Uredba Sveta (ES) št. 1338/2002

z dne 22. julija 2002

o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in o dokončnem pobiranju začasne izravnalne dajatve, uvedene pri uvozu sulfanilne kisline s poreklom iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti [1] in zlasti člena 15 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je predložila Komisija po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A. ZAČASNI UKREPI

(1) Komisija je z Uredbo (ES) št. 573/2002 [2] ("začasna uredba") uvedla začasno izravnalno dajatev pri uvozu sulfanilne kisline s poreklom iz Indije. Komisija je z Uredbo (ES) št. 575/2002 [3] ("začasna protidampinška uredba") uvedla tudi začasno protidampinško dajatev pri uvozu sulfanilne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indije.

B. NADALJNJI POSTOPEK

(2) Po razkritju najpomembnejših dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev za uvedbo začasne izravnalne dajatve, je več zainteresiranih strank predložilo pisne pripombe. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zaprosile za zaslišanje, je bila dana priložnost, da jih zasliši Komisija.

(3) Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev.

(4) Vse stranke so bile obveščene o najpomembnejših dejstvih in premislekih, na podlagi katerih sta se nameravala priporočiti uvedba dokončne izravnalne dajatve in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno izravnalno dajatvijo. Po tem razkritju jim je bil dan tudi rok za predložitev stališč.

(5) Upoštevale so se ustne in pisne utemeljitve, ki so jih stranke predložile.

(6) Po ponovnem pregledu začasnih ugotovitev na podlagi informacij, zbranih od tedaj dalje, so glavne ugotovitve, kakor so bile navedene v začasni uredbi, potrjene.

C. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK

1. Zadevni izdelek

(7) Po objavi začasne uredbe je več zainteresiranih strank trdilo, da je opredelitev zadevnega izdelka nepravilna. To so utemeljile s tem, da se tehnična in prečiščena kakovost sulfanilne kisline bistveno razlikujeta glede njune čistosti ter imata različne lastnosti in se uporabljata za različne namene. Zatrjevalo se je, da teh dveh kakovosti sulfanilne kisline ni mogoče šteti med homogene izdelke in bi ju bilo treba zato za namene preiskave obravnavati kot različna izdelka. Ta trditev je bila podkrepljena z dokazovanjem, da obe kakovosti sulfanilne kisline med seboj nista dovolj zamenljivi. Medtem ko je bilo sprejeto, da bi se lahko očiščena kakovost uporabljala za vse namene, pa to ne bi mogli trditi za tehnično kakovost sulfanilne kisline zaradi ravni nečistoč, ki jih vsebuje, predvsem anilinskih ostankov. Zaradi teh nečistoč je tehnična kakovost sulfanilne kisline neprimerna za uporabo pri proizvodnji optičnih belil in živilskih barvil.

(8) Naj spomnimo, da očiščena kakovost sulfanilne kisline nastane s čiščenjem tehnične kakovosti sulfanilne kisline v procesu, s katerim se odstranijo nekatere nečistoče. Ta proces čiščenja ne spreminja molekularnih lastnosti zmesi ali načina reakcije z drugimi kemičnimi snovmi. Zato imata tehnična in prečiščena kakovost enake osnovne kemične lastnosti. Dejstvo, da medsebojna zamenljivost pri nekaterih uporabah lahko poteka samo v eno smer zaradi težav z nečistočami, se zato ne šteje kot zadostna utemeljitev za to, da sta očiščena in tehnična kakovost različna izdelka, ki bi jih bilo treba obravnavati ločeno v dveh različnih preiskavah. Kljub strinjanju z dejstvom, da proces čiščenja predstavlja določene dodatne stroške v proizvodnem procesu, naj spomnimo, da so bili ti stroški upoštevani pri pravični primerjavi med različnimi kakovostmi, proizvedenimi v industriji Skupnosti, in tistimi, ki se uvažajo iz zadevne države zaradi izračuna ravni nelojalnega nižanja cen in stopnje odprave škode.

(9) Zato se pripombe zainteresiranih strank glede opredelitve zadevnega izdelka niso štele za zadostne, da bi spremenile ugotovitve v zvezi s tem vprašanjem, ki so bile pridobljene v predhodni fazi. Zato se dokončno ugotavlja, da je treba za namene sedanjega postopka obe kakovosti sulfanilne kisline obravnavati kot en sam izdelek.

2. Podoben izdelek

(10) Komisija ni bila opozorjena na nobene nove elemente, zaradi katerih bi spremenila sklepe, sprejete v predhodni fazi, in sicer, da sta sulfanilna kislina, ki jo proizvajajo in prodajajo proizvajalci v Skupnosti, ter tista, ki se proizvaja v Indiji in izvaža v Skupnost, podobna izdelka.

(11) Začasne ugotovitve glede podobnega izdelka, kakor so navedene v uvodni izjavi 13 začasne uredbe, se potrdijo.

D. SUBVENCIJA

(12) Ugotovitve iz začasne uredbe glede subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep in ki so jih pridobili proizvajalci izvozniki, se potrdijo, če v nadaljnjem besedilu ni drugače navedeno.

1. Izvozno predelovalne cone (EPZ)/izvozno usmerjeni obrati (EOU)

(13) Pod tem naslovom niso bile prejete nikakršne nove pripombe. Ugotovitve, navedene v uvodnih izjavah 18 do 28 začasne uredbe, so s tem potrjene.

