RESOLUCIJE SVETA

z dne 16. marca 2009

o carinskem akcijskem načrtu EU za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v letih 2009 do 2012

(2009/C 71/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

GLEDE NA:

strateško poročilo Komisije (1) in novi cikel prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta (2008–2010), ki ga je 14. marca 2008 začel Evropski svet;

Uredbo Sveta (ES) št. 1383/2003 o carinskem ukrepanju zoper blago, glede katerega obstaja sum, da krši določene pravice intelektualne lastnine, in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti zoper blago, glede katerega je ugotovljeno, da je kršilo take pravice;

OB UPOŠTEVANJU:

najnovejših trendov na področju ponarejanja in piratstva, zlasti v zvezi z novimi izzivi, ki jih predstavljata globalizacija svetovne trgovine in spletna prodaja;

potrebe, da carinski organi učinkoviteje obravnavajo ta vprašanja, za kar je potrebno okrepljeno upravno sodelovanje in tesnejše sodelovanje med carino in gospodarstvom;

POTRJUJE:

priloženi carinski akcijski načrt EU za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v letih 2009 do 2012, ki ga je pripravilo predsedstvo v sodelovanju z državami članicami in Komisijo na podlagi resolucije Sveta iz točke 4;

POZIVA:

(1) Sporočilo Komisije Evropskemu Svetu „Strateško poročilo o prenovljeni lizbonski strategiji za rast in delovna mesta: uvedba novega cikla (2008–2010) – Ohranjevanje hitrosti sprememb“, COM(2007) 803 konč.

PRILOGA

Carinski akcijski načrt EU za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v letih 2009 do 2012

Uvod

Komisija in države članice so pregledale dejavnosti v EU, povezane z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov v letih 2005 do 2008, tj. v obdobju prejšnjega carinskega akcijskega načrta za boj proti ponarejanju (1). Izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 in dejavnosti, ki so zajete v akcijskem načrtu, se štejejo za uspešen odziv na trgovino s ponarejenim blagom. Letne statistike, ki jih objavlja Komisija, so pokazale porast carinskih dejavnosti in večje sodelovanje z imetniki pravic.

Vendar pa vse večja raznolikost zaseženih proizvodov in novi trendi, kot je uvoz manjših pošiljk, povezanih s spletno prodajo, so pokazali, da z doseženimi rezultati še ne smemo biti zadovoljni. Dejstvo, da trgovina s ponarejenim blagom predstavlja resnično nevarnost za državljane in družbo kot celoto, še posebej potrjuje potrebo po odzivu na to vse bolj pereče vprašanje.

Komisija je menila, da morajo carinski organi nadaljevati prizadevanja za zaščito gospodarskih interesov ter zdravja in varnosti državljanov ter da bi bilo priporočljivo sprejeti nov akcijski načrt. Takšen načrt bi moral zajeti ključna področja iz prejšnjega načrta, med drugim zakonodajo, operativne zmogljivosti, sodelovanje z industrijo, mednarodno sodelovanje in komuniciranje. Novi načrt bi moral upoštevati ustrezne spremembe na področju carine, kot je posodobljeni carinski zakonik Skupnosti, in zunanje dejavnike, kot je povečan obseg spletne prodaje. Še posebej pa bi se moral osredotočiti na naslednje ukrepe:

— izboljšanje in po potrebi sprememba obstoječe zakonodaje na področju pravic intelektualne lastnine,

— boljše sodelovanje z imetniki pravic,

— krepitev operativnega sodelovanja med carinskimi organi v EU in v tretjih državah,

— nadaljnji razvoj mednarodnega sodelovanja na področju uveljavljanja pravic intelektualne lastnine,

— povečanje prepoznavnosti in ozaveščenosti, ter

— odzivanje na problem spletne prodaje in ad hoc usposabljanje za carinske uradnike.

Novi načrt bi moral upoštevati tudi druge nove trende in oblike širjenja ponarejenega blaga, nevarnega za družbo, ki so povezani z globalizacijo svetovne trgovine in vse večjo vključenostjo organiziranega kriminala.

Države članice in Komisija so tesno sodelovale pri več vprašanjih, povezanih s pregledovanjem obstoječega okvira za carinske dejavnosti na področju uveljavljanja pravic intelektualne lastnine. Vse države članice so navedle, da je zaščita pravic intelektualne lastnine za njih prednostnega pomena, številne pa so menile, da bi bilo za učinkovitejše delovanje carin na področju pravic intelektualne lastnine ustrezno razviti in začeti uporabljati skupno informacijsko bazo podatkov, ki bi vsebovala odobrene zahteve za ukrepanje.

Svet je v Resoluciji z dne 25. septembra 2008 o celovitem evropskem načrtu za preprečevanje ponarejanja in piratstva pozval Komisijo in države članice, naj predložijo novi carinski načrt za boj proti ponarejanju za obdobje 2009–2012.

Sklepi seminarja na visoki ravni o boju proti ponarejanju

Pregled carinskih dejavnosti na področju uveljavljanja pravic intelektualne lastnine je dosegel vrhunec na seminarju na visoki ravni, ki je potekal 25. in 26. novembra 2008 v Parizu, tj. proti koncu francoskega predsedovanja.

