Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 98/30/ES

z dne 22. junija 1998

o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti členov 57(2), 66 in 100a Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije [1],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2],

v skladu s postopkom, določenim v členu 189b Pogodbe [3],

(1) ker skladno s členom 7a Pogodbe notranji trg obsega območje brez notranjih meja, v katerem je zagotovljen prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala; ker je pomembno, da se sprejmejo ukrepi za dokončno oblikovanje notranjega trga;

(2) ker je po členu 7c Pogodbe treba upoštevati razlike v razvoju nekaterih gospodarstev, vendar morajo biti odstopanja začasna z najmanjšimi možnimi motnjami v delovanju skupnega trga;

(3) ker je oblikovanje konkurenčnega trga z zemeljskim plinom pomemben element vzpostavljanja notranjega energetskega trga;

(4) ker Direktiva Sveta 91/296/EGS z dne 31. maja 1991 o tranzitu zemeljskega plina po omrežjih [4] in Direktiva Sveta 90/377/EGS z dne 29. junija 1990 o enotnem postopku Skupnosti za večjo preglednost cen plina in električne energije, ki se zaračunavajo industrijskim končnim uporabnikom [5], predstavljata prvo fazo vzpostavljanja notranjega trga z zemeljskim plinom;

(5) ker je sedaj treba sprejeti nadaljnje ukrepe s ciljem vzpostaviti notranji trg z zemeljskim plinom;

(6) ker določbe te direktive ne smejo preprečevati polnega izvajanja Pogodbe, zlasti določb v zvezi s prostim pretokom blaga na notranjem trgu in pravil glede konkurence, in ne vplivajo na pooblastila Komisije po Pogodbi;

(7) ker je treba notranji trg z zemeljskim plinom oblikovati postopoma, da se gospodarstvu omogoči prožno in urejeno prilagoditev novemu okolju in zato, da se upoštevajo različne strukture trga v državah članicah;

(8) ker naj bi oblikovanje notranjega trga z zemeljskim plinom dalo prednost medsebojni povezanosti in medobratovalnosti sistemov, npr. z usklajeno kakovostjo plina;

(9) ker naj bi se uveljavilo določeno število skupnih pravil za organiziranje in delovanje sektorja zemeljskega plina; ker so skladno z načelom subsidiarnosti ta pravila samo splošna načela, ki oblikujejo okvir, njihovo podrobno izvajanje pa naj bo prepuščeno državam članicam, s čimer se omogoči vsaki državi članici, da ohrani ali izbere režim, ki najbolj ustreza določenemu položaju, zlasti glede pooblastil in nadzora nad dobavnimi pogodbami;

(10) ker je zunanja dobava zemeljskega plina še zlasti pomembna za nakup zemeljskega plina v državah članicah, ki so močno odvisne od uvoza plina;

(11) ker velja splošno pravilo, da naj bi podjetja v sektorju zemeljskega plina obratovala v okolju brez diskriminacije;

(12) ker je lahko v nekaterih državah članicah zahteva po obveznosti javne službe potrebna za zagotovitev zanesljivosti oskrbe in zaščite potrošnikov in okolja, česar po njihovem mnenju svobodna konkurenca sama ne more zagotovo zagotoviti;

(13) ker je dolgoročno načrtovanje lahko eno od sredstev za izvajanje teh obveznosti javne službe, ob upoštevanju možnosti, da tretje stranke želijo dostop do omrežja; ker države članice lahko nadzorujejo že sklenjene

vzemi ali plačaj zato, da so na tekočem o stanju dobav;

(14) ker člen 90(1) Pogodbe obvezuje države članice spoštovati pravila konkurence glede javnih podjetij in podjetij, katerim so bile dodeljene posebne ali izključne pravice;

(15) ker člen 90(2) Pogodbe zavezuje podjetja, ki jim je zaupano opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, da upoštevajo ta pravila, če so izpolnjeni posebni pogoji; ker bo izvajanje te direktive vplivalo na dejavnosti takih podjetij; ker, kot je navedeno v členu 3(3), ni potrebno, da države članice uporabijo člen 4, zlasti za njihovo distribucijsko infrastrukturo zato, da se ne bi zakonsko ali v praksi oviralo izpolnjevanje obveznosti splošnega gospodarskega pomena, naloženih podjetjem plinskega gospodarstva;

(16) ker morajo države članice pri nalaganju obveznosti javne službe podjetjem iz sektorja zemeljskega plina spoštovati ustrezna pravila Pogodbe, kot jih razlaga Sodišče;

(17) ker naj bi določili osnovna merila in postopke v zvezi z izdajo energetskih dovoljenj, ki jih države članice lahko izdajajo za gradnjo ali obratovanje naprav po svojem državnem sistemu; ker te določbe ne smejo vplivati na ustrezna pravila nacionalne zakonodaje, ki gradnjo ali obratovanje zadevnih naprav pogojujejo z zahtevami za izdajo dovoljenj; ker kljub temu take zahteve ne bi smele vplivati na omejevanje konkurence med podjetji tega sektorja;

(18) ker Odločba št. 1254/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 1996 o določitvi vrste navodil za vseevropska energetska omrežja [6] prispeva k razvoju povezane infrastrukture v sektorju zemeljskega plina;

(19) ker morajo biti tehnična pravila za obratovanje sistemov in neposrednih vodov pregledna in morajo zagotoviti medobratovalnost sistemov;

(20) ker je treba določiti osnovna pravila glede podjetij za prenos, skladiščenje in utekočinjenje zemeljskega plina in glede distribucijskih in trgovskih podjetij;

(21) ker je treba zagotoviti dostop pristojnih oblasti do notranjih računovodskih izkazov podjetij z obveznim upoštevanjem zaupnosti podatkov;