2. Shema "Duty Entitlement Passbook" (DEPB) – po izvozu

(14) Vlada Indije ("VI") je trdila, da Komisija krši Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih (ASCM) v duhu in po črki, ker ne preiskuje praktične uporabe DEPB v vsakem posameznem primeru. Trdila je, da je ocena Komisije o koristih po teh shemah nepravilna, ker bi se lahko kot subvencija štelo samo vračanje čezmerne dajatve v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 2026/97 ("osnovna uredba"). Zato se mora za ugotovitev obstoja subvencije preučiti, ali obstaja presežek.

(15) Komisija je uporabila naslednji pristop, da bi ugotovila, ali DEPB na po-izvozni podlagi pomeni subvencijo, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, in če je temu tako, da bi izračunala znesek koristi.

(16) V skladu s členom 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe je določeno, da ta shema vključuje finančni prispevek "IV", ker se sicer plačljive dajatve vlade (to so uvozne dajatve pri uvozu) ne pobira. Prejemniku se odobri tudi korist v smislu člena 2(2) osnovne uredbe, ker so proizvajalci izvozniki oproščeni plačila normalnih uvoznih dajatev. Subvencija DEPB je odvisna od izvedbe izvoza in se torej proti njej lahko uvede izravnalni ukrep po členu 3(4) osnovne uredbe, če ne velja ena od izjem, predvidenih v osnovni uredbi.

(17) V členu 2(1)(a)(ii) je takšna izjema predvidena, inter alia,za shemo povračila in shemo nadomestnega povračila, ki sta v skladu s strogimi pravili, določenimi v točki (i) Priloge I, Prilogi II (opredelitev in pravila za povračilo) ter Prilogi III (opredelitev in pravila za nadomestno povračilo).

(18) Analiza je pokazala, da DEPB na po-izvozni podlagi ni shema povračila ali shema nadomestnega povračila. Tej shemi manjka predpisana obveznost, da bi se uvažalo samo blago, ki se porabi pri proizvodnji blaga za izvoz (Priloga II osnovne uredbe), kar bi zagotovilo izpolnitev zahtev točke (i) Priloge I. Poleg tega ni sistema, s katerim bi se lahko preverilo, ali se uvoženo blago dejansko porablja v proizvodnem procesu. Prav tako ne gre za shemo nadomestnega povračila, saj se za uvoženo blago ne zahteva, da je enakih količin in lastnosti kakor domači vir vložkov, ki so se uporabili pri proizvodnji blaga za izvoz (Priloga III k osnovni uredbi). Končno so proizvajalci izvozniki upravičeni do koristi DEPB ne glede na to, ali sploh uvažajo vložke. Za pridobitev koristi je dovolj, da izvoznik preprosto izvozi blago, ne da bi dokazoval kakršenkoli uvoz vložkov. Torej so proizvajalci uvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno in ne uvažajo blaga, ki se lahko uporablja za vložke, še vedno upravičeni do koristi v okviru DEPB. Zato DEPB na poizvozni podlagi ni v skladu z nobenimi določbami Prilog I do III. Ker torej ni možno zgoraj navedeno izjemo opredelitve subvencije uporabiti, je korist, za katero se lahko uvede izravnalni ukrep, enaka odpustu vseh uvoznih dajatev, ki jih je navadno treba plačati za celoten uvoz.

(19) Na podlagi zgoraj navedenega je v skladu z osnovno uredbo jasno razvidno, da je presežen odpust uvoznih dajatev osnova za izračun višine koristi samo v primeru bona fide sheme povračila in sheme nadomestnega povračila. Ker je ugotovljeno, da DEPB na po-izvozni podlagi ne spada v nobeno od teh dveh kategorij, je korist enaka skupnemu odpustu uvoznih dajatev in ne morebitnemu presežnemu odpustu, ker se v takih primerih vsak odpust dajatev šteje za presežnega.

(20) Iz zgoraj navedenih razlogov ni mogoče sprejeti trditve "IV", zato se začasne ugotovitve glede te sheme, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, in izračun koristi, kakor je določen v uvodnih izjavah 35 do 40 začasne uredbe, potrdijo.

3. Income Tax Exemption Scheme (ITES) - Shema oprostitve davka od dohodka

(21) Sodelujoča družba je trdila, da se pri izračunu koristi po tej shemi dejanski znesek davka, ki ga plača družba, ne upošteva v celoti, ker je v prvotni izračun vključen samo minimalni alternativni davek (MAT), ne pa predhodno plačani davki na dohodek iz prejšnjih let.

(22) Ta trditev je bila utemeljena. Korist za družbo je bila ponovno izračunana in ugotovljeno je bilo, da je zanemarljiva.

4. Shema Advance Licence – Advance Release Orders (ARO)

(23) "IV" je navedla, da je ARO le zakonita razširitev zakonite sheme nadomestnega povračila (vnaprejšnja licenca). V skladu z mnenjem "IV" to dokazuje dejstvo, da obstaja neločljiva povezava med pridobljenimi licencami (tudi če se kasneje zamenjajo za ARO-je) in uvažanjem potrebnih vložkov za proizvodnjo blaga za izvoz. Poleg tega "IV" organizira in upravlja sistem tako, da pri tem prepreči vsako možnost pojava presežnega povračila.

