DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1172

z dne 4. maja 2022

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta glede integriranega administrativnega in kontrolnega sistema skupne kmetijske politike ter uporabe in izračuna upravnih sankcij v zvezi s pogojenostjo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (1) in zlasti člena 74, člena 85(7) ter člena 105 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba (EU) 2021/2116 določa osnovna pravila, med drugim v zvezi z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom (v nadaljnjem besedilu: integrirani sistem) ter uporabo in izračunom upravnih sankcij v zvezi s pogojenostjo. Za zagotovitev nemotenega delovanja novega pravnega okvira je treba sprejeti nekatera pravila za dopolnitev določb iz navedene uredbe na zadevnih področjih.

(2) Pravila v zvezi z integriranim sistemom ter uporabo in izračunom upravnih sankcij v zvezi s pogojenostjo bi morala zagotoviti učinkovit kontrolni sistem pravil, ki jih morajo države članice in upravičenci uporabljati v okviru skupne kmetijske politike (SKP), zato bi jih bilo treba določiti v enem delegiranem aktu. Ta nova pravila bi morala nadomestiti ustrezne določbe Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 640/2014 (2).

(3) Zlasti bi bilo treba določiti pravila za dopolnitev nekaterih nebistvenih elementov Uredbe (EU) 2021/2116 v zvezi z delovanjem integriranega sistema iz člena 65 navedene uredbe, pravili o ocenjevanju kakovosti iz člena 68(3), člena 69(6) in člena 70(2) navedene uredbe, pravili o identifikacijskem sistemu za kmetijske parcele iz člena 68 navedene uredbe ter podrobnimi pravili o uporabi in izračunu upravnih sankcij glede pogojenosti iz člena 85 navedene uredbe.

(4) Identifikacijski sistem za kmetijske parcele zagotavlja dragocene, celovite in zanesljive informacije, pomembne za poročanje o smotrnosti politike, prispevanje k učinkovitemu izvajanju intervencij na osnovi površin ter podpiranje upravičencev pri predložitvi pravilnih vlog za pomoč. Za zagotovitev izpolnjevanja teh ciljev so potrebna pravila za pojasnitev tehničnih zahtev, ki jih morajo države članice upoštevati, ter načina strukturiranja in posodabljanja razpoložljivih informacij.

(5) Da bi lahko države članice proaktivno opredelile morebitne pomanjkljivosti integriranega sistema in po potrebi sprejele ustrezne popravne ukrepe, bi bilo treba določiti pravila o letni oceni kakovosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele, sistema za geoprostorske vloge in sistema za spremljanje površin. Izkušnje v zvezi z oceno kakovosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele v skladu z Delegirano uredbo (EU) št. 640/2014 so pokazale, da je razvoj tehničnih smernic s strani Komisije še posebej koristen. Take tehnične smernice državam članicam pomagajo pri uporabi prilagojene metodologije za izvedbo ocen. Glede na pomembnost ocen kakovosti za pravilno delovanje integriranega sistema, ki zagotavlja zanesljive in preverljive podatke v letnem poročanju o smotrnosti, bi morala Komisija državam članicam na podoben način pomagati tudi pri izvajanju ocen kakovosti iz Uredbe (EU) 2021/2116.

(6) Z ocenami kakovosti se oceni, ali integrirani sistem izpolnjuje svoj namen zagotavljanja zanesljivih in celovitih informacij, relevantnih za letno poročanje o smotrnosti, kot se zahteva v členu 66(2) Uredbe (EU) 2021/2116, zlasti pravilno število hektarjev za kazalnike učinkov in pravilni delež površin za kazalnike rezultatov intervencij na osnovi površin. Za to bo treba združiti ustrezne rezultate ocene kakovosti sistema za spremljanje površin in sistema za geoprostorske vloge, da se prepreči precenitev tega vpliva zaradi površin, pri katerih je prišlo do napak pri merjenju in nepravilnih odločitev v zvezi s pogoji za upravičenost. V ta namen bi moralo preverjanje prijavljene površine pri oceni kakovosti sistema za geoprostorske vloge temeljiti na istem vzorcu parcel kot pri ocenjevanju kakovosti sistema za spremljanje površin.

(7) Poleg tega je namen ocene kakovosti v zvezi s sistemom za spremljanje površin zagotoviti, da so rezultati primerljivi med državami članicami, ne glede na možnost časovnega odloga uvedbe v celoti delujočega izvajanja sistema za spremljanje površin. Ta ocena kakovosti bi zato morala zajemati vse intervencije na osnovi površin in ustrezne pogoje za upravičenost, ne glede na odločitev države članice, da bo sistem za spremljanje površin v celoti deloval šele od 1. januarja 2024, kot je navedeno v členu 70(1) Uredbe (EU) 2021/2116. Ocena kakovosti sistema za spremljanje površin bi morala zagotavljati diagnostične informacije tako na ravni intervencij kot na ravni pogojev za upravičenost, na podlagi katerih bi morale države članice po potrebi sprejeti ustrezne popravne ukrepe.