(22) ker naj bi bili računovodski izkazi vseh integriranih podjetij za zemeljski plin kar najbolj pregledni; ker naj bi bili računovodski izkazi za različne dejavnosti ločeni, kadar je to potrebno, v izogib diskriminaciji, notranjemu subvencioniranju in drugemu izkrivljanju konkurence, ob upoštevanju, da lahko v ustreznih primerih prenosna dejavnost za računovodske namene vključuje dejavnost ponovnega uplinjanja; ker ločeni računovodski izkazi niso potrebni za pravne osebe, kot so borza ali terminski posli, ki ne opravljajo nobene druge funkcije podjetja za zemeljski plin razen trgovanja; ker se integrirani računovodski izkazi za proizvodnjo ogljikovodikov in povezane dejavnosti lahko predložijo kot del zahtev za računovodske izkaze za neplinske dejavnosti, zahtevane v tej direktivi; ker naj bi zadevne informacije v členu 23(3) vključevale, če je potrebno, računovodske informacije o pridobivalnih cevovodih;

(23) ker naj bi bil skladno s to direktivo dostop do omrežja odprt in naj bi vodil do zadostne in, če je primerno, do primerljive ravni odprtja trga v različnih državah članicah; ker odpiranje trga ne bi smelo povzročiti nepotrebnega neravnotežja konkurenčnih položajev podjetij v različnih državah članicah;

(24) ker naj bi bili zaradi različne strukture in posebnih lastnosti sistemov v državah članicah različni postopki za dostop do omrežja, ki naj delujejo skladno z objektivnimi, preglednimi in nediskriminatornimi merili;

(25) ker naj bi za doseganje konkurenčnega trga z zemeljskim plinom zagotovili dostop do pridobivalnih cevovodnih omrežij; ker je, ob upoštevanju zlasti posebnih ekonomskih, tehničnih in obratovalnih lastnosti zadevnih omrežij, potreben različen pristop do pridobivalnih cevovodnih omrežij; ker določbe te direktive nikakor ne vplivajo na nacionalne predpise o obdavčitvi;

(26) ker je treba predpisati določbe o izdaji energetskih dovoljenj in o gradnji in uporabi neposrednih vodov;

(27) ker je treba predvideti zaščitne klavzule in postopke za reševanje sporov;

(28) ker naj bi se izognili vsaki zlorabi prevladujočega položaja ali kakršnemu koli plenilskemu obnašanju;

(29) ker imajo lahko nekatere države članice posebne težave pri prilagajanju svojih sistemov, je treba predvideti možnost začasnih odstopanj;

(30) ker so dolgoročne pogodbe "vzemi ali plačaj" tržna realnost pri zagotavljanju dobav plina državam članicam; ker je treba predpisati določbe o odstopanju od nekaterih določb te direktive za podjetja za zemeljski plin, ki so ali bi bila v resnih gospodarskih težavah zaradi svojih obveznosti "vzemi ali plačaj"; ker naj ta odstopanja ne bi ogrozila namena te direktive liberalizirati notranji trg z zemeljskim plinom; ker mora biti katera koli pogodba "vzemi ali plačaj", ki se sklene ali obnovi po začetku veljavnosti te direktive, sklenjena previdno, da ne ovir a odpiranja trga; ker naj bi bila zato taka odstopanja pod nadzorom Komisije, časovno in po obsegu omejena ter odobrena na pregleden način;

(31) ker so potrebne posebne določbe za trge in investicije na drugih območjih, ki še niso razvita; ker naj bi bila odstopanja za taka trge in območja časovno in po obsegu omejena; ker naj bi imela Komisija zaradi preglednosti in enotnosti pomembno vlogo pri odobritvi takih odstopanj;

(32) ker ta direktiva pomeni nadaljnjo fazo liberalizacije; ker bodo po začetku veljavnosti te direktive nekatere ovire pri trgovanju z zemeljskim plinom med državami članicami še vedno ostale; ker naj bi predlogi za izboljšanje delovanja notranjega trga z zemeljskim plinom upoštevali izkušnje; ker naj bi Komisija zato poročala Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te direktive,

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE

Člen 1

Ta direktiva določa skupna pravila za prenos, distribucijo, dobavo in skladiščenje zemeljskega plina. Določa pravila glede organizacije in delovanja sektorja zemeljskega plina, skupaj z utekočinjenim zemeljskim plinom (LNG), dostop do trga, obratovanje sistemov ter merila in postopke, ki se uporabljajo za izdajo energetskih dovoljenj za prenos, distribucijo, dobavo in skladiščenje zemeljskega plina.

Člen 2

V tej direktivi:

1. "podjetje plinskega gospodarstva" pomeni fizično ali pravno osebo, ki opravlja vsaj eno od naslednjih dejavnosti: pridobivanje, prenos, distribucija, dobava, nakup ali skladiščenje zemeljskega plina, skupaj z LNG, in je odgovorna za komercialne, tehnične in/ali vzdrževalne naloge, povezane s temi dejavnostmi, vendar ne sme vključevati končnih odjemalcev;

2. "pridobivalno cevovodno omrežje" pomeni cevovod ali omrežje, uporabljeno in/ali zgrajeno kot del projekta za pridobivanje nafte ali zemeljskega plina ali se uporablja za zbiranje zemeljskega plina od enega ali več takih projektov do obrata za predelavo ali terminala ali do končnega obalnega pristajalnega terminala;

3. "prenos" pomeni transport zemeljskega plina po visokotlačni cevovodni mreži, vendar ne po pridobivalnem omrežju za dobavo odjemalcem;

4. "prenosno podjetje" pomeni fizično ali pravno osebo, ki opravlja prenos;

5. "distribucija" pomeni transport zemeljskega plina po lokalnih ali regionalnih cevovodnih omrežjih za dostavo porabnikom;

6. "distribucijsko podjetje" pomeni pravno ali fizično osebo, ki opravlja distribucijo;

7. "dobava" pomeni dostavo in/ali prodajo odjemalcem zemeljskega plina, skupaj z LNG;

8. "dobavno podjetje" pomeni fizično ali pravno osebo, ki opravlja dobavo;

9. "skladišča" pomeni objekte za skladiščenje zemeljskega plina, ki so v lasti in/ali jih upravljajo podjetja plinskega gospodarstva, razen dela, ki je namenjen dejavnostim pridobivanja;

10. "podjetje za skladiščenje" pomeni fizično ali pravno osebo , ki opravlja skladiščenje;

11. "LNG naprava" pomeni terminal za utekočinjanje zemeljskega plina ali raztovarjanje, skladiščenje in ponovno uplinjanje utekočinjenega zemeljskega plina (LNG);