(24) Glede tega je "IV" trdila, da pri takšni shemi nadomestnega povračila ni zahtevano, da družba, ki pridobi koristi povračila dajatve za uvožene vložke, porabi prav te vložke pri proizvodnji ustreznega blaga za izvoz. V skladu z mnenjem "IV" lahko družba porabi doma nabavljene vložke pri proizvodnji izdelka za izvoz, če se porabijo v enakih količinah kakor vložki, za katere se uveljavi korist odpusta uvozne dajatve. "IV" je nadalje trdila, da lahko uporabnik ARO zamenja le za vložek (nabavljen doma), naveden na vnaprejšnji licenci, in da je bila vnaprejšnja licenca pridobljena z napotilom na izdelek za izvoz, pri katerem je že bila uporabljena enakovredna količina enakega vložka.

(25) Pri obravnavi teh argumentov je treba spomniti, da so izvoznikom (proizvajalcem izvoznikom ali trgovcem izvoznikom) vnaprejšnje licence na razpolago, da se jim omogoči uvoz vložkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji izvoznega blaga brez dajatev. Za vnaprejšnje licence se merijo enote dovoljenih uvozov bodisi v smislu njihove kakovosti bodisi v smislu njihove vrednosti. V obeh primerih se določijo stopnje, uporabljene za določanje dovoljenih dajatev prostih nakupov, za večino izdelkov, vključno z izdelkom, vključenim v to raziskavo, na podlagi standardnih input-output normativov (SION). Vložki, opredeljeni v predhodnih licencah, so tisti, ki se uporabljajo pri proizvodnji ustreznih končnih izdelkov za izvoz.

(26) Imetnik vnaprejšnje licence, ki namerava pridobiti vložke iz domačih virov namesto iz neposrednega uvoza, jih ima možnost pridobiti z ARO-ji. V takšnih primerih so vnaprejšnje licence potrjene kot ARO-ji in prenesene dobavitelju ob dostavi v njih navedenih izdelkov. V skladu z dokumentom "o izvozni in uvozni politiki" je s prenosom ARO dobavitelj upravičen do koristi predvidenega izvoza, kot sta predvideno povračilo izvoznih dajatev in povračilo končne trošarine.

(27) V tem primeru je sodelujoča družba v zelo omejenem obsegu uporabila predhodne licence za dajatve proste vložke. Namesto tega je družba pretvorila licence v ARO-je in jih prenesla na lokalne dobavitelje za pridobitev komercialnih koristi. Komercialne koristi ARO-jev ustrezajo znesku dajatev, katerih plačilo se od dobavitelja zaradi ARO-jev ne zahteva na podlagi predvidenega povračila izvoznih dajatev.

(28) Priznava se, da sistemi povračila dajatev lahko dopuščajo nadomestilo ali povračilo uvoznih dajatev na vložke, ki se porabljajo v proizvodnem procesu drugega izdelka, in če izvoz tega izdelka vsebuje domače vložke enake kakovosti in enakih lastnosti kakor so tisti, ki nadomestijo uvožene vložke. Družbi bi bilo na primer dovoljeno, da pri pomanjkanju dajatev prostih vložkov uporabi domače vložke in jih vgradi v blago za izvoz, potem pa v kasnejši fazi uvozi ustrezno količino dajatev prostih vložkov. V tem smislu je obstoj sistema ali postopka preverjanja pomemben, ker v tem primeru omogoča, da "IV" zagotovi in dokaže, da količina vložkov, za katere se zahteva povračilo, ne presega količine podobnih izvoženih izdelkov, ne glede na obliko, in da ni povračila uvoznih dajatev, ki presegajo tiste, ki se prvotno zaračunavajo za zadevne uvožene vložke.

(29) Kakor je navedeno v začasni uredbi, je bilo s preverjanjem ugotovljeno, da ni sistema ali postopka, s katerim bi lahko potrdili, ali se in kateri vložki, nabavljeni za ARO-je, porabijo v procesu proizvodnje izdelka za izvoz in ali je nastala presežna korist uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter Priloge II in III osnovne uredbe. Zlasti se od izvoznika ne zahteva, da v proizvodnem procesu dejansko porabi vložke, nabavljene za ARO-je. Ker odpust uvoznih dajatev ni omejen na tiste dajatve, ki se plačajo za blago, dejansko porabljeno v proizvodnem procesu izdelkov za izvoz, pogoj, da se lahko tak odpust uporabi samo za blago, ki se dejansko porabi v procesu proizvodnje izdelkov za izvoz, ni izpolnjen. Iz tega sledi, da element ARO iz sheme vnaprejšnje licence ni dopustna shema odpusta/povračila v smislu osnovne uredbe.

(30) Poleg tega ARO-jev ni mogoče obravnavati kot sheme povračila dajatve, ker očitno ni zahteve po uvoženih vložkih. V tem smislu bi se lahko shema štela le kot bona fide shema povračila dajatve v primerih, v katerih obstaja uvozni element, to je, če obstaja povezava med uvoženimi vložki in izvoznim blagom. Količina uvoženih vložkov bi morala ustrezati izvoznemu blagu.

(31) Iz zgoraj navedenih razlogov teh zahtevkov ni mogoče sprejeti in začasne ugotovitve glede tega, da se proti tej shemi lahko uvede izravnalni ukrep, in glede izračuna koristi se potrdijo.

5. Paketna shema spodbud (PSI) Vlade Maharashtre

(32) Kakor je navedeno v začasni uredbi, je shema PSI na razpolago samo družbam, ki so vlagale v nekatera imenovana geografska območja v pristojnosti države Maharashtra. Ni na razpolago družbam, ki so zunaj teh območij. Raven koristi se razlikuje glede na zadevno območje. Shema je zato specifična v skladu s členom 3(2)(a) in členom 3(3) osnovne uredbe.

