Uredba Komisije (ES) št. 796/2004

z dne 21. aprila 2004

o podrobnih pravilih za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, predvidenih z Uredbo Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike ter o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) št. 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 [1] in zlasti členov 7(1), 10(3), 24(2), 34(2), 52(2), 145(b), (c), (d), (g), (j), (k), (1), (m), (n), (p) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba (ES) št. 1782/2003 je uvedla shemo enotnega plačila kakor tudi nekatere druge sheme neposrednih plačil. Hkrati je združila več obstoječih shem neposrednih plačil. Poleg tega tudi uvaja načelo, v skladu s katerim se neposredna plačila kmetu, ki ne izpolnjuje nekaterih pogojev na področju javnega zdravja, zdravstvenega varstva živali in rastlin, okolja in dobrega počutja živali ("navzkrižna skladnost"), znižajo ali izključijo.

(2) Za sheme neposrednih plačil, ki so bile najprej uvedene kot posledica reforme skupne kmetijske politike v letu 1992 in nato razvite v skladu z ukrepi Agende 2000, velja integrirani administrativni in kontrolni sistem (v nadaljnjem besedilu "integrirani sistem"). Ta sistem se je izkazal kot učinkovito in uspešno sredstvo za izvajanje shem neposrednih plačil. Uredba (ES) št. 1782/2003 gradi na podlagi integriranega sistema, kateremu podreja tako upravljanje in nadzor shem neposrednih plačil, ki jih uvaja, kakor tudi upoštevanje obveznosti navzkrižne skladnosti.

(3) Zato je primerno, da se razveljavi Uredba Komisije (ES) št. 2419/2001 z dne 11. decembra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo integriranega upravnega in kontrolnega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EGS) št. 3508/92 [2], in da ta uredba temelji na načelih, vzpostavljenih z Uredbo (ES) št. 2419/2001.

(4) Zaradi jasnosti je primerno predvideti nekatere opredelitve.

(5) Uredba (ES) št. 1782/2003 predvideva kot del pogojev navzkrižne skladnosti nekatere obveznosti držav članic na eni strani in posameznih kmetov na drugi strani v zvezi z vzdrževanjem trajnih pašnikov. Določiti je treba podrobnosti za določitev deleža trajnih pašnikov in kmetijskih zemljišč, ki ga je treba ohranjati, in predvideti, da kmetje spoštujejo posamezne obveznosti, kjer je ugotovljeno, da se ta delež zmanjšuje v škodo trajnih pašnikov.

(6) Zaradi učinkovite kontrole in preprečevanja, da se pri raznih plačilnih agencijah v okviru ene države članice vloži več zahtevkov za pomoč, bi morale države članice predvideti enotni sistem evidentiranja identitete kmetov, ki vlagajo zahtevke za pomoč ob upoštevanju integriranega sistema.

(7) Potrebna so podrobna pravila glede sistema za identifikacijo kmetijskih enot rabe oziroma poljin, ki ga upravljajo države članice v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 1782/2003. Glede na to določbo je treba uporabljati računalniške tehnike geografskega informacijskega sistema (GIS). Treba je pojasniti, na kateri ravni mora sistem delovati in katere podrobne informacije mora vsebovati.

(8) Poleg tega je zaradi uvedbe plačila na površino za lupinarje iz Poglavja 4 Uredbe (ES) št. 1782/2003 treba v GIS uvesti nov obseg informacij. Vendar pa je primerno, da te obveznosti ni treba izpolnjevati tistim državam članicam, kjer je največja zajamčena površina 1500 ha ali manj, namesto tega pa zagotoviti višjo stopnjo kontrole za preglede na kraju samem.

(9) Zaradi zagotovitve pravilnega izvajanja sheme enotnega plačila, kakor je predvideno v Naslovu III Uredbe št. 1782/2003, bi morale države članice uvesti sistem identifikacije in registracije, ki bi omogočal sledljivost pravic do plačil in ki bi med drugim omogočal navzkrižno preverjanje površin, ki so prijavljene za shemo enotnega plačila, s pravicami do plačil na voljo za vsakega kmeta, ter med različnimi pravicami do plačil kot takih.

(10) Spremljanje upoštevanja različnih obveznosti za navzkrižno skladnost zahteva vzpostavitev kontrolnega sistema in ustreznih sankcij. Za ta namen morajo različni organi v državah članicah sporočiti informacije o zahtevkih za pomoč, kontrolnih vzorcih, rezultatih preverjanj na kraju samem itd. Predvideti bi bilo treba osnovne sestavne dele takega sistema.

(11) Da bi prispevali k zaščiti finančnega interesa Skupnosti, bi bilo treba predvideti, da se lahko plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 izvajajo le po kontroli pregledov v zvezi z merili o izpolnjevanju pogojev.

(12) Uredba (ES) št. 1782/2003 omogoča državam članicam, da izbirajo glede uporabe nekaterih shem pomoči, predvidenih v tej uredbi. Ta uredba mora zato določiti določbe o potrebah upravljanja in nadzora v zvezi z možnimi izbirami, ki se lahko sprejmejo. Določbe, ki naj bi se določile v tej uredbi, se torej lahko uporabljajo le v obsegu, v katerem so države članice take izbire sprejele.

(13) Zaradi učinkovitega nadzora bi bilo treba hkrati prijaviti kakršne koli vrste rabe površine in shem pomoči. Treba bi bilo torej predvideti vložitev enotnega zahtevka za pomoč, ki vključuje vse zahtevke za pomoč, nanašajoče se na površino.

(14) Enotni zahtevek za pomoč bi morali poleg tega vložiti tudi kmetje, ki ne prosijo za nobeno od pomoči na podlagi enotnega zahtevka, če razpolagajo s kmetijskim zemljiščem.

(15) V skladu s členom 34(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 države članice ne bi smele določiti poznejšega datuma od 15. maja v danem letu za vložitev zahtevkov za pomoč v skladu s shemo enotnega plačila. Ker za vse zahtevke za pomoč na površino velja enotni zahtevek, je primerno uporabiti to pravilo tudi v zvezi z vsemi drugimi zahtevki za pomoč na površino. Zaradi posebnih klimatskih razmer na Finskem in Švedskem bi moralo biti tema državama članicama dovoljeno, da na podlagi drugega pododstavka te določbe določita poznejši datum, ki pa ne sme biti poznejši od 15. junija. Na enaki pravni podlagi bi bilo treba predvideti odstopanja za posamične primere v prihodnosti, če bi bilo to potrebno zaradi klimatskih razmer v danem letu.

(16) V enotnem zahtevku bi moral kmet prijaviti ne samo zemljišča, ki jih uporablja za kmetijske namene, ampak tudi svoje pravice do plačil. Kakršne koli posebne informacije v zvezi s proizvodnjo konoplje, trde pšenice, riža, lupinarjev, energetskih rastlin, škrobnega krompirja in semena bi bilo treba zahtevati skupaj z enotnim zahtevkom.

(17) Da bi poenostavili postopke za predložitev zahtevkov in v skladu s členom 22(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, bi bilo treba v tem smislu poskrbeti, da države članice kmetu, kolikor je mogoče, priskrbijo vnaprej natisnjene informacije.

(18) Zaradi učinkovitega spremljanja bi morala vsaka država članica določiti tudi najmanjšo velikost kmetijskih enot rabe oziroma poljin, ki so lahko zajete v zahtevku za pomoč.

(19) Treba bi bilo tudi predpisati, da se v obrazcu enotnega zahtevka prijavijo zemljišča, za katera ni zahtevana nobena pomoč. Glede na vrsto rabe je lahko pomembno, da se pridobijo točne informacije, zaradi česar bi bilo treba nekatere rabe prijaviti posebej, druge rabe pa se lahko prijavijo pod enim naslovom. Vendar pa, če pa države članice že prejemajo take vrste informacij, bi bilo treba dovoliti odstopanje od tega pravila.

(20) Da bi kmetje imeli kar največ prožnosti pri načrtovanju rabe zemljišč, bi jim bilo treba dovoliti, da spremenijo svoj enotni zahtevek do datuma, ko se običajno opravlja sejanje, pod pogojem, da se upoštevajo zahteve v skladu z različnimi shemami pomoči in da pristojni organ še ni obvestil kmeta o napakah v enotnem zahtevku niti ga ni uradno obvestil o pregledu na kraju samem, s katerim se ugotavljajo napake, glede dela, ki ga sprememba zadeva. Po spremembi je treba dati možnost, da se prilagodijo spremne listine ali pogodbe, ki jih je treba predložiti.

(21) Kadar se država članica odloči za uporabo različnih shem pomoči za živali, bi bilo treba predpisati skupne določbe za podrobnosti, ki naj se vključijo v zahtevke za pomoč za živali.

(22) Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 [3] zahteva, da imetniki govedi sporočijo podatke o živalih v računalniško zbirko podatkov. V skladu s členom 138 Uredbe (ES) št. 1782/2003 se lahko v skladu s shemami pomoči za govedo premije plačajo le za živali, ki so pravilno identificirane in registrirane v skladu z Uredbo (ES) št.1760/2000. Računalniška zbirka podatkov je tudi postala zelo pomembna, kar zadeva upravljanje shem pomoči. Kmetje, ki predložijo zahtevke v skladu z zadevnimi shemami pomoči, bi morali zato imeti pravočasen dostop do ustreznih informacij.

(23) Države članice bi morale imeti dovoljenje za uporabo informacij, ki jih vsebujejo računalniške zbirke podatkov, zaradi uvedbe poenostavljenih postopkov predložitve zahtevkov, če je računalniška zbirka podatkov zanesljiva. Predvideti bi bilo treba različne možnosti, ki bi omogočale, da države članice uporabijo informacije, vsebovane v računalniški zbirki podatkov za govedo, za namene predložitve in upravljanja zahtevkov za pomoč. Kadar pa kmetu ni treba posamično identificirati goveda, za katero zahteva premije, bi bilo treba jasno navesti, da bi se lahko vsaka žival, ki je potencialno upravičena do pomoči in v zvezi s katero se ugotovijo nepravilnosti glede skladnosti s sistemom identifikacije in registracije, za namene uporabe sankcij štela za žival, za katero se zahteva pomoč.

(24) Treba je določiti podrobnosti v zvezi s predložitvijo in vsebino zahtevkov za pomoč za mlečno premijo in s tem povezana dodatna plačila.

(25) Treba bi bilo vzpostaviti splošni okvir za uvedbo poenostavljenih postopkov v okviru sporazumevanja med kmetom in organi držav članic. Ta okvir bi moral zlasti predvideti možnost uporabe elektronskih sredstev. Treba pa je zajamčiti, da so tako obdelani podatki v celoti zanesljivi in da se taki postopki opravljajo brez razlikovanja med kmeti.

(26) Kadar zahtevki za pomoč vsebujejo očitne napake, bi jih bilo treba takoj popraviti.

(27) Nepogrešljivo je spoštovanje rokov za predložitev zahtevkov za pomoč, za spremembo zahtevkov za pomoč na površino in za vse spremne listine, pogodbe ali izjave, da se nacionalnim upravam omogoči načrtovanje in posledično izvajanje učinkovitih preverjanj o pravilnosti zahtevkov za pomoč. Zato bi bilo treba določiti roke, v katerih se še sprejmejo zapozneli zahtevki. Da bi spodbudili kmete k spoštovanju rokov, bi bilo treba uporabiti znižanje.

(28) Kmetje bi morali biti upravičeni, da lahko kadarkoli umaknejo svoje zahtevke za pomoč ali dele teh zahtevkov, če pristojni organ še ni obvestil kmeta o napakah, vsebovanih v zahtevku za pomoč, ali uradno obvestil o pregledu na kraju samem, s katerim se ugotavljajo napake glede dela, ki ga umik zadeva.

(29) Skladnost z določbami shem pomoči, upravljanih v okviru integriranega sistema, bi bilo treba učinkovito nadzorovati. V ta namen in zaradi uskladitve nadzora v vseh državah članicah je treba podrobneje določiti merila in tehnične postopke za izvajanje upravnih pregledov in pregledov na kraju samem glede meril o izpolnjevanju pogojev, določenih za sheme pomoči, in obveznosti navzkrižne skladnosti. Kar zadeva preglede skladnosti z merili o izpolnjevanju pogojev, bi morali biti pregledi na kraju samem nenapovedani. Kadar je to primerno, bi se morale države članice zavezati, da bodo kombinirale različna preverjanja v skladu s to uredbo.

(30) Določiti bi bilo treba najmanjše število kmetov, pri katerih je treba opraviti pregled na kraju samem v okviru različnih shem pomoči. Kadar se država članica odloči za zahtevek za različne sheme pomoči za živali, bi bilo treba predvideti celostni pristop na podlagi kmetijskega gospodarstva v zvezi s kmeti, ki zaprosijo za pomoč v skladu s temi shemami.

(31) Zaradi določitve pomembnih nepravilnosti bi bilo treba povečati obseg pregledov na kraju samem za tekoče in naslednje leto, da bi dosegli sprejemljivo raven zagotovitve pravilnosti zadevnih zahtevkov za pomoč.

(32) Vzorec najmanjše stopnje pregledov na kraju samem bi bilo treba pripraviti delno na podlagi analize tveganja in delno z naključno izbiro. Treba bi bilo določiti glavne dejavnike za analizo tveganja, ki jih je treba upoštevati.

(33) Ni nujno, da so pregledi na kraju samem pri kmetih, ki vložijo zahtevke za pomoč, izvedeni na vsaki posamezni živali ali enoti rabe oziroma poljini. V nekaterih primerih se lahko opravijo vzorčni pregledi. Kadar pa je to dovoljeno, bi moral biti vzorec razširjen tako, da jamči zanesljivo in reprezentativno raven zagotovila. V nekaterih primerih bi se lahko vzorec razširil do popolnega preverjanja. Države članice bi morale določiti merila za izbor vzorca, ki ga je treba pregledati.