12. "sistem" pomeni prenosno omrežje in/ali distribucijsko omrežje in/ali LNG naprave, ki so v lasti in/ali jih upravlja podjetje plinskega gospodarstva, skupaj z njegovimi objekti za zagotavljanje sistemskih storitev in objekti povezanih podjetij, ki so potrebni za zagotavljanje dostopa do prenosa in distribucije;

13. "povezani sistem" pomeni več sistemov, ki so povezani drug z drugim;

14. "neposredni vod" pomeni plinovod, ki dopolnjuje oskrbo odjemalcev mimo povezanega sistema;

15. "integrirano podjetje plinskega gospodarstva" pomeni vertikalno ali horizontalno integrirano podjetje;

16. "vertikalno integrirano podjetje" pomeni podjetje plinskega gospodarstva, ki opravlja dve ali več nalog pridobivanja, prenosa, distribucije, dobave aliskladiščenja zemeljskega plina;

17. "horizontalno integrirano podjetje" pomeni podjetje, ki opravlja vsaj eno izmed funkcij pridobivanja, prenosa, distribucije, dobave ali skladiščenja zemeljskega plina in neplinsko dejavnost;

18. "povezano podjetje" pomeni povezana podjetja v smislu člena 41 Sedme direktive Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983 o konsolidiranih računovodskih izkazih, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe [7] in/ali povezana podjetja v smislu člena 33(1) navedene direktive in/ali podjetja, ki pripadajo istim delničarjem;

19. "uporabnik sistema" pomeni fizično ali pravno osebo, ki dobavlja ali se oskrbuje preko sistema;

20. "odjemalec" pomeni trgovca ali končnega odjemalca zemeljskega plina ali podjetje plinskega gospodarstva, ki kupuje zemeljski plin;

21. "končni odjemalec" pomeni uporabnika, ki kupuje zemeljski plin za lastno porabo;

22. "trgovec", kjer države članice priznajo njegov obstoj, pomeni fizično ali pravno osebo, ki kupuje in prodaja zemeljski plin in ki ne opravlja prenosnih in distribucijskih funkcij znotraj ali zunaj sistema, kjer ima sedež;

23. "dolgoročno načrtovanje" pomeni dolgoročno načrtovanje preskrbovalnih in transportnih zmogljivosti podjetij plinskega gospodarstva z namenom zadovoljiti povpraševanja po zemeljskem plinu iz sistema, vpeljati diverzifikacijo virov in zagotoviti zanesljive dobave odjemalcem;

24. "nastajajoči trg" pomeni državo članico, v kateri je bila prva trgovska dobava v okviru prve dolgoročne pogodbe za dobavo plina pred manj kot 10 leti;

25. "varnost" pomeni zanesljivost dobav in nabave ter tehnično varnost.

POGLAVJE II

SPLOŠNA PRAVILA ZA ORGANIZACIJO SEKTORJA

Člen 3

1. Države članice na podlagi svoje institucionalne organiziranosti in z obveznim upoštevanjem načela subsidiarnosti ne glede na določbe odstavka 2 zagotovijo upravljanje podjetij plinskega gospodarstva skladno z načeli te direktive s ciljem doseči konkurenčni trg z zemeljskim plinom. Države članice ne smejo diskriminirati med podjetji glede njihovih pravic ali obveznosti.

2. Ob popolnem upoštevanju ustreznih določb Pogodbe, zlasti člena 90, lahko države članice v splošnem gospodarskem interesu naložijo podjetjem plinskega gospodarstva obveznosti javne službe, ki se lahko nanašajo na varnost, skupaj z zanesljivostjo dobav, na rednost, kakovost in ceno dobav in na varovanje okolja. Take obveznosti morajo biti jasno določene, pregledne, nediskriminatorne in preverljive; obveznosti in vse njihove revizije države članice objavijo in o njih nemudoma obvestijo Komisijo. Kot sredstvo zagotavljanja zanesljivosti dobav iz obveznosti javne službe lahko države članice, ki to želijo, uvedejo dolgoročno načrtovanje, ob upoštevanju možnosti, da tretje stranke želijo dostop do omrežja.

3. Države članice se lahko odločijo, da ne uporabijo določb člena 4 v zvezi z distribucijo, če bi uporaba teh določb pravno ali dejansko ovirala izvrševanje obveznosti, ki so naložene podjetjem plinskega gospodarstva v splošnem gospodarskem interesu, in če razvoj trgovine ni prizadet v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Skupnosti. Interesi Skupnosti vključujejo med drugim konkurenco v zvezi z upravičenimi odjemalci skladno s to direktivo in členom 90 Pogodbe.

Člen 4

1. V okoliščinah, ko se zahteva neko dovoljenje (npr: licenca, energetsko dovoljenje, koncesija, soglasje ali odobritev) za gradnjo ali obratovanje objektov za zemeljski plin, države članice ali pristojni organ, ki ga te imenujejo, izdajo dovoljenje za gradnjo in/ali obratovanje takih naprav, cevovodov in s tem povezane opreme na svojem ozemlju, skladno z odstavki od 2 do 4. Države članice ali pristojni organ, ki ga članice imenujejo, lahko na isti podlagi izdajo dovoljenje za dobavo zemeljskega plina in za trgovce z zemeljskim plinom.

2. Države članice, ki imajo sistem energetskih dovoljenj, določijo objektivna in nediskriminatorna merila, ki jih mora izpolnjevati podjetje, ki zaprosi za dovoljenje za gradnjo in/ali obratovanje naprav za zemeljski plin ali zaprosi za dovoljenje za dobavljanje zemeljskega plina. Nediskriminatorna merila in postopki za dodeljevanje dovoljenj so dostopni javnosti.

3. Države članice zagotovijo, da so razlogi za kakršno koli zavrnitev dovoljenja objektivni in nediskriminatorni ter sporočeni prosilcu. Razlogi za takšnezavrnitve se pošljejo Komisiji v vednost. Države članice uvedejo postopek, ki omogoča prosilcu pritožbo zoper take zavrnitve.

