljajo Uredba (ES) št. 216/2008 in njena izvedbena pravila.

2. Če država članica imenuje več subjektov kot pristojni organ:

(a) se jasno opredelijo področja pristojnosti vsakega pristojnega organa v zvezi z odgovornostmi in geografskim omejevanjem, in

(b) se vzpostavi usklajevanje med navedenimi subjekti, da se zagotovi učinkovit pregled nad vsemi organizacijami in osebami, za katere se uporabljajo Uredba (ES) št. 216/2008 in njena izvedbena pravila, ki so v okviru njihovih pristojnosti.

3. Države članice zagotovijo, da ima(-jo) pristojni organ(-i) potrebne zmogljivosti za zagotovitev nadzora nad vsemi osebami in organizacijami, ki jih zajema njihov program nadzora, vključno z zadostnimi viri za izpolnjevanje zahtev te uredbe.

4. Države članice zagotovijo, da osebje pristojnega organa ne opravlja dejavnosti nadzora, kadar obstajajo dokazi, da bi lahko to posredno ali neposredno povzročilo navzkrižje interesov, zlasti v zvezi z družinskimi in finančnimi interesi.

5. Osebje, ki mu pristojni organ dovoli izvajanje nalog certificiranja in/ali nadzora, se pooblasti za izvajanje najmanj naslednjih nalog:

(a) pregled dokumentacije, podatkov, postopkov in vsega drugega gradiva, ki zadeva opravljanje nalog certificiranja in/ali nadzora;

(b) pridobitev kopij ali izpiskov iz takšne dokumentacije, podatkov, postopkov in drugega gradiva;

(c) zahteva po ustni razlagi na kraju samem;

(d) vstop v zadevne prostore, kraje delovanja ali prevozna sredstva;

(e) izvajanje revizij, preiskav, ocen in inšpekcijskih pregledov, vključno z inšpekcijskimi pregledi na ploščadi in nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi;

(f) po potrebi sprejemanje ali uvajanje izvršilnih ukrepov.

6. Naloge iz odstavka 5 se izvajajo v skladu s pravnimi določbami zadevne države članice.

Člen 4

Preverjanja na ploščadi

Preverjanja na ploščadi za zrakoplove operatorjev pod varnostnim nadzorom neke druge države članice ali tretje države se izvajajo v skladu s poddelom RAMP iz Priloge II.

Člen 5

Letalske operacije

1. Operatorji lahko uporabljajo zrakoplov za operacije komercialnega zračnega prevoza samo v skladu s prilogama III in IV.

2. Operatorji komercialnega zračnega prevoza upoštevajo zadevne določbe Priloge V pri upravljanju:

(a) letal in helikopterjev, ki se uporabljajo za: (i) operacije, ki uporabljajo navigacijo na podlagi zmogljivosti (PBN); (ii) operacije v skladu s specifikacijami minimalne navigacijske zmogljivosti (MNPS); (iii) operacije v zračnem prostoru z zmanjšanimi minimalnimi vertikalnimi razdvajanji (RVSM); (iv) operacije pri zmanjšani vidljivosti (LVO);

(b) letal in helikopterjev, ki se uporabljajo za prevoz nevarnega blaga;

(c) dvomotornih letal, ki se uporabljajo za operacije povečanega doleta (ETOPS) v komercialnem zračnem prevozu;

(d) helikopterjev, ki se uporabljajo za operacije komercialnega zračnega prevoza s pomočjo sistemov za nočno gledanje (NVIS);

(e) helikopterjev, ki se uporabljajo za operacije komercialnega zračnega prevoza z obešenim tovorom (HHO), in

(f) helikopterjev, ki se uporabljajo za operacije komercialnega zračnega prevoza nujne medicinske pomoči (HEMS).

Člen 6

Odstopanja

1. Za operacije komercialnega zračnega prevoza, ki se začnejo in končajo na istem letališču oziroma območju delovanja z letali razreda zmogljivosti B ali z nekompleksnimi helikopterji, ni treba, da so v skladu s prilogama III in IV.

Vendar zanje velja naslednje:

(a) za letala: Priloga III k Uredbi (EGS) št. 3922/91 in z njo povezane nacionalne izjeme, ki temeljijo na ocenah varnostnih tveganj, ki jih izvajajo pristojni organi;

(b) za helikopterje: nacionalne zahteve.

2. Z odstopanjem od člena 5(1) se zrakoplovi iz člena 4(5) Uredbe (ES) št. 216/2008 upravljajo v skladu pogoji iz Odločbe Komisije C(2009) 7633 z dne 14. oktobra 2009, kadar se uporabljajo v operacijah komercialnega zračnega prevoza. Vsaka sprememba operacije, ki vpliva na pogoje iz navedene odločbe, se sporoči Komisiji in Evropski agenciji za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija), preden se sprememba izvede.

Država članica, ki ni naslovnica Odločbe C(2009) 7633 in ki namerava uporabljati odstopanje iz navedene odločbe, o svoji nameri uradno obvesti Komisijo in Agencijo, preden se odstopanje izvede. Komisija in Agencija ocenita, koliko sprememba ali nameravana uporaba odstopa od pogojev iz Odločbe C(2009) 7633 ali vpliva na začetno presojo varnosti, ki se izvaja na podlagi navedene odločbe. Če presoja pokaže, da sprememba ali nameravana uporaba ne ustreza začetni presoji varnosti, pripravljeni na podlagi Odločbe C(2009) 7633, zadevna država članica predloži novo potrebo po odstopanju v skladu s členom 14(6) Uredbe (ES) št. 216/2008.

3. Z odstopanjem od člena 5(1) se leti, povezani z uvedbo ali spremembo vrst zrakoplovov, ki jih izvajajo projektivne in proizvodne organizacije v okviru svojih privilegijev, izvajajo še naprej pod pogoji, določenimi v nacionalni zakonodaji držav članic.

4. Ne glede na člen 5 lahko države članice še naprej zahtevajo posebno odobritev in dodatne zahteve glede operativnih postopkov, opreme, usposobljenosti posadk in usposabljanja za helikopterske operacije komercialnega zračnega prevoza na morju v skladu z njihovo nacionalno zakonodajo. Države članice obvestijo Komisijo in Agencijo o dodatnih zahtevah, ki se uporabljajo za take posebne odobritve. Te zahteve niso manj restriktivne kot tiste iz prilog III in IV.

5. Z odstopanjem od CAT.POL.A.300(a) iz Priloge IV se enomotorna letala, kadar se uporabljajo v operacijah komercialnega zračnega prevoza, uporabljajo ponoči ali v instrumentalnih meteoroloških pogojih pod pogoji, določenimi v obstoječih izjemah, ki so jih odobrile države članice v skladu s členom 8(2) Uredbe (EGS) št. 3922/91.

Vsaka sprememba operacije teh letal, ki vpliva na pogoje iz navedenih izjem, se sporoči Komisiji in Agenciji, preden se sprememba izvede. Komisija in Agencija ocenita predlagano spremembo v skladu s členom 14(5) Uredbe (ES) št. 216/2008.

6. Obstoječe helikopterske operacije na območje javnega interesa/z njega se lahko izvajajo z odstopanjem od CAT.POL.H.225 iz Priloge IV, kadar koli velikost območja javnega interesa ali ovire na njem ali sam helikopter ne dopuščajo izpolnjevanja zahtev za operacije razreda zmogljivosti 1. Takšne operacije se izvajajo pod pogoji, ki jih določijo države članice. Države članice obvestijo Komisijo in Agencijo o pogojih, ki se uporabljajo.

Člen 7

Spričevala letalskega prevoznika

1. Za spričevala letalskega prevoznika (AOC), ki jih izda država članica operatorjem letal za komercialni zračni prevoz pred začetkom uporabe te uredbe v skladu z Uredbo (EGS) št. 3922/91, se šteje, da so bila izdana v skladu s to uredbo.

Vendar najpozneje 28. oktobra 2014:

(a) operatorji ustrezno prilagodijo svoj sistem upravljanja, programe usposabljanja, postopke in priročnike, tako da so skladni s prilogami III, IV in V;

(b) spričevalo letalskega prevoznika se nadomesti s spričevali, izdanimi v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

2. Spričevala letalskega prevoznika, ki jih izda država članica operatorjem helikopterjev za komercialni zračni prevoz pred začetkom uporabe te uredbe, se pretvorijo v spričevala letalskega prevoznika, skladna s to uredbo v skladu s poročilom o pretvorbi, ki ga pripravi država članica, ki je izdala spričevalo letalskega prevoznika, po posvetovanju z Agencijo.

Poročilo o pretvorbi opisuje:

(a) nacionalne zahteve, na podlagi katerih so bila izdana spričevala letalskega prevoznika;

(b) obseg privilegijev, danih operatorjem;

(c) razlike med nacionalnimi zahtevami, na podlagi katerih so bila izdana spričevala letalskega prevoznika, in zahtevami prilog III, IV in V, skupaj z navedbo, kako in kdaj se bo od operatorjev zahtevalo, da zagotovijo polno skladnost z navedenimi prilogami.

Poročilo o pretvorbi vsebuje kopije vseh dokumentov, potrebnih za dokazovanje elementov iz točk (a) do (c), vključno s kopijami zadevnih nacionalnih zahtev in postopkov.

Člen 8

Omejitve trajanja letov

Za omejitve trajanja letov in delovnega časa velja naslednje:

(a) za letala: člen 8(4) in poddel Q iz Priloge III k Uredbi (EGS) št. 3922/91;

(b) za helikopterje: nacionalne zahteve.

Člen 9

Seznami minimalne opreme

Za sezname minimalne opreme (MEL), ki jih pred začetkom uporabe te uredbe odobri država operatorja ali država registracije, kot je ustrezno, se šteje, da so odobreni v skladu s to uredbo, in jih lahko operator, ki je prejel odobritev, še naprej uporablja.

Po začetku uporabe te uredbe se vsaka sprememba seznamov minimalne opreme izvede v skladu z ORO.MLR.105 iz Priloge III.

Člen 10

Začetek veljavnosti

1. Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporabljati se začne 28. oktobra 2012.

2. Z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 1 se države članice lahko odločijo, da do 28. oktobra 2014 ne uporabljajo določb prilog I do V.

Če država članica uporabi to možnost, o tem obvesti Komisijo in Agencijo. V tem obvestilu opiše razloge za takšno odstopanje in trajanje odstopanja ter program za izvajanje načrtovanih ukrepov in njihov časovni razpored.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 5. oktobra 2012 Za Komisijo Predsednik José Manuel BARROSO

(1) UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

(2) UL L 373, 31.12.1991, str. 4.

(3) UL L 143, 30.4.2004, str. 76.