(8) Zaradi jasnosti in vzpostavitve usklajene podlage za izračun in uporabo upravnih sankcij v zvezi s pogojenostjo je treba določiti skupne opredelitve in splošna načela v zvezi z neskladnostjo.

(9) Uredba (EU) 2021/2116 določa, da se upravne sankcije v zvezi s pogojenostjo določijo ob upoštevanju načela sorazmernosti. Zato bi bilo treba zmanjšanja in izključitve razvrstiti glede na resnost neskladnosti, pri čemer bi se v primeru namerne neskladnosti upravičenca lahko tudi popolno izključilo iz vseh plačil in podpore iz člena 83(1), točke (a), (b) in (c), navedene uredbe. Za zagotovitev pravne varnosti za upravičence bi bilo treba določiti rok za uporabo upravnih sankcij.

(10) Člen 85(1) Uredbe (EU) 2021/2116 določa, da mora izračun upravnih sankcij v zvezi s pogojenostjo temeljiti na plačilih, ki so bila ali bodo odobrena zadevnemu upravičencu v zvezi z vlogami za pomoč ali zahtevki za plačilo, ki jih je upravičenec vložil ali jih bo vložil v koledarskem letu, v katerem je prišlo do neskladnosti. Zato je za zagotovitev povezave med ravnanjem kmeta in sankcijo ter za zagotovitev enake obravnave kmetov primerno določiti, da se v primeru, ko se ista neskladnost pojavlja neprekinjeno v več koledarskih letih, upravna sankcija uporabi in izračuna za vsako koledarsko leto, v katerem se lahko ugotovi, da je do neskladnosti prišlo.

(11) Za zagotovitev učinkovite uporabe in naložitve upravnih sankcij je primerno določiti, da se sankcija, kadar ta v koledarskem letu ugotovitve presega skupni znesek plačil, ki so bila ali bodo odobrena upravičencu, ali če upravičenec ne predloži vloge za pomoč, uporabi ali naloži z izterjavo.

(12) V skladu s členom 85(3) Uredbe (EU) 2021/2116 se ne glede na to, ali se neskladnost odkrije s sistemom za spremljanje površin ali drugimi sredstvi, upravne sankcije ne naložijo, če nenamerna neskladnost nima posledic ali ima le zanemarljive posledice za doseganje cilja zadevnega standarda ali zahteve. Ker so neskladnosti manjše in nimajo posledic ali pa so njihove posledice zanemarljive za doseganje cilja zadevnega standarda ali zahteve in da bi se zmanjšalo upravno breme, se take neskladnosti ne bi smele upoštevati pri ugotavljanju ponovitve ali nadaljevanja neskladnosti.

(13) Člen 85(4) Uredbe (EU) 2021/2116 določa, da se država članica, kadar za odkrivanje primerov neskladnosti uporablja sistem za spremljanje površin, lahko odloči, da bo uporabila nižje odstotke zmanjšanja. Primerno je določiti minimalni odstotek znižanja.

(14) Določiti bi bilo treba pravila za izračun upravnih sankcij za več neskladnosti v istem koledarskem letu.

(15) Za zagotovitev nemotenega prehoda z ureditev iz Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) se zdi primerno določiti prehodna pravila glede uporabe člena 104(1), drugi pododstavek, točka (a)(iv), Uredbe (EU) 2021/2116, da bi se izognili pretiranim upravnim stroškom in bremenom, povezanim s pogojenostjo in pregledi navzkrižne skladnosti, ki se uporabljajo za upravičence, ki prejemajo plačila na površino v okviru tako strateškega načrta SKP v skladu z Uredbo (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta (4) kot tudi programa razvoja podeželja, ki se izvaja na podlagi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), do 31. decembra 2025. V ta namen bi bilo treba šteti, da pregledi pogojenosti, vezani na površino, zajemajo tudi preglede navzkrižne skladnosti iz člena 96 Uredbe (EU) št. 1306/2013. To je utemeljeno z dejstvom, da so za plačila na površino pravila o pogojenosti na splošno strožja od pravil o navzkrižni skladnosti, kar zadeva obveznosti in sankcije. Zato se lahko domneva, da se pravila o navzkrižni skladnosti spoštujejo, če upravičenec izpolnjuje obveznosti iz pravil o pogojenosti. Če pa se pri pregledih pogojenosti odkrijejo neskladnosti, država članica ne more več domnevati, da je navzkrižna skladnost izpolnjena, zato bi morala izvesti preglede iz člena 96 Uredbe (EU) št. 1306/2013 ter v tem okviru uporabljati pravila o izračunu in uporabi upravnih sankcij v skladu z določbami iz navedene uredbe.

