Sklep sveta 2003/335/PNZ

z dne 8. maja 2003

o preiskavi in sodnem pregonu genocida, hudodelstev zoper človečnost in vojnih zločinov

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 30, 31 in člena 34(2)(c) te pogodbe,

ob upoštevanju pobude Kraljevine Danske [1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Mednarodni kazenski sodišči za bivšo Jugoslavijo in Ruando od leta 1995 preiskujeta, sodno preganjata in obsojata kršitve mednarodnega prava v zvezi z vojno, genocidom in hudodelstvi zoper človečnost.

(2) Rimski statut mednarodnega kazenskega sodišča z 17. julija 1998, ki so ga ratificirale vse države članice Evropske unije, potrjuje, da najhujša kazniva dejanja, ki se nanašajo na mednarodno skupnost kot celoto, zlasti genocid, hudodelstva zoper človečnost in vojni zločini, ne smejo ostati nekaznovani, in da je treba zagotoviti njihov učinkovit sodni pregon z ukrepi na državni ravni in z okrepljenim mednarodnim sodelovanjem.

(3) Rimski statut poudarja, da je dolžnost vsake države, da izvršuje svojo kazensko pristojnost nad tistimi, ki so odgovorni za takšna mednarodna kazniva dejanja.

(4) Rimski statut poudarja, da Mednarodno kazensko sodišče, ustanovljeno na osnovi tega statuta, dopolnjuje državno kazensko pristojnost. Potrebno je zagotoviti učinkovite preiskave in če je treba sodni pregon genocida, hudodelstev zoper človečnost in vojnih zločinov, ne da bi se pri tem posegalo v pristojnost Mednarodnega kazenskega sodišča.

(5) Preiskava in sodni pregon ter izmenjava podatkov o genocidu, hudodelstvih zoper človečnost in vojnih zločinih, ostanejo v okviru odgovornosti pristojnih državnih organov, razen kolikor zanje veljajo določbe mednarodnega prava.

(6) Države članice se redno soočajo z osebami, ki so bile vpletene v takšna kazniva dejanja in ki poskušajo vstopiti na ozemlje Evropske unije in tam prebivati.

(7) Pristojni organi držav članic morajo zagotoviti, da se v primeru, ko so obveščeni, da je oseba, ki je zaprosila za dovoljenje za bivanje, osumljena storitve ali sodelovanja pri genocidu, hudodelstvu zoper človečnost ali vojnemu zločinu, uvede preiskava takšnih dejanj in, kadar je to utemeljeno, tudi sodni pregon v skladu z notranjim pravom države.

(8) Čeprav imajo državni organi pregona in organi za priseljevanje ločene naloge in odgovornosti, bodo tesno sodelovali, da bi zagotovili učinkovito preiskavo in sodni pregon takšnih kaznivih dejanj s strani pristojnih državnih organov.

(9) Države članice bodo zagotovile organom pregona in organom za priseljevanje ustrezna sredstva in strukture, da bi lahko učinkovito sodelovali, učinkovito preiskovali in če je treba sodno preganjali genocid, hudodelstva zoper človečnost in vojne zločine.

(10) Pogoj za učinkovitost preiskav in sodnega pregona takšnih kaznivih dejanj je tudi tesno čezmejno sodelovanje med organi pogodbenic Rimskega statuta vključno z državami članicami.

(11) 13. junija 2002 je Svet sprejel Sklep 2002/494/PNZ o vzpostavitvi evropske mreže kontaktnih točk v zvezi z osebami, odgovornimi za genocid, hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva [3]. Države članice bodo zagotovile učinkovito izrabo točk za stike, za poenostavitev sodelovanja med pristojnimi mednarodnimi organi.

(12) V Skupnem stališču Sveta 2001/443/SZVP z 11. junija 2001 o Mednarodnem kazenskem sodišču [4] so države članice izjavile, da se kazniva dejanja, ki so v pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča, nanašajo na vse države članice, ki so odločene, da sodelujejo pri preprečevanju takšnih kaznivih dejanj in da onemogočijo, da bi njihovi storilci ostali nekaznovani –

SKLENIL:

Člen 1

Cilj

Cilj tega sklepa je okrepiti sodelovanje med nacionalnimi enotami, da bi lahko organi pregona v različnih državah članicah čim bolj učinkovito sodelovali na področju preiskav in sodnega pregona oseb, ki so izvršile ali sodelovale pri izvršitvi genocida, hudodelstev zoper človečnost ali vojnih zločinov, kakor je opredeljeno v členih 6, 7 in 8 Rimskega statuta mednarodnega kazenskega sodišča z 17. julija 1998.

