SL Uradni list Evropske unije L 331/1

SKLEP SVETA

z dne 30. novembra 2009

o podpisu Protokola h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na železniška vozna sredstva, sprejetega v Luksemburgu 23. februarja 2007, s strani Evropske skupnosti

(2009/940/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 61(c) v povezavi s prvim pododstavkom člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Skupnost si prizadeva za vzpostavitev skupnega pravosodnega območja, ki bi temeljilo na načelu vzajemnega priznavanja sodnih odločb.

(2) Protokol h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na železniška vozna sredstva (v nadaljnjem besedilu: Železniški protokol), ki je bil sprejet v Luksemburgu 23. februarja 2007, je koristen prispevek k ureditvi tega področja na mednarodni ravni. Zato je zaželeno, da se določbe tega instrumenta, ki se nanašajo na zadeve v izključni pristojnosti Skupnosti, začnejo uporabljati čim prej.

(3) Komisija se je v imenu Skupnosti pogajala o Železniškem protokolu v zvezi z deli, ki so v izključni pristojnosti Skupnosti.

(4) V skladu s členom XXII(1) Železniškega protokola lahko zadevni protokol podpišejo regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, pristojne za nekatere zadeve, ki jih ureja navedeni protokol.

(5) Železniški protokol ostaja na voljo za podpis do začetka njegove veljavnosti.

(6) V Železniškem protokolu so obravnavane tudi nekatere zadeve, ki jih urejajo Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1), Uredba Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 o postopkih v primeru insolventnosti (2), Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 593/2008 z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (3), Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (prenovitev) (4) in Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 881/2004 z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (Uredba o Agenciji) (5).

(7) Skupnost je izključno pristojna za nekatere zadeve, ki jih ureja Železniški protokol, države članice pa so pristojne za druge zadeve, ki jih ureja ta instrument.

(8) Skupnost bi zato morala podpisati Železniški protokol.

(9) Člen XXII(2) Železniškega protokola določa, da regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje ob podpisu, sprejetju, potrditvi ali pristopu predloži izjavo, v kateri navede zadeve, ki jih ureja navedeni protokol in v zvezi s katerimi so njene države članice nanjo prenesle pristojnost. Skupnost bi zato morala ob podpisu Železniškega protokola dati tako izjavo.

(10) Združeno kraljestvo in Irska sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

(11) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

SKLENIL:

Člen 1

Podpis Protokola h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na železniška vozna sredstva (Železniški protokol), sprejetega v Luksemburgu 23. februarja 2007, se odobri v imenu Evropske skupnosti, s pridržkom njegove sklenitve.

Besedilo Železniškega protokola je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Železniškega protokola v imenu Skupnosti pod pogoji iz člena 3.

Člen 3

Ob podpisu Železniškega protokola Skupnost predloži izjavo, določeno v Prilogi, v skladu s členom XXII(2) Protokola.

V Bruslju, 30. novembra 2009 Za Svet Predsednica B. ASK

(1) UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

(2) UL L 160, 30.6.2000, str. 1.

(3) UL L 177, 4.7.2008, str. 6.

(4) UL L 191, 18.7.2008, str. 1.

(5) UL L 220, 21.6.2004, str. 3.

PRILOGA

Izjava na podlagi člena XXII(2) o pristojnosti Evropske skupnosti za zadeve, ki jih ureja Protokol h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi zadevami, ki se nanašajo na železniška vozna sredstva (Železniški protokol), ki je bil sprejet v Luksemburgu 23. februarja 2007 in glede katerega so države članice pristojnost prenesle na Skupnost 1. Člen XXII Železniškega protokola določa, da lahko regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, ki so jih ustanovile neodvisne države in so pristojne za nekatere zadeve, ki jih ureja Protokol, podpišejo Protokol, če predložijo izjavo iz člena XXII(2). Skupnost je sklenila podpisati Železniški protokol in zato daje navedeno izjavo. 2. Sedanje članice Skupnosti so Kraljevina Belgija, Republika Bolgarija, Češka republika, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nemčija, Republika Estonija, Irska, Helenska republika, Kraljevina Španija, Francoska republika, Italijanska republika, Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republika Madžarska, Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Republika Poljska, Portugalska republika, Romunija, Republika Slovenija, Slovaška republika, Republika Finska, Kraljevina Švedska ter Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske. 3. Ta izjava se kljub temu v skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, priloženem k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne uporablja za Kraljevino Dansko. 4. Ta izjava se ne uporablja za ozemlja držav članic, v katerih se Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti ne uporablja, in ne vpliva na akte ali stališča, ki jih v okviru Železniškega protokola v imenu in interesu navedenih ozemelj sprejmejo zadevne države članice. 5. Države članice Evropske skupnosti so na Skupnost prenesle njihovo pristojnost za zadeve, ki vplivajo na Uredbo Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1), Uredbo Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 o postopkih v primeru insolventnosti (2), Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 593/2008 z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (3), Direktivo 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (prenovitev) (4) in Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 881/2004 z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (Uredba o Agenciji) (5). 6. Kar zadeva sistem številčenja vozil, je Skupnost z odločbo 2006/920/ES (Odločba Komisije z dne 11. avgusta 2006 o tehnični specifikaciji interoperabilnosti, ki se nanaša na podsistem Vodenje in upravljanje prometa vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti) sprejela sistem številčenja, ki ustreza namenu opredelitve železniških voznih sredstev iz člena V(2) Železniškega protokola. Poleg tega je Skupnost dosegla precejšen napredek pri izmenjavi podatkov med državami članicami Skupnosti in mednarodnim registrom, in sicer z odločbo 2007/756/ES (Odločba Komisije z dne 9. novembra 2007 o sprejetju skupne specifikacije nacionalnega registra vozil v skladu s členom 14(4) in (5) direktiv 96/48/ES in 2001/16/ES). Države članice Skupnosti v skladu s to odločbo vodijo nacionalne registre vozil, pri čemer se morajo izogibati podvajanju podatkov v mednarodnem registru. 7. Izvrševanje pristojnosti, ki so jo države članice prenesle na Skupnost v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, se zaradi svoje narave nenehno razvija. V okviru navedene pogodbe lahko pristojne institucije sprejemajo odločitve, s katerimi se določi obseg pristojnosti Skupnosti. Skupnost si zato pridržuje pravico, da ustrezno spremeni to izjavo, ne da bi bil to pogoj za izvajanje pristojnosti za zadeve, ki jih ureja Železniški protokol.

(1) UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

(2) UL L 160, 30.6.2000, str. 1.

(3) UL L 177, 4.7.2008, str. 6.

(4) UL L 191, 18.7.2008, str. 1.

(5) UL L 220, 21.6.2004, str. 3.

