SL Uradni list Evropske unije L 81/7

SKLEP št. 243/2012/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. marca 2012

o vzpostavitvi večletnega programa politike radijskega spektra

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu z Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (3) lahko Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajne predloge za vzpostavitev večletnih programov politike radijskega spektra. Ti programi bi morali določiti usmeritve politike in cilje za strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe spektra v skladu z direktivami, ki se uporabljajo za elektronska komunikacijska omrežja in storitve. Te usmeritve politike in cilji bi se morali nanašati na razpoložljivost in učinkovito uporabo spektra, potrebnega za vzpostavitev in delovanje notranjega trga. Program politike radijskega spektra (v nadaljnjem besedilu: Program) bi moral podpirati cilje in ključne ukrepe, določene v Sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 o strategiji Evropa 2020 in Sporočilu Komisije z dne 26. avgusta. 2010"Evropska digitalna agenda", in je eden izmed 50 prednostnih ukrepov iz Sporočila Komisije z dne 11. novembra 2010"K aktu enotnega trga".

(2) Ta sklep ne bi smel posegati v obstoječe pravo Unije, zlasti v Direktivo 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (4), Direktivo 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) (5), Direktivo 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (6), Direktivo 2002/21/ES ter Odločbo št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (7). Ta sklep prav tako ne bi smel posegati v ukrepe, ki so bili sprejeti na nacionalni ravni v skladu s pravom Unije in ki sledijo ciljem splošnega interesa, zlasti ciljem v zvezi z urejanjem vsebine in avdiovizualno politiko ter pravico držav članic, da organizirajo in uporabljajo svoj spekter za potrebe javnega reda in javne varnosti ter za obrambo.

(3) Spekter je ključen javni vir za bistvene sektorje in storitve, vključno za mobilne, brezžične širokopasovne in satelitske komunikacije, televizijsko in radijsko radiodifuzijo, promet, radiolokacijo in za naprave, kot so alarmi, daljinski upravljalniki, slušni pripomočki, mikrofoni in medicinska oprema. Podpira javne storitve, kot so storitve varovanja in varnosti, vključno s civilno zaščito, ter znanstvene dejavnosti, kot so meteorologija, opazovanje Zemlje, radioastronomija in vesoljske raziskave. Enostaven dostop do spektra igra vlogo tudi pri zagotavljanju elektronskih komunikacij, zlasti za državljane in podjetja z odročnih in redko poseljenih območij, kot so podeželje ali otoki. Regulativni ukrepi glede spektra tako vplivajo na gospodarstvo, varnost, zdravje, javni interes, kulturo, znanost, družbo, okolje in tehniko.

(4) Sprejeti bi bilo treba prenovljen gospodarski in družbeni pristop k upravljanju, razporeditvi in uporabi spektra. Ta pristop bi moral posebno pozornost nameniti politiki spektra, da bi zagotovili večjo učinkovitost spektra in boljše načrtovanje frekvenc ter vzpostavili varovala pred protikonkurenčnim ravnanjem.

(5) Strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe spektra na ravni Unije bi moralo okrepiti notranji trg brezžičnih elektronskih komunikacijskih storitev in opreme ter tudi druge politike Unije, ki zahtevajo uporabo spektra, ter tako ustvariti nove priložnosti za inovacije in ustvarjanje delovnih mest, hkrati pa naj bi prispevalo k oživitvi gospodarstva in socialni vključenosti po vsej Uniji, pri čemer naj bi se upoštevala tudi pomembna družbena, kulturna in gospodarska vrednost spektra.

(6) Uskladitev ustrezne uporabe spektra lahko pozitivno vpliva tudi na kakovost storitev, ki se zagotavljajo prek elektronskih komunikacij, in je bistvena za ustvarjanje ekonomije obsega, s čimer se znižujejo stroški vzpostavitve brezžičnih omrežij in stroški brezžičnih naprav za potrošnike. Unija zato potrebuje program politike, ki zajema notranji trg za vsa področja politik Unije, ki vključujejo uporabo spektra, kot so politike elektronskih komunikacij, raziskav, tehnološkega razvoja in vesolja, prometa, energetike in avdiovizualne politike.

(7) Program bi moral spodbujati konkurenčnost in prispevati k polaganju temeljev za pristni enotni digitalni trg.

(8) Glede na velik potencial, ki ga imajo brezžične storitve pri spodbujanju na znanju temelječega gospodarstva ter razvijanju in podpiranju sektorjev, odvisnih od informacijskih in komunikacijskih tehnologij, in pri premostitvi digitalnega razkoraka, bi moral Program še posebej podpreti strategijo Evropa 2020. Zaradi čedalje večje uporabe zlasti avdiovizualnih medijskih storitev in spletnih vsebin se povečuje povpraševanje po hitrosti in pokritosti. To je tudi eden od ključnih ukrepov Evropske digitalne agende, s katerim naj bi v prihodnjem, na omrežju in znanju temelječem gospodarstvu zagotovili hitri širokopasovni internet z visoko zastavljenim ciljem univerzalne pokritosti s širokopasovnimi povezavami. Zagotavljanje najvišjih možnih hitrosti in zmogljivosti žičnih in brezžičnih širokopasovnih povezav prispeva k cilju širokopasovnega dostopa s hitrostjo najmanj 30 Mb/s za vse do leta 2020, pri čemer naj bi vsaj polovica gospodinjstev Unije imela širokopasovni dostop s hitrostjo vsaj 100 Mb/s, in je pomembno za spodbujanje gospodarske rasti in svetovne konkurenčnosti ter potrebno za doseganje trajnostnih gospodarskih in družbenih koristi enotnega digitalnega trga. Program bi moral podpirati in spodbujati tudi druge sektorske politike Unije, kot so trajnostno okolje ter gospodarska in socialna vključenost za vse državljane Unije. Ker so brezžične aplikacije pomembne za inovacije, je Program tudi ena od ključnih pobud pri podpiranju politike Unije na področju inovacij.

(9) Program bi moral položiti temelje za razvoj, s katerim lahko Unija prevzame vodilno vlogo pri zagotavljanju brezžičnih širokopasovnih hitrosti, mobilnosti, pokritosti in zmogljivosti. Takšno vodstvo je bistvenega pomena za vzpostavitev konkurenčnega enotnega digitalnega trga, ki naj bi odprl notranji trg za vse državljane Unije.

(10) Program bi moral podrobno določiti vodilna načela in cilje za države članice in institucije Unije do leta 2015, ter določiti posebne pobude za izvajanje. Čeprav je upravljanje spektra še vedno večinoma v nacionalni pristojnosti, bi ga bilo treba izvajati v skladu z obstoječim pravom Unije, omogočiti pa bi bilo treba tudi izvajanje ukrepov za uresničevanje politik Unije.

(11) Program bi moral upoštevati tudi Odločbo št. 676/2002/ES ter tehnično znanje in izkušnje Evropske konference poštnih in telekomunikacijskih uprav (v nadaljnjem besedilu: CEPT), da se bodo politike Unije, ki so odvisne od spektra in o katerih sta se dogovorila Evropski parlament in Svet, lahko izvajale s tehničnimi izvedbenimi ukrepi, pri čemer se je treba zavedati, da se takšni ukrepi lahko sprejmejo, kadar je to potrebno za izvajanje že obstoječih politik Unije.

