ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Izjava Evropskega parlamenta o Sklepu Sveta 2010/427/EU in strateškem usklajevanju

(2021/C 226 I/02)

Evropski parlament ugotavlja, da je sklicevanje na instrumente Unije za zunanje delovanje v členu 9 Sklepa Sveta 2010/427/EU zastarelo, in zato meni, da bi bilo treba zaradi pravne jasnosti ta člen posodobiti v skladu s postopkom iz člena 27(3) Pogodbe o Evropski uniji, da bi se upoštevali instrumenti zunanje pomoči Unije, ki se uporabljajo med večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021-2027, in sicer instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, instrument za predpristopno pomoč, evropski instrument za mednarodno sodelovanje na področju jedrske varnosti ter sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj, vključno z Grenlandijo.

Evropski parlament poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj vzpostavita strukturo za strateško usklajevanje, ki bo sestavljena iz vseh ustreznih služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje, da bi zagotovili skladnost, sinergijo, preglednost in odgovornost v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2021/947 o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa.
Izjava Komisije v zvezi z Direktivo (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije

(2020/C 270 I/01)

Pri pregledu, ki se izvaja v skladu s členom 27 Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (1), bo Komisija preučila možnost, da predlaga razširitev njene uporabe na nekatere akte na podlagi člena 153 PDEU in člena 157 PDEU po posvetovanju s socialnimi partnerji, kjer je to primerno, v skladu s členom 154 PDEU.

(1) UL L 305, 26.11.2019, str. 17.
SL Uradni list Evropske unije C 161/1

Izjava Sveta o okvirnem sporazumu o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo

(2005/C 161/01)

Glede na to, da sta 26. maja 2005 Evropski parlament in Komisija podpisala okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo, Coreper predlaga Svetu, da v svoj zapisnik vnese in v Uradnem listu Evropske unije, seriji C, objavi naslednjo izjavo:

„Svet se je seznanil z okvirnim sporazumom o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo, ki sta ga 26. maja 2005 podpisali ti instituciji, in to ne glede na duh izjave (št. 3) v zvezi s členom 10 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki se nahaja v Sklepni listini Pogodbe iz Nice.

Ob tem, ko opozarja na svojo izjavo z dne 10. julija 2000, je Svet zaskrbljen zaradi dejstva, da več določb tega novega okvirnega sporazuma izraža prizadevanje — ki je še bolj poudarjeno kot v okvirnem sporazumu iz leta 2000 — da se doseže premik institucionalnega ravnovesja, kakršno izhaja iz veljavnih pogodb. Obžaluje, da v duhu lojalnega sodelovanja ni bil bolj zgodaj obveščen o pogajanjih o tem novem okvirnem sporazumu. Prav tako obžaluje, da se zadevnima institucijama ni zdelo potrebno, da upoštevata pomisleke, ki jih je pred podpisom tega sporazuma izrazil na ravni svojih pristojnih organov.

Svet zlasti opozarja, da v skladu z določbami Pogodbe ES (člen 201) nezaupnica o delu Komisije lahko zadeva samo vse člane Komisije kot kolegija, nikakor pa ne člana Komisije kot posameznika. Člen 217 določa delovanje Komisije po načelu kolegialnosti. Svet tudi poudarja, da je postopek večletnega načrtovanja dela določil Evropski svet na zasedanju junija 2002 v Sevilli. Nazadnje še opozarja, da postopke, ki omogočajo, da se Evropski parlament pridruži mednarodnim pogajanjem, ureja člen 300 Pogodbe ES in da so bila praktična pravila v zvezi s prisotnostjo članov Evropskega parlamenta v delegacijah Skupnosti ali delegacijah, ki predstavljajo Evropsko unijo na mednarodnih konferencah, sprejeta leta 1998.

Svet poudarja, da zaveze, ki jih prevzameta ti instituciji, v nobenem primeru ne učinkujejo proti njemu. Pridržuje si vse svoje pravice in zlasti to, da uporabi kateri koli ustrezen ukrep v primeru, da bi uporaba določb okvirnega sporazuma prizadela pristojnosti, ki so institucijam dodeljene s pogodbami, in institucionalno ravnovesje, ki ga urejajo.“
6.

spodbuja in izboljša modele, ki vključujejo več interesnih skupin in morajo imeti jasno dodano vrednost za končne uporabnike in industrijo;
3.