PREVOD

LUKSEMBURŠKI PROTOKOL H KONVENCIJI O MEDNARODNIH ZAVAROVANJIH NA PREMIČNI OPREMI V ZVEZI Z ZADEVAMI, KI SE NANAŠAJO NA ŽELEZNIŠKA VOZNA SREDSTVA

Preambula

POGLAVJE I PODROČJE UPORABE IN SPLOŠNE DOLOČBE

Člen I Opredelitev pojmov

Člen II Uporaba Konvencije v zvezi z železniškimi voznimi sredstvi

Člen III Odstopanje

Člen IV Pooblastila zastopnikov

Člen V Opredelitev železniških voznih sredstev v sporazumu

Člen VI Izbira prava

POGLAVJE II PRAVNA SREDSTVA ZA PRIMER NEIZPOLNJEVANJA OBVEZNOSTI, PREDNOSTNE PRAVICE IN ODSTOPI

Člen VII Sprememba določb o pravnih sredstvih za primer neizpolnjevanja obveznosti

Člen VIII Sprememba določb v zvezi z začasnimi ukrepi

Člen IX Pravna sredstva v zvezi s plačilno nesposobnostjo

Člen X Pomoč v primeru stečaja

Člen XI Določbe v zvezi z dolžnikom

POGLAVJE III DOLOČBE V ZVEZI Z REGISTROM, KI SE NANAŠAJO NA MEDNARODNA ZAVAROVANJA NA ŽELEZNIŠKIH VOZNIH SREDSTVIH

Člen XII Nadzorni organ in registrar

Člen XIII Določitev vstopnih točk

Člen XIV Identifikacija železniških voznih sredstev za registracijo

Člen XV Dodatne spremembe določb v zvezi z registrom

Člen XVI Mednarodne pristojbine za registracijo

Člen XVII Obvestila o prodaji

POGLAVJE IV PRISTOJNOST

Člen XVIII Odpoved suvereni imuniteti

POGLAVJE V RAZMERJE DO DRUGIH KONVENCIJ

Člen XIX Razmerje do Konvencije Unidroit o mednarodnem finančnem leasingu

Člen XX Razmerje do Konvencije o mednarodnem železniškem prometu (COTIF)

POGLAVJE VI KONČNE DOLOČBE

Člen XXI Podpis, ratifikacija, sprejetje, potrditev ali pristop

Člen XXII Regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje

Člen XXIII Začetek veljavnosti

Člen XXIV Teritorialne enote

Člen XXV Železniška vozna sredstva za zagotavljanje javne službe

Člen XXVI Prehodne določbe

Člen XXVII Izjave v zvezi z nekaterimi določbami

Člen XXVIII Pridržki in izjave

Člen XXIX Izjave na podlagi Konvencije

Člen XXX Naknadne izjave

Člen XXXI Preklic izjave

Člen XXXII Odpovedi

Člen XXXIII Revizijske konference, spremembe in povezane zadeve

Člen XXXIV Depozitar in njegove naloge

LUKSEMBURŠKI PROTOKOL H KONVENCIJI O MEDNARODNIH ZAVAROVANJIH NA PREMIČNI OPREMI V ZVEZI Z ZADEVAMI, KI SE NANAŠAJO NA ŽELEZNIŠKA VOZNA SREDSTVA

DRŽAVE PODPISNICE TEGA PROTOKOLA SO SE –

V PREPRIČANJU, da je treba izvajati Konvencijo o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi (Konvencija) v delu, ki se nanaša na železniška vozna sredstva, ob upoštevanju namenov, določenih v preambuli Konvencije,

UPOŠTEVAJOČ potrebo po prilagoditvi Konvencije posebnim zahtevam železniških voznih sredstev in njihovemu financiranju,

DOGOVORILE o naslednjih določbah, povezanih z železniškimi voznimi sredstvi:

POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE IN SPLOŠNE DOLOČBE

Člen I

Opredelitev pojmov

1. Pojmi, ki se uporabljajo v tem protokolu, razen če iz sobesedila ne izhaja drugače, imajo pomene, določene v Konvenciji.

2. V tem protokolu se naslednji pojmi uporabljajo v pomenu, določenem v nadaljevanju:

(a) „poroštvena pogodba“ pomeni pogodbo, ki jo sklene oseba kot porok;

(b) „porok“ pomeni osebo, ki za namene zavarovanja izpolnitve vseh obveznosti v korist upnika, ki je zavarovan na podlagi sporazuma o jamstvu ali sporazuma, zagotovi jamstvo ali izda poroštvo na prvi poziv ali pogojni akreditiv ali kakršno koli drugo obliko kreditnega zavarovanja;

(c) „dogodek v zvezi s plačilno nesposobnostjo“ pomeni: (i) začetek stečajnega postopka; ali (ii) objavljen dolžnikov namen, da začasno ustavi plačila, ali njegovo dejansko začasno ustavitev plačil, če se z zakonodajo ali državnim ukrepom prepreči ali začasno odloži upnikova pravica do sprožitve stečajnega postopka zoper dolžnika ali uveljavljanja pravnih sredstev na podlagi Konvencije;

(d) „primarna pristojnost za primer plačilne nesposobnosti“ pomeni državo pogodbenico, v kateri je središče dolžnikovih glavnih interesov, v zvezi s katerim se v ta namen šteje, da je to kraj dolžnikovega uradnega sedeža, ali če ta sedež ne obstaja, kraj, v katerem je dolžnik registriran ali ustanovljen, razen če se ne dokaže drugače;

(e) „železniška vozna sredstva“ so vozila za vožnjo po fiksnih železniških tirih ali neposredno po tirnici, nad ali pod njo, vključno s sistemi vleke, motorji, zavorami, osmi, podstavnimi vozički, odjemniki toka, napravami ter drugimi komponentami, opremo in deli, ki so nameščeni na vozila ali vgrajeni vanje, ter vključno z vsemi podatki, navodili in dokumentacijo, ki se nanašajo nanje.

Člen II

Uporaba Konvencije v zvezi z železniškimi voznimi sredstvi

1. Konvencija se uporablja za železniška vozna sredstva v skladu z določbami tega protokola.

2. Za Konvencijo in ta protokol se uporablja ime Konvencija o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi, kot se uporablja za železniška vozna sredstva.

Člen III

Odstopanje

Pogodbenice lahko na podlagi pisnega sporazuma izključijo uporabo člena IX in v medsebojnih odnosih odstopijo od katerih koli določb tega protokola ali spremenijo njihov učinek, razen člena VII(3) in (4).

Člen IV

Pooblastila zastopnikov

Oseba lahko v zvezi z železniškimi voznimi sredstvi sklene sporazum, opravi registracijo, kakor je opredeljena v členu 16(3) Konvencije, ter uveljavlja pravice in zavarovanja na podlagi Konvencije prek agenta, fiduciarja ali zastopnika.

Člen V

Opredelitev železniških voznih sredstev v sporazumu

1. Za namene člena 7(c) Konvencije in člena XVIII(2) tega protokola opis železniških voznih sredstev zadošča za opredelitev železniških voznih sredstev, če vsebuje:

(a) opis železniških voznih sredstev po posameznih voznih sredstvih;

(b) opis posameznih železniških voznih sredstev po vrstah voznih sredstev;

(c) izjavo, da se sporazum nanaša na vsa sedanja in prihodnja železniška vozna sredstva; ali

(d) izjavo, da se sporazum nanaša na vsa sedanja in prihodnja železniška vozna sredstva razen nekaterih posameznih voznih sredstev ali nekaterih vrst voznih sredstev.

2. Za namene člena 7 Konvencije je zavarovanje na prihodnjih železniških voznih sredstvih, opredeljenih v skladu s prejšnjim odstavkom, ustanovljeno kot mednarodno zavarovanje, takoj ko hipotečni dolžnik, pogojni prodajalec ali zakupodajalec pridobi pravico do razpolaganja z železniškimi voznimi sredstvi, ne da bi bilo za to potrebno novo dejanje prenosa.

Člen VI

Izbira prava

1. Ta člen se uporablja samo, če je država pogodbenica dala izjavo v skladu s členom XXVII.

2. Pogodbenice sporazuma ali povezane poroštvene pogodbe ali sporazuma o prenosu se lahko dogovorijo o pravu, ki bo v celoti ali delno urejalo njihove pogodbene pravice in obveznosti.