(12) Enostaven dostop do spektra lahko zahteva inovativne vrste odobritev, kot sta skupinska uporaba spektra ali souporaba infrastrukture, katerih uporaba v Uniji bi se lahko olajšala tako, da se določijo primeri najboljših praks in spodbuja izmenjava informacij ter opredelijo nekateri skupni ali konvergenčni pogoji za uporabo spektra. Splošne odobritve, ki predstavljajo najmanj zahtevno vrsto odobritve, so še posebej zanimive v primerih, ko motenje ne predstavlja tveganja za oviranje razvoja drugih storitev.

(13) Tako imenovano "kognitivno tehnologijo", ki je še vedno v fazi tehnološkega razvoja, bi bilo treba nadalje raziskovati, vključno z olajševanjem izmenjave na podlagi geolociranja.

(14) Trgovanje s pravicami do spektra, v povezavi s prožnimi pogoji za uporabo, bi lahko bilo znatno v korist gospodarske rasti. Zato bi bilo treba v skladu z Direktivo 2002/21/ES takoj dovoliti trgovanje s pasovi, za katere je bila s pravom Unije že uvedena prožna uporaba. Izmenjava najboljših praks o pogojih in postopkih za odobritev takšnih pasov in splošni ukrepi za preprečevanje kopičenja pravic do uporabe spektra, ki lahko ustvarijo prevladujoče položaje, ter neupravičene neuporabe teh pravic, bi olajšali usklajeno uvajanje teh ukrepov v vseh državah članicah in pridobivanje takšnih pravic kjer koli v Uniji. Kjer je mogoče, bi bilo treba brez poseganja v določbe Direktive 2002/20/ES v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami spodbujati skupinsko uporabo (ali souporabo) spektra v smislu, da ima nedoločeno število neodvisnih uporabnikov in/ali naprav sočasni dostop do spektra v istem frekvenčnem območju na določenem geografskem območju pod natančno opredeljenimi pogoji.

(15) Kot je poudarjeno v Evropski digitalni agendi, so brezžične širokopasovne povezave pomembno sredstvo za dvig konkurenčnosti, potrošnikove izbire in dostopa na podeželju in drugih območjih, kjer je žične širokopasovne povezave težko vzpostaviti ali to ekonomsko ni izvedljivo. Vendar pa upravljanje spektra lahko vpliva na konkurenčnost, saj lahko spremeni vlogo in moč udeležencev na trgu, na primer če obstoječi uporabniki pridobijo neupravičeno konkurenčno prednost. Omejen dostop do spektra, zlasti kadar ni dovolj ustreznega spektra, lahko ovira vstop novih storitev ali aplikacij ter inovacije in konkurenco. Pridobitev novih pravic do uporabe spektra, vključno s prenosom ali zakupom ali drugimi transakcijami med uporabniki, ter uvedba novih prožnih pogojev za uporabo spektra lahko vplivata na obstoječe konkurenčne razmere. Države članice bi zato morale sprejeti ustrezne predhodne (ex ante) in naknadne (ex post) regulativne ukrepe (kot so ukrepi za spremembo obstoječih pravic, prepoved nekaterih pridobitev pravic do uporabe spektra, uvedba pogojev za kopičenje spektra in učinkovito uporabo, kakor so določeni v Direktivi 2002/21/ES, omejevanje količine spektra, ki je na voljo posameznemu podjetju, ali preprečevanje prekomernega kopičenja pravic do uporabe spektra), s katerimi bi preprečile izkrivljanje konkurence v skladu z načeli iz Direktive 2002/20/ES in Direktive Sveta 87/372/EGS z dne 25. junija 1987 o frekvenčnih pasovih, ki jih je treba zadržati za usklajeno uvajanje javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti (8) (Direktiva o GSM).

(16) Vzpostavitev inventarja obstoječe uporabe spektra, skupaj z analizo tehnoloških trendov, prihodnjih potreb in povpraševanja po spektru, zlasti med 400 MHz in 6 GHz, bi morala omogočiti določitev frekvenčnih pasov, v katerih bi se lahko izboljšala učinkovitost, in povečanje priložnosti za souporabo spektra v korist tako komercialnemu kot javnemu sektorju. Metodologija za vzpostavitev in vzdrževanje inventarja obstoječih uporab spektra bi morala ustrezno upoštevati upravno breme, naloženo upravam, njen cilj pa bi moral biti, da bi bilo to breme čim manjše. Zato bi bilo treba pri razvoju metodologije za vzpostavitev inventarja obstoječih uporab spektra v celoti upoštevati informacije, ki jih države članice zagotavljajo v skladu z Odločbo Komisije 2007/344/ES z dne 16. maja 2007 o usklajeni dostopnosti informacij glede uporabe spektra v Skupnosti (9).

(17) Usklajeni standardi v skladu z Direktivo 1999/5/ES so ključni za učinkovito uporabo spektra, upoštevati pa bi morali tudi pravno opredeljene pogoje glede souporabe. Tudi evropski standardi za neradijsko električno in elektronsko opremo ter omrežja bi morali preprečevati motnje pri uporabi spektra. Kumulativen vpliv kopičenja vedno večjega števila in gostote brezžičnih naprav in aplikacij, skupaj z raznoliko uporabo spektra, predstavlja izziv trenutnim pristopom k obvladovanju motenja. Te pristope bi bilo zato treba pregledati in ponovno oceniti skupaj z lastnostmi sprejemnikov in bolj izpopolnjenimi mehanizmi za preprečevanje motenja.

(18) Državam članicam bi bilo treba dovoliti, da po potrebi sprejmejo kompenzacijske ukrepe v zvezi s stroški prehoda.

(19) V skladu s cilji Evropske digitalne agende bi lahko brezžične širokopasovne povezave znatno prispevale k okrevanju gospodarstva in gospodarski rasti, če bi zagotovili dovolj spektra, hitro podeljevali pravice do uporabe spektra ter omogočili, da se trgovanje prilagaja razvoju trga. Evropska digitalna agenda poziva, da bi imeli vsi državljani Unije do leta 2020 širokopasovni dostop s hitrostjo najmanj 30 Mb/s. Zato bi bilo treba spekter, ki ga že zajemajo obstoječe odločbe Komisije, dati na voljo pod pogoji iz teh odločb. Glede na povpraševanje na trgu bi bilo treba postopek odobritve za prizemne komunikacije izvesti v skladu z Direktivo 2002/20/ES do 31. decembra 2012, da se zagotovi enostaven dostop do brezžičnih širokopasovnih povezav za vse, zlasti v frekvenčnih pasovih, določenih v odločbah Komisije 2008/411/ES (10), 2008/477/ES (11) in 2009/766/ES (12). Z namenom dopolniti prizemne širokopasovne storitve in zagotoviti pokritosti v najbolj odročnih območjih Unije bi bila lahko hitra in izvedljiva rešitev tudi širokopasovni dostop prek satelita.