PRILOGA I Opredelitev izrazov, ki se uporabljajo v prilogah II–V V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve izrazov: 1. „Razpoložljiva razdalja pospeševanja in zaustavljanja (ASDA)“ pomeni dolžino razpoložljive steze za vzletni zalet in dolžino podaljška zaustavljanja, če je država letališča objavila, da je takšen podaljšek zaustavljanja na voljo in da lahko nosi maso letala v prevladujočih obratovalnih pogojih. 2. „Sprejemljivi načini usklajevanja (AMC)“ pomeni nezavezujoče standarde, ki jih je Agencija sprejela za ponazoritev načinov vzpostavitve skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. 3. „Sprejemni kontrolni seznam“ pomeni dokument, ki se uporablja kot pomoč pri preverjanju zunanjega videza tovorkov z nevarnim blagom in z njimi povezanih dokumentov, da se ugotovi, ali so izpolnjene vse ustrezne zahteve. 4. „Ustrezno letališče“ pomeni letališče, na katerem je mogoče uporabljati zrakoplov ob upoštevanju veljavnih zahtev glede zmogljivosti in značilnosti vzletno-pristajalne steze. 5. Za namene razvrščanja potnikov: (a) „odrasli“ pomenijo osebe, stare 12 let in več; (b) „otroci“ pomenijo osebe, stare dve leti ali več, vendar manj kot 12 let; (c) „dojenčki“ pomenijo osebe, stare manj kot dve leti. 6. „Letalo“ pomeni zrakoplov na motorni pogon z nepremičnimi krili, težji od zraka, ki dobi vzgon v letu zaradi aerodinamičnih reakcij zraka na njegovih krilih. 7. „Let s pomočjo sistema za nočno gledanje (NVIS)“ pri operacijah NVIS pomeni tisti del leta po pravilih vizualnega letenja (VFR), ki se opravi ponoči, kadar član posadke uporablja očala za nočno gledanje (NVG). 8. „Zrakoplov“ pomeni napravo, ki se lahko obdrži v atmosferi zaradi reakcije zraka, ki ni reakcija zraka na zemeljsko površino. 9. „Drugi načini usklajevanja“ pomenijo tiste načine, v katerih je predlagana alternativa sedanjim sprejemljivim načinom usklajevanja, ali tiste, v katerih so predlagani novi načini vzpostavitve skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbeni pravili, v zvezi s katerimi Agencija ni sprejela povezanih sprejemljivih načinov usklajevanja. 10. „Preprečevanje zaledenitve“ pri postopkih na tleh pomeni postopek za zaščito pred nastankom zmrzali ali ledu in kopičenjem snega na obdelanih površinah zrakoplova za omejeno časovno obdobje (čas zaščite). 11. „Član kabinskega osebja“ pomeni ustrezno usposobljenega člana osebja, ki ni član letalske posadke ali tehničnega osebja in ga operator določi za opravljanje nalog v zvezi z varnostjo potnikov in leta med operacijami. 12. „Operacija prileta kategorije I (CAT I)“ pomeni natančen instrumentalni prilet in pristanek na podlagi instrumentalnega pristajalnega sistema (ILS), mikrovalovnega pristajalnega sistema (MLS), sistema GLS (pristajalni sistem na podlagi zemeljskega razširjenega globalnega navigacijskega satelitskega sistema (GNSS/GBAS)), preciznega priletnega radarja (PAR) ali sistema GNSS na podlagi satelitskega razširitvenega sistema (SBAS) z višino odločitve (DH) najmanj 200 ft in vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) najmanj 550 m za letala in 500 m za helikopterje. 13. „Operacija kategorije II (CAT II)“ pomeni operacijo natančnega instrumentalnega prileta in pristanka na podlagi sistema ILS ali MLS z: (a) višino odločitve (DH) pod 200 ft, vendar ne manj kot 100 ft, in (b) vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) najmanj 300 m. 14. „Operacija kategorije IIIA (CAT IIIA)“ pomeni natančen instrumentalni prilet in pristanek na podlagi sistema ILS ali MLS z: (a) višino odločitve (DH) manj kot 100 ft in (b) vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) najmanj 200 m. 15. „Operacija kategorije IIIB (CAT IIIB)“ pomeni natančen instrumentalni prilet in pristanek na podlagi sistema ILS ali MLS z: (a) višino odločitve (DH) manj kot 100 ft ali brez DH in (b) vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) manj kot 200 m, vendar najmanj 75 m. 16. „Kategorija A v zvezi s helikopterji“ pomeni večmotorne helikopterje, ki imajo izolacijske značilnosti motorjev in sistemov opredeljene v ustreznih plovnostnih kodah in lahko izvajajo operacije na podlagi podatkov o vzletu in pristanku, ki temeljijo na konceptu okvare ključnega motorja, ki zagotavlja ustrezno označeno površino in ustrezno zmogljivost za nadaljevanje varnega leta ali varen zaustavljeni vzlet v primeru okvare motorja. 17. „Kategorija B v zvezi s helikopterji“ pomeni eno- ali večmotorne helikopterje, ki ne izpolnjujejo standardov za kategorijo A. Helikopterji kategorije B nimajo zagotovljene zmogljivosti za nadaljevanje varnega leta v primeru okvare motorja, predpostavlja se nenačrtovani pristanek. 18. „Certifikacijske specifikacije (CS)“ pomeni tehnične standarde, ki jih sprejme Agencija in v katerih so navedeni načini za dokazovanje skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili ter jih organizacija lahko uporabi za namene certifikacije. 19. „Kroženje“ pomeni vizualno fazo instrumentalnega prileta, ki privede zrakoplov v položaj za pristanek na vzletno-pristajalni stezi/območju FATO (območje končnega prileta in vzleta), ki ni ustrezno postavljena(-o) za neposredni prilet. 20. „Čistina“ pomeni določeno pravokotno območje na kopnem ali vodi pod nadzorom ustreznega organa, izbrano ali pripravljeno kot ustrezno za izvajanje dela začetnega vzpenjanja letala do določene višine. 21. „Baza oblakov“ pomeni višino spodnje površine najnižjega opaženega ali napovedanega elementa oblačnosti v bližini letališča ali območja delovanja ali znotraj določenega območja operacij, ki se običajno meri nad nadmorsko višino letališča, pri operacijah na morju pa nad povprečno morsko gladino. 22. „Leti pod skupno oznako“ pomenijo dogovor, na podlagi katerega operator svojo oznako uporablja za lete, ki jih izvaja drug operator, ter prodaja in izdaja vozovnice za zadevne lete. 23. „Gosto naseljeno območje“ v zvezi z mestom ali naseljem pomeni katero koli območje, ki se večinoma uporablja za bivalne, poslovne ali rekreacijske namene. 24. „Kontaminirana vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, več kot 25 % površine katere je v okviru zahtevane dolžine in širine za uporabo prekrite s/z: (a) površinsko vodo, globljo od 3 mm (0,125 inče), ali snežno brozgo ali nesprijetim snegom, ki ustrezata več kot 3 mm (0,125 inče) vode; (b) snegom, stisnjenim v trdo maso, ki se upira nadaljnjemu stiskanju in ki ob dviganju ostane skupaj ali pa razpade na kose (steptan sneg), ali (c) ledom, vključno z mokrim ledom. 25. „Gorivo za izredne razmere“ pomeni gorivo, ki ga je treba nadomestiti v primeru nepredvidenih dejavnikov, ki bi lahko vplivali na porabo goriva do namembnega letališča. 26. „Končni prilet s stalnim spuščanjem (CDFA)“ pomeni tehniko, ki je skladna s postopki stabiliziranega prileta in pri kateri se končni prilet postopka nenatančnega instrumentalnega prileta izvede s stalnim spuščanjem brez izravnave z višine, ki je enaka ali večja od višine točke končnega prileta do točke približno 15 m (50 ft) nad pragom vzletno-pristajalne steze ali točko, na kateri bi se za posamezno vrsto letala moralo začeti ravnanje zrakoplova pred pristankom. 27. „Pretvorjena meteorološka vidljivost (CMV)“ pomeni vrednost, ustreznico vidljivosti vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR), pridobljeno na podlagi sporočene meteorološke vidljivosti. 28. „Član posadke“ pomeni osebo, ki jo operator določi za opravljanje nalog na zrakoplovu. 29. „Ključne faze leta“ pri letalih pomenijo vzletni zalet, vzletno pot leta, končni prilet, neuspeli prilet, pristanek, vključno z ustavljanjem, in vse druge faze leta, ki jih določi vodja zrakoplova. 30. „Ključne faze leta“ pri helikopterjih pomenijo nizko letenje, lebdenje, vzlet, končni prilet, neuspeli prilet, pristanek in vse druge faze leta, ki jih določi vodja zrakoplova. 31. „Vlažna vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, katere površina ni suha, vendar pa vlaga na njej ne daje svetlečega videza. 32. „Nevarno blago (DG)“ pomeni predmete in snovi, ki lahko ogrožajo zdravje, varnost, imetje ali okolje in so v tehničnih navodilih na seznamu nevarnih snovi ali so razvrščeni v skladu z navedenimi navodili. 33. „Nesreča, ki vključuje nevarno blago“ pomeni dogodek, povezan z zračnim prevozom nevarnega blaga, ki ima za posledico smrt ali hudo poškodbo osebe ali veliko materialno škodo. 34. „Incident, ki vključuje nevarno blago“ pomeni: (a) dogodek, ki ni nesreča, ki vključuje nevarne snovi, povezan z zračnim prevozom nevarnega blaga, za katerega ni nujno, da se zgodi na krovu zrakoplova, in ima za posledico poškodbo osebe, materialno škodo, požar, prelom tovora, njegovo razlitje, iztekanje tekočin ali sevanje ali kak drug dokaz, da embalaža ni ostala neoporečna; (b) vsi dogodki, povezani s prevozom nevarnega blaga, ki resno ogrozijo zrakoplov ali osebe na njem. 35. „Razledenitev“ v primeru postopkov na tleh pomeni postopek za odstranjevanje zmrzali, ledu, snega ali snežne brozge z zrakoplova za pridobitev nekontaminiranih površin. 36. „Določena točka po vzletu (DPATO)“ pomeni točko v fazi vzleta in začetnega vzpenjanja, pred katero ni zagotovljena zmožnost helikopterja za varno nadaljevanje leta z nedelujočim ključnim motorjem in bi bil lahko potreben pristanek v sili. 37. „Določena točka pred pristankom (DPBL)“ pomeni točko v fazi prileta in med pristankom, po kateri ni zagotovljena zmožnost helikopterja za varno nadaljevanje leta z nedelujočim ključnim motorjem in bi bil lahko potreben pristanek v sili. 38. „Razdalja DR“ pomeni vodoravno razdaljo, ki jo je helikopter prepotoval od konca razpoložljive vzletne razdalje. 39. „Pogodba o najemu zrakoplova brez osebja“ pomeni pogodbo med podjetji, v skladu s katero se zrakoplov uporablja na podlagi spričevala letalskega prevoznika (AOC) najemojemalca. 40. „Suha operativna masa“ pomeni skupno maso zrakoplova, pripravljenega za posebno vrsto operacije, brez uporabnega goriva in prometnega tovora. 41. „Suha vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, ki ni niti mokra niti kontaminirana in vključuje tiste tlakovane vzletno-pristajalne steze, ki so bile posebej pripravljene z žlebovi ali poroznim tlakom in vzdrževane tako, da ohranijo „v bistvu suh“ zaviralni učinek tudi pri prisotni vlagi. 42. „Dvignjeno območje končnega prileta in vzleta (dvignjeno območje FATO)“ pomeni območje FATO, ki je najmanj 3 m nad okoliško površino. 43. „Nadomestno letališče na zračni poti (ERA)“ pomeni ustrezno letališče na zračni poti, ki se lahko zahteva v fazi načrtovanja. 44. „Sistem za izboljšanje vidnosti (EVS)“ pomeni sistem za prikaz elektronske slike zunanjega stanja v realnem času z uporabo slikovnih senzorjev. 45. „Območje končnega prileta in vzleta (FATO)“ pomeni določeno območje za helikopterske operacije, nad katerim se zaključi prilet z lebdenjem ali pristankom oziroma začne vzlet. Pri helikopterskih operacijah razreda zmogljivosti 1 določeno območje vključuje tudi razpoložljivo območje za zaustavljeni vzlet. 46. „Spremljanje podatkov o letih (FDM)“ pomeni proaktivno in nekaznovalno uporabo digitalnih podatkov o rutinskih letih za izboljšanje varnosti v letalstvu. 47. „Simulacijska naprava za usposabljanje (FSTD)“ pomeni napravo za usposabljanje, ki je: (a) pri letalih celovit simulator letenja (full flight simulator – FFS), naprava za usposabljanje za letenje (flight training device – FTD), naprava za usposabljanje za postopke pri letenju in navigaciji (flight and navigation procedures trainer – FNPT) ali osnovna naprava za usposabljanje za instrumentalno letenje (basic instrument training device – BITD); (b) pri helikopterjih celovit simulator letenja (FFS), naprava za usposabljanje za letenje (FTD) ali naprava za usposabljanje za postopke pri letenju in navigaciji (FNPT). 48. „Nadomestno letališče na zračni poti (ERA) za gorivo“ pomeni letališče ERA, izbrano za zmanjšanje količine goriva za izredne razmere. 49. „Pristajalni sistem GBAS (GLS)“ pomeni priletni in pristajalni sistem na podlagi informacij zemeljskega razširjenega globalnega navigacijskega satelitskega sistema (GNSS/GBAS) za vodenje zrakoplova na podlagi njegovega bočnega in navpičnega položaja GNSS. Za strmino končnega pristopa sistem uporablja referenco geometrične višine. 50. „Osebje zemeljske službe za ukrepanje v sili“ pomeni vse člane osebja zemeljske službe za ukrepanje v sili (kot so policisti, gasilci itd.), ki sodeluje pri helikopterski nujni medicinski pomoči (HNMP) in katerega naloge se v kakršnem koli obsegu nanašajo na helikopterske operacije. 51. „Prepoved izvedbe leta“ pomeni uradno prepoved vzleta zrakoplovu in sprejetje ustreznih ukrepov, potrebnih za njegovo zadržanje. 52. „Elektrooptični polprosojni zaslon (HUD)“ pomeni sistem za prikaz, ki prikaže informacije o letu v sprednjem zunanjem vidnem polju pilota in ki ne zmanjša znatno pogleda navzven. 53. „Elektrooptično vodeni sistem za pristajanje (HUDLS)“ pomeni celotni sistem na krovu, ki nudi pilotu elektrooptično vodenje med priletom in pristankom in/ali neuspelim priletom. Vključuje vse senzorje, računalnike, preskrbo z električno energijo, prikaze in komande. 54. „Helikopter“ pomeni zrakoplov, težji od zraka, pri katerem se vzgon doseže pretežno z reakcijo zraka na enega ali več rotorjev, ki jih poganja motor in se vrtijo na oseh, ki so pretežno navpične. 55. „Član posadke za helikoptersko operacijo z obešenim tovorom (HHO)“ pomeni člana tehničnega osebja, ki opravlja naloge, ki so mu bile dodeljene v zvezi z operacijo dviga. 56. „Heliport na vodni ploščadi“ pomeni območje FATO na plavajočem ali pritrjenem objektu na morju. 57. „Član posadke HNMP“ pomeni člana tehničnega osebja, dodeljenega letu HNMP zaradi oskrbe vseh, ki potrebujejo medicinsko pomoč, ki je na helikopterju in pomaga pilotu med izvajanjem naloge. 58. „Let helikopterske nujne medicinske pomoči (let HNMP)“ pomeni let s helikopterjem, ki se uporablja na podlagi dovoljenja HNMP, katerega namen je omogočiti nujno medicinsko pomoč, kadar je nujno potreben takojšen in hiter prevoz: (a) medicinskega osebja; (b) sanitetnega materiala (opreme, krvi, organov, zdravil), ali (c) bolnih ali poškodovanih oseb in drugih neposredno vpletenih oseb. 59. „Operativna baza HNMP“ pomeni letališče, na katerem so člani posadke HNMP in helikopter HNMP lahko v pripravljenosti za izvajanje operacij HNMP. 60. „Območje izvajanja HNMP“ pomeni območje, ki ga izbere vodja zrakoplova med letom HNMP za helikopterske operacije z obešenim tovorom, pristanek in vzlet. 61. „Let za helikoptersko operacijo z obešenim tovorom (HHO)“ pomeni let helikopterja, ki poteka na podlagi dovoljenja za HHO, katerega namen je omogočiti prenos oseb in/ali tovora s helikopterskim dvigom. 