3. Razen če ni dogovorjeno drugače, se sklicevanje na pravo iz prejšnjega odstavka, ki ga izberejo pogodbenice, nanaša na notranje zakonodajne predpise imenovane države, če je ta država sestavljena iz več teritorialnih enot, pa na domače pravo določene teritorialne enote.

POGLAVJE II

PRAVNA SREDSTVA ZA PRIMER NEIZPOLNJEVANJA OBVEZNOSTI, PREDNOSTNE PRAVICE IN ODSTOPI

Člen VII

Sprememba določb o pravnih sredstvih za primer neizpolnjevanja obveznosti

1. Poleg pravnih sredstev iz poglavja III Konvencije lahko upnik pod pogojem, da se dolžnik kadar koli s tem strinja, in v okoliščinah iz tega poglavja, naroči izvoz in fizični prenos železniških voznih sredstev z ozemlja, na katerem se nahaja.

2. Upnik ne uveljavlja pravnih sredstev iz prejšnjega odstavka brez predhodnega pisnega soglasja imetnika katerega koli registriranega zavarovanja, ki prevlada nad zavarovanjem upnika.

3. Člen 8(3) Konvencije se ne uporablja za železniška vozna sredstva. Vsa pravna sredstva, predvidena v Konvenciji v zvezi z železniškimi voznimi sredstvi, je treba uveljavljati na ekonomsko sprejemljiv način. Za pravno sredstvo se šteje, da se uveljavlja ekonomsko ustrezno, če se izvaja v skladu z določbo sporazuma, razen kadar je taka določba očitno neustrezna.

4. Šteje se, da je hipotečni upnik, ki da zainteresiranim osebam pisno obvestilo o predlagani prodaji ali zakupu štirinajst ali več koledarskih dni prej v skladu s členom 8(4) Konvencije, izpolnil zahtevo predložitve „predhodnega obvestila v ustreznem roku“ iz navedenega člena. Zgoraj navedeno hipotečnemu upniku in hipotečnemu dolžniku ali upniku ne preprečuje dogovora o daljšem roku za predložitev predhodnega obvestila.

5. Ob upoštevanju vseh veljavnih zakonov in predpisov o varnosti država pogodbenica zagotovi, da ustrezni upravni organi učinkovito sodelujejo z upnikom in mu v potrebnem obsegu pomagajo pri uveljavljanju pravnih sredstev iz odstavka 1.

6. Hipotečni upnik, ki predlaga izvoz železniških voznih sredstev na podlagi odstavka 1, ne da bi bilo to zahtevano s sodnim nalogom, da razumno predhodno pisno obvestilo o predlaganem izvozu:

(a) zainteresiranim osebam iz člena 1(m)(i) in (ii) Konvencije; in

(b) zainteresiranim osebam iz člena 1(m)(iii) Konvencije, ki so hipotečnega upnika obvestile o svojih pravicah v razumnem roku pred izvozom.

Člen VIII

Sprememba določb v zvezi z začasnimi ukrepi

1. Ta člen se uporablja samo v državi pogodbenici, ki je dala izjavo v skladu s členom XXVII in v obsegu, navedenem v taki izjavi.

2. Za namene člena 13(1) Konvencije pojem „hitro“, kadar se nanaša na pridobitev ukrepov, pomeni v takem številu koledarskih dni od datuma vložitve zahtevka, kot je navedeno v izjavi, ki jo da država pogodbenica, v kateri se vloži zahtevek.

3. Člen 13(1) Konvencije se uporablja tako, da se takoj za pododstavkom (d) doda naslednje:

„(e) če se dolžnik in upnik kadar koli izrecno dogovorita, prodajo in uporabo prihodkov iz te prodaje“;

člen 43(2) pa se uporablja tako, da se za navedbo „člena 13(1)(d)“ vstavi navedba „in (e)“.

4. Lastništvo ali katera koli druga zavarovalna pravica dolžnika, ki se prenese ob prodaji na podlagi prejšnjega odstavka, je prosta vsakega drugega zavarovanja, pred katerim ima mednarodno zavarovanje hipotečnega upnika prednost v skladu z določbami člena 29 Konvencije.

5. Upnik in dolžnik ali katera koli druga zainteresirana oseba se lahko pisno dogovorita o izključitvi uporabe člena 13(2) Konvencije.

6. V zvezi s pravnimi sredstvi iz člena VII(1):

(a) upravni organi v državi pogodbenici jih dajo na voljo najpozneje sedem koledarskih dni po tem, ko upnik te organe obvesti, da je bil ukrep iz člena VII(1) odobren, ali v primeru, če ukrep odobri tuje sodišče, ki ga sodišče države pogodbenice priznava, in ima upnik na podlagi Konvencije pravico pridobiti navedena pravna sredstva; in

(b) pristojni organi učinkovito sodelujejo z upnikom in mu pomagajo pri uveljavljanju takih pravnih sredstev v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi o varnosti.

7. Odstavka 2 in 6 ne vplivata na noben veljavni zakon ali predpis o varnosti.

Člen IX

Pravna sredstva v zvezi s plačilno nesposobnostjo

1. Ta člen se uporablja samo, če je država pogodbenica, ki je primarno pristojna za primer plačilne nesposobnosti, dala izjavo v skladu s členom XXVII.

2. Pojem „stečajni upravitelj“ se v tem členu nanaša na navedeno osebo v njeni uradni in ne zasebni funkciji.

3. Ob nastanku dogodka, povezanega s plačilno nesposobnostjo, stečajni upravitelj ali dolžnik ob upoštevanju odstavka 7 preda železniška vozna sredstva v posest upniku najpozneje do zgodnejše izmed teh dveh možnosti:

(a) konca čakalne dobe in

(b) datuma, na katerega bi upnik dobil pravico do posesti na železniških voznih sredstvih, če se ta člen ne bi uporabljal.

4. Za namene tega člena „čakalna doba“ pomeni dobo, določeno v izjavi države pogodbenice, ki je primarno pristojna za primer plačilne nesposobnosti.

5. Če in dokler upnik ne dobi možnosti prevzema posesti na podlagi odstavka 3:

(a) stečajni upravitelj ali dolžnik ohrani in vzdržuje železniška vozna sredstva in njihovo vrednost v skladu s sporazumom in

(b) ima upnik pravico do vložitve zahtevka za katere koli druge oblike začasnih ukrepov, ki jih omogoča veljavna zakonodaja.

6. Pododstavek (a) prejšnjega odstavka ne izključuje uporabe železniških voznih sredstev v skladu z ureditvijo, namenjeno ohranjanju železniških voznih sredstev ter vzdrževanju teh sredstev in njihove vrednosti.

7. Stečajni upravitelj ali dolžnik lahko ohrani posest na železniških voznih sredstvih, če je do roka, določenega v odstavku 3, odpravil vsakršno neizpolnjevanje obveznosti, razen neizpolnjevanja obveznosti, ki ga povzroči začetek stečajnega postopka, in se zavezal, da bo izpolnjeval vse prihodnje obveznosti v skladu s sporazumom in povezanimi dokumenti o transakcijah. V primeru neizpolnjevanja prihodnjih obveznosti se ne uporabi nova čakalna doba.

8. V zvezi s pravnimi sredstvi iz člena VII(1):

(a) upravni organi v državi pogodbenici jih dajo na voljo najpozneje sedem koledarskih dni po datumu, na katerega upnik take organe obvesti, da ima pravico pridobiti ta pravna sredstva v skladu s Konvencijo, in

(b) pristojni organi učinkovito sodelujejo z upnikom in mu pomagajo pri uveljavljanju takih pravnih sredstev v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi o varnosti.

