31999R0362
19.2.1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 45/8
UREDBA KOMISIJE (ES) št. 362/1999
z dne 18. februarja 1999
o uvedbi začasne protidampinške dajatve pri uvozu jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske
republikeKitajske,Indije,Mehike,JužneAfrikeinUkrajineinosprejem uzavez,kisojihponudilinekateri
izvozniki na Madžarskem in Poljskem
KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne
22.decembra1995ozaščitiprotidampinškemuuvozuizdržav,ki niso članice Evropske skupnosti (
1), kakor je bila nazadnje
spremenjena z Uredbo (ES) št. 905/98 (2) in zlasti členov 6 in 8
Uredbe,
po posvetovanju s Svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A.POSTOPEK
(1) Komisija je 20. maja 1998 v Uradnem listu Evropskih
skupnosti(3)objavilaobvestiloozačetkuprotidampinškega
postopka glede uvozov jeklenih vrvi in kablov v Skupnost
s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljevanju„LRK“), Indije, Republike Koreje (v nadaljevanju „Koreja“),Južne Afrike in Ukrajine.
30. julija 1998 je Komisija poleg tega objavila začetekprotidampinškegapostopkagledeuvozovenakegaizdelkas poreklom iz Madžarske, Mehike in Poljske (
4).
(2) Postopka sta bila začeta na podlagi dveh pritožb, ki ju je
aprilainjunija1998vložilZvezniodborindustrijejeklenežiceEvropskeunije(LiaisonCommitteeofEuropeanUnionWireRopeIndustriesEWRIS)vimenuproizvajalcevSkup-nosti,kipredstavljajovelikdeležproizvodnjejeklenihvrviin kablov Skupnosti. Pritožbe so vsebovale dokaze odampingu pri omenjenih izdelkih in iz njega povzročeniznatni škodi; ti dokazi so bili po posvetovanju šteti kotzadostni za začetek postopka.
Naknadno se je zdelo primerno, da se zaradi preverjanjadampinga in škode oba postopka združita (glej uvodnidel 6).(3) KomisijajeotemuradnoobvestilaproizvajalceSkupnosti-
pritožnike,proizvajalceizvoznikeinuvoznike,dobaviteljein uporabnike kot tudi zadevna združenja in predstavnikedržav izvoznic. Zainteresiranim strankam je bila danamožnost, da svoja stališča predložijo v pisni obliki in dazahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu ozačetku postopka. Vsem strankam, ki so to zahtevale, jebilo zaslišanje odobreno.
(4) Komisija je vsem strankam, za katere je bilo znano, da jih
to zadeva, poslala vprašalnik. Zaradi velikega števila pro-izvajalcev Skupnosti–pritožnikov in rokov, določenih vskladu s členom 6(9) Uredbe (ES) št. 384/96 (v nadaljeva-nju„osnovnauredba“),sejeKomisijaodločilapreveritivsoškodo na podlagi naključnega vzorca proizvajalcev Skup-nosti pritožnikov v skladu s členom 17 osnovne uredbe.Komisija je prejela odgovore od 21 proizvajalcev izvozni-kov v zadevnih državah, treh uvoznikov in treh dobavite-ljev za nabavno industrijo. Nobenega odgovora ni bilo oduporabniške industrije.
(5) Komisijajepridobilainpreverilavseinformacije,kisobile
po njenem mnenju potrebne za začasno ugotovitevdampinga, škode in interesov Skupnosti ter opravilapreveritvene obiske prostorov naslednjih podjetij:
A.Proizvajalci Skupnosti-pritožniki
(a) Danska
Randers Rebslageri
(b) Francija
Trefileurope
(c) Nemčija
BTS Drahtseile GmbH
(d) Italija
Redaelli Tecnacordati SpA
(e) Španija
Trenzas y Cables SL
(f) Združeno kraljestvo
Bridon International Limited(1) UL L 56, 6.3.1996, str. 1.
(2) UL L 128, 30.4.1998, str. 18.
(3) UL C 155, 20.5.1998, str. 11.
(4) UL C 239, 30.7.1998, str. 3.11/Zv. 31 SL Uradni list Evropske unije 3
B.Proizvajalci izvozniki
(a) Madžarska
Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt, Miskolc
(b) Indija
Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd, Kalkuta
Mohatta
&
Heckel, Mumbai
(c) Koreja
Kiswire Ltd, Seul in PusanManho Rope
&
Wire Ltd, Pusan
Chung Woo Rope Co., Ltd, PusanChun Kee Steel and Wire Rope Co., Ltd, Suncheon
(d) Mehika
Aceros Camesa SA de CV, Mexico
Cablesa SA de CV, QueretaroGlede zadnje omenjenega podjetja so preiskave
pokazale,davčasupreiskaveniizvažalozadevnegaizdelka, zaradi česar ga protidampinški postopekne zadeva.
(e) Poljska
Drumet SA, Wloclawek
„Linodrut“ Group (
1)
(f) Južna Afrika
Haggie Rand Limited, Cleveland
C.Povezani uvozniki v Skupnosti
(a) Indija: Usha Martin Europe Limited
(Združeno kraljestvo)
Usha Martin Scandinavia
(b) (Danska) Koreja:Kiswire Europe BV (Nizo-
zemska)
(c) Južna Afrika: Haggie Rand Europe (Belgija)
Le Lis (Belgija)
(6) Vobehprimerihjezajeladampinškapreiskavaobdobjeod
1. januarja 1997 do 31. marca 1998 (v nadaljevanju
„obdobje preiskave“ ali „OP“).Preiskava škode je zajela obdobje od 1. januarja 1994 do31. marca 1998 (v nadaljnjem besedilu „obravnavanoobdobje“).
B.ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK
1.Zadevni izdelek
(7) Zadevniizdeleksojeklenevrviinkabli,vključnosspiralno
zavitimi vrvmi z zaporami, razen vrvi in kablov iz nerja-večegajeklaznajvečjodimenzijoprečnegaprereza,kipre-sega 3 mm (v nadaljevanju, v skladu s panožnim izrazom,jeklene pletenice ali „SWR“ [steel wire ropes]. Trenutno sorazvrščeni pod oznako KN 7312 10 82, 7312 10 84,7312 10 86, 7312 10 88 in 7312 10 99.
SWRsestojiiztrehtemeljnihsestavin:jeklenažica,kiobli-kuje pramen, prameni, ki so oviti okoli stržena, in stržensam. Izvedba teh sestavin je odvisna od fizikalnih zahtevnačrtovane uporabe SWR. V določenih primerih se lahkokot SWR uporabi en sam pramen.
Jeklena žica je različne kakovosti, z različno natezno trd-
nostjo in različnim premerom. Jeklena žica je lahkogalvanizirana (t.j. pocinkana) ali svetla.