(34) Da bi bil pregled na kraju samem učinkovit, je pomembno, da je osebje, ki preglede izvaja, obveščeno o razlogu za izbiro pregleda na kraju samem. Države članice bi morale evidentirati take informacije.

(35) Da bi lahko nacionalni organi in tudi pristojni organ Skupnosti spremljali izvedene preglede na kraju samem, bi bilo treba podrobnosti o pregledih zabeležiti v poročilo o kontroli. Kmet ali zastopnik bi moral imeti možnost, da poročilo podpiše. Pri pregledih z daljinskim zaznavanjem pa bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da to pravico zagotovijo le v primerih, kadar se s pregledom ugotovijo nepravilnosti. Ne glede na vrsto izvedenega pregleda na kraju samem bi moral kmet prejeti kopijo poročila, če se ugotovijo nepravilnosti.

(36) Pregledi območij na kraju samem praviloma vsebujejo dva dela, od katerih se prvi nanaša na preverjanje in meritve prijavljenih enot rabe oziroma poljin na podlagi grafičnega materiala, posnetkov iz zraka in drugo. Drugi del sestoji iz fizičnega inšpekcijskega pregleda enot rabe oziroma poljin, da bi preverili dejansko velikost prijavljenih enot rabe oziroma poljin in glede na zadevno shemo pomoči, prijavljeni posevek in njegovo kakovost. Po potrebi bi bilo treba opraviti tudi meritve. Fizični inšpekcijski pregledi na terenu bi se lahko opravljali na podlagi vzorca.

(37) Treba bi bilo določiti tudi podrobna pravila glede določitve območij in merilnih metod, ki jih je treba uporabljati. Kadar se pomoč plača za proizvodnjo nekaterih pridelkov, so izkušnje pokazale, da je treba v zvezi z določitvijo območja enot rabe oziroma poljine, ki je upravičena do plačil na površino, opredeliti sprejemljiv obseg nekaterih značilnosti terena, zlasti živih mej, jarkov in zidov. Glede na posebne okoljske potrebe je primerno zagotoviti nekaj prožnosti v okviru omejitev, ki so se upoštevale pri določitvi regionalnih donosov.

(38) Glede na površine, prijavljene za namene prejetja pomoči v skladu s shemo enotnega plačila, bi moral biti uporabljen raznovrsten pristop, pri čemer bi se moralo upoštevati dejstvo, da taka plačila niso več povezana z obveznostjo proizvodnje.

(39) Glede na podrobnosti sheme pomoči za seme v skladu s členom 99 Uredbe (ES) št. 1782/2003 bi bilo treba uvesti posebne določbe za nadzor.

(40) Določiti bi bilo treba pogoje za uporabo daljinskega zaznavanja za preglede na kraju samem in predvideti fizične preglede, ki se izvajajo v primerih, ko se s fotointerpretacijo ne dosežejo jasni rezultati.

(41) Člen 52 Uredbe (ES) št. 1782/2003 predvideva posebne preglede vsebnosti tetrahidrokanabinola (THC), kadar kmet goji konopljo na enotah rabe, prijavljenih za namene sheme enotnega plačila. Treba bi bilo določiti podrobnosti takih pregledov.

(42) Če se država članica odloči za uporabo različnih shem pomoči za živali, bi bilo treba podrobneje določiti časovni razpored in najmanjši obseg pregledov na kraju samem, kadar se vložijo zahtevki za pomoč v skladu s temi shemami pomoči. Za učinkovito preverjanje pravilnosti prijav v zahtevkih za pomoč in prijav v računalniški zbirki podatkov za govedo je nujno, da se izvaja glavni del takih pregledov na kraju samem, ko morajo biti živali še vedno na kmetiji zaradi obveznega obdobja reje.

(43) Če se država članica odloči za uporabo različnih shem pomoči za govedo, pri čemer je pravilna identifikacija in registracija goveda pogoj za izpolnjevanje pogojev na podlagi člena 138 Uredbe (ES) št. 1782/2003, bi bilo treba zagotoviti, da se pomoč Skupnosti dodeli le za govedo, ki je pravilno identificirano in registrirano. Take preglede bi bilo treba izvajati tudi v zvezi z govedom, za katero še ni bilo zahtevka, ki pa je lahko predmet zahtevka za pomoč v prihodnosti, ker se zaradi vzpostavitve različnih shem pomoči za govedo zahtevki za pomoč v mnogih primerih izvedejo šele potem, ko so take živali zapustile kmetijsko gospodarstvo.

(44) Kadar se država članica odloči za uporabo klavne premije, bi bilo treba posebej predvideti izvajanje pregledov v klavnicah zaradi preverjanja, da živali, za katere je predložen zahtevek za pomoč, izpolnjujejo pogoje in da so podatki v računalniških zbirkah podatkov pravilni. Države članice bi morale zato imeti dovoljenje, da uporabijo dve različni zbirki za izbiro klavnic za take preglede.

(45) V takem primeru in kar zadeva klavno premijo, dodeljeno po izvozu govedi, so potrebne posebne določbe skupaj z določbami o nadzoru Skupnosti glede izvoza na splošno zaradi razlik glede namenov nadzora.

(46) Določbe glede nadzora, predvidene v zvezi s pomočjo za živali, bi se tudi morale uporabljati, kadar je to primerno, glede dodatnih plačil na podlagi člena 133 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

(47) Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1082/2003 z dne 23. junija 2003 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta o najnižji ravni pregledov, ki jih je treba opraviti v okviru sistema za identifikacijo in registracijo govedi [4], so bile uvedene posebne določbe o nadzoru. Kadar se opravljajo taki pregledi v skladu s to uredbo, bi morali biti rezultati vsebovani v poročilu o kontroli za namene integriranega sistema.

(48) Glede zahtevkov za pomoč za mlečno premijo in s tem povezanim dodatnim plačilom so glavna merila o izpolnjevanju pogojev količina mleka, ki se sme proizvesti v okviru referenčne količine, ki je na voljo kmetu, in ali je kmet dejansko proizvajalec mleka. Pristojni organi držav članic že poznajo referenčne količine. Glavni pogoj, ki ga je treba preveriti na kraju samem, je torej, ali je kmet proizvajalec mleka. Taki pregledi se lahko opravljajo zlasti na podlagi računovodskih evidenc kmetov ali drugih evidenc.

(49) Uredba (ES) št. 1782/2003 uvaja obveznosti navzkrižne skladnosti za kmete, ki prejemajo plačila za pomoč na podlagi vseh shem neposrednih plačil, navedenih v Prilogi I k tej uredbi. Predvideva sistem znižanj in izključitev, kadar se take obveznosti ne spoštujejo. Določiti bi bilo treba podrobnosti tega sistema.

(50) Treba bi bilo določiti podrobnosti, ki zadevajo vprašanje, kateri organi v državah članicah izvajajo nadzor navzkrižne skladnosti.

(51) V nekaterih primerih bi lahko bilo koristno, da bi države članice opravljale administrativne preglede navzkrižne skladnosti. Ta način nadzora pa ne bi smel postati obvezen za države članice, čeprav je koristno, da se predvideva njegova uporaba na podlagi presoje.

(52) Treba je določiti najmanjšo stopnjo nadzora v zvezi z obveznostmi navzkrižne skladnosti. Stopnjo nadzora bi bilo treba fiksirati na 1 % kmetov, ki sodijo v območje pristojnosti vsakega nadzornega organa, ki je izbran na podlagi ustrezne analize tveganja. Vzorce bi bilo treba jemati na podlagi vzorcev kmetov, ki so izbrani za pregled na kraju samem v zvezi z merili o izpolnjevanju pogojev, ali iz celotne populacije kmetov, ki predložijo zahtevke za pomoč za neposredna plačila. V slednjem primeru bi bilo treba dovoliti nekatere druge možnosti.

(53) Z upoštevanjem različne narave obveznosti navzkrižne skladnosti bi se morali pregledi na kraju samem praviloma usmeriti na vse obveznosti, pri čemer se skladnost s temi obveznosti lahko preverja ob času obiska. Poleg tega bi moral preglednik v zvezi z zahtevami in standardi, za katere se ob času obiska kršitve niso mogle jasno določiti, opredeliti primere, za katere se po potrebi opravijo nadaljnji pregledi.

(54) Treba je določiti pravila za vzpostavitev podrobnih in posebnih poročil o kontroli. Specializirani pregledniki na terenu bi morali navesti katere koli ugotovitve in tudi stopnjo resnosti teh ugotovitev, da bi lahko plačilna agencija določila ustrezna znižanja oziroma se odločila glede izključitev prejemanja neposrednih plačil.

(55) Za zaščito finančnih interesov Skupnosti bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe za boj proti nepravilnostim in goljufijam. Sprejeti bi bilo treba posebne določbe za nepravilnosti, ki se ugotovijo v zvezi z merili o izpolnjevanju pogojev za različne zadevne sheme pomoči.

(56) Sistem znižanj in izključitev, predviden v Uredbi (ES) št. 1782/2003 glede obveznosti navzkrižne skladnosti, pa ima drug cilj, in sicer spodbuditi za kmete, da spoštujejo obstoječo zakonodajo na različnih področjih navzkrižne skladnosti.

(57) Znižanja in izključitve bi bilo treba določiti ob upoštevanju načela sorazmernosti in, pri merilih o izpolnjevanju pogojev, posebnih težav, povezanih s primeri višje sile, kakor tudi izjemnih in naravnih okoliščin. V primeru obveznosti navzkrižne skladnosti se smejo znižanja in izključitve uporabiti le, kadar kmet deluje malomarno ali namerno. Znižanja in izključitve bi morala upoštevati resnost storjene nepravilnosti in bi lahko pomenila popolno izključitev iz ene ali več shem pomoči za določeno obdobje. V zvezi z merili o izpolnjevanju pogojev bi znižanja in izključitve morala upoštevati posebnosti različnih shem pomoči.

(58) Glede zahtevkov za pomoč na površino nepravilnosti običajno prizadevajo dele območij. Čezmerne prijave v zvezi z enoto rabe se zato lahko poravnajo z nepopolnimi prijavami za druge enote rabe oziroma poljine iste skupine posevkov. V okviru meje dopustnosti bi bilo treba predvideti, da se zahtevki za pomoč prilagodijo le za površino, ki je dejansko ugotovljena, in da se znižanja začnejo uporabljati šele, ko je ta meja presežena.

(59) Zato je treba opredeliti površine, ki spadajo v isto skupino posevkov. Površine, prijavljene za namene sheme enotnega plačila, bi morale načeloma spadati v isto skupino posevkov. Treba pa je določiti posebna pravila, da bi ugotovili, katere sorodne pravice do plačil so bile aktivirane, če se ugotovi neskladje med prijavljeno površino in ugotovljeno površino. Poleg tega bi bilo treba v skladu s členom 54(6) Uredbe (ES) št. 1782/2003 aktivirati pravice do prahe pred drugimi pravicami. V tem kontekstu je treba predpisati določbe za dve situaciji. Najprej je treba površino, ki je prijavljena kot dana v praho zaradi aktiviranja pravic do prahe, za katero pa je ugotovljeno, da dejansko ni v prahi, odšteti od skupne površine, prijavljene za ta namen v skladu s shemo enotnih plačil, kot površino, ki ni ugotovljena. In drugič, na fiktivni podlagi bi bilo treba enako storiti pri površini, ki ustreza pravicam do prahe, ki niso aktivirane, če so hkrati aktivirane druge pravice skupaj z ustrezno površino.

(60) Potrebne so posebne določbe zaradi upoštevanja posebnosti zahtevkov za pomoč v skladu s shemami pomoči za škrobni krompir in seme. Kadar se država članica odloči za uporabo različnih shem pomoči za živali, kadar kmetje zahtevajo pomoč za živali in za ta namen prijavijo krmne površine, in kadar čezmerna prijava takih površin ne pomeni večjega plačila za živino, se ne bi smele predvideti nobene sankcije.

(61) Kar zadeva zahtevke za dodelitev pomoči za živali, nepravilnosti vodijo v neupravičenost zadevne živali. Znižanja bi bilo treba predvideti že od prve živali, za katero se ugotovijo nepravilnosti, vendar pa bi morala biti kazen manj stroga ne glede na raven znižanja, kadar se nepravilnosti ugotovijo pri treh živalih ali manj. V vseh drugih primerih bi morala biti teža sankcij odvisna od deleža živali, pri katerih se ugotovijo nepravilnosti.

(62) Kmetom bi moralo biti dovoljeno, da nadomestijo govedo in ovce/koze v okviru meja, dovoljenih v skladu z ustreznimi sektorskimi predpisi. Kadar kmet zaradi naravnih okoliščin ne more izpolnjevati obveznosti obvezne reje v skladu s sektorskimi predpisi, ne bi smeli uporabiti znižanj in izključitev.

(63) Kadar se država članica odloči za uporabo klavne premije zaradi pomena klavnic za pravilno delovanje nekaterih shem pomoči za govedo, bi bilo treba poskrbeti tudi za primere, ko klavnice zaradi grobe malomarnosti ali namerno izdajo neustrezna spričevala ali deklaracije.

(64) Kar zadeva nepravilnosti v zvezi z dodatnimi plačili, predvidenimi v členu 133 Uredbe (ES) št. 1782/2003, bi morale države članice predvideti sankcije, ki bi bile enakovredne tistim, predvidenim v zvezi s shemami pomoči na površino in za živali, razen če je to neustrezno. V tem zadnjem primeru bi morale države članice predvideti primerne enakovredne sankcije.

(65) Znižanja in sankcije bi bilo treba določiti v zvezi z mlečno premijo in dodatnimi plačili, če kmet, ki zaprosi za pomoč, ne izpolnjuje obveznosti proizvodnje mleka.

(66) Glede obveznosti navzkrižne skladnosti bi bilo treba, razen pri razvrščanju znižanj ali izključitev glede na načelo sorazmernosti, določiti, da bi se morale ponavljajoče kršitve te obveznosti navzkrižne skladnosti po predhodnem opozorilu kmetu od nekega trenutka dalje obravnavati kot namerno neizpolnjevanje obveznosti.