9. Po datumu iz odstavka 3 ni dovoljeno preprečevati ali zadrževati uveljavljanja pravnih sredstev, ki jih omogoča Konvencija ali ta protokol.

10. Nobene dolžnikove obveznosti na podlagi sporazuma ni mogoče spremeniti brez upnikovega soglasja.

11. Prejšnji odstavek ne vpliva na pristojnost stečajnega upravitelja, če taka pristojnost obstaja, da odpove sporazum na podlagi veljavne zakonodaje.

12. Nobene pravice ali zavarovanja, razen nepogodbenih pravic ali zavarovanj, ki spadajo v kategorijo, določeno v izjavi na podlagi člena 39(1) Konvencije, v stečajnem postopku nimajo prednosti pred registriranimi zavarovanji.

13. Konvencija, kakor jo spreminjata člena VII in XXV tega protokola, se uporablja za uveljavljanje vseh pravnih sredstev po tem členu.

3. Ob nastanku dogodka, povezanega s plačilno nesposobnostjo, stečajni upravitelj ali dolžnik obvesti upnika na njegovo zahtevo v roku, določenem v izjavi države pogodbenice na podlagi člena XXVII, ali bo:

(a) odpravil vsakršno neizpolnjevanje obveznosti, razen neizpolnjevanja obveznosti, ki ga povzroči začetek stečajnega postopka, ter se zavezal k izpolnjevanju vseh prihodnjih obveznosti v skladu s sporazumom in povezanimi dokumenti o transakcijah; ali

(b) dal upniku možnost, da prevzame posest na železniških voznih sredstvih v skladu z veljavno zakonodajo.

4. Na podlagi veljavne zakonodaje iz pododstavka (b) prejšnjega odstavka se lahko sodišču dovoli, da zahteva sprejetje dodatnih ukrepov ali predložitev dodatnih poroštev.

5. Upnik predloži dokaze za svoje zahtevke in dokazilo o registraciji svojega mednarodnega zavarovanja.

6. Če stečajni upravitelj ali dolžnik upnika ne obvesti v skladu z odstavkom 3 ali če je stečajni upravitelj ali dolžnik izjavil, da bo upniku dal možnost, da prevzame posest na železniških voznih sredstvih, vendar tega ne stori, lahko sodišče upniku dovoli prevzem posesti na železniških voznih sredstvih pod pogoji, ki jih določi sodišče, in lahko zahteva sprejetje dodatnih ukrepov ali predložitev dodatnih poroštev.

7. Železniških voznih sredstev ni dovoljeno prodati, dokler sodišče ne sprejme odločitve v zvezi z zahtevkom in mednarodnim zavarovanjem.

3. Ob nastanku dogodka, povezanega s plačilno nesposobnostjo, stečajni upravitelj ali dolžnik v roku za odpravo neizpolnjevanja obveznosti:

(a) odpravi vsakršno neizpolnjevanje obveznosti, razen neizpolnjevanja obveznosti, ki ga povzroči začetek stečajnega postopka, in se zaveže k izpolnjevanju vseh prihodnjih obveznosti v skladu s sporazumom in povezanimi dokumenti o transakcijah; ali

(b) da upniku možnost, da prevzame posest na železniških voznih sredstvih v skladu z veljavno zakonodajo.

4. Pred koncem roka za odpravo neizpolnjevanja obveznosti lahko stečajni upravitelj ali dolžnik pri sodišču vloži zahtevek za odredbo o začasni prekinitvi njegove obveznosti iz pododstavka (b) prejšnjega odstavka za obdobje, ki začne teči ob izteku roka za odpravo neizpolnjevanja obveznosti in se zaključi najpozneje ob prenehanju veljavnosti sporazuma oziroma njegovih morebitnih podaljšanj, pod pogoji, za katere sodišče meni, da so pravični („začasna prekinitev“). Taka odredba zahteva, da se vsi zneski, do katerih je upnik upravičen med začasno prekinitvijo, ob zapadlosti plačajo iz stečajne mase ali da jih plača dolžnik ter da stečajni upravitelj ali dolžnik izpolni vse druge obveznosti, ki nastanejo med začasno prekinitvijo.

5. Če se pri sodišču vloži zahtevek iz prejšnjega odstavka, upnik ne sme prevzeti posesti na železniških voznih sredstvih, dokler sodišče ne izda odredbe. Če zahtevek ni odobren v takem številu koledarskih dni od vložitve zahtevka za pridobitev ukrepov, kot je določeno v izjavi, ki jo da država pogodbenica, v kateri je zahtevek vložen, se šteje, da je bil zahtevek umaknjen, razen če se upnik in stečajni upravitelj ali dolžnik ne dogovorita drugače.

6. Če in dokler upnik ne dobi možnosti prevzema posesti na podlagi odstavka 3:

(a) stečajni upravitelj ali dolžnik ohrani in vzdržuje železniška vozna sredstva ter njihovo vrednost v skladu s sporazumom; in

(b) ima upnik pravico do vložitve zahtevka za katere koli druge oblike začasnih ukrepov, ki jih omogoča veljavna zakonodaja.

7. Pododstavek (a) prejšnjega odstavka ne izključuje uporabe železniških voznih sredstev v skladu z ureditvijo, namenjeno ohranjanju in vzdrževanju železniških voznih sredstev ter njihove vrednosti.

8. Če stečajni upravitelj ali dolžnik v roku za odpravo neizpolnjevanja obveznosti ali v obdobju začasne prekinitve odpravi vsakršno neizpolnjevanje obveznosti, razen neizpolnjevanja obveznosti, ki ga povzroči začetek stečajnega postopka, ter se zaveže, da bo izpolnjeval vse prihodnje obveznosti v skladu s sporazumom in povezanimi dokumenti o transakcijah, lahko stečajni upravitelj ali dolžnik ohrani posest na železniških voznih sredstvih, hkrati pa prenehajo veljati morebitne odredbe, ki jih je sodišče izdalo na podlagi odstavka 4. V primeru neizpolnjevanja prihodnjih obveznosti se ne uporabi novi rok za odpravo neizpolnjevanja obveznosti.

9. V zvezi s pravnimi sredstvi iz člena VII(1):

(a) upravni organi v državi pogodbenici jih dajo na voljo najpozneje sedem koledarskih dni po datumu, na katerega upnik te organe obvesti, da ima pravico pridobiti navedena pravna sredstva v skladu s Konvencijo; in

(b) pristojni organi učinkovito sodelujejo z upnikom in mu pomagajo pri uveljavljanju teh pravnih sredstev v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi o varnosti.

10. Ob upoštevanju odstavkov 4, 5 in 8 po izteku roka za odpravo neizpolnjevanja obveznosti ni dovoljeno preprečevati ali zadrževati uveljavljanja pravnih sredstev, ki jih omogoča Konvencija.

11. Ob upoštevanju odstavkov 4, 5 in 8 med stečajnim postopkom brez soglasja upnika ni dovoljeno spreminjati obveznosti dolžnika, ki izhajajo iz sporazuma in povezanih transakcij.

12. Prejšnji odstavek ne vpliva na pristojnost stečajnega upravitelja, če taka pristojnost obstaja, da odpove sporazum na podlagi veljavne zakonodaje.