Pramensepridobistesnimzvijanjemvečžic,razporejenih
v različne geometrične vzorce ali razporeditve (npr.„standard“, „seal“, „filler“ in „warrington“,). Lastnosti vsakevrste SWR določajo količina, velikost in kakovost jeklenežice ter specifična izdelava.
Prameni so običajno sestavljeni in oviti okoli stržena, ki je
lahko iz vlaken (naravnih ali sintetičnih), jekla ali kombi-nacije obeh.
Druge specifikacije SWR se nanašajo na smer vitja,
predoblikovanjealidrugeposebnelastnosti(npr.stisnjena,kabelsko položena, rotacijska upornost). Običajno imajookrogel prečni prerez, lahko pa so tudi pravokotne. SWRje lahko razrezana na določeno dolžino ali opremljena(kavlji, obroči) ali prevlečena s plastiko.
SWR se uporablja v številne različne namene, na primer v
splošne namene, za ribolov, pomorstvo/ladijski prevoz,pridobivanjenafteinzemeljskegaplina,rudarstvo,gozdar-stvo, zračni promet, nizke gradnje in drugo gradbeništvoter dvigala. Navkljub tem različnim uporabam in manjšimrazlikam v fizikalnih lastnostih, se ti izdelki obravnavajokot enak izdelek.
2.Podoben izdelek
(8) Čeprav so nekateri proizvajalci izvozniki trdili, da zadevni
izdelki iz različnih držav izvoznic niso bili vsi podobni, jeKomisija ugotovila, da ni bilo nobenih pomembnih razlikv temeljnih fizikalnih in tehničnih značilnostih različnih
(1) Protidampinški postopek skupine se nanaša na naslednje družbe:
—Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut“ Spólka Akcyjna,
—Fabryka Lini Drutów „Linodrut“ Zabrze Spólka z organiczona
odpowiedzialnoscia,
—FabrykaLiniDrtów„Falind“Spólkazorganiczonaodpowiedzialnoscia,
—GornoslaskaFabrykaLiniDrutu„Linodrut“BytomSpólkaorganiczona
odpowiedzialnoscia,
—Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet“ spólka z
organiczona odpowiedzialnoscia.4 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31
vrst SWR (glej zgornji opis). Glede aplikacije in uporabe
SWR je bilo ugotovljeno, da se vse SWR navzlic raznoli-kosti uporabniških industrij v bistvu uporabljajo enako.
Za SWR, proizvedene in prodane na domačih trgih naMadžarskem,vIndiji,Koreji,Mehiki,naPoljskeminvJužniAfriki,kottudizatiste,kijihproizvajainprodajaindustrijaSkupnosti, je bilo ugotovljeno, da imajo enake fizikalne intehnične lastnosti in enako uporabnost kot tiste, ki jihzadevne države izvažajo v Skupnost. Poleg tega je bilo zavsako vrsto izdelka ugotovljeno, da so bile SWR, uvoženevSkupnostizzadevnihdržav,zamenljivesSWR,proizve-denimi v Skupnosti. Zaradi tega je bil sprejet sklep, da sobile vse SWR podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovneuredbe.
C.DAMPING
1.Normalna vrednost
(a)Splošna metoda (LRK, Madžarska, Indija, Koreja, Mehika,
Poljska, Južna Afrika in Ukrajina)
(9) Zaradidoločitvenormalnevrednostijebilonajprejzavsa-
kega sodelujočega proizvajalca držav, vpletenih vpostopek,ugotovljeno,alijebilcelotenobsegdomačepro-daje zadevnega izdelka reprezentativen v skladu s čle-nom2(2)osnovneuredbe,t.j.alijetaprodajapredstavljalaveč kot 5 % prodajnega obsega zadevnega izdelka, izvože-nega v Skupnost.
Natojebilopreverjeno,alijeskupnadomačaprodajaposa-meznevrsteizdelkaznašal a5%alivečprodajnegaobsega
iste vrste, izvožene v Skupnost.
Zaizdelke,kisoizpolnjevalimerilo5%,jebilopreverjeno,
ali je bila zadostna prodaja izvedena v običajnem potekutrgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.
Čejenavrstoizdelkaobsegdomačeprodajenadstroškiza
enoto predstavljal najmanj 80 % prodaje, je bila normalnavrednost ugotovljena na podlagi ponderiranih povprečnihcen, dejansko plačanih za celotno domačo prodajo. Če jebil na vrsto izdelka obseg donosnih poslov nižji od 80 %,vendarnemanjkot10%prodaje,jebilaobičajnavrednostugotovljena na podlagi ponderiranih povprečnih cen,dejansko plačanih za preostalo donosno domačo prodajo.(10) Za vrste izdelkov, pri katerih je bil obseg domače prodaje
nižji kot 5 % izvoženega obsega v Skupnost, ali pa če je
znašal obseg donosne domače prodaje manj kot 10 %, seje domača prodaja v smislu člena 2(2)(4) osnovne uredbeteh vrst izdelkov štela kot nezadostna in se zaradi tega niupoštevala. V teh primerih je normalna vrednost temeljilana ponderiranem povprečju cen, ki so jih zaračunavalidrugi proizvajalci iz zadevne države za reprezentativnodomačoprodajoustreznevrsteizdelkavobičajnempotekutrgovine v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe.
(11) Če prodaja za vrsto izdelka ni bila zadostna ali drugi pro-
izvajalci v zadevni državi na domačem trgu modela nisoprodali v reprezentativnih količinah, je bila normalnavrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbeugotovljena na podlagi stroškov izdelave, ki jih je imelzadevni proizvajalec izvoznik za izvoženo vrsto izdelka,povečanih s primernim zneskom za prodajne, splošne inupravne stroške (PS&U) in dobički. Stroški PS&U so bilidoločeni na podlagi reprezentativne domače prodaje inprofitne marže za reprezentativno prodajo v običajnempoteku trgovine.
(b)Uporaba razpoložljivih informacij (Indija in Poljska)
(12) Indijski in poljski proizvajalec nista zagotovila ustreznih
informacij o normalni vrednosti; nezadostne so bile zlastiinformacije o stroških proizvodnje. V takšnih okoliščinahjebilotrebavskladusčlenom18(1)in(5)osnovneuredbeugotoviti normalno vrednost teh družb na podlagi razpo-ložljivihdejstev.Začasnojebilosklenjeno,dasopredstav-ljale informacije o normalni vrednosti drugega sodelujo-čega proizvajalca izvoznika v zadevni državinajprimernejšo podlago.
