SL Uradni list Evropske unije L 92/1

SKLEP KOMISIJE

z dne 9. januarja 2012

o državni pomoči SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10), ki jo je Madžarska odobrila družbi Malév Hungarian Airlines

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9316)

(Besedilo v madžarskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2013/150/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju sklepa, s katerim je Komisija sklenila začeti postopek iz člena 108(2) PDEU (1) v zvezi s pomočjo C 38/10 (ex NN 69/10) (2),

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I. STANJE IN POSTOPEK

(1) Madžarska država je po več neuspešnih poskusih pri privatizaciji leta 2007 z družbo AirBridge Zrt. (v nadaljnjem besedilu: družba AirBridge) sklenila kupoprodajno pogodbo za 99,95 % delnic svojega državnega prevoznika Malév Hungarian Airlines (v nadaljnjem besedilu: Malév). Družba AirBridge je za delnice plačala 200 milijonov HUF (740 000 EUR (3)). Privatizacijski sporazum je bil priglašen Komisiji v skladu s členom 108(2) PDEU, vendar je bil pozneje umaknjen (4).

(2) Po finančnih težavah novega lastnika je ruska banka Vnyesekonombank (v nadaljnjem besedilu: VEB) pridobila 49,5-odsotni delež v družbi AirBridge in postala posredni delničar družbe Malév.

(3) Komisija se je marca 2010 prek objav v tisku seznanila z namero madžarske države, da ponovno nacionalizira družbo Malév. Madžarski organi so z elektronsko pošto z dne 2. marca 2010 potrdili te objave v tisku.

(4) Komisija je 10. marca 2010 po elektronski pošti prejela pritožbo od nizkocenovnega letalskega prevoznika Wizz Air, ki ima sedež na Madžarskem in je glavni konkurent družbi Malév na Madžarskem. V pritožbi je bilo navedeno, da je državna pomoč družbi Malév zaradi več različnih ukrepov nezakonita in nezdružljiva z notranjim trgom. Komisija je z dopisom z dne 29. marca 2009 madžarskim organom posredovala nezaupno različico pritožbe in zahtevala dodatne informacije. Madžarska je 30. aprila 2010 predložila pripombe o vsebini pritožbe in odgovore na vprašanja, zastavljena v pritožbi.

(5) Madžarski organi so na srečanju 5. maja 2010 navedli, da nameravajo letalsko družbo prestrukturirati. Navedli so tudi, da še ne vedo, kako daljnosežno bo to prestrukturiranje.

(6) Komisija je prejela drugo pritožbo (konkurenta, ki se ni strinjal z razkritjem svoje identitete) z dne 5. oktobra 2010 in jo z dopisom z dne 21. oktobra 2010 posredovala madžarskim organom. Madžarski organi so pripombe o vsebini te pritožbe predložili 19. novembra 2010.

(7) Komisija je od madžarskih organov dodatne informacije zahtevala 14. julija 2010 in 8. oktobra 2010, odgovore pa je prejela 11. avgusta 2010, 16. avgusta 2010, 5. oktobra 2010, 3. novembra 2010 in 23. novembra 2010.

(8) Komisija je na podlagi navedenega 21. decembra 2010 na podlagi člena 108(2) PDEU začela formalni postopek preiskave (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) glede različnih domnevnih ukrepov državne pomoči, izvedenih v korist družbe Malév.

(9) Madžarska je pripombe na sklep Komisije o začetku postopka predložila 24. februarja 2011.

(10) Sklep o začetku postopka je bil 26. maja 2011 (5) objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Pripombe so bile prejete od dveh zainteresiranih strani: letalskega prevoznika Wizz Air dne 26. junija 2011 in konkurenta (ki je zahteval, da se njegova identiteta ne razkrije) 28. junija 2011.

(11) Komisija je 6. julija 2011 te pripombe posredovala Madžarski. Madžarska je svoje pripombe v zvezi s pripombami tretjih strani predložila 5. septembra 2011.

(12) Po sklepu o začetku postopa sta bili v Bruslju dve srečanji služb Komisije in madžarskih organov: 10. junija 2011 in 19. oktobra 2011.

(13) Komisija je 26. septembra 2011 madžarske organe zaprosila za dodatne informacije in Madžarska je odgovorila z dopisom z dne 25. oktobra 2011.

II. DRUŽBA MALÉV IN ZADEVNI UKREPI

II.1. Družba

(14) Družba Malév ima sedež na mednarodnem letališču Budapest Liszt Ferenc v Budimpešti in trenutno upravlja floto 22 zrakoplovov (6), s katerimi opravlja prevoze v Evropi in na Srednjem vzhodu. V letu 2009 so prepeljali 3,2 milijona potnikov (7).

II.2. Obdobje pred privatizacijo v letu 2007

(15) Madžarski organi so večkrat poskušali privatizirati družbo Malév. Leta 1992 je bil 35-odstotni delež prodan konzorciju Alitalia in Simest, ki ga nadzira italijanska država. Leta 1997 je Alitalia-Simest svoj delež prodal konzorciju dveh zasebnih madžarskih bank (OTP in MKB). Leta 1999 je država odkupila večino delnic v zasebni lasti in tako postala lastnik 97-odstotnega deleža.

(16) Družbo Malév je, tako kot številne druge letalske družbe, zelo prizadel padec na letalskem trgu, ki so mu sledili še dogodki septembra 2001 in zato je začela poslovati z izgubo (glej Preglednico 1 spodaj).

(17) Na podlagi tega se je država odločila za ponovno privatizacijo družbe Malév.

II.3. Privatizacija v letu 2007 in družba Malév pod zasebnim nadzorom

II.3.1. Prodaja družbi AirBridge

(18) Družbo je bilo treba dokapitalizirati in zmožnost države kot lastnice za financiranje take naložbe je bila omejena. Za družbo Malév so se začele zbirati ponudbe in v začetku leta 2007 je bilo odločeno, da je najbolj privlačno ponudbo dala namenska družba z imenom AirBridge. Družba AirBridge je ponudila privlačen in domnevno gospodarsko uspešen načrt poslovanja in prestrukturiranja.

(19) 23. februarja 2007 je bila sklenjena kupoprodajna pogodba, ki določa prodajo 99,95 % delnic družbe Malév družbi AirBridge. Družba AirBridge je bila v 49-odstotni lasti ruskega poslovneža Borisa Abramovicha (8), ki je imel večinski delež v številnih ruskih letalskih družbah (KrasAir in v zvezi ruskih letalskih družb AirUnion) in 51-odstotni lasti madžarskih posameznikov. Zato je bilo pričakovati, da bo družba AirBridge v družbo Malév skupaj z načrtom poslovanja in prestrukturiranja prinesla industrijsko znanje in vodenje.

(20) Najpomembnejši deli sporazuma so bili: (a) družba AirBridge je kupila 99,95 % delnic družbe Malév za 200 milijonov HUF (740 000 EUR). Družba AirBridge je bila dolžna najpozneje do 31. decembra 2008 zagotoviti sredstva (9) v višini 50 milijonov EUR. (b) Posojilo, ki ga je leta 2003 družbi Malév odobrila Madžarska razvojna banka, ki je v 100-odstotni državi lasti (Magyar Fejlesztési Bank, v nadaljnjem besedilu: MFB), v višini 76 milijonov EUR je bilo umaknjeno iz bilance stanja družbe Malév in preneseno na namensko družbo za upravljanje s premoženjem družbe Malév v 100-odstotni državni lasti (Malév Vagyonkezelő Kft., v nadaljnjem besedilu: MAVA). To posojilo MFB iz leta 2003 je bilo izraženo v EUR, s 100-odstotnim državnim poroštvom in obrestno mero trimesečni IBOR + 0,5 %. Prvotno naj bi se posojilo izteklo leta 2013, glavnico bi bilo treba poplačati v enem obroku ob zapadlosti. S prenosom glavnice in obresti na MAVA pa je bila tudi zapadlost posojila podaljšana do leta 2017. Po navedbah madžarskih organov so bila skupaj s posojilom na MAVA prenesena tudi sredstva v vrednosti 76 milijonov EUR. Ta sredstva so bila sestavljena iz blagovne znamke Malév, cevovoda za transport kerozina in enega zrakoplova B767. Če bi družba Malév poslovala z dobičkom, bi morala družbi za upravljanje MAVA plačati tudi 25 odstotkov dobička po obdavčitvi. Družba AirBridge je družbi MAVA tudi zagotovila bančno garancijo VEB za kritje vračila posojila v višini do 32 milijonov EUR. (c) Družba Malév bi družbi MAVA na leto plačala tudi 200 000 EUR kot licenčnino za uporabo imena in logotipa‚Malév’. Družba AirBridge je bila obvezana še naprej uporabljati tržno ime in zagotoviti, da družba posluje kot letalska družba do 31. decembra 2017, ki je nov datum izteka posojila. (d) Družba Malév bi od družbe MAVA od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2017 nazaj zakupila zrakoplov B767, ki je bil pravkar prenesen na družbo MAVA (glej točko b zgoraj) (10).

(21) Imenovano je bilo novo poslovodstvo in uvedeni so bili številni varčevalni ukrepi in ukrepi za ustvarjanje prihodka. Ti ukrepi so vključevali ukinitev dolgih prog in zmanjšanje števila zaposlenih. Po mnenju Madžarske pa so ti ukrepi sovpadali z zelo velikim povečanjem cen goriva in zato niso imeli celostnega učinka na donosnost družbe.