4. Za razvoj novooskrbovanih področij in za na splošno učinkovito obratovanje ter brez poseganja v člen 20 lahko države članice zavrnejo izdajo nadaljnjega dovoljenja za izgradnjo in obratovanje distribucijskih cevovodnih sistemov na katerem koli določenem območju potem, ko so se takšni sistemi zgradili ali se nameravajo graditi na tem območju in če obstoječa ali nameravana zmogljivost ni dovolj izkoriščena.

Člen 5

Države članice zagotovijo, da so tehnična pravila, ki določajo minimalne tehnične projektne in obratovalne zahteve za povezovanje na sistem LNG naprav, skladišča, druge prenosne in distribucijske sisteme in neposredne vode, izdelana in dostopna. Ta tehnična pravila morajo zagotavljati medobratovalnost sistemov in morajo biti objektivna in nediskriminatorna. Sporočiti jih je treba Komisiji skladno s členom 8 Direktive Sveta 83/189/EGS z dne 28. marca 1983 o določitvi postopka za pridobitev informacij na področju tehničnih standardov in predpisov [8].

POGLAVJE III

PRENOS, SKLADIŠČENJE IN DEJAVNOST LNG

Člen 6

Države članice storijo vse potrebno, da podjetja za prenos, skladiščenje in LNGdelujejo skladno s členoma 7 in 8.

Člen 7

1. Vsako podjetje za prenos, skladiščenje in/ali LNG deluje, vzdržuje in razvija glede na gospodarske razmere varne, zanesljive in učinkovite naprave za prenos, skladiščenje in/ali LNG, z obveznim spoštovanjem okolja.

2. V nobenem primeru podjetje za prenos, skladiščenje in/ali LNG ne sme razlikovati med uporabniki sistema ali razredi uporabnikov sistema, zlasti ne v korist svojih povezanih podjetij.

3. Vsako podjetje za prenos, skladiščenje in/ali LNG posreduje kateremu koli drugemu prenosnemu podjetju, podjetju za skladiščenje in/ali distribucijskemu podjetju dovolj podatkov za zagotovitev takšnega prenosa in skladiščenja zemeljskega plina, ki bo združljiv z varnim in učinkovitim obratovanjem povezanega sistema.

Člen 8

1. Brez poseganja v člen 12 ali druge pravne dolžnosti razkritja podatkov, vsako podjetje za prenos, skladiščenje in/ali LNG varuje zaupnost poslovno občutljivih podatkov, ki jih dobi med izvajanjem svoje poslovne dejavnosti.

2. Podjetja za prenos ne smejo pri prodaji ali nabavi zemeljskega plina preko podjetij za prenos ali povezanih podjetij zlorabljati poslovno občutljivih podatkov, pridobljenih od tretjih strank pri zagotavljanju ali pogajanjih o dostopu do omrežja.

POGLAVJE IV

DISTRIBUCIJA IN DOBAVA

Člen 9

1. Države članice zagotovijo, da distribucijska podjetja delujejo skladno s členoma 10 in 11.

2. Države članice lahko naložijo distribucijskim podjetjem in/ali dobavnim podjetjem obveznost dobave odjemalcem na določenem območju ali ki pripadajo določenemu razredu ali oboje. Tarife za takšne dobave so lahko predpisane, da se na primer zagotovi enako obravnavanje zadevnih odjemalcev.

Člen 10

1. Vsako distribucijsko podjetje glede na gospodarske razmere deluje, vzdržuje in razvija varen, zanesljiv in učinkovit sistem z obveznim upoštevanjem varovanja okolja.

2. Distribucijska podjetja nikakor ne smejo diskriminatorno obravnavati posameznih uporabnikov sistema ali razredov uporabnikov sistema, še zlasti ne v korist svojih povezanih podjetij.

3. Vsako distribucijsko podjetje posreduje kateremu koli drugemu distribucijskemu podjetju in/ali prenosnemu podjetju in/ali podjetju za skladiščenje dovolj informacij za zagotovitev transporta plina, ki je združljiv z varnim in učinkovitim obratovanjem povezanega sistema.

Člen 11

1. Brez poseganja v člen 12 ali katere koli pravne dolžnosti razkritja podatkov vsako distribucijsko podjetje varuje zaupnost poslovno občutljivih podatkov, ki jih dobi med izvajanjem svoje poslovne dejavnosti.

2. Distribucijska podjetja ne smejo pri prodaji in nabavi zemeljskega plina preko distribucijskih podjetij ali povezanih podjetij zlorabljati poslovno občutljivih podatkov, pridobljenih od tretjih strank pri zagotavljanju ali pogajanjih o dostopu do omrežja.

POGLAVJE V

LOČEVANJE IN PREGLEDNOST RAČUNOVODSKIH IZKAZOV

Člen 12

Države članice ali kateri koli pristojni organ, ki ga zato imenujejo, in organi za reševanje sporov iz členov 21(2) in 23(3) imajo pravico dostopa do računovodskih izkazov podjetij plinskega gospodarstva, kot je to določeno v členu 13, ki jih potrebujejo pri opravljanju svojih funkcij. Države članice, imenovani pristojni organ in organi za reševanje sporov varujejo zaupnost poslovno občutljivih podatkov. Države članice lahko uvedejo izjeme od načela zaupnosti, če je to potrebno, da pristojni organi opravljajo svojo funkcijo.

Člen 13

1. Države članice storijo vse potrebno, da so računovodski izkazi podjetij plinskega gospodarstva vodeni skladno z odstavki od 2 do 5 tega člena.

2. Podjetja plinskega gospodarstva ne glede na sistem lastništva ali pravno obliko pripravijo ter predložijo v revizijo in objavijo svoje letne računovodske izkaze skladno z določbami nacionalne zakonodaje v zvezi z letnimi računovodskimi izkazi družb, sprejetimi na podlagi Četrte direktive Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe [9].

Podjetja, ki po zakonu niso dolžna objaviti svojih letnih računovodskih izkazov, morajo kopije le-teh hraniti na svojem sedežu, tako da so na razpolago javnosti.

3. Integrirana podjetja plinskega gospodarstva v svojih internih računovodstvih vodijo ločene računovodske izkaze za svoje prenosne, distribucijske in skladiščne dejavnosti in, če je primerno, konsolidirane računovodske izkaze za neplinske dejavnosti, kot bi se to od njih zahtevalo, če bi se te dejavnosti izvajale v ločenih podjetjih, da se izogne diskriminaciji, notranjemu subvencioniranju in izkrivljanju konkurence. Ti notranji računovodski izkazi vključujejo bilanco stanja in izkaz poslovnega izida za vsako dejavnost posebej.