(c)Primerljivadržavazadržavebreztržnegagospodarstva(LRK
in Ukrajina)
(13) KerseLRKinUkrajinaobravnavatakotdržavibreztržnega
gospodarstva,jebilotrebavskladusčlenom2(7)osnovneuredbeugotovitinormalnovrednostssklicevanjemnatre-tjo državo s tržnim gospodarstvom. Pritožnik je predlagalNorveško, ki je bila omenjena tudi v obvestilu o začetku11/Zv. 31
SL Uradni list Evropske unije 5
postopka. V roku, določenem v tem obvestilu, se kitajski
proizvajalec izvoznik ni strinjal s tem predlogom in kotnadomestilo predlagal Indijo. Ukrajinski proizvajalec setudi ni strinjal s predlogom in je predlagal Turčijo.
Preverjanjepredlogovjepokazalo,daNorveškaniustreznaprimerljiva država, ker se tam nahaja en sam proizvajalecin da je uvoz skromen, kar pomeni, da je konkurenca natem trgu zelo omejena, poleg tega pa je domači trg zelomajhen.
Na koncu je bilo preverjeno, če je mogoče uporabiti nor-
malno vrednost v Združenih državah, kjer se na konku-renčnem trgu ponuja široka paleta izdelkov. Samo enadružba,skaterojebilvzpostavljenstik,jeprivolilavsode-lovanje. Vendar pa se je med preverjanjem pokazalo, daravensodelovanjategaproizvajalcanezadošča,dabilahkoKomisija za posamezno vrsto izdelka zadovoljivo ugoto-vila raven cen in stroške proizvodnje na trgu ZDA.
IstočasnojeKomisijapreverila,čestaTajskaaliTurčijapri-
merni izbiri. Komisija je stopila v stik s številnimi druž-bami, ki pa so navzlic njenim znatnim prizadevanjemsodelovanje zavrnile.
V takšnih okoliščinah je bilo sklenjeno uporabiti eno od
držav s tržnim gospodarstvom, vključeno v postopek.Indijasejezdelavskladusčlenom2(7)osnovneuredbešenajprimernejša primerljiva država. Prvič je po velikostiindijskidomačitrgnajvečji,zanjpajeznačilnoznatnošte-vilo konkurenčnih domačih proizvajalcev, drugič pa jeprodaja zadevnega izdelka v primerjavi s kitajskimi inukrajinskimi izvozi v Skupnost najbolj reprezentativna.
Izzgorajnavedenihrazlogovjebilanormalnavrednostza
kitajske in ukrajinske izvoze v Skupnost ugotovljena napodlagi dejansko plačanih cen ali v plačilo zapadlih cen sstrani neodvisnih odjemalcev na indijskem trgu.
2.Izvozna cena
(a)Splošna metoda
(14) V primeru neposredne prodaje neodvisnim odjemalcem v
Skupnosti so bile izvozne cene v skladu s členom 2(8)
osnovne uredbe ugotovljene na podlagi dejansko plačanihcen ali v plačilo zapadlih cen s strani teh odjemalcev.
(15) Za Indijo, Korejo in Južno Afriko so bile izvozne cene v
skladu s členom 2(9) osnovne uredbe ugotovljene napodlagi cen, po katerih so bili uvoženi izdelki prvičpreprodani neodvisnim kupcem v Skupnosti. Za vsestroške, ki so nastali med uvozom in ponovno prodajo,vključno z razumno maržo za PS&U in dobičke, so bileopravljene prilagoditve. Raven dobičkov je bila določenana podlagi informacij o dobičkih, ki so jih predložili sode-lujoči nepovezani uvozniki zadevnega izdelka v Skupno-sti, v kolikor so bile takšne informacije zanesljive inreprezentativne. 
(b)Posamično obravnavanje (LRK)
(16) Štirjekitajskiproizvajalciizvoznikisozahtevaliposamično
obravnavanje, t.j. ugotovitev lastnih izvoznih cen in s temizračun stopnje dampinga za vsakega posebej.
Komisija je preverila, če so bile te štiri družbe dejansko inpravno neodvisne od kitajske države v takšni meri, ki bibila primerljiva z državo s tržnim gospodarstvom. V tanamen so bila na družbe naslovljena podrobna vprašanjagledelastništva,upravljanja,nadzoraterdoločanjatrgovin-ske in poslovne politike.
Zadevne štiri družbe Komisiji niso zadovoljivo dokazale,
da so bile v zadostni meri neodvisne od kitajskih oblasti.Zlasti,kerjekapitaltehdružbvdržavnilasti,karveljatudiza proizvodno opremo.
Z izjemo ene družbe, pri kateri je bilo iz pravilnika jasno
razvidno, da je odločanje o bistvenih vprašanjih poslova-nja v rokah države, preostale tri družbe niso zagotovilekopij svojega statuta.
Zaraditeganibilomogočeugotoviti,alisotedružbelahko
poslovaleneodvisnoodkitajskihoblastiinprostoodločaleo plačah, ravni proizvodnje in cenovni politiki ter zlasti okoličinah, prodanih na domačem trgu ali izvoznih trgih.
Zaradi tega je bilo glede teh štirih družb sklenjeno, da za
njih posamično obravnavanje ni primerno.
3.Primerjava
(17) Zaradi poštene primerjave so bile v obliki prilagoditev
upoštevane razlike, kot je to zahtevano v členu 2(10)osnovne uredbe. Nanašale so se na neposredne davke,stroškeprevoza,zavarovanja,skladiščenje,stroškenatova-rjanja in dodatne stroške, stroške embaliranja, kreditnestroške ter stroške poprodajnih storitev in provizij.6
SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31
(18) Trikorejskedružbe,enamadžarskainenaindijskadružba
sozahtevaleodbitekzauvoznedajatve.Tojebilosprejeto
za madžarsko družbo in korejske družbe razen v primeruene, ki ni mogla prikazati neposredne povezave med uvo-ženimi surovinami, uporabljenimi za proizvodnjo zadev-nega izdelka, prodanem na domačem trgu, in zahtevanimodbitkom za uvozne dajatve. Odbitek ni bil odobrenindijskidružbi,kinidokazala,dasobilenekateresurovine,zlasti cink, uvožene s plačilom carinskih dajatev in fizičnovključene v zadevni izdelek, prodanem na domačem trgu.
(19) Južnoafriška družba in poljska družba sta zahtevali prila-
goditevzarazlikevstopnjitrgovanja.Južnoafriškadružbaje utemeljevala zahtevo s trditvijo, da naj bi bil zadevniizdelek na domačem trgu neposredno prodan neodvisnimodjemalcemaliprekpodružnic,medtemkonajbiizvoze,namenjenevelikimdistributerjem,slednjipreprodali.Gledeprodajprekpodružnicjebilozatrjeno,dasonjihovefunk-cije obsežnejše in zaračunane cene višje od cen v primeruneposredne tovarniške prodaje. Zahtevek ni bil odobren,kerdružbanimogladokazatinenehnerazlikevcenahmedprodajo neodvisnim odjemalcem in prodajo prek podru-žnic na domačem trgu.