(67) Znižanja in izključitve v zvezi z merili o izpolnjevanju pogojev se na splošno ne bi smela uporabljati, kadar je kmet predložil točne podatke ali kadar lahko drugače pokaže, da ni naredil napake.

(68) Za kmete, ki pristojne nacionalne organe kadarkoli opozorijo o nepravilnih zahtevkih za pomoč, ne bi smela veljati znižanja ali izključitve ne glede na razlog za nepravilnost, če kmet ni obveščen o nameri pristojnega organa, da izvede pregled na kraju samem, in če organ še ni obvestil kmeta o kakršnikoli nepravilnosti v zahtevku. Enako bi moralo veljati v zvezi z nepravilnimi podatki, vsebovanimi v računalniških zbirkah podatkov za govedo, zajeto v zahtevku, kjer te nepravilnosti pomenijo ne le nespoštovanja obveznosti navzkrižne skladnosti, ampak tudi kršitev merila o izpolnjevanju pogojev, in za govedo, za katero ni vložen zahtevek, kadar so take nepravilnosti pomembne z vidika obveznosti navzkrižne skladnosti.

(69) Upravljanje malih zneskov je težka naloga za pristojne organe držav članic. Zato je primerno državam članicam dovoliti, da ne plačajo zneskov pomoči pod določeno najmanjšo ravnjo in da ne zahtevajo povračila nepravilno plačanih zneskov, kadar so taki zneski minimalni.

(70) Določiti je treba posebne in podrobne določbe, da bi zagotovili nepristransko uporabo različnih znižanj, ki naj se uporabijo za enega ali več zahtevkov za pomoč istega kmeta. Znižanja in izključitve, predvidena v skladu s to uredbo, bi se morala uporabljati brez vpliva na dodatne sankcije v skladu s katerimi koli drugimi določbami prava Skupnosti ali nacionalnega prava.

(71) Kadar pa kmet zaradi višje sile ali izjemnih okoliščin ne more izpolniti obveznosti, predvidenih v sektorskih predpisih, ne bi smel izgubiti pravice do plačila pomoči. Treba bi bilo določiti, katere primere lahko pristojni organ zlasti prizna za primere izjemnih okoliščin.

(72) Da bi zagotovili enotno uporabo načela dobre vere po vsej Skupnosti, kadar se povrnejo vsote, ki so neupravičeno izplačane, bi bilo treba določiti pogoje, pod katerimi se lahko uveljavlja to načelo, brez vpliva na obravnavanje zadevnih izdatkov v okviru potrditve obračuna v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne 17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijske politike [5].

(73) Treba bi bilo določiti pravila o posledicah prenosa celotnih kmetijskih gospodarstev, ki imajo določene obveznosti v skladu s shemami neposrednih plačil v okviru integriranega sistema.

(74) Praviloma bi države članice morale sprejeti nadaljnje ukrepe, ki so potrebni za zagotavljanje pravilnega delovanja te uredbe. Države članice bi si morale po potrebi vzajemno pomagati.

(75) Kadar je to primerno, bi morala biti Komisija obveščena o ukrepih, ki so jih sprejele države članice zaradi uvedbe sprememb pri njihovem izvajanju integriranega sistema. Da bi države članice zagotovile Komisiji učinkovit nadzor integriranega sistema, bi morale poslati nekatere letne kontrolne statistične podatke. Države članice bi morale Komisijo tudi obvestiti o vseh ukrepih, ki jih sprejemajo v zvezi z ohranjanjem trajnih pašnikov.

(76) Treba je določiti pravila za podlago za izračun znižanj, ki naj se uporabljajo v okviru modulacije iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1782/2003, pri čemer je na razpolago nadaljnji ključ za razdelitev finančnih sredstev kakor tudi za izračun dodatnega zneska pomoči, predvidenega v členu 12 te uredbe, da bi določili pravila, s pomočjo katerih bi ugotovili, ali je dosežen prag 5000 EUR, naveden v tem členu.

(77) Ta uredba bi se morala začeti uporabljati 1. januarja 2005. Z istim datumom bi morali razveljaviti Uredbo (ES) št. 2419/2001. Ta uredba pa bi se morala še naprej uporabljati v zvezi z zahtevki za pomoč, ki se nanašajo na tržna leta ali premijska obdobja, ki se začnejo pred 1. januarjem 2005. Potrebne so posebne določbe za zagotovitev, da ne bi znižanja, ki naj se uporabljajo zaradi pravil, določenih v Uredbi (ES) št. 2419/2001, s prehodom na nov režim izgubila svoj pomen.

(78) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

DEL I PODROČJE UPORABE IN SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa podrobna pravila za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (v nadaljnjem besedilu "integrirani sistem"), določenih v Naslovu II Uredbe (ES) št. 1782/2003. Je brez vpliva na posebne določbe, predpisane v uredbah, ki zajemajo posamične sheme pomoči.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

(1) "orna zemljišča" so zemljišča, obdelana zaradi proizvodnje rastlinskih pridelkov, in zemljišča v prahi ali zemljišča, ki se vzdržujejo po načelu dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1782/2003, ali zemljišča s toplimi ali pritrjenimi ali premičnimi toplimi gredami;

(2) "trajni pašnik" pomeni zemljišče, ki se uporablja za gojenje trav ali druge naravne zelnate krme (samoposejane) ali gojene (posejane) in ki ni vključeno v kolobarjenje kmetijskega gospodarstva pet let ali več;

(3) "sistem za identifikacijo in registracijo govedi" pomeni sistem za identifikacijo in registracijo govedi, uveden z Uredbo (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta; [6]

(4) "ušesna znamka" pomeni ušesno znamko za individualno identifikacijo živali, na katero se sklicujeta člena 3(a) in 4 Uredbe (ES) št. 1760/2000;

(5) "računalniška zbirka podatkov za govedo" pomeni računalniško zbirko podatkov iz členov 3(b) in 5 Uredbe (ES) št. 1760/2000;

(6) "potni list za živali" pomeni potni list za živali iz členov 3 (c) in 6 Uredbe (ES) št. 1760/2000;

(7) "register" pomeni register, ki ga vodijo imetniki živali v skladu s členom 4 Direktive Sveta 92/102/EGS [7], členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 21/2004 [8] oziroma členoma 3(d) in 7 Uredbe (ES) št. 1760/2000;

(8) "prvine sistema za identifikacijo in registracijo govedi" pomeni prvine iz člena 3 Uredbe (ES) št. 1760/2000;

(9) "identifikacijska oznaka" pomeni identifikacijsko oznako iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1760/2000;

(10) "nepravilnosti" pomeni vsako nespoštovanje ustreznih pravil za odobritev zadevne pomoči;

(11) "enotni zahtevek" pomeni zahtevek za neposredna plačila po shemi enotnega plačila in drugih shemah pomoči na površino iz naslovov III in IV Uredbe (ES) št. 1782/20003;

(12) "sheme pomoči na površino" pomeni shemo enotnega plačila in vse sheme pomoči iz Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, razen tistih iz poglavij 7, 11 in 12 tega Naslova;

(13) "zahtevki za dodelitev pomoči za živali" pomeni zahtevke za plačilo pomoči v skladu s shemami premij za ovce in koze ter shemami plačil za govedino in teletino, predvidenimi v Poglavju 11 oziroma 12 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(14) "zahtevki za dodelitev mlečnih premij" pomeni zahtevke za plačilo pomoči v skladu s shemo mlečnih premij in shemo dodatnih plačil, predvideno v Poglavju 7 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(15) "raba" pomeni rabo zemljišča glede na vrsto posevka ali pokrovnosti tal ali odsotnost posevka;

(16) "sheme pomoči za govedo" pomeni sheme pomoči iz člena 121 Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(17) "shema pomoči za ovce/koze" pomeni shemo pomoči iz člena 111 Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(18) "govedo, za katero so vloženi zahtevki za dodelitev pomoči" pomeni govedo, za katero je vložen zahtevek za dodelitev pomoči za živali v skladu s shemami pomoči za govedo;

(19) "govedo, za katero niso vloženi zahtevki za dodelitev pomoči" pomeni govedo, za katero še ni vložen zahtevek za dodelitev pomoči za živali, vendar je potencialno upravičeno do pomoči v skladu s shemami pomoči za govedo;

(20) "obdobje obvezne reje" pomeni obdobje, v katerem mora žival, za katero je bil vložen zahtevek za pomoč, ostati na kmetijskem gospodarstvu, kakor je predvideno v naslednjih določbah:

(a) člena 5 in 9 Uredbe Komisije (ES) št. 2342/1999 z dne 28. oktobra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso glede shem premij [9] v zvezi s posebno premijo za samce goveda,

(b) člena 16 Uredbe (ES) št. 2342/1999 v zvezi s premijo za krave dojilje,

(c) člena 37 Uredbe (ES) št. 2342/1999 v zvezi s klavno premijo,

(d) člena 2(3) Uredbe Komisije (ES) št. 2550/2001 z dne 21. decembra 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2529/2001 o skupni ureditvi trga za ovčje in kozje meso v zvezi s shemami premij in spremembi Uredbe (ES) št. 2419/2001 [10] v zvezi s pomočjo, izplačano za ovce in koze;

(21) "imetnik živali" pomeni vsako fizično ali pravno osebo, stalno ali začasno odgovorno za živali, tudi med prevozom ali na trgu;

(22) "ugotovljena površina" pomeni površino, ki izpolnjuje vse pogoje, določene v pravilih za odobritev pomoči; v primeru sheme enotnega plačila se lahko šteje, da je prijavljena površina ugotovljena le, če jo dejansko spremlja ustrezno število pravic do plačil;

(23) "ugotovljena žival" pomeni žival, ki izpolnjuje vse pogoje, določene v pravilih za odobritev pomoči;

(24) "obdobje premije" pomeni obdobje, na katero se nanašajo zahtevki za pomoč ne glede na čas predložitve zahtevka;

(25) "geografski informacijski sistem" (v nadaljnjem besedilu "GIS") pomeni računalniško vodene tehnike geografskega informacijskega sistema, navedene v členu 20 Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(26) "referenčna enota rabe oziroma poljina" pomeni geografsko omejeno površino, ki ohranja enotno identifikacijo, kakor je zavedena v GIS v identifikacijskem sistemu države članice iz člena 18 Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(27) "grafični material" pomeni zemljevide ali druge dokumente, ki se uporabljajo za sporočanje vsebine GIS med vlagatelji zahtevkov za pomoč in državami članicami;

(28) "nacionalni geodetski sistem" pomeni koordinatni referenčni sistem, ki omogoča standardizirano merjenje in enotno identificiranje enot rabe oziroma poljin po vsej zadevni državi članici; kadar se uporabljajo različni koordinatni sistemi, morajo biti združljivi v okviru vsake države članice;

(29) "plačilna agencija" pomeni organe in telesa iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1258/1999 [11];

(30) "navzkrižna skladnost" pomeni z zakonom predpisane zahteve za upravljanje in načela dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja v skladu s členoma 4 in 5 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

(31) "območja navzkrižne skladnosti" pomeni različna območja, za katera veljajo z zakonom predpisane zahteve za upravljanje v pomenu iz člena 4(1) Uredbe (ES) št 1782/2003 in načela dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja, predpisana v Prilogi IV k tej uredbi;

(32) "akt" pomeni vsako od posameznih direktiv in uredb iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1782/2003; vendar pa direktiva in uredbe iz točk 6, 7, 8 in 8 a Priloge III k Uredbi sestavljajo enoten akt;

(33) "standard" pomeni standarde, kakor so jih opredelile države članice v skladu s členom 5 in Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 1782/2003;

(34) "zahteva": kadar se ta izraz uporablja v smislu navzkrižne skladnosti, pomeni vsako posamezno z zakonom predpisano zahtevo za upravljanje, ki je posledica katerih koli členov, navedenih v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1782/2003 v okviru danega akta, ki pa se po vsebini razlikuje od katerih koli drugih zahtev istega akta;

(35) "neskladnost" pomeni vsako neskladnost z zahtevami in standardi; neskladnost z zahtevami, navedenimi iz člena 4 te uredbe, je prav tako neskladnost;

(36) "strokovna telesa" pomeni pristojne nacionalne organe, ki so v skladu s prvim pododstavkom člena 25(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 odgovorni za zagotavljanje skladnosti z zakonom predpisanimi zahtevami za upravljanje in načel dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja;

(37) "ugotovljena individualna referenčna količina" pomeni individualne referenčne količine, do katerih je kmet upravičen.

Člen 3

Vzdrževanje trajnih pašnikov na ravni države članice

1. Brez vpliva na izjeme, predvidene v tretjem pododstavku člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, države članice v skladu s prvim odstavkom Uredbe zagotovijo, da se ohranja razmerje trajnih pašnikov in skupnih kmetijskih površin, kakor je določeno v točki (a) člena 2 Uredbe (ES) št. 796/2004. Ta obveznost se uporablja na nacionalni ali regionalni ravni.

Kadar pa se ohranja absolutno število trajnih pašnikov, vzpostavljeno v skladu s točko (a) odstavka 4, se šteje, da je upoštevana obveznost iz prvega pododstavka člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

2. Za namene uporabe drugega pododstavka člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 države članice zagotovijo, da se razmerje iz odstavka 1 ne zmanjša na račun trajnih pašnikov za več kakor 10 % relativno glede na referenčno razmerje iz leta 2003.

3. Razmerje iz odstavka 1 se vzpostavlja vsako leto na podlagi površin, ki jih prijavijo kmetje za zadevno leto.

4. Referenčno razmerje za 2003 iz odstavka 2 se določi tako:

(a) trajni pašniki so trajni pašniki, ki so jih kmetje prijavili leta 2003, in trajni pašniki, prijavljeni leta 2005 v skladu s členom 14(1) te uredbe, ki leta 2003 niso bili prijavljeni za nobeno drugo rabo kakor za travinje, razen če lahko kmet dokaže, da tako zemljišče ni bilo trajni pašnik leta 2003.