13. Nobene pravice ali zavarovanja, razen nepogodbenih pravic ali zavarovanj, ki spadajo v kategorijo, določeno v izjavi na podlagi člena 39(1) Konvencije, v stečajnem postopku nimajo prednosti pred registriranimi zavarovanji.

14. Konvencija, kakor jo spreminjata člena VII in XXV tega protokola, se uporablja za uveljavljanje vseh pravnih sredstev po tem členu.

15. Za namene tega člena „rok za odpravo neizpolnjevanja obveznosti“ pomeni obdobje, ki začne teči na dan dogodka, povezanega s plačilno nesposobnostjo, kot je določeno v izjavi države pogodbenice, ki je primarno pristojna za primer plačilne nesposobnosti.

Člen X

Pomoč v primeru stečaja

1. Ta člen se uporablja samo v državi pogodbenici, ki je dala izjavo v skladu s členom XXVII(1).

2. Sodišča države pogodbenice, v kateri so železniška vozna sredstva, v skladu z zakonodajo države pogodbenice pri izvrševanju določb člena IX v čim večjem obsegu sodelujejo s tujimi sodišči in tujimi stečajnimi upravitelji.

Člen XI

Določbe v zvezi z dolžnikom

1. Če neizpolnjevanje obveznosti v smislu člena 11 Konvencije ne obstaja, je dolžnik upravičen do nemotene posesti in uporabe železniških voznih sredstev v skladu s sporazumom v razmerju do:

(a) svojega upnika in imetnika kakršnega koli zavarovanja, od katerega dolžnik pridobi svobodno pravico na podlagi člena 29(4)(b) Konvencije, razen če ni dolžnik drugače soglašal, in

(b) imetnika kakršnega koli zavarovanja, od katerega je odvisna dolžnikova pravica ali zavarovanje na podlagi člena 29(4)(a) Konvencije, vendar samo, če dolžnik soglaša.

2. Nobena določba iz Konvencije ali tega protokola ne vpliva na odgovornost upnika v primeru kakršne koli kršitve sporazuma na podlagi veljavne zakonodaje, če se navedeni sporazum nanaša na železniška vozna sredstva.

POGLAVJE III

DOLOČBE V ZVEZI Z REGISTROM, KI SE NANAŠAJO NA MEDNARODNA ZAVAROVANJA NA ŽELEZNIŠKIH VOZNIH SREDSTVIH

Člen XII

Nadzorni organ in registrar

1. Nadzorni organ ustanovijo predstavniki, pri čemer po enega predstavnika imenuje:

(a) vsaka država podpisnica;

(b) vsaka izmed največ treh drugih držav, ki jih določi Mednarodni inštitut za poenotenje zasebnega prava (Unidroit); in

(c) vsaka izmed največ treh drugih držav, ki jih določi Medvladna organizacija za mednarodni železniški promet (OTIF).

2. Pri določitvi držav iz pododstavkov (b) in (c) prejšnjega odstavka se upošteva potreba po zagotavljanju široke geografske zastopanosti.

3. Trajanje mandata predstavnikov, ki so imenovani na podlagi pododstavkov (b) in (c) odstavka 1, določita organizaciji, ki imenujeta predstavnike. Mandat predstavnikov, ki opravljajo svojo funkcijo na dan, ko začne ta protokol veljati za deseto državo podpisnico, preneha najpozneje dve leti po tem datumu.

4. Predstavniki iz odstavka 1 sprejmejo prvi poslovnik nadzornega organa. Za sprejetje poslovnika je potrebno soglasje:

(a) večine vseh predstavnikov; in

(b) večine predstavnikov, imenovanih na podlagi pododstavka (a) odstavka 1.

5. Nadzorni organ lahko ustanovi strokovno komisijo, ki jo sestavljajo:

(a) osebe, ki jih imenujejo države podpisnice in pogodbenice ter imajo potrebno izobrazbo in izkušnje; in

(b) po potrebi drugi strokovnjaki,

ter jo pooblasti za pomoč nadzornemu organu pri opravljanju njegovih nalog.

6. Nadzornemu organu pri opravljanju njegovih nalog pomaga sekretariat v skladu z navodili nadzornega organa. Sekretariat je OTIF.

7. Če sekretariat ne more ali ne ni več pripravljen opravljati svojih nalog, nadzorni organ določi drug sekretariat.

8. Ko se sekretariat prepriča, da mednarodni register v celoti deluje, pri depozitarju nemudoma shrani potrdilo o polnem delovanju registra.

9. Sekretariat pridobi mednarodno pravno osebnost, če takega statusa še nima, ter v zvezi s svojimi nalogami na podlagi Konvencije in tega protokola uživa enake izjeme in imuniteto, kot so zagotovljene nadzornemu organu na podlagi člena 27(3) Konvencije ter mednarodnemu registru na podlagi člena 27(4) Konvencije.

10. Ukrep, ki ga sprejme nadzorni organ in ki se nanaša le na interese države podpisnice ali skupine držav podpisnic, se sprejme, če se z njim strinja tudi zadevna država podpisnica ali večina skupine držav podpisnic. Ukrep, ki bi lahko škodljivo vplival na interese države podpisnice ali skupine držav podpisnic, v zadevni državi podpisnici ali skupini držav podpisnic velja, če se z njim strinja tudi zadevna država podpisnica ali večina skupine držav podpisnic.

11. Prvi registrar se imenuje za obdobje najmanj pet let in največ deset let. Nato se registrar imenuje ali ponovno imenuje za posamezno zaporedno obdobje, ki ne sme presegati deset let.

Člen XIII

Določitev vstopnih točk

1. Država pogodbenica lahko z izjavo kadar koli določi subjekt ali subjekte kot vstopno točko ali vstopne točke, skozi katere se ali se lahko v mednarodni register prenašajo informacije, potrebne za registracijo, razen za registracijo obvestila o nacionalnem zavarovanju ali registracijo pravice ali zavarovanja na podlagi člena 40 Konvencije, ki v obeh primerih izhaja iz prava drugih držav. Različne vstopne točke delujejo vsaj med delovnim časom, ki velja na zadevnih ozemljih.

2. V določitvi na podlagi prejšnjega odstavka se lahko dovoli, vendar ne zahteva, uporaba določene vstopne točke ali vstopnih točk za informacije, ki so potrebne za registracije v zvezi z obvestili o prodaji.

Člen XIV

Identifikacija železniških voznih sredstev za registracijo

1. Za namene člena 18(1)(a) Konvencije se v predpisih določi sistem za dodeljevanje identifikacijskih številk, ki jih dodeljuje registrar in ki omogočajo nedvoumno identifikacijo posameznih železniških voznih sredstev. Identifikacijska številka je:

(a) pritrjena na posamezno železniško vozno sredstvo;

(b) v mednarodnem registru povezana z imenom proizvajalca in identifikacijsko številko proizvajalca, s katero je opremljeno železniško vozno sredstvo; ali

(c) v mednarodnem registru povezana z nacionalno ali regionalno identifikacijsko številko, s katero je opremljeno železniško vozno sredstvo.

2. Za namene prejšnjega odstavka lahko država pogodbenica z izjavo določi sistem nacionalnih ali regionalnih identifikacijskih številk, ki se uporabljajo za posamezna železniška vozna sredstva na podlagi mednarodnega zavarovanja, ki je ustvarjeno ali zagotovljeno oziroma naj bi bilo ustvarjeno ali zagotovljeno s sporazumom, ki ga sklene dolžnik, ki ima ob sklenitvi tega sporazuma sedež v državi pogodbenici. Tak nacionalni ali regionalni sistem identifikacije na podlagi sporazuma med nadzornim organom in državo pogodbenico, ki da izjavo, zagotavlja nedvoumno identifikacijo vsakega posameznega železniškega voznega sredstva, na katerega se sistem nanaša.