(22) Finančno stanje družbe Malév se je še naprej slabšalo in po štirih mesecih ni več imela likvidnosti, potrebne za plačevanje licenčnine za uporabo tržnega imena Malév.

(23) Po mnenju Madžarske plačila za zrakoplov B767, zakupljen od družbe MAVA, niso bila „ustavljena“, ko se je družba Malév odločila opustiti dolge proge, ker družba Malév „priznava“ ta dolg in gre torej le za zamudo pri plačilu, na katero se plačajo obresti.

(24) V drugi polovici leta 2008 je svetovna finančna kriza začela vplivati na družbo Malév in tudi na njene ruske partnerje. Več Abramovichevih letalskih družb je šlo v stečaj. Družba AirBridge je ugotovila, da ne more več financirati družbe Malév in ni več izpolnjevala svojih obveznosti glede vračila posojila VEB. Ker je bil 49-odstotni poslovni delež v družbi AirBridge zastavljen banki VEB, je te delnice prevzela VEB. VEB je navedla, da je pripravljena še naprej financirati družbo Malév, vendar ne kot lastnik, ampak kot banka.

II.3.2. Prodaja zemeljske oskrbe družbe Malév

(25) Kot je bilo že navedeno, se je do začetka leta 2009 finančni položaj družbe Malév še poslabšal. Zato so njeni delničarji Madžarskemu državnemu holdingu (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., v nadaljnjem besedilu: MNV) predlagali, da bi mu prodali podružnico družbe Malév za storitve zemeljske oskrbe, ki je v 100-odstotni lasti družbe Malév (v nadaljnjem besedilu: Malév GH).

(26) Po mnenju Madžarske je bilo podjetje Malév GH takrat in še vedno je finančno trdno podjetje.

(27) Predhodna kupna pogodba, ki je bila podpisana januarja 2009 (in spremenjena februarja), je določala predplačila v višini 4,3 milijarde HUF (16 milijonov EUR). Podjetje MNV je družbi Malév predplačilo izplačalo januarja in februarja 2009. Ta predplačila je bilo treba v dveh delovnih dneh povrniti, če bi se podjetje MNV po skrbnem pregledu poslovanja odločilo, da ne bo podpisalo končne kupoprodajne pogodbe. Ta možna obveznost povračila je bila zavarovana s sporazumi o zavarovanju. Podjetje MNV se je julija 2009 končno odločilo prekiniti transakcijo in vračilo kupnine je zapadlo v plačilo.

(28) Predplačila niso bila podjetju MNV nikoli povrnjena. Obresti na predplačila niso bila podjetju MNV nikoli povrnjena (11).

II.3.3. Odlog plačila davkov

(29) Od januarja 2007 do marca 2010 je madžarska Uprava za davke in finančni nadzor (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, v nadaljnjem besedilu: APEH) družbi Malév dovolila odlog ali spremembo razporeda plačevanja različnih vrst davkov in obveznosti socialnega varstva. APEH od julija 2008 ni izterjala zapadlega neplačanega dolga in je nato celo odobrila spremembo razporeda plačila nadaljnjih zneskov. Marca 2010 je dolg za davčne obveznosti in socialne prispevke (glavnica in obresti za zamudo pri plačilu) družbe Malév skupaj znašal 13,7 milijarde HUF (51 milijonov EUR). Celotna Skupina Malév je imela dolg v višini 16,8 milijarde HUF (62 milijonov EUR). 11. marca 2010 je bila preostala razlika tekočega računa družbe Malév pri APEH poravnana z delom denarnih sredstev, pridobljenih prek spodaj navedenega povečanja kapitala v februarju 2010.

II.4. Ponovna nacionalizacija v letu 2010 in družba Malév pod javnim nadzorom

II.4.1. Razlogi za ponovno nacionalizacijo družbe Malév

(30) V letu 2010 ni bilo mogoče najti zasebnih vlagateljev, ki bi družbo Malév od družbe AirBridge/VEB prevzeli kot glavni delničar. Zlasti VEB ni nameravala letalske družbe financirati kot strateški vlagatelj. Kot je razvidno iz Preglednice 1 spodaj, je bila finančna uspešnost letalske družbe še naprej slaba. Preglednica 1 Kazalniki uspešnosti družbe Malév za obdobje 2003-2010 (v milijardah HUF) 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo dobiček/(izguba) (4,4) (1,8) (4,9) (8,8) (10,6) (8,3) (15,5) (19,1) Dobiček pred obrestmi in davki dobiček/(izguba) (9,4) (6,8) (9,4) (12,5) (14,7) (10,8) (17,9) (20,6) Čisti izid dobiček/(izguba) (13,5) (4,9) (1,3) (10,9) 0,7 (14,5) (24,8) (24,6) Vir: Podatke so zagotovili madžarski organi ter finančna poročila družbe Malév za leto 2010

(31) Madžarski organi so se namesto za likvidacijo odločili za pogajanje z VEB in družbo AirBridge, da bi srednjeročno do dolgoročno poskušali izboljšati tržni položaj družbe Malév.

II.4.2. Dokapitalizacija februarja 2010: zamenjava terjatev v lastniške deleže in sveži kapital

(32) 26. februarja 2010 so se VEB, AirBridge, MNV, Malév in madžarska vlada dogovorili o dokapitalizaciji v višini 25,4 milijarde HUF (94 milijonov EUR), ki je bila delno izvedena z vložitvijo svežega kapitala v višini 20,7 milijarde HUF (77 milijonov EUR) in delno z zamenjavo terjatev predplačila za družbo Malév GH (glej oddelek II.3.2 zgoraj) in obresti, zaračunanih za predplačilo, v skupnem znesku 4,7 milijarde HUF (17 milijonov EUR) v lastniške deleže. Tudi družba AirBridge je 1,5 milijarde HUF (5,4 milijona EUR) zamenjala v lastniške deleže. Zato so terjatve do družbe Malév izginile in nekdanji upniki so postali lastniki dela družbe.

(33) Pred dokapitalizacijo je bil obstoječi osnovni kapital znižan skoraj na nič, ker je bil porabljen za del bilančne izgube in da je odražal dejstvo, da obstoječe delnice družbe Malév nimajo več nobene vrednosti. Osnovni kapital družbe Malév je bil nato povečan z izdajo novih delnic z nominalnim zneskom 0,01 HUF. Razvoj stanja lastniškega kapitala v družbi Malév je prikazan na Sliki 1 spodaj.

(34) 20,7 milijarde HUF (77 milijonov EUR), ki jih je MNV prispeval v gotovini, je družbi Malév omogočilo, da je povrnila vse zapadle davčne obveznosti (glej uvodno izjavo 29 zgoraj) in začasno stabilizirala svoje poslovanje.

(35) Po dokapitalizaciji je država postala 94,6-odstotni delničar družbe Malév in delež AirBridge/VEB je bil zmanjšan na minimum. Slika 1 Razvoj stanja lastniškega kapitala v družbi Malév

II.4.3. Maj – avgust 2010: Posojila delničarjev in konverzija v lastniške deleže

(36) Od maja do avgusta 2010 je madžarska država družbi Malév prek družbe MNV zagotovila številna „posojila delničarjev“ v skupnem znesku 9,2 milijarde HUF (34 milijonov EUR).

(37) Prvo od teh posojil je bilo maja 2010 v višini 2,16 milijarde HUF (7,9 milijona EUR). Opisano je bilo kot triletno posojilo delničarjev po obrestni meri 9,97 %. Vračilo je bilo z enkratnim plačilom ob zapadlosti, zavarovano pa je bilo z zastavno pravico na delnicah družbe Malév GH.

(38) Drugo od teh posojil je bilo junija 2010 v višini 1,34 milijarde HUF (4,9 milijona EUR) in spet je bilo triletno posojilo delničarjev po obrestni meri 9,97 %, vračilo pa z enkratnim plačilom ob zapadlosti ter zavarovano z zastavno pravico na delnicah družbe Malév GH.

(39) Avgusta 2010 je tretji delničar odobril posojilo v višini 5,7 milijarde HUF (20,8 milijona EUR). Spet je šlo za triletno posojilo delničarjev po obrestni meri 9,97 %, vračilo pa z enkratnim plačilom ob zapadlosti. To posojilo pa je bilo zavarovano z zastavno pravico na zrakoplovu (HA-LNA – reaktivno letalo CRJ).

(40) 24. septembra so bila ta tri posojila v skupnem znesku 9,2 milijarde HUF (33,6 milijona EUR) ter dolgovane obresti na posojila (kar je skupaj znašalo 9,4 milijarde HUF ali 34,3 milijona EUR) spremenjeni iz dolga v lastniški delež v družbi Malév in osnovna poroštva so bila sproščena.

II.4.4. September 2010: Nadaljnja dokapitalizacija in posojilo delničarjev

(41) Družba MNV je 24. septembra 2010 tudi povečala kapital družbe Malév z vložitvijo dodatnih 5,3 milijarde HUF (19,3 milijona EUR) v družbo. S tem se je delež podjetja MNV (tj. države) povečal na 96,5 %.