Ne štejejo se površine, ki so leta 2005 prijavljene kot trajni pašniki in so bile leta 2003 upravičene do plačil na površino s poljščinami v skladu s členom 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1251/1999 z dne 17. maja 1999 o vzpostavitvi sistema podpor za proizvajalce nekaterih poljščin [12].

Ne štejejo se površine, ki so bile trajni pašniki leta 2003 in so bile pogozdene od leta 2003 ali pa še bodo pogozdene v skladu s tretjim pododstavkom člena 5(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

(b) skupna kmetijska zemljišča so skupna kmetijska zemljišča, ki jih kmetje prijavijo leta 2005.

Člen 4

Ohranjanje trajnih pašnikov na individualni ravni

1. Kadar se ugotovi, da se razmerje iz člena 3(1) te uredbe zmanjšuje, zadevna država članica na nacionalni ali regionalni ravni predvidi obveznost kmetov, ki zaprosijo za pomoč v skladu s katero koli shemo neposrednih plačil, navedenih v Prilogi I Uredbe (ES) št. 1782/2003, da trajnih pašnikov ne spremenijo brez predhodne odobritve.

2. Kadar se ugotovi, da se ne da zagotoviti obveznosti iz člena 3(2) te uredbe, zadevna država članica poleg ukrepov, ki naj se sprejmejo v skladu z odstavkom 1, predvidi na nacionalni ali regionalni ravni obveznost, da kmetje, ki zaprosijo za pomoč v skladu s katero koli shemo neposrednih plačil iz Priloge I Uredbe (ES) št. 1782/2003, ponovno spremenijo zemljišča v trajne pašnike, pri čemer gre za tiste kmete, ki razpolagajo z zemljišči, spremenjenimi iz trajnih pašnikov v zemljišča za drugo rabo.

Ta obveznost se v letu 2005 uporablja za zemljišča, spremenjena v zemljišča za drugo rabo od datuma, predvidenega za predložitev zahtevkov za pomoč na površino za leto 2003. Z letom 2006 se ta obveznost uporablja za zemljišča, ki so bila tako spremenjena od začetka dvanajstmesečnega obdobja pred zadnjim datumom, na katerega je bilo treba najpozneje v skladu s členom 11 predložiti enotne zahtevke v zadevni državi članici.

V takem primeru kmetje ponovno spremenijo delež te površine v trajne pašnike ali določijo tak obseg površin za trajne pašnike. Ta delež se izračuna na podlagi obsega površin, ki jih kmet tako spremeni, in obsega površin, ki so potrebne za ponovno vzpostavitev ravnotežja.

Kadar pa je bilo tako zemljišče predmet prenosa, potem ko je bilo spremenjeno v zemljišče za drugo rabo, se ta obveznost uporablja, če je prišlo do prenosa po začetku veljavnosti te uredbe.

Z odstopanjem od točke 2 člena 2 se zemljišča, ponovno spremenjena ali določena za trajne pašnike, od prvega dne ponovne spremembe ali določitve štejejo za "trajne pašnike".

3. Obveznost, naložena kmetom v odstavkih 1 in 2, ne velja, kadar so kmetje ustvarili trajne pašnike v okviru programov v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2078/92 z dne 30. junija 1992 o kmetijskih proizvodnih metodah, usklajenih z zahtevami o varstvu okolja in ohranjanju podeželja, [13]ter Uredbo Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter o spremembi in razveljavitvi nekaterih uredb [14] in Uredbe Sveta (ES) št. 1017/94 z dne 26. aprila 1994 o spremembi zemljišč za poljščine v ekstenzivno živinorejo na Portugalskem [15].

DEL II INTEGRIRANI ADMINISTRATIVNI IN KONTROLNI SISTEM

NASLOV I SPLOŠNO

Člen 5

Identifikacija kmetov

Brez vpliva na člen 22(3) Uredbe (ES) št. 1782/2003, enotni sistem za evidentiranje identitete vsakega kmeta, predviden s členom 18(l)(f) te uredbe, jamči enotno identifikacijo v zvezi z vsemi zahtevki za pomoč.

Člen 6

Identifikacija enot rabe oziroma poljin

1. Sistem identifikacije kmetijskih enot rabe oziroma poljin iz člena 20 Uredbe (ES) št. 1782/2003 deluje na ravni referenčnih enot rabe oziroma poljin, kot je katastrska parcela ali proizvodni blok, kar zagotavlja enotno identifikacijo vsake referenčne enote rabe oziroma poljine.

Države članice tudi zagotovijo, da se kmetijske enote rabe oziroma poljine zanesljivo opredelijo in zlasti zahtevajo, da so v enotnem zahtevku podrobnosti ali da je opremljen z listinami, ki jih določi pristojni organ in ki omogočajo, da se vsaka kmetijska enota rabe oziroma poljina lahko locira in izmeri. GIS deluje na podlagi nacionalnega geodetskega sistema.

2. Država članica zagotovi, da glede na to, da je vsaj 75 % referenčnih enot rabe oziroma poljin predmet zahtevkov za pomoč, vsaj 90 % ustrezne površine izpolnjuje pogoje glede na shemo enotnega plačila. Ocena se opravi letno z uporabo ustreznih statističnih metod.

3. Glede na plačilo na površino za lupinarje, predvideno v Poglavju 4 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, uvedejo države članice, za katere je nacionalna zajamčena površina, določena v členu 84(3) te uredbe, več kakor 1500 ha, dodatno raven informacij GIS s 1. januarjem 2006 v zvezi s številom dreves na enoto rabe, njihovo vrsto, lokacijo in izračun površine sadovnjaka.

Člen 7

Identifikacija in registracija pravic do plačil

1. Sistem za identifikacijo in registracijo pravic do plačil, predviden v členu 21 Uredbe (ES) št. 1782/2003, je elektronski register na ravni države članice in zagotavlja, zlasti v zvezi z navzkrižnimi pregledi, predvidenimi v členu 24 te uredbe, učinkovito sledljivost pravic do plačil, predvsem glede naslednjih sestavni delov:

(a) imetnik;

(b) vrednost;

(c) datum ustanovitve;

(d) datum zadnje aktivacije;

(e) poreklo, posebno glede določitve izvorne ali nacionalne rezerve, nakupa, zakupa, dedovanja;

(f) vrsta pravice, zlasti pravice do prahe, pravice, za katere veljajo posebni pogoji v skladu s členom 48 Uredbe (ES) št. 1782/2003, in pravice z odobritvijo v skladu s členom 60 te uredbe;

(g) kjer je to primerno, regionalne omejitve.

2. Države članice, v katerih je več kakor ena plačilna agencija, se lahko odločijo, da bo elektronski register deloval na ravni plačilne agencije. V takem primeru mora zadevna država članica zagotoviti, da so različni registri med seboj združljivi.

Člen 8

Splošna načela v zvezi z enotami rabe

1. Enota rabe oziroma poljina, ki vsebuje drevesa, šteje za enoto rabe za namene shem pomoči na površino, če se kmetijske dejavnosti iz člena 51 Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali, kjer je to primerno, predvidena proizvodnja, lahko izvedejo na podoben način kakor na enotah rabe brez dreves na istem območju.

2. Glede krmne površine:

(a) kadar je krmna površina skupna, jo pristojni organi teoretično razdelijo med posamezne kmete sorazmerno z njihovo uporabo ali pravico uporabe;

(b) za namene uporabe člena 131 Uredbe (ES) št. 1782/2003 mora biti vsaka krmna površina na voljo za rejo živali najmanj za obdobje sedmih mesecev z začetkom na datum, ki ga določi država članica in mora biti med 1. januarjem in 31. marcem;

(c) za namene uporabe člena 131 Uredbe (ES) št. 1782/2003 se krmna površina v državi članici, ki ni tista, v kateri ima kmet glavni kraj poslovanja, na zahtevo kmeta šteje, da je del kmetovega kmetijskega gospodarstva, če se nahaja v neposredni bližini kmetijskega gospodarstva in če se glavni del vseh kmetijskih zemljišč, ki jih uporablja ta kmet, nahaja v državi članici, v kateri ima kmet glavni kraj poslovanja.

Člen 9

Kontrolni sistem v zvezi z navzkrižno skladnostjo

Države članice vzpostavijo sistem, ki jamči učinkovito kontrolo spoštovanja navzkrižne skladnosti. V skladu s Poglavjem III Naslova III te uredbe ta sistem predvideva zlasti:

(a) kadar pristojni kontrolni organ ni plačilna agencija, prenos potrebnih informacij o kmetih, ki zaprosijo za neposredna plačila, s plačilne agencije na specializirana nadzorna telesa in/ali, kjer je primerno, prek usklajevalnega organa iz člena 23(3) Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(b) metode za izbiro kontrolnih vzorcev;

(c) podatke o vrsti in obsegu pregledov, ki jih je treba opraviti;

(d) poročila o kontroli, ki naj vsebujejo predvsem kakršno koli ugotovljeno neskladnost in oceno njene resnosti, obsega, stalnosti in ponavljanja;

(e) kadar pristojni kontrolni organ ni plačilna agencija, prenos poročil o kontroli iz specializiranih nadzornih teles na plačilno agencijo ali usklajevalno telo iz člena 23(3) Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali na oba;

(f) da plačilna agencija uporablja sistem znižanj in izključitev.

Države članice lahko poleg tega predvidijo postopek, po katerem kmet plačilni agenciji navede elemente, potrebne za opredelitev zahtev in standardov, ki se zanj uporabljajo.

Člen 10

Izplačevanje pomoči

1. Neposredna plačila, ki sodijo v obseg te uredbe, se ne smejo izvršiti pred končanjem pregledov v zvezi z merili o izpolnjevanju pogojev, ki jih mora izvesti država članica na podlagi te uredbe, ne da bi to posegalo v časovno obdobje, predvideno v členu 28(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, ali katera koli pravila, ki predvidevajo izplačilo predujmov v skladu z odstavkom 3 tega člena.

2. V zvezi s pregledi navzkrižne skladnosti, določenimi v Poglavju III Naslova III te uredbe, kadar se taki pregledi ne morejo zaključiti pred izplačilom, se neupravičena plačila povrnejo v skladu s členom 73 te uredbe.

NASLOV II ZAHTEVKI ZA POMOČ

POGLAVJE I ENOTNI ZAHTEVEK

Člen 11

Datum predložitve enotnega zahtevka

1. Kmet, ki zaprosi za pomoč v skladu s katero koli od shem za pomoč na površino, sme predložiti le en enotni zahtevek na leto.

Kmet, ki ne zaprosi za pomoč po shemah za pomoč na površino, ampak v skladu z drugo shemo pomoči, navedeno v Prilogi I Uredbe (ES) št. 1782/2003, predloži obrazec za enotni zahtevek, če razpolaga s kmetijskim zemljiščem, kakor je opredeljeno v točki (a) člena 2 Uredbe (ES) št.796/2004, v katerem navede ta zemljišča v skladu s členom 14. Države članice lahko oprostijo kmete te obveznosti, kadar so zadevne informacije na voljo pristojnim organom v okviru drugih administrativnih in kontrolnih sistemov, ki jamčijo združljivost z integriranim sistemom v skladu s členom 26 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

2. Enotni zahtevek se vloži do datuma, ki ga določijo države članice, vendar najpozneje do 15. maja. Finska in Švedska lahko določita poznejši datum, ki pa ne sme biti po 15. juniju.

V skladu s postopkom iz člena 144(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003 se lahko dovoli odložitev datumov iz prvega pododstavka tega odstavka za nekatera območja, kjer so zaradi izjemnih podnebnih razmer običajni datumi neprimerni.

Pri določitvi tega datuma države članice upoštevajo obdobje, ki je potrebno, da so vsi ustrezni podatki na voljo za pravilno upravno in finančno upravljanje pomoči, in zagotovijo, da se lahko določi učinkovit nadzor, zlasti glede datuma, ki ga je treba določiti v skladu s členom 44(3) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

3. Kadar je za istega kmeta za upravljanje shem pomoči, pri katerih je treba vložiti enotni zahtevek, odgovorna več kakor ena plačilna agencija, zadevna država članica ustrezno ukrepa za zagotovitev, da so informacije, zahtevane v tem členu, na voljo vsem udeleženim plačilnim agencijam.

Člen 12

Vsebina enotnega zahtevka

1. Enotni zahtevek vsebuje vse potrebne informacije za ugotovitev upravičenosti do pomoči in zlasti:

(a) identiteto kmeta;

(b) zadevno(-e) shemo(-e) pomoči;

(c) opredelitev pravic do plačil v skladu sistemom za identifikacijo in registracijo, predvideno v členu 7, za namene sheme enotnega plačila, razdeljenega na pravice do prahe in druge pravice;

(d) podrobnosti, ki omogočajo identifikacijo vseh enot rabe oziroma poljin na kmetijskem gospodarstvu, njihovo površino, izraženo v hektarih na dve decimalni mesti, njihovo lokacijo in, kadar je primerno, njihovo uporabo ter ali je enota rabe oziroma poljina namakana;

(e) izjavo kmeta, da je seznanjen s pogoji, ki zadevajo zadevne sheme pomoči.

2. Za namene identifikacije pravic do plačil iz odstavka 1(c) je na vnaprej natisnjenih obrazcih, ki jih dobi kmet v skladu s členom 22(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, navedena identifikacija pravic do plačil v skladu s sistemom identifikacije in registracije, predvidenim v členu 7, razdeljenim na pravice do prahe in druge pravice.

Pri predložitvi obrazca za zahtevek kmet popravi vnaprej natisnjeni obrazec, če je prišlo do kakršnih koli sprememb, zlasti prenosov pravic do plačil v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Kmet posebej prijavi površino, primerno za pravico do prahe, in površino, primerno za druge pravice. V skladu s členom 54(6) Uredbe (ES) št. 1782/2003 kmet zahteva svoje pravice do prahe pred drugimi pravicami. Zato mora kmet prijaviti površino za praho glede na njegovo število pravic do prahe, če razpolaga z zadostnim obsegom upravičene površine. Če je obseg upravičene površine manjši od pravic do prahe, sme kmet zahtevati število pravic do prahe, ki ustreza obsegu površine, s katero razpolaga.