(33) "IV" in zadevna družba sta trdila, da ta shema ni subvencija, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, ker izpolnjuje merila člena 4(3) osnovne uredbe in se torej opredeli kot "zelena" regionalna subvencija, ki jo je odobrila država Maharashtra.

(34) Po tem členu bi morale subvencije za regije v najbolj neugodnem položaju na ozemlju države porekla in/ali izvoza izpolnjevati nekatera merila, da zanje ne bi veljali izravnalni ukrepi; predvsem bi morale biti: (i) v skladu s splošnim okvirom regionalnega razvoja, (ii) v zadevnih regijah bi morala biti jasno označena sosedna geografska območja z opredeljivo ekonomsko in upravno identiteto in (iii) se obravnavati kot območja v najbolj neugodnem položaju na podlagi nevtralnih in objektivnih meril, ki morajo biti jasno opredeljena po zakonu ali z drugim uradnim dokumentom. Ta merila vključujejo meritev gospodarskega razvoja, ki temelji na vsaj enem od naslednjih dejavnikov: prihodku na prebivalca ali družinskem prihodku na prebivalca ali BNP na prebivalca (v nobenem primeru ne nad 85 % povprečja za ozemlje zadevne države porekla ali izvoza), ali stopnji brezposelnosti, merjeni v triletnem obdobju (vsaj 110 % povprečja za ozemlje zadevne države porekla ali izvoza).

(35) Vlada Maharashtre je v pismu Ministrstvu za trgovino in industrijo "IV" navedla, da PSI velja za celotno sosedno regijo zunaj relativno razvite regije znotraj pasu Mubai-Thane v zvezni državi Maharashtra in da je regija v najbolj neugodnem položaju zunaj tega pasu opredeljena s prihodkom na prebivalca, ki je pod povprečjem zvezne države. Predložene so bile številke, ki so pokazale, da je prihodek na prebivalca za regijo, v kateri velja PSI, znašal 74,54 % vrednosti za celotno zvezno državo Maharashtra v letih 1982/83 in 74,81 % v letih 1998/99. Vendar za te številke niso bili predloženi nobeni dokazi.

(36) Vsekakor pa je preučitev zahtevka za zeleno subvencijo pokazal, da dohodek na prebivalca v zvezni državi Maharashtra, kakor je bil izmerjen v časovnem obdobju treh let (1996/97 do 1998/99) presega 60 % državnega povprečja Indije. Jasno naj bo, da se 85-odstotni prag meri s prihodkom na prebivalca za celotno državo porekla ali izvoza in ne s prihodkom na prebivalca posamezne zvezne države ali regije. Na tej podlagi je jasno, da je prihodek na prebivalca regije v Maharashtri, ki je upravičena do subvencije, čeprav znaša manj kakor 85 % regionalnega povprečja, precej nad državnim povprečjem prihodka na prebivalca, zato regija na podlagi tega merila ne spada v kategorijo zelenih subvencij. Glede merila brezposelnosti niso indijske oblasti predložile nikakršnih informacij.

(37) Na podlagi zgoraj navedenega se sklepa, da ta shema ne izpolnjuje meril člena 4(3) osnovne uredbe. Začasne ugotovitve glede tega, da se proti tej shemi lahko uvede izravnalni ukrep, se zato potrdijo.

(38) Glede izračuna zneska subvencije, kakor je navedeno v uvodnih izjavah od 72 do 74 začasne uredbe, sta "IV" in zadevno družba zahtevale, naj se znesek koristi, pridobljen v okviru spodbude davčnega odloga, porazdeli na celotno prodajo v obdobju preiskave("OP"), namesto na skupno domačo prodajo v "PO", kakor je bil prvotno porazdeljen, ker je to korist družbe kot celote in naj se zato ne pripiše samo njeni domači prodaji.

(39) Poleg tega sta opozorila Komisijo na nekatere dejavnike, s katerimi so bili zvišani izračuni koristi, ki jo je pridobila zadevna družba v okviru spodbude za oprostitev davka na prodajo.

(40) Zahtevek glede podlage porazdelitve pridobljene koristi v okviru spodbude za davčni odlog je bil priznan za veljavnega in Komisija je temu primerno spremenila izračune zneska subvencije.

(41) V zvezi s spodbudo za oprostitev davka na prodajo so bili po upoštevanju pripomb zainteresiranih strank in po podrobnem pregledu začasnih ugotovitev začasni izračuni prilagojeni tako, da se je višina subvencije v celoti zmanjšala.

(42) Na podlagi zgoraj opisanih revidiranih izračunov je višina subvencije, ki jo je družba pridobila po tej shemi, 0,8 %.

6. Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

(43) Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan v skladu z določbami osnovne uredbe in izražen ad valorem je 7,1 % za proizvajalca izvoznika, ki je v preiskavi.

(44) Raven sodelovanja v Indiji je bila visoka (nad 80 %). Zaradi visoke ravni sodelovanja so se odločili, da bo stopnja preostale subvencije na ravni subvencije, določene za sodelujočega izvoznega proizvajalca, to pa je 7, 1 %.