(20) Po potrebi bi bilo treba uvesti prožnejšo ureditev uporabe spektra za spodbujanje inovacij in širokopasovnih povezav visoke hitrosti, ki podjetjem omogočajo znižanje njihovih stroškov in povečanje konkurenčnosti ter omogočajo razvoj novih interaktivnih spletnih storitev, na primer na področjih izobraževanja, zdravja in storitev v splošnem interesu.

(21) Dostop do hitrih širokopasovnih povezav za skoraj 500 milijonov ljudi v Evropi bi prispeval k razvoju notranjega trga, obenem pa bi predstavljal edinstveno kritično maso uporabnikov na svetu, kar bi vsem regijam ponudil nove priložnosti ter dal vsakemu uporabniku večjo vrednost, Uniji pa zmožnost, da postane vodilno, na znanju temelječe gospodarstvo v svetovnem merilu. Hitra vzpostavitev širokopasovnih povezav je zato bistvena za razvoj evropske produktivnosti ter nastajanje novih in malih podjetij, ki lahko postanejo vodilna v različnih sektorjih, na primer v zdravstvu, proizvodnji in storitvenih dejavnostih.

(22) Leta 2006 je Mednarodna telekomunikacijska zveza (v nadaljnjem besedilu: ITU) ocenila, da bo v prihodnje komercialna mobilna industrija v vsaki od regij ITU, vključno z Evropo, za razvoj sistemov IMT-2000 (International Mobile Telecommunications-2000) in naprednih sistemov IMT (torej mobilnih komunikacij tretje in četrte generacije) leta 2020 potrebovala med 1 280 in 1 720 MHz pasovne širine. Poudariti bi bilo treba, da je nižja vrednost (1 280 MHz) večja od potreb nekaterih držav. V nekaterih državah pa je potreba večja od višje vrednosti (1 720 MHz). Obe vrednosti zajemata spekter, ki se že uporablja ali naj bi se uporabljal za sisteme Pre-IMT, IMT-2000 in njegove izboljšave. Brez sprostitve potrebnega spektra, in sicer najbolje na podlagi usklajevanj na svetovni ravni, bodo omejitve zmogljivosti mobilnih omrežij ovirale nove storitve in gospodarsko rast.

(23) Pas 800 MHz (790-862 MHz) je najprimernejši za pokrivanje velikih območij z brezžičnimi širokopasovnimi storitvami. Na podlagi usklajevanja tehničnih pogojev v skladu s Sklepom 2010/267/EU in Priporočila Komisije z dne 28. oktobra 2009 o olajšanju sprostitve digitalne dividende v Evropski uniji (13), ki poziva k ukinitvi analogne radiodifuzije do 1. januarja 2012, ter zaradi hitrega nacionalnega regulativnega razvoja bi bilo treba ta pas dati na voljo za elektronske komunikacijske storitve v Uniji načeloma do leta 2013. Glede na rezultate analize, tehnološke trende, prihodnje potrebe in povpraševanje po spektru bi se lahko dolgoročno predvidel še dodatni spekter. Glede na zmogljivost pasu 800 MHz za prenos prek velikih površin bi lahko s pravicami po potrebi povezali tudi obveznosti pokrivanja.

(24) Okrepljene priložnosti brezžičnih širokopasovnih povezav so bistvene za zagotovitev novih distribucijskih platform kulturnemu sektorju, s čimer se utira pot uspešnemu razvoju tega sektorja v prihodnosti.

(25) Brezžični dostopovni sistemi, vključno z radijskimi lokalnimi omrežji, utegnejo prerasti obstoječe nelicenčne razporeditve. Potrebo po razširitvi razporejanja nelicenčnega spektra na 2,4 GHz in 5 GHz za brezžične dostopovne sisteme, vključno z radijskimi lokalnimi omrežji in izvedljivost te razširitve bi bilo treba oceniti glede na inventar obstoječih uporab spektra in novih potreb po njem ter glede na uporabo spektra za druge namene.

(26) Čeprav bo radiodifuzija ostala pomembna platforma za distribucijo vsebine, saj je še vedno najbolj cenovno ugodna platforma za množično distribucijo, pa žične ali brezžične širokopasovne storitve in druge nove storitve kulturnemu sektorju ponujajo nove priložnosti, da razveje število distribucijskih platform, da zagotovi storitve na zahtevo in izkoristi gospodarski potencial velikega povečanja prenosa podatkov.

(27) Da bi se osredotočile na prednostne naloge večletnega Programa, bi morale države članice in Komisija sodelovati, da bi podprle in dosegle cilj omogočiti Uniji, da prevzame vodilno vlogo v brezžičnih širokopasovnih elektronskih komunikacijskih storitvah s sprostitvijo zadostnega spektra v stroškovno učinkovitih pasovih, da bi bile te storitve splošno razpoložljive.

(28) Glede na to, da sta skupni pristop in ekonomija obsega ključna za razvoj širokopasovnih komunikacij v Uniji ter za preprečevanje izkrivljanja konkurence in razdrobljenosti trga med državami članicami, bi bilo treba z usklajenim delovanjem med državami članicami in s Komisijo opredeliti nekatere najboljše prakse v zvezi s pogoji in postopki odobritve. Taki pogoji in postopki bi lahko zajemali obveznosti pokrivanja, velikost spektralnega bloka, časovni razpored za dodeljevanje pravic, dostop do operaterjev mobilnih virtualnih omrežij ter trajanje pravic do uporabe spektra. Glede na to, kako pomembno je trgovanje s spektrom za povečanje njegove učinkovite uporabe in razvoj notranjega trga brezžične opreme in storitev, bi se morali ti pogoji in postopki uporabljati za frekvenčne pasove, ki so razporejeni za brezžične komunikacije in pri katerih se pravice do uporabe lahko prenesejo ali dajo v zakup.

(29) Dodaten spekter bi morda potrebovali drugi sektorji, kot so promet (za varnostne, informacijske in upravljalne sisteme), raziskave in razvoj, e-zdravje, e-vključenost ter po potrebi civilna zaščita in pomoč ob nesrečah, zaradi povečane uporabe prenosa videa in podatkov za hitro in učinkovitejšo opravljanje storitev. Čim večje ustvarjanje sinergij med politiko spektra in raziskovalno-razvojnimi dejavnostmi ter raziskovanje radiofrekvenčne združljivosti med različnimi uporabniki spektra bi moralo spodbujati inovacije. Poleg tega je treba zaradi rezultatov raziskav v okviru Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007-2013) pregledati potrebe po spektru pri projektih z morebitnim velikim gospodarskim ali naložbenim potencialom, zlasti za mala in srednja podjetja, kot so kognitivni radio ali e-zdravje. Treba bi bilo zagotoviti tudi ustrezno zaščito pred škodljivim motenjem, da se podprejo raziskovalno-razvojne dejavnosti.