3. Za namene identifikacije vseh enot rabe oziroma poljin na kmetijskem gospodarstvu iz odstavka 1(d) je na vnaprej natisnjenih obrazcih, ki jih dobi kmet v skladu s členom 22(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003, navedena največja upravičena površina na referenčno enoto rabe za namene sheme enotnega plačila. Grafični material, ki ga dobi kmet v skladu z isto določbo, mora prikazovati meje referenčnih enot rabe oziroma poljin in njihovo enotno identifikacijsko oznako, kmet pa navede lokacijo vsake enote rabe oziroma poljine. Kadar se predloži obrazec za zahtevek, mora kmet tudi popraviti vnaprej natisnjeni obrazec, če je prišlo do kakršnih koli sprememb.

Člen 13

Posebne zahteve v zvezi z enotnim zahtevkom

1. Kadar zahtevek za pomoč na površino za poljščine v skladu s Poglavjem 10 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 vsebuje prijavo proizvodnje lanu in konoplje, ki se gojita za vlakna, na podlagi člena 106 te uredbe, se predložijo uradne etikete, ki se uporabljajo na embalaži semena v skladu z Direktivo Sveta 2002/57/ES [16], in zlasti členom 12 Direktive ali, za lan, gojen za vlakna, katere koli druge listine, ki jih zadevna država članica prizna za enakovredne, vključno s certificiranjem, predvidenim v členu 19 te direktive.

Kadar se sejanje opravlja po zadnjem roku za predložitev enotnega zahtevka, se te etikete ali listine predložijo najpozneje do 30. junija.

Kadar je treba etikete za seme konoplje, gojene za vlakna, predložiti tudi drugim nacionalnim organom, lahko države članice predvidijo, da se te etikete vrnejo kmetu potem, ko so bile predložene.

Za konopljo, gojeno za vlakna, se zagotovijo vse informacije, potrebne za identifikacijo enot rabe oziroma poljin, posejanih s konopljo, za vsako sorto posejane konoplje.

V tem primeru in v primeru, če kmet namerava proizvajati konopljo v skladu s členom 52 Uredbe (ES) št. 1782/2003, vsebuje enotni zahtevek naslednje:

(a) izvod pogodbe ali zaveze iz členov 52 in 106 te uredbe, razen če država članica določi, da se sme ta izvod predložiti pozneje, vendar najpozneje 15. septembra;

(b) v primeru iz člena 52 te uredbe navedbo količin uporabljenega semena (kg na hektar);

(c) uradne etike na embalaži semena v skladu z Direktivo Sveta 2002/57/ES, in zlasti člena 12 Direktive; kadar pa se sejanje opravi po zadnjem roku za predložitev enotnega zahtevka, je treba etikete predložiti najpozneje do 30. junija; kadar je treba etikete predložiti tudi drugim nacionalnim organom, lahko države članice predvidijo, da se te etikete vrnejo kmetu potem, ko so bile predložene v skladu s to točko.

2. Pri zemljišču v prahi, uporabljenem v skladu s členom 55(b) Uredbe (ES) št 1782/2003 ali prvo alineo člena 107(3) te uredbe, vsebuje enotni zahtevek potrebna dokazila, zahtevana v skladu z veljavnimi sektorskimi predpisi.

3. Pri zahtevku za pomoč za premijo za trdo pšenico posebne kakovosti, predvideno v Poglavju I Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, in za dodatek trdi pšenici ter posebno pomoč, predvideno v členu 105 te uredbe, vsebuje enotni zahtevek dokazilo v skladu s pravili, ki jih določi država članica, da je bila uporabljena najmanjša količina potrjenega semena za trdo pšenico.

4. Pri zahtevku za posebno plačilo za riž, predvideno v Poglavju 3 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, vsebuje enotni zahtevek specifikacijo za posejano sorto riža in identifikacijo ustreznih enot rabe oziroma poljin.

5. Pri zahtevku za plačilo na površino za lupinarje, predvideno v Poglavju 4 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, vsebuje enotni zahtevek število dreves, njihovo lokacijo in vrsto.

6. Pri zahtevku za energetske rastline, predvidenem v Poglavju 5 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, vsebuje enotni zahtevek kopijo pogodbe, ki jo je vlagatelj sklenil s prvim predelovalcem na podlagi člena 35 Uredbe (ES) št. 2237/2003.

7. Pri zahtevku za pomoč za škrobni krompir, predvidenem v Poglavju 6 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, vsebuje enotni zahtevek kopijo pogodbe o pridelavi; države članice pa lahko določijo, da se ta kopija lahko predloži pozneje, vendar najpozneje 30. junija.

8. Pri zahtevku za pomoč za seme, predvidenem v Poglavju 9 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, vsebuje enotni zahtevek naslednje:

(a) kopijo pogodbe o pridelavi ali kopijo izjave o pridelavi; države članice pa lahko določijo, da se ta kopija lahko predloži pozneje, vendar najpozneje 15. septembra;

(b) navedbo vrste semena, posejanega na vsaki enoti rabe oziroma poljini;

(c) navedbo količine proizvedenega certificiranega semena, izražene v centih na eno decimalno mesto; države članice pa lahko določijo, da se te informacije lahko predložijo pozneje, vendar najpozneje 15. junija v letu po spravilu.

(d) kopijo spremnih dokumentov, ki pokaže, da so bile količine tega semena uradno certificirane; države članice pa lahko določijo, da se te informacije lahko predložijo pozneje, vendar najpozneje 31. maja v letu po spravilu.

Člen 14

Splošna pravila za enotni zahtevek in izjave v zvezi s posebno rabo zemljišč

1. Raba zemljišč iz členov 5(2) in 51 Uredbe (ES) št. 1782/2003 in tistih iz Priloge V k tej uredbi, kakor tudi zemljišč, uporabljenih za proizvodnjo lanu, gojenega za vlakna, kadar ta zemljišča ni treba prijaviti v skladu s členom 13 te uredbe, se prijavi v posebni rubriki v enotnem zahtevku.

Raba zemljišč, ki niso namenjena shemam pomoči, predvidenim v naslovih III in IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, in niso navedena v Prilogi V k tej uredbi, se prijavi pod eno ali več rubrikami "druge rabe".

Države članice lahko določijo, da se prvi in drugi pododstavek ne uporabljata, kadar so zadevne informacije na voljo pristojnimi organom v okviru drugih administrativnih in kontrolnih sistemov, ki jamčijo združljivost z integriranim sistemom v skladu s členom 26 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

2. V prvem letu uporabe sheme enotnega plačila lahko države članice odstopajo od določb členov 12 in 13, če pravice do plačil še niso dokončno določene najpozneje na datum, ki je določen za predložitev enotnega zahtevka.

3. Države članice lahko sklenejo, da so vsi zahtevki za pomoč pod Naslovom IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 zajeti v enotnem zahtevku. V takem primeru se poglavji II in III tega Naslova uporabljata smiselno glede na posebne zahteve, določene za zahtevek za pomoč v skladu s temi shemami.

4. Vsaka država članica določi najmanjšo velikost enote rabe oziroma poljine, glede katere je lahko vložen zahtevek. Vendar najmanjša velikost ne sme presegati 0,3 ha.

Člen 15

Spremembe enotnih zahtevkov

1. Po izteku roka za predložitev enotnega zahtevka se lahko posamezne enote rabe oziroma poljine, ki so jim po potrebi priložene ustrezne pravice do plačil, ki še niso prijavljene v enotnem zahtevku za namene katere koli od shem pomoči na površino, dodajo v enotni zahtevek, če se spoštujejo zahteve v skladu z ustreznimi shemami pomoči.

Spremembe rabe ali sheme pomoči v zvezi s posamično enoto rabe, ki je že prijavljena v enotnem zahtevku, se lahko opravijo pod enakimi pogoji.

Kadar so spremembe iz prvega in drugega pododstavka pomembne za spremne dokumente ali pogodbe, ki jih je treba predložiti, je treba dovoliti tudi s tem povezane spremembe takih dokumentov ali pogodb.

2. Brez vpliva na datume, določene za Finsko ali Švedsko, za predložitev enotnega zahtevka v skladu s prvim pododstavkom člena 11(2), je treba spremembe v skladu z odstavkom 1 tega člena pisno priglasiti pristojnemu organu do 31. maja, za Finsko in Švedsko pa najpozneje do 15. junija zadevnega koledarskega leta.

3. Kadar je pristojni organ že obvestil kmeta glede nepravilnosti v enotnem zahtevku ali je kmeta obvestil o svoji nameri, da izvede pregled na kraju samem in kadar se pri tem pregledu na kraju samem odkrijejo nepravilnosti, se spremembe v skladu z odstavkom 1 ne odobrijo za tiste enote rabe oziroma poljine, ki jih te nepravilnosti zadevajo.

POGLAVJE II ZAHTEVKI ZA DODELITEV POMOČI ZA ŽIVALI

Člen 16

Zahteve v zvezi z zahtevki za dodelitev pomoči za živali

1. Zahtevek za dodelitev pomoči za živali vsebuje vse potrebne informacije za ugotovitev upravičenosti do pomoči in zlasti:

(a) identiteto kmeta;

(b) sklic na enotni zahtevek, če je že bil predložen;

(c) število živali vsake vrste, za katero se predloži zahtevek za pomoč, in identifikacijska oznaka za govedo;

(d) kjer je to primerno, obvezo kmeta, da ima živali iz točke (c) na svojem kmetijskem gospodarstvu v obdobju obvezne reje in informacijo o lokaciji ali lokacijah, kjer se živali nahajajo, vključno z zadevnim obdobjem ali obdobji;

(e) kjer je to primerno, posamične omejitve ali posamične zgornje meje za zadevne živali;

(f) kjer je to primerno, posamično referenčno količino mleka, ki je kmetu na voljo 31. marca, ali če se zadevna država članica odloči za odstopanje, predvideno v členu 44a Uredbe (ES) št. 2342/1999, 1. aprila zadevnega koledarskega leta; kadar ta količina ni znana na dan vložitve zahtevka, jo je treba čim prej uradno sporočiti pristojnemu organu;

(g) izjavo kmeta, da je seznanjen s pogoji za zadevno pomoč.

Če je žival premaknjena na drugo lokacijo v obdobju obvezne reje, kmet o tem vnaprej pisno obvesti pristojni organ.

2. Države članice vsakemu imetniku živali jamčijo pravico, da od pristojnega organa v ustreznem času in brez nepotrebnega odlašanja ter brez omejitev pridobi informacije o podatkih v računalniški zbirki podatkov za govedo, ki se nanašajo nanj in na njegove živali. Pri predložitvi zahtevka za pomoč kmet izjavi, da so podatki pravilni in popolni ali pa nepravilne podatke popravi ali manjkajoče doda.

3. Države članice se lahko odločijo, da nekaterih informacij iz odstavka 1 ni treba vključiti v zahtevek za pomoč, kadar so že bile sporočene pristojnim organom.

Države članice lahko zlasti uvedejo postopke, po katerih se lahko podatki iz računalniških zbirk podatkov za govedo uporabljajo za namene zahtevkov za pomoč, če računalniška zbirka podatkov za govedo omogoča raven zanesljivosti in vzpostavljenosti, ki je potrebna za pravilno upravljanje zadevnih shem pomoči. Taki postopki lahko predstavljajo sistem, po katerem lahko kmet zaprosi za pomoč glede vseh živali, ki na datum, ki ga določi država članica, izpolnjujejo pogoje za pomoč na podlagi podatkov v računalniških zbirkah podatkov za govedo. V tem primeru države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zajamčijo:

(a) da je v skladu z določbami, ki veljajo za zadevne sheme pomoči, kmet seznanjen z jasno določenimi datumi začetka in konca ustreznega obdobja obvezne reje;

(b) da kmet ve, da se bodo vse živali, za katere je ugotovljeno, da niso pravilno identificirane ali registrirane v sistemu za identifikacijo in registracijo govedi, štele za živali, pri katerih so bile ugotovljene nepravilnosti iz člena 59.

Glede premij za krave dojilje v skladu s členom 125 Uredbe (ES) št. 1782/2003 se nepravilnosti, ugotovljene v zvezi s sistemom za identifikacijo in registracijo govedi, dodelijo sorazmerno med število živali, potrebnih za prejem premije, in število živali, potrebnih za zagotovitev mleka ali mlečnih izdelkov na podlagi člena 125(2)(b) te uredbe. Take nepravilnosti pa so najprej dodeljene številu živali, ki ni potrebno v okviru posamičnih omejitev ali zgornjih mej iz člena 125(2)(b) in člena 126.

4. Države članice lahko določijo, da se nekatere informacije iz odstavka 1 lahko pošljejo ali morajo poslati prek organa ali organov, ki jih same odobrijo. Za poslane podatke ostaja odgovoren kmet.

POGLAVJE III ZAHTEVEK ZA POMOČ ZA MLEČNO PREMIJO IN DODATNA PLAČILA

Člen 17

Zahteve za zahtevke za pomoč za mlečno premijo in dodatna plačila

Vsak proizvajalec mleka, ki zaprosi za mlečno premijo in dodatna plačila, predvidena v Poglavju 7 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, predloži zahtevek za pomoč, ki vsebuje vse potrebne informacije za določitev upravičenosti do pomoči, in zlasti:

(a) identiteto kmeta;

(b) izjavo kmeta, da je seznanjen s pogoji za zadevno pomoč.

Zahtevek za pomoč se vloži do datuma, ki ga določijo države članice, vendar najpozneje do 15. maja, za Finsko in Švedsko pa do 15. junija.