Vrsta subvencije | EOU | DEPB | EPCGS | ITES | Predhodna licenca/ARO | Shema zvezne države Maharashtra | SKUPAJ: |

Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited | 1,4 % | 1,7 % | 0 | 0 | 3,2 % | 0,8 % | 7,1 % |

Vse druge | | | | | | | 7,1 % |

E. INDUSTRIJA SKUPNOSTI

(45) Po objavi začasne uredbe je več zainteresiranih strank imelo pripombe na opredelitev industrije Skupnosti in njenega položaja v smislu člena 10(8) osnovne uredbe. Zlasti je bilo opozorjeno na to, da proizvajalec, ki se je pritožil, Sorochimie Chime Fine, ob vložitvi svoje pritožbe ni imel podpore drugega proizvajalca Skupnosti, Quimigal S.A.

(46) Naj spomnimo, da je Quimigal, čeprav ni bil stranka prvotne pritožbe, izrazil svojo podporo za postopek v začetni fazi in je v polni meri sodeloval pri preiskavi. V zvezi z zahtevki nekaterih zainteresiranih strank je prav tako ponovno podprl postopek med preiskavo. Ker Komisija ni bila opozorjena na nikakršne nove elemente, ki bi spremenile njene prejšnje ugotovitve, se potrdijo začasne ugotovitve glede opredelitve industrije Skupnosti in njenega položaja, kakor je podrobno opisano v uvodni izjavi 78 začasne uredbe.

F ŠKODA

1. Uvodne pripombe

(47) Več zainteresiranih strank je dvomilo o načinu, s katerim je Komisija določila številke za uvoz sulfanilne kisline v Skupnost, porabo v Skupnosti in tržne deleže. Trdile so, da Komisija ni zadostno razkrila ugotovitve o uvozu, tako glede obsega kakor tudi glede vrednosti, in da so bile zato kršene njihove pravice do obrambe. Ugotovljeno je bilo, da so nekatere od teh informacij manjkale tudi v javni različici pritožbe, tako da pritožba ni izpolnjevala standardov, ki so podrobno opisani v členu 10(2) osnovne uredbe.

(48) Treba je poudariti, da naj preiskovalni organ v skladu s členom 29(1) osnovne uredbe obravnava informacije, ki jih stranke za preiskavo predložijo kot zaupne, kot takšne, dokler zadevne informacije upravičujejo takšno obravnavo. Naj spomnimo, da sulfanilno kislino proizvaja sorazmerno malo proizvajalcev po vsem svetu. Zato zaradi zaupnosti ni bilo možno razkriti natančnih podatkov v zvezi z uvozom izdelka v Skupnost, zlasti ne za tiste države, v katerih je samo en proizvajalec izvoznik. Zato so bile zainteresiranim strankam v zvezi s tem in podobnimi izdelki zaradi razkritja dane na razpolago indeksirane številke in pojasnila.

(49) Ker nobena od zainteresiranih strank, ki so sprožile vprašanje o nezadostnem razkritju, ni mogla dokazati, da ji informacije, ki so ji bile na razpolago kot povzetek, niso omogočile, da bi branila svoje pravice, je bilo treba njihove utemeljitve glede tega zavrniti.

2. Zadevni uvoz

(50) Ena zainteresirana stranka je bila mnenja, da je podatek za povečanje uvoza, naveden v začasni uredbi, zavajajoč. Ker so se številni drugi proizvajalci umaknili s trga, naj bi bili uporabniki v Skupnosti prisiljeni kupovati sulfanilno kislino na svetovnem trgu, pri čemer naj bi se močno povečal obseg uvoza. To trditev je bilo treba zavrniti iz več razlogov. Prvič ni bil predložen nikakršen dodatni dokaz o ravni uvoza, ki bi v danem trenutku spremenil ugotovitve, pridobljene v predhodni fazi. Čeprav je bilo v uvodni izjavi 161 začasne uredbe priznano, da se pričakuje, da bo uvoz iz Indije še naprej imel pomembno vlogo pri zadostitvi povpraševanju v Skupnosti, je bilo prav tako ugotovljeno, da bi lahko industrija Skupnosti, če jo ne bi prizadeli škodljivi učinki subvencioniranega uvoza, uveljavila nekatere načrte širitve, pri čemer bi zadovoljila večji del povpraševanja v Skupnosti. Z vidika zgoraj navedenega se potrdijo začasne ugotovitve v zvezi z uvozom v Skupnost iz Indije in raven nelojalnega nižanja cen, kakor je navedeno v uvodnih izjavah 81 do 85 začasne uredbe.

3. Položaj industrije Skupnosti

(51) V skladu s členom 8(5) osnovne uredbe je bila v preučitev vpliva subvencioniranega uvoza na industrijo Skupnosti vključena ocena vseh ustreznih gospodarskih dejavnikov in kazalcev, ki imajo vpliv na njeno stanje.

(52) Po začasni objavi je več zainteresiranih strank podvomilo o načinu, s katerim je Komisija dosegla svojo začasno odločitev glede škode, ker so nekateri kazalci pokazali pozitiven razvoj. Zlasti je bilo opozorjeno, da povečanje proizvodnje v industriji Skupnosti, njene prodaje in izkoriščanja zmogljivosti v analiziranem obdobju (1. januar 1997 do 30. junij 2001) dokazuje, da industrija ni utrpela škode. Ena zainteresirana stranka je tudi trdila, da Komisiji ni uspelo primerno oceniti stroškov za plače, kakor se to zahteva v členu 8(5) osnovne uredbe.