62. „Helikopterska operacija z obešenim tovorom (HHO) na morju“ pomeni let helikopterja, ki poteka na podlagi dovoljenja za operacijo HHO, katerega namen je omogočiti prenos oseb in/ali tovora s helikopterskim dvigom s plovila ali objekta na morju ali do njega ali na samo morje. 63. „Potnik HHO“ pomeni osebo, ki naj bi se prenesla s helikopterskim dvigom. 64. „Območje HHO“ pomeni določeno območje, na katerem helikopter opravlja prenos z dvigom. 65. „Čas zaščite (HoT)“ pomeni ocenjeni čas delovanja protileditvene tekočine, ki preprečuje nastanek ledu, zmrzali in kopičenje snega na zaščitenih (obdelanih) površinah letala. 66. „Neprijazno okolje“ pomeni: (a) okolje, v katerem: (i) ni mogoče izvesti varnega pristanka v sili zaradi neustrezne površine; (ii) oseb na helikopterju ni mogoče ustrezno zavarovati pred dejavniki; (iii) odziv/zmogljivosti za iskanje in reševanje niso zagotovljene v skladu s pričakovano izpostavljenostjo, ali (iv) je tveganje za to, da bi bili osebe ali imetje na tleh izpostavljeni nevarnostim, preveliko; (b) vsekakor se za neprijazna štejejo naslednja območja: (i) za operacije nad vodo območja odprtega morja severno od 45. severnega vzporednika in južno od 45. južnega vzporednika, ki jih določi organ zadevne države; (ii) tisti deli gosto naseljenih območij, ki nimajo ustreznih površin za varen pristanek v sili. 67. „Točka odločitve za pristanek (LDP)“ pomeni točko, ki se uporabi pri določitvi pristajalne zmogljivosti, od katere se pri ugotovljeni odpovedi motorja pristanek lahko varno nadaljuje ali pa se začne postopek zaustavljenega pristanka. 68. „Razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA)“ pomeni dolžino vzletno-pristajalne steze, za katero država letališča objavi, da je na voljo in primerna za vožnjo po tleh za letalo pri pristajanju. 69. „Kopenska letala“ pomenijo zrakoplove z nepremičnimi krili, zasnovana za vzletanje in pristajanje na kopnem, in vključujejo amfibijska letala, ki se uporabljajo kot kopenska letala. 70. „Lokalna helikopterska operacija“ pomeni operacijo komercialnega zračnega prevoza s helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 3 175 kg in največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj, operacije se izvajajo podnevi in po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, na lokalnem in opredeljenem geografskem območju, navedenem v operativnem priročniku. 71. „Postopki pri zmanjšani vidljivosti (LVP)“ pomenijo postopke, ki se uporabijo na letališču, da se zagotovijo varne operacije med prileti kategorije, ki je nižja od standardne kategorije I, kategorije, ki ni standardna kategorija II, prileti kategorij II in III ter vzleti pri zmanjšani vidljivosti. 72. „Vzlet pri zmanjšani vidljivosti (LVTO)“ pomeni vzlet, pri katerem znaša vidljivost vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) manj kot 400 m, vendar najmanj 75 m. 73. „Operacija kategorije, ki je nižja od standardne kategorije I (LTS CAT I)“ pomeni operacijo instrumentalnega prileta in pristanka kategorije I, ki uporablja DH kategorije I z RVR, ki je nižji od tistega, ki se običajno uporablja z DH, vendar ne nižji od 400 m. 74. „Največja operativna razporeditev potniških sedežev (MOPSC)“ pomeni največje število potniških sedežev na posameznem zrakoplovu, brez sedežev za kabinsko osebje, ki je bilo določeno za operativne namene in je navedeno v operativnem priročniku. Če se za izhodišče vzame največja razporeditev potniških sedežev, opredeljena med certifikacijskim postopkom za certifikat tip (TC), dopolnilni certifikat tipa (STC) ali spremembo certifikata TC ali STC, kot je ustrezno za posamezen zrakoplov, lahko MOPSC določa enako ali manjše število sedežev, odvisno od operativnih omejitev. 75. „Medicinski potnik“ pomeni medicinsko osebje, ki se prevaža v helikopterju med letom HNMP, vključno z zdravniki, medicinskimi sestrami in reševalci, vendar ne le njimi. 76. „Noč“ pomeni čas med koncem večernega civilnega mraka in začetkom jutranjega civilnega mraka ali tako drugo časovno obdobje med sončnim zahodom in vzhodom, ki ga lahko predpiše ustrezen organ, kot določi država članica. 77. „Očala za nočno gledanje (NVG)“ pomenijo naglavno binokularno napravo za ojačevanje svetlobe, ki ponoči krepi sposobnost ohranjanja vizualnih referenc na površju. 78. „Sistem za nočno gledanje (NVIS)“ pomeni vključitev vseh elementov, ki so potrebni za ustrezno in varno uporabo očal za nočno gledanje med upravljanjem helikopterja. Sistem vključuje najmanj očala za nočno gledanje, razsvetljavo NVIS, helikopterske komponente, usposabljanje in stalno plovnost. 79. „Neneprijazno okolje“ pomeni okolje, v katerem: (a) se lahko izvede varen pristanek v sili; (b) je mogoče osebe na helikopterju zavarovati pred dejavniki in (c) odziv/zmogljivosti za iskanje in reševanje so zagotovljene v skladu s pričakovano izpostavljenostjo. Vsekakor se za neneprijazne štejejo tisti deli gosto naseljenih območij, ki imajo ustrezne površine za varen pristanek v sili. 80. „Operacija nenatančnega prileta (NPA)“ pomeni instrumentalni prilet z najmanjšo relativno višino spuščanja (MDH) ali višino odločitve (DH) pri letenju na podlagi tehnike CDFA, ki ni nižja od 250 ft, in RVR/CMV, ki ni krajša od 750 m za letala in 600 m za helikopterje. 81. „Član posadke NVIS“ pomeni člana tehničnega osebja, dodeljenega letu NVIS. 82. „Let NVIS“ pomeni let v nočnih vizualnih meteoroloških razmerah (VMC), pri katerem letalska posadka uporablja očala na nočno gledanje na helikopterju, ki se uporablja na podlagi odobritve NVIS. 83. „Operacije na morju“ pomenijo operacije, v katerih se velik del leta rutinsko izvaja nad morskimi območji do morskih lokacij ali od njih. 84. „Območje delovanja“ pomeni območje, ki ni letališče in ga operator ali vodja zrakoplova izbere za operacije pristanka, vzleta in/ali zunanjega tovora. 85. „Operacija razreda zmogljivosti 1“ pomeni operacijo s tako zmogljivostjo, pri kateri helikopter v primeru odpovedi ključnega motorja lahko pristane v okviru razpoložljive razdalje za zaustavljeni vzlet ali varno nadaljuje let do primernega pristajalnega območja, odvisno od tega, kdaj se odpoved pojavi. 86. „Operacija razreda zmogljivosti 2“ pomeni operacijo s tako zmogljivostjo, pri kateri helikopter v primeru odpovedi ključnega motorja lahko varno nadaljuje let, razen če se odpoved pojavi na začetku vzletnega manevra ali proti koncu pristajalnega manevra; v tem primeru je lahko potreben pristanek v sili. 87. „Operacija razreda zmogljivosti 3“ pomeni operacijo, pri kateri je v primeru odpovedi motorja kadar koli med letom za večmotorni helikopter pristanek v sili lahko potreben, za enomotornega pa je potreben. 88. „Operativni nadzor“ pomeni odgovornost za začetek, nadaljevanje, končanje ali preusmeritev leta zaradi varnosti. 89. „Operacija kategorije, ki ni standardna kategorija II (OTS CAT II)“ pomeni operacijo natančnega instrumentalnega prileta in pristanka na podlagi sistema ILS ali MLS, pri kateri ni na voljo nekaterih ali vseh elementov sistema razsvetljave za natančni prilet kategorije II, z: (a) višino odločitve (DH) pod 200 ft, vendar ne manj kot 100 ft, in (b) vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) najmanj 350 m. 90. „Letala razreda zmogljivosti A“ pomenijo večmotorna turbopropelerska letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet ali največjo vzletno maso, ki presega 5 700 kg, in vsa večmotorna turboreaktivna letala. 91. „Letala razreda zmogljivosti B“ pomenijo propelerska letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj in največjo vzletno maso 5 700 kg ali manj. 92. „Letala razreda zmogljivosti C“ pomenijo letala z batnimi motorji in največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet ali največjo vzletno maso nad 5 700 kg. 93. „Vodja zrakoplova“ pomeni pilota, ki je imenovan za vodjo in odgovoren za varno izvajanje letenja. 94. „Glavni kraj poslovanja“ pomeni glavno upravo ali registrirani sedež organizacije, kjer se izvajajo glavne finančne naloge in operativni nadzor dejavnosti iz te uredbe. 95. „Prednostna razvrstitev preverjanj na ploščadi“ pomeni dodelitev ustreznega deleža skupnega števila preverjanj na ploščadi, ki jih opravi pristojni organ ali so opravljena v njegovem imenu v enem letu, kot je določeno v delu ARO. 96. „Območje javnega interesa“ pomeni območje, ki se uporablja izključno za operacije v javnem interesu. 97. „Preverjanje na ploščadi“ pomeni pregled zrakoplova, usposobljenosti letalske posadke in kabinskega osebja ter dokumentacije o letu za preverjanje skladnosti z veljavnimi zahtevami. 98. „Čas za odpravo napake“ pomeni omejitev trajanja operacij z nedelujočo opremo. 99. „Razpoložljiva razdalja za zaustavljeni vzlet (RTODAH)“ pomeni dolžino območja končnega prileta in vzleta, za katero je bilo objavljeno, da je na voljo in primerna za helikopterje, ki izvajajo operacije razreda zmogljivosti 1, da izvedejo zaustavljeni vzlet. 100. „Zahtevana razdalja za zaustavljeni vzlet (RTODRH)“ pomeni vodoravno razdaljo, ki je potrebna od začetka vzleta do točke, ko se helikopter popolnoma ustavi, po odpovedi motorja in zaustavitvi vzleta na točki odločitve za vzlet. 101. „Vidljivost vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR)“ pomeni oddaljenost, pri kateri pilot zrakoplova na srednji črti vzletno-pristajalne steze vidi površinske oznake na stezi ali luči, ki označujejo stezo ali njeno sredinsko črto. 102. „Varen pristanek v sili“ pomeni neizogiben pristanek ali zasilni pristanek na vodi, za katerega se razumno pričakuje, da se pri njem osebe na zrakoplovu ali njegova površina ne bodo poškodovale. 103. „Vodna letala“ pomenijo zrakoplove z nepremičnimi krili, zasnovana za vzletanje in pristajanje na vodi, vključujejo pa amfibijska letala, ki se uporabljajo kot vodna letala. 104. „Ločene vzletno-pristajalne steze“ pomenijo vzletno-pristajalne steze na istem letališču, ki so ločene površine za pristajanje. Te vzletno-pristajalne steze se lahko prekrivajo ali križajo tako, da blokada ene vzletno-pristajalne steze ne ovira načrtovane vrste operacij na drugi vzletno-pristajalni stezi. Vsaka vzletno-pristajalna steza ima ločen postopek prileta na podlagi ločenega navigacijskega pripomočka. 105. „Poseben let po pravilih VFR“ pomeni let po pravilih VFR, za katerega kontrola zračnega prometa izda dovoljenje, da se izvaja v nadzorovani coni v meteoroloških razmerah pod vizualnimi meteorološkimi razmerami (VMC). 106. „Stabiliziran prilet (SAp)“ pomeni prilet, ki se izvede na nadzorovan in primeren način v smislu konfiguracije, energije in nadzora poti leta od vnaprej določene točke ali višine na točko 50 ft nad pragom ali točko, kjer se začne ravnanje letala pred pristankom, če je ta višja. 107. „Nadomestno vzletno letališče“ pomeni nadomestno letališče, na katerem lahko pristane zrakoplov, če to postane nujno kmalu po vzletu in ni mogoče uporabiti odhodnega letališča. 108. „Točka odločitve za vzlet (TDP)“ pomeni točko, ki se uporabi pri določitvi vzletne zmogljivosti, s katere se v primeru ugotovljene odpovedi motorja lahko zaustavljeni vzlet izvede ali vzlet varno nadaljuje. 109. „Razpoložljiva vzletna razdalja (TODA)“ pri letalih pomeni dolžino razpoložljive vzletno-pristajalne steze za vzletni zalet in dolžino čistine, če je zagotovljena. 110. „Razpoložljiva vzletna razdalja (TODAH)“ pri helikopterjih pomeni dolžino območja končnega prileta in vzleta ter dolžino helikopterske čistine – če je zagotovljena – za katero je bilo objavljeno, da je na voljo in primerna za vzlet helikopterjev. 111. „Zahtevana vzletna razdalja (TODRH)“ pri helikopterjih pomeni zahtevano vodoravno razdaljo od začetka vzleta do točke, na kateri se dosežejo varna vzletna hitrost (VTOSS), izbrana višina in pozitiven gradient vzpenjanja, po odpovedi ključnega motorja, ugotovljeni na TDP, in s preostalimi motorji v okviru odobrenih operativnih omejitev. 112. „Vzletna pot“ pomeni navpično in vodoravno pot z nedelujočim ključnim motorjem od določene točke na vzletu do višine 1 500 ft nad površjem za letala in do višine 1 000 ft nad površjem za helikopterje. 113. „Vzletna masa“ pomeni maso, vključno z vsem in vsemi, ki so na začetku vzleta na helikopterju in vzletnega zaleta na letalu. 114. „Razpoložljiva razdalja vzletnega zaleta (TORA)“ pomeni dolžino vzletno-pristajalne steze, za katero država letališča objavi, da je na voljo in primerna za vožnjo letala po tleh pri vzletu. 115. „Član tehničnega osebja“ pomeni člana posadke v operacijah HNMP, HHO ali NVIS v komercialnem zračnem prevozu, ki ni član letalske posadke ali kabinskega osebja in ga operator razporedi na delovno mesto na zrakoplovu ali tleh za pomoč pilotu med operacijami HNMP, HHO ali NVIS, pri katerih je lahko potrebna uporaba specializirane opreme na zrakoplovu. 116. „Tehnična navodila“ pomenijo najnovejšo veljavno izdajo Tehničnih navodil za varen zračni prevoz nevarnega blaga, vključno z dodatkom in vsemi dopolnitvami, ki jih odobri in objavi Mednarodna organizacija civilnega letalstva. 117. „Prometni tovor“ pomeni skupno maso potnikov, prtljage, tovora in ročne specialistične opreme, vključno z vsem balastom. 118. „Let brez pomoči sistema za nočno gledanje NVIS“ v primeru operacij NVIS pomeni tisti del leta po pravilih vizualnega letenja (VFR), ki se opravi ponoči, kadar član posadke ne uporablja očal za nočno gledanje (NVG). 119. „Podjetje“ pomeni katero koli fizično ali pravno pridobitno ali nepridobitno osebo ali uradni organ, ne glede na to, ali ima svojo pravno osebnost ali ne. 120. „V1“ pomeni največjo hitrost pri vzletu, pri kateri mora pilot prvič ukrepati za zaustavitev letala v okviru razdalje pospeševanja in zaustavljanja. V1 pomeni tudi minimalno hitrost pri vzletu po odpovedi ključnega motorja pri hitrosti VEF, pri kateri lahko pilot nadaljuje vzlet in doseže zahtevano višino nad vzletno površino v okviru vzletne razdalje. 121. „VEF“ pomeni hitrost, pri kateri se predpostavlja odpoved ključnega motorja med vzletom. 122. „Vizualni prilet“ pomeni prilet, pri katerem se bodisi del postopka bodisi celoten postopek instrumentalnega prileta ne zaključi, temveč se prilet izvede na podlagi vizualne reference glede na teren. 123. „Pogodba o najemu zrakoplova z osebjem“ pomeni pogodbo med letalskimi prevozniki, v skladu s katero se zrakoplov uporablja na podlagi AOC (spričevala letalskega prevoznika) najemodajalca. 124. „Mokra vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, katere površina je prekrita z vodo ali enakovredno snovjo v manjšem obsegu, kot je naveden v opredelitvi „kontaminirane vzletno-pristajalne steze“, ali če je na njeni površini toliko vlage, da odseva, vendar pa na njej ni večjih območij stoječe vode.