(20) Neka poljska družba je trdila, da so bili izvozi v Skupnost
prodani distributerjem in trgovcem na debelo, ki soodkupili velike količine, med tem ko je bilo blago nadomačem trgu prodano distributerjem in končnim upo-rabnikom, ki so odkupili majhne količine. Vendar padružba ni mogla dokazati nobenih razlik ne v funkcijahdomnevnih različnih kategorij odjemalcev niti stalne inizraziterazlikevcenimedrazličnimistopnjamtrgovinenadomačem trgu države izvoznice. Zaradi tega se je prilago-ditev izkazala kot neupravičena.
(21) Neka indijska družba je zahtevala, naj Komisija pri izraču-
navanju kreditnih stroškov namesto plačilnih pogojev,navedenih v računu, uporabi dejanski datum plačila.Zahtevek je bil zavrnjen na podlagi mnenja, da dejanskidatum plačila ni bil dejavnik, ki bi ga bilo treba upoštevatipri določitvi zaračunanih cen, marveč plačilni pogojinavedeni v računu.(22) Južnoafriška družba je zahtevala odbitek za valutno kon-
verzijo v skladu s členom 2(10)(j) osnovne uredbe z ute-meljitvijo, da je treba zaradi dviga tečaja južnoafriškegaranda v razmerju do evropskih valut med prehodnimobdobjem prilagoditi izvozne cene. Zahtevek je bil zavr-njen, ker nihanja deviznih tečajev niso bila trajna.
(23) Zgoraj omenjena poljska družba je zahtevala prilagoditev
njene normalne vrednosti na podlagi tega, da je domačaprodaja v glavnem izvirala iz zalog, katerih stroške je bilotrebafinancirati,medtemkojezaizvoznetrgeproizvajalapo naročilu. Prilagoditev je bila zahtevana v skladu s čle-nom2(10)(k).Kerdružbanidokazala,dajerazlikavfinan-ciranju stroškov vplivala na cenovno primerljivost in tudini predložila dokazov, da so odjemalci na domačem trgustalno plačevali drugačne cene, zahtevek ni bil odobren.
4.Stopnje dampinga
(a)Metodologija
(24) Ponderirana povprečna normalna vrednost za posamezno
vrsto izdelka je bila primerjana s ponderirano povprečnoizvozno ceno na podlagi franko tovarna in na enaki stop-nji trgovine v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe. Taprimerjava je z izjemo Koreje pokazala prisotnostdampinga za vse zadevne države.
(25) Za vse nesodelujoče družbe, na katere se nanaša ta
postopek in ki niso odgovorile na vprašalnik Komisije, seniso same javile ali med preiskavo niso zagotovilepotrebnih informacij, je bila na podlagi razpoložljivih dej-stev določena stopnja dampinga v skladu s členom 18(1)osnovne uredbe.
Zaradiugotavljanjapripravljenostisodelovanjapritejpre-iskavi je bila opravljena primerjava med številkami Euro-stata in podatki sodelujočih proizvajalcev izvoznikov oobsegu izvozov v Skupnost. Primerjava je za vse zadevnedržave pokazala visoko stopnjo pripravljenosti za sodelo-vanje. Zaradi tega je Komisija smatrala za primerno, dadoločistopnjodampingazanesodelujočedružbenaravennajvišjealiedinestopnjedampinga,določenezasodelujočeproizvajalce izvoznike v zadevni državi, saj ni bilo nobe-nega razloga verjeti, da je bila dampinška cenanesodelujočega proizvajalca izvoznika na ravni, ki je bilanižja od najvišje ugotovljene ravni.11/Zv. 31
SL Uradni list Evropske unije 7
Zgoraj navedeni pristop se je zdel potreben tudi zaradi
izogiba nagrajevanju za nesodelovanje in možnosti izogi-banja izpolnjevanju obveznosti.
(b)Ravni dampinških stopenj:
(26) Stopnjadampingazačasnouvedene,izraženakotodstotek
cif cene na ravni meja skupnosti je:
LRK: 74,8 %.
(27) Madžarska:
— Dotaru es Drotkötel Ipali es Kereskedelmi
Rt:33,9 %,
— Nesodelujoči proizvajalci izvozniki: 33,9 %.
(28) Indija:
— Usha Martin Industries & Usha Beltron
Ltd:39,8 %,
— Mohatta & Heckel: 40,2 %,
— Nesodelujoči proizvajalci izvozniki: 40,2 %.
(29) Koreja:
— Kiswire Ltd: 1,2 %,— Manho Rope & Wire Ltd: 0,1 %,— Chung Woo Rope Co., Ltd: 0,2 %,— Chun Kee Steel and Wire Rope Co., Ltd: 0,4 %.
Te marže so de minimis.
(30) Mehika:
— Camesa SA de CV: 95,6 %,
— Nesodelujoči proizvajalci izvozniki: 95,6 %.
(31) Poljska:
— Drumet SA: 35,0 %,— „Linodrut“ Group: 56,1 %,— Nesodelujoči proizvajalci izvozniki: 56,1 %.
(32) Južna Afrika:
— Haggie Rand Limited: 132 %,— Nesodelujoči proizvajalci izvozniki: 132 %.
(33)
Ukrajina: 54,8 %
D.INDUSTRIJA SKUPNOSTI
1.Proizvodnja Skupnosti
(34) Nekateri proizvajalci izvozniki so izjavili, da bi bilo treba
enega pritožnega proizvajalca iz Skupnosti izključiti iz
opredelitve industrije Skupnosti, ker je bil povezan z uvo-znikom in verigo distribucijsko-trgovinskih podjetij, ki souvažalazadevniizdelekvSkupnostizdržav,kisobilepre-verjene v obdobju preiskave v skladu s členom 4(1)(a) in(2) osnovne uredbe.
V tej zvezi je treba ugotoviti, da zadevni pritožni proizva-jalec Skupnosti ni sam uvažal zadevnega blaga v obdobjupreiskave.
Glede uvozov trgovinskih družb skupine je Komisija ugo-
tovila, da je bil zadevni pritožni proizvajalec iz Skupnostidejansko del skupine družb, ki je vključevala uvozne indistribucijske družbe in da so te uvažale SWR iz zadevnihdržav v obdobju preiskave. Ugotovljeno je bilo, da se jestrukturaskupinemedletom1994inobdobjempreiskavesicer spremenila, vendar pa so imeli v celotnem obdobjupreiskave zadevni pritožni proizvajalec Skupnosti teruvozne in distribucijske družbe skupne holdinge in se jihje zaradi tega obravnavalo kot povezane družbe.