(42) Na isti dan je država družbi Malév odobrila še eno posojilo delničarjev v višini 5,7 milijarde HUF (20,8 milijona EUR) za obdobje treh let po 9,97-odstotni obrestni meri. Rok za plačilo prvih obresti je bil 6 mesecev po datumu izplačila, glavnica pa se odplača v enkratnem znesku ob zapadlosti. Poroštva za to posojilo so registrirana zastavna pravica na zrakoplovu HA-LNA CRJ, ki je vreden približno 1,8 milijarde HUF in zastavna pravica, vzpostavljena na prihodek prometa mednarodnih in nacionalnih (madžarskih) zastopnikov, registriranih pri združenju IATA.

III. POVZETEK UKREPOV V PREISKAVI

(43) Komisija je v sklepu o začetku postopka preučila, ali spodaj navedeni ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. — Ukrep 1: 31. decembra 2007 je družba v državni lasti MALÉV MAVA prevzela posojilo, ki ga je leta 2003 družbi Malév odobrila razvojna banka MFB, ki je v 100-odstotni državi lasti, v višini 76 milijonov EUR ter del sredstev družbe Malév. Zapadlost posojila je bila podaljšana najdlje do leta 2017. — Ukrep 2: Zagotovitev enoletnega gotovinskega posojila v višini 4,3 milijarde HUF podjetju MNV za načrtovani (in pozneje neizvedeni) nakup podružnice družbe Malév za storitve zemeljske oskrbe, ki je bilo po mnenju madžarskih organov finančno trdno podjetje. Kljub temu, da prodaja ni bila realizirana, to predplačilo prodajne cene ni bilo povrnjeno. — Ukrep 3: Odlog različnih plačil davkov in prispevkov za socialno varnost, zapadlih med januarjem 2007 in marcem 20 10. Marca 2010 je dolg družbe Malév za davčne obveznosti in prispevke za socialno varnost znašal 13,7 milijarde HUF. — Ukrep 4: Februarja 2010 je bila dokapitalizacija s strani podjetja MNV v višini 25,4 milijarde HUF delno izvedena z vložitvijo svežega kapitala v višini 20,7 milijarde HUF (77 milijonov EUR) in delno z zamenjavo terjatev predplačila za GH (glej ukrep 2) z obrestmi, v skupnem znesku 4,7 milijarde HUF v lastniške deleže. (Tudi družba AirBridge je 1,5 milijarde HUF zamenjala v lastniške deleže). — Ukrep 5: Tri posojila delničarjev v skupnem znesku 9,2 milijarde HUF, ki jih je družbi Malév med majem in avgustom 2010 zagotovilo podjetje MNV. Vsa tri posojila v madžarskih forintih so imela 9,97-obrestno mero, poplačilo glavnice pa je bilo v enkratnem znesku ob zapadlosti (vsi obroki 3 leta). Prva dva obroka v višini 3,5 milijarde HUF (13 milijonov EUR) sta bila zavarovana s podružnico družbe Malév za storitve zemeljske oskrbe, tretji obrok v višini 5,7 milijarde HUF (21 milijonov EUR) pa z zrakoplovom (HA-LNA, reaktivno letalo CRJ). — Ukrep 6: Konverzija teh posojil delničarjev septembra 2010 (z dolgovanimi obrestmi na posojila) iz dolga v lastniški delež v višini 9,4 milijarde HUF. — Ukrep 7: Nadaljnja dokapitalizacija v gotovini v znesku 5,3 milijarde HUF septembra 2010. S tem se je delež države povečal na 96,5 %. — Ukrep 8: Nadaljnje posojilo delničarjev septembra 2010 v višini 5,7 milijarde HUF z 9,97-odstotno obrestno mero in poplačilom glavnice v enkratnem znesku ob zapadlosti. Posojilo je bilo zavarovano z zgoraj navedenim zrakoplovom HA-LNA CRJ in z zastavno pravico, vzpostavljeno na prihodek prometa mednarodnih in nacionalnih (madžarskih) zastopnikov, registriranih pri združenju IATA.

(44) Komisija se je v sklepu o začetku postopka spraševala še, ali so ti ukrepi, v kolikor pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, združljivi z notranjim trgom z vidika izjem iz PDEU in zlasti Smernic skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (12) (v nadaljnjem besedilu: Smernice za reševanje in prestrukturiranje).

IV. PRIPOMBE MADŽARSKE

(45) Madžarska je v odgovoru na sklep o začetku postopka ponovila zgoraj opisana dejstva in podrobneje pojasnila razloge za težave letalske družbe. Madžarska je tudi potrdila, da je bila družba Malév vsaj od druge polovice leta 2006 opredeljena kot družba v „stalnih“ težavah v smislu Smernic za reševanje in prestrukturiranje.

(46) Na splošno so pred začetkom formalnega postopka preiskave madžarski organi trdili, da so vsi ukrepi skladni z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in načelom upnika v tržnem gospodarstvu.

(47) Madžarski organi so trdili, da so ukrepi, ki spremljajo prodajo družbe Malév družbi AirBridge, skladni s trgom, ker je bilo za zavarovanje prevzema posojila s strani MAVA vzpostavljeno zavarovanje s premoženjem. Glede neuspešne prodaje družbe Malév GH so trdili, da družba Malév ni dobila nobene prednosti, ker je bilo pozno vračilo prodajne cene pravilno zavarovano in izračunane so bile obresti na prodajno ceno. V zvezi z odlogom plačila davkov trdijo, da so bili ti zneski zavarovani, uporabljeni so bili vsi veljavni stroški obresti in kazenske obresti in da so taki odlogi splošni ukrepi. O ponovni nacionalizaciji družbe Malév madžarski organi trdijo, da bi lahko uveljavili svoje terjatve do družbe Malév, kar bi povzročilo stečaj in likvidacijo družbe. Menijo, da bi v tem primeru lahko izterjali samo majhen del svojih terjatev (razen dela, kritega s poroštvom VEB, ki je navedeno v uvodni izjavi (20) zgoraj). Poleg tega bi to imelo zelo negativne posledice za nacionalno gospodarstvo (13).

(48) V zvezi s posojili delničarjev in njihovo poznejšo pretvorbo v lastniški kapital v družbi Malév država meni, da družba Malév s tem ni pridobila nobene prednosti, ker so bila posojila ves čas popolnoma zavarovana s sredstvi, uporabljale so se s trgom skladne obrestne mere in pri pretvorbi v lastniški kapital so bile upoštevane vse zapadle obresti.

(49) Po sklepu o začetku postopka madžarski organi niso predstavili nobenih novih elementov. Pripombe Madžarske o sklepu o začetku postopka ne vsebujejo nobenih novih elementov, ki bi podpirali trditev, da ukrepi niso pomoč ali informacij, ki bi dokazovale združljivost izvedenih ukrepov z notranjim trgom, zlasti s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje.

V. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

(50) Pripombe sta predložila dva konkurenta (glej uvodno izjavo (10) zgoraj) in oba sta podprla preiskavo Komisije.

(51) Konkurent, ki je zahteval, da se njegova identiteta ne razkrije, je trdil, da se je nekaj zasebnih vlagateljev zanimalo za pridobitev nadzornega deleža v družbi Malév, kar dokazuje, da je Madžarska poleg ponovne nacionalizacije družbe Malév v letu 2010 imela tudi druge izvedljive možnosti.

(52) Wizz Air je skupno tržno vrednost sredstev, ki so bila na družbo MAVA prenesena skupaj s posojilom MFB (ukrep 1), vključno z blagovno znamko Malév, cevovodom za transport kerozina in enim zrakoplovom B767, ocenil na največ 27 milijonov EUR, kar je znatno nižje od zneska posojila. Zato Wizz Air ugotavlja, da ta transakcija ni bila opravljena po tržnih načelih in da je družba Malév pridobila znatno prednost.

(53) V zvezi z odlogom plačila davkov (ukrep 3) je Wizz Air trdil, da v skladu z madžarsko zakonodajo nobenemu zasebnemu podjetju v finančnem položaju, podobnem položaju družbe Malév, ne bi bil samodejno ali izjemoma odobren tak odlog plačila davkov.

VI. PRIPOMBE MADŽARSKE O UGOTOVITVAH ZAINTERESIRANIH STRANI

(54) Po tem, ko je Komisija rok za odgovor podaljšala, je Madžarska na te pripombe odgovorila 5. septembra 2011. Madžarska vztraja pri svojem stališču, da pretekle ukrepe upravičuje preskus načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu (glej uvodno izjavo (59) spodaj) in zato ne pomenijo državne pomoči. Madžarska meni, da obstoj ciljev javne politike ne vpliva na to, da ukrepi niso pomoč.

(55) Madžarska je navedla, da ni bilo izvedljivih možnosti in da je samo ponovna nacionalizacija madžarskim organom omogočila, da so spet pridobili popoln operativni nadzor družbe Malév in da je državni prevoznik lahko dejansko izvedel postopek prestrukturiranja, ki ga je z namenom zagotoviti poslovni uspeh družbe, izvajal že od leta 2007. V zvezi z ukrepom 1 je Madžarska menila, da je vrednost zadevnih sredstev ustrezala vrednosti posojila. V zvezi z ukrepom 3 je Madžarska navedla, da so madžarski davčni organi družbo Malév obravnavali tako, kot vsakega drugega davčnega zavezanca v podobnem položaju.

VII. OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI V SMISLU ČLENA 107(1) PDEU

VII.1. Splošno

(56) Da bi ugotovila, ali proučevani ukrepi pomenijo državno pomoč, mora Komisija oceniti, ali izpolnjujejo kumulativne pogoje člena 107(1) PDEU. Ta člen določa, da „[R]azen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

(57) Na podlagi te določbe bo Komisija tu ocenila, ali sporni ukrepi v korist družbe Malév pomenijo državno pomoč.

(58) Kar zadeva kumulativna merila državne pomoči, sta vpliv na trgovino in izkrivljanje konkurence nesporna in madžarski organi o tem sploh niso razpravljali. Družba Malév je konkurent drugim letalskim družbam Evropske unije, zlasti od uvedbe tretje faze liberalizacije zračnega prometa („tretji paket“) 1. januarja 1993 (14). Zadevni ukrepi so družbi Malév omogočili nadaljnje poslovanje, ne da bi se ji bilo treba, tako kot drugi konkurenti, soočati s posledicami, ki običajno izhajajo iz slabih finančnih rezultatov.

(59) Madžarska tudi ni oporekala dejstvu, da so bili ukrepi financirani iz državnih sredstvev ali s sredstvi, ki jih je mogoče pripisati državi. APEH je madžarski davčni organ in ga je kot takega mogoče jasno pripisati državi. MNV je državni holding. Njegove naloge so določene v najpomembnejših okvirnih pravilih zakona o državnih sredstvih. MNV izvršuje sklepe vlade in pristojnega ministra. Tudi MAVA je prek MNV v 100-odstotni državni lasti in, kot pojasnjujejo madžarski organi, predstavlja „podaljšanje madžarske države“.

(60) Madžarska tudi ni oporekala glede selektivnosti, razen ukrepa 3 (odlog plačila davkov). Ukrepi so dajali prednosti eni sami družbi – družbi Malév.

(61) V nadaljevanju bo ocenjeno, ali je v proučevanih ukrepih prisotna gospodarska ugodnost za družbo Malév.

(62) Komisija ugotavlja, da v skladu z dobro uveljavljenimi načeli prava skupnosti, če se „podjetju“ zagotovi dodatni kapital pod pogoji, boljšimi od običajnih tržnih pogojev, to lahko sodi na področje člena 107(1) PDEU, ker bi povzročilo „dajanje prednosti“ posameznemu podjetju v smislu navedenega člena. Komisija pri ugotavljanju, ali je bila taka prednost dana, uporablja „načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu“. V skladu s tem načelom velja, da če bi se v podobnih okoliščinah „zasebni vlagatelj, ki deluje v običajnih tržnih pogojih tržnega gospodarstva, ki bi se po velikosti lahko primerjal z organi, ki upravljajo javni sektor, odločil za zadevne kapitalske vložke“’, ni državne pomoči. Zato mora Komisija oceniti, „ali bi zasebni vlagatelj zadevno transakcijo izvedel pod enakimi pogoji (15)“. Hipotetični zasebni vlagatelj deluje kot preudaren vlagatelj (16), ki želi svoje dobičke povečati, ne da bi pri tem prevzel prevelika tveganja za svoj dobiček (17).

(63) V skladu s sodno prakso Evropskega sodišča se zasebni vlagatelj, čigar udeležbo je treba primerjati z javnim vlagateljem, ki sledi ciljem ekonomske politike, ne obnaša nujno kot običajni vlagatelj, ki vlaga kapital, da bi si v dokaj kratkem času zagotovil donos, ampak najmanj kot zasebni holding ali skupina zasebnih podjetij, ki vodi strukturno politiko – globalno ali sektorsko – ter ga usmerjajo možnosti dolgoročnejše donosnosti (18).

(64) Poleg tega je treba „[R]ravnanje javnih in zasebnih vlagateljev primerjati glede na to, kako bi v času sporne transakcije ob upoštevanju podatkov, ki so bili na voljo, in v tistem trenutku predvidljivega razvoja ravnal zasebni vlagatelj“ (19).

(65) Analiza in ocena Komisije mora vključevati „vse upoštevne elemente in ozadje sporne transakcije“. To vključuje finančni položaj podjetja, ki je prejemnik pomoči, in zadevni trg. Glede na zgoraj navedene premisleke je glavno vprašanje, ki ga Komisija želi raziskati, ali je podjetje pridobilo „gospodarsko ugodnost, ki je v običajnih tržnih razmerah ne bi“ (20).

(66) Komisija ugotavlja tudi, da se v skladu z ustaljeno sodno prakso tudi za posojila uporablja načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ko se to načelo uporabi za odobritev posojila, se zastavi vprašanje, ali bi zasebni vlagatelj prejemniku odobril posojilo pod pogoji, pod katerimi je bilo posojilo dejansko odobreno (21).

VII.2. Ocena celote ukrepov

(67) Kot je določeno v sklepu o začetku postopka, je za oceno obravnavanega primera pomembna sodba v zadevi BP Chemicals (22). Komisija dejansko meni, da ukrepi niso avtonomni, ampak so povezani prek kronologije, finančnega položaja družbe Malév in dokončnosti, ker je cilj vseh ukrepov, da letalski družbi pomagajo preživeti in rešiti njene likvidnostne potrebe in podkapitaliziranost, ki so nastale zaradi izgub. Madžarska v svojih pripombah na sklep o začetku postopka trdi, da so različni koraki „procesa“„neločljivi“ in da je bil cilj vseh ukrepov en sam in sicer najti strateškega vlagatelja in s tem zagotoviti poslovanje letalske družbe.

(68) Na podlagi predloženih stališč Madžarske je jasno, da je Madžarska ukrepe v korist družbe Malév izvedla zaradi javno-političnih premislekov in ne zaradi razmišljanja o prihodnji donosnosti družbe. Madžarska je večkrat poudarila neuspešno privatizacijo in pomen družbe Malév za nacionalno gospodarstvo. Potrjeno je bilo, da je država pri sprejemanju ukrepov upoštevala „pomen letalske družbe za nacionalno infrastrukturo, trg dela in interese dobaviteljev“. Madžarski organi so tudi poudarili, da noben zasebni vlagatelj ne bi bil pripravljen prevzeti letalske družbe v njeni sedanji obliki. Zato mora Komisija domnevati, da noben zasebni vlagatelj v podobnih okoliščinah ne bi ravnal tako, kot je ravnala madžarska vlada pri sprejemanju ukrepov. Komisija tudi opozarja, da je Sodišče v sodbi v zadevi Boch navedlo, da „je preizkus zlasti, ali bi v podobnih okoliščinah zasebni vlagatelj na podlagi predvidljivih možnosti donosa ter ne glede na socialne dejavnike, dejavnike regionalne politike in sektorsko problematiko vpisal zadevni kapital“ (23).

(69) Ob upoštevanju, da so bili finančni rezultati družbe Malév v daljšem časovnem obdobju slabi (glej Preglednico 1 in uvodni izjavi (103)-(104) spodaj), in trditve madžarskih organov, da je bila letalska družba v stalnih težavah vsaj od leta 2006, bi bilo donosnost, sprejemljivo za zasebnega vlagatelja, mogoče pričakovati le, če bi se družba temeljito prestrukturirala. Vendar Madžarska in družba Malév nista nikoli predložili dokazov, da je bil tak načrt za prestrukturiranje podlaga za katerega od obravnavanih ukrepov.

(70) Glede na navedeno Komisija meni, da ukrepi 1–8 skupaj niso skladni z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. To oceno nadalje potrjuje še posamična analiza vsakega ukrepa.

VII.3. Ocena posameznih ukrepov 1–8

VII.3.1. Ukrep 1

(71) Po mnenju Madžarske so dejavnosti družbe MAVA omejene na enkratno dejavnost, t.j. razpolaganje z nekaterimi sredstvi, ki so bile prej v lasti družbe Malév in opravljanje funkcije „posrednika za nekatera plačila med družbo Malév in MFB“. Družba MAVA je ustanovljena samo za ta namen.

(72) Dolg v višini 76 milijonov EUR, ki je bil prenesen na družbo MAVA, izhaja iz posojilne pogodbe med družbo Malév in MFB iz leta 2003. Posojilo, krito z državnim poroštvom, bi moralo biti odplačano v enem obroku ob zapadlosti. To posojilo iz leta 2003 je bilo vključeno na seznam obstoječih ukrepov državne pomoči pogodbe o pristopu (24). Vendar je bila s pogodbo v letu 2007 zapadlost posojila podaljšana do leta 2017. Zato od leta 2007 ukrepa ni več mogoče šteti za obstoječi ukrep pomoči. Podaljšanje veljavnosti ukrepa pomoči predstavlja novo shemo pomoči v skladu s členom 4(2)(b) Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (25).

(73) Preiskava je pokazala, da je bila transakcija (t.j. podaljšanje zapadlosti dolga, ustanovitev družbe MAVA, prenos dolga na družbo MAVA, prenos sredstev na družbo MAVA in pogodbe o ponovnem zakupu) namenjena zgolj prestrukturiranju dolga družbe Malév. Madžarska je sama priznala, da namen družbe MAVA ni bil nikoli ustvarjanje dobička. Zaradi te transakcije je bil dolg (skupaj s sredstvi) umaknjen iz bilance stanja družbe Malév.

(74) Trditev Madžarske, da so finančne obveznosti, ki sta jih prevzeli družbi Malév in AirBridge, zadostovale za kritje stroškov družbe MAVA, ni mogoče sprejeti kot dokazilo, da je transakcija skladna s trgom, ker noben zasebni vlagatelj ne bi imel spodbude za enako ravnanje. Ponujena zavarovanja naj bi družbi MAVA omogočila poplačilo dolga ob zapadlosti posojila, t.j. v letu 2017 (26). Noben zasebni vlagatelj ne bi prevzel takega tveganja, tj. ne bi prevzel sredstev z negotovo prihodnjo vrednostjo za določeno plačilno obveznost.