Namen seminarja je bil preučiti odziv carine na boj proti ponarejanju. Generalni direktorji carin držav članic in Komisija so sklenili, da bi prihodnji carinski akcijski načrt moral obravnavati štiri glavne izzive, ki jih predstavlja ponarejanje:

1. Nevarno ponarejeno blago

Potrošnik bi moral biti obveščen o včasih dramatičnih posledicah, povezanih s ponarejenim blagom, in sicer s pomočjo kampanj za ozaveščanje, organiziranih na ravni EU, v katere bi lahko bila vključena carina. Po potrebi bi bilo treba spremeniti zakonodajo in postopke na ravni Skupnosti ter na nacionalni ravni, da bi okrepili sposobnost carine za prestrezanje ponarejenega blaga. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti usklajevanju ukrepov, povezanih s poenostavitvijo postopkov in majhnimi količinami blaga, ki krši pravice intelektualne lastnine.

2. Organizirani kriminal

Evropski observatorij, v okviru katerega bi carine lahko zagotovile pomemben prispevek in kjer bi izmenjevali najboljše prakse, bi poskrbel za redno ocenjevanje in analizo vse bolj prisotnega pojava organiziranega kriminala pri ponarejanju. Sodelovanje med zainteresiranimi stranmi bi bilo treba okrepiti z razvojem elektronskih sistemov za izmenjavo informacij. Potrebna je analiza tveganja na ravni Skupnosti, zato bi jo bilo treba pripraviti s pomočjo obstoječih mehanizmov. Razvijali se bodo skupni evropski carinski ukrepi, ki bodo osredotočeni na določene teme ali sektorje. Okrepilo se bo ključno partnerstvo med carino in industrijo.

3. Globalizacija ponarejanja

Carinski akcijski načrt s Kitajsko, ki so ga dokončno oblikovale službe Komisije, bo omogočil izmenjavo informacij in uslužbencev s to državo za namene boja proti ponarejanju. Države članice in Komisija si bodo še naprej prizadevale za sprejetje učinkovitih mejnih ukrepov v okviru tekočih pogajanj o predlogu trgovinskega sporazuma za boj proti ponarejanju (ACTA). Mednarodno sodelovanje s ključnimi državami partnericami v obliki izmenjave informacij in skupnih operacij bo okrepljeno.

4. Spletna prodaja ponarejenega blaga

Vse države članice bi morale pozorno preučiti pojav spletne prodaje in izmenjati najboljše prakse. Organizirani bodo seminarji in delovne skupine za sklenitev memorandumov o soglasju s spletnimi platformami in finančnimi institucijami, udeleženimi v spletnem plačevanju, zaradi izmenjave informacij in najboljših praks glede nadzora in identifikacije profesionalnih prodajalcev ponarejenega blaga.

Carinski akcijski načrt EU za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v letih 2009 do 2012

Jasno je, da obstajajo zadeve, ki vplivajo na delovanje in učinkovitost carin, in sicer v primerih, ko so carinske uprave vsaj do določene mere odvisne od stanja na področjih drugih politik, zlasti pri usklajevanju zakonodaje, povezane s pravicami intelektualne lastnine, in kaznih, ki se uporabljajo pri trgovini z blagom, ki krši pravice intelektualne lastnine. Poleg tega je treba okrepiti sodelovanje z drugimi organi kazenskega pregona na nacionalni ravni. Zato morajo države članice prepoznati nevarnosti, ki jih predstavlja ponarejanje, in imeti skupen interes za usklajen boj proti tem nevarnostim. Poleg tega bi novi akcijski načrt EU lahko služil kot dobra podlaga za oblikovanje nacionalnih akcijskih načrtov za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v vseh državah članicah.

Treba je tudi opozoriti, da lahko Komisija in carinske uprave držav članic v boju proti trgovini s ponarejenim blagom zagotovijo pomemben prispevek v okviru Evropskega observatorija za boj proti ponarejanju. Observatoriju bi po njegovi ustanovitvi morale biti zagotovljene ustrezne informacije o carinskih dejavnostih, povezanih z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine na mejah

Mehanizem pregleda

Komisija je tudi menila, da bi bilo treba vzpostaviti mehanizem pregleda, s katerim bi spremljali izvajanje dejavnosti iz akcijskega načrta. Zato bo Komisija v sodelovanju s predsedstvom Sveta ob koncu vsakega leta predložila pregled akcijskega načrta. V zadnjem letu akcijskega načrta bo Komisija skupaj z državami članicam pripravila podrobnejše poročilo.

Sklep

Na poziv Sveta je v prilogi naveden Carinski akcijski načrt EU za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v letih 2009 do 2012, ki vključuje obsežne dejavnosti carin v boju proti trgovini z blagom, ki krši pravice intelektualne lastnine.

(1) V tem dokumentu se „ponarejanje“ uporablja kot splošen izraz in vključuje kršitve pravic intelektualne lastnine, ki so zajete v določbah Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003.