Trdni radioaktivni odpadki se začasno skladiščijo na kraju samem, dokler ne bodo prepeljani v odobrene centre za predelavo in odlagališča na Švedskem. Trdni neradioaktivni odpadki in odpadne snovi, ki ustrezajo ravni opustitve nadzora, bodo izvzeti iz regulativnega nadzora in odstranjeni kot običajni odpadki ali ponovno uporabljeni ali reciklirani. To bo potekalo v skladu z merili, določenimi v temeljnih varnostnih standardih (Direktiva 2013/59/Euratom).
MNENJE KOMISIJE

z dne 27. junija 2018

v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1301/2014 o inovativni rešitvi, ki jo družba SNCF Réseau predlaga za zasnovo voznega voda, da bi se omogočile operativne hitrosti do 360 km/h

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(2018/C 269/01)

Spodnja analiza je izvedena v skladu z določbami Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (1) in Uredbe Komisije (EU) št. 1301/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „energija“ železniškega sistema v Evropski uniji (2).

Komisija je 2. februarja 2018 v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1301/2014 od družbe SNCF Réseau prejela prošnjo za mnenje o inovativni rešitvi za zasnovo voznega voda, da bi se omogočile operativne hitrosti do 360 km/h.

Družba SNCF Réseau predlaga, da se uporaba krivulje srednje kontaktne sile iz točke 4.2.11 Uredbe (EU) št. 1301/2014 razširi s 320 km/h na 360 km/h.

Agencija Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je na podlagi zahteve Komisije za oceno tehnične rešitve, ki jo predlaga družba SNCF Réseau, 16. aprila 2018 izdala mnenje o skladnosti inovativne rešitve, ki jo družba SNCF Réseau predlaga za zasnovo voznega voda, da bi se omogočile operativne hitrosti do 360 km/h, z bistvenimi zahtevami iz Direktive (EU) 2016/797.

Agencija meni, da so rezultati simulacij in meritev preskusov, ki jih je zagotovila družba SNCF Réseau, zadostni in potrjujejo, da se lahko zahteva iz točke 4.2.11 Uredbe (EU) št. 1301/2014 razširi na hitrost do 360 km/h za sisteme AC za vlečni napajalni sistem.

Na podlagi mnenja Agencije in po izmenjavi mnenj z odborom, ustanovljenim v skladu s členom 51(1) Direktive (EU) 2016/797, Komisija meni, da tehnična rešitev, ki jo družba SNCF Réseau predlaga za zasnovo voznega voda, omogoča obratovanje vlakov pri hitrostih do 360 km/h v skladu z Direktivo (EU) 2016/797.

Komisija zato meni, da je izvajanje navedene inovativne rešitve sprejemljiv način za doseganje skladnosti z bistvenimi zahtevami iz Direktive (EU) 2016/797 in se zato lahko uporablja za ocenjevanje projektov.

V Bruslju, 27. junija 2018 Za Komisijo Violeta BULC Članica Komisije

(1) UL L 138, 26.5.2016, str. 44.

(2) UL L 356, 12.12.2014, str. 179.
3.

Trdni radioaktivni odpadki se začasno skladiščijo na kraju samem, dokler ne bodo prepeljani v odobrene centre za predelavo in odlagališča na Švedskem. Trdni neradioaktivni odpadki in odpadne snovi, ki ustrezajo ravni opustitve nadzora, bodo izvzeti iz regulativnega nadzora in odstranjeni kot običajni odpadki ali ponovno uporabljeni ali reciklirani. To bo opravljeno v skladu z merili iz novih temeljnih varnostnih standardov (Direktiva 2013/59/Euratom).
SL Uradni list Evropske unije C 385/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 29. oktobra 2014

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz obrata ATLAS, ki se nahaja v Tricastinu v Franciji

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(2014/C 385/01)

Spodnja ocena je izvedena v skladu z določbami Pogodbe Euratom brez poseganja v kakršne koli dodatne ocene, ki se izvajajo v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, in obveznostmi, ki izhajajo iz nje in sekundarne zakonodaje (1).