3. Izjava, ki jo da država pogodbenica v skladu s prejšnjim odstavkom, mora vključevati podrobne informacije o delovanju nacionalnega ali regionalnega sistema identifikacije.

4. Da bi bila registracija železniškega voznega sredstva, za katerega je bila dana izjava na podlagi odstavka 2, veljavna, morajo biti v njej navedeni vse nacionalne ali regionalne identifikacijske številke, ki so se za to vozno sredstvo uporabljale od začetka veljavnosti tega protokola na podlagi člena XXIII(1), ter obdobje, v katerem se je posamezna številka uporabljala za zadevno vozno sredstvo.

Člen XV

Dodatne spremembe določb v zvezi z registrom

1. Za namene člena 19(6) Konvencije se iskalna merila pri mednarodnem registru določijo s predpisi.

2. Za namene člena 25(2) Konvencije in v tam opisanih okoliščinah imetnik registriranega prihodnjega mednarodnega zavarovanja ali registriranega prihodnjega odstopa mednarodnega zavarovanja sprejme vse ukrepe v svoji pristojnosti za dosego izbrisa registracije najpozneje deset koledarskih dni po prejemu zahteve, opisane v navedenem odstavku.

3. Če je bil registriran prenos in so se obveznosti dolžnika do upravičenca prenosa sprostile, upravičenec naroči izbris registracije najpozneje deset koledarskih dni po tem, ko na svoj naslov, naveden v registraciji, prejme pisno zahtevo stranke, katere pravica se prenaša.

4. Registrar opravlja in vodi centralizirane funkcije mednarodnega registra 24 ur na dan.

5. Registrar je na podlagi člena 28(1) Konvencije odškodninsko odgovoren za povzročeno izgubo, ki ne presega vrednosti železniških voznih sredstev, na katera se izguba nanaša. Ne glede na prejšnji stavek odškodninska odgovornost registrarja v nobenem koledarskem letu ne sme preseči 5 milijonov posebnih pravic črpanja oziroma ustreznega višjega zneska, izračunanega na podlagi metode, ki jo nadzorni organ občasno določi s predpisi.

6. Prejšnji odstavek ne omejuje odškodninske odgovornosti registrarja za izgubo, povzročeno zaradi hude malomarnosti ali namernih kršitev registrarja ter njegovih uradnikov in zaposlenih.

7. Znesek zavarovanja ali finančnega jamstva iz člena 28(4) Konvencije ne sme biti nižji od zneska, ki ga kot ustreznega določi nadzorni organ ob upoštevanju predvidene odgovornosti registrarja.

8. Nobena določba Konvencije registrarju ne preprečuje pridobitve zavarovanja ali finančnega jamstva za dogodke, za katere registrar na podlagi člena 28 Konvencije ni odgovoren.

Člen XVI

Mednarodne pristojbine za registracijo

1. Nadzorni organ določi in lahko občasno spremeni pristojbine za registracijo, vloge, poizvedbe in druge storitve, ki jih zagotavlja mednarodni register v skladu s svojimi predpisi.

2. Pristojbine iz prejšnjega odstavka se določijo tako, da v potrebnem obsegu pokrijejo ustrezne stroške vzpostavitve, upravljanja in delovanja mednarodnega registra ter ustrezne stroške sekretariata, povezane z opravljanjem njegovih nalog. Nobena določba tega člena registrarju ne preprečuje poslovanja s primernim dobičkom.

Člen XVII

Obvestila o prodaji

Predpisi dovoljujejo registracijo obvestil o prodaji železniških voznih sredstev v mednarodnem registru. Za take registracije se v smiselnem obsegu uporabljajo določbe tega poglavja in poglavja V Konvencije. Vendar je vsaka taka registracija, poizvedba ali potrdilo, izdano v zvezi z obvestilom o prodaji, zgolj informativne narave ter ne vpliva na pravice katere koli osebe oziroma nima nobenega drugega učinka na podlagi Konvencije ali tega protokola.

POGLAVJE IV

PRISTOJNOST

Člen XVIII

Odpoved suvereni imuniteti

1. Ob upoštevanju odstavka 2 je odpoved suvereni imuniteti pred pristojnostjo sodišč iz člena 42 ali člena 43 Konvencije ali v zvezi z uveljavljanjem pravic in zavarovanj na železniških voznih sredstvih na podlagi Konvencije zavezujoča, in če so izpolnjeni drugi pogoji v zvezi s tako pristojnostjo ali uveljavljanjem, lahko podeli pristojnost in dovoljuje uveljavljanje.

2. Odpoved iz prejšnjega odstavka mora biti dana v pisni obliki in mora vsebovati opis železniških voznih sredstev, kot je določeno v členu V(1) tega protokola.

POGLAVJE V

RAZMERJE DO DRUGIH KONVENCIJ

Člen XIX

Razmerje do Konvencije Unidroit o mednarodnem finančnem leasingu

V primeru neskladnosti Konvencija prevlada nad Konvencijo Unidroit o mednarodnem finančnem leasingu, podpisano v Ottawi 28. maja 1988.

Člen XX

Razmerje do Konvencije o mednarodnem železniškem prometu (COTIF)

V primeru neskladnosti Konvencija prevlada nad Konvencijo o mednarodnem železniškem prometu (COTIF) z dne 9. maja 1980, v različici Protokola o spremembi z dne 3. junija 1999.

POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

Člen XXI

Podpis, ratifikacija, sprejetje, potrditev ali pristop

1. Ta protokol je 23. februarja 2007 v Luksemburgu na voljo za podpis državam, ki so sodelovale na diplomatski konferenci za sprejetje Protokola o železniških voznih sredstvih h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi, ki je potekala v Luksemburgu od 12. do 23. februarja 2007. Po 23. februarju 2007 je ta protokol na voljo za podpis vsem državam na sedežu Mednarodnega inštituta za poenotenje zasebnega prava (Unidroit) v Rimu, dokler ne začne veljati v skladu s členom XXIII.

2. Ta protokol ratificirajo, sprejmejo ali potrdijo države, ki so ga podpisale.

3. Vsaka država, ki ni podpisnica tega protokola, lahko kadar koli pristopi k njemu.

4. Ratifikacija, sprejetje, potrditev ali pristop se opravijo s shranitvijo ustrezne listine pri depozitarju.

5. Država ne more postati podpisnica tega protokola, če ni ali ne postane tudi podpisnica Konvencije.

Člen XXII

Regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje

1. Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje, ki so jo ustanovile neodvisne države in je pristojna za nekatere zadeve, ki jih ureja ta protokol, lahko prav tako podpiše, sprejme ali potrdi ta protokol ali k njemu pristopi. V tem primeru ima regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje pravice in obveznosti države pogodbenice na podlagi pristojnosti te organizacije za zadeve, ki jih ureja ta protokol. Kadar je v tem protokolu število držav pogodbenic pomembno, se regionalna organizacija za gospodarsko sodelovanje ne šteje kot dodatna država pogodbenica poleg njenih držav članic, ki so države pogodbenice.

2. Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje ob podpisu, sprejetju, potrditvi ali pristopu vloži izjavo pri depozitarju in v njej navede zadeve, ki jih ureja ta protokol in v zvezi s katerimi so njene države članice nanjo prenesle pristojnost. Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje nemudoma obvesti depozitarja o morebitnih spremembah glede razdelitve pristojnosti, vključno z novimi prenosi pristojnosti, navedenimi v izjavi iz tega odstavka.