Komisijajepreverilastrukturopodjetniškeskupineinugo-
tovila, da ni bilo za izključiti, da je med povezanimi druž-bamineposrednoaliprekskupneholdinškedružbeobsta-jala določena stopnja nadzora. Komisija je ugotovila, da jeobseg dampinškega uvoza povezanih družb medprehodnim obdobjem predstavljal 2 % porabe Skupnosti,6 % skupnih uvozov iz tretjih držav in samo 11 % obsegaproizvodnjepritožnegaproizvajalcaSkupnosti.ZaraditegajebilaglavnadejavnosttegapritožnegaproizvajalcaSkup-nosti proizvodnja SWR.
Glede obnašanja zadevnega proizvajalca Skupnosti –
pritožnika na trgu Skupnosti je Komisija ugotovila, da jebil navzlic morebitnem nadzoru nad njim, proizvajalecSkupnosti-pritožnik enako oškodovan zaradi učinkovdampinških uvozov kot drugi proizvajalci Skupnosti-pritožniki,preverjenimedtempostopkom.Pritemjetrebapripomniti, da se zadevna družba na trgu Skupnosti glededampinškihuvozovniobnašalabistvenodrugačekotpro-izvajalci Skupnosti-pritožniki. Za zadevnega pritožnegaproizvajalca Skupnosti je bilo ugotovljeno, da je zaradiuvozov s poreklom v zadevnih državah med prehodnimobdobjemutrpelnenehnoinznatnonelojalnonižanjecen(ugotovljeno je bilo ponderirano povprečno nelojalnonižanje cen v višini 75,8 %). Zaradi tega je bilo sprejetomnenje, da se zadevni proizvajalec Skupnosti-pritožnik nineupravičeno okoristil od uvozov in ni bil zaščiten predškodljivimi vplivi dampinga.8
SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31
Glede na zgoraj navedeno je Komisija prišla do zaključka,
da niso obstajali nobeni razlogi za izključitev zadevnegaproizvajalca Skupnosti-pritožnika iz skupne proizvodnjeSkupnosti.
(35) Komisijajeugotovila,dasomedobdobjempreiskaveneka-
teriproizvajalciSkupnosti-pritožnikikupovaliSWRizraz-ličnih virov zunaj Skupnosti, vključno iz zadevnih držav.Vendar pa je obseg teh uvozov predstavljal zanemarljivdelež skupne proizvodnje (t.j. manj ko t 1 % skupne proiz-
vodnje SWR proizvajalcev Skupnosti-pritožnikov). Zaraditega so bili po mnenju Komisije ti nakupi v skladu s stan-dardnoposlovnopraksoproizvajalcev,kisomoralidopol-niti svojo paleto izdelkov z manjšim deležem uvozov. Tiuvozi so bili potrebni zaradi tega, da bi lahko proizvajalciponudili celotno paleto izdelkov in bili konkurenčni natrgu Skupnosti.
(36) Iz teh razlogov je Komisija pri preverjanju proizvodnje
Skupnosti upoštevala vse družbe, ki so v času preiskaveproizvajale SWR v Skupnosti. V nadaljevanju se na tedružbe sklicuje kot na „proizvajalce Skupnosti“.
2.Industrija Skupnosti
(37) Nekateri manjši proizvajalci, ki so pritožbo podprli, niso
odgovorilinavprašalnikeKomisije.Vskladusčlenom4(1)je bila industrija Skupnosti opredeljena tako, da zajemapreostale sodelujoče proizvajalce.
(38) Na tej podlagi je vključevala industrija Skupnosti nasled-
njih 20 proizvajalcev Skupnosti-pritožnikov, t.j. BremerDrahtseilereiLülingGmbH(Nemčija),BridonInternationalLimited (Združeno kraljestvo), BTS Drahtseile GmbH(Nemčija),CablesYAlambresEspecialesSa.(Španija),CasarDrahtseilwerk Saar GmbH (Nemčija), Cordoaria OliveiraSA(Portugalska),DrahtseilereiGustavKocksGmbH(Nem-čija),HoldingFicadi(Francija),IscarFuniMetalliche(Italija),D. Koronakis SA (Grčija), Metalcalvi Wire Ropes (Italija),Midland Wire Cordage Co., Ltd (Združeno kraljestvo),Randers Rebslageri (Danska), Redaelli Tecnacordati SpA(Italija), Trefileurope (Francija), Trenzas Y Cables SL (Špa-nija), Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Nemčija), Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Avstrija), Vornbäumen-Stahlseile GmbH and Wadra GmbH (oba Nemčija).
(39) Na industrijo Skupnosti je odpadlo 97 % skupne ocenjene
proizvodnje Skupnosti, s čimer je v skladu s členom 5(4)osnovne uredbe predstavljala največji del proizvodnjeSkupnosti.
E.OŠKODOVANJE
1.Uvodne pripombe
(40) Kot je bilo že omenjeno, je Komisija zaradi ugotovitve
škode v tem postopku analizirala podatke, ki se nanašajonazadevnoobdobje.Vendarjetrebapoudariti,dajeglederazvoja kazalcev škode v zadevnem obdobju Komisijazaradi letne primerjave uporabila številke zapetnajstmesečno obdobje preiskave (1997 in tri mesece izleta 1998) kot podlago za ekstrapolacijo številk za dva-najstmesečno obdobje preiskave.
2.Zbiranje podatkov o škodi
(41) Komisija je zahtevala in od industrije Skupnosti tudi pre-
jela informacije o proizvodnji, zmogljivosti, izrabi zmog-ljivosti, prodaji, zalogah in zaposlenosti („globalneinformacije“). Zaradi velikega števila proizvajalcev vgospodarski panogi Skupnosti in v skladu s členom 17osnovne uredbe je Komisija oprla svoje ugotovitve gledepreostalihkazalcevškodenavzorecdružbindustrijeSkup-nosti, t.j. cene, donosnost, stroški proizvodnje in investi-cije („naključno vzet vzorec informacij“).
(42) Vzorecjebilpripravljenvskladuzgeografskolegoinveli-
kostjodružbvsmisluproizvodnje.Vtemokviruvključujevzorec tako velike kot tudi manjše družbe. Poleg tega jetreba poudariti, da je Komisija v svoj vzorec vključila šestproizvajalcev iz šestih držav članic.
Nanaključnovzorčenedružbejemedobdobjempreiskaveodpadlo 61 % proizvodnje SWR industrije Skupnosti.
3.Poraba Skupnosti
(43) Podlaga za ugotovitev porabe Skupnosti je temeljila na
odgovorihnavprašalnik(obsegprodajeindustrijeSkupno-sti),informacijahEurostata(obseguvoza)inpritožbi(ravenprodaje proizvajalcev Skupnosti-nepritožnikov).11/Zv. 31
SL Uradni list Evropske unije 9
Na tej podlagi se je poraba Skupnosti med letom 1994 in
obdobjem preiskave nekoliko povišala s 141 000 ton na147 500ton,karpredstavljaskupnopovečanjeza5%.Pritem je treba upoštevati, da se je poraba med letoma 1994in 1995 povečala (7 %), med letoma 1995 in 1996 pazmanjšala (7 %). V primerjavi z letom 1996 se je porabaleta 1997 nekoliko povečala.