(30) Strategija Evropa 2020 določa okoljske cilje za trajnostno, energetsko učinkovito in konkurenčno gospodarstvo, na primer z 20-odstotnim izboljšanjem energetske učinkovitosti virov do leta 2020. Pri tem igra ključno vlogo sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij, kar je poudarjeno tudi v Evropski digitalni agendi. Predlagani ukrepi vključujejo pospešeno uvajanje sistemov za inteligentno upravljanje energije (pametna omrežja in pametno merjenje porabe), ki uporabljajo komunikacijske zmogljivosti za zmanjševanje porabe energije, ter razvoj inteligentnih prometnih sistemov in inteligentno upravljanje prometa, s čimer bi se zmanjšale emisije ogljikovega dioksida v prometnem sektorju. Učinkovita uporaba spektralnih tehnologij bi prav tako lahko pripomogla k zmanjšanju porabe energije pri radijski opremi ter omejila okoljske učinke na podeželju in odročnih območjih.

(31) Usklajen pristop pri odobritvah spektra v Uniji bi moral v celoti upoštevati zaščito javnega zdravja pred elektromagnetnimi polji, ki je ključna za dobro počutje državljanov. Ob upoštevanju Priporočila Sveta 1999/519/ES z dne 12. julija 1999 o omejevanju izpostavljenosti splošne javnosti elektromagnetnim poljem (0 Hz do 300 GHz) (14), je bistveno zagotoviti stalno spremljanje ionizirajočih in neionizirajočih vplivov uporabe spektra na zdravje, vključno s kumulativnimi učinki uporabe spektra v realnem življenju na različnih frekvencah, ki jih povzroča vedno večje število vrst opreme.

(32) Bistveni cilji splošnega interesa, kot je varnost življenja, zahtevajo usklajene tehnične rešitve, ki omogočajo sodelovanje varnostnih služb in služb za pomoč v sili med državami članicami. Na usklajeni osnovi bi bilo treba zagotoviti dovolj spektra za razvoj in prosti pretok varnostnih storitev in naprav ter razvoj inovativne vseevropske ali interoperabilne varnostne rešitve ali rešitve v sili. Iz študij je razvidno, da je potreben dodaten usklajen spekter pod 1 GHz, da se po vsej Uniji v naslednjih petih do desetih letih zagotovijo mobilne širokopasovne storitve za civilno zaščito in pomoč ob nesrečah.

(33) Urejanje spektra ima zaradi lastnosti razširjanja, mednarodnega značaja trgov, odvisnih od storitev, ki uporabljajo radijske frekvence, ter potrebe po izogibanju škodljivemu motenju med državami precejšnje čezmejne ali mednarodne razsežnosti.

(34) V skladu z zadevno sodno prakso Sodišča Evropske unije je v primeru, ko vsebina mednarodnega sporazuma spada deloma v pristojnost Unije in deloma v pristojnost držav članic, bistveno zagotoviti tesno sodelovanje med državami članicami in institucijami Unije. Kakor je pojasnjeno v ustaljeni sodni praksi, ta obveznost sodelovanja izhaja iz načela enotnosti pri mednarodnem zastopanju Unije in njenih držav članic.

(35) Države članice bi utegnile potrebovati tudi podporo pri koordinaciji frekvenc v dvostranskih pogajanjih z državami, ki so Uniji sosednje, vključno z državami kandidatkami in državami pristopnicami, da bi izpolnile obveznosti, ki jim jih nalaga pravo Unije v zvezi s koordinacijo frekvenc. To bi prav tako moralo pomagati preprečevati škodljivo motenje ter izboljšati učinkovitost spektra in konvergenco pri uporabi spektra tudi prek meja Unije.

(36) Za uresničitev ciljev tega sklepa je pomembno, da se na ravni Unije okrepi sedanji institucionalni okvir za usklajevanje politike in upravljanja spektra, tudi v zadevah, ki neposredno vplivajo na dve ali več držav članic, pri čemer je treba v celoti upoštevati pristojnosti ter strokovno znanje in izkušnje nacionalnih uprav. Sodelovanje in usklajevanje sta ključna tudi med organi za standardizacijo, raziskovalnimi ustanovami in CEPT.

(37) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (15).

(38) Ker cilja tega sklepa, torej da se vzpostavi večletni program za politiko radijskega spektra, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj zaradi obsega predlaganih ukrepov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

(39) Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o rezultatih, doseženih na podlagi tega sklepa, ter o načrtovanih prihodnjih ukrepih.

(40) Pri pripravi svojega predloga je Komisija, kolikor je bilo mogoče, upoštevala mnenje Skupine za politiko radijskega spektra, ustanovljene s Sklepom Komisije 2002/622/ES (16) –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Cilj in področje uporabe

1. Ta sklep vzpostavlja večletni program politike radijskega spektra za strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe spektra, da se zagotovi delovanje notranjega trga na področjih politik Unije, ki vključujejo uporabo spektra, kot so politike elektronskih komunikacij, raziskav, tehnološkega razvoja in vesolja, prometa, energetike in avdiovizualne politike.

Ta sklep ne vpliva na zadostno razpoložljivost spektra za druga področja politik Unije, kot sta civilna zaščita in pomoč ob nesrečah ter skupna varnostna in obrambna politika.

2. Ta sklep ne posega v obstoječe pravo Unije, zlasti v direktive 1999/5/ES, 2002/20/ES in 2002/21/ES in ob upoštevanju člena 6 tega sklepa v Odločbo št. 676/2002/ES, ter v ukrepe, sprejete na nacionalni ravni, ki so v skladu s pravom Unije.

3. Ta sklep ne posega v ukrepe, sprejete na nacionalni ravni ob polnem upoštevanju prava Unije, za izpolnitev ciljev splošnega interesa, zlasti ciljev v zvezi z urejanjem vsebine in avdiovizualno politiko.

Ta sklep ne posega v pravico držav članic do organiziranja in uporabe njihovega spektra za potrebe javnega reda in javne varnosti ter za obrambo. Kadar ta sklep ali ukrepi, sprejeti na njegovi podlagi, v frekvenčnih pasovih iz člena 6 vplivajo na spekter, ki ga država članica uporablja izključno in neposredno za potrebe svoje javne varnosti ali obrambe, lahko država članica v potrebnem obsegu še naprej uporablja ta frekvenčni pas za potrebe javne varnosti in obrambe, dokler se sistemi, ki obstajajo v tem pasu na dan začetka veljavnosti tega sklepa oziroma ukrepa, sprejetega na njegovi podlagi, postopoma ne ukinejo. Ta država članica o svoji odločitvi ustrezno uradno obvesti Komisijo.

Člen 2

Splošna regulativna načela

1. Države članice sodelujejo med seboj in s Komisijo na pregleden način, da zagotovijo dosledno uporabo naslednjih splošnih regulativnih načel po vsej Uniji:

(a) uporabljanje najustreznejšega in najenostavnejšega sistema odobritev na način, ki zagotavlja čim prožnejšo in učinkovitejšo uporabo spektra. Tovrsten sistem odobritev temelji na objektivnih, preglednih, nediskriminatornih in sorazmernih merilih;

(b) pospeševanje razvoja notranjega trga s spodbujanjem nastanka prihodnjih digitalnih storitev po vsej Uniji in s pospeševanjem učinkovite konkurence;

(c) spodbujanje konkurence in inovacij ob upoštevanju, da je treba preprečevati škodljivo motenje in zagotoviti tehnično kakovost storitve, da se izboljša razpoložljivost širokopasovnih storitev in zagotovi uspešen odziv na povečanje brezžičnega prenosa podatkov;

(d) opredeljevanje tehničnih pogojev uporabe spektra, ob doslednem upoštevanju ustreznega prava Unije, vključno tistega o omejevanju izpostavljenosti splošne javnosti elektromagnetnim poljem;

(e) spodbujanje tehnološke in storitvene nevtralnosti v okviru pravic do uporabe spektra, kadar je to mogoče.