(16) Zaradi jasnosti in pravne varnosti bi bilo treba razveljaviti Delegirano uredbo (EU) št. 640/2014. Vendar bi bilo treba navedeno uredbo še naprej uporabljati v zvezi z vlogami za pomoč za neposredna plačila, vloženimi pred 1. januarjem 2023, zahtevki za plačilo v zvezi s podpornimi ukrepi, ki se izvajajo na podlagi Uredbe (EU) št. 1305/2013, ter kontrolnim sistemom in upravnimi sankcijami v zvezi s pravili o navzkrižni skladnosti.

(17) Ob upoštevanju člena 104(1), drugi pododstavek, in člena 106 Uredbe (EU) 2021/2116 bi se morala ta uredba uporabljati za intervencije, ki se začnejo od 1. januarja 2023 in izvajajo na podlagi Uredbe (EU) 2021/2115.

(18) Nazadnje, glede na točko 31 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje Komisija meni, da obstaja vsebinska povezava med pooblastili iz Uredbe (EU) 2021/2116 v zvezi s pravili o integriranem sistemu ter uporabo in izračunom upravnih sankcij v zvezi s pogojenostjo, med njimi pa obstaja tudi medsebojna povezava. Zato je primerno, da se ta pravila določijo v istem delegiranem aktu –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE

Člen 1 Področje uporabe Ta uredba določa določbe, ki dopolnjujejo nekatere nebistvene elemente Uredbe (EU) 2021/2116 glede: (a) ocene kakovosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele iz člena 68(3), sistema za geoprostorske vloge iz člena 69(6) in sistema za spremljanje površin iz člena 70(2) navedene uredbe; (b) identifikacijskega sistema za kmetijske parcele iz člena 68 navedene uredbe; (c) uporabe in izračuna upravnih sankcij v zvezi s pogojenostjo iz člena 85 navedene uredbe.