POGLAVJE IV SKUPNE DOLOČBE

Člen 18

Poenostavitev postopkov

1. Brez vpliva na posebne določbe te uredbe in Uredbe (ES) št. 1782/2003 lahko države članice dovolijo ali zahtevajo, da se vsako obveščanje v skladu s to uredbo med kmetom in organi ter obratno opravlja elektronsko. V tem primeru je treba sprejeti primerne ukrepe, da se predvsem zagotovi:

(a) da je kmet nedvoumno identificiran;

(b) da kmet izpolnjuje vse zahteve v skladu z zadevno shemo pomoči;

(c) da so poslani podatki zanesljivi zaradi pravilnega upravljanja zadevne sheme pomoči; kadar se uporabljajo podatki iz računalniške zbirke podatkov za govedo, ta zbirka podatkov ponuja raven zanesljivosti in vzpostavljenosti, ki je potrebna za pravilno upravljanje zadevnih shem pomoči;

(d) kadar se spremnih dokumentov ne da poslati elektronsko, take dokumente prejmejo pristojni organi v enakih rokih kakor pri pošiljanju z neelektronskimi sredstvi;

(e) da ni diskriminacije med kmeti, ki uporabljajo neelektronska sredstva za pošiljanje, in tistimi, ki si izberejo elektronski način pošiljanja.

2. V zvezi s predložitvijo zahtevkov za pomoč smejo države članice pod pogoji, določenimi v odstavku 1(a) do (e), predvideti poenostavljene postopke, kadar so podatki že na voljo organom, zlasti kadar se stanje ni spremenilo od zadnje vložitve zahtevka za pomoč v skladu z zadevno shemo pomoči.

Člen 19

Popravki očitnih napak

Brez vpliva na člene 11 do 18 se lahko zahtevek za dodelitev pomoči prilagodi kadarkoli po njegovi predložitvi, kadar gre za očitne napake, ki jih prizna pristojni organ.

Člen 20

Odstopanje od končnega datuma za predložitev zahtevkov za pomoč, spremnih dokumentov, pogodb in izjav

Z odstopanjem od člena 5(1) Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 [17] se šteje, da se najpoznejši datum za predložitev zahtevka za pomoč ali katerih koli spremnih dokumentov, pogodb ali izjav v skladu s tem Naslovom, kadar pade na državni praznik, soboto ali nedeljo, prenese na prvi naslednji delovni dan.

Člen 21

Pozna predložitev

1. Razen v primerih višje sile in izjemnih okoliščinah, navedenih v členu 72, ima predložitev zahtevka za pomoč na podlagi te uredbe po ustreznem roku za posledico 1 % znižanje zneskov na delovni dan, do katerih bi bil kmet upravičen, če bi predložil zahtevek v roku.

Brez vpliva na katere koli posebne ukrepe, ki jih sprejmejo države članice glede na potrebo po pravočasni predložitvi spremnih dokumentov zaradi načrtovanja in izvajanja učinkovitega nadzora, se prvi pododstavek uporablja tudi za dokumente, pogodbe ali izjave, ki se predložijo pristojnemu organu v skladu s členoma 12 in 13, kadar so taki dokumenti, pogodbe ali izjave bistveni za upravičenost do zadevne pomoči. V tem primeru se znižanje uporablja za znesek, ki se izplača za zadevno pomoč.

Če je zamuda daljša od 25 koledarskih dni, se šteje, da je zahtevek nesprejemljiv.

2. Predložitev spremembe enotnega zahtevka po najpoznejšemu datumu, kakor je predviden v členu 15(2), ima za posledico 1 % znižanje zneskov na delovni dan, ki se nanašajo na dejansko uporabo zadevnih enot rabe ali poljin.

Spremembe enotnega zahtevka se sprejmejo do zadnjega datuma za pozno predložitev enotnega zahtevka, kakor je navedeno v tretjem pododstavku odstavka 1. Kadar pa je ta datum zgodnejši ali enak zadnjemu datumu, predvidenemu v členu 15(2), se šteje, da so spremembe k enotnemu zahtevku nesprejemljive po datumu, predvidenem v členu 14(2).

3. Kadar je glede krmnih površin enotni zahtevek predložen pozno, je posledično znižanje dodano kateremu koli drugemu znižanju, ki se uporablja za pozne predložitve zahtevkov za pomoč iz členov 131 in 132 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Člen 22

Umik zahtevkov za pomoč

1. Zahtevek za dodelitev pomoči se lahko kadarkoli popolnoma ali delno pisno umakne.

Kadar država članica uporabi možnosti, predvidene v drugem pododstavku člena 16(3), lahko določi, da lahko uradna obvestila v računalniški zbirki podatkov za govedo o živali, ki je zapustila kmetijsko gospodarstvo, nadomestijo pisni umik.

Kadar pa je pristojni organ že obvestil kmeta o nepravilnostih v zahtevku za pomoč ali kadar je pristojni organ obvestil kmeta o svoji nameri, da izvede pregled na kraju samem in kadar se pri tem pregledu na kraju samem ugotovijo nepravilnosti, umik ni dovoljen v zvezi z deli zahtevka za pomoč, na katerega se nepravilnosti nanašajo.

2. Umiki v skladu z odstavkom 1 postavijo vlagatelja zahtevka v položaj, v katerem je bil, preden je predložil zahtevek za pomoč ali del tega zahtevka za pomoč.

NASLOV III PREVERJANJA

POGLAVJE I SKUPNA PRAVILA

Člen 23

Splošne določbe

1. Administrativni pregledi in pregledi na kraju samem, predvideni v tej uredbi, se opravijo tako, da zagotovijo učinkovito preverjanje skladnosti s pogoji, pod katerimi se pomoči dodelijo, ter zahtev in standardov za navzkrižno skladnost.

2. Zahtevki za pomoč se zavrnejo, če kmet ali njegov zastopnik prepreči opravo pregleda na kraju samem.

POGLAVJE II PREVERJANJA V ZVEZI Z MERILI O IZPOLNJEVANJU POGOJEV

Oddelek I Administrativni pregledi

Člen 24

Navzkrižne kontrole

1. Administrativni pregledi iz člena 23 Uredbe (ES) št. 1782/2003 omogočajo, da se ugotovijo nepravilnosti, zlasti avtomatizirano odkrivanje nepravilnosti z uporabo računalniških sredstev, vključno z navzkrižnimi kontrolami:

(a) prijavljenih pravic do plačil oziroma prijavljenih enot rabe oziroma poljin, da bi se izognili neupravičenim večkratnim odobritvam iste pomoči v istem koledarskem ali tržnem letu in preprečili neupravičeno kumulacijo pomoči, dodeljene v skladu s shemami pomoči na površino iz prilog I in V k Uredbi (ES) št. 1782/2003;

(b) pravic do plačil zaradi preverjanja njihovega obstoja in upravičenosti do pomoči;

(c) med enotami rabe, kakor so prijavljene v enotnem zahtevku in referenčnimi enotami rabe, ki jih vsebuje identifikacijski sistem za enote rabe oziroma poljine, za preverjanje upravičenosti do pomoči takih površin;

(d) med pravicami do plačil in ugotovljenimi zemljišči, da bi preverili, ali je pravicam priloženo enako število upravičenih hektarov, kakor je opredeljeno v členu 44(2) oziroma členu 54(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(e) da bi s pomočjo računalniške podatkovne zbirke za govedo preverili upravičenost do pomoči in se izognili neupravičenim večkratnim odobritvam iste pomoči v zvezi z istim koledarskim letom;

(f) kadar je treba priložiti spremne dokumente, pogodbe ali izjave o pridelavi in, kadar je to primerno, med enotami rabe, kakor so prijavljene v enotnem zahtevku in v spremnih dokumentih, pogodbah ali izjavah o pridelavi, da bi preverili upravičenost zemljišča do pomoči;

(g) med enotami rabe, kakor so prijavljene v enotnem zahtevku, in parcelami, ki jih je treba uradno pregledati, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo zahteve direktiv, navedenih v členu 1(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 1674/72 z dne 2. avgusta 1972 o določitvi splošnih pravil za podeljevanje in financiranje pomoči za seme [18].

2. Navedbam nepravilnosti, ki jih ugotovijo navzkrižne kontrole, sledi ustrezni upravni postopek, in, kadar je to primerno, pregled na kraju samem.

Oddelek II Pregledi na kraju samem

Pododdelek I Skupne določbe

Člen 25

Splošna načela

1. Pregledi na kraju samem so nenajavljeni. Pod pogojem, da namen pregleda ni ogrožen, se lahko vnaprej obvesti o pregledu, vendar je treba strogo upoštevati najmanjše potrebno obdobje. Táko obvestilo ne sme preseči 48 ur razen v pravilno utemeljenih primerih.

2. Kadar je primerno, se pregledi na kraju samem, predvideni s to uredbo, in drugi pregledi, predvideni v pravilih Skupnosti, izvajajo hkrati.

Člen 26

Stopnja kontrole

1. Skupno število pregledov na kraju samem, izvedenih vsako leto, zajema vsaj 5 % vseh kmetov, ki predložijo enotni zahtevek.

V skladu s tretjim pododstavkom države članice v naslednjih primerih vzamejo dodatne kontrolne vzorce pri vsaj:

(a) 5 % vseh kmetov, ki zaprosijo za pomoč za škrobni krompir, predvideno v Poglavju 6 Naslova IV Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003;

(b) 5 % za vrsto semena, za katero se zahteva pomoč v skladu s členom 99 Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(c) 50 % vseh kmetov, ki zaprosijo za pomoč za lupinarje, predvideno v Poglavju 4 Naslova IV Uredbe (ES) št 1782/2003, če država članica uporabi možnost, da v skladu s členom 6(3) te uredbe ne uvede dodatnega obsega informacij GIS.

V zvezi z vsemi drugimi državami članicami za leto 2005, 5 % vseh kmetov, ki zaprosijo za pomoč za lupinarje, predvideno v Poglavju 4 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, razen če je bil dodatni obseg informacij GIS že uveden.

Kadar kontrolni vzorec, ki je bil vzet v skladu s prvim pododstavkom, že vsebuje vlagatelje zahtevkov za pomoči iz točk (a) do (c) drugega pododstavka, se lahko ti vlagatelji prištejejo zahtevanim stopnjam kontrole.

2. Skupno število pregledov na kraju samem, izvedenih vsako leto, zajema vsaj:

(a) najmanjšo stopnjo kontrole 30 % ali 20 % zemljišč, prijavljenih za proizvodnjo konoplje, kakor je navedeno v členu 52 Uredbe (ES) št. 1782/2003.

Kadar je država članica že sprejela sistem predhodne odobritve za tako proizvodnjo in je že uradno obvestila Komisijo o podrobnih pravilih in pogojih, povezanih s tem sistemom pred začetkom veljavnosti te uredbe, se vse spremembe k tem podrobnim pravilom ali pogojem brez nepotrebnega odlašanja uradno sporočijo Komisiji.

(b) 5 % vseh kmetov, ki zaprosijo za pomoč v skladu s shemami pomoči za govedo. Kadar pa računalniška podatkovna zbirka za govedo ne omogoča ravni zanesljivosti in vzpostavljenosti, ki je potrebna za pravilno upravljanje zadevnih shem pomoči, se odstotek poveča na 10 %. Ti pregledi na kraju samem zajemajo tudi vsaj 5 % vseh živali na shemo pomoči, za katere je pomoč zaprošena;

(c) 10 % vseh kmetov, ki zaprosijo za pomoč v skladu s shemami pomoči za ovce/koze, ne glede na to, ali so zahtevki za pomoč vloženi kot del enotnega zahtevka ali neodvisno;

(d) 2 % vseh proizvajalcev mleka, ki zaprosijo za mlečno premijo in/ali dodatna plačila.

3. Če se s pregledi na kraju samem ugotovijo pomembne nepravilnosti v okviru zadevne sheme pomoči ali v regiji ali delu regije, pristojni organ ustrezno poveča število pregledov na kraju samem med tekočim letom in ustrezno poveča delež kmetov, pri katerih je treba opraviti pregled na kraju samem v naslednjem letu.

4. Kadar je določeno, da se posamični elementi pregleda na kraju samem lahko opravljajo na podlagi vzorca, ta vzorec jamči zanesljivo in reprezentativno raven kontrole. Države članice določijo merila za izbor vzorca. Če se pri pregledih tega vzorca odkrijejo nepravilnosti, se obseg vzorca ustrezno razširi.

Člen 27

Izbira kontrolnega vzorca

1. Kmete za pregled na kraju samem izbere pristojni organ na podlagi analize tveganja in elementa reprezentativnosti predloženih zahtevkov za pomoč. Uspešnost parametrov analize tveganja, uporabljenih v prejšnjih letih, se oceni letno.

Za zagotovitev elementa reprezentativnosti države članice naključno izberejo med 20 % in 25 % najmanjšega števila kmetov, pri katerih se opravljajo pregledi na kraju samem, kakor predvideva člen 26(1) in (2).

2. Pri analizi tveganja se upoštevajo:

(a) višina zadevne pomoči;

(b) število enot rabe oziroma poljin in površina ali število živali, za katere se zahteva pomoč;

(b) spremembe od prejšnjega leta;

(d) ugotovitve pregledov v prejšnjih letih;

(e) primeri neskladnosti z Uredbo (ES) št. 1760/2001 in Uredbo (ES) št. 21/2000;

(f) tisti kmetje, ki so bodisi nad zgornjo mejo bodisi pod njo ali pod omejitvami, ki so pomembne za odobritev pomoči;

(g) nadomestitve živali na podlagi člena 58 te uredbe;

(h) skladnost s členom 49(2) Uredbe (ES) št. 1782/2003;

(i) količina krompirja, namenjenega proizvodnji krompirjevega škroba glede na površino, prijavljeno v pogodbi o pridelavi iz člena 13(7);

(j) pri zahtevku za pomoč za seme, predvidenem v Poglavju 9 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, količina certificiranega semena glede na prijavljeno površino;

(k) drugi dejavniki, ki jih opredelijo države članice.