Člen 2

Obveščanje organov pregona

1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da se zagotovi, da bodo organi pregona obveščeni o dejstvih, ki dajejo razloge za sum, da je prosilec za dovoljenje za bivanje izvršil kazniva dejanja iz člena 1, ki so lahko predmet sodnega pregona v državi članici ali na mednarodnih kazenskih sodiščih.

2. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi se zagotovi, da lahko državni organi pregona in organi za priseljevanje izmenjujejo informacije, potrebne za učinkovito izvajanje svojih nalog.

Člen 3

Preiskave in sodni pregon

1. Države članice si medsebojno pomagajo pri preiskavah in sodnemu pregonu kaznivih dejanj iz člena 1 v skladu z veljavnimi mednarodnimi sporazumi in svojim notranjim pravom.

2. Kadar organi za priseljevanje v zvezi z reševanjem prošnje za dovoljenje za bivanje, ugotovijo dejstva, ki dajejo razloge za sum, da je prosilec sodeloval pri kaznivih dejanjih iz člena 1, in kadar se izkaže, da je prosilec predhodno prosil za dovoljenje za bivanje v drugi državi članici, lahko organi pregona zaprosijo pristojne organe pregona te druge države članice za pridobitev potrebnih informacij, vključno z informacijami od organov za priseljevanje.

3. Kadar organi pregona države članice ugotovijo, da se oseba, osumljena kaznivih dejanj iz člena 1, nahaja v drugi državi članici, obvestijo pristojne organe te druge države članice o svojem sumu in o podlagi zanj. Takšne informacije sporočijo v skladu z veljavnimi mednarodnimi sporazumi in svojim notranjim pravom.

Člen 4

Strukture

Države članice preverijo, ali obstoji potreba po ustanovitvi ali imenovanju specializiranih enot znotraj pristojnih organov pregona s posebnimi pristojnostmi za preiskovanje in če je treba sodni pregon teh kaznivih dejanj.

Člen 5

Usklajevanje in redni sestanki

1. Države članice usklajujejo stalna prizadevanja za preiskovanje in sodni pregon oseb, osumljenih izvršitve ali sodelovanja pri izvršitvi genocida, hudodelstev zoper človečnost ali vojnih zločinov.

2. Na pobudo predsedstva se točke za stike, imenovane skladno s členom 1 Sklepa 2002/494/PNZ redno srečujejo zaradi izmenjave informacij o izkušnjah, praktičnih primerih in metodah. Ti sestanki lahko potekajo v okviru zasedanj Evropske pravosodne mreže, glede na okoliščine pa so lahko k sodelovanju na takšnih zasedanjih povabljeni tudi predstavniki Mednarodnega kazenskega sodišča za bivšo Jugoslavijo in Ruando, Mednarodnega kazenskega sodišča in drugih mednarodnih organov.

Člen 6

Upoštevanje predpisov o varstvu podatkov

Kakršna koli izmenjava informacij ali siceršnja obdelava osebnih podatkov v skladu s tem sklepom se izvaja v skladu z zahtevami veljavnih mednarodnih in notranjih predpisov o varstvu podatkov.

Člen 7

Izvajanje

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da se uskladijo s tem sklepom do 8. maja 2005.

Člen 8

Ozemeljska veljavnost

Ta sklep se uporablja za Gibraltar.

Člen 9

Začetek učinkovanja

Ta sklep začne učinkovati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 8. maja 2003

Za Svet

Predsednik

M. Chrisochoïdis

[1] UL C 223, 19.9.2002, str. 19.

[2] Mnenje, podano 17. decembra 2002 (še neobjavljeno v Uradnem listu).

[3] UL L 167, 26.6.2002, str. 1.

[4] UL L 155, 12.6.2001, str. 19.

--------------------------------------------------