(53) Naj spomnimo, da v skladu s členom 8(5) osnovne uredbe nobeni ekonomski faktorji ali kazalci, našteti v prej navedenem členu, niso nujno odločilni pri določanju škode. Zanesljivo pa drži, da so nekateri kazalci o količinah, ki se proizvajajo in prodajajo v industriji Skupnosti, pokazali pozitiven razvoj. Vendar je to treba obravnavati ob upoštevanju dejstva, da se je poraba sulfanilne kisline v Skupnosti v analiziranem obdobju povečala za približno 13 % in da se je število dobaviteljev na trgu zmanjšalo, ker so nekateri proizvajalci v Skupnosti prenehali s svojo dejavnostjo.

(54) Predvsem pa naj spomnimo, da je industrija Skupnosti utrpela škodo v obliki padca cen in zamrznitve cen. Zlasti je med letoma 1997 in 1998 močno padla povprečna prodajna cena, ker je postal pritisk zaradi povečanega obsega uvoza na trg očiten. Kasneje industrija Skupnosti, čeprav je lahko povečala svojo povprečno prodajno ceno, saj se je povečalo tudi povpraševanje na trgu Skupnosti, ni mogla doseči ravni, ki bi ji omogočila kritje vseh proizvodnih stroškov in izgub, ki so se še naprej pojavljale v obdobju preiskave.

(55) V zvezi s trditvijo o plačah je ugotovljeno, da so se povprečni stroški zaposlovanja na zaposlenega povečali, čeprav se je število delavcev, zaposlenih v Sorochimie, v analiziranem obdobju zmanjšalo. Vzrok je v dejstvu, da se je spremenila sestava zaposlenih v obdobju, kakor tudi v splošni inflaciji plač. Za Quimigal je treba povedati, da v referenčnem letu za indeks (1998) družba ni proizvajala sulfanilne kisline. Ko je leta 1999 začela s proizvodnjo, so bili delavci v tej dejavnosti zaposleni za poln delovni čas, pri čemer so od leta 2000 dalje delali še dodatni dan. Nobena družba ni ugotovila, da je na plače navedenih zaposlenih v dejavnosti proizvodnje sulfanilne kisline vplival zadevni uvoz. Zato plače niso bile obravnavane kot kazalec škode.

(56) Glede na zgoraj navedeno se potrdijo začasne ugotovitve o tem, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 8 osnovne uredbe, kakor je podrobno navedeno v uvodnih izjavah od 88 do 107 začasne uredbe.

G. VZROČNA ZVEZA

1. Splošne pripombe o sklepih Komisije glede vzročne zveze

(57) Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je industrija Skupnosti sama delno odgovorna za škodo, ki jo je utrpela. Več strank je podvomilo o kakovosti vodenja družbe Sorochimie, njenih izdelkov in storitev za kupce ter izpostavilo dejstvo, da je Sorochimie v analiziranem obdobju sam uvažal sulfanilno kislino. Ena stranka je tudi menila, da je treba škodo, ki jo je utrpel Sorochimie, pripisati njegovi drugi poslovni dejavnosti (lepilu), s katero je imel v obdobju preiskave velike težave. V zvezi s položajem Quimigala, druge družbe, ki tvori del industrije Skupnosti, se je trdilo, da je njena odločitev za vstop na trg s strategijo nizkih cen v zagonski fazi prav tako prispevala k domnevni škodi. Na koncu se je trdilo tudi, da mora industrija Skupnosti izpolnjevati stroge okoljske predpise in ima večje stroške delovne sile in prevozne stroške kakor proizvajalci izvozniki v Indiji, zaradi česar naj bi imeli uvoženi izdelki s poreklom v navedeni državi konkurenčno prednost in naj se ne bi prodajali po škodljivih cenah.

(58) Preiskava je pokazala, da je bil Sorochimie kljub svojim finančnim težavam, povezanim s pretirano nizkimi cenami, ki so prevladovale na trgu, sposoben pridobiti nove kupce v analiziranem obdobju in prilagoditi svoje izdelke tako, da so izpolnjevali potrebe teh strank. Družba je morala v analiziranem obdobju kupiti določene količine zadevnega izdelka, da bi izpolnila obstoječe zahteve kupcev v času, v katerem je izvajalo večja popravila proizvodne opreme. Zato ni mogoče trditi, da je Sorochimie prispeval k lastni škodi. Podobno naj spomnimo, da so bili vsi izredni stroški, povezani s težavami družbe pri poslovanju z lepilom, izključeni iz tekoče preiskave, ker niso povezani z zadevnim izdelkom in se torej ne odražajo v kazalcih o škodi, opisanih v začasni uredbi.

(59) V uvodni izjavi 118 začasne uredbe je bilo navedeno, da je bila odločitev Quimigala o vstopu na trg sprejeta v času, v katerem so bile cene za sulfanilno kislino na trgu Skupnosti višje. Quimigal se je lahko uveljavil na trgu v času večjega povpraševanja v Skupnosti in sprememb v številu dobaviteljev sulfanilne kisline v Skupnosti in zunaj nje. Prav tako je bilo ugotovljeno, da je morala družba ponuditi cene, ki so bile podobne cenam dampinškega in subvencioniranega uvoza, da bi se uveljavila na trgu in pridobila tržni delež v letu 1999 in 2000, ker je bila zaradi relativne majhnosti družba, ki se prilagaja cenam, in ne toliko družba, ki cene določa. Vendar se je njen tržni delež v obdobju preiskave nekoliko zmanjšal, ker se je povečal obseg uvoza iz Indije. Zato pa ni nikakršnih podatkov o tem, da bi bila vzrok za poslabšanje položaja industrije Skupnosti pretirana konkurenca industrije znotraj Skupnosti.