POGLAVJE II

INTEGRIRANI SISTEM

Člen 2 Identifikacijski sistem za kmetijske parcele 1. Identifikacijski sistem za kmetijske parcele iz člena 68 Uredbe (EU) 2021/2116 deluje na ravni referenčnih parcel in vključuje informacije, ki omogočajo izmenjavo podatkov s sistemom za geoprostorske vloge za pomoč iz člena 69 navedene uredbe ter sistemom za spremljanje površin iz člena 70 navedene uredbe. 2. Izraz „referenčna parcela“ v tej uredbi pomeni geografsko razmejeno površino, ki ohranja enotno identifikacijo, kakor je zavedena v identifikacijskem sistemu za kmetijske parcele iz člena 68 Uredbe (EU) 2021/2116. Referenčna parcela vsebuje enoto zemljišča, ki predstavlja kmetijsko površino, kot je opredeljena v členu 4(3) Uredbe (EU) 2021/2115. Referenčna parcela po potrebi vsebuje tudi nekmetijske površine, ki jih države članice štejejo za upravičene do prejemanja podpore za intervencije na osnovi površin iz člena 65(2) in (3) Uredbe (EU) 2021/2116. 3. Referenčne parcele služijo kot podlaga za podporo upravičencem pri predložitvi geoprostorskih vlog za intervencije na osnovi površin iz člena 65(2) in (3) Uredbe (EU) 2021/2116. 4. Države članice referenčne parcele razmejijo tako, da zagotovijo, da je vsaka parcela dolgoročno stabilna in merljiva ter da omogoča enotno in nedvoumno lokalizacijo vsake letno prijavljene kmetijske parcele in enote zemljišča nekmetijskih površin, ki jih države članice štejejo za upravičene do prejemanja podpore za intervencije na osnovi površin iz člena 65(2) in (3) Uredbe (EU) 2021/2116. 5. Države članice zagotovijo posodobitev informacij za vse referenčne parcele v identifikacijskem sistemu vsaj enkrat na tri leta. Poleg tega države članice vsako leto upoštevajo vse informacije, ki so na voljo iz sistema za geoprostorske vloge, sistema za spremljanje površin ali katerega koli drugega zanesljivega vira. 6. Države članice zagotovijo, da identifikacijski sistem za kmetijske parcele vsebuje potrebne informacije za pridobivanje podatkov, pomembnih za pravilno poročanje o kazalnikih iz člena 66(2) Uredbe (EU) 2021/2116. 7. Države članice v identifikacijskem sistemu za vsako referenčno parcelo vsaj: (a) določijo največjo upravičeno površino za intervencije na osnovi površin v okviru integriranega sistema. Da določijo največjo upravičeno površino, države članice od parcele odštejejo neupravičene elemente, po možnosti z razmejitvijo. Države članice vnaprej določijo merila in postopke, ki se uporabljajo za oceno, količinsko opredelitev in po potrebi razmejitev upravičenih in neupravičenih delov parcele. Pri določanju največje upravičene površine lahko države članice določijo razumen razpon za pravilno količinsko opredelitev, da se upoštevata oris in stanje parcele; (b) opredelijo kmetijsko površino, kot je opredeljena v členu 4(3) Uredbe (EU) 2021/2115. Kadar je ustrezno, države članice z razmejitvijo zagotovijo razlikovanje med kmetijskimi površinami na ornih zemljiščih, trajnih nasadih in trajnem travinju, tudi kadar tvorijo kmetijsko-gozdarske sisteme na tem območju, kot je določeno v skladu s členom 4(3) navedene uredbe; (c) kar zadeva trajno travinje z razpršenimi neupravičenimi značilnostmi in kadar se države članice odločijo, da bodo za določitev upravičene površine uporabile fiksne koeficiente zmanjšanja, kot je določeno v členu 4(4), točka (b), tretji pododstavek, Uredbe (EU) 2021/2115, evidentirajo vse ustrezne informacije; (d) vključijo značilnosti in/ali zaveze, ki so pomembne za upravičenost intervencij na osnovi površin in za zahteve glede pogojenosti, ter so dolgoročno stabilne. Te informacije se evidentirajo kot atributi ali sloji v identifikacijskem sistemu za kmetijske parcele, pri čemer se navede vsaj naslednje: (i) lokacija šotišč ali mokrišč, kadar je ustrezno, v skladu s standardom DKOP 2 iz Priloge III k Uredbi (EU) 2021/2115; (ii) vrsta in lokacija krajinskih značilnosti na parceli, ki je pomembna za pogojenost ali intervencije iz člena 65(2) in (3) Uredbe (EU) 2021/2116; (e) kjer je ustrezno, določijo lokacijo in velikost krajinskih značilnosti v skladu s standardom DKOP 8 iz Priloge III k Uredbi (EU) 2021/2115 glede na minimalni delež kmetijske površine, namenjen neproizvodnim površinam ali značilnostim; (f) ugotovijo, ali se parcele nahajajo na območjih z naravnimi ali drugimi omejitvami, značilnimi za posamezno območje, iz člena 71 Uredbe (EU) 2021/2115 oziroma ali so na njih slabosti, značilne za posamezno območje, ki izhajajo iz nekaterih obveznih zahtev, kot je navedeno v členu 72 navedene uredbe; (g) ugotovijo, ali se parcele nahajajo na območjih Natura 2000, na območjih, zajetih v Direktivi 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), ali se nahajajo na kmetijskih zemljiščih, odobrenih za proizvodnjo bombaža v skladu s členom 37(1) Uredbe (EU) 2021/2115, na območjih, ki so del uveljavljenih lokalnih praks iz člena 4(3), točka (c), drugi pododstavek, točka (i), navedene uredbe, na površinah, pokritih s trajnim travinjem, ki je opredeljeno kot okoljsko občutljivo v skladu s standardom DKOP 9 iz Priloge III k Uredbi (EU) 2021/2115, ali na območjih, ki jih zajema Direktiva Sveta 92/43/EGS (7) ali Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8). 8. Za intervencije v povezavi z gozdarstvom iz členov 70 in 72 Uredbe (EU) 2021/2115 lahko države članice vzpostavijo ustrezne nadomestne sisteme za enotno identifikacijo zemljišč, ki so upravičena do podpore, kadar ta zemljišča pokriva gozd. 9. Geografski informacijski sistem deluje na podlagi nacionalnega referenčnega koordinatnega sistema, kakor je opredeljen v Direktivi 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), ki omogoča standardizirano merjenje in enotno identifikacijo kmetijskih parcel po vsej zadevni državi članici. Če se uporabljajo različni referenčni koordinatni sistemi, so medsebojno izključujoči in vsak od njih zagotavlja doslednost med podatki, ki se nanašajo na isto lokacijo.

Člen 3 Ocena kakovosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele 1. Države članice letno izvedejo oceno kakovosti iz člena 68(3) Uredbe (EU) 2021/2116 za namene osnovne dohodkovne podpore za trajnostnost. Ocena kakovosti zajema naslednje elemente: (a) pravilno navedbo velikosti največje upravičene površine; (b) sorazmerni delež in razporeditev referenčnih parcel, pri katerih največja upravičena površina upošteva neupravičene površine oziroma pri katerih ne upošteva kmetijske površine; (c) obstoj referenčnih parcel s kritičnimi pomanjkljivostmi; (d) pravilno razvrstitev kmetijske površine kot ornega zemljišča, trajnega travinja ali trajnih nasadov na vsaki referenčni parceli; (e) razmerje prijavljenih površin na referenčno parcelo; (f) kategorizacijo referenčnih parcel, kjer so pri največji upravičeni površini upoštevane neupravičene površine, niso upoštevane kmetijske površine ali so bile odkrite kritične pomanjkljivosti; (g) odstotek referenčnih parcel, na katerih so se v rednem ciklu posodobitev zgodile spremembe. Države članice zagotovijo tudi, da se vsi zahtevki za posodobitev identifikacijskega sistema za kmetijske parcele izvedejo tako, da je mogoče izslediti, ali izhajajo iz sistema za spremljanje površin, ukrepa upravičenca ali iz katerega koli drugega vira. 2. Države članice oceno iz odstavka 1 izvedejo na podlagi vzorca referenčnih parcel. Uporabljajo podatke, ki jim omogočijo oceniti dejanske razmere na terenu. 3. Če rezultati ocene kakovosti razkrijejo pomanjkljivosti, država članica predlaga ustrezne popravne ukrepe.