(75) Čeprav so madžarski organi predložili dokaj razumljiva ovrednotenja (27) za zrakoplov B767 (28) in cevovod za transport kerozina (29), se vrednotenje, predloženo (metoda diskontiranega denarnega toka) za znamko Malév (56 milijonov EUR), zdi krožno in zelo odvisno od uspešnosti letalske družbe in zato se ne more šteti za objektivno vrednost znamke Malév, zlasti ob upoštevanju stanja in uspešnosti letalske družbe. Ob dejstvu, da je bila država seznanjena, da družba Malév verjetno ne bo sposobna izpolniti obveznosti glede plačevanja licenčnine, bi morala biti po metodi diskontiranega denarnega toka vrednost nič. Po tej posebni pogodbeni strukturi torej vrednost znamke ne more biti sprejeta kot zadostno zavarovanje.

(76) Pogodbene stranke so se zagotovo zavedale, da družba Malév, ki je bilo podjetje v težavah že v letu 2007, v resnici ni bila sposobna zadovoljivo izpolnjevati svojih obveznosti glede plačevanja licenčnine. Po transakciji „stroškov“ družbe MAVA (tj. plačilo obresti MFB) ni bilo mogoče kriti s plačili licenčnin družbe Malév za blagovno znamko. Družba MAVA ni nikoli sprejela nobenega ukrepa za izterjavo neporavnanih plačil.

(77) Poroštvo VEB v višini 32 milijonov EUR je bilo namenjeno ne samo za kritje glavnice, ampak tudi za redna plačila obresti, ki jih mora družba MAVA plačati MFB.

(78) Na podlagi navedenega in ob upoštevanju dejstva, da na družbo MAVA ni bila prenesena ustrezna enakovrednost, je treba umik dolga iz bilance stanja gospodarske družbe šteti za prednost v korist družbe Malév.

VII.3.2. Ukrep 2

(79) Glede predplačila podjetja MNV za (pozneje neizvedeno) prodajo GH je bila po strokovni oceni, ki jo je predložila Madžarska, v letu 2009 čista vrednost sredstev GH 1,6 milijarde HUF, ocenjena tržna vrednost pa 3,5 milijarde HUF. V januarju 2009 je podjetje MNV družbi Malév plačalo 1,6 milijarde HUF predplačila. To plačilo je bilo zavarovano z zastavno pravico na HA-LNA, tj. reaktivnem letalu CRJ (ocenjena tržna vrednost 1,8 milijarde HUF). Februarja 2009 je bila predhodna kupna pogodba spremenjena in družba MNV je plačala dodatnih 2,7 milijarde HUF (skupaj 4,3 milijarde HUF) in na istem zrakoplovu je bila vpisana zastavna pravica druge stopnje.

(80) Madžarski organi v pripombah na sklep o začetku postopka priznavajo, da je bilo predplačilo v resnici opravljeno zato, da se je družbi Malév v fazi pogajanja ponovne nacionalizacije zagotovila likvidnost.

(81) V skladu s predhodno kupno pogodbo bi bilo treba v primeru neuspele transakcije ta znesek takoj vrniti (v dveh delovnih dneh). Vendar podjetje MNV po tem, ko je julija 2009 odstopilo od sklenitve posla, ni izvedlo nobenega ukrepa za izterjavo dolga. Ko je bil leta 2010 dolg zamenjan v lastniške deleže, so bile obresti samo naknadno zaračunane, plačane pa niso bile nikoli. Družba Malév je tako to gotovinsko posojilo dobila na razpolago brezplačno.

(82) Komisija meni, da je družba Malév s tem ukrepom pridobila prednost, ko vračilo predplačila ob njegovi zapadlosti julija 2009 ni bilo izterjano. Do prednosti je prišlo celo že prej in sicer ko je bila februarja 2009 predhodna kupna pogodba spremenjena in se je predplačilo zvišalo (nad ocenjeno tržno vrednostjo družbe), ne da bi bilo zadostno zavarovano.

VII.3.3. Ukrep 3

(83) Glede ponavljajočih odlogov plačil davčnih obveznosti in socialnih prispevkov Komisija ugotavlja, da je iz predloženih stališč Madžarske jasno, da je družba Malév v letih 2006 in 2007 12-krat prosila za odlog plačila davčnih obveznosti (za različna plačila). Davčni organ je vsakič odobril odlog plačila. V skladu z ustrezno madžarsko zakonodajo o odobritvi takšnih odlogov davčni organ odloča po lastni presoji in bi jo lahko tudi zavrnil. Zato je treba sklep obravnavati kot selektiven (30).

(84) Do julija 2008 so se zaračunavale zakonite obresti, ki jih je družba Malév plačevala v skladu s časovnim razporedom odlogov plačil. Davčni organ je v svojih odločbah kot razlog navajal težak položaj družbe Malév in prestrukturiranje, ki je bilo v tej fazi predvideno.

(85) Od julija 2008 pa družba Malév ni več plačevala davkov in socialnih prispevkov ter obresti (razen delnega plačila v decembru 2008) in davčni organ ni izvedel nobenega ukrepa za izterjavo tega dolga. Tudi po tem, ko družba Malév ni ravnala v skladu z dogovori o prerazporeditvi, so bila prerazporejena še nadaljnja plačila. Od aprila 2009 naprej davčne obveznosti in socialni prispevki, ki so zapadli takrat (tj. ne že prej zapadla plačila), niso bili več niti prerazporejeni in APEH ni sprejela nobenega konkretnega ukrepa za izterjavo dolga.

(86) Komisija meni, da noben zasebni upnik ne bi ravnal tako, kot država Madžarska. Od julija 2008 ni bil sprejet noben konkreten ukrep za izterjavo dolga. Poleg tega je bil finančni položaj družbe kljub prizadevanjem za prestrukturiranje še naprej slab (glej Preglednico 1 zgoraj) in možnost, da bi družba spet postala donosna, je bila zelo majhna ali pa je sploh ni bilo. Zasebni upnik bi si v podobnih okoliščinah prizadeval za izvršitev dogovora. Po tem, ko družba Malév ni več ravnala v skladu z dogovori o prerazporeditvi, noben zasebni upnik ne bi soglašal z nadaljnjimi prerazporeditvami.

(87) Zato je najpozneje od julija 2008 zaradi neizterjave davčnih obveznosti in socialnih prispevkov s strani davčnega organa in nadaljnjih prerazporeditev družba Malév pridobila prednost.

VII.3.4. Ukrep 4

(88) V zvezi z dokapitalizacijo februarja 2010, s katero je država ponovno nacionalizirala letalsko družbo, v kateri od privatizacije ni imela deleža, je najbolj presenetljivo dejstvo, da je bilo v letu 2007 99,5 % družbe Malév prodane za ceno, ki je enakovredna približno 740 000 EUR, leta 2010 pa je država za ponovno pridobitev 94,6-odstotnega lastništva dejansko plačala znesek, enakovreden 94 milijonom EUR (z dokapitalizacijo, ki je bila delno izvedena z vložitvijo svežega kapitala v višini 20,7 milijarde HUF in delno z zamenjavo terjatev predplačila za družbo Malév GH v višini 4,7 milijarde HUF v lastniške deleže), t.j. 127-kratnik prvotne prodajne cene. To ravnanje države zlasti zaradi dejstva, da je letalska družba v vmesnem času imela bilančno izgubo, negativen kapital in nobenega verjetnega načrta za prestrukturiranje, ni skladno s trgom. Dejansko so madžarski organi sami potrdili, da je bila družba Malév v „stalnih težavah“ in da je v začetku leta 2010 noben zasebni vlagatelj ni bil pripravljen kupiti.

(89) Čeprav je dokapitalizacija znašala 25,4 milijarde HUF (t.j. to je bil znesek, ki ga je madžarska država plačala za ponovno pridobitev 94,6-odstotnega lastništva letalske družbe), je imela družba Malév v času zamenjave negativni kapital v višini 41 milijard HUF (152 milijonov EUR), bilančno izgubo v višini 51 milijard HUF (189 milijonov EUR) in skupni dolg v višini 75 milijard HUF (278 milijonov EUR) (31). Glede na finančna poročila za leto 2010 je imela letalska družba v začetku leta 2010 „velike finančne težave, dolg je bil ogromen, virov financiranja praktično ni bilo. […] Ker ni bilo strateškega lastnika, ni bilo na voljo poslovnih virov financiranja“. Letalska družba je vsaj od leta 2003 ustvarjala izgubo brez realne možnosti obnove sposobnosti preživetja, tudi če bi zasebnemu vlagatelju uspelo preobrniti družbo. Na podlagi navedenega je jasno, da dokapitalizacija ne bi zadostovala za obnovo sposobnosti preživetja in da bi po ponovni nacionalizaciji družba Malév že za samo preživetje rabila dodatni kapital in likvidnost. Komisija ugotavlja, da je v takih okoliščinah ponovna nacionalizacija družbe Malév z dokapitalizacijo februarja 2010 družbi prinesla prednost.