Evropska komisija je 26. maja 2014 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od francoske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz obrata ATLAS.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki jih je Komisija zahtevala 12. junija 2014, francoski organi pa so jih predložili 16. julija 2014, ter po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med obratom in najbližjo mejo z drugo državo članico, v tem primeru Italijo, je 170 km.

2. Med običajnim obratovanjem izpusti tekočih in plinastih radioaktivnih snovi ne bodo povzročali izpostavljenosti prebivalstva v drugi državi članici, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

3. Trdni radioaktivni odpadki se začasno skladiščijo na mestu samem, dokler ne bodo prepeljani v odobrene centre za predelavo in odlagališča v Franciji.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi, ki bi lahko sledili nesreči vrste in razsežnosti, kot je navedeno v splošnih podatkih, doze sevanja, ki bi jim lahko bilo izpostavljeno prebivalstvo v drugi državi članici, ne bi bile pomembne z zdravstvenega vidika.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki, nastalih v obratu ATLAS, ki se nahaja v Tricastinu v Franciji, tako med običajnim postopkom kot tudi v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kot je navedeno v splošnih podatkih, ne bo povzročilo radioaktivne kontaminacije vode, prsti ali ozračja druge države članice, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika.

V Bruslju, 29. oktobra 2014 Za Komisijo Günther OETTINGER Podpredsednik

(1) Na primer, v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije bi bilo treba okoljske vidike še dodatno oceniti. V zvezi s tem bi Komisija rada opozorila na določbe Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, Direktive 2001/42/ES o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje, kot tudi na Direktivo 92/43/EGS o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst in Direktivo 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike.
1.2

Komisija pozdravlja ta zahtevek in ugotavlja, da ECB ravna v skladu s svojo obveznostjo iz člena 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 o zbiranju statističnih informacij s strani ECB, v skladu s katero se mora s Komisijo posvetovati o osnutkih uredb, kadar koli obstaja povezava s statističnimi zahtevami Komisije, da se zagotovi potrebna koherentnost za pripravo statistik, ki ustrezajo zahtevam ECB in Komisije po informacijah. Dobro sodelovanje med ECB in Komisijo je koristno za obe instituciji, pa tudi za uporabnike in anketirance, saj omogoča učinkovitejšo pripravo evropske statistike. Komisija pozdravlja tudi to, da se obe uredbi izrecno sklicujeta na njeno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 77/1

MNENJE KOMISIJE

z dne 10. marca 2011

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov v objektu za odlaganje radioaktivnih odpadkov z zelo nizko stopnjo sevanja v Lillyhallu v pokrajini Cumbria v Združenem kraljestvu v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

2011/C 77/01

Evropska komisija je 1. septembra 2010 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od britanske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov v objektu za odlaganje radioaktivnih odpadkov z zelo nizko stopnjo sevanja v Lillyhallu.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki jih je Komisija zahtevala 8. oktobra 2010 in so jih britanski organi predložili 13. decembra 2010, ter po posvetovanju s skupino izvedencev je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med objektom za odlaganje in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Irske, znaša 180 km.

2. V obratovalnem obdobju objekta za odlaganje: — Radioaktivni odpadki bodo postavljeni v objekt za odlaganje brez namena, da bi se od tam odstranili. — Objekt za odlaganje ne bo imel dovoljenja za izpuste za tekoče in plinaste radioaktivne odpadke. Vendar bodo radioaktivni plini uhajali iz objekta za odlaganje; ti izpusti ne bodo vplivali na zdravje prebivalstva v drugi državi članici. — V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, sevalne doze v drugi državi članici ne bi vplivale na zdravje prebivalstva.