4.Uvozi v Skupnost iz zadevnih držav
(a)Uvozi iz Koreje
(44) Ker je bilo za stopnje dampinga uvozov SWR iz Koreje
ugotovljeno, da so bile de minimis , v naslednjo analizo
škode niso bili vključeni učinki uvozov iz Koreje.
(b)Uvozi iz Mehike
(45) Pritožniki so trdili, da je statistika Eurostata glede uvozov
iz Mehike znatno nižja od dejanske ravni uvozov v obrav-navanem obdobju. Razlog za to naj bi bilo dejstvo, da sobile SWR uvožene pod dvema nepravilnima kodama KN.
Komisija je stopila v stik s carinskimi uradniki v zadevnihdržavah članicah, ki so po preiskavi potrdili, da so bileSWRuvoženepodkodamiKN,kisojihnavedlipritožniki.Zaradi tega je Komisija sklenila upoštevati razpoložljivestatistikeEurostatatudizaobekodiKN,kistabiliuporab-ljeni za uvoz SWR iz Mehike.
(c)Kumulacija
(46) Komisija je preverila, ali naj se uvozi SWR s poreklom iz
LRK, Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike inUkrajine v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe ocenijokumulativno.
(47) Glede tega je eden od proizvajalcev izvoznikov ugovarjal
kumulaciji uvozov iz Madžarske in pri tem zatrjeval, da sespreminjanje uvozov s poreklom iz Madžarske po obsegunemoreprimerjatisspreminjanjemuvozovsporeklomizdrugih zadevnih držav.
Komisijajetaspornavprašanjapreverilainugotovila,dajebilobseguvozovizMadžarskevseskoziznatenterdasejeod1 407tonvletu1994povečalna2 121tonvobdobjupreiskave. Treba je poudariti,da sprememba uvozov izposameznih držav sam po sebi ni utemeljitev zanekumulacijo. Vsekakor se je za spremembo uvozov izMadžarske ugotovilo, da se v seštevku skladajo s trendomuvozovzadevnihdržav.ZaraditegajeKomisijasklenila,daje treba uvoze iz Madžarske kumulirati.
(48) Drugproizvajalecizvoznikjedokazoval,dasobiliuvoziiz
Mehikede minimis in da bi bilo zaradi tega treba Mehiko
izključiti iz preiskave in da v nobenem primeru uvozi sporeklom iz Mehike ne bi smeli biti kumulirani z uvozidrugih zadevnih držav.
GledeuvozovizMehikejeKomisijaprišladozaključka,daso bili uvozi več kot de minimis (glej uvoze iz Mehike
zgoraj),sajsovobdobjupreiskavepredstavljal i3%porabe
Skupnosti.
(49) Kot je bilo že omenjeno, so se ugotovljene stopnje
dampingazavsezadevnedržavegibaleod34do132%inso zaradi tega nad ravnijo de minimis . Uvozni obsegi iz
zadevnihdržavsoprimerljivitakovabsolutnemkottudivrelativnem smislu. Poleg tega pa obsega uvozov iz sedmihzadevnih držav ni bilo mogoče obravnavati kot zanemar-ljivega.
(50) Kar zadeva konkurenčne pogoje je bilo na podlagi preis-
kave ugotovljeno, da so si bile SWR, uvožene iz zadevnihdržav in obravnavane na podlagi vrste modela, podobnepo vseh njihovih bistvenih fizikalnih in tehničnih značil-nostih.PolegtegasobiletevrsteSWRzamenljivezdrugimivrstami, uvoženimi iz zadevnih držav oziroma izdelanimiv Skupnosti, in so bile dane na trg Skupnosti v istemobdobju prek primerljivih prodajnih kanalih pod podob-nimitrgovinskimipogoji.Zaraditegasejezastopalomne-nje, da uvožene SWR konkurirajo medsebojno in s SWR,proizvedenimi v Skupnosti.
(51) VlučitegajebilaKomisijamnenja,dasobilavsamerilaiz
člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena, t.j., da stopnjadampingazavsakodržavoizvozniconibila deminimis ,da
obseguvozovizposameznedržavenibilzanemarljivindaso bili pogoji konkurence med uvoženimi izdelki kot tudimed uvoženimi izdelki in podobnimi izdelki Skupnostiprimerljivi. Zaradi tega so bili uvozi iz zadevnih sedmihdržav preverjeni kumulativno.
(d)Obseg in tržni delež dampinških uvozov
(52) Obseg dampinških uvozov v Skupnost s poreklom iz
zadevnih držav se je med letom 1994 in obdobjem preis-kave povečal s 17 429 ton na 33 668 ton, kar predstavljapovečanje v skupni višini 93 %.10
SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31
(53) Tržni delež teh držav se je med letom 1994 in obdobjem
preiskavepovečalz12%na23%,karpredstavljapoveča-
njevvišini11odstotnihtočkvobravnavanemobdobju.Vobdobju preiskave je znašal razpon tržnih deležev zadev-nih držav od 1,4 do 7,8 %.
(e)Cene dampinških uvozov
(54) Glede nelojalnega nižanja cen je bila narejena analiza za
vsako vrsto SWR. Za vsako od teh vrst je Komisija prime-rjala ponderirane povprečne cene proizvajalcev izvozni-kov,brezvsehrabatovindavkov,zustreznimicenamipri-tožnih proizvajalcev Skupnosti, izračunanih na podlagiprodaje prvemu neodvisnemu odjemalcu. Povprečnaprodajna cena pritožnih proizvajalcev Skupnosti je bilaponderirana v sorazmerju s prodajnim obsegom za vsevrsteSWR.Tacenajebilanatoprimerjanazustreznocenoza vsakega zadevnega proizvajalca izvoznika na podlaginjihovih preprodajnih cen v Skupnosti in ponderiranaglede na obseg prodaje.
(55) Zaradi doseganja stopnje trgovine, primerljive s prodajo
proizvajalcev Skupnosti-pritožnikov, so bile uvozne ceneiz zadevnih držav prilagojene zaradi upoštevanjamanipulativnih stroškov in plačljivih uvoznih carinskihdajatev. Prilagoditve so temeljile na informacijah, prejetihs strani uvoznikov.
(56) Rezultat te primerjave je pokazal naslednje ponderirano
povprečnonelojalnonižanjecen,izraženovodstotkihcenproizvajalcev Skupnosti:
— LR Kitajska: 60,1 %,— Madžarska: 47,3 %,— Indija: od 40,1 do 41,2 %,
— Mehika: 31,9 %,— Poljska: od 38,7. do 43,7 %,— Južna Afrika: 21,6 %,— Ukrajina: 54,0 %.