(90) Glede trditve Madžarske, da je bilo za državo bolje, da je družbo Malév nacionalizirala kot da bi uveljavljala svoje terjatve do družbe, Komisija ugotavlja naslednje. Kot potrjuje Madžarska, bi v primeru stečaja razen dela, kritega s poroštvom VEB, lahko izterjali samo majhen del svojih terjatev. (Dejansko je bila v času transakcije vrednost sredstev družbe Malév negativna). V nasprotju s tem se je madžarska država odločila, da bo družbo ohranila pri življenju z zamenjavo svojega dolga in vložitvijo svežega denarja v višini 20,7 milijarde HUF (približno 77 milijonov EUR). Noben zasebni vlagatelj v podobnem položaju ne bi prevzel tega finančnega bremena, zlasti brez realnih možnosti obnove sposobnosti preživetja.

(91) Komisija tudi ugotavlja, da je takrat, ko je madžarska država povečala kapital družbe Malév, družba AirBridge (posredno VEB) svoj dolg v višini 1,4 milijarde HUF tudi zamenjala v lastniške deleže. Vendar je ta znesek samo 5 % novega kapitala, medtem ko je država poleg zamenjave dolga tudi prispevala znaten znesek svežega kapitala. Dejansko je vložek svežega denarja predstavljal 77 % dokapitalizacije. Zaradi slabega finančnega položaja družbe Malév je bila možnost, da bi družba AirBridge dobila plačilo tega zneska zelo majhna ali celo neobstoječa. Tako se ravnanje zasebnika v tem primeru bistveno razlikuje od ravnanja države in ne more biti referenčna točka za mnenje, da je država ravnala kot zasebni vlagatelj. Preglednica 2 Dokapitalizacija v letu 2010 Udeleženec v dokapitalizaciji Vložek v milijardah HUF Vrsta vložka Delež vložka MNV 20,7 Sveži kapital 77 % MNV 4,7 Zamenjava terjatev v lastniške deleže 18 % AirBridge / VEB 1,4 Zamenjava terjatev v lastniške deleže 5 % SKUPAJ 26,8 100 %

(92) Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da je v takih okoliščinah ponovna nacionalizacija družbe Malév z dokapitalizacijo februarja 2010 družbi prinesla prednost.

VII.3.5. Ukrepi 5–8

(93) Glede ukrepov po ponovni nacionalizaciji je očitno, da so bila posojila delničarjev in dokapitalizacije namenjeni financiranju tekočega poslovanja in preprečevanju neizbežne plačilne nesposobnosti družbe Malév. Država je tako te ukrepe sprejela z enakim ciljem: ohraniti poslovanje družbe Malév. Poleg tega so tesno povezani tudi kronološko, saj so se dogajali v zelo kratkih časovnih presledkih (t.j. od maja do septembra 2010). Zato Komisija meni, da v skladu z BP Chemicals teh posojil delničarjev ni mogoče oceniti po načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu in zlasti z uporabo Sporočila o referenčni obrestni meri (32), ker so vsa neposredno povezana z ukrepom 4 in zato značaja državne pomoči ni mogoče oceniti ločeno.

(94) Iz predloženih stališč Madžarske je jasno, da noben zasebni vlagatelj ni bil pripravljen financirati družbe Malév, njeni edini viri financiranja so bili dobaviteljevi krediti in likvidnost, ki jo je zagotovila država. V času odobritve posojil država ni mogla resno računati, da bo družba Malév izpolnila svoje obveznosti glede plačevanja obresti in da bo posojilo odplačala. Vprašljivo je tudi, ali bi kakšen zasebni upnik tvegal in odobril posojilo, ki se plača v enkratnem znesku ob zapadlosti družbi v stanju, primerljivem s stanjem družbe Malév (t.j. v stalnih težavah). Zaradi kreditne zgodovine družbe do države (npr. nevračilo predplačila za GH, ponavljajoči odlogi plačila davkov in neplačila) država in drugi vlagatelji niso mogli realno pričakovati, da bo družba Malév izpolnjevala svoje obveznosti.

(95) Po drugi strani pa celo v skladu s Sporočilom o referenčni obrestni meri predpisane obresti in dogovorjena zavarovanja ne bi zadoščala za izključitev obstoja državne pomoči. Predpisana obrestna mera je bila 9,97 %, referenčna obrestna mera HUF v času odobritve pa je znašala 5,97 %. Zaradi preteklih rezultatov in finančnega položaja družbe Malév (družba, ki je ves čas na robu stečaja) samo 400 bazičnih točk nad izhodiščno obrestno mero za madžarske forinte ne zadostuje. Kar zadeva zavarovanje posojil, je tržna vrednost GH (3,5 milijarde HUF) v primeru propada družbe Malév vprašljiva, ker je bila družba Malév prevladujoči partner zemeljske oskrbe: v letu 2009 je 63 % dohodka ustvarila družba Malév. Zato je bil vsaj kratkoročno ekonomski učinek GH odvisen od obstoja družbe Malév in njena tržna vrednost bi se znatno zmanjšala, če bi šla družba Malév v stečaj.

(96) Ker ni bilo verjetnega načrta za prestrukturiranje, je bilo že od začetka jasno, da posojila in dokapitalizacija ne bodo povzročile preobrata družbe s tržno vednostjo nič, ki je bila še naprej v kritičnem stanju. Ti ukrepi so torej praktično enakovredni neposrednim nepovratnim sredstvom, ker država ni imela možnosti povračila „vloženih“ sredstev.

(97) Zato Komisija meni, da so ukrepi 5–8 družbi Malév dali prednost.

VII.4. Ugotovitve o prisotnosti državne pomoči

(98) V skladu z navedeno oceno vsi zadevni ukrepi (ukrepi 1–8) družbi Malév dajejo prednost. Ta prednost je bila dodeljena iz državnih sredstev.

(99) Poleg tega je Malév letalska družba in se šteje za podjetje. Konkurira drugim letalskim družbam, ki nimajo enake prednosti. Zato ukrepi izkrivljajo konkurenco. Poleg tega deluje v sektorju (letalstvo), v katerem zagotovo obstaja trgovina med državami članicami, zato je izpolnjeno tudi merilo vpliva na trgovino znotraj Unije.

(100) Ukrepi so specifični in selektivni, ker dajejo prednost samo enemu podjetju (tj. družbi Malév).

(101) Komisija na podlagi zgoraj predstavljenih trditev ugotavlja, da ukrepi 1–8 izpolnjujejo merila iz člena 107(1) PDEU. V skladu s tem jih je treba šteti za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

VII.5. Združljivost pomoči z notranjim trgom

(102) Člena 107(2) in 107(3) PDEU določata izjeme od splošnega pravila, da državna pomoč ni združljiva z notranjim trgom, kot je navedeno v členu 107(1).

(103) Komisija meni, da je bila družba Malév v stalnih težavah vsaj od leta 2006. Zlasti je vsaj od leta 2003 ustvarjala izgubo (glej Preglednico 1 zgoraj) in že v letu 2006 je bil njen kapital negativen (Slika 1 zgoraj). Poleg tega so madžarski organi potrdili stalne težave letalske družbe in da je od druge polovice leta 2006 izpolnjevala pogoje za uvedbo kolektivnega postopka insolventnosti in tako izpolnila točko 10(c) Smernic za reševanje in prestrukturiranje. Zato so edina podlaga za združljivost Smernice za reševanje in prestrukturiranje.

(104) V zvezi z upravičenostjo in pogojem o „enkratni pomoči“ Komisija ugotavlja, da proučevani ukrepi ne predstavljajo „nepretrganega prestrukturiranja“. Letalska družba je v zadevnem obdobju (tj. 2007–2010) dvakrat spremenila lastnika, ker je bila privatizirana in ponovno nacionalizirana. Nenehno je bila v postopku „prestrukturiranja“, vendar brez skladnega načrta. Po privatizaciji so se sicer začele izvajati nekatere pobude za znižanje stroškov (odpuščanja in opuščanje prog), vendar se stroški na enoto niso dovolj znižali. Po navedbah madžarskih organov je bila leta 2009 pripravljena nova „strateška usmeritev“, ki pa jo je svetovalno podjetje Roland Berger v okviru ponovne nacionalizacije spet spremenilo. Zato so zadevni ukrepi različni ukrepi prestrukturiranja, ki načeloma kršijo načelo o enkratni pomoči.

(105) Komisija ugotavlja, da tudi, če bi bila družba Malév po Smernicah za reševanje in prestrukturiranje upravičena do pomoči (tj. bi bil izpolnjen pogoj o „enkratni pomoči“, kar v tem primeru ne drži), zahteve za pomoč za reševanje in prestrukturiranje, ki je združljiva z notranjim trgom, zaradi spodaj navedenih razlogov ne bi bile izpolnjene.

(106) Kar zadeva pomoč za reševanje, točka 25(a)–(e) Smernic za reševanje in prestrukturiranje ni izpolnjena. Zlasti obravnavani ukrepi niso omejeni na najnižjo potrebno vsoto in niso bili predloženi nobeni dokazi, da so utemeljeni z resnimi socialnimi težavami in da nimajo nobenih neupravičenih škodljivih učinkov prelivanja na druge države članice. Razen ukrepov 5 in 8 večina ni bila odobrena v obliki posojil ali poroštev za posojilo.

(107) Kar zadeva pomoč za prestrukturiranje, ni izpolnjen noben pogoj združljivosti z notranjim trgom po Smernicah za reševanje in prestrukturiranje.

