(2)

Področja ukrepanja 2.1 Trajnostni inovacijski ekosistemi po vsej Evropi V skladu z uredbo EIT in strateškim inovacijskim programom EIT ima EIT okrepljeno vlogo pri krepitvi trajnostnih, na izzivih temelječih inovacijskih ekosistemov po vsej Evropi. Zlasti še naprej deluje predvsem prek svojih skupnosti znanja in inovacij, ki so obsežna evropska partnerstva za reševanje specifičnih družbenih izzivov. Še naprej si prizadeva za krepitev inovacijskih ekosistemov, ki jih obdajajo, tako da jih odpira ter spodbuja vključevanje raziskav, inovacij in izobraževanja. Poleg tega krepi inovacijske ekosisteme po vsej Evropi z razširitvijo svoje regionalne inovacijske sheme (RIS). EIT sodeluje z inovacijskimi ekosistemi, ki imajo visok inovacijski potencial na podlagi strategije, tematske uskladitve in predvidenega učinka, v tesni sinergiji s strategijami in platformami pametne specializacije. Splošne smernice (a) krepitev učinkovitosti obstoječih skupnosti znanja in inovacij in njihove odprtosti za nove partnerje, omogočanje prehoda na samozadostnost na dolgi rok ter analiza potrebe po ustanavljanju novih tovrstnih skupnosti za spopadanje z globalnimi izzivi. Posebna tematska področja so opredeljena v strateškem inovacijskem programu EIT ob upoštevanju strateškega načrtovanja; (b) spodbujanje regij na poti k odličnosti v državah, ki so navedene v strateškem inovacijskem programu EIT, v tesnem sodelovanju s strukturnimi skladi in po potrebi z drugimi ustreznimi programi Unije. 2.2 Inovacije ter podjetniška znanja in spretnosti z vidika vseživljenjskega učenja, vključno s povečevanjem zmogljivosti terciarnih izobraževalnih institucij po vsej Evropi Izobraževalne dejavnosti EIT se okrepijo, da bi se z namenskim izobraževanjem in usposabljanjem spodbudili inovacije in podjetništvo. Večji poudarek na razvoju človeškega kapitala temelji na razširitvi obstoječih izobraževalnih programov skupnosti znanja in inovacij EIT, da bi študentom in strokovnjakom še naprej zagotavljali visokokakovostne učne načrte, ki temeljijo na inovacijah, ustvarjalnosti in podjetništvu, v skladu z industrijsko strategijo Unije in strategijo Unije za znanja in spretnosti. To lahko vključuje raziskovalce in inovatorje, ki jih podpirajo drugi deli Programa, zlasti MSCA. EIT podpira tudi modernizacijo terciarnih izobraževalnih institucij po vsej Evropi in njihovo vključevanje v inovacijske ekosisteme s spodbujanjem in povečevanjem njihovega podjetniškega potenciala in zmogljivosti, kot tudi s spodbujanjem njih samih, da bolje predvidijo nove zahteve po znanjih in spretnostih. Splošne smernice (a) razvoj inovativnih učnih načrtov, upoštevajoč prihodnje potrebe družbe in industrije, in medsektorskih programov, ki bodo ponujeni študentom, podjetnikom in strokovnjakom po vsej Evropi in zunaj nje ter v katerih se strokovna in specifična sektorska znanja kombinirajo z v inovacije usmerjenimi in podjetniškimi znanji in spretnostmi, kot so visokotehnološka znanja in spretnosti, povezana z digitalnimi in trajnostnimi ključnimi omogočitvenimi tehnologijami; (b) krepitev in širitev znaka EIT, da bi se izboljšala prepoznavnost in priznavanje EIT izobraževalnih programov na podlagi partnerstev med različnimi terciarnimi izobraževalnimi institucijami, raziskovalnimi središči in podjetji ter hkrati povečala njegova splošna kakovost s ponujanjem učnih načrtov, ki vključujejo učenje ob delu, in namenskega podjetniškega izobraževanja kot tudi mednarodne, medorganizacijske in medsektorske mobilnosti; (c) razvoj zmogljivosti za inovacije in podjetništvo v sektorju terciarnega izobraževanja z izkoriščanjem in promoviranjem strokovnega znanja skupnosti EIT pri povezovanju izobraževanja, raziskav in podjetij; (d) krepitev vloge skupnosti nekdanjih diplomantov EIT kot zgled za