Če se uporablja člen 16 in se dostop do omrežja zagotovi na podlagi enotne cene za prenos in za distribucijo, so lahko izkazi za prenos in distribucijo združeni.

4. Brez poseganja v veljavna nacionalna računovodska pravila podjetja v svojih internih računovodstvih opredelijo pravila za razporejanje sredstev in obveznosti, odhodka in prihodka, ter za amortiziranje, ki jih upoštevajo pri pripravi ločenih računovodskih izkazov iz odstavka 3. Ta pravila se lahko spremenijo samo v izjemnih primerih. Take spremembe se navedejo in ustrezno utemeljijo.

5. Letni računovodski izkazi morajo prikazati v pojasnilih vse posle določene velikosti, opravljene s povezanimi podjetji.

POGLAVJE VI

DOSTOP DO OMREŽJA

Člen 14

Za organiziranje dostopa do omrežja lahko države članice izberejo enega ali oba postopka, omenjena v členih 15 in 16. Ta postopka delujeta skladno z objektivnimi, preglednimi in nediskriminatornimi merili.

Člen 15

1. Pri pogodbenem dostopu države članice storijo vse potrebno, da imajo podjetja plinskega gospodarstva in upravičeni odjemalci znotraj ali izven ozemlja, ki ga pokriva povezani sistem, možnost dostopa do omrežja s pogajanji za sklenitev medsebojnih pogodb o dobavi na podlagi prostovoljnih trgovskih sporazumov. Pogodbenice se morajo pogajati o dostopu do omrežja v dobri veri.

2. O pogodbah za dostop do omrežja potekajo pogajanja z ustreznimi podjetji plinskega gospodarstva. Države članice zahtevajo od podjetij plinskega gospodarstva objavo njihovih glavnih trgovskih pogojev za uporabo sistema v prvem letu po uveljavitvi te direktive in nato vsako leto.

Člen 16

Države članice, ki se odločijo za postopek predpisanega dostopa, storijo vse potrebno, da imajo podjetja plinskega gospodarstva in upravičeni odjemalci znotraj ali izven ozemlja, ki ga pokriva povezani sistem, pravico dostopa do omrežja na podlagi objavljenih tarif in/ali drugih pogojev in obveznosti za uporabo tega sistema. Ta pravica dostopa za upravičene odjemalce lahko pomeni omogočeno sklenitev pogodb o dobavi s konkurenčnimi podjetji plinskega gospodarstva, ki niso lastnik in/ali upravljavec sistema ali z njim povezanega podjetja.

Člen 17

1. Podjetja plinskega gospodarstva lahko zavrnejo dostop do omrežja zaradi pomanjkanja zmogljivosti ali če bi jim dostop do omrežja onemogočil izvajanje obveznosti javne službe iz člena 3(2), ki jim je naložena zaradi resnih ekonomskih ali finančnih težav s pogodbami "vzemi ali plačaj", ob upoštevanju meril in postopkov iz člena 25 in možnosti, ki jo izbere država članica skladno z odstavkom 1 istega člena. Razlogi za tako zavrnitev morajo biti ustrezno utemeljeni.

2. Države članice lahko storijo vse potrebno za zagotovitev, da podjetje plinskega gospodarstva, ki zavrne dostop do omrežja zaradi pomanjkanja zmogljivosti ali pomanjkanja povezav, naredi potrebne razširitve, če je to gospodarno ali če je te razširitve potencialni odjemalec pripravljen plačati. V okoliščinah, v katerih države članice uporabljajo člen 4(4), države članice sprejmejo takšne ukrepe.

Člen 18

1. Države članice opredelijo upravičene odjemalce, to je tiste znotraj svojega ozemlja, ki imajo pravno in poslovno sposobnost sklepati pogodbe o nakupu ali prodaji zemeljskega plina skladno s členoma 15 in 16 pod pogojem, da vključijo vse odjemalce, navedene v odstavku 2 tega člena.

2. Države članice storijo vse potrebno za zagotovitev, da se vsaj naslednji odjemalci opredelijo kot upravičeni odjemalci:

- plinske elektrarne ne glede na raven odjema na leto; vendar lahko za ohranitev ravnotežja svojega trga z električno energijo države članice določijo prag, ki ne sme preseči ravni, predvidene za druge končne odjemalce, kot merilo upravičenosti za sočasno proizvodnjo toplote in elektrike. Takšni pragovi se sporočijo Komisiji,

- drugi končni odjemalci, ki porabijo več kot 25 milijonov m3 plina na leto na lokacijo porabe.

3. Države članice zagotovijo, da bo opredelitev upravičenih odjemalcev iz odstavka 1 omogočila odpiranje trga, ki bo enako vsaj 20 % skupne porabe plina na leto na domačem trgu s plinom.

4. Odstotek, naveden v odstavku 3, naraste na 28 % celotne porabe plina na leto na domačem trgu s plinom pet let po uveljavitvi te direktive in na 33 % dvajset let po uveljavitvi te direktive.

5. Če opredelitev upravičenih odjemalcev iz odstavka 1 vodi v odpiranje trga za več kot 30 % skupne porabe plina na leto na domačem trgu s plinom, potem lahko prizadeta država članica spremeni opredelitev upravičenih odjemalcev do mere, da je odpiranje trga zmanjšano na ne manj kot 30 % takšne porabe. Države članice uravnoteženo spremenijo opredelitev upravičenih odjemalcev, da ne ustvarijo posebno neugodnega položaja za določeno vrsto ali razred upravičenih odjemalcev, vendar pri tem upoštevajo obstoječe tržne strukture.

6. Države članice sprejmejo naslednje ukrepe za zagotovitev povečanega odpiranja njihovih trgov s plinom v desetih letih:

- prag iz druge alinee odstavka 2 se za upravičene odjemalce, ki niso plinske elektrarne, zmanjša na 15 milijonov m3 na leto na lokacijo porabe pet let po uveljavitvi te direktive in na 5 milijonov m3 na leto na lokacijo porabe deset let po uveljavitvi te direktive,

- odstotek, naveden v odstavku 5, se poveča na 38 % skupne porabe plina na domačem trgu s plinom na leto pet let po uveljavitvi te direktive, in na 43 % te porabe deset let po uveljavitvi te direktive.