2. Za elektronske komunikacije poleg splošnih regulativnih načel, opredeljenih v odstavku 1 tega člena, se uporabljajo naslednja posebna načela v skladu s členi 8a, 9, 9a in 9b Direktive 2002/21/ES in z Odločbo št. 676/2002/ES:

(a) zagotavljanje tehnološke in storitvene nevtralnosti pri pravici do uporabe spektra za elektronska komunikacijska omrežja in storitve ter pri prenosu ali zakupu posamičnih pravic do uporabe radijskih frekvenc;

(b) spodbujanje usklajevanja uporabe radijskih frekvenc po vsej Uniji v skladu s potrebo po zagotovitvi uspešne in učinkovite uporabe teh frekvenc;

(c) olajševanje povečanja brezžičnega prenosa podatkov in širokopasovnih storitev, zlasti s spodbujanjem prožnosti, in spodbujanje inovacij, ob upoštevanju potrebe po preprečevanju škodljivega motenja in po zagotavljanju tehnične kakovosti storitve.

Člen 3

Cilji politike

Da bi se osredotočile na prednostne naloge tega sklepa, države članice in Komisija sodelujejo pri podpiranju in doseganju naslednjih ciljev politike:

(a) spodbujati učinkovito upravljanje in uporabo spektra, da se čim bolje zadovolji vse večje povpraševanje po uporabi frekvenc, upoštevajoč pomembno družbeno, kulturno in gospodarsko vrednost spektra;

(b) prizadevati si za pravočasno razporeditev zadostnega in ustreznega spektra v podporo ciljem politike Unije in za čim boljšo zadostitev vse večjemu povpraševanju po brezžičnem prenosu podatkov, s tem pa omogočiti razvoj komercialnih in javnih storitev, ob upoštevanju pomembnih ciljev splošnega interesa, kot sta kulturna raznolikost in pluralnost medijev; v ta namen bi bilo treba storiti vse, da se na podlagi inventarja, vzpostavljenega v skladu s členom 9, zagotovi vsaj 1 200 MHz primernega spektra do leta 2015. V tej vrednosti je zajet spekter, ki se že uporablja;

(c) premostiti digitalni razkorak in prispevati k ciljem Evropske digitalne agende, da se do leta 2020 vsem državljanom Unije omogoči širokopasovni dostop s hitrostjo najmanj 30 Mb/s, Uniji pa omogoči, da bo imela največjo možno širokopasovno hitrost in zmogljivost;

(d) omogočiti, da Unija prevzame vodilno vlogo v brezžičnih širokopasovnih elektronskih komunikacijskih storitvah s sprostitvijo zadostnega spektra v stroškovno učinkovitih pasovih, da bodo te storitve splošno razpoložljive;

(e) zagotoviti priložnosti tako za komercialni kot javni sektor s povečanjem mobilnih širokopasovnih zmogljivosti;

(f) spodbujati inovacije in naložbe, in sicer z okrepljeno prožnostjo pri uporabi spektra, z dosledno uporabo načel tehnološke in storitvene nevtralnosti med tehnološkimi rešitvami, ki bi lahko bile sprejete, po vsej Uniji, z ustrezno regulativno predvidljivostjo, kakor je med drugim določena v regulativnem okviru za elektronske komunikacije, s sproščanjem usklajenega spektra za nove napredne tehnologije in z omogočanjem trgovanja s pravicami do uporabe spektra, s čimer ustvarjajo priložnosti za razvoj prihodnjih digitalnih storitev po vsej Uniji;

(g) olajšati enostavni dostop do spektra z izkoriščanjem prednosti, ki jih prinašajo splošne odobritve za elektronske komunikacije v skladu s členom 5 Direktive 2002/20/ES;

(h) spodbujati souporabo pasivne infrastrukture, kadar bi bilo to sorazmerno in nediskriminatorno, kot je predvideno v členu 12 Direktive 2002/21/ES;

(i) ohranjati in razvijati učinkovito konkurenco, zlasti na področju elektronskih komunikacijskih storitev, s prizadevanjem preko predhodnih (ex ante) ali naknadnih (ex post) ukrepov, da se prepreči, da bi nekatera podjetja prekomerno kopičila pravice do uporabe radijskih frekvenc ter tako znatno škodovala konkurenci;

(j) zmanjšati razdrobljenost notranjega trga in izkoristiti njegove možnosti v celoti, da se pospeši gospodarska rast in ekonomija obsega na ravni Unije z okrepitvijo koordinacije in usklajevanja tehničnih pogojev za uporabo in razpoložljivost spektra, kot je primerno;

(k) preprečiti škodljivo motenje ali motnje, ki jih povzročajo druge radijske in neradijske naprave, med drugim s spodbujanjem razvoja standardov, ki prispevajo k učinkoviti uporabi spektra, ter s povečevanjem odpornosti sprejemnikov proti motenju, pri čemer je treba še posebej upoštevati kumulativni učinek vedno večjega števila in gostote radijskih naprav in aplikacij;

(l) spodbujati dostopnost novih izdelkov in tehnologij za potrošnike, da se zagotovi podpora potrošnikov prehodu na digitalno tehnologijo in da se zagotovi učinkovita uporaba digitalne dividende;

(m) zmanjšati ogljični odtis Unije z okrepitvijo tehnične učinkovitosti in energetske učinkovitosti brezžičnih komunikacijskih omrežij in opreme.

Člen 4

Okrepljeni učinkovitost in prožnost

1. Države članice v sodelovanju s Komisijo in po potrebi spodbujajo skupinsko uporabo in souporabo spektra.

Države članice spodbujajo tudi razvoj obstoječih in novih tehnologij, na primer kognitivni radio, vključno s tehnologijami za izkoriščanje "belih lis".

2. Države članice in Komisija med seboj sodelujejo, da bi okrepile prožnost uporabe spektra, s tem pa spodbudile inovacije in naložbe, preko možnosti uporabe novih tehnologij ter preko prenosa ali zakupa pravic do uporabe spektra.

3. Države članice in Komisija med seboj sodelujejo, da bi spodbujale razvoj in usklajevanje standardov za radijsko opremo in telekomunikacijske terminale ter električno in elektronsko opremo in omrežja, po potrebi na podlagi pooblastil za standardizacijo, ki jih Komisija podeli ustreznim organizacijam za standardizacijo. Posebna pozornost se nameni standardom za opremo, namenjeno uporabi invalidov.

4. Države članice spodbujajo dejavnosti za raziskave in razvoj, povezane z novimi tehnologijami, kot so kognitivne tehnologije in zbirke geolokacijskih podatkov.