(57) Trebajepoudariti,dasobileodleta1994doobdobjapre-
iskave cene uvozov iz zadevnih držav nenehno in znatno
nižje od cen industrije Skupnosti.
5.Stanje industrijske Skupnosti
(a)Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost
(58) ObsegproizvodnjezadevnegaizdelkavindustrijiSkupno-
stijevobravnavanemobdobjuvseskoziostalstabileninseje med letom 1994 in obdobjem preiskave povečal s144 484 ton na 145 192 ton, kar predstavlja skupnopovečanje v višini manj kot 1 %.
(59) Zmogljivost industrije Skupnosti se je povečala za 11 %.
Kar zadeva povečanje zmogljivosti je treba opozoriti, daimajo stroji za izdelavo vrvi dolgo in učinkovitoamortizacijsko dobo (v nekaterih primerih več kot 20 let),zaradi česar je bilo ugotovljeno, da je nadomestitev starihstrojev zaradi večje učinkovitosti sodobnih naprav neizo-gibnoprivedladopovečanjazmogljivosti.Znatnavlaganjavletu1995selahkozlastipripišeenemuodproizvajalcevSkupnosti, ki je nadomestil zastarele stroje. V istemobdobju so se stopnje izkoriščenosti zmogljivosti znižaleod 64 % v letu 1994 na 5 8 % v obdobju preiskave.
(b)Zaloge
(60) Zaloge industrije Skupnosti so se med letom 1994 in
obdobjempreiskaveznatnopovečaleinsicers30 607tonna 39 780 ton, kar predstavlja povečanje v višini 30 %.Zaloge so se zlasti povečale med letoma 1994 in 1995(24 %).
(c)Obseg prodaje in tržni delež
(61) Prodaja industrije Skupnosti se je med letom 1994 in
obdobjem preiskave zmanjšala s 106 042 ton na 96 776ton, kar predstavlja zmanjšanje za 9 266 ton (9 %.).
(62) Primerjava razvoja obsega prodaje z razvojem obsega
porabe kaže, da se je tržni delež industrije Skupnosti vobravnavanem obdobju zmanjšal. Tržni delež industrijeSkupnosti se je s 75 % v letu 1994 zmanjšal na 66 % vobdobjupreiskave,karjepredstavljaloizgubo9odstotnihtočk v obravnavanem obdobju.
(d)Cene
(63) Ponderirana povprečna prodajna cena SWR, ki jih je
industrija Skupnosti prodala na trgu Skupnosti, se je medletom1994inobdobjempreiskave(z1,34ekujevna1,46ekujev za kilogram) rahlo povišala.
Treba je opozoriti na to, da so bile cene zadevnih uvozovves čas občutno pod ravnijo cen industrije Skupnosti.
(e)Donosnost
(64) Treba je opozoriti, da informacije o donosnosti SWR niso
bilenavoljozavsedružbe,vključenevvzorec(stroškovnoračunovodstvo nekaterih družb ni mogel ločeno prepo-znatiSWR).ZaraditegajeKomisijavskladusčlenom3(8)osnovne uredbe uporabila donosnost najbližjega11/Zv. 31
SL Uradni list Evropske unije 11
razpoložljivega sektorja zaradi predstavitve stanja v indu-
striji Skupnosti. Donosnost na skupni ravni družb se je zaSWR obravnavala kot reprezentativna, ker so SWR pred-stavljale znaten delež celotnega prihodka od prodaje vsehzadevnih družb.
Povprečna donosnost vzorčenih proizvajalcev Skupnosti-pritožnikovsejegibalaod+1, 3%vletu1994do–0,6%
v letu 1997. Preiskava je pokazala, da je prodaja industrijeSkupnostiinposledičnonjentržnideležnavzliczmernemuporastu povprečnih prodajnih cen in obsega proizvodnjeupadla (za 9 % oziroma 9 odstotnih točk).
(f)Naložbe
(65) Naložbe so se v celoti povečala za 24 % in sicer od
7 094 000 ekujev v letu 1994 na 8 826 000 ekujev v
obdobju preiskave. Naložbe so bila na splošno namenjenaposodabljanju strojne opreme.
(g)Zaposlovanje
(66) Število zaposlenih v industriji Skupnosti se je v obravna-
vanem obdobju leta 1994 zmanjšalo z 2 710 na 2 559zaposlenih oseb v obdobju preiskave, kar je predstavljalozmanjšanje za 6 %.
(h)Produktivnost
(67) Produktivnost (proizvodni obseg na zaposlenega) indu-
strije Skupnosti se je obravnavanem obdobju povečala(med letom 1994 in obdobjem preiskave je bilo ugotov-ljeno povečanje za 6 %).
6.Zaključek glede škode
(68) Komisija je prišla do zaključka, da je bila industrija Skup-
nosti v obravnavanem obdobju izpostavljena znatnemucenovnemupritiskuzaradiuvozovizzadevnihdržav,kisoprihajali na trg Skupnosti v vedno večjih količinah in zakatere je bilo ugotovljeno, da so v obdobju preiskaveznatno zniževali cene industrije Skupnosti. IndustrijaSkupnosti je v času, ko je prišlo do rahlega povečanjaporabe (za 5 %), izgubila znaten tržni delež. Treba je tudiopozoriti,dajeprodajanavzlicstabilniproizvodnjivesčasobravnavanega obdobja upadala ter da je obseg zalogstalno in znatno naraščal.Poleg tega pa se je finančno stanje v obravnavanemobdobju poslabšalo; leta 1994 je bil še dosežen dobiček vvišini 1,3 %, leta 1997 pa je prišlo do izgub (– 0,6 %).
Kot rezultat zgoraj navedenih informacij je Komisija
začasno prišla do zaključka, da je bilo v smislu člena 3(2)osnovne uredbe industriji panogi Skupnosti povzročenaznatna škoda.
F.VZROČNA ZVEZA ŠKODE
(69) Komisija je preverila, ali so znatno škodo industrije Skup-
nostipovzročilidampinškiuvoziizLRK,Madžarske,Indije,Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine, preverila pa jetudi druge dejavnike zaradi ugotovitve, da škoda, povzro-čena s strani drugih dejavnikov v skladu s členom 3(7)osnovne uredbe, ni za pripisati dampinškim uvozom.
(e)Učinki dampinških uvozov
(70) Znatno nelojalno zniževanje cen kot tudi povečan uvozni
obseg in tržni delež dampinških uvozov v obravnavanemobdobju po eni in poslabšanje stanja industrije Skupnostipo drugi strani so časovno nedvomno sovpadali. To se jezlasti pokazalo v obliki zmanjšanja tržnega deleža indu-strije Skupnosti in upada donosnosti v obdobju preiskave.