Člen 4 Ocena kakovosti sistema za geoprostorske vloge 1. Z letno oceno kakovosti iz člena 69(6) Uredbe (EU) 2021/2116 se ocenita zanesljivost informacij v geoprostorski vlogi in pravilnost informacij, uporabljenih za poročanje o kazalnikih iz člena 7 Uredbe (EU) 2021/2115. S to oceno kakovosti se zlasti ocenijo popolnost in pravilnost informacij, predhodno vnesenih v geoprostorsko vlogo, popolnost in pravilnost usmerjevalnih opozoril upravičencem med postopkom prijave ter sledljivost vseh sprememb, evidentiranih v geoprostorskih vlogah po njihovi predložitvi. 2. Ocena kakovosti zajema naslednje: (a) preverjanje, ali so bile informacije, ki jih je država članica uporabila za predhodno izpolnjevanje geoprostorske vloge, popolne, pravilne in posodobljene; (b) preverjanje, ki ga opravi država članica, ali je bila površina, ki jo je upravičenec prijavil za intervencijo na osnovi površin, pravilno določena glede na veljavne pogoje za upravičenost; (c) preverjanje, ali so bili za izdajo usmerjevalnih opozoril, ki jih je država članica izdala upravičencem med postopkom prijave, v največji možni meri upoštevani vsi pogoji za upravičenost intervencij in, kadar je to ustrezno, zahteve glede pogojenosti; (d) preverjanje, ali je država članica vse spremembe geoprostorske vloge po njeni predložitvi evidentirala tako, da je mogoče izslediti, ali te spremembe izhajajo iz opozorila sistema za spremljanje površin, ukrepa upravičenca ali iz katerega koli drugega vira. 3. Ocena kakovosti iz odstavka 2, točke (a), (c) in (d), se izvede s testiranjem informacijskih tehnologij in ponovnim izvajanjem prijavnega postopka na reprezentativnem vzorcu vlog za pomoč. 4. Za preverjanje iz odstavka 2, točka (b), se ocena kakovosti izvede z obiski na kraju samem ali analizo posnetkov v istem koledarskem letu in vsaj enake kakovosti, kot se zahteva za oceno kakovosti iz člena 68(3) Uredbe (EU) 2021/2116. To preverjanje se izvede z merjenjem površine, prijavljene za intervencijo na vzorcu, izbranem za oceno kakovosti sistema za spremljanje površin iz člena 5 te uredbe. 5. Države članice zagotovijo, da so vse intervencije na osnovi površin, ki jih upravlja integrirani sistem, vključene v vzorce iz odstavkov 3 in 4 ter preverjene v postopku ocenjevanja kakovosti. 6. Če rezultati ocene kakovosti razkrijejo pomanjkljivosti, država članica predlaga ustrezne popravne ukrepe.