(108) Zlasti glede točk 34–35 Smernic za reševanje in prestrukturiranje „obnova dolgoročne sposobnosti preživetja“ madžarski organi niso dokazali možnosti sposobnosti preživetja letalske družbe in niso predložili načrta za prestrukturiranje, skladnega z zahtevami, določenimi v točkah 36–37 Smernic za reševanje in prestrukturiranje.

(109) Poleg tega v zvezi z zahtevo „izogibanja neupravičenemu izkrivljanju konkurence“ (točke 38–42 Smernic za reševanje in prestrukturiranje) Komisija ugotavlja, da ni bil izveden noben izravnalni ukrep.

(110) Glede pogoja „omejitve pomoči na najnižjo vsoto“ (točke 43–45 Smernic za reševanje in prestrukturiranje) Komisija ugotavlja, da lastnega prispevka ni.

(111) Zaradi zgoraj navedenega ukrepi 1–8, ki so bili izvedeni v korist družbe Malév od leta 2007, niso združljivi s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Ker so bili ukrepi odobreni za družbo v težavah, se ne uporablja nobena druga podlaga za združljivost. Zato ukrepi niso združljivi z notranjim trgom.

VIII. IZTERJAVA

VIII.1. Splošno

(112) V skladu s PDEU in ustaljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč (33), za katero je ugotovila, da je nezdružljiva z notranjim trgom. Prav tako Sodišče dosledno meni, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (34). V zvezi s tem je Sodišče odločilo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik odplača znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je užival glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči (35).

(113) V skladu s to sodno prakso je v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (36) določeno, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“.

(114) Ker obravnavani ukrepi pomenijo pomoč, ki je nezakonita in nezdružljiva z notranjim trgom, jo je treba izterjati, da se ponovno vzpostavijo razmere na trgu, kakršne so bile pred dodelitvijo pomoči. Izterjavo se torej uporablja od takrat, ko je bila upravičencu dana prednost, tj. ko je bila pomoč dana upravičencu na voljo, vključuje pa tudi obresti na terjatev do trenutka dejanske izterjave.

VIII.2. Element pomoči v posameznih ukrepih

VIII.2.1. Ukrep 1

(115) Komisija priznava, da ima „Malév“ kot blagovna znamka madžarskega nacionalnega prevoznika, ki posluje že desetletja, na letalskem trgu neko vrednost. Po drugi strani pa Komisija meni, da ni mogoče sprejeti vrednosti znamke, ki jo navajajo madžarski organi po posebni pogodbeni strukturi. Objektivna vrednost bi morala temeljiti na neodvisnem vrednotenju, ki bi upoštevalo tudi splošen finančni položaj družbe Malév.

(116) Na podlagi zgoraj navedenega je element pomoči ukrepa 1 izračunan v višini 56 milijonov EUR, tj. 76 milijonov EUR minus vrednost cevovoda za transport kerozina in zrakoplova (v višini 20 milijonov EUR). Od tega zneska pa se odšteje še objektivna vrednost znamke Malév (37). Točen element pomoči mora izračunati Madžarska. Če Madžarska ne bo predložila prepričljivih argumentov o objektivni vrednosti znamke ob zaključku transakcije prenosa znamke na družbo MAVA, se bo kot element pomoči upošteval celoten znesek 56 milijonov EUR.

VIII.2.2. Ukrep 2

(117) Kot je bilo navedeno, Komisija meni, da je družba Malév s tem ukrepom pridobila prednost, ko vračilo predplačila po zapadlosti ni bilo izterjano. Do prednosti je prišlo celo že prej in sicer vsaj v trenutku, ko je bila februarja 2009 predhodna kupna pogodba spremenjena in se je predplačilo zvišalo (nad ocenjeno tržno vrednostjo družbe).

(118) Komisija ugotavlja, da noben zasebni subjekt ne bi odobril takega gotovinskega posojila. Noben zasebni akter na trgu se ne bi strinjal, da bi družbi Malév dal taka sredstva na voljo, zlasti ne brezplačno in brez kakršnegakoli ukrepanja, da se izterjajo. Madžarski organi v pripombah na sklep o začetku postopka sami priznavajo, da je bil namen predplačila zagotoviti preživetje družbe Malév (glej uvodno izjavo (80) zgoraj). Zato je celotni znesek sredstev v obdobju, ko jih je upravičenec imel na voljo, element pomoči: od februarja 2009 do julija 2009 0,8 milijarde HUF (razlika med tržno vrednostjo GH in „preplačilom“) in od julija 2009 do februarja 2010 4,3 milijarde HUF (celotni znesek predplačila). Pri izterjavi je torej treba upoštevati, da je bil februarja 2010 znesek zamenjan v lastniške deleže (glej ukrep 4 spodaj).

VIII.2.3. Ukrep 3

(119) Glede odloga plačila in neizterjave davčnih obveznosti in socialnih prispevkov Komisija meni, da ves dolg družbe Malév do APEH, ki je zapadel od julija 2008 do marca 2010, pomeni državno pomoč. Poleg tega državno pomoč pomeni tudi celotni prerazporejeni znesek po tem datumu (julij 2008). Nobenega dokazila ni, da bi zasebni upnik odobril take odloge plačila in prerazporeditve. Pri izterjavi je treba upoštevati dejstvo, da so bili zapadli zneski poplačani marca 2010.

VIII.2.4. Ukrep 4

(120) Glede dokapitalizacije Komisija meni, da glede na finančno stanje družbe Malév, očitno potrebo po nadaljnji podpori po dokapitalizaciji in nerealne možnosti povračila „vloženih“ sredstev noben zasebni vlagatelj družbi Malév ne bi dal na voljo teh sredstev. Vloženi kapital v višini 25,4 milijarde HUF in zamenjava terjatev za predplačilo za Malév GH v lastniške deleže v višini 4,7 milijarde HUF sta element pomoči.

VIII.2.5. Ukrep 5

(121) Kar zadeva posojila v skupnem znesku 9,2 milijarde HUF Komisija meni, da ob upoštevanju posojilne zgodovine in položaja letalske družbe v času odobritve teh posojil, država ni imela prav nobenega razloga pričakovati vračila in ob odobritvi posojila je bilo vprašljivo celo, ali bo družba Malév lahko plačevala obresti. Dejansko zaračunane obresti niso bile plačane in so bile pozneje spremenjene v lastniške deleže.

(122) Zato Komisija meni, da je posojilo mogoče primerjati z neposrednimi nepovratnimi sredstvi in zato je element pomoči celotni znesek posojila v višini 9,2 milijarde HUF v obdobju, ko jih je upravičenec imel na voljo, tj. od odobritve obrokov (maj, junij in julij 2010) do preoblikovanja posojil v lastniške deleže (september 2010). Zapadle neplačane obresti je treba vključiti v element pomoči. Pri izterjavi je torej treba upoštevati, da je bil septembra 2010 znesek zamenjan v lastniške deleže (glej ukrep 6 spodaj).

VIII.2.6. Ukrep 6

(123) Komisija zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi (120) zgoraj, meni, da se lahko skupni znesek dolga, ki je bil spremenjen v lastniške deleže, šteje za neposredna nepovratna sredstva in zato je celotni znesek v višini 9,4 milijarde HUF od septembra 2010 element pomoči.

VIII.2.7. Ukrep 7

(124) Komisija zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi (120) zgoraj, meni, da je kapital v višini 5,3 milijarde HUF, vložen od septembra 2010, element pomoči.

VIII.2.8. Ukrep 8

(125) Komisija zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi (120) zgoraj, meni, da je skupni znesek posojila primerljiv z neposrednimi nepovratnimi sredstvi in zato je celotni znesek v višini 5,7 milijarde HUF od septembra 2010 element pomoči.

IX. SKLEPNA UGOTOVITEV

(126) Na podlagi zgoraj navedenega Komisija ugotavlja, da ukrepi 1–8, ki jih je Madžarska izvedla v korist družbe Malév, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

(127) Poleg tega Komisija ugotavlja, da ukrepi 1–8 niso združljivi z notranjim trgom.

(128) Od družbe Malév je treba zahtevati vračilo nezdružljive pomoči, kot je določeno v oddelku VIII.2 zgoraj, da se ponovno vzpostavijo razmere na trgu, kakršne so bile pred dodelitvijo pomoči. Točen skupni znesek, ki ga je treba vrniti, ter obresti na terjatev morajo izračunati madžarski organi –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Naslednji ukrepi, ki jih je Madžarska odobrila družbi Malév Hungarian Airlines, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU:

a) ukrep 1: 31. decembra 2007 je družba v državni lasti MAVA prevzela posojilo, ki ga je leta 2003 družbi Malév odobrila razvojna banka MFB, ki je v 100-odstotni državi lasti,

b) ukrep 2: zagotovitev enoletnega „gotovinskega posojila“ v višini 4,3 milijarde HUF podjetju MNV za načrtovani (in pozneje neizvedeni) nakup podružnice družbe Malév za storitve zemeljske oskrbe,

c) ukrep 3: ves dolg za davčne obveznosti in prispevke za socialno varnost, ki je zapadel od julija 2008 do marca 2010 in odlog plačila davčnih obveznosti in socialnih prispevkov od julija 2008,

d) ukrep 4: februarja 2010 dokapitalizacija s strani MNV v višini 25,4 milijarde HUF (delno izvedena z vložitvijo svežega kapitala v višini 20,7 milijarde HUF in delno z zamenjavo terjatev predplačila za GH v višini 4,7 milijarde HUF v lastniške deleže),

e) ukrep 5: tri posojila delničarjev v skupnem znesku 9,2 milijarde HUF, ki jih je družbi Malév med majem in avgustom 2010 zagotovilo podjetje MNV, z zapadlimi neplačanimi obrestmi,

f) ukrep 6: konverzija posojil delničarjev septembra 2010 (z dolgovanimi obrestmi na posojila) iz člena 1(e) iz dolga v lastniški delež v višini 9,4 milijarde HUF,

g) ukrep 7: nadaljnja dokapitalizacija v višini 5,3 milijarde HUF septembra 2010,

h) ukrep 8: nadaljnje posojilo delničarjev septembra 2010 v višini 5,7 milijarde HUF z zapadlimi neplačanimi obrestmi.