7. V zvezi z nastajajočimi trgi bo postopno odpiranje trga, predvideno s tem členom, začelo veljati, ko se iztečejo odstopanja iz člena 26(2).

8. Distribucijska podjetja, če že niso opredeljena kot upravičeni odjemalci v odstavku 1, imajo za zagotovitev preskrbe odjemalcev pravno in poslovno sposobnost sklepanja pogodb za zemeljski plin skladno s členoma 15 in 16 za obseg zemeljskega plina, ki ga porabijo njihovi upravičeni odjemalci znotraj njihovega distribucijskega sistema.

9. Države članice vsako leto do 31. januarja objavijo merila za opredelitev upravičenih odjemalcev iz odstavka 1. Te informacije se skupaj z vsemi drugimi ustreznimi informacijami za utemeljitev odpiranja trga po tem členu pošlje Komisiji, ki jih objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Komisija lahko zahteva od države članice prilagoditev specifikacij, če ovirajo pravilno uporabo te direktive glede nemotenega delovanja notranjega trga z zemeljskim plinom. Če zadevna država članica v treh mesecih ne izpolni te zahteve, se skladno s postopkom I iz člena 2 Sklepa Sveta 87/373/EGS z dne 13. julija 1987 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil [10] sprejme končna odločitev.

Člen 19

1. V izogib neuravnoteženosti pri odpiranju trgov z zemeljskim plinom v obdobju, navedenem v členu 28:

(a) se ne sme prepovedati pogodb za dobavo plina po določbah členov 15, 16 in 17 z upravičenim odjemalcem v sistemu druge države članice, če se odjemalec v obeh sistemih šteje za upravičenega;

(b) kadar se posli, opisani v pododstavku (a), zavrnejo, ker je odjemalec upravičen le v enem izmed obeh sistemov, lahko Komisija ob upoštevanju položaja na trgu in splošnega interesa naloži zavračajoči pogodbenici dobavo plina na zahtevo države članice, v kateri je upravičeni odjemalec.

2. Vzporedno s postopkom in časovnim razporedom, predvidenima v členu 28, in najkasneje po preteku polovice obdobja, predvidenega v omenjenem členu, Komisija pregleda uporabo odstavka 1(b) tega člena na podlagi razvoja trga in ob upoštevanju skupnega interesa. Glede na pridobljene izkušnje Komisija oceni razmere in poroča o možnih neskladjih pri odpiranju trgov z zemeljskim plinom glede na odstavek 1(b).

Člen 20

1. Države članice storijo vse potrebno, da omogočijo:

- podjetjem plinskega gospodarstva s sedežem na njihovem ozemlju, da preko neposrednih vodov oskrbujejo odjemalce iz člena 18 te direktive,

- da takšne upravičene odjemalce na njihovem ozemlju preskrbujejo podjetja plinskega gospodarstva preko neposrednih vodov.

2. V okoliščinah, v katerih se zahteva dovoljenje (npr. licenca, energetsko dovoljenje, koncesija, soglasje ali odobritev) za gradnjo ali obratovanje neposrednih vodov, države članice ali pristojni organ, ki ga imenujejo, določijo merila za izdajo dovoljenj za gradnjo ali obratovanje takih vodov na svojem ozemlju. Ta merila morajo biti objektivna, pregledna in nediskriminatorna.

3. Države članice lahko izdajo energetskih dovoljenj za gradnjo neposrednega voda pogojujejo z zavrnitvijo dostopa do omrežja na podlagi člena 17 ali z začetkom postopka reševanja spora po členu 21.

Člen 21

1. Države članice zagotovijo pogajanje pogodbenic o dostopu do omrežja v dobri veri in tako, da nobena ne zlorabi svojega pogajalskega položaja za onemogočenje uspešnega izida pogajanj.

2. Države članice imenujejo od pogodbenic neodvisni pristojni organ za hitro reševanje sporov v zvezi z zadevnimi pogajanji. Ta organ zlasti rešuje spore v zvezi s pogajanji in zavrnitvijo dostopa v okviru področja uporabe te direktive. Pristojni organ predloži svoje sklepe nemudoma ali po možnosti v 12 tednih po predložitvi spora. Obrnitev na ta organ ne vpliva na uveljavitev pravic do pritožbe po pravu Skupnosti.

3. V čezmejnih sporih spore rešuje tisti organ, ki je pristojen za omrežje podjetja plinskega gospodarstva, ki zavrne uporabo sistema ali dostop do omrežja.Če je v čezmejnih sporih za zadevno omrežje pristojnih več takšnih organov, se ti organi posvetujejo za zagotovitev usklajene uporabe določb te direktive.

Člen 22

Države članice oblikujejo primerne in učinkovite mehanizme za urejanje, nadzor in preglednost v izogib kakršni koli zlorabi prevladujočega položaja, zlasti na škodo uporabnikov, in kakršnemu koli plenilskemu obnašanju. Ti mehanizmi morajo upoštevati določbe Pogodbe, zlasti člena 86.

Člen 23

1. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev podjetjem plinskega gospodarstva in po členu 18 upravičenim odjemalcem ne glede na lokacijo dostop do pridobivalnih cevovodnih omrežij, skupaj z napravami za tehnične storitve v zvezi s takšnim dostopom, skladno s tem členom. Izjema so deli pridobivalnega omrežja in naprav za lokalno obratovanje na mestu, kjer se pridobiva plin. O teh ukrepih se obvesti Komisijo skladno z določbami člena 29.

2. Dostop do omrežja iz odstavka 1 se zagotovi na način, ki ga določi država članica skladno z ustreznimi pravnimi instrumenti. Države članice si zastavijo naslednje cilje: pošten in odprt dostop do omrežja, doseganje konkurenčnega trga z zemeljskim plinom in preprečevanje zlorab prevladujočega položaja, ob upoštevanju varnosti in rednosti dobav, zmogljivosti, ki so na razpolago oz. ki jih je mogoče razumno doseči, ter zaščite okolja.