PRILOGA II ZAHTEVE ZA ORGANE V ZVEZI Z ZRAČNIMI OPERACIJAMI [DEL ARO] ARO.GEN.005 Obseg V tej prilogi so določene zahteve za sistem vodenja in upravljanja, ki jih morajo Agencija in države članice izpolnjevati za izvajanje in uveljavljanje Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil v zvezi z zračnimi operacijami v civilnem letalstvu. PODDEL GEN SPLOŠNE ZAHTEVE ODDELEK I Splošno ARO.GEN.115 Dokumentacija o nadzoru Pristojni organ zagotovi ustreznemu osebju vse zakonodajne akte, standarde, predpise, tehnične publikacije in povezane dokumente, da mu omogoči izvajanje njegovih nalog in izpolnjevanje njegovih odgovornosti. ARO.GEN.120 Načini usklajevanja (a) Agencija pripravi sprejemljive načine usklajevanja (AMC), ki se lahko uporabijo za vzpostavitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. Če se zagotovi skladnost s sprejemljivimi načini usklajevanja, so izpolnjene ustrezne zahteve iz izvedbenih pravil. (b) Za vzpostavitev skladnosti z izvedbenimi pravili se lahko uporabijo drugi načini usklajevanja. (c) Pristojni organ vzpostavi sistem za dosledno preverjanje, ali vsi drugi načini usklajevanja, ki jih uporablja sam ali organizacije oziroma osebe pod njegovim nadzorom, omogočajo vzpostavitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. (d) Pristojni organ po preučitvi predložene dokumentacije in po potrebi po opravljenem inšpekcijskem pregledu organizacije oceni vse druge načine usklajevanja, ki jih organizacija predlaga v skladu z ORO.GEN.120(b). Če pristojni organ ugotovi, da so drugi načini usklajevanja v skladu z izvedbenimi pravili, nemudoma: 1. obvesti prosilca, da se drugi načini usklajevanja lahko izvedejo, in po potrebi ustrezno spremeni potrdilo ali certifikat prosilca, ter 2. obvesti Agencijo o njihovi vsebini in priloži kopije ustrezne dokumentacije; 3. obvesti ostale države članice o drugih načinih usklajevanja, ki so bili sprejeti. (e) Če pristojni organ sam uporablja druge načine usklajevanja za doseganje skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, jih: 1. da na voljo vsem organizacijam in osebam pod njegovim nadzorom ter 2. nemudoma obvesti Agencijo. Pristojni organ zagotovi Agenciji popoln opis drugih načinov usklajevanja, vključno z vsemi zadevnimi spremembami postopkov in oceno, ki dokazuje, da so izvedbena pravila izpolnjena. ARO.GEN.125 Obveščanje Agencije (a) Pristojni organ nemudoma obvesti Agencijo o vseh večjih težavah pri izvajanju Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil. (b) Pristojni organ zagotovi Agenciji informacije, pomembne za varnost, ki izhajajo iz prejetih poročil o dogodkih. ARO.GEN.135 Takojšen odziv na varnostno težavo (a) Brez poseganja v Direktivo 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) pristojni organ vzpostavi sistem za ustrezno zbiranje, analiziranje in razširjanje varnostnih informacij. (b) Agencija vzpostavi sistem za ustrezno analiziranje vseh prejetih pomembnih varnostnih informacij ter državam članicam in Komisiji nemudoma zagotovi vse informacije, vključno s priporočili ali korektivnimi ukrepi, ki jih morajo sprejeti, za pravočasen odziv na varnostno težavo, ki vključuje proizvode, dele, naprave, osebe ali organizacije, za katere se uporabljajo Uredba (ES) št. 216/2008 in njena izvedbena pravila. (c) Pristojni organ po prejemu informacij iz odstavkov (a) in (b) sprejme ustrezne ukrepe za rešitev varnostne težave. (d) Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom (c), se takoj sporočijo vsem osebam ali organizacijam, ki jih morajo upoštevati v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. Pristojni organ o navedenih ukrepih obvesti tudi Agencijo, če je potrebno skupno ukrepanje, pa tudi druge zadevne države članice. ODDELEK 2 Upravljanje ARO.GEN.200 Sistem upravljanja (a) Pristojni organ vzpostavi in vzdržuje sistem upravljanja, ki vključuje najmanj: 1. dokumentirane politike in postopke za opis svoje organizacije, načinov usklajevanja in metod za doseganje skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. Postopki se redno posodabljajo in se kot osnovni delovni dokumenti v okviru navedenega pristojnega organa uporabljajo za vse zadevne naloge; 2. zadostno število članov osebja za opravljanje nalog in izpolnjevanje odgovornosti. Člani osebja so usposobljeni za opravljanje dodeljenih jim nalog, imajo potrebno znanje in izkušnje ter opravijo uvodno in periodično usposabljanje, da se zagotovi njihova stalna usposobljenost. Vzpostavi se sistem za načrtovanje razpoložljivosti osebja, da se zagotovi ustrezno dokončanje vseh nalog; 3. ustrezne zmogljivosti in prostore za opravljanje dodeljenih nalog; 4. nalogo spremljanja skladnosti sistema upravljanja z ustreznimi zahtevami in ustreznosti postopkov, vključno z vzpostavitvijo notranje revizije in obvladovanja varnostnih tveganj. Spremljanje skladnosti vključuje sistem posredovanja povratnih informacij v zvezi z opravljenimi revizijami višjemu vodstvu pristojnega organa, da se po potrebi zagotovi izvedba korektivnih ukrepov, in 5. osebo ali skupino oseb, v končni fazi odgovornih višjemu vodstvu pristojnega organa za nalogo spremljanja skladnosti. (b) Pristojni organ za vsako področje dejavnosti, vključno s sistemom upravljanja, imenuje eno ali več oseb, ki so na splošno odgovorne za upravljanje zadevne naloge oziroma nalog. (c) Pristojni organ določi postopke za sodelovanje pri medsebojni izmenjavi vseh potrebnih informacij in pomoči z drugimi zadevnimi pristojnimi organi, vključno z vsemi ugotovitvami in nadaljnjimi ukrepi, sprejetimi na podlagi nadzora oseb in organizacij, ki izvajajo dejavnosti na ozemlju države članice, vendar jih je certificiral pristojni organ druge države članice ali Agencija. (d) Kopija postopkov, povezanih s sistemom upravljanja, in njihovih sprememb se zaradi standardizacije da na voljo Agenciji. ARO.GEN.205 Dodelitev nalog kvalificiranim subjektom (a) Države članice dodelijo naloge v zvezi s prvim certificiranjem ali stalnim nadzorom oseb ali organizacij v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili le kvalificiranim subjektom. Ob dodelitvi nalog pristojni organ zagotovi, da ima: 1. vzpostavljen sistem za prvo in stalno ocenjevanje skladnosti kvalificiranega subjekta s Prilogo V k Uredbi (ES) št. 216/2008. Ta sistem in rezultati ocen se dokumentirajo; 2. sklenjen dokumentiran sporazum s kvalificiranim subjektom, ki sta ga obe pogodbeni stranki potrdili na ustrezni vodstveni ravni in jasno določa: (i) naloge, ki jih je treba opraviti; (ii) izjave, poročila in evidence, ki jih je treba zagotoviti; (iii) tehnične pogoje, ki jih je treba izpolnjevati pri izvajanju takih nalog; (iv) povezano zavarovanje odgovornosti in (v) zagotovljeno varstvo informacij, pridobljenih med izvajanjem navedenih nalog. (b) Pristojni organ zagotovi, da postopek notranje revizije in postopek upravljanja varnostnih tveganj iz ARO.GEN.200(a)(4) vključuje vse certifikacijske naloge ali naloge stalnega nadzora, opravljene v njegovem imenu. ARO.GEN.210 Spremembe sistema upravljanja (a) Pristojni organ ima vzpostavljen sistem za določitev sprememb, ki vplivajo na njegovo zmožnost opravljanja nalog in izpolnjevanja odgovornosti v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. Ta sistem mu omogoča ustrezno ukrepanje za zagotovitev nadaljnje ustreznosti in učinkovitosti njegovega sistema upravljanja. (b) Pristojni organ za zagotavljanje učinkovitega izvajanja pravočasno posodablja svoj sistem upravljanja v skladu s spremembami Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil. (c) Pristojni organ obvesti Agencijo o spremembah, ki vplivajo na njegovo zmožnost opravljanja nalog in izpolnjevanja odgovornosti v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. ARO.GEN.220 Vodenje evidenc (a) Pristojni organ vzpostavi sistem vodenja evidenc za ustrezno shranjevanje, dostopnost in zanesljivo sledljivost: 1. dokumentiranih politik in postopkov sistema upravljanja; 2. usposabljanja, usposobljenosti in pooblastil njegovega osebja; 3. dodelitve nalog, ki vključujejo elemente iz ARO.GEN.205, in podrobnosti dodeljenih nalog; 4. certifikacijskih postopkov in stalnega nadzora certificiranih organizacij; 5. podrobnosti o tečajih usposabljanja, ki jih zagotavljajo certificirane organizacije – in če je ustrezno – evidence v zvezi s simulacijskimi napravami za usposabljanje (FSTD), ki se uporabljajo za tako usposabljanje; 6. nadzora nad osebami in organizacijami, ki izvajajo dejavnosti na ozemlju države članice, nadzoruje ali certificira pa jih pristojni organ druge države članice ali Agencija v skladu z dogovorom med zadevnima organoma; 7. ocene in obveščanja Agencije o drugih načinih usklajevanja, ki jih predlagajo organizacije, ki jih je treba certificirati, ter ocene drugih načinov usklajevanja, ki jih uporablja sam pristojni organ; 8. ugotovitev, korektivnih ukrepov in datuma prenehanja izvajanja ukrepa; 9. sprejetih izvršilnih ukrepov; 10. varnostnih informacij in nadaljnjih ukrepov ter 11. uporabe določb o prožnosti v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 216/2008. (b) Pristojni organ vodi seznam vseh izdanih certifikatov organizacij. (c) Vse evidence se hranijo najmanj toliko časa, kot določa ta uredba. Če to ni navedeno, se evidence hranijo najmanj pet let, ob upoštevanju veljavne zakonodaje o varstvu podatkov. ODDELEK 3 Nadzor, certificiranje in izvrševanje ARO.GEN.300 Nadzor (a) Pristojni organ preveri: 1. skladnost z zahtevami, ki se uporabljajo za organizacije, preden izda organizaciji certifikat ali potrdilo, kot je ustrezno; 2. stalno skladnost z veljavnimi zahtevami organizacij, ki jih je certificiral; 3. izvajanje ustreznih varnostnih ukrepov, ki jih pristojni organ odredi v skladu z ARO.GEN.135(c) in (d). (b) To preverjanje: 1. temelji na dokumentaciji, ki je posebej namenjena, da se osebju, odgovornemu za varnostni nadzor, zagotovijo navodila za izvajanje njegovih nalog; 2. zadevnim osebam in organizacijam zagotovi rezultate varnostnega nadzora; 3. temelji na revizijah in inšpekcijskih pregledih, vključno s preverjanji na ploščadi in nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi, ter 4. pristojnemu organu zagotovi potrebne dokaze, če so potrebni nadaljnji ukrepi, vključno z ukrepi iz ARO.GEN.350 in ARO.GEN.355. (c) Pri obsegu nadzora iz odstavkov (a) in (b) se upoštevajo rezultati preteklih nadzornih dejavnosti in prednostnih nalog v zvezi z varnostjo. (d) Brez poseganja v pristojnosti držav članic in njihove obveznosti v skladu z ARO.RAMP se obseg nadzora nad dejavnostmi, ki jih na ozemlju države članice izvajajo osebe ali organizacije, ki imajo sedež ali stalno prebivališče v drugi državi članici, določi na podlagi prednostnih nalog v zvezi z varnostjo in preteklih nadzornih dejavnosti. (e) Če je v dejavnost neke osebe ali organizacije vključenih več držav članic ali Agencija, lahko pristojni organ, odgovoren za nadzor v skladu z odstavkom (a), privoli, da nadzorne naloge opravi(-jo) pristojni organ(-i) države članice oziroma držav članic, v katerih se izvaja dejavnost, ali Agencija. O taki privolitvi in njenem obsegu se obvestijo vse osebe ali organizacije, ki jih taka privolitev zadeva. (f) Pristojni organ zbira in obdeluje vse informacije, ki se mu zdijo koristne za nadzor, vključno za preverjanja na ploščadi in nenapovedane inšpekcijske preglede. ARO.GEN.305 Program nadzora (a) Pristojni organ vzpostavi in vzdržuje program nadzora, ki vključuje nadzorne dejavnosti iz ARO.GEN.300 in ARO.RAMP. (b) Za organizacije, ki jih je certificiral pristojni organ, se program nadzora pripravi ob upoštevanju posebnih značilnosti organizacije, zapletenosti njenih dejavnosti, rezultatov preteklih certifikacijskih in/ali nadzornih dejavnosti na podlagi ARO.GEN in ARO.RAMP, temelji pa na oceni povezanih tveganj. Program nadzora v okviru posameznih ciklov načrtovanja nadzora vključuje: 1. revizije in inšpekcijske preglede, vključno s preverjanji na ploščadi in nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi, kot je ustrezno, in 2. sestanke, ki se jih udeležita odgovorni poslovodni delavec in pristojni organ, da se zagotovi njuna stalna obveščenost o pomembnih vprašanjih. (c) Za organizacije, ki jih je certificiral pristojni organ, se uporablja največ 24-mesečni cikel načrtovanja nadzora. Cikel načrtovanja nadzora se lahko skrajša, če obstajajo dokazi, da se je poslabšala varnost v organizaciji. Cikel načrtovanja nadzora se lahko podaljša na največ 36 mesecev, če pristojni organ ugotovi, da je v predhodnih 24 mesecih: 1. organizacija dokazala učinkovito opredeljevanje nevarnosti na področju varnosti v letalstvu in obvladovanje povezanih tveganj; 2. organizacija v skladu z ORO.GEN.130 nenehno dokazovala popoln nadzor nad vsemi spremembami; 3. niso bili izdane ugotovitve 1. stopnje in 4. so bili vsi korektivni ukrepi izvedeni v roku, ki ga je pristojni organ sprejel ali podaljšal v skladu z ARO.GEN.350(d)(2). Cikel načrtovanja nadzora se lahko nadalje podaljša na največ 48 mesecev, če je poleg navedenega organizacija vzpostavila učinkovit in neprekinjen sistem poročanja o varnosti v organizaciji in njeni regulativni skladnosti pristojnemu organu, pristojni organ pa ga je potrdil. (d) Za osebe z licenco, certifikatom, ratingom ali potrdilom, ki jih je izdal pristojni organ, program nadzora vključuje ustrezne inšpekcijske preglede, vključno z nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi, kot je ustrezno. (e) Program nadzora vključuje evidenco datumov predvidenih in opravljenih revizij, inšpekcijskih pregledov in sestankov. ARO.GEN.310 Postopek prvega certificiranja – organizacije (a) Pristojni organ ob prejemu vloge za prvo izdajo certifikata organizaciji preveri skladnost organizacije z veljavnimi zahtevami. Ta preveritev lahko upošteva izjavo, navedeno v ORO.AOC.100(b). (b) Ko se pristojni organ prepriča, da organizacija izpolnjuje veljavne zahteve, izda certifikat(-e) v skladu z dodatki I do II. Certifikat(-i) se izda(-jo) za nedoločen čas. Privilegiji in obseg dejavnosti, za izvajanje katerih se potrdi organizacija, se določijo v pogojih za potrditev, ki se priložijo certifikatu(-om). (c) Da se organizaciji omogoči izvajanje sprememb brez vnaprejšnje odobritve pristojnega organa v skladu z ORO.GEN.130, pristojni organ odobri postopek, ki ga predloži organizacija in v katerem opredeli obseg takih sprememb ter opiše način obvladovanja takih sprememb in obveščanja o njih. ARO.GEN.330 Spremembe – organizacije (a) Pristojni organ ob prejemu vloge za spremembo, za katero je potrebna predhodna odobritev, pred izdajo odobritve preveri skladnost organizacije z veljavnimi zahtevami. Pristojni organ določi pogoje, pod katerimi organizacija lahko deluje med spremembo, razen če pristojni organ ne odloči, da je treba certifikat organizacije začasno odvzeti. Ko se pristojni organ prepriča, da organizacija izpolnjuje veljavne zahteve, odobri spremembo. (b) Brez poseganja v dodatne izvršilne ukrepe, če organizacija uvede spremembe, za katere je potrebna predhodna odobritev, ne da bi dobila predhodno odobritev pristojnega organa v skladu z odstavkom (a), pristojni organ začasno odvzame, omeji ali prekliče certifikat organizacije. (c) Pri spremembah, za katere ni potrebna predhodna odobritev, pristojni organ oceni informacije iz obvestila, ki ga organizacija pošlje v skladu z ORO.GEN.130, da preveri izpolnjevanje veljavnih zahtev. V primeru neskladnosti: 1. obvesti organizacijo o neskladnosti in zahteva nadaljnje spremembe ter 2. pri ugotovitvah 1. ali 2. stopnje ukrepa v skladu z ARO.GEN.350. ARO.GEN.350 Ugotovitve in korektivni ukrepi – organizacije (a) Organ, pristojen za nadzor v skladu z ARO.GEN.300(a), ima sistem za analiziranje ugotovitev glede na njihov pomen za varnost. (b) Pristojni organ izda ugotovitev 1. stopnje, če ugotovi večjo neskladnost z veljavnimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, s postopki in priročniki organizacije ali pogoji za izdajo odobritve ali certifikata, ki zmanjšuje varnost ali resno ogroža varnost letenja. Ugotovitve 1. stopnje vključujejo: 1. primere, v katerih se pristojnemu organu ne omogoči dostop do prostorov organizacije v skladu z ORO.GEN.140 med rednim delovnim časom in po dveh pisnih zahtevah; 2. pridobitev ali ohranjanje veljavnosti certifikata organizacije s predložitvijo ponarejenih dokazil; 3. dokaze o zlorabi ali nepošteni uporabi certifikata organizacije in 4. neimenovanje odgovornega poslovodnega delavca. (c) Pristojni organ izda ugotovitev 2. stopnje, če ugotovi neskladnost z veljavnimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, s postopki in priročniki organizacije ali pogoji za izdajo odobritve ali certifikata, ki bi lahko zmanjšala varnost ali ogrozila varnost letenja. (d) Če je ugotovitev rezultat nadzora ali drugih postopkov, pristojni organ brez poseganja v dodatne ukrepe, ki se zahtevajo v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, pisno obvesti organizacijo o ugotovitvi in zahteva korektivni ukrep za odpravo ugotovljene(-ih) neskladnosti. Če je ustrezno, pristojni organ obvesti državo, v kateri je zrakoplov registriran. 1. Pristojni organ pri ugotovitvah 1. stopnje sprejme takojšnje in ustrezne ukrepe za prepoved ali omejitev dejavnosti, in če je ustrezno, ukrepe za preklic certifikata ali posebne odobritve ali za njegovo omejitev ali začasni odvzem v celoti ali delno, odvisno od razsežnosti ugotovitve 1. stopnje, dokler organizacija ne sprejme uspešnega korektivnega ukrepa. 2. Pristojni organ pri ugotovitvah 2. stopnje: (i) odobri organizaciji rok za izvedbo korektivnih ukrepov v skladu z vrsto ugotovitve, ki sprva nikakor ne sme biti daljši od treh mesecev. Po poteku tega obdobja in ob upoštevanju vrste ugotovitve lahko trimesečni rok podaljša na podlagi zadovoljivega načrta korektivnih ukrepov, ki ga potrdi pristojni organ, ter (ii) oceni korektivne ukrepe in izvedbeni načrt, ki jih predlaga organizacija, in jih sprejme, če na podlagi ocene ugotovi, da zadostujejo za odpravo neskladnosti. 3. Če organizacija ne predloži sprejemljivega načrta korektivnih ukrepov ali korektivnih ukrepov ne izvede v roku, ki ga potrdi ali podaljša pristojni organ, se ugotovitev zviša na ugotovitev 1. stopnje in sprejmejo ukrepi iz pododstavka (d)(1). 4. Pristojni organ evidentira vse svoje ugotovitve ali ugotovitve, ki so mu jih sporočili drugi, in če je ustrezno, uporabljene izvršilne ukrepe, korektivne ukrepe in datum dokončanja ukrepov v zvezi z ugotovitvami. (e) Brez poseganja v dodatne izvršilne ukrepe, če organ države članice, ki deluje v skladu z določbami ARO.GEN.300(d), ugotovi, da organizacija, ki jo je certificiral pristojni organ druge države članice ali Agencija, ni v skladu z veljavnimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, obvesti navedeni pristojni organ in navede stopnjo ugotovitve. ARO.GEN.355 Ugotovitve in izvršilni ukrepi – osebje (a) Če organ, pristojen za nadzor v skladu z ARO.GEN.300(a), med nadzorom ali z drugimi postopki najde dokaz, da oseba z licenco, certifikatom, ratingom ali potrdilom, izdanim v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, ne izpolnjuje veljavnih zahtev, ta pristojni organ deluje v skladu z ARA.GEN.355(a) do (d) iz Priloge VI (del-ARA) k Uredbi Komisije (EU) št. 290/2012 (2). (b) Če se med nadzorom ali z drugimi postopki najde dokaz, da oseba, za katero veljajo zahteve iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil, ki nima licence, certifikata, ratinga ali potrdila, izdanega v skladu z navedeno uredbo in njenimi izvedbenimi pravili, ne izpolnjuje veljavnih zahtev, pristojni organ, ki je odkril neskladnost, sprejme potrebne izvršilne ukrepe, da prepreči nadaljevanje neskladnosti. PODDEL OPS ZRAČNE OPERACIJE ODDELEK 1 Certificiranje komercialnih letalskih prevoznikov ARO.OPS.100 Izdaja spričevala letalskega prevoznika (a) Pristojni organ izda spričevalo letalskega prevoznika (AOC), ko se prepriča, da operator dokazuje skladnost z elementi iz ORO.AOC.100. (b) Spričevalo vključuje povezane operativne specifikacije. ARO.OPS.105 Sporazumi o letih pod skupno oznako Pristojni organ pri proučevanju varnosti sporazuma o letih pod skupno oznako, ki vključuje operatorja iz tretje države: 1. preveri, po preveritvi, ki jo je izvedel operator v skladu z ORO.AOC.115, skladnost operatorja iz tretje države z veljavnimi standardi ICAO; 2. se po potrebi poveže s pristojnim organom države operatorja iz tretje države. ARO.OPS.110 Pogodbe o najemu (a) Pristojni organ odobri pogodbo o najemu, ko se prepriča, da operator, certificiran v skladu s Prilogo III (del ORO), izpolnjuje zahteve iz: 1. ORO.AOC.110(d) za najet zrakoplov tretje države brez osebja; 2. ORO.AOC.110(c) za najem zrakoplova z osebjem od operatorja tretje države; 3. ORO.AOC.110(d) za oddajo zrakoplova brez osebja v najem kateremu koli operatorju; 4. zadevne zahteve stalne plovnosti in zračnih operacij, za najem zrakoplova brez osebja, registriranega v EU, in najem zrakoplova z osebjem od operatorja iz EU. (b) Odobritev pogodbe o najemu zrakoplova z osebjem se začasno odvzame ali prekliče, kadar: 1. je spričevalo AOC najemodajalca ali najemojemalca začasno odvzeto ali preklicano; 2. za najemodajalca velja prepoved opravljanja letov v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (3). (c) Odobritev pogodbe o najemu zrakoplova brez osebja se začasno odvzame ali prekliče, kadar je spričevalo o plovnosti zrakoplova začasno odvzeto ali preklicano. (d) Ko pristojni organ prejme vlogo za predhodno odobritev pogodbe o oddaji zrakoplova brez osebja v najem v skladu z ORO.AOC.110(d), zagotovi: 1. ustrezno usklajevanje z organom, pristojnim za stalni nadzor nad zrakoplovom v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2042/2003 (4) ali za delovanje zrakoplova, če za to ni pristojen isti organ; 2. da se zrakoplov pravočasno odstrani iz operatorjevega spričevala AOC. ODDELEK 2 Odobritve ARO.OPS.200 Postopek posebne odobritve (a) Pristojni organ ob prejemu vloge za izdajo posebne odobritve ali sprememb posebne odobritve oceni vlogo v skladu z ustreznimi zahtevami iz Priloge V (del SPA) in po potrebi opravi ustrezen inšpekcijski pregled operatorja. (b) Ko se pristojni organ prepriča, da je operator skladen z veljavnimi zahtevami, odobritev izda ali spremeni. Odobritev se navede v operativnih specifikacijah, kot so opredeljene v Dodatku II. ARO.OPS.205 Odobritev seznama minimalne opreme (a) Pristojni organ ob prejemu vloge za prvo odobritev seznama minimalne opreme (MEL) ali njegovo spremembo, ki jo predloži operator, pred izdajo odobritve oceni vsak zadevni element za preverjanje skladnosti z veljavnimi zahtevami. (b) Pristojni organ odobri postopek operatorja za podaljšanje veljavnega roka za odpravo napake B, C in D, če operator dokaže obstoj pogojev iz ORO.MLR.105(f), pristojni organ pa jih preveri. (c) Pristojni organ za vsak primer posebej odobri uporabo zrakoplova zunaj omejitev seznama MEL, vendar v okviru omejitev glavnega seznama minimalne opreme (MMEL), če operator dokaže izpolnjevanje pogojev iz ORO.MLR.105, pristojni organ pa jih preveri. ARO.OPS.210 Določitev lokalnega območja Pristojni organ lahko določi lokalno območje za zahteve glede usposabljanja in preverjanja letalske posadke. ARO.OPS.215 Odobritev helikopterskih operacij nad neprijaznim okoljem zunaj gosto naseljenega območja (a) Država članica določi tista območja, na katerih je mogoče helikopterske operacije izvajati brez zagotovljene možnosti varnega pristanka v sili, kot je opisano v CAT.POL.H.420. (b) Pristojni organ pred izdajo odobritve iz CAT.POL.H.420 upošteva razloge operatorja za izključitev uporabe ustreznih meril zmogljivosti. ARO.OPS.220 Odobritev helikopterskih operacij do območja javnega interesa in z njega Odobritev iz CAT.POL.H.225 vključuje seznam območij javnega interesa, ki jih je določil operator in na katera se nanaša odobritev. ARO.OPS.225 Odobritev operacij do izoliranega letališča Odobritev iz CAT.OP.MPA.106 vključuje seznam letališč, ki jih je določil operator in na katera se odobritev nanaša. PODDEL RAMP PREVERJANJA NA PLOŠČADI V ZVEZI Z ZRAKOPLOVI OPERATORJEV POD REGULATIVNIM NADZOROM DRUGE DRŽAVE ARO.RAMP.005 Obseg V tem poddelu so določene zahteve, ki jih mora pristojni organ ali Agencija upoštevati pri izpolnjevanju svojih nalog in odgovornosti glede opravljanja preverjanj na ploščadi v zvezi z zrakoplovi, ki jih uporabljajo operatorji iz tretjih držav ali operatorji pod regulativnim nadzorom druge države članice, kadar ti pristanejo na letališčih na ozemlju, za katero veljajo določbe Pogodbe. ARO.RAMP.100 Splošno (a) Pregleda se, ali so zrakoplovi in njihove posadke v skladu z veljavnimi zahtevami. (b) Pristojni organ poleg preverjanj na ploščadi, vključenih v njegov program nadzora, oblikovan v skladu z ARO.GEN.305, opravi preverjanje na ploščadi v zvezi z zrakoplovom, za katerega obstaja sum, da ni v skladu z veljavnimi zahtevami. (c) Pristojni organ v okviru razvoja programa