Člen 2

Ukrepi državne pomoči iz člena 1, ki jih je Madžarska nezakonito odobrila družbi Malév Hungarian Airlines in s tem kršila člen 108(3) PDEU, so nezdružljivi z notranjim trgom.

Člen 3

(1) Madžarska od upravičenca izterja pomoč iz člena 1.

(2) Vsoti, ki se vrne, se prištejejo obresti za obdobje od datuma, ko je bila pomoč dana na voljo upravičencu, do datuma njenega dejanskega vračila.

(3) Obresti se izračunajo z obrestnoobrestnim računom v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004.

Člen 4

(1) Izterjava pomoči iz člena 1 se izvede takoj in učinkovito.

(2) Madžarska zagotovi izvršitev tega sklepa v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.

Člen 5

(1) Madžarska v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu Komisiji predloži naslednje informacije:

a) skupni znesek (glavnica in obresti pri izterjavi), ki ga je treba izterjati od upravičenca;

b) natančen opis ukrepov, ki so že sprejeti in načrtovani za uskladitev s tem sklepom;

c) dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči.

(2) Madžarska Komisijo obvešča o napredku nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa, dokler pomoč iz člena 2(3) z obrestmi ni v celoti izterjana. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne podatke o zneskih pomoči in obrestih pri izterjavi, ki jih je upravičenec že vrnil.

Člen 6

Ta sklep je naslovljen na Madžarsko.

V Bruslju, 9. januarja 2012 Za Komisijo Joaquín ALMUNIA Podpredsednik

(1) Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člen 107 in člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Določbe novih členov so vsebinsko povsem enake prejšnjima členoma. V tem sklepu je treba sklicevanje na člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije razumeti kot sklicevanje na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno.

(2) Sklep Komisije C(2010) 9671 konč. z dne 21. decembra 2010 (UL C 156, 26.5.2011, str. 11).

(3) Zneski v EUR v tem sklepu so samo približni in navedeni zgolj v ponazoritev. Vsi zneski v HUF (razen posojila MFB v višini 76 milijonov EUR in poroštva VEB v višini 32 milijonov EUR, ki sta izražena v EUR, glej odstavek (20)) so preračunani v EUR po menjalnem tečaju z dne 2. avgusta 2011: 270 HUF/EUR. V letu 2011 je HUF zelo nihal in sicer od 260 do 300 HUF/EUR.

(4) Madžarski organi so z elektronskim obvestilom z dne 10. aprila 2008 Komisiji priglasili finančne dogovore glede privatizacije družbe Malév. Ta ukrep je bil registriran pod referenčno oznako N 190/2008. Madžarski organi so 12. novembra 2009 ukrep umaknili.

(5) Glej opombo 2.

(6) http://www.malev.com/companyinformation/introduction/malev-company-profile.

(7) Na svoji spletni strani navajajo, da je „v letu 2010 z družbo Malév letelo več kot 3 milijone potnikov, ki so plačali vozovnico“.

(8) G. Abramovich je ta 49-odstotni delež v družbi AirBridge zastavil VEB, ki je ruska „banka za tuje gospodarske dejavnosti“ v državni lasti, kot varščino za posojilo banke VEB družbi AirBridge.

(9) Natančneje, kapital v višini 20 milijonov EUR plus 30 milijonov EUR v obliki kapitala, podrejenega dolžniškega kapitala ali posojila.

(10) Za plačilo, ki je sestavljeno iz „enkratnega plačila“ v višini 110 000 EUR, „letnega plačila“ v višini 1,1 milijona EUR in iz plačila za vse s tem povezane stroške vzdrževanja in operativne stroške, ki ga zagotovi družba Malév.

(11) Namesto tega je bil zahtevek za povračilo do družbe Malév pozneje poravnan v okviru spodaj navedenega dogovora o zamenjavi terjatev v lastniške deleže februarja 2010, t.j. eno leto po izplačilu predplačil družbi Malév. Revizor je nato določil, da glavnica z obrestmi znaša 4 664 604 041 HUF (17 milijonov EUR).

(12) Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

(13) Kot so izguba zaposlitve, vpliv na dobavitelje družbe Malév, zmanjšanje prometa na letališču v Budimpešti, manjši dotok turistov in negativni učinki na splošno privlačnost Madžarske za naložbe.

(14) „Tretji paket“ vključuje uvedbo usklajenih zahtev za operativne licence za letalske družbe EU (Uredba (EGS) št. 2407/92), odprt dostop vseh letalskih družb EU s tako operativno licenco do vseh prog v EU (Uredba (EGS) št. 2408/92) in vso svobodo glede prevoznin in tarif (Uredba (EGS) št. 2409/92).

(15) Sodba z dne 6. marca 2003 v združenih zadevah T-228/99 in T-233/99, Westdeutsche Landesbank GZ proti Komisiji, Recueil 2003, str. II-435 in naslednje, točka 245.

(16) Sodba z dne 16. maja 2002 v zadevi C-482-99, Francija proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-4397, točka 71.

(17) Sodba v združenih zadevah T-228/99 in T-233/99 (navedena v opombi 15), točka 255.

(18) Sodba z dne 21. marca 1991 v zadevi C-305/89, Italija proti Komisiji, Recueil 1991, str. I-1603, točka 20.

(19) Sodba v združenih zadevah T-228/99 in T-233/99 (navedena v opombi 15), točka 246. Glej tudi sodbo z dne 30. aprila 1998 v zadevi T-16/96, Cityflyer Express proti Komisiji, Recueil 1998, str. II-757, točka 76.

(20) Sodba v združenih zadevah T-228/99 in T-233/99 (navedena v opombi 15), točka 251.

(21) Sodba v zadevi T-16/96 (navedena v opombi 19), točki 45 in 46.

(22) Sodba z dne 15. septembra 1998 v zadevi T-11/95, BP Chemicals proti Komisiji, Recueil 1998, str. II-3235, točka 170; sodba z dne 13. septembra 2010 v združenih zadevah T-415/05, T-416/05 in T-423/05, Olympic (še ni objavljena v Zbirki odločb), točka 385.

(23) Sodba z dne 10. julija 1986 v zadevi C-40/85, Belgija proti Komisiji (Boch), Recueil 1986, str. 2321, točka 13. Glej tudi sodbo z dne 21. januarja 1999 v združenih zadevah T-129/95, T-2/96 in T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH proti Komisiji, Recueil 1999, str. II-17, točka 132.

(24) Seznam obstoječih ukrepov pomoči iz točke 1(b) mehanizma za obstoječe pomoči, ki je določen v poglavju 3 Priloge IV Pogodbe o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji.

(25) UL L 140, 30.4.2004, str. 1. Sodba z dne 25. marca 2009 v zadevi T-332/06, Alcoa Trasformazioni proti Komisiji (še ni objavljena v Zbirki odločb), točka 32, in sodba z dne 6. marca 2002 v združenih zadevah T-127/99, T-129/99 in T-148/99, Diputación Foral de Álava proti Komisiji, Recueil 2002, str. II-1275.

(26) Zlasti je imela družba Malév obveznost, da v letu 2017 odkupi znamko Malév za 76 milijonov EUR in družba MAVA bi potem s tem poplačala posojilo MFB.

(27) Vsa tri sredstva (zrakoplov, cevovod za transport kerozina in znamko Malév) je ovrednotilo podjetje American Appraisal.

(28) Stroškovna metoda ob upoštevanju informacij letne revije „The Aircraft Value Reference“ in okvirne ponudbe za zrakoplov. (Okvirna ponudba je bila na podlagi informacij družbe Malév predložena podjetju American Appraisal.)

(29) Stroškovna metoda.

(30) Sodba z dne 29. junija 1999 v zadevi C-256/97, DM Transport, Recueil 1999, str. I-3913, točka 27 in sodba z dne 11. julija 2002 v zadevi T-152/99, HAMSA, Recueil 2002, stran II-3049, točka 157.

(31) Finančna poročila za leto 2010

(32) Sporočilo Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, UL C 14, 19.1.2008, str. 6.

(33) Sodba z dne 12. julija 1973 v zadevi C-70/72, Komisija proti Nemčiji, Recueil 1973, str. 813, točka 13.

(34) Sodba z dne 14. septembra 1994 v združenih zadevah C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-4103, točka 75.

(35) Sodba z dne 17. junija 1999 v zadevi C-75/97, Belgija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-3671, točki 64-65.

(36) UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

(37) Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi (75) zgoraj, madžarski organi niso utemeljili vrednosti znamke Malév, ki bi bila lahko celo nič.