Upošteva se lahko naslednje:

(a) potreba zavrniti dostop do omrežja, če gre za nezdružljivost tehničnih specifikacij, ki jih ni mogoče razumno preseči;

(b) potreba izogniti se težavam, ki jih ni mogoče razumno preseči in lahko škodijo učinkovitemu sedanjemu in načrtovanemu prihodnjemu pridobivanju ogljikovodikov, skupaj s pridobivanjem iz nahajališč z mejno ekonomsko upravičenostjo;

(c) potreba upoštevati razumne in ustrezno utemeljene potrebe lastnika ali upravljavca pridobivalnega cevovodnega omrežja za transport in predelavo plina ter interese vseh drugih uporabnikov pridobivalnega cevovodnega omrežja ali ustreznih predelovalnih naprav ter naprav za pretovarjanje, ki bi bili lahko prizadeti; in

(d) potreba izvajati skladno z zakonodajo Skupnosti zakone in upravne postopke za izdajo dovoljenja za pridobivanje ali razvoj te dejavnosti.

3. Države članice vzpostavijo mehanizme za reševanje sporov, vključno z od pogodbenic neodvisnim organom, ki ima dostop do vseh ustreznih informacij, kar naj zagotavlja hitro reševanje sporov v zvezi z dostopom do pridobivalnih cevovodnih omrežij, ob upoštevanju meril iz odstavka 2 in števila pogodbenic, ki se pogajajo o dostopu do takšnih omrežij.

4. V čezmejnih sporih se uporabijo mehanizmi za reševanje sporov države članice, ki je pristojna za pridobivalno cevovodno omrežje, ki odkloni dostop. Če je v čezmejnih sporih več držav članic pristojnih za zadevno omrežje, se zadevne države članice posvetujejo za zagotovitev usklajene uporabe določb te direktive.

POGLAVJE VII

KONČNE DOLOČBE

Člen 24

1. Ob nenadni krizi na energetskem trgu ali če je ogrožena varnost oseb, aparatov ali naprav ali je ogrožena celovitost sistema, lahko država članica začasno sprejme potrebne zaščitne ukrepe.

2. Ti ukrepi smejo povzročati kar najmanjše motnje v delovanju notranjega trga, po obsegu pa ne smejo preseči okvira, ki je nujno potreben za odpravo nenadno nastalih težav.

3. Prizadeta država članica nemudoma obvesti o sprejetih ukrepih druge države članice in Komisijo, ki lahko odloči, da mora zadevna država članica spremeniti ali ukiniti take ukrepe, če izkrivljajo konkurenco in neugodno vplivajo na trgovino na način, ki je nezdružljiv s skupnim interesom.

Člen 25

1. Če se podjetje plinskega gospodarstva sooča ali meni, da se bo soočalo z resnimi gospodarskimi in finančnimi težavami zaradi svojih obveznosti "vzemi ali plačaj", sprejetih z eno ali več pogodbami o nakupu plina, potem lahko pošlje prošnjo za začasno odstopanje od členov 15 in/ali 16 zadevni državi članici ali imenovanemu pristojnemu organu. Prošnje se po izbiri držav članic vložijo posamično pred ali po odklonitvi dostopa do omrežja. Države članice lahko omogočijo podjetju plinskega gospodarstva možnost izbire vložiti prošnjo pred ali po zavrnitvi dostopa do omrežja. Če podjetje plinskega gospodarstva zavrne dostop do omrežja, je treba prošnjo vložiti brez odlašanja. Prošnjam se priloži vse ustrezne informacije o naravi in obsegu problema in o prizadevanjih podjetja plinskega gospodarstva za rešitev problema.

Če ni razumnih alternativnih rešitev in ob upoštevanju določb odstavka 3, država članica ali imenovani pristojni organ lahko odloči, da se odstopanje dovoli.

2. Država članica ali imenovani pristojni organ nemudoma obvesti Komisijo o svoji odločitvi o dovolitvi odstopanja, skupaj z vsemi ustreznimi informacijami glede odstopanja. Te informacije se lahko Komisiji predložijo v povzeti obliki, ki mora Komisiji omogočati sprejetje ustrezno utemeljene odločbe. V štirih tednih po prejemu takega obvestila lahko Komisija zahteva od zadevne države članice ali imenovanega pristojnega organa spremembo ali preklic odločitve o odstopanju. Če država članica ali imenovani pristojni organ ne izpolni te zahteve v štirih tednih, se dokončno odločbo sprejme hitro na podlagi postopka I iz člena 2 Sklepa 87/373/EGS.

Komisija mora ohraniti zaupnost poslovno občutljivih informacij.

3. Pri odločanju o odstopanjih iz odstavka 1 država članica ali imenovani pristojni organ in Komisija upoštevata še zlasti naslednja merila:

(a) cilj zagotoviti konkurenčni trg s plinom;

(b) potrebo izpolniti obveznost javne službe in zagotoviti zanesljivost dobav;

(c) položaj podjetja plinskega gospodarstva na trgu s plinom in dejansko stanje konkurence na njem;

(d) resnost gospodarskih in finančnih težav, s katerimi se srečujejo podjetja plinskega gospodarstva in podjetja za prenos ali upravičeni odjemalci;

(e) datumi podpisov in pogoji zadevne pogodbe, vključno z obsegom, v katerem ti pogoji omogočajo upoštevanje sprememb na trgu;

(f) napori najti rešitev problema;

(g) obseg resnih verjetnih težav, ki bi jih podjetje ob prevzemu obveznosti "vzemi ali plačaj", ob upoštevanju določb te direktive, lahko razumno predvidelo;

(h) raven povezanosti omrežja z drugimi omrežji in stopnjo medobratovalnosti teh sistemov; in

(i) učinke odobritve odstopanja na pravilno uporabo te direktive glede nemotenega delovanja notranjega trga z zemeljskim plinom.