3. Po koncu obratovalnega obdobja objekta za odlaganje: Ukrepi, predvideni za dokončno zaprtje objekta za odlaganje, kakor so opisani v splošnih podatkih, zagotavljajo, da bodo zaključki iz točke 2 ostali veljavni v dolgoročnem obdobju.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki v objektu za odlaganje radioaktivnih odpadkov z zelo nizko stopnjo sevanja v Lillyhallu v Združenem kraljestvu med običajnim obratovanjem, po končnem zaprtju in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja voda, tal ali ozračja druge države članice.
(2)

S povprečno realno stopnjo rasti BDP več kot 7 % v obdobju 2003–2008 je bila Slovaška ena od držav članic EU z najboljšimi rezultati v obdobju razcveta. Zaradi ustreznih makroekonomskih politik v tem obdobju je bilo mogoče izogibanje večjim makroekonomskim neravnovesjem, kar je Slovaški januarja 2009 omogočilo uvedbo evra. Vendar je slovaško gospodarstvo zaradi velike trgovinske odprtosti zelo prizadela kriza. Realni BDP je po ocenah leta 2009 padel za 4,7 %, pri čemer je zmanjšanje vrednosti valut sosednjih držav pomenilo nadaljnjo rast vrednosti realnega efektivnega menjalnega tečaja Slovaške. Za zajezitev učinkov krize so organi dovolili polno delovanje avtomatskih stabilizatorjev, v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva pa so novembra 2008 in februarja 2009 sprejeli protikrizne ukrepe (0,5 % BDP za leti 2009 in 2010). Zaradi pričakovanega javnofinančnega primanjkljaja približno 6 % BDP v letu 2009 je Svet 2. decembra 2009 ugotovil, da ima Slovaška čezmerni primanjkljaj, in priporočil njegovo zmanjšanje do leta 2013. Ob upoštevanju oslabitve zunanje konkurenčnosti Slovaške zaradi začasne depreciacije valut sosednjih držav in vse večjih fiskalnih neravnovesij med krizo bi moralo biti verodostojno in trajno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja ključni element strategije organov v prihodnjih letih.
(5)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije v dopolnitvi je zagotovitev ponovne postopne vzpostavitve uravnoteženega proračuna do leta 2015. Dopolnitev ne omenja izrecno srednjeročnega cilja in ne predvideva, da bi bil prvotni srednjeročni cilj Belgije (ciklično prilagojeni presežek brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov v višini 0,5 % BDP) dosežen v obdobju, ki ga zajema dopolnitev. Nominalni primanjkljaj naj bi se stabiliziral na približno 6 % BDP leta 2010 zaradi korektivnih ukrepov v višini 0,5 % BDP, do leta 2012 pa naj bi se postopno izboljšal na 4,4 % BDP (s pomočjo konsolidacijskih ukrepov v višini 1 % leta 2011 in 1,25 % leta 2012). Dopolnitev določa cilj za leto 2013, tj. da se primanjkljaj zmanjša pod referenčno vrednost 3 % BDP, vendar ne vsebuje v celoti razvitega scenarija za navedeno leto (5). Strukturni primanjkljaj v dopolnitvi, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se izboljšal za približno 0,25 odstotne točke v letih 2010 in 2011 ter za 0,5 odstotne točke v letu 2012. Ker v dopolnitvi ni bilo upoštevano, da je učinek odločb Sodišča v letu 2009 v višini 0,5 % BDP enkratni ukrep, se bo strukturni saldo dejansko poslabšal za 0,25 % BDP leta 2010 (z – 4,2 % BDP leta 2009 na – 4,4 % BDP leta 2010). Strukturne prilagoditve, predvidene v dopolnitvi, so veliko manjše od zneskov zgoraj omenjenih načrtovanih ukrepov. Iz tega izhaja, da se bo strukturni saldo brez spremembe politik avtomatično poslabšal za povprečno 0,5 % BDP letno zaradi neugodne gospodarske rasti leta 2010, višjih odhodkov za obresti in višjih odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva (tudi zaradi ukrepov, ki so bili v preteklih letih sprejeti za povečanje socialnih prejemkov, vključno s pokojninami). V skladu z dopolnitvijo načrtovana prizadevanja za konsolidacijo v enaki meri temeljijo na povečanju davčnih prihodkov (predvsem davkov od dohodka in premoženja) in zmanjšanju odhodkov (predvsem vmesne potrošnje, nadomestil za zaposlene in socialnih transferjev v naravi). Dopolnitev ocenjuje, da je javni dolg leta 2008 znašal 89,6 % BDP, v primerjavi s 84 % BDP leta 2007, pri čemer je povišanje v veliki meri posledica velikega usklajevanja stanj in tokov, povezanega z operacijami reševanja bank (6 % BDP). V skladu z dopolnitvijo naj bi se delež dolga v razmerju do BDP še povečal do približno 104 % leta 2011, ko se bo bolj ali manj ustalil; ta odstotek je veliko višji, kot je bilo predvideno v aprilski posodobljeni različici (predvsem zaradi višjih primanjkljajev). V napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 je napovedano primerljivo povečanje deleža dolga.
(2)