3. Pristojni organ evidentira razloge za izbiro vsakega kmeta za pregled na kraju samem. Inšpektor, ki izvede pregled na kraju samem, je ustrezno obveščen pred začetkom pregleda na kraju samem.

Člen 28

Poročilo o kontroli

1. Za vsak pregled na kraju samem v skladu s tem oddelkom se pripravi poročilo o kontroli, ki omogoča pregled podrobnosti izvedenih pregledov. Poročilo še zlasti navaja:

(a) sheme pomoči in preverjene zahtevke;

(b) navzoče osebe;

(c) pregledane enote rabe oziroma poljine, izmerjene enote rabe oziroma poljine, rezultate merjenj za izmerjene enote rabe oziroma poljine in uporabljene metode merjenja;

(d) število in vrsto živali in, kadar je primerno, številke ušesnih znamk, vpise v register in računalniško zbirko za govedo ter vse preverjene spremne dokumente, rezultate preverjanja in, kadar je primerno, posebna opažanja glede posamičnih živali in/ali njihovo identifikacijsko oznako;

(e) ali je bil kmet uradno obveščen o obisku in če je bil, koliko časa vnaprej;

(f) navedbe katerih koli specifičnih kontrolnih ukrepov, ki se izvajajo v okviru posamičnih shem pomoči;

(g) navedbo katerih koli nadaljnjih kontrolnih ukrepov, ki so bili izvedeni.

2. Kmet ima možnost, da poročilo podpiše, da potrdi svojo navzočnost pri pregledu in doda svoja opažanja. Kadar so bile ugotovljene nepravilnosti, kmet prejme kopijo poročila o kontroli.

Kadar se izvaja pregled na kraju samem z uporabo daljinskega zaznavanja v skladu s členom 32, se države članice lahko odločijo, da kmetu ali njegovemu zastopniku ne dajo priložnosti, da podpiše poročilo o kontroli, če pri pregledu z daljinskim zaznavanjem niso ugotovljene nobene nepravilnosti. Če je posledica takih pregledov ugotovitev nepravilnosti, se da možnost podpisa poročila, preden pristojni organ sprejme sklepe na podlagi ugotovitev glede katerih koli posledičnih znižanj ali izključitev.

Pododdelek II Pregledi na kraju samem za enotne zahtevke v zvezi s shemami plačil na površino

Člen 29

Sestavni deli pregledov na kraju samem

Pregledi na kraju samem zajemajo vse enote rabe oziroma poljine, za katere se zahteva pomoč v skladu s shemami pomoči, navedenimi v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1782/2003, razen tistih iz zahtevkov za pomoč za seme v skladu s členom 99 te uredbe. Dejanski terenski pregled kot del pregleda na kraju samem pa se lahko omeji na vzorec vsaj polovice enot rabe oziroma poljin, za katere so bili predloženi zahtevki.

Člen 30

Določitev površin

1. Površine za enote rabe oziroma poljine se določijo s kakršnimi koli primernimi sredstvi, ki jih določi pristojni organ, in te zagotavljajo meritve z natančnostjo, vsaj enakovredno natančnosti, potrebni za uradne meritve v skladu z nacionalnimi predpisi. Pristojni organ lahko določi odstopanje pri meritvah, ki ne presegajo bodisi 5 % površine enote rabe oziroma poljine bodisi varovalnega pasu 1,5 m, ki se uporablja za obseg enote rabe oziroma poljine. Največje odstopanje glede vsake enote rabe oziroma poljine pa ne sme preseči absolutnega števila 1,0 ha.

2. Skupna površina enote rabe oziroma poljine se lahko upošteva pod pogojem, da je v celoti uporabljena v skladu z običajnimi standardi zadevne države članice ali regije. V drugih primerih se upošteva dejansko uporabljena površina.

Glede regij, v katerih so nekatere značilnosti, zlasti žive meje, jarki in zidovi, tradicionalno del dobre kmetijske prakse pri posevkih ali glede rabe, se lahko države članice odločijo, da se taka površina šteje za del površine, ki je polno v rabi, pod pogojem, da ne preseže skupne širine, ki jo določijo države članice. Ta širina mora ustrezati tradicionalni širini v zadevni regiji in ne sme biti večja od 2 metrov.

Države članice lahko po predhodnem uradnem obvestilu Komisiji dovolijo širino, ki je večja od 2 metrov, če so bile za določanje donosa v zadevnih regijah upoštevane površine s poljščinami.

3. Poleg navedenega v odstavku 2 tvorijo pri enotah rabe oziroma poljinah, ki so prijavljene za sheme enotnega plačila, vse značilnosti, navedene v aktih iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1782/2003, ali ki so del načel dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja, kakor je navedeno v členu 5 in Prilogi IV te uredbe, del celotne površine enote rabe oziroma poljine.

4. Upravičenost enot rabe oziroma poljin se ustrezno preveri. V ta namen se po potrebi zahteva dodatno dokazilo.

Člen 31

Sestavni deli pregledov na kraju samem v zvezi z zahtevki za pomoč za seme

Pregledi na kraju samem v zvezi z zahtevki za pomoč za seme v skladu s členom 99 Uredbe (ES) št. 1782/2003 zajemajo zlasti:

(a) preglede na ravni kmeta, ki zaprosi za pomoč:

(i) vse enote rabe oziroma poljine, da se preveri vrsta ali sortna skupina semena, posejanega na vsaki prijavljeni enoti rabe oziroma poljini;

(ii) dokumentov, da se preveri vsaj prvi namembni kraj semena, za katerega je bila zahtevana pomoč;

(iii) vse preglede, ki jih države članice štejejo za potrebne za zagotovitev, da se pomoč ne plača za necertificirano seme ali seme iz tretjih držav;

(b) če je prvi namembni kraj semena žlahtnitelj ali semenarsko podjetje, dodatne preglede v njihovih prostorih za zagotovitev:

(i) da je seme dejansko kupil in plačal žlahtnitelj ali semenarsko podjetje v skladu s pogodbo o pridelavi;

(ii) da je plačilo semena razvidno iz finančnih poročil žlahtnitelja ali semenarskega podjetja;

(iii) da je bilo seme dejansko dano v promet za sejanje. Trženje pomeni, da je seme na voljo ali na zalogo, razstavljanje za prodajo, ponujanje v prodajo, prodajanje ali dostavo drugi osebi. Za ta namen se izvajajo fizični pregledi in pregledi dokumentov za zaloge in finančna poročila žlahtnitelja ali semenarskega podjetja;

(c) kadar je to ustrezno, preglede na ravni končnih uporabnikov.

Člen 32

Daljinsko zaznavanje

1. Države članice lahko uporabijo daljinsko zaznavanje za vzorec iz člena 26(1) namesto tradicionalnih načinov pregledovanja na kraju samem v skladu s pogoji iz tega člena. Členi 23, 25, 26, 27 in 28, prvi stavek člena 29 in člen 30 se uporabljata, kadar je to ustrezno.

2. Površine, ki se preverjajo z daljinskim zaznavanjem, se izberejo na podlagi analize tveganja ali naključno.

Pri izbiri na podlagi analize tveganja države članice upoštevajo primerne dejavnike tveganja, zlasti:

(a) njihovo finančno pomembnost v zvezi s pomočjo Skupnosti;

(b) sestavo zahtevkov za pomoč;

(c) strukturo sistemov enot rabe oziroma poljin in celovitost kmetijske krajine;

(d) pomanjkljivo zajetje iz prejšnjih let;

(e) tehnične omejitve za učinkovito rabo daljinskega zaznavanja glede na opredelitev območja;

(f) ugotovitve pregledov, opravljenih v prejšnjih letih.

3. Pregledi na kraju samem z daljinskim zaznavanjem zajemajo bodisi:

(a) vse zahtevke za dodelitev pomoči z vsaj 80 % površine, za katero se zahteva pomoč v skladu s shemami iz naslovov III in IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 v okviru ustreznega območja,

bodisi

(b) zahtevke za pomoč, ki jih izbere pristojni organ na podlagi člena 27(2) te uredbe.

Zahtevki, ki so izbrani naključno v skladu z drugim podostavkom člena 27(1), se lahko preverijo z daljinskim zaznavanjem.

4. Ko je bil kmet izbran za pregled na kraju samem v skladu z odstavkom 3, je za vsaj 80 % površine, za katero je zaprosil za pomoč v skladu s shemami pomoči iz naslovov III in IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, potreben pregled na kraju samem z daljinskim zaznavanjem.

5. Kadar država članica uporabi možnost, da izvede preglede na kraju samem z daljinskim zaznavanjem:

(a) izvede fotointerpretacijo satelitskih posnetkov ali posnetkov iz zraka vseh enot rabe oziroma poljin za vsak zahtevek, ki ga je treba pregledati v skladu z odstavkom 4, zaradi prepoznavanja pokrovnosti tal in meritev površine;

(b) izvede fizične preglede vseh enot rabe oziroma poljin, pri katerih fotointerpretacija ni možna, zaradi preverjanja točnosti prijave v zadovoljstvo pristojnega organa.

6. Dodatni pregledi iz člena 26(3) se izvajajo s tradicionalnimi pregledi na kraju samem, če jih ni več mogoče izvajati z daljinskim zaznavanjem v okviru tekočega leta.

Člen 33

Preverjanje vsebnosti tetrahidrokanabinola pri rasti konoplje

1. Sistem, ki se uporablja za države članice v skladu s členom 52(1) Uredbe (ES) št. 1782/1999 zaradi določanja vsebnosti tetrahidrokanabinola (v nadaljnjem besedilu „ THC“) v posevkih, je tak, kakor je določen v Prilogi I k tej uredbi.

2. Države članice najpozneje do 15. novembra v zadevnem tržnem letu pošljejo Komisiji poročilo o ugotovitvah vsebnosti THC. Poročilo navaja za vsako sorto:

(a) za postopek A, kakor je predviden v Prilogi I, navedbo točke, kjer je bil vzorec vzet;

(b) število opravljenih preskusov;

(c) rezultate glede vsebnosti THC, prikazane posebej za vsak 0,1 %;

(d) ukrepe, sprejete na nacionalni ravni.

3. Kadar se za pomembno število vzorcev neke sorte pri pregledu ugotovi vsebnost THC, ki je večja od tiste, določene v členu 52(1) Uredbe (ES) št. 1782/2003, se lahko sklene, da se brez vpliva na ukrepe, ki jih lahko sprejme Komisija, in v skladu s postopkom iz člena 144(2) te uredbe, uporabi postopek B, kakor je predviden v Prilogi I k Uredbi za zadevno sorto v naslednjem koledarskem letu.

4. Sorte konoplje, ki se gojijo za vlakna in ki izpolnjujejo pogoje za neposredna plačila, so navedene v Prilogi II. Zahtevam države članice, da se sorta konoplje vključi v to prilogo, je priloženo poročilo, ki navaja ugotovitve analiz, izvedenih v skladu s postopkom B, predvidenim v Prilogi I, ter opis zadevne sorte.

Pododdelek III Pregledi na kraju samem zahtevkov za pomoč za živali

Člen 34

Časovna razporeditev pregledov na kraju samem

1. Za sheme pomoči razen za tiste, predvidene v členih 123(6) in 130 Uredbe (ES) št. 1782/2003, se vsaj 60 % najmanjše stopnje pregledov na kraju samem, predvidene v zadnjem stavku člena 26(2)(b) te uredbe, izvede v obdobju obvezne reje zadevne sheme pomoči. Preostali delež pregledov na kraju samem se izvede v obvezne reje vsaj ene od teh shem pomoči.

Kadar pa država članica uporabi možnosti, predvidene v členu 68 Uredbe (ES) št.. 1782/2003, se najmanjša stopnja pregledov na kraju samem, predvidena v zadnjem stavku člena 26(2)(b), v celoti izvede v obdobju obvezne reje zadevne sheme pomoči.

2. Vsaj 50 % pregledov najmanjše stopnje na kraju samem, predvidenih v členu 26(2)(c), se izvede v obdobju obvezne reje. Najmanjša stopnja pregledov na kraju samem pa se v celoti izvede v obdobju obvezne reje v državah članicah, kadar se sistem, uveden z Uredbo (ES) št. 21/2004, v zvezi z ovcami in kozami, ter zlasti glede identifikacije živali in pravilnega vodenja registrov, ne izvaja in ne uporablja v celoti.

Člen 35

Sestavni deli pregledov na kraju samem

1. Pregledi na kraju samem zajemajo vse rejne živali, za katere so bili predloženi zahtevki za pomoč, ki jih je treba pregledati, v skladu s shemami pomoči, in pri pregledih shem pomoči za govedo tudi govedo, za katero zahtevki niso bili predloženi.

2. Pregledi na kraju samem vključujejo predvsem:

(a) preverjanje, da število živali, navzočih na kmetijskem gospodarstvu, za katere so bili predloženi zahtevki, in število govedi, za katere zahtevki niso bili predloženi, ustreza številu živali, vpisanih v registre, in pri govedu številu živali, priglašenih v računalniške podatkovne zbirke za govedo;

(b) glede shem pomoči za govedo, preverjanje

- pravilnosti vnosov v register in priglasitev v računalniško podatkovno zbirko za govedo na podlagi vzorca spremnih dokumentov, kakor so fakture o nakupu in prodaji, potrdila o zakolu, veterinarska spričevala in, kadar je to primerno, potni listi za živali v zvezi z živalmi, za katere se predložijo zahtevki za pomoč v 12 mesecih pred pregledom na kraju samem,

- da informacije v računalniških podatkovnih zbirkah za govedo ustrezajo informacijam, danim v register na podlagi vzorca v zvezi z živalmi, za katere so bili predloženi zahtevki v 12 mesecih pred pregledom na kraju samem,

- da so vse živali, navzoče na kmetijskem gospodarstvu in še vedno v obdobju obvezne reje, upravičene do pomoči, za katero je bil vložen zahtevek,

- da je vse govedo, navzoče na kmetijskem gospodarstvu, identificirano z ušesnimi znamkami in da ga, kadar je to ustrezno, spremljajo potni listi za živali in da je vpisano v register ter da je bilo pravilno priglašeno v računalniško podatkovno zbirko za govedo.