Odločitev o zahtevi za odstopanje glede pogodb "vzemi ali plačaj", sklenjenih pred začetkom veljavnosti te direktive, ne sme voditi do položaja, ko ne bi bilo mogoče najti ekonomsko upravičenih alternativnih možnosti. Šteje se, da resne težave ne obstajajo, če se prodaja zemeljskega plina ne zniža pod raven minimalnih garancij odjema, ki jih vsebujejo pogodbe za nakup plina po pravilu "vzemi ali plačaj" ali če je ustrezno pogodbo za nakup plina po pravilu "vzemi ali plačaj" mogoče prilagoditi ali če podjetje plinskega gospodarstva lahko najde alternativne možnosti.

4. Podjetja plinskega gospodarstva, ki niso dobila dovoljenja za odstopanje iz odstavka 1, ne smejo zavrniti ali ne smejo več zavračati dostopa do omrežja zaradi obveznosti "vzemi ali plačaj", sprejetih z pogodbo za nakup plina. Države članice zagotovijo upoštevanje ustreznih določb iz Poglavja VI.

5. Vsako odstopanje po zgornjih določbah mora biti ustrezno utemeljeno. Komisija objavi odločbo v Uradnem listu Evropskih Skupnosti.

6. V petih letih po začetku veljavnosti te direktive predloži Komisija poročilo o izkušnjah, pridobljenih z uporabo tega člena, da omogoči Evropskemu parlamentu in Svetu, da v primernem času preučita potrebo za njegovo prilagoditev.

Člen 26

1. Države članice, ki niso neposredno priključene na medsebojno povezano omrežje katere koli druge države članice in imajo samo enega zunanjega glavnega dobavitelja, lahko odstopajo od členov 4, 18(1), (2), (3), (4) in (6) in/ali 20 te direktive. Dobavitelj s tržnim deležem, večjim od 75 %, se šteje za glavnega dobavitelja. To odstopanje samodejno preneha veljati, ko ni več izpolnjen vsaj eden izmed teh pogojev. O vsakem odstopanju se uradno obvesti Komisijo.

2. Država članica, ki izpolnjuje pogoje za nastajajoči trg, ki bi imela zaradi izvajanja te direktive resne probleme, ki niso povezani s pogodbenimi obveznostmi "vzemi ali plačaj" iz člena 25, lahko odstopa od členov 4, 18(1), (2), (3), (4) in(6) in/ali 20 te direktive. To odstopanje samodejno preneha veljati, ko država članica ne izpolnjuje več pogojev za nastajajoči trg. O vsakem odstopanju se uradno obvesti Komisijo.

3. Če bi izvajanje te direktive povzročilo resne probleme na geografsko omejenem območju države članice, zlasti glede razvoja infrastrukture za prenos, lahko država članica zaradi razvoja in spodbuditve investicij znotraj tega območja zaprosi Komisijo za začasno odstopanje od členov 4, 18(1), (2), (3), (4) in (6) in/ali 20.

4. Komisija lahko dovoli odstopanje iz odstavka 3, upoštevajoč zlasti naslednja merila:

- potreba po investicijah v infrastrukturo, ki v okolju konkurenčnega trga ne bi bile ekonomsko upravičene,

- raven in možnosti odplačil zahtevanih investicij,

- velikost in zrelost plinskega sistema na prizadetem območju,

- obeti za zadevni trg s plinom,

- geografska velikost in značilnosti območja ali zadevne regije, in

- socialno-ekonomski in demografski dejavniki.

Odstopanje se lahko dovoli le, če na tem območju ni nobene plinske infrastrukture ali takšna infrastruktura obstaja manj kot deset let. Začasno odstopanje ne sme veljati več kot deset let od prve dobave plina na tem območju.

5. Komisija ob spoštovanju zaupnosti obvesti države članice o vloženih prošnjah po odstavku 3 preden sprejme odločbo v skladu z odstavkom 4. Ta odločba in odstopanja iz odstavkov 1 in 2 se objavijo v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Člen 27

1. Pred iztekom prvega leta po začetku veljavnosti te direktive Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o zahtevah po usklajevanju, ki niso povezane z določbami te direktive. Če je potrebno, Komisija priloži poročilu predloge kakršnega koli usklajevanja, ki je potrebno za učinkovito delovanje notranjega trga z zemeljskim plinom.

2. Evropski parlament in Svet podata svoja stališča o takšnih predlogih v dveh letih po njihovi predložitvi.

Člen 28

Komisija pregleda uporabo te direktive in predloži poročilo o izkušnjah, pridobljenih v zvezi z delovanjem notranjega trga z zemeljskim plinom, in o izvajanju splošnih pravil iz člena 3, da omogoči Evropskemu parlamentu in Svetu, da v luči pridobljenih izkušenj v primernem času preučita možnosti sprejetja določb za nadaljnjeizboljševanje notranjega trgaz zemeljskim plinom, ki bodo začele učinkovati deset let po začetku veljavnosti te direktive.

Člen 29

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najkasneje v dveh letih od datuma, določenega v členu 30. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 30

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Člen 31

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Luxembourgu, 22. junija 1998

Za Evropski parlament

Predsednik

J.M. Gil-robles

Za Svet

Predsednik

J. Cunningham

[1] UL C 65, 14.3.1992, str. 14 in UL C 123, 4.5.1994, str. 26.

[2] UL C 73, 15.3.1993, str. 31 in UL C 195, 18.7.1994, str. 82.

[3] Mnenje Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 1993 (UL C 329, 6.12.1993, str. 182), Skupno stališče Sveta (ES) 17/98 z dne 12. februarja 1998 (UL C 91, 26.3.1998, str. 46) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 1998 (UL C 152, 18.5.1998). Sklep Sveta z dne 11. maja 1998.

[4] UL L 147, 12.6.1991, str. 37. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 95/49/ES (UL L 233, 30.9.1995, str. 86).

[5] UL L 185, 17.7.1990, str. 16. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 1994.

[6] UL L 161, 29.6.1996, str. 147. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 1047/97/ES (UL L 152, 11.6.1997, str. 12).

[7] UL L 193, 18.7.1983, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 1994.

[8] UL L 109, 26.4.1983, str. 8. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 96/139/ES (UL L 32, 10.2.1996, str. 31).

[9] UL L 222, 14.8.1978, str. 11. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 94/8/ES (UL L 82, 25.3.1994, str. 33).

[10] UL L 197, 18.7.1987, str. 33.

--------------------------------------------------