Glede tržnih deležev je treba zlasti opozoriti na to, da sose uvozi iz zadevnih držav od leta 1994 do obdobja pre-iskavepovečalimočnejekotstopnjaporabe(skupnopove-čanjeza93%).Topredstavljaskupnopovečanjenjihovegatržnega deleža za 11 odstotnih točk, med tem ko so setržnideležiproizvajalcevSkupnostizmanjšaliza9odstot-nihtočk.Šezlastijeznatnopovečanjeuvozovmedletoma1994in1995(povečanjeza73%)sovpadalozizgubotrž-negadeleža(10odstotnihtočk)industrijeSkupnostivtemobdobju.
Zaradi tega je Komisija zaključila, da je izguba tržnega
deleža industrije Skupnosti časovno sovpadala s poveča-njem tržnega deleža s strani zadevnih držav.
(71) Poleg tega pa se je finančno stanje industrije Skupnosti v
obravnavanem obdobju znatno poslabšalo; na trgu znenehnim povečevanjem povpraševanja v obravnavanemobdobju je najprej dosegala dobičke, nato pa doživljalaizgube. Finančno stanje industrije Skupnosti se je zlastiposlabšalomedletoma1994in1995(s+1,3%na–0,3%)intovčasu,kojeutrpelaznatnoizgubotržnegadeleža(10odstotnih točk).12
SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31
(72) Glede prodajnih cen je treba na koncu opozoriti, da je
industrija Skupnosti med letoma 1994 in 1995 povišala
svoje cene. To povišanje je sovpadalo s povišanjem stro-škov za surovine. Vendar pa zaradi pritiska masovnegapovečanja cenenih uvozov v letu 1995 (+ 73 %), ki so bilicenovno znatno nižji od cen industrijske panoge Skupno-sti, slednja ni mogla pokriti svojih stroškov navzlic povi-šanju cen.
V prizadevanju za ponovno okrepitev svojega tržnegapoložaja, je industrija Skupnosti leta 1996 znižala cene indonekemerepridobilanazajizgubljentržnidelež.Vendarpa se je donosnost še naprej slabšala. V letu 1997 je indu-strijiSkupnostizizboljšanjemproduktivnostiuspeloobdr-žati svoj položaj na trgu, vendar pa je še naprej poslovalaz izgubo (– 0,6 %).
(b)Vpliv drugih dejavnikov
(73) Komisija je preverila, ali so bili za oškodovanje industrije
Skupnosti poleg dampinških uvozov morebiti krivi tudidrugi dejavniki. Komisija je zlasti preverila razvoj porabe,razvoj in učinek uvozov iz drugih tretjih držav, posledicopovišanjastroškovzasurovineinčesooškodovanjemore-biti povzročili uvozi s strani industrije Skupnosti.
(i) Poraba
(74) Komisija je proučila, če je na stanje industrije Skupnosti
vplival razvoj porabe. Treba je opozoriti na to, da se jenavzlic zmanjšanju porabe med letoma 1995 in 1996(8 %), celotna poraba v obravnavanem obdobju povečalaza 5 %. Zaradi tega oškodovanja ne bi bilo mogoče pripi-sati razvoju porabe.
(ii)Uvozi iz drugih tretjih držav
(75) Glede uvozov iz drugih tretjih držav, ki jih ta postopek ne
zadeva,jeKomisijaugotovila,dasoseuvozinavzlictemu,dasopredstavljalipomembendeležnatrguSkupnosti(9%v obdobju preiskave), v obravnavanem obdobju zmanjšaliz 10 % leta 1994 n a9%vobdobju preiskave.
V tem kontekstu je Komisija na podlagi statistik Eurostatazlasti preverila trende obsega in cen uvozov iz Koreje tertrende glede uvozov iz Češke republike, Romunije, Rusijein Turčije. Koreja 
(76) Predmet te preiskave so bili uvozi iz Koreje, pri čemer so
bileugotovljene deminimis dampinškestopnje.Komisijaje
preverila obseg uvozov v obravnavanem obdobju, pričemer ni ugotovila nobenih sprememb. Ugotovljeno jebilo,dasobileceneuvozovizKorejeprimerljivescenamiindustrijeSkupnosti,zaradičesarškodoindustrijeSkupno-sti ni bilo mogoče pripisati uvozom s poreklom iz Koreje.
Češka
(77) Glede uvozov iz Češke je treba pripomniti, da se je njihov
obsegvobravnavanemobdobjuzmanjšal,pričemerjebilacenanaenotovobdobjupreiskavenižjaodceneindustrijeSkupnosti.
Romunija
(78) Čeprav so se uvozi iz Romunije znatno povečali, je bil
njihov obseg na začetku obravnavanega obdobja zelomajhen (le 217 ton leta 1994) in tudi ob koncu tegaobdobja je še naprej ostal na zelo nizki ravni (0,9 % vobdobju preiskave).
Rusija
(79) Tržni delež uvozov iz Rusije je v obravnavanem obdobju
navzlic nihanjem v obdobju preiskave znašal le 0,3 %.
Turčija
(80) Glede uvozov iz Turčije je bilo na podlagi preiskave ugo-
tovljeno,dasoseuvoziizTurčijevobravnavanemobdobjusicerpovečaliinposledičnopovišalisvojtržnidelež(1,7%v obdobju preiskave), vendar pa so bile cene na enotoznatno višje od cen preiskovanih držav, pri katerih so bileugotovljene stopnje dampinga in škode.
Sklep
(81) Komisija je prišla do zaključka, da so morebiti uvozi iz
zgorajomenjenihtretjihdržav,zlastiizČeškerepublikeinTurčije, ki niso vključene v ta postopek, prispevali knastanku škode. Vendar pa samo to ni bilo dovolj zaprekinitev ugotovljene vzročne zveze med dampinškimiuvozi in znatno škodo povzročeno industriji Skupnosti,zlasti ob upoštevanju tržnega deleža omenjenih tretjihdržav in razvoja tega tržnega deleža v obravnavanemobdobju (od 5, 9 % v letu 1994 do 6, 7 % v obdobju preis-
kave).11/Zv. 31
SL Uradni list Evropske unije 13
Ostale tretje države
(82) Komisijajeugotovila,dasejeskupnitržnideležostalihtre-
tjihdržavvobravnavanemobdobjuzmanjšal( s4%vletu
1994 na 2, 7 % v obdobju preiskave) in da so bile cene teh
uvozov izrazito višje od cen dampinških uvozov.
(iii)Surovine
(83) Komisija je nadalje preverila, ali je bil vzrok za nastanek
škode industriji Skupnosti morebiti tudi povečanje stro-
škov surovin v obravnavanem obdobju.
Glede tega je bila Komisija mnenja, da bi morala bitiindustrija Skupnosti glede na omejeno nadomestljivostSWRzdrugimiproizvodivstanjuprenestipovečanjestro