3. Vsako sklicevanje na „državo pogodbenico“ ali „države pogodbenice“ oziroma „državo podpisnico“ ali „države podpisnice“ v tem protokolu se enako uporablja za regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje, kadar okoliščine to zahtevajo.

Člen XXIII

Začetek veljavnosti

1. Ta protokol začne veljati med državami, ki so shranile listine iz pododstavka (a), na poznejšega od naslednjih dveh datumov:

(a) prvi dan v mesecu po preteku treh mesecev od datuma shranitve četrte listine o ratifikaciji, sprejetju, potrditvi ali pristopu, in

(b) datum, na katerega je sekretariat pri depozitarju shranil potrdilo o polnem delovanju mednarodnega registra.

2. Za druge države začne ta protokol veljati prvi dan v mesecu, ki sledi poznejšemu od naslednjih dveh datumov:

(a) preteku treh mesecev po datumu shranitve listine o ratifikaciji, sprejetju, potrditvi ali pristopu zadevne države; in

(b) datumu iz pododstavka (b) prejšnjega odstavka.

Člen XXIV

Teritorialne enote

1. Če ima država pogodbenica teritorialne enote, v katerih veljajo različni pravni sistemi v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta protokol, lahko ob ratifikaciji, sprejetju, potrditvi ali pristopu predloži izjavo, da se ta protokol uporablja za vse njene teritorialne enote ali le za eno ali več teritorialnih enot, svojo izjavo pa lahko kadar koli spremeni s predložitvijo druge izjave.

2. O vsaki taki izjavi uradno obvesti depozitarja in izrecno navede ozemeljske enote, za katere se ta protokol uporablja.

3. Če država pogodbenica ne predloži nobene izjave na podlagi odstavka 1, se ta protokol uporablja za vse njene teritorialne enote.

4. Kadar država pogodbenica uporabo tega protokola razširi na eno ali več svojih teritorialnih enot, se lahko izjave, dovoljene na podlagi tega protokola, predložijo v zvezi z vsako tako teritorialno enoto, pri čemer se lahko izjave v zvezi z eno teritorialno enoto razlikujejo od izjav v zvezi z drugo teritorialno enoto.

5. Če se na podlagi izjave iz odstavka 1 uporaba tega protokola razširi na eno ali več teritorialnih enot države pogodbenice:

(a) se za dolžnika šteje, da se nahaja v državi pogodbenici le, če je registriran ali ustanovljen v skladu z zakoni, ki veljajo v teritorialni enoti, za katero se uporabljata Konvencija in ta protokol, ali če ima svoj registrirani ali uradni sedež, središče uprave, kraj poslovanja ali običajno prebivališče v teritorialni enoti, za katero se uporabljata Konvencija in ta protokol;

(b) se vsako sklicevanje na lokacijo železniških voznih sredstev v državi pogodbenici nanaša na lokacijo teh železniških voznih sredstev v teritorialni enoti, za katero se uporabljata Konvencija in ta protokol; in

(c) se vsako sklicevanje na upravne organe v navedeni državi pogodbenici šteje za sklicevanje na upravne organe, ki so pristojni v teritorialni enoti, na katero se nanašata Konvencija in ta protokol.

Člen XXV

Železniška vozna sredstva za zagotavljanje javne službe

1. Država pogodbenica lahko kadar koli da izjavo, da bo v obsegu, določenem v izjavi, še naprej izvajala predpise svojega takrat veljavnega prava, ki na njenem ozemlju izključujejo, začasno prekinjajo ali urejajo uveljavljanje katerega koli pravnega sredstva iz poglavja III Konvencije in členov VII do IX tega protokola v zvezi z železniškimi voznimi sredstvi, ki se redno uporabljajo za zagotavljanje službe javnega pomena („železniška vozna sredstva za zagotavljanje javne službe“), kot je določeno v navedeni izjavi, o kateri se obvesti depozitarja.

2. Vsaka oseba, vključno z vladnimi ali drugimi javnimi organi, ki ima v skladu s predpisi države pogodbenice, ki je dala izjavo iz prejšnjega odstavka, pooblastila, da prevzame ali naroči posest ali nadzor nad katerimi koli železniškimi voznimi sredstvi za zagotavljanje javne službe ali njihovo uporabo, ohranja in vzdržuje taka železniška vozna sredstva od trenutka, ko uporabi ta pooblastila, do trenutka, ko se pravica do posesti, uporabe ali nadzora vrne upniku.

3. V obdobju, določenem v prejšnjem odstavku, oseba iz prejšnjega odstavka tudi opravi ali naroči plačilo upniku v znesku, ki je enak ali večji kot:

(a) znesek, ki ga mora navedena oseba plačati v skladu s predpisi države pogodbenice, ki je dala izjavo, in

(b) tržna zakupnina za taka železniška vozna sredstva.

Prvo tako plačilo se opravi v desetih koledarskih dneh po datumu, ko je bilo tako pooblastilo izvedeno, nadaljnja plačila pa se opravijo prvi dan vsakega naslednjega meseca. Če mesečni znesek za plačilo kdaj preseže znesek, ki ga dolžnik dolguje upniku, se presežek izplača morebitnim drugim upnikom v višini njihovih terjatev po prednostnem vrstnem redu in nato dolžniku.

4. Država pogodbenica, katere predpisi ne predvidevajo obveznosti iz odstavkov 2 in 3, lahko v obsegu, določenem v ločeni izjavi, o kateri obvesti depozitarja, izjavi, da v zvezi z železniškimi voznimi sredstvi, določenimi v navedeni izjavi, ne bo uporabljala navedenih odstavkov. Nobena določba tega odstavka osebi ne preprečuje dogovora z upnikom o izpolnitvi obveznosti iz odstavka 2 ali 3 oziroma ne vpliva na izvršljivost tako sklenjenega dogovora.

5. Nobena začetna ali poznejša izjava, ki jo na podlagi tega člena da država pogodbenica, ne vpliva škodljivo na pravice in zavarovanja upnikov, ki so nastala na podlagi dogovora, sklenjenega pred datumom, na katerega je depozitar prejel navedeno izjavo.

6. Država pogodbenica, ki da izjavo na podlagi tega člena, upošteva zaščito interesov upnikov in učinek izjave na razpoložljivost posojil.

Člen XXVI

Prehodne določbe

V zvezi z železniškimi voznimi sredstvi se člen 60 Konvencije spremeni:

(a) v odstavku 2(a) se za besedo „dolžnik“ vstavi besedilo „, ko nastane pravica ali zavarovanje“;

(b) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: „3. Država pogodbenica lahko v izjavi iz odstavka 1 določi datum, in sicer ne manj kot tri leta in ne več kot deset let po datumu, ko izjava začne veljati, na katerega se začnejo uporabljati členi 29, 35 in 36 te konvencije, kakor jih spreminja ali dopolnjuje Protokol, v obsegu in na način, ki sta določena v izjavi, za že veljavne pravice ali zavarovanja, ki izhajajo iz sporazuma, sklenjenega v času, ko je bil dolžnik v navedeni državi. Vsaka prednostna razvrstitev pravice ali zavarovanja v skladu s pravom navedene države, kolikor se uporablja, velja še naprej, če je pravica oziroma zavarovanje registrirano pri mednarodnem registru pred pretekom obdobja, določenega v izjavi, ne glede na to, ali so bile pred tem registrirane druge pravice ali zavarovanja.“.