5. Države članice po potrebi uvedejo izbirna merila in postopke za odobritev pravic do uporabe spektra, ki spodbujajo konkurenco, naložbe in učinkovito uporabo spektra kot javnega dobrega, pa tudi soobstoj novih in obstoječih storitev in naprav. Države članice spodbujajo tekočo učinkovito uporabo spektra za omrežja, naprave in aplikacije.

6. Države članice lahko za zagotavljanje učinkovite uporabe pravic do uporabe spektra in za preprečevanje kopičenja spektra po potrebi sprejmejo ustrezne ukrepe, kot so denarne kazni, pristojbine v spodbudo ali odvzem pravic. Taki ukrepi se določijo in uporabljajo na pregleden, nediskriminatoren in sorazmeren način.

7. Kar zadeva elektronske komunikacijske storitve, države članice do 1. januarja 2013 sprejmejo ukrepe za razporeditev in odobritev, primerne za razvoj širokopasovnih storitev, in sicer v skladu z Direktivo 2002/20/ES, da bi dosegli največjo možno zmogljivost in širokopasovnih hitrosti.

8. Da zaradi različnih izbirnih meril in postopkov za usklajen spekter, ki je razporejen za elektronske komunikacijske storitve in s katerim je v skladu s členom 9b Direktive 2002/21/ES dovoljeno trgovati v vseh državah članicah, ne bi prišlo do razdrobljenosti notranjega trga, Komisija v sodelovanju z državami članicami in v skladu z načelom subsidiarnosti olajša opredelitev in izmenjavo najboljših praks glede pogojev in postopkov za odobritev ter spodbuja izmenjavo informacij glede takega spektra, da bi v skladu z načeli tehnološke in storitvene nevtralnosti okrepila skladnost po vsej Uniji.

Člen 5

Konkurenca

1. Države članice spodbujajo učinkovito konkurenco in preprečujejo izkrivljanje konkurence na notranjem trgu za elektronske komunikacijske storitve v skladu z direktivama 2002/20/ES in 2002/21/ES.

Vprašanja v zvezi s konkurenco države članice upoštevajo tudi pri podelitvi pravic do uporabe spektra uporabnikom zasebnih elektronskih komunikacijskih omrežij.

2. Za namene prvega pododstavka odstavka 1 in brez poseganja v uporabo pravil o konkurenci in v ukrepe, ki jih sprejmejo države članice za doseganje ciljev splošnega interesa v skladu s členom 9(4) Direktive 2002/21/ES, lahko države članice med drugim sprejmejo naslednje ukrepe:

(a) omejitev količine spektra, za katerega so kateremu koli podjetju podeljene pravice do uporabe, ali takim pravicam do uporabe dodajo pogoje, kot so zagotavljanje veleprodajnega dostopa, nacionalnega ali regionalnega gostovanja v določenih pasovih ali določenih skupinah pasov s podobnimi lastnostmi, na primer v pasovih pod 1 GHz, ki so razporejeni za elektronske komunikacijske storitve. Takšne dodatne pogoje lahko določi le pristojni nacionalni organ;

(b) rezerviranje določenega dela frekvenčnega pasu ali skupine pasov za dodelitev novim udeležencem na trgu, če je to potrebno ob upoštevanju razmer na nacionalnem trgu;

(c) zavrnitev podelitve novih pravic do uporabe spektra ali dopustitve novih uporab spektra v določenih pasovih ali določitev pogojev za podelitev novih pravic do uporabe spektra ali za odobritev novih uporab spektra, da z nobeno dodelitvijo, prenosom ali kopičenjem pravic do uporabe radijskih frekvenc ne bi prišlo do izkrivljanja konkurence;

(d) prepoved prenosov pravic do uporabe spektra, za katere se na nacionalni ravni ali na ravni Unije ne opravlja nadzor nad združevanjem, ali uvedba pogojev zanje, če obstaja verjetnost, da bi taki prenosi znatno škodovali konkurenci;

(e) sprememba obstoječe pravice v skladu z Direktivo 2002/20/ES, če je to potrebno za naknadno (ex post) odpravo izkrivljanja konkurence zaradi prenosa ali kopičenja pravic do uporabe radijskih frekvenc.

3. Če želijo države članice sprejeti ukrepe iz odstavka 2 tega člena, to storijo v skladu s postopki za določitev ali spreminjanje takšnih pogojev za pravice do uporabe spektra, določenimi v Direktivi 2002/20/ES.

4. Države članice zagotovijo, da se pri postopkih odobritve in izbire za elektronske komunikacijske storitve spodbuja učinkovita konkurenca v korist državljanov, potrošnikov in podjetij Unije.

Člen 6

Potrebe po spektru za brezžične širokopasovne komunikacije

1. Države članice v sodelovanju s Komisijo sprejmejo vse potrebne ukrepe za to, da je v Uniji na voljo dovolj spektra za zagotavljanje pokritosti in zmogljivosti, da se Uniji omogočijo najhitrejše širokopasovne hitrosti na svetu, s čimer bi brezžične aplikacije in evropski vodilni položaj v novih storitvah uspešno prispevali h gospodarski rasti in k dosegi cilja, da bi imeli do leta 2020 vsi državljani dostop do širokopasovnih hitrosti, ki ne bi bile manjše od 30 Mb/s.

2. Države članice zagotovijo, da so pasovi, zajeti v odločbah 2008/411/ES (3,4–3,8 GHz), 2008/477/ES (2,5–2,69 GHz) in 2009/766/ES (900–1 800 MHz), na voljo pod pogoji iz navedenih odločb, da bi spodbudile večjo razpoložljivost brezžičnih širokopasovnih storitev v korist državljanov in potrošnikov Unije. Če obstaja povpraševanje na trgu, države članice izpeljejo postopek odobritve do 31. decembra 2012 brez poseganja v obstoječo vzpostavitev storitev in pod pogoji, ki potrošnikom omogočajo enostaven dostop do brezžičnih širokopasovnih storitev.

3. Države članice spodbujajo ponudnike elektronskih komunikacij, da tekoče nadgrajujejo svoja omrežja, z najnovejšo in najučinkovitejšo tehnologijo, da bi v skladu z načeloma storitvene in tehnološke nevtralnosti ustvarili svoje dividende spektra.

4. Države članice do 1. januarja 2013 izpeljejo postopek odobritve, da bi omogočile uporabo pasu 800 MHz za elektronske komunikacijske storitve. Komisija državam članicam, v katerih pas zaradi izrednih nacionalnih ali lokalnih okoliščin oziroma težav pri čezmejni koordinaciji frekvenc ne bi bil razpoložljiv, na ustrezno utemeljeno prošnjo zadevne države članice odobri posebna odstopanja do 31. decembra 2015.

Če se utemeljene težave države članice pri čezmejni koordinaciji frekvenc z eno ali več državami, vključno z državami kandidatkami ali državami pristopnicami, nadaljujejo tudi po 31. decembru 2015 in preprečujejo razpoložljivost pasu 800 MHz, Komisija odobri izjemna odstopanja za vsako leto posebej, dokler te težave niso odpravljene.