nadzora, oblikovanega v skladu z ARO.GEN.305, pripravi letni program za opravljanje preverjanj zrakoplovov na ploščadi. Ta program: 1. temelji na izračunu, v katerem se upoštevajo pretekle informacije o številu in naravi operatorjev in njihovem številu pristankov na zadevnem letališču ter varnostnih tveganjih, in 2. pristojnemu organu omogoča dajanje prednosti inšpekcijskim pregledom zrakoplovov na podlagi seznama iz ARO.RAMP.105(a). (d) Kadar se Agenciji zdi potrebno, v sodelovanju z državami članicami, na ozemlju katerih poteka inšpekcijski pregled, opravi preverjanje zrakoplova na ploščadi, da preveri skladnost z veljavnimi zahtevami za namene: 1. certifikacijskih nalog, dodeljenih Agenciji z Uredbo (ES) št. 216/2008; 2. inšpekcijskih pregledov standardiziranja držav članic ali 3. inšpekcijskih pregledov organizacij za preverjanje skladnosti z veljavnimi zahtevami v morebitno nevarnih razmerah. ARO.RAMP.105 Merila za prednostno razvrstitev (a) Agencija pristojnim organom predloži seznam operatorjev zrakoplovov, za katere je bilo ugotovljeno, da pomenijo morebitno tveganje, za prednostno razvrstitev preverjanj na ploščadi. (b) Ta seznam vključuje: 1. operatorje zrakoplovov, opredeljene na podlagi analize razpoložljivih podatkov v skladu z ARO.RAMP.150(b)(4); 2. operatorje zrakoplovov, ki jih je Agenciji sporočila Evropska komisija in so bili opredeljeni na podlagi: (i) mnenja Odbora za varnost v zračnem prometu (ASC) v okviru izvajanja Uredbe (ES) št. 2111/2005, da je potrebno dodatno preverjanje dejanskega izpolnjevanja ustreznih varnostnih standardov s sistematičnimi preverjanji na ploščadi, ali (ii) informacij, ki jih je Evropska komisija pridobila od držav članic v skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 2111/2005; 3. zrakoplove, s katerimi na ozemlje, za katero veljajo določbe Pogodbe, letijo operatorji, ki so v Prilogi B vključeni na seznam operatorjev, za katere velja prepoved opravljanja letov v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005; 4. zrakoplove, ki jih uporabljajo operatorji, certificirani v državi, ki izvaja regulativni nadzor nad operatorji s seznama iz pododstavka 3; 5. zrakoplove, s katerimi na ozemlje, na ozemlju in z ozemlja, za katero veljajo določbe Pogodbe, prvič letijo operatorji iz tretje države ali katerih dovoljenje, izdano v skladu z ART.GEN.205, je omejeno ali obnovljeno po začasnem odvzemu ali preklicu. (c) Seznam se oblikuje v skladu s postopki, ki jih določi Agencija, po vsaki posodobitvi seznama Skupnosti o operatorjih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005, in vsekakor vsaj enkrat na štiri mesece. ARO.RAMP.110 Zbiranje informacij Pristojni organ zbira in obdeluje vse informacije, ki se mu zdijo koristne za opravljanje preverjanj na ploščadi. ARO.RAMP.115 Usposobljenost inšpektorjev za preverjanja na ploščadi (a) Pristojni organ in Agencija imata usposobljene inšpektorje za opravljanje preverjanj na ploščadi. (b) Inšpektorji za opravljanje preverjanj na ploščadi: 1. imajo potrebno izobrazbo s področja letalstva ali praktično znanje na področju(-ih) preverjanja; 2. so uspešno končali: (i) ustrezno posebno teoretično in praktično usposabljanje na enem ali več naslednjih področjih preverjanja: A. pilotska kabina; B. varnost v potniški kabini; C. stanje zrakoplova; D. tovor; (ii) ustrezno usposabljanje na delovnem mestu, ki ga izvaja višji inšpektor za opravljanje preverjanj na ploščadi, ki ga imenuje pristojni organ ali Agencija; 3. ohranjajo veljavnost svoje usposobljenosti s periodičnim usposabljanjem in izvedbo najmanj 12 preverjanj v vsakem 12-mesečnem obdobju. (c) Usposabljanje iz točke (b)(2)(i) izvaja pristojni organ ali katera koli organizacija za usposabljanje, odobrena v skladu z ARO.RAMP.120(a). (d) Agencija oblikuje in vzdržuje učne načrte ter spodbuja organizacijo usposabljanj in delavnic za inšpektorje za izboljšanje razumevanja in enotnega izvajanja tega poddela. (e) Agencija omogoča in usklajuje program izmenjave inšpektorjev, katerega cilj je inšpektorjem omogočiti pridobivanje praktičnih izkušenj in prispevanje k usklajevanju postopkov. ARO.RAMP.120 Odobritev organizacij za usposabljanje (a) Pristojni organ odobri organizacijo za usposabljanje, ki ima glavni kraj poslovanja na ozemlju zadevne države članice, ko se prepriča, da je organizacija za usposabljanje: 1. imenovala vodjo usposabljanja, ki ima ustrezno vodstveno sposobnost za zagotavljanje, da je zagotovljeno usposabljanje v skladu z veljavnimi zahtevami; 2. ima ustrezne zmogljivosti in učno opremo za usposabljanje, primerne za vrsto zagotovljenega usposabljanja; 3. zagotavlja usposabljanje v skladu z učnim načrtom, ki ga je Agencija razvila v skladu z ARO.RAMP.115(d); 4. zaposluje usposobljene inštruktorje za usposabljanje. (b) Agencija na zahtevo pristojnega organa preverja izpolnjevanje zahtev in stalne skladnosti z zahtevami iz odstavka (a). (c) Organizacija za usposabljanje je odobrena za zagotavljanje ene ali več naslednjih vrst usposabljanja: 1. začetnega teoretičnega usposabljanja; 2. začetnega praktičnega usposabljanja; 3. periodičnega usposabljanja. ARO.RAMP.125 Opravljanje preverjanj na ploščadi (a) Preverjanja na ploščadi so standardizirana, pri njih se uporablja obrazec iz Dodatka III oziroma Dodatka IV. (b) Inšpektor(-ji) si pri preverjanju na ploščadi po svojih najboljših močeh prizadeva(-jo) preprečiti neupravičeno zamudo zrakoplova, ki se preverja. (c) Ob koncu preverjanja na ploščadi je vodja zrakoplova ali v njegovi odsotnosti drug član letalske posadke ali predstavnik operatorja obveščen o rezultatih preverjanja na ploščadi z obrazcem iz Dodatka III. ARO.RAMP.130 Kategorizacija ugotovitev Za vsako točko preverjanja so kot ugotovitve opredeljene tri kategorije mogoče neskladnosti z veljavnimi zahtevami. Take ugotovitve se kategorizirajo, kot sledi: 1. ugotovitev kategorije 3 je vsaka ugotovljena precejšnja neskladnost z veljavnimi zahtevami ali pogoji certifikata, ki ima velik vpliv na varnost; 2. ugotovitev kategorije 2 je vsaka ugotovljena neskladnost z veljavnimi zahtevami ali pogoji certifikata, ki ima precejšen vpliv na varnost; 3. ugotovitev kategorije 1 je vsaka ugotovljena neskladnost z veljavnimi zahtevami ali pogoji certifikata, ki ima majhen vpliv na varnost. ARO.RAMP.135 Nadaljnji ukrepi v zvezi z ugotovitvami (a) Pristojni organ ali po potrebi Agencija za ugotovitev kategorije 2 ali 3: 1. ugotovitev pisno sporoči operatorju, vključno z zahtevkom za dokazila o sprejetih korektivnih ukrepih, in 2. obvesti pristojni organ države operatorja in po potrebi državo, v kateri je zrakoplov registriran in v kateri je bila izdana licenca letalske posadke. Če je ustrezno, pristojni organ ali Agencija zahtevata potrditev njunega sprejetja korektivnih ukrepov, ki jih sprejme operator v skladu z ARO.GEN.350 ali ARO.GEN.355. (b) Pristojni organ pri ugotovitvah kategorije 3 poleg odstavka (a) sprejme takojšnje ukrepe z: 1. uvedbo omejitve obratovanja zrakoplova; 2. zahtevo za takojšnje korektivne ukrepe; 3. izdajo prepovedi leta zrakoplovu v skladu z ARO.RAMP.140 ali 4. uvedbo takojšnje prepovedi opravljanja letov v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 2111/2005. (c) Kadar Agencija sprejme ugotovitev kategorije 3, od pristojnega organa države, v kateri je pristal zrakoplov, zahteva sprejetje ustreznih ukrepov v skladu z odstavkom (b). ARO.RAMP.140 Prepoved izvedbe leta zrakoplovu (a) Pristojni organ pri ugotovitvi kategorije 3, če se zdi, da operator ali lastnik namerava leteti ali bo verjetno letel z zrakoplovom, ne da bi izvedel ustrezne korektivne ukrepe: 1. obvesti vodjo zrakoplova ali operatorja, da zrakoplov do nadaljnjega nima dovoljenja za začetek leta, in 2. prepove let zadevnemu zrakoplovu. (b) Pristojni organ države, ki je zrakoplovu prepovedala let, o tem nemudoma obvesti pristojni organ države operatorja in po potrebi države, v kateri je zrakoplov registriran, pri zrakoplovu, ki ima prepoved leta in ga uporablja operator iz tretje države, pa tudi Agencijo. (c) Pristojni organ v sodelovanju z državo operatorja ali državo registracije določi potrebne pogoje, pod katerimi se zrakoplovu dovoli vzlet. (d) Če neskladnost vpliva na veljavnost spričevala o plovnosti zrakoplova, pristojni organ odpravi prepoved leta šele, ko operator predloži dokaze, da 1. je bila ponovno vzpostavljena skladnost z zadevnimi zahtevami; 2. je pridobil dovoljenje za letenje v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1702/2003 (5) za zrakoplov, registriran v državi članici; 3. dovoljenje za letenje ali enakovreden dokument države registracije ali države operatorja za zrakoplov, ki je registriran v tretji državi in ga uporablja operator iz EU ali tretje države, in 4. po potrebi dovoljenje tretjih držav, ki bodo preletene. ARO.RAMP.145 Poročanje (a) Informacije, zbrane v skladu z ARO.RAMP.125(a), se vnesejo v centralizirano podatkovno zbirko iz ARO.RAMP.150(b)(2) v 21 koledarskih dneh po inšpekcijskem pregledu. (b) Pristojni organ ali Agencija v centralizirano podatkovno zbirko vneseta vse informacije, ki so koristne za uporabo Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil ter za izpolnjevanje nalog, ki so Agenciji dodeljene s to prilogo, vključno z zadevnimi informacijami iz ARO.RAMP.110(a). (c) Kadar informacije iz ARO.RAMP.110 kažejo na morebitno grožnjo varnosti, se take informacije nemudoma sporočijo tudi vsem pristojnim organom in Agenciji. (d) Kadar informacije o pomanjkljivostih zrakoplova pristojnemu organu posreduje oseba, viri informacij iz ARO.RAMP.110 in ARO.RAMP.125(a) niso opredeljivi. ARO.RAMP.150 Usklajevalne naloge Agencije (a) Agencija upravlja in uporablja orodja in postopke, ki so potrebni za hrambo in izmenjavo: 1. informacij iz ARO.RAMP.145 z obrazci iz dodatkov III in IV; 2. informacij, ki jih predložijo tretje države ali mednarodne organizacije, s katerimi je EU sklenila ustrezne sporazume, ali organizacije, s katerimi je sklenila ustrezne dogovore v skladu s členom 27(2) Uredbe (ES) št. 216/2008. (b) Upravljanje vključuje naslednje naloge: 1. hrambo podatkov držav članic, ki so pomembni za varnostne informacije o zrakoplovih, ki pristanejo na letališčih na ozemlju, za katero veljajo določbe Pogodbe; 2. razvoj, vzdrževanje in nenehno posodabljanje centralizirane podatkovne zbirke, ki vključuje vse informacije iz pododstavkov (a)(1) in (2); 3. opravljanje potrebnih sprememb in izboljšav aplikacije podatkovne zbirke; 4. analiziranje centralizirane podatkovne zbirke in drugih ustreznih informacij o varnosti zrakoplovov in letalskih prevoznikov ter na tej podlagi: (i) svetovanje Komisiji in pristojnim organom o takojšnjih ukrepih ali politiki spremljanja; (ii) poročanje Komisiji in pristojnim organom o morebitnih varnostnih težavah; (iii) predlaganje usklajenih ukrepov Komisiji in pristojnim organom, kadar je to potrebno iz varnostnih razlogov, in zagotavljanje usklajevanja takih ukrepov na tehnični ravni; 5. povezovanje z drugimi evropskimi institucijami in organi, mednarodnimi organizacijami in pristojnimi organi tretjih držav za izmenjavo informacij. ARO.RAMP.155 Letno poročilo Agencija pripravi in Komisiji predloži letno poročilo o sistemu preverjanj na ploščadi, ki vključuje najmanj naslednje informacije: (a) stanje napredka sistema; (b) stanje inšpekcijskih pregledov, opravljenih v tekočem letu; (c) analizo rezultatov inšpekcijskih pregledov z navedbo kategorij ugotovitev; (d) ukrepe, sprejete v tekočem letu; (e) predloge za dodatno izboljšanje sistema preverjanj na ploščadi in (f) priloge, ki vsebujejo sezname inšpekcijskih pregledov, razvrščenih glede na državo delovanja, tip zrakoplova, operatorja in pogostost pojava težav v zvezi z varnostjo posameznega pregledanega dela. ARO.RAMP.160 Obveščanje javnosti in zaščita informacij (a) Države članice uporabijo informacije, ki jih prejmejo v skladu z ARO.RAMP.105 in ARO.RAMP.145 le za namene iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil ter jih v skladu s tem ščitijo. (b) Agencija vsako leto objavi poročilo o zbranih informacijah, ki je dano na voljo javnosti in vsebuje analizo informacij, prejetih v skladu z ARO.RAMP.145. Poročilo je preprosto in zlahka razumljivo, vir informacij pa neopredeljiv. (1) UL L 167, 4.7.2003, str. 23. (2) UL L 100, 5.4.2012, str. 1. (3) UL L 344, 27.12.2005, str. 15. (4) UL L 315, 28.11.2003, str. 1. (5) UL L 243, 27.9.2003, str. 6. Dodatek I Dodatek II Dodatek III Dodatek IV Poročilo o preverjanju na ploščadi