(60) Glede na domnevno višje stroške, ki jih mora prevzeti industrija Skupnosti pri izpolnjevanju okoljskih predpisov in drugih dejavnikov, je treba spomniti, da je bila pri določitvi normalne vrednosti upoštevana konkurenčna prednost zadevnega uvoza Zato se potrdijo začasne ugotovitve o vzročni zvezi, kakor je navedeno v uvodnih izjavah 121 do 123 začasne uredbe.

H. INTERES SKUPNOSTI

(61) Po objavi začasne uredbe je ena zainteresirana stranka vprašala, kako bi lahko Komisija, glede na dejstvo, da je Sorochimie v stečajnem postopku, presodila, da je bila industrija Skupnosti vitalna in konkurenčna. Naj spomnimo, da je Sorochimie moral poiskati zaščito pred svojimi upniki po nekaterih težavah, ki jih je imel v svoji dejavnosti z lepilom, in drugih pritiskih v svojih dejavnostih na področju sulfanilne kisline. Gospodarsko sodišče Charleville Mézieres je imenovalo stečajnega upravitelja, ki bi nadzoroval trgovske dejavnosti družbe in je družbi odobrilo obdobje za pripravo načrta prestrukturiranja. To obdobje se je pred kratkim podaljšalo do 31. januarja 2003. Če ne bi bilo nepredvidenih dogodkov, naj bi družba v bližnji prihodnosti še naprej obstajala in zato bila v položaju, v katerem bi imela korist od uvedbe dokončnih ukrepov. Zato se potrdijo začasne ugotovitve o tem, da je uvedba ukrepov v interesu industrije Skupnosti, kakor je navedeno v uvodni izjavi 134 začasne uredbe.

(62) Več zainteresiranih strank je trdilo, da Komisiji ni uspelo objektivno oceniti položaja uporabnikov, ker ni upoštevala povečanja cen v industriji Skupnosti, ki bi verjetno sledilo uvedbi ukrepov. Prav tako se je trdilo, da so bili ukrepi v nasprotju z interesom Skupnosti, ker proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti ni mogla v zadostni meri zadovoljiti povpraševanja v Skupnosti in ker bi lahko zaradi zaprtja tržišča za uvoz iz Indije in tudi iz Ljudske republike Kitajske, v kateri že poteka vzporedna protidampinška preiskava, nastal duopolni položaj, temelječ na obeh proizvajalcih Skupnosti.

(63) Glede na trditev, da Komisiji pri presojanju uvedbe ukrepov ni uspelo upoštevati različnih interesov na objektiven način, naj spomnimo, da je Komisija v predhodni fazi natančno analizirala vse glavne skupine uporabnikov (proizvajalce optičnih belil, dodatkov betonu ter barv in barvil). Ta analiza je vključevala oceno vpliva ukrepov na njihove stroške na podlagi tega, da bi se cene zadevnega uvoza povečale skladno s predlaganimi ukrepi. Hkrati pa je bilo v tem izračunu ustrezno upoštevano tudi maksimalno možno 10-odstotno povečanje cene sulfanilne kisline, ki jo je prodala industrija Skupnosti, če bi se njene cene zvišale na raven, podobno ravni zadevnega uvoza po uvedbi ukrepov, pri čemer bi se upoštevala že sorazmerno visoka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v obdobju preiskave. Tako zainteresirane stranke niso predložile novih elementov, ki bi spremenili začasne ugotovitve glede možnega povečanja proizvodnih stroškov različnih uporabniških industrij.

(64) V zvezi s stanjem dobave in konkurence na trgu Skupnosti je treba opozoriti, da bi lahko sedanja proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti zadovoljila približno 50 % povpraševanja Skupnosti. Namen ukrepov vsekakor ni zapreti trg za uvoz iz Indije, temveč zagotoviti, da poteka uvoz po nesubvencioniranih in neškodljivih cenah. Zato se pričakuje, da se bo še naprej uvažalo na trg iz tretjih držav, vključno z Indijo. Hkrati naj bi ukrepi zagotovili stalno proizvodnjo sulfanilne kisline v Skupnosti, zaradi česar bodo uporabniki imeli večjo izbiro med domačimi in tujimi dobavitelji, konkurenca med vsemi dobavitelji pa naj se ohrani. Prav tako je treba poudariti, da industrija Skupnosti načrtuje povečanje svoje proizvodnje z vlaganjem v nove zmogljivosti, če bodo investicijski izdatki opravičljivi. Za uresničitev tega je treba odpraviti škodljive učinke subvencioniranega uvoza.

(65) Glede na zgoraj navedeno se potrdijo začasne ugotovitve, da uvedba ukrepov ni v nasprotju z interesom Skupnosti, kakor je navedeno v uvodni izjavi 164 začasne uredbe.

I. PROTISUBVENCIJSKI UKREPI

1. Raven odprave škode

(66) Če v zvezi s tem ni nikakršnih novih stališč, se potrdi metodologija, uporabljena za določitev stopnje škode iz uvodnih izjav 165 do 167 začasne uredbe.

2. Dokončni ukrepi

(67) Ker je raven odprave škode višja od stopnje škode, ki je določena, naj dokončni ukrepi temeljijo na slednji. Zato se uporablja naslednja dajatev:

Indija (vse družbe): 7,1 %.

3. Dokončno pobiranje začasnih dajatev

(68) Glede obsega ugotovljenega subvencioniranja in z vidika resnosti škode, povzročene industriji Skupnosti, se meni, da je treba zneske, zavarovane z začasno izravnalno dajatvijo, dokončno pobrati v višini dokončno uvedene dajatve. Zneski, položeni za začasno dajatev, ki presegajo dokončno dajatev, se sprostijo.