nove študente in močan instrument za širjenje učinka EIT. 2.3 Nove rešitve za trg za reševanje globalnih izzivov EIT ob zagotavljanju vključevanja vidika spolov spodbuja, krepi in nagrajuje podjetnike, inovatorje, raziskovalce, učitelje, študente in druge inovacijske akterje, ki sodelujejo v interdisciplinarnih skupinah, da se sprožijo ideje in preoblikujejo v postopne in prelomne inovacije. Za dejavnosti je značilen odprt inovacijski in čezmejni pristop s poudarkom na vključevanju dejavnosti iz trikotnika znanja, ki vplivajo na uspeh (kot so promotorji projekta lahko izboljšajo njihov dostop do posebej usposobljenih diplomantov, vodilnih uporabnikov, zagonskih podjetij z inovativnimi zamislimi, tujih podjetij z ustreznimi dopolnilnimi sredstvi itd.). Splošne smernice (a) podpora za razvoj novih proizvodov, storitev in tržnih priložnosti, pri kateri sodelujejo akterji iz trikotnika znanja, da bi našli rešitve za globalne izzive; (b) popolna vključitev celotne inovacijske vrednostne verige: od študenta do podjetnika, od zamisli do proizvoda, od laboratorija do stranke. To vključuje podporo za zagonska in podjetja v fazi širitve; (c) izvajanje storitev na visoki ravni in podpora inovativnim podjetjem, vključno s tehnično pomočjo za izpopolnitev proizvodov ali storitev, vsebinskim mentorstvom ter podporo za pridobivanje ciljnih strank in zbiranje kapitala, da bi hitro dosegli trg in pospešili proces njihove rasti. 2.4 Sinergije in dodana vrednost Programa EIT povečuje svoja prizadevanja za izkoriščanje sinergij in komplementarnosti med obstoječimi skupnostmi znanja in inovacij ter z različnimi akterji in pobudami na ravni Unije in globalni ravni, hkrati pa razširil obstoječo mrežo sodelujočih organizacij na strateški in operativni ravni, pri čemer se mora izogibati podvajanju. Splošne smernice (a) tesno sodelovanje z EIC in programom InvestEU pri racionalizaciji podpore (in sicer financiranja in storitev), ki se zagotavlja inovativnim podjetjem v zagonski fazi in fazi širitve, zlasti prek skupnosti znanja in inovacij; (b) načrtovanje in izvajanje dejavnosti EIT za doseganje največjih možnih sinergij in komplementarnosti z drugimi deli Programa; (c) sodelovanje z državami članicami Unije na nacionalni in regionalni ravni z vzpostavljanjem strukturiranega dialoga in usklajevanjem prizadevanj za omogočanje sinergij z nacionalnimi in regionalnimi pobudami, vključno s strategijami pametne specializacije, tudi z izvajanjem „evropskih inovacijskih ekosistemov“, da se opredelijo, izmenjujejo in razširjajo primeri najboljše prakse in spoznanja; (d) izmenjava in razširjanje inovativnih praks in spoznanj po vsej Evropi in zunaj nje, da bi prispevali k inovacijski politiki v Evropi ob usklajevanju z drugimi deli Programa; (e) zagotavljanje prispevka k razpravam o inovacijski politiki ter prispevka k zasnovi in izvajanju prednostnih nalog politik Unije s stalnim sodelovanjem z vsemi ustreznimi službami Komisije, drugimi programi Unije in njihovimi deležniki ter nadaljnjim preučevanjem priložnosti v okviru pobud za izvajanje politik; (f) izkoriščanje sinergij z drugimi programi Unije, tudi s tistimi, ki podpirajo razvoj človeškega kapitala in inovacij (kot so COST, ESS+, ESRR, Erasmus+, Ustvarjalna Evropa in COSME Plus/enotni trg, program InvestEU); (g) oblikovanje strateških zavezništev s ključnimi inovacijskimi akterji na ravni Unije in mednarodni ravni ter podpora skupnostim znanja in inovacij za razvoj sodelovanja in povezav s ključnimi partnerji iz trikotnika znanja iz tretjih držav z namenom odpiranja novih trgov za rešitve, ki jih podpirajo skupnosti znanja in inovacij, ter privabljanja financiranja in nadarjenih iz tujine. Kar zadeva načela vzajemnosti in obojestranskih koristi, je treba spodbujati sodelovanje tretjih držav.