Svetovna kriza je močno prizadela češko gospodarstvo. Po triletnem obdobju rasti nad 6 % se je realni BDP leta 2008 povečal le za 2,5 % in se leta 2009 glede na posodobljeno različico programa za konvergenco zmanjšal za 4 %. Gospodarstvo je bilo prizadeto zlasti zaradi šibkejše trgovine, vendar tudi zaradi pomanjkanja zaupanja, zaostrovanja kreditnih pogojev in zmanjšanja tujih naložb. Organi so se na krizo odločno odzvali. Češka nacionalna banka je temeljno obrestno mero s 3,75 % sredi leta 2008 zmanjšala na trenutno 1 %, vlada pa je oblikovala obsežen sveženj fiskalnih spodbud, ki je bil izveden v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva in je leta 2009 predstavljal 2,2 % BDP. Vrednost češke krone je od sredine julija 2008 do sredine februarja 2009 v primerjavi z evrom upadla za približno eno petino (nato pa se je do sredine februarja 2010 zvišala za približno 14 %). Češko gospodarstvo v obdobju neposredno po krizi trenutno nima pomembnejših makroekonomskih pomanjkljivosti. Glavni izziv je zmanjšanje visokega strukturnega javnofinančnega primanjkljaja, ki je bil leta 2009 ocenjen na približno 6 % BDP, na trajnostno raven. Poleg tega je pomembno tudi, da se trg dela hitro prilagodi na upad gospodarske rasti in se zagotovi napredek glede dolgoročne konvergence. Svet je 2. decembra 2009 ob upoštevanju načrtovanega primanjkljaja za leto 2009 potrdil, da ima Češka republika čezmerni primanjkljaj, in izdal priporočila za zmanjšanje primanjkljaja na manj kot 3 % BDP do leta 2013.
V posodobljeni različici programa za konvergenco je kot cilj za leto 2009 določen primanjkljaj 5,1 % BDP. Proračun za leto 2009, sprejet februarja 2009, vsebuje več ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja, ki vsebujejo zamrznitev zaposlovanja in zmanjšanje različnih dodatkov, ki se izplačujejo v javnem sektorju, zmanjšanje odhodkov za blago, storitve in subvencije, povečanje stopnje za pokojninske prispevke za 3,3 odstotne točke in predlaganje časovnega načrta za povečanje trošarin. V rebalansu proračuna, odobrenem v aprilu 2009, je vlada sprejela dodatne fiskalne prilagoditvene ukrepe, povezane z odhodki, vključno z nadaljnjim zmanjšanjem odhodkov za plače v javnem sektorju, odhodkov za blago in storitve, delno kapitalske porabe in subvencij. Na strani prihodkov je namen ukrepov v spremenjenem proračunu za leto 2009 odpraviti nekatere davčne odbitke in olajšave (zlasti za službene avtomobile in amortizacijo prevrednotenih sredstev).

Po drugi strani vlada načrtuje znatno povečanje javnih investicij v letu 2009 v primerjavi z letom 2008, tudi kot sredstvo podpore gospodarskemu okrevanju. Poleg tega je bilo glede na potrebo po fiskalni konsolidaciji sprejeto le omejeno število fiskalnih stimulativnih ukrepov (v znesku približno ¾ % BDP), namenjenih podpori podjetjem, trgu dela in prihodkom gospodinjstev. V celoti gledano se ocenjuje, da bo splošni saldo fiskalne naravnanosti (ciklično prilagojen in brez upoštevanja enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v letu 2009, merjeno na podlagi zmanjšanja strukturnega salda za skoraj 3 % BDP, ki so ga izračunale službe Komisije ob uporabi skupno dogovorjene metodologije na podlagi informacij, zagotovljenih v programu, močno restriktiven.
—