Člen 5 Ocena kakovosti sistema za spremljanje površin 1. Z letno oceno kakovosti iz člena 70(2) Uredbe (EU) 2021/2116 se oceni zanesljivost izvajanja sistema za spremljanje površin, zagotovi diagnostične informacije o virih nepravilnih odločitev na ravni intervencij in pogojev za upravičenost, zlasti pa se oceni pravilnost informacij, zagotovljenih za namene poročanja o kazalnikih iz člena 7 Uredbe (EU) 2021/2115. 2. Ocena kakovosti se izvede z obiski na kraju samem ali analizo posnetkov v istem koledarskem letu in, kadar je ustrezno, vsaj enake kakovosti, kot se zahteva za oceno kakovosti iz člena 68(3) Uredbe (EU) 2021/2116. Obiski na kraju samem se lahko opravijo kadar koli med letom in v največji možni meri zajemajo vse pogoje za upravičenost, ki so relevantni za posameznega upravičenca med istim obiskom. Posnetki, ki jih države članice uporabljajo za oceno kakovosti, lahko zagotovijo prepričljive in zanesljive rezultate glede na dejansko stanje na terenu. Kadar države članice uporabljajo geografsko označene fotografije za opazovanje, sledenje in ocenjevanje kmetijskih dejavnosti kot podatke, ki imajo vsaj enako vrednost kot podatki satelitov Sentinel programa Copernicus, lahko države članice izvedejo oceno kakovosti odločitev, sprejetih na podlagi geografsko označenih fotografij, z neavtomatizirano analizo geografsko označenih fotografij, če te dajo prepričljive in zanesljive rezultate. 3. Na ravni intervencij ocena kakovosti vključuje: (a) količinsko opredelitev napak zaradi nepravilnih odločitev o pogojih za upravičenost v zvezi s parcelami v okviru intervencije na osnovi površin, ne glede na to, ali je zadevna odločitev izhajala iz sistema za spremljanje površin ali ne. Rezultat se izrazi v hektarjih; (b) količinsko opredelitev števila parcel, v zvezi s katerimi je sistem za spremljanje površin zaznal neskladnost s pogoji za upravičenost, in števila parcel, ki ne izpolnjujejo pogojev za upravičenost po zadnjem datumu za spremembe vlog za pomoč. 4. Pri pripravi poročil, ki jih je treba predložiti do 15. februarja 2025 oziroma 15. februarja 2027, je treba med drugim preveriti, ali so bili vsi pogoji za upravičenost intervencij na osnovi površin, ki se štejejo za nadzorljive, predmet sistema za spremljanje površin v letih 2024 oziroma 2026. Po oceni rezultatov teh poročil bodo morda potrebni popravni ukrepi. 5. Ocena kakovosti se izvede s preverjanjem vseh pogojev za upravičenost vseh intervencij, za katere je bila vložena vloga, na reprezentativnem vzorcu parcel. 6. Zaradi poenostavitve in glede na to, da vzorec ocene kakovosti sistema za spremljanje površin zagotavlja ustrezno raven zagotovila glede izpolnjevanja pogojev za upravičenost na intervencijo, se lahko država članica odloči, da ocene kakovosti iz členov 4 in 5 te uredbe upošteva v zvezi z obveznostjo vzpostavitve sistema kontrol iz člena 72 Uredbe (EU) 2021/2116. 7. Države članice zagotovijo, da so vse intervencije na osnovi površin, ki jih upravlja integrirani sistem, vključene v vzorec parcel in preverjene v postopku ocenjevanja kakovosti, ne glede na možnost postopne vzpostavitve sistema za spremljanje površin iz člena 70(1) Uredbe (EU) 2021/2116. 8. Če rezultati količinskih opredelitev iz odstavka 3, točki (a) in (b), razkrijejo pomanjkljivosti, država članica predlaga ustrezne popravne ukrepe. 9. Popravni ukrepi za pogoje za upravičenost, ki se ne spremljajo ali njihovo spremljanje ni dalo jasnih rezultatov, lahko vključujejo izvedbo obiskov na kraju samem. Kadar so na podlagi rezultatov ocene kakovosti za zadevno koledarsko leto potrebni popravni ukrepi, bo morda treba v poročilo o oceni kakovosti za naslednje leto vključiti dodatne podrobnosti v zvezi s pomanjkljivostmi, ki jih je treba odpraviti.

POGLAVJE III

UPORABA IN IZRAČUN UPRAVNIH SANKCIJ V ZVEZI S POGOJENOSTJO

Člen 6 Opredelitev pojmov V tem poglavju se uporabljajo opredelitve pojmov iz naslova IV, poglavje IV, Uredbe (EU) 2021/2116. Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve: (a) „neskladnost“ pomeni neizpolnjevanje predpisanih zahtev ravnanja v skladu z zakonodajo Unije iz člena 12(4) Uredbe (EU) 2021/2115 ali standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje zemljišč, ki jih opredelijo države članice v skladu s členom 13 navedene uredbe; (b) „standardi“ pomeni katere koli standarde, kakor jih določijo države članice v skladu s členom 13 Uredbe (EU) 2021/2115; (c) „leto ugotovitve“ pomeni koledarsko leto, v katerem je bil opravljen upravni pregled ali pregled na kraju samem; (d) „področja pogojenosti“ pomeni katero koli od treh različnih področij iz člena 12(1) Uredbe (EU) 2021/2115.

Člen 7 Splošna pravila glede neskladnosti 1. Za ugotavljanje ponavljanja neskladnosti se upoštevajo neskladnosti s pravili navzkrižne skladnosti, določenimi v skladu z Delegirano uredbo (EU) št. 640/2014. 2. „Obseg“ neskladnosti se ugotovi zlasti ob upoštevanju, ali ima neskladnost daljnosežne posledice ali pa je omejena na samo kmetijo. 3. „Resnost“ neskladnosti je odvisna zlasti od pomembnosti posledic neskladnosti ob upoštevanju ciljev zadevne zahteve ali standarda. 4. Ali je neskladnost „stalna“, je odvisno zlasti od trajanja učinka ali možnosti za odpravo teh učinkov na primeren način. 5. Za namene tega poglavja se neskladnosti štejejo za „ugotovljene“, če so zaznane pri kakršni koli vrsti kontrol, izvedenih v skladu z Uredbo (EU) 2021/2116, ali kadar je bil na neskladnost na kakršen koli drug način opozorjen pristojni kontrolni organ ali, kadar je to primerno, plačilna agencija.