PRILOGA III ZAHTEVE ZA ORGANIZACIJE V ZVEZI Z ZRAČNIMI OPERACIJAMI [DEL ORO] ORO.GEN.005 Obseg V tej prilogi so določene zahteve, ki jih mora upoštevati letalski prevoznik, ki izvaja operacije komercialnega zračnega prevoza. PODDEL GEN SPLOŠNE ZAHTEVE ODDELEK 1 Splošno ORO.GEN.105 Pristojni organ Za namene te priloge je pristojni organ, ki izvaja nadzor nad operatorji, za katere velja obvezno certificiranje, za operatorje z glavnim krajem poslovanja v državi članici organ, ki ga imenuje ta država članica. ORO.GEN.110 Odgovornosti operatorja (a) Operator je odgovoren za delovanje zrakoplova v skladu s Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 216/2008, ustreznimi zahtevami iz te priloge in njegovim certifikatom. (b) Vsak let se izvede v skladu z določbami operativnega priročnika. (c) Operator vzpostavi in vzdržuje sistem operativnega nadzora nad vsakim letom, ki se izvaja pod pogoji iz njegovega certifikata. (d) Operator zagotovi, da so njegovi zrakoplovi opremljeni, posadke pa usposobljene v skladu z zahtevami za območje in vrsto operacij. (e) Operator zagotovi, da je vse osebje, dodeljeno ali neposredno vključeno v zemeljske in letalske operacije, ustrezno poučeno, da je dokazalo usposobljenost za opravljanje svojih posebnih nalog ter da se zaveda svojih odgovornosti in povezanosti takšnih nalog s celotno operacijo. (f) Operator za vsak tip zrakoplova določi postopke in navodila za varno delovanje, ki vsebujejo naloge in odgovornosti zemeljskega osebja in članov posadk za vse vrste operacij na tleh in v zraku. Ti postopki od članov posadke v ključnih fazah leta ne zahtevajo izvajanja drugih nalog, razen tistih, ki so potrebne za varno delovanje zrakoplova. (g) Operator zagotovi, da se vsi zaposleni zavedajo, da morajo upoštevati zakone, druge predpise in postopke tistih držav, v katerih se izvajajo leti, ki se nanašajo na opravljanje njihovih nalog. (h) Operator določi sistem kontrolnih seznamov za vsak tip zrakoplova, namenjen uporabi članov posadke v vseh fazah leta v običajnih in neobičajnih postopkih ter postopkih v sili, da se zagotovi upoštevanje operativnih postopkov iz operativnega priročnika. Pri zasnovi in uporabi kontrolnih seznamov se upoštevajo človeški dejavniki in najnovejša ustrezna dokumentacija proizvajalca zrakoplova. (i) Operator določi postopke načrtovanja letov za zagotavljanje varnega izvajanja letov na podlagi upoštevanja zmogljivosti zrakoplova, drugih operativnih omejitev ter ustreznih pričakovanih pogojev na predvideni zračni poti in zadevnih letališčih ali območjih delovanja. Ti postopki se vključijo v operativni priročnik. (j) Operator vzpostavi in vzdržuje programe usposabljanja osebja za nevarno blago v skladu s tehničnimi navodili, ki jih revidira in odobri pristojni organ. Programi usposabljanja so sorazmerni z odgovornostmi osebja. ORO.GEN.115 Vloga za izdajo certifikata operatorja (a) Vloga za izdajo certifikata operatorja ali spremembo obstoječega certifikata se vloži v obliki in na način, ki ju pristojni organ določi ob upoštevanju veljavnih zahtev iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil. (b) Prosilci za prvi certifikat pristojnemu organu predložijo dokumentacijo, iz katere je razvidno, kako bodo izpolnjevali zahteve iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil. Taka dokumentacija vključuje postopek z opisom načina upravljanja sprememb, za katere se ne zahteva predhodna odobritev, in načina obveščanja pristojnega organa. ORO.GEN.120 Načini usklajevanja (a) Operator lahko za vzpostavitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili poleg načinov usklajevanja, ki jih sprejme Agencija, uporablja tudi druge načine usklajevanja. (b) Če želi operator, za katerega je obvezno certificiranje, za vzpostavitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili namesto sprejemljivih načinov usklajevanja, ki jih je sprejela Agencija, uporabljati druge načine usklajevanja, pred začetkom njihovega izvajanja zagotovi pristojnemu organu njihov popolni opis. Ta vključuje vse spremembe priročnikov ali postopkov, ki so lahko pomembne, ter oceno, ki dokazuje izpolnjevanje izvedbenih pravil. Operator lahko izvaja te druge načine usklajevanja na podlagi predhodne odobritve pristojnega organa in po prejemu obvestila v skladu z ARO.GEN.120(d). ORO.GEN.125 Pogoji odobritve in privilegiji operatorja Certificirani operator deluje v skladu z obsegom in privilegiji, opredeljenimi v operativnih specifikacijah, priloženih certifikatu operatorja. ORO.GEN.130 Spremembe (a) Vsako spremembo, ki vpliva na: 1. področje uporabe certifikata ali operativne specifikacije operatorja ali 2. kateri koli del sistema upravljanja operatorja v skladu z ORO.GEN.200(a)(1) in (a)(2), mora predhodno odobriti pristojni organ. (b) Za vse spremembe, za katere se zahteva predhodna odobritev v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, operator odda vlogo in pridobi odobritev pristojnega organa. Vloga se odda pred uvedbo katere koli take spremembe, da lahko pristojni organ opredeli stalno skladnost z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili ter po potrebi spremeni certifikat operatorja in zadevne pogoje odobritve, ki so mu priloženi. Operator zagotovi pristojnemu organu vso ustrezno dokumentacijo. Sprememba se izvede šele po prejemu formalne odobritve pristojnega organa v skladu z ARO.GEN.330. Operator med takimi spremembami deluje pod pogoji, ki jih ustrezno določi pristojni organ. (c) Vse spremembe, za katere ni potrebna predhodna odobritev, se upravljajo po postopku, ki ga pristojni organ odobri v skladu z ARO.GEN.310(c), poleg tega pa se v skladu s postopkom tudi obvesti pristojni organ. ORO.GEN.135 Stalna veljavnost (a) Certifikat operatorja ostane veljaven, če: 1. operator še naprej izpolnjuje ustrezne zahteve iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil, ob upoštevanju določb, ki se nanašajo na obravnavanje ugotovitev v skladu z ORO.GEN.150; 2. se pristojnemu organu odobri dostop do operatorja v skladu z ORO.GEN.140 za opredelitev stalne skladnosti z ustreznimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili ter 3. certifikat ni bil odpovedan ali preklican. (b) Ob preklicu ali odpovedi se certifikat takoj vrne pristojnemu organu. ORO.GEN.140 Dostop (a) Operator za opredelitev skladnosti z ustreznimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili omogoči dostop ob vsakem času do vseh objektov, zrakoplovov, dokumentov, evidenc, podatkov, postopkov in vsega drugega gradiva, pomembnega za njegovo dejavnost, ki je predmet certifikacije, ne glede na to, ali jih oddaja izvajalcem ali ne, vsakomur, ki ga pooblasti eden od naslednjih organov: 1. pristojni organ iz ORO.GEN.105; 2. organ, ki deluje v skladu z določbami ARO.GEN.300(d), ARO.GEN.300(e) ali ARO.RAMP. (b) Dostop do zrakoplovov, navedenih v točki (a), vključuje možnost vstopiti v zrakoplov in ostati v njem med letalskimi operacijami, razen če vodja zrakoplova v interesu varnosti odloči drugače za pilotsko kabino v skladu s CAT.GEN.MPA.135. ORO.GEN.150 Ugotovitve Operator po prejemu obvestila o ugotovitvah: (a) opredeli temeljni vzrok neskladnosti; (b) določi načrt korektivnih ukrepov in (c) pristojnemu organu zadovoljivo dokaže izvajanje korektivnih ukrepov v roku, ki ga določi skupaj z navedenim organom v skladu z ARO.GEN.350(d). ORO.GEN.155 Takojšen odziv na varnostno težavo Operator izvede: (a) vse varnostne ukrepe, ki jih pristojni organ odredi v skladu z ARO.GEN.135(c), in (b) vse ustrezne obvezne varnostne informacije, ki jih izda Agencija, vključno z direktivami o plovnosti. ORO.GEN.160 Poročanje o dogodkih (a) Operator obvesti pristojni organ in vse druge organizacije, ki jih mora obvestiti v skladu z zahtevami države operatorja, o vseh nesrečah, resnih incidentih in dogodkih v skladu z Uredbo (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in Direktivo 2003/42/ES. (b) Brez poseganja v točko (a) operator obvesti pristojni organ in organizacijo, odgovorno za projektiranje zrakoplova, o vseh nesrečah, motnjah v delovanju, tehničnih okvarah, prekoračitvah tehničnih omejitev, dogodkih, ki bi opozorili na netočne, nepopolne ali dvoumne informacije iz podatkov, ugotovljenih v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1702/2003 (2), ali drugih neobičajnih okoliščinah, ki so ali bi lahko ogrozile varno delovanje zrakoplova in niso povzročile nesreče ali resnega incidenta. (c) Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 996/2010, Direktivo 2003/42/ES, Uredbo Komisije (ES) št. 1321/2007 (3) in Uredbo Komisije (ES) št. 1330/2007 (4), se poročila iz odstavkov (a) in (b) pripravijo v obliki in na način, ki ju določi pristojni organ, vsebujejo pa vse ustrezne informacije o stanju, s katerim je operator seznanjen. (d) Poročila se pripravijo čim prej, vsekakor pa v 72 urah po tem, ko je operator odkril stanje, na katero se poročilo nanaša, razen če to preprečijo izjemne okoliščine. (e) Če je ustrezno, operator pripravi poročilo o spremljanju in v njem navede podrobnosti o ukrepih, ki jih namerava sprejeti za preprečevanje podobnih dogodkov v prihodnosti, kar najhitreje po opredelitvi navedenih ukrepov. To poročilo se pripravi v obliki in na način, ki ju določi pristojni organ. ODDELEK 2 Upravljanje ORO.GEN.200 Sistem upravljanja (a) Operator določi, vzpostavi in vzdržuje sistem upravljanja, ki vključuje: 1. jasno opredeljene pristojnosti in odgovornosti v organizaciji operatorja, vključno z neposredno odgovornostjo za varnost odgovornega poslovodnega delavca; 