Nenačrtovano odvajanje radioaktivnih izpustov, do katerega lahko pride zaradi nesreče take vrste in razsežnosti, kot se obravnava v splošnih podatkih, ne bi smelo vplivati na zdravje ljudi v drugi državi članici.
(2)

Nemčijo kot gospodarstvo, ki je močno usmerjeno v izvoz in izrazito specializirano za investicijsko blago, je svetovna recesija močno prizadela. Realna rast BDP se je leta 2008 zaradi nižje rasti izvoza močno upočasnila. Številne finančne institucije, med njimi Landesbanken, so zaradi finančne krize utrpele občutne izgube. Neposredni vpliv finančne krize na gospodarstvo pa je bil vendarle omejen zaradi na splošno trdnih bilanc stanja gospodarskih družb, močne konkurenčnosti cen in dejstva, da v Nemčiji trenutno ni korekcij nepremičninskega trga. Obnovitev zaupanja v finančni sektor, zagotavljanje dostopa do financiranja gospodarskih družb, olajševanje prilagoditev na trgu dela za reševanje rastoče brezposelnosti in okrepitev domačega povpraševanja so ključni izzivi v bližnji prihodnosti. Zaradi uspešne fiskalne konsolidacije je bil javnofinančni proračun v letih 2007 in 2008 blizu ravnotežja. Na podlagi tega je Nemčija jeseni leta 2008 in januarja leta 2009 sprejela dva svežnja fiskalnih stimulativnih ukrepov, ki sta namenjena podpori zasebne potrošnje, povečanju zasebnih in javnih naložb, zagotavljanju dostopa do financ, izogibanju odpuščanja in izboljšanju dostopa do usposabljanja ter vključujeta ukrepe za pomoč avtomobilski industriji. Izpadi prihodkov in višji izdatki zaradi teh ukrepov in zaradi avtomatskih stabilizatorjev bodo povzročili primanjkljaj v javnih financah. Poleg tega pogojne obveznosti v okviru obsežnih operacij reševanja bank predstavljajo dodatna tveganja za proračun. Učinkovit proračunski okvir bo pomagal podpreti fiskalno konsolidacijo, ko se bo kriza umirila.
(2)

Gospodarstvo Litve je bilo od leta 2003 v nenehnem razcvetu, usmerjenem v rast domačega povpraševanja, v letu 2008 pa se je začelo naglo upočasnjevati. Glede na okvir ureditve valutnega odbora so se monetarni in kreditni pogoji leta 2008 zaostrili, in sicer zaradi večjega zaznavanja tveganja v državi in stalne rasti vrednosti realnega efektivnega deviznega tečaja. Obdobje močne rasti v zadnjem času je ustvarilo pritiske, povezane s pregrevanjem: makroekonomska neravnovesja so se povečala, pri čemer sta tako inflacija kot zunanji primanjkljaj najvišjo raven dosegla v prvi polovici leta 2008. Rast plač je močno presegla rast produktivnosti, kar je zmanjšalo konkurenčnost države. Fiskalna politika je bila skozi vse obdobje razcveta ekspanzivna, rezerve za spreminjajoče se ciklične pogoje pa se niso pripravljale. Velika zunanja neravnovesja Litve so ob zaostritvi svetovnih kreditnih pogojev in nižji rasti izvoznih trgov še povečala njeno ranljivost. Svetovna finančna kriza in šibko zunanje povpraševanje bosta po pričakovanjih še dodatno vplivala na padec domačega povpraševanja in tako prispevala h krčenju gospodarstva. Najbolj neposreden izziv za litovsko gospodarsko politiko je, kako obvladovati upočasnitev gospodarstva, da se ohrani makroekonomska stabilnost. Glede na potrebo po zmanjšanju velikih neravnovesij v državi so organi v decembru 2008 sprejeli varčevalni fiskalni program za lažje prilagajanje in ohranjanje zaupanja v trg. To bi moralo tudi zajeziti večanje javnega primanjkljaja v obdobju recesije.