Države članice, ki jim je bilo odobreno odstopanje v skladu s prvim ali drugim pododstavkom, zagotovijo, da uporaba pasu 800 MHz ne preprečuje razpoložljivosti tega pasu za elektronske komunikacijske storitve, ki niso radiodifuzija, v sosednjih državah članicah.

Ta odstavek se uporablja tudi za težave pri koordinaciji spektra v Republiki Ciper, ki nastanejo zaradi dejstva, da je vladi Cipra onemogočeno, da bi uspešno nadzirala del svojega ozemlja.

5. Države članice v sodelovanju s Komisijo redno spremljajo potrebe po zmogljivosti za brezžične širokopasovne storitve. Komisija na podlagi rezultatov analize iz člena 9(4) oceni, ali je treba sprejeti ukrepe za uskladitev dodatnih frekvenčnih pasov, in o tem Evropskemu parlamentu in Svetu poroča do 1. januarja 2015.

Države članice lahko po potrebi in v skladu s pravom Unije zagotovijo ustrezno nadomestilo za neposredne stroške preselitve ali prerazporeditve uporabe spektra v skladu z nacionalnim pravom.

6. Države članice v sodelovanju s Komisijo po potrebi spodbujajo dostop do širokopasovnih storitev z uporabo pasu 800 MHz na odročnih in redko poseljenih območjih. Pri tem države članice preučijo, kako bi lahko zagotovile, da sprostitev pasu 800 MHz ne bo negativno vplivala na uporabnike storitev za pripravo programov in posebnih dogodkov (programme making and special events – v nadaljnjem besedilu: PMSE), in po potrebi sprejmejo tehnične in regulativne ukrepe v ta namen.

7. Komisija v sodelovanju z državami članicami oceni, ali je upravičeno in izvedljivo razširiti razporeditve nelicenčnega spektra za brezžične dostopovne sisteme, vključno z radijskimi lokalnimi omrežji.

8. Države članice dovolijo prenos ali zakup pravic do uporabe spektra v usklajenih pasovih 790–862 MHz, 880–915 MHz, 925–960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5–2,69 GHz in 3,4–3,8 GHz.

9. Države članice in Komisija lahko preučijo, ali je razpoložljivost spektra zadostna za zagotavljanje širokopasovnih satelitskih storitev, ki omogočajo dostop do interneta, da bi vsem državljanom zagotovile dostop do naprednih digitalnih storitev, vključno s širokopasovnimi storitvami, zlasti na odročnih in redko poseljenih območjih.

10. Države članice v sodelovanju s Komisijo preučijo, ali je mogoče razširiti razpoložljivost in uporabo pikocelic in femtocelic. V celoti upoštevajo potencial teh celičnih baznih postaj ter souporabe in nelicenčne uporabe spektra za zagotovitev podlage za brezžična zankasta omrežja, ki so lahko odločilna za zmanjšanje digitalnega razkoraka.

Člen 7

Potrebe po spektru v drugih politikah brezžične komunikacije

Da bi podprle nadaljnji razvoj inovativnih avdiovizualnih medijskih in drugih storitev za državljane Unije, upoštevajoč gospodarske in družbene koristi enotnega digitalnega trga, si države članice v sodelovanju s Komisijo prizadevajo zagotoviti, da je na voljo dovolj spektra za satelitsko in prizemno zagotavljanje teh storitev, če je potreba po tem jasno utemeljena.

Člen 8

Potrebe po spektru v drugih specifičnih politikah Unije

1. Države članice in Komisija zagotovijo razpoložljivost spektra in zaščitijo radijske frekvence, ki so potrebne za opazovanje zemeljske atmosfere in površja, in s tem omogočijo razvoj in uporabo vesoljskih aplikacij ter izboljšanje prometnih sistemov, zlasti za globalni civilni navigacijski satelitski sistem, vzpostavljen v okviru programa Galileo (17), za evropski program za spremljanje Zemlje (v nadaljnjem besedilu: GMES) (18) ter za inteligentne sisteme za varnost v prometu in njegovo upravljanje.

2. Komisija v sodelovanju z državami članicami opravi raziskave o varčevanju energije pri uporabi spektra, da bi prispevala k nizkoogljični politiki, ter preuči možnost dajanja spektra na voljo za brezžične tehnologije s potencialom za izboljšanje energetske varčnosti in učinkovitosti drugih distribucijskih omrežij, kot je vodovod, vključno s pametnimi energetskimi omrežji in pametnimi merilnimi sistemi.

3. Komisija si v sodelovanju z državami članicami prizadeva zagotoviti, da je na voljo dovolj spektra pod usklajenimi pogoji, da se podprejo razvoj varnostnih storitev in prosti pretok naprav, povezanih z njimi, ter razvoj inovativnih interoperabilnih rešitev za javno varnost in zaščito, civilno zaščito ter pomoč ob nesrečah.

4. Države članice in Komisija sodelujejo z znanstveno in akademsko skupnostjo, da bi določile več raziskovalnih in razvojnih pobud ter inovativnih aplikacij, ki bi lahko imele velik družbeno-gospodarski vpliv in/ali naložbeni potencial, in preučijo potrebe po spektru za takšne aplikacije in po potrebi preučijo razporeditev zadostnega spektra za takšne aplikacije pod usklajenimi tehničnimi pogoji in z najmanjšim upravnim bremenom.

5. V skladu s cilji Unije glede izboljšanja povezanosti med notranjim trgom in dostopom do kulture si države članice v sodelovanju s Komisijo prizadevajo zagotoviti potrebne frekvenčne pasove za PMSE.

6. Države članice in Komisija si prizadevajo zagotoviti razpoložljivost spektra za radiofrekvenčno identifikacijo (v nadaljnjem besedilu: RFID) in druge brezžične komunikacijske tehnologije "interneta stvari" ter med seboj sodelujejo, da bi spodbudile razvoj standardov in usklajevanje v zvezi z razporeditvijo spektra za komunikacijo v "internetu stvari" v državah članicah.

Člen 9

Inventar

1. Vzpostavljen je inventar obstoječih uporab spektra za komercialne in javne namene.

Cilji inventarja so:

(a) omogočiti določitev frekvenčnih pasov, pri katerih bi bilo mogoče izboljšati učinkovitost obstoječih uporab spektra;

(b) pomagati pri določitvi frekvenčnih pasov, ki bi jih bilo mogoče prerazporediti, in priložnosti za souporabo spektra, s čimer bi se podprle politike Unije, določene v tem sklepu, pri čemer je treba upoštevati prihodnje potrebe po spektru, ki so med drugim osnovane na podlagi povpraševanja potrošnikov in operaterjev, in možnosti za zadovoljitev takih potreb;

(c) pomagati analizirati različne vrste uporabe spektra tako s strani zasebnih kot javnih uporabnikov;

(d) pomagati pri določitvi frekvenčnih pasov, ki bi se lahko razporedili ali prerazporedili zaradi izboljšanja njihove učinkovite uporabe, spodbujati inovacije in povečati konkurenčnost na notranjem trgu, preučiti nove načine za souporabo spektra, kar bi koristilo tako zasebnim kot javnim uporabnikom, pri čemer je treba upoštevati možni pozitivni in negativni učinek razporeditve ali prerazporeditve takih in sosednjih pasov na obstoječe uporabnike.