J. ZAVEZA

(69) Po uvedbi začasnih ukrepov je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v Indiji ponudil cenovno zavezo v skladu s členom 13(1) osnovne uredbe. Na ta način je soglašal s prodajo zadevnega izdelka vsaj po taki ceni, ki bi odpravila škodljive učinke subvencioniranja. Družba bo pošiljala Komisiji tudi redne in podrobne informacije glede svojega izvoza v Skupnost, kar pomeni, da lahko Komisija to zavezo učinkovito spremlja. Poleg tega je ustroj prodaje proizvajalca izvoznika takšen, da je po mnenju Komisije nevarnost za izogibanje dogovorjeni zavezi omejena.

(70) Zato je Komisija sprejela ponudbo o zavezi s Sklepom 2002/611/ES [5].

(71) Da se zagotovi učinkovito izpolnjevanje in spremljanje zaveze, je treba za oprostitev plačila dajatve pri predložitvi zahtevka za sprostitev v prost promet v skladu z zavezo ustrezni carinski službi predložiti trgovinski račun, ki vsebuje informacije, naštete v prilogi k tej uredbi. Če se takšen račun ne predloži ali če ne ustreza zadevnemu izdelku, ki se predloži v carinjenje, je treba namesto tega plačati ustrezno izravnalno dajatev.

(72) Upoštevati je treba, da se lahko pri kršitvi ali preklicu zaveze ali sumu kršitve uvede izravnalna dajatev po členu 13(9) in (10) osnovne uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Dokončna izravnalna dajatev se uvede pri uvozu sulfanilne kisline, ki spada pod oznako KN ex29214210 (oznaka TARIC 29214210*60) s poreklom iz Indije.

2. Višina dokončne izravnalne dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Skupnosti, neplačana dajatev, znaša 7,1 %.

3. Ne glede na odstavek 1 se dokončna dajatev ne uporablja pri uvozu, ki se sprosti v prosti promet v skladu s členom 2.

4. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne carinske določbe.

Člen 2

1. Uvoženo blago, ki spada pod naslednjo dodatno oznako TARIC, ki ga proizvaja in neposredno izvaža (to je odpremlja in fakturira) spodaj imenovana družba drugi družbi v Skupnosti, ki nastopa kot uvoznik, je oproščeno izravnalne dajatve, uvedene s členom 1, če se uvaža v skladu z odstavkom 2.

Država | Družba | Dodatna oznaka TARIC |

Indija | Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd, 14 Guruprasad, Gokhale Road (N), Dadar (W), Mumbai 400 028, Indija | A398 |

2. Uvoženo blago, navedeno v odstavku 1, je oproščeno dajatve pod naslednjima pogojema:

(i) ob predložitvi deklaracije za sprostitev v prosti promet se carinskim organom držav članic predloži trgovinski račun, ki vsebuje vsaj elemente potrebnih informacij, naštetih v prilogi; in

(ii) blago, ki se deklarira in predloži v carinjenje, natančno ustreza opisu na trgovinskem računu.

Člen 3

Zneski, zavarovani z začasno izravnalno dajatvijo, uvedeno v skladu z Uredbo (ES) št. 573/2002, se dokončno poberejo v višini dokončno uvedenih dajatev. Zneski, ki presegajo dokončno višino izravnalne dajatve, se sprostijo.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. julija 2002

Za Svet

Predsednik

P. S. Møller

[1] UL L 288, 21.10.1997, str. 1.

[2] UL L 87, 4.4.2002, str. 5.

[3] UL L 87, 4.4.2002, str. 28.

[5] UL L 196, 25.7.2002, str. 36.

--------------------------------------------------

PRILOGA

Podatki, ki jih je treba navesti v trgovinskem računu iz člena 2(2)

1. Naslov "TRGOVINSKI RAČUN, KI SPREMLJA BLAGO, ZA KATERO VELJA ZAVEZA"

2. Ime družbe, navedene v členu 2(1), ki izdaja trgovinski račun.

3. Številka trgovinskega računa.

4. Datum izdaje trgovinskega računa.

5. Dodatna oznaka TARIC, pod katero se blago na računu carini na meji Skupnosti.

6. Točen opis blaga, vključno s:

- številčno kodo izdelka (PCN), to je "PA99", "PS85" ali "TA98",

- tehničnimi/fizikalnimi specifikacijami številčne kode izdelka, to je za "PA99" in "PS85" beli zelo sipek prah, za "TA98" pa sivi zelo sipek prah,

- številčno kodo izdelka družbe (CPC) (če se uporablja),

- kodo KN,

- količino (se navede v tonah).

7. Opis pogojev prodaje, vključno s:

- ceno na tono,

- veljavnimi plačilnimi pogoji,

- veljavnimi pogoji dobave,

- skupnimi odbitki in popusti.

8. Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik, kateremu je družba neposredno izdala račun.

9. Ime uradnika družbe, ki je izdala račun, in naslednja podpisana izjava:

"Spodaj podpisani potrjujem, da je prodaja blaga, navedenega na tem računu, namenjena za neposredni izvoz v Evropsko skupnost, v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudil Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd, 14 Guruprasad, Gokhale Road (N), Dĺdar (W), Mumbai 400028, Indija, in sprejela Evropska komisija s Sklepom 2002/611/EC. Izjavljam, da so podatki na tem računu popolni in točni."

--------------------------------------------------