Člen 8 Splošna načela upravnih sankcij 1. Upravna sankcija iz člena 84(1) Uredbe (EU) 2021/2116 se naloži le, če se neskladnost ugotovi v treh zaporednih koledarskih letih, izračunanih vključno od leta, v katerem je prišlo do neskladnosti. 2. Kadar se ista neskladnost pojavlja neprekinjeno v več koledarskih letih, se upravna sankcija uporabi za vsako koledarsko leto, v katerem je prišlo do neskladnosti. Izračun upravnih sankcij temelji na plačilih, ki so bila ali bodo odobrena zadevnemu upravičencu v zvezi z vlogami za pomoč ali zahtevki za plačilo, ki jih je upravičenec vložil ali jih bo vložil v koledarskih letih, v katerih je prišlo do neskladnosti. 3. Kadar v koledarskem letu odkritja neskladnosti upravičenec ne predloži vloge za pomoč ali upravna sankcija presega skupni znesek plačil, ki so ali bodo upravičencu odobrena v zvezi z vlogami za pomoč, ki jih je upravičenec predložil ali jih bo predložil v koledarskem letu ugotovitve, se upravna sankcija izterja v skladu s členom 30 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/128 (10).

Člen 9 Odstotki zmanjšanj v primeru nenamerne neskladnosti 1. Za ugotovljene nenamerne neskladnosti se lahko plačilna agencija na podlagi ocene neskladnosti, ki jo zagotovi pristojni kontrolni organ, ob upoštevanju meril iz člena 85(1), drugi pododstavek, Uredbe (EU) 2021/2116 odloči, da odstotek iz člena 85(2) navedene uredbe zmanjša na do 1 %. 2. Kadar ima ugotovljena nenamerna neskladnost resne posledice za doseganje cilja zadevnega standarda ali zahteve ali predstavlja neposredno tveganje za javno zdravje ali zdravje živali, se lahko plačilna agencija na podlagi ocene neskladnosti, ki jo zagotovi pristojni kontrolni organ, ob upoštevanju meril iz člena 85(1), drugi pododstavek, Uredbe (EU) 2021/2116 odloči, da odstotek iz člena 85(5) navedene uredbe poveča na do 10 %. 3. Kadar se ugotovljena nenamerna neskladnost z isto zahtevo ali standardom nadaljuje v treh zaporednih koledarskih letih, se odstotek zmanjšanja iz člena 85(6), prvi pododstavek, Uredbe (EU) 2021/2116 uporabi le, če je bil upravičenec obveščen o prejšnji ugotovljeni neskladnosti. Kadar se ista neskladnost s strani upravičenca še nadaljuje brez upravičenega razloga, se šteje za primer namerne neskladnosti. 4. Kadar ugotovljena neskladnost nima posledic ali so njene posledice zanemarljive za doseganje cilja zadevnega standarda ali zahteve in se ne naloži upravna sankcija v skladu s členom 85(3), prvi pododstavek, Uredbe (EU) 2021/2116, se neskladnost ne upošteva pri ugotavljanju ponovitve ali nadaljevanja neskladnosti. 5. Kadar država članica za odkrivanje primerov neskladnosti uporablja sistem za spremljanje površin iz člena 66(1), točka (c), Uredbe (EU) 2021/2116, je lahko zmanjšanje, ki se naloži zaradi ugotovljenih nenamernih neskladnosti, nižje od zmanjšanja iz odstavka 1 tega člena, vendar mora znašati vsaj 0,5 % skupnega zneska, ki izhaja iz plačil in podpore iz člena 83(1), točke (a), (b) in (c), navedene uredbe.

Člen 10 Odstotki zmanjšanj v primeru namerne neskladnosti Odstotek zmanjšanja za ugotovljeno namerno neskladnost znaša vsaj 15 % skupnega zneska, ki izhaja iz plačil in podpore iz člena 83(1), točke (a), (b) in (c), Uredbe (EU) 2021/2116. Plačilna agencija se lahko na podlagi ocene neskladnosti, ki jo zagotovi pristojni kontrolni organ, ob upoštevanju meril iz člena 85(1), drugi pododstavek, navedene uredbe odloči, da ta odstotek poveča na največ 100 %.