2. Za zagotovitev enotnega izvajanja odstavka 1 tega člena, Komisija ob doslednem upoštevanju mnenja Skupine za politiko radijskega spektra do 1. julija 2013 sprejme izvedbene akte:

(a) za določitev praktične ureditve in enotnih formatov za zbiranje in pošiljanje podatkov o obstoječih uporabah spektra držav članic Komisiji, pod pogojem, da se spoštujejo pravila o poslovni zaupnosti iz člena 8 Odločbe št. 676/2002/ES in pravice držav, da ne razkrijejo zaupnih podatkov, in upošteva cilj čim večjega zmanjšanja upravnega bremena in obstoječih obveznosti, ki jih državam članicam nalaga drugo pravo Unije, zlasti obveznosti glede zagotavljanja specifičnih podatkov;

(b) za določitev metodologije za analizo tehnoloških trendov, prihodnjih potreb in povpraševanja po spektru na področjih politik Unije, ki jih zajema ta sklep, zlasti za tiste storitve, ki bi lahko delovale v frekvenčnem območju od 400 MHz do 6 GHz, da se opredelijo razvijajoče se in možne pomembne uporabe spektra.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo po postopku pregleda iz člena 13(2).

3. Komisija vodi inventar iz odstavka 1 v skladu z izvedbenimi akti iz odstavka 2.

4. Komisija opravi analizo tehnoloških trendov, prihodnjih potreb in povpraševanja po spektru v skladu z izvedbenimi akti iz točke (b) odstavka 2. O rezultatih te analize predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 10

Mednarodna pogajanja

1. Pri mednarodnih pogajanjih v zvezi z zadevami, povezanimi s spektrom, se uporabljajo naslednja načela:

(a) če je predmet mednarodnih pogajanj v pristojnosti Unije, se stališče Unije določi v skladu s pravom Unije;

(b) če je predmet mednarodnih pogajanj delno v pristojnosti Unije in delno v pristojnosti držav članic, si Unija in države članice prizadevajo določiti skupno stališče, kot to zahteva načelo lojalnega sodelovanja.

Za namene uporabe točke (b) prvega pododstavka Unija in države članice med seboj sodelujejo v skladu z načelom enotnosti pri mednarodnem zastopanju Unije in njenih držav članic.

2. Unija državam članicam na zahtevo zagotovi pravno, politično in tehnično podporo pri reševanju težav s koordinacijo spektra z državami, ki so Uniji sosednje, vključno z državami kandidatkami in državami pristopnicami, tako da lahko zadevne države članice izpolnjujejo svoje obveznosti, ki jim jih nalaga pravo Unije. Unija pri zagotavljanju takšne pomoči izkoristi vsa svoja pravna in politična pooblastila za spodbujanje izvajanja politik Unije.

Unija prav tako podpira prizadevanja tretjih držav, da bi spekter upravljale na način, ki je združljiv z upravljanjem v Uniji, s čimer varuje cilje Unije na področju politike spektra.

3. Države članice pri dvo- ali večstranskih pogajanjih s tretjimi državami vežejo obveznosti, ki jih imajo v skladu s pravom Unije. Pri podpisovanju ali siceršnjem sprejemanju mednarodnih obveznosti, ki se nanašajo na spekter, države članice podpisu ali drugemu dejanju, s katerim izrazijo sprejemanje, priložijo skupno izjavo, da bodo takšne mednarodne sporazume ali zaveze izvajale v skladu s svojimi obveznostmi iz Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 11

Sodelovanje med različnimi ustanovami

1. Komisija in države članice med seboj sodelujejo, da bi okrepile veljavni institucionalni okvir in s tem spodbujale koordinacijo pri upravljanju spektra na ravni Unije, tudi v zadevah, ki neposredno vplivajo na dve ali več držav članic, ter tako razvijale notranji trg in zagotavljale, da se cilji Unije na področju politike spektra v celoti dosežejo.

2. Komisija in države članice spodbujajo organe za standardizacijo, CEPT, Skupno raziskovalno središče Komisije in vse ustrezne strani, naj tesno sodelujejo pri tehničnih zadevah, da bi se spodbujala učinkovita uporaba spektra. V ta namen ohranjajo ustrezno vez med upravljanjem spektra in njegovo standardizacijo na način, s katerim krepijo notranji trg.

Člen 12

Javno posvetovanje

Komisija po potrebi organizira javna posvetovanja, da bi zbrala mnenja vseh zainteresiranih strani ter splošno mnenje javnosti o uporabi spektra v Uniji.

Člen 13

Postopek v odboru

1. Komisiji pomaga Odbor za radijski spekter, ustanovljen z Odločbo št. 676/2002/ES. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 14

Usklajenost z usmeritvami in cilji politik

Države članice uporabljajo usmeritve in cilje politike iz tega sklepa do 1. julija 2015, razen če je v tem sklepu določeno drugače.

Člen 15

Poročanje in pregled

Komisija do 10. aprila 2014 Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o dejavnostih in ukrepih, izvedenih oziroma sprejetih na podlagi tega sklepa.

Države članice Komisiji zagotovijo vse informacije, ki so potrebne za pregled uporabe tega sklepa.

Komisija do 31. decembra 2015 izvede pregled uporabe tega sklepa.

Člen 16

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 17

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Strasbourgu, 14. marca 2012 Za Evropski parlament Predsednik M. SCHULZ Za Svet Predsednik N. WAMMEN

(1) UL C 107, 6.4.2011, str. 53.

(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 13. decembra 2011 (UL C 46 E, 17.2.2012, str. 1). Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 (še ni objavljeno v Uradnem listu)

(3) UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

(4) UL L 91, 7.4.1999, str. 10.

(5) UL L 108, 24.4.2002, str. 7.

(6) UL L 108, 24.4.2002, str. 21.

(7) UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

(8) UL L 196, 17.7.1987, str. 85.

(9) UL L 129, 17.5.2007, str. 67.

(10) Odločba Komisije 2008/411/ES z dne 21. maja 2008 o uskladitvi frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (UL L 144, 4.6.2008, str. 77).

(11) Odločba Komisije 2008/477/ES z dne 13. junija 2008 o uskladitvi frekvenčnega pasu 2 500–2 690 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (UL L 163, 24.6.2008, str. 37).

(12) Odločba Komisije 2009/766/ES z dne 16. oktobra 2009 o usklajevanju frekvenčnih pasov 900 MHz in 1 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo vseevropske elektronske komunikacijske storitve v Skupnosti (UL L 274, 20.10.2009, str. 32).

(13) UL L 308, 24.11.2009, str. 24.

(14) UL L 199, 30.7.1999, str. 59.

(15) UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(16) UL L 198, 27.7.2002, str. 49.

(17) Uredba (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo) (UL L 196, 24.7.2008, str. 1).

(18) Uredba (EU) št. 911/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem programu za spremljanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013) (UL L 276, 20.10.2010, str. 1).