Pregledi iz četrte alinee točke (b) se opravijo posamično za vsakega posameznega govejega samca, za katerega še vedno velja obveznost obvezne reje in je bil zanj predložen zahtevek za posebno premijo za govedino razen tistih, predloženih v skladu s členom 123(6) Uredbe (ES) št. 1782/2003. V vseh drugih primerih se lahko pregled pravilnega evidentiranja v potne liste za živali, register in priglasitve v podatkovno zbirko opravi na podlagi vzorca;

(c) glede shem pomoči za ovce/koze:

(i) preverjanje na podlagi registra, da so bile vse živali, za katere so bili predloženi zahtevki za pomoč v 12 mesecih pred pregledom na kraju samem, na kmetijskem gospodarstvu v obdobju obvezne reje,

(ii) preverjanje pravilnosti vnosov v register na podlagi vzorca spremnih dokumentov, kakor so fakture za nakup in prodajo ter veterinarska spričevala.

Člen 36

Kontrolni ukrepi glede pregledov na kraju samem v klavnicah

1. V zvezi s posebno premijo, predvideno v členu 123(6) Uredbe (ES) št. 1782/2003, in klavno premijo, predvideno v členu 130 te uredbe, in v primerih, ko država članica uporabi možnosti, predvidene v členu 68 te uredbe, se pregledi na kraju samem izvedejo v klavnicah. V tem primeru države članice izvedejo preglede na kraju samem bodisi:

(a) v vsaj 30 % vseh klavnic, izbranih na podlagi analize tveganja, pri čemer kontrole zajemajo 5-odstotni vzorec skupnega števila goveda, ki je bilo zaklano v zadevni klavnici v obdobju 12 mesecev pred pregledom na kraju samem, bodisi

(b) v vsaj 20 % klavnic, vnaprej odobrenih v skladu s posebnimi merili za zanesljivost, ki jih določijo države članice, in ki so izbrane na podlagi analize tveganja, pri čemer kontrole zajemajo 2 % skupnega števila goveda, zaklanega v zadevni klavnici v obdobju 12 mesecev pred pregledom na kraju samem.

Pregledi na kraju samem v klavnicah zajemajo poznejše preglede dokumentov, primerjavo z vpisi v računalniško podatkovno zbirko za govedo in preglede povzetkov, ki se nanašajo na potrdila o zakolu ali nadomestne informacije, poslane drugim državam članicam v skladu s členom 35(3) Uredbe (ES) št. 2342/1999.

2. Pregledi na kraju samem v klavnicah zajemajo fizične preglede postopkov zakola, izvedene na dan pregleda na kraju samem na podlagi vzorca. Po potrebi se preveri, ali so trupi, pripravljeni za tehtanje, upravičeni do pomoči.

Člen 37

Kontrolni ukrepi glede premije, odobrene po izvozu

1. Glede klavne premije, odobrene za govedo, ki se izvaža v tretje države v skladu s členom 130 Uredbe (ES) št. 1782/2003, in kadar država članica uporablja možnosti, predvidene v členu 68 Uredbe (ES) št. 1782/2003, se za vse operacije natovarjanja opravljajo pregledi, ki se opravijo na naslednji način:

(a) ob natovarjanju se preveri, ali je vse govedo identificirano z ušesnimi znamkami. Vsaj 10 % goveda, ki je tako preverjeno, se pregleda posamično, da bi preverili njegovo identifikacijo;

(b) pri odhodu z ozemlja Skupnosti:

- kadar se za prevozno sredstvo uporabi uradna carinska oznaka, se preveri, ali je oznaka nepoškodovana. Če je oznaka nepoškodovana, se pregled vzorca izvede le, kadar obstaja dvom glede zakonitosti tovora,

- kadar se za prevozno sredstvo ne uporabi uradna carinska oznaka ali kadar je carinska oznaka poškodovana, se vsaj 50 % goveda, ki je bilo posamično preverjeno ob natovarjanju, ponovno pregleda.

2. Potni listi za živali se predajo pristojnemu organu v skladu s členom 6(5) Uredbe (ES) št. 1760/2000.

3. Plačilna agencija pregleda zahtevke za pomoč na podlagi dokumentov o plačilu in drugih dosegljivih informacij, pri čemer je posebno pozorna na dokumente, ki se nanašajo na izvoz, in opombe pristojnih nadzornih organov, ter preveri, ali so bili potni listi za živali predani v skladu z odstavkom 2.

Člen 38

Posebne določbe glede dodatnih plačil

Glede dodatnih plačil, predvidenih v členu 133 Uredbe (ES) št. 1782/2003, država članica uporabi, kadar je to primerno, določbe tega Naslova. Če to ni primerno zaradi strukture sheme dodatnih plačil, države članice zagotovijo kontrole, ki so na ravni, enakovredni tisti, določeni v tej uredbi.

Člen 39

Posebne določbe glede poročila o kontroli

1. Kadar države članice izvedejo preglede na kraju samem na podlagi te uredbe skupaj z inšpekcijskimi pregledi na podlagi Uredbe (ES) št. 1082/2003 se poročilu o kontroli, predvidenemu v členu 28 te uredbe, dodajo poročila v skladu s členom 2(5) Uredbe (ES) št. 1082/2003.

2. V zvezi s pregledi v klavnicah, predvidenimi v členu 36(1), lahko poročilo o kontroli, predvideno v členu 28, vsebuje navedbo računov klavnice o tem, katere živali so bile pregledane.

V zvezi s pregledi, predvidenimi v členu 36(2), poročilo med drugim vsebuje identifikacijske številke, mase trupov in datume zakola v zvezi z vsemi živalmi, ki so bile zaklane in pregledane na dan pregleda na kraju samem.

3. V zvezi s pregledi, predvidenimi v členu 37, lahko poročilo o kontroli vsebuje le navedbo živali, ki so tako pregledane.

4. Kadar se pri pregledih na kraju samem, izvedenih v skladu s to uredbo, ugotovijo primeri neskladnosti z določbami Naslova I Uredbe (ES) št. 1760/2000, se kopije poročila o kontroli, predvidenega v členu 28 te uredbe, nemudoma pošljejo organom, odgovornim za izvajanje Uredbe (ES) št. 1082/2003.

Pododdelek IV Pregledi na kraju samem v zvezi z zahtevki za pomoč za mlečno premijo in dodatnimi plačili

Člen 40

Pregledi na kraju samem v zvezi z zahtevki za pomoč za mlečno premijo in dodatnimi plačili

Pregledi na kraju samem zajemajo merila o izpolnjevanju pogojev, zlasti na podlagi računovodskih evidenc kmetov ali drugih registrov.

POGLAVJE III PREVERJANJA V ZVEZI Z NAVZKRIŽNO SKLADNOSTJO

Oddelek I Skupne določbe

Člen 41

Splošna načela in opredelitve

V tem poglavju se uporabljajo naslednja splošna načela in opredelitve:

(a) "ponovljena" neskladnost pomeni neskladnost z isto zahtevo, standardom ali obveznostjo iz člena 4, ugotovljena več kakor enkrat v zaporednem obdobju treh let, če je bil kmet obveščen o prejšnji neskladnosti oziroma imel možnost, da sprejme potrebne ukrepe za odpravo prejšnje neskladnosti;

(b) "obseg" neskladnosti se določi zlasti ob upoštevanju tega, ali ima neskladnost daljnosežne posledice ali pa je omejena na samo kmetijo;

(c) "resnost" neskladnosti je odvisna zlasti od pomena posledic neskladnosti ob upoštevanju ciljev zadevne zahteve ali standarda;

(d) ali je neskladnost "stalna", je odvisno zlasti od trajanja učinka ali možnosti za odpravo teh učinkov na primeren način.

Člen 42

Pristojni nadzorni organ

1. Specializirani nadzorni organi so odgovorni za izvajanje kontrol o spoštovanju zadevnih zahtev in standardov.

Plačilne agencije so odgovorne za določitev zmanjšanj ali izključitev v posameznih primerih v skladu s poglavjem II Naslova IV te uredbe.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice sklenejo, da kontrole v zvezi z vsemi ali nekaterimi zahtevami, standardi, akti, ali območji navzkrižne skladnosti izvaja plačilna agencija, če država članica jamči, da je učinkovitost kontrol vsaj enaka tisti, ki se doseže, kadar kontrole izvaja specializirani nadzorni organ.

Oddelek II Administrativni pregledi

Člen 43

Administrativni pregledi

Glede na zahteve, standarde, akte ali področja navzkrižne skladnosti lahko države članice sklenejo, da izvedejo administrativne preglede, zlasti tiste, ki so že predvideni v kontrolnih sistemih, ki se uporabljajo za zadevno zahtevo, standard, akt ali področje navzkrižne skladnosti.

Oddelek III Pregledi na kraju samem

Člen 44

Najmanjša stopnja kontrole

1. Pristojni kontrolni organ izvaja preglede v zvezi z zahtevami ali standardi, za katere je odgovoren, na vsaj 1 % vseh kmetov, ki predložijo zahtevke za dodelitev pomoči v skladu s shemami podpore iz naslovov III in IV Uredbe (ES) št. 1782/2003, in za katere je odgovoren zadevni pristojni kontrolni organ.

Kadar zakonodaja, ki se uporablja za akt in standarde, že določa najmanjše stopnje kontrole, se uporablja ta stopnja namesto najmanjše stopnje, navedene v prvem pododstavku.

2. Če bi se pri pregledih na kraju samem ugotovila pomembna stopnja neskladnosti z danim področjem navzkrižne skladnosti, se poveča število pregledov na kraju samem, ki jih je treba izvesti v naslednjem kontrolnem obdobju.

Člen 45

Izbira kontrolnega vzorca

1. Brez vpliva na preglede, izvedene pri nadaljnjem spremljanju neskladnosti, na katere je kakorkoli opozorjen pristojni nadzorni organ, temelji izbor kmetij, ki jih je treba pregledati v skladu s členom 44, kadar je to primerno, na analizi tveganja glede na primerno zakonodajo ali na analizi tveganja, ki ustreza zahtevam ali standardom. Ta analiza tveganja lahko temelji na ravni posamezne kmetije ali na ravni kategorij kmetij ali geografskih območij ali, pri točki (b) drugega pododstavka odstavka 3 tega člena, na ravni podjetij.

2. Pristojni kontrolni organ v zvezi z zahtevami ali standardi, za katere je odgovoren, izbere kmete, ki jih je treba preveriti v skladu s členom 44 tako, da izbere vzorec iz vzorca kmetov, ki so že bili izbrani na podlagi členov 26 in 27, in za katere se uporabljajo ustrezne zahteve ali standardi.

3. Z odstopanjem od odstavka 2 lahko pristojni kontrolni organ v zvezi z zahtevami ali standardi, za katere je odgovoren, izbere kontrolni vzorec 1 % vseh kmetov, ki predložijo zahtevke za pomoč v skladu s shemami podpore iz naslovov III in IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 in ki morajo spoštovati vsaj enega od zahtev ali standardov.

V tem primeru:

(a) kadar pristojni kontrolni organ na podlagi analize tveganja na ravni kmetije ugotovi, da neupravičenci do neposredne pomoči pomenijo večje tveganje kakor kmetje, ki so zaprosili za pomoč, lahko nadomesti kmete, ki so zaprosili za pomoč, z neupravičenci. V tem primeru skupno število pregledanih kmetov vseeno doseže stopnjo kontrole, predvideno v prvem pododstavku. Razlogi za take nadomestitve so pravilno utemeljeni in dokumentirani;

(b) če je bolj učinkovito, lahko pristojni nadzorni organ raje izvede analizo tveganja na ravni podjetij, zlasti klavnic, trgovcev ali dobaviteljev kakor na ravni kmetije. V tem primeru se število tako pregledanih kmetov všteje v stopnjo kontrole, predvideno v členu 44.

4. Pristojni nadzorni organ se lahko odloči, da bo nadaljeval kombinacijo postopkov iz odstavkov 2 in 3, če taka kombinacija poveča uspešnost kontrolnega sistema.

Člen 46

Ugotovitev skladnosti z zahtevami in standardi

1. Kadar je primerno, se spoštovanje zahtev in standardov ugotovi na način, predpisan v zakonodaji, ki se uporablja za zadevno zahtevo ali standard.

2. V drugih primerih in kadar je primerno, se ugotavljanje izvaja z uporabo katerih koli drugih primernih sredstev, ki jih določi pristojni nadzorni organ, ki zagotavljajo natančnost vsaj enakovredno tisti, ki je potrebna za uradne ugotovitve v skladu z nacionalnimi predpisi.

3. Kadar je primerno, se lahko pregledi na kraju samem opravljajo z uporabo tehnik daljinskega zaznavanja.

Člen 47

Sestavni deli pregledov na kraju samem

1. Pri opravljanju pregledov na vzorcu, predvidenem v členu 44, pristojni nadzorni organ zagotovi, da so vsi izbrani kmetje pregledani glede na njihovo skladnost z zahtevami in standardi, za katere je odgovoren.

2. Pregledi iz odstavka 1 se praviloma izvajajo kot del enega kontrolnega obiska in so sestavljeni iz preverjanja zahtev in standardov, skladnost s katerimi se lahko preverja ob tem obisku, da bi ugotovili možno neskladnost s temi zahtevami in standardi ter tudi identificirali primere, pri katerih je potreben nadaljnji pregled.

Člen 48

Poročilo o kontroli

1. Vsak pregled na kraju samem v skladu s tem poglavjem je ne glede na to, ali je bil zadevni kmet izbran za pregled na kraju samem v skladu s členom 45 ali ga zaradi nadaljnjega spremljanja neskladnosti kakorkoli drugače obravnava pristojni nadzorni organ, predmet poročila o kontroli, ki ga pripravi pristojni kontrolni organ.

Poročilo je razdeljeno na naslednje dele:

(a) splošni del, ki vsebuje zlasti nasled