Člen XXVII

Izjave v zvezi z nekaterimi določbami

1. Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali potrditvi tega protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, da bo uporabljala enega od členov VI in X ali oba navedena člena.

2. Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali potrditvi tega protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, da bo v celoti ali delno uporabljala člen VIII. V takem primeru določi obdobje, zahtevano v členu VIII(2).

3. Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali potrditvi tega protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, da bo v celoti izvajala eno od možnosti A, B ali C iz člena IX; v takem primeru določi vrsto morebitnega stečajnega postopka, pri katerem bo izvajala navedeno možnost. Država pogodbenica, ki da izjavo na podlagi tega odstavka, določi obdobje, ki je zahtevano v členu IX, in sicer v odstavku 4 možnosti A, odstavku 3 možnosti B oziroma odstavkih 5 in 15 možnosti C, kakor je primerno.

4. Sodišča držav pogodbenic uporabljajo člen IX v skladu z izjavo, ki jo da država pogodbenica, ki je primarno pristojna za primer plačilne nesposobnosti.

Člen XXVIII

Pridržki in izjave

1. V zvezi s tem protokolom ni mogoče dati pridržkov, lahko pa se v skladu s temi določbami dajo izjave, določene v členih XIII, XIV, XXIV, XXV, XXVII, XXIX in XXX.

2. Depozitarja je treba pisno obvestiti o vsaki izjavi ali naknadni izjavi ali vsakem preklicu izjave, danem na podlagi tega protokola.

Člen XXIX

Izjave na podlagi Konvencije

1. Za izjave, dane na podlagi Konvencije, vključno z izjavami, danimi na podlagi členov 39, 40, 50, 53, 54, 55, 57, 58 in 60, se šteje, da so dane tudi v skladu s tem protokolom, če ni določeno drugače.

2. Za namene člena 50(1) Konvencije „notranja transakcija“ v zvezi z železniškimi voznimi sredstvi pomeni tudi transakcijo take vrste, kot je opredeljena v členu 2(2)(a) do (c) Konvencije, če se zadevna železniška vozna sredstva ob običajni uporabi zaradi tirne širine ali drugih elementov v njihovi konstrukciji lahko uporabljajo le na enem železniškem sistemu v zadevni državi pogodbenici.

Člen XXX

Naknadne izjave

1. Država pogodbenica lahko da naknadno izjavo poleg izjave, dane v skladu s členom XXIX na podlagi člena 60 Konvencije, kadar koli po datumu začetka veljavnosti tega protokola tako, da o tem obvesti depozitarja.

2. Vsaka taka naknadna izjava začne veljati prvi dan v mesecu po preteku šestih mesecev po datumu, ko je depozitar prejel obvestilo. Če je v obvestilu določeno daljše obdobje za začetek veljavnosti navedene izjave, ta začne veljati po preteku navedenega daljšega obdobja, potem ko je depozitar prejel obvestilo.

3. Ne glede na prejšnje odstavke se ta protokol še naprej uporablja, kakor da niso bile dane nobene naknadne izjave, v zvezi z vsemi pravicami in zavarovanji, ki so nastali pred datumom začetka veljavnosti take naknadne izjave.

Člen XXXI

Preklic izjave

1. Vsaka država pogodbenica, ki je dala izjavo na podlagi tega protokola, razen izjave, dane v skladu s členom XXIX na podlagi člena 60 Konvencije, lahko izjavo kadar koli prekliče tako, da o tem obvesti depozitarja. Tak preklic začne veljati prvi dan v mesecu po preteku šestih mesecev po datumu, ko je depozitar prejel obvestilo.

2. Ne glede na prejšnji odstavek se ta protokol še naprej uporablja, kakor da izjava ni bila preklicana, v zvezi z vsemi pravicami in zavarovanji, ki so nastali pred datumom začetka veljavnosti takega preklica.

Člen XXXII

Odpovedi

1. Katera koli država pogodbenica lahko ta protokol odpove tako, da o tem pisno obvesti depozitarja.

2. Vsaka taka odpoved začne veljati prvi dan v mesecu po preteku dvanajstih mesecev po datumu, ko je depozitar prejel obvestilo.

3. Ne glede na prejšnji odstavek se ta protokol še naprej uporablja, kakor da ni bila dana taka odpoved, v zvezi z vsemi pravicami in zavarovanji, ki so nastali pred datumom začetka veljavnosti take odpovedi.

Člen XXXIII

Revizijske konference, spremembe in povezane zadeve

1. Depozitar v sodelovanju z nadzornim organom enkrat letno ali kadar tako narekujejo okoliščine, pripravi poročila za države pogodbenice o tem, kako se mednarodni sistem, določen v Konvenciji, kakor je spremenjena s Protokolom, izvaja v praksi. Pri pripravi takih poročil depozitar upošteva poročila nadzornega organa o delovanju mednarodnega sistema registracije.

2. Na zahtevo najmanj 25 odstotkov držav podpisnic depozitar v sodelovanju z nadzornim organom občasno skliče revizijske konference držav pogodbenic, na katerih se obravnava:

(a) praktično izvajanje Konvencije, kakor je spremenjena s tem protokolom, ter njena učinkovitost pri omogočanju premoženjsko zavarovanega financiranja in zakupa predmetov, zajetih v njenih določbah;

(b) pravna razlaga pogojev tega protokola in predpisov ter njihova uporaba;

(c) delovanje mednarodnega sistema registracije, delovanje registrarja in nadzor nad njim s strani nadzornega organa ob upoštevanju poročil nadzornega organa; in

(d) ali so zaželene kakšne spremembe tega protokola ali ureditve, povezane z mednarodnim registrom.

3. Vse spremembe tega protokola se potrdijo z najmanj dvotretjinsko večino držav podpisnic, ki sodelujejo na konferenci iz prejšnjega odstavka, ter začnejo veljati za države, ki so tako spremembo ratificirale, sprejele ali potrdile, ko jih ratificirajo, sprejmejo ali potrdijo štiri države v skladu z določbami člena XXIII o začetku njegove veljavnosti.

Člen XXXIV

Depozitar in njegove naloge

1. Listine o ratifikaciji, sprejetju, potrditvi ali pristopu se shranijo pri Mednarodnem inštitutu za poenotenje zasebnega prava (Unidroit), ki je s tem imenovan za depozitarja.

2. Depozitar:

(a) obvesti vse države pogodbenice o: (i) vsakem novem podpisu ali shranitvi listine o ratifikaciji, sprejetju, potrditvi ali pristopu, skupaj z zadevnim datumom; (ii) datumu shranitve potrdila iz člena XXIII(1)(b); (iii) datumu začetka veljavnosti tega protokola; (iv) vsaki izjavi, dani v skladu s tem protokolom, skupaj z zadevnim datumom; (v) vsakem preklicu ali spremembi izjav, skupaj z zadevnimi datumi; in (vi) vsakem obvestilu o odpovedi tega protokola, skupaj z datumom odpovedi in datumom, ko ta začne veljati;

(b) pošlje overjene izvode tega protokola vsem državam pogodbenicam;

(c) nadzornemu organu in registrarju zagotovi izvod vsake listine o ratifikaciji, sprejetju, potrditvi ali pristopu skupaj z datumom njene shranitve, vsake izjave, preklica ali spremembe izjave ter vsakega obvestila o odpovedi skupaj z zadevnimi datumi, pri čemer zagotovi, da so te informacije zlahka in v celoti dostopne; in

(d) opravlja druge običajne naloge depozitarja.