Člen 11 Izračun zmanjšanj za več neskladnosti v istem koledarskem letu 1. Kadar ugotovljena neskladnost s standardom pomeni tudi neskladnost z zahtevo, se neskladnost šteje za eno samo neskladnost. Za namen izračuna zmanjšanj se neskladnost šteje za del področja pogojenosti zahteve. 2. Če je v istem koledarskem letu prišlo do več ugotovljenih nenamernih neskladnosti, ki se niso ponavljale, se postopek za določitev zmanjšanja uporabi posamično za vsako neskladnost, dobljeni odstotki pa se seštejejo. Vendar skupno zmanjšanje ne presega: (a) 5 % skupnega zneska, ki izhaja iz plačil in podpore iz člena 83(1), točke (a), (b) in (c), Uredbe (EU) 2021/2116, kadar nobena od neskladnosti nima resnih posledic za doseganje cilja zadevnega standarda ali zahteve ali predstavlja neposredno tveganje za javno zdravje ali zdravje živali, ali (b) 10 % skupnega zneska, ki izhaja iz plačil in podpore iz člena 83(1), točke (a), (b) in (c), Uredbe (EU) 2021/2116, kadar ima vsaj ena od neskladnosti resne posledice za doseganje cilja zadevnega standarda ali zahteve ali predstavlja neposredno tveganje za javno zdravje ali zdravje živali. 3. Če je v istem koledarskem letu prišlo do več ugotovljenih nenamernih neskladnosti, ki so se ponavljale, se postopek za določitev zmanjšanja uporabi posamično za vsako neskladnost, dobljeni odstotki zmanjšanj pa se seštejejo. Vendar zmanjšanje ne presega 20 % skupnega zneska, ki izhaja iz plačil in podpore iz člena 83(1), točke (a), (b) in (c), Uredbe (EU) 2021/2116. 4. Če je v istem koledarskem letu prišlo do več ugotovljenih namernih neskladnosti, se postopek za določitev zmanjšanja uporabi posamično za vsako neskladnost, dobljeni odstotki zmanjšanj pa se seštejejo. Vendar zmanjšanje ne presega 100 % skupnega zneska, ki izhaja iz plačil in podpore iz člena 83(1), točke (a), (b) in (c), Uredbe (EU) 2021/2116. 5. Če je v istem koledarskem letu prišlo do številnih primerov nenamernih, ponavljajočih se in namernih neskladnosti, se dobljeni odstotki zmanjšanj, in po potrebi po uporabi odstavkov 2, 3 in 4 tega člena, seštejejo. Vendar zmanjšanje ne presega 100 % skupnega zneska, ki izhaja iz plačil in podpore iz člena 83(1), točke (a), (b) in (c), Uredbe (EU) 2021/2116.

POGLAVJE IV

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 12 Prehodne določbe Z odstopanjem od člena 104(1), drugi pododstavek, točka (a)(iv), Uredbe (EU) 2021/2116 se pregledi skladnosti s pravili o pogojenosti iz člena 83 navedene uredbe izvajajo na površinah, podprtih na podlagi členov 28, 29 in 30 Uredbe (EU) št. 1305/2013 s programi razvoja podeželja, ki se v skladu z navedeno uredbo izvajajo do 31. decembra 2025, kadar zadevni upravičenec prejema plačila na površino tudi v okviru strateškega načrta SKP v skladu z Uredbo (EU) 2021/2115. Za preglede pogojenosti iz prvega odstavka se šteje, da zajemajo preglede navzkrižne skladnosti iz člena 96 Uredbe (EU) št. 1306/2013, razen če odkrijejo neskladnosti s pravili o pogojenosti. Če pravila o pogojenosti niso upoštevana, država članica izvede preglede v skladu z navedenim členom za ukrepe, vezane na površino, v programih razvoja podeželja ter v primeru ugotovljenih nepravilnosti uporabi pravila o izračunu in uporabi upravnih kazni iz Uredbe (EU) št. 1306/2013.

Člen 13 Razveljavitev Delegirana uredba (EU) št. 640/2014 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2023. Vendar se še naprej uporablja za: (a) vloge za pomoč za neposredna plačila, predložene pred 1. januarjem 2023; (b) zahtevke za plačilo v zvezi s podpornimi ukrepi, ki se izvajajo na podlagi Uredbe (EU) št. 1305/2013; (c) kontrolni sistem in upravne sankcije v zvezi s pravili o navzkrižni skladnosti.

Člen 14 Začetek veljavnosti in uporaba Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2023.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 4. maja 2022 Za Komisijo predsednica Ursula VON DER LEYEN

(1) UL L 435, 6.12.2021, str. 187.

(2) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 640/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, pogojev za zavrnitev ali ukinitev plačil in za upravne kazni, ki se uporabljajo za neposredna plačila, podporo za razvoj podeželja in navzkrižno skladnost (UL L 181, 20.6.2014, str. 48).

(3) Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

(4) Uredba (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 435, 6.12.2021, str. 1).

(5) Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 347, 20.12.2013, str. 487).

(6) Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

(7) Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

(8) Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

(9) Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

(10) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/128 z dne 21. decembra 2021 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s plačilnimi agencijami in drugimi organi, finančnim upravljanjem, potrditvijo obračunov, pregledi, varščinami in preglednostjo (UL L 20, 31.1.2022, str. 131).