2. opis splošnih filozofij in načel operatorja v zvezi z varnostjo, tako imenovane varnostne politike; 3. opredelitev nevarnosti na področju varnosti v letalstvu, ki izhajajo iz dejavnosti operatorja, njihovo oceno in obvladovanje povezanih tveganj, vključno s sprejetjem ukrepov za ublažitev tveganj in preveritev njihove učinkovitosti; 4. vzdrževanje usposobljenosti in sposobnosti članov osebja za izvajanje njihovih nalog; 5. dokumentacijo o vseh ključnih procesih sistema upravljanja, vključno s procesom seznanjanja članov osebja z njihovimi odgovornostmi in postopkom za spremembo te dokumentacije; 6. funkcijo spremljanja skladnosti organizacije z ustreznimi zahtevami. Spremljanje skladnosti vključuje sistem posredovanja povratnih informacij o ugotovitvah odgovornemu poslovodnemu delavcu, da se po potrebi zagotovi učinkovita izvedba korektivnih ukrepov, in 7. vse dodatne zahteve iz ustreznih poddelov te priloge ali drugih ustreznih prilog. (b) Sistem upravljanja ustreza velikosti operatorja ter vrsti in zapletenosti njegovih dejavnosti, ob upoštevanju nevarnosti in povezanih tveganj, ki izhajajo iz teh dejavnosti. ORO.GEN.205 Dejavnosti izvajalcev (a) Dejavnosti, oddane izvajalcem, vključujejo vse dejavnosti iz obsega odobritve operatorja, ki jih izvaja druga organizacija, ki je sama certificirana za opravljanje zadevne dejavnosti, če ni certificirana, pa dela na podlagi odobritve operatorja. Operator zagotovi, da oddana ali kupljena storitev ali proizvod izpolnjuje veljavne zahteve, če kateri koli del svoje dejavnosti odda v izvajanje ali kupi. (b) Če certificirani operator odda kateri koli del svoje dejavnosti v izvajanje organizaciji, ki ni certificirana za izvajanje take dejavnosti v skladu s tem delom, organizacija, ki je dejavnost prevzela v izvajanje, dela na podlagi odobritve operatorja. Organizacija, ki je dejavnost oddala v izvajanje, zagotovi, da ima pristojni organ dostop do organizacije, ki je dejavnost prevzela v izvajanje, da opredeli stalno skladnost z veljavnimi zahtevami. ORO.GEN.210 Zahteve glede osebja (a) Operator imenuje odgovornega poslovodnega delavca, ki zagotavlja, da se lahko vse dejavnosti financirajo in izvajajo v skladu z veljavnimi zahtevami. Odgovorni poslovodni delavec je odgovoren za vzpostavitev in vzdrževanje učinkovitega sistema upravljanja. (b) Operator imenuje osebo ali skupino oseb, ki so odgovorne za zagotavljanje, da operator ostane v skladu z veljavnimi zahtevami. Taka oseba oziroma osebe so na koncu odgovorne odgovornemu poslovodnemu delavcu. (c) Operator ima dovolj usposobljenega osebja za izvajanje načrtovanih nalog in dejavnosti v skladu z veljavnimi zahtevami. (d) Operator vodi ustrezne evidence o izkušnjah, usposobljenosti in usposabljanju za dokazovanje skladnosti s točko (c). (e) Operator zagotavlja, da so vsi člani osebja seznanjeni s predpisi in postopki, pomembnimi za izvajanje njihovih nalog. ORO.GEN.215 Zahteve glede zmogljivosti Operator ima zmogljivosti, ki omogočajo izvajanje in upravljanje vseh načrtovanih nalog in dejavnosti v skladu z veljavnimi zahtevami. ORO.GEN.220 Vodenje evidenc (a) Operator vzpostavi sistem vodenja evidenc, ki omogoča ustrezno shranjevanje podatkov in zanesljivo sledljivost vseh razvitih dejavnosti, vključuje pa zlasti vse elemente iz dela ORO.GEN.200. (b) Oblika evidenc se določi v postopkih operatorja. (c) Evidence se hranijo na način, ki zagotavlja zaščito pred poškodbami, spremembo in krajo. PODDEL AOC CERTIFICIRANJE LETALSKIH PREVOZNIKOV ORO.AOC.100 Vloga za izdajo spričevala letalskega prevoznika (a) Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5) operator pred začetkom izvajanja komercialnih zračnih operacij vloži vlogo za spričevalo letalskega prevoznika (AOC), ki ga izda pristojni organ, in to spričevalo tudi pridobi. (b) Operator pristojnemu organu predloži naslednje informacije: 1. uradno ime in naziv podjetja, naslov in poštni naslov prosilca; 2. opis predlagane operacije, vključno s tipom(-i) in številom zrakoplovov, ki jih bo uporabljal; 3. opis sistema upravljanja, vključno z organizacijsko strukturo; 4. ime odgovornega poslovodnega delavca; 5. imena imenovanih oseb v skladu z ORO.AOC.135(a), skupaj z njihovo usposobljenostjo in izkušnjami, ter 6. izvod operativnega priročnika v skladu z ORO.MLR.100; 7. izjavo, da je prosilec preveril vso dokumentacijo, poslano pristojnemu organu, in da je ugotovil njeno skladnost z zadevnimi zahtevami. (c) Prosilec pristojnemu organu dokaže, da: 1. izpolnjuje vse veljavne zahteve iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008, te priloge in Priloge IV (del CAT) ter Priloge V (del SPA) k tej uredbi, kot je ustrezno; 2. imajo vsi zrakoplovi, ki se uporabljajo, spričevalo o plovnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003 ter 3. njegova organizacija in uprava ustrezata obsegu in področju operacij. ORO.AOC.105 Operativne specifikacije in privilegiji imetnika spričevala AOC Privilegiji operatorja, vključno s privilegiji, dodeljenimi v skladu s Prilogo V (del SPA), se določijo v operativnih specifikacijah spričevala. ORO.AOC.110 Pogodba o najemu Kateri koli najem (a) Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1008/2008 mora vsako pogodbo o najemu zrakoplova, ki ga uporablja operator, certificiran v skladu s tem delom, predhodno odobriti pristojni organ. (b) Operator, certificiran v skladu s tem delom, najame zrakoplov pod pogoji najema zrakoplova z osebjem samo pri operatorju, za katerega ne velja prepoved opravljanja letov v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005. Najem zrakoplova z osebjem (c) Prosilec za odobritev najema zrakoplova z osebjem pri operatorju iz tretje države pristojnemu organu dokaže, da: 1. ima operator iz tretje države veljavno spričevalo AOC, izdano v skladu s Prilogo 6 ICAO; 2. da so varnostni standardi operatorja iz tretje države glede stalne plovnosti in zračnih operacij enakovredni zadevnim zahtevam iz Uredbe (ES) št. 2042/2003 in te uredbe; 3. ima zrakoplov standardno spričevalo o plovnosti, izdano v skladu s Prilogo 8 ICAO. Najem zrakoplova brez osebja (d) Prosilec za odobritev najema v tretji državi registriranega zrakoplova brez osebja dokaže pristojnemu organu, da: 1. da je bila ugotovljena operativna potreba, ki je ni mogoče zadovoljiti z najemom letala, registriranega v EU; 2. trajanje najema brez osebja ne presega sedem mesecev v katerem koli obdobju 12 zaporednih mesecev, in 3. zagotovljena je skladnost z zadevnimi zahtevami Uredbe (ES) št. 2042/2003. Oddaja zrakoplova brez osebja v najem (e) Operator, certificiran v skladu s tem delom, ki namerava oddati enega od svojih zrakoplovov brez osebja v najem, pristojnemu organu odda vlogo za predhodno odobritev. Priložene so ji kopije predvidene pogodbe o najemu ali opisa določb najema, razen finančnih dogovorov, in vsi drugi pomembni dokumenti. Oddaja zrakoplova z osebjem v najem (f) Operator, certificiran v skladu s tem delom, pred oddajo zrakoplova z osebjem v najem o tem obvesti pristojni organ. ORO.AOC.115 Sporazumi o letih pod skupno oznako (a) Brez poseganja v veljavne varnostne zahteve EU za operatorje in zrakoplove iz tretjih držav velja, da operator, certificiran v skladu s tem delom, sklene sporazum o letih pod skupno oznako z operatorjem iz tretje države le po tem, ko: 1. je preveril, da operator iz tretje države izpolnjuje zadevne standarde ICAO, in 2. je pristojnemu organu dostavil dokumentirane informacije, ki temu organu omogočajo, da izpolnjuje zahteve ARO.OPS.105. (b) Operator pri izvajanju sporazuma o letih pod skupno oznako spremlja in redno ocenjuje tekoče usklajevanje operatorja tretje države z zadevnimi standardi ICAO. (c) Operator, certificiran v skladu s tem delom, ne prodaja in izdaja vozovnic za lete, ki jih izvaja operator iz tretje države, če za operatorja iz tretje države velja prepoved opravljanja letov v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005 ali če ne ohranja skladnosti z zadevnimi standardi ICAO. ORO.AOC.120 Odobritve za zagotavljanje usposabljanja kabinskega osebja in izdajo potrdil kabinskega osebja (a) Kadar operator načrtuje zagotavljanje tečaja usposabljanja iz Priloge V (del CC) k Uredbi (EU) št. 290/2012, odda vlogo za odobritev, ki jo izda pristojni organ, in to vlogo tudi pridobi. Prosilec v ta namen dokaže skladnost z zahtevami za izvajanje in vsebino tečaja usposabljanja iz CC.TRA.215 in CC.TRA.220 iz navedene priloge ter pristojnemu organu predloži: 1. datum načrtovanega začetka dejavnosti; 2. osebne podatke in podatke o usposobljenosti inštruktorjev, pomembne za elemente usposabljanja, ki bodo obravnavani; 3. ime(-na) in naslov(-e) kraja(-ev) usposabljanja, v katerih bo potekalo usposabljanje; 4. opis zmogljivosti, metod usposabljanja, priročnikov in naprav za vajo, ki se bodo uporabljali, ter 5. učne načrte in povezane programe za tečaj usposabljanja. (b) Če se država članica v skladu z ARA.CC.200 iz Priloge VI (del ARA) k Uredbi (EU) št. 290/2012 odloči, da so operatorji lahko potrjeni za izdajo potrdil kabinskega osebja, prosilec poleg odstavka (a): 1. pristojnemu organu dokaže, da: (i) je organizacija sposobna in odgovorna za izvajanje te naloge; (ii) je osebje, ki izvaja preverjanja, ustrezno usposobljeno in ni v položaju, ko bi se znašlo v navzkrižju interesov, ter 2. opredeli postopke in posebne pogoje za: (i) izvajanje preverjanja iz CC.TRA.220; (ii) izdajo potrdil kabinskega osebja in (iii) predložitev pristojnemu organu vseh ustreznih informacij in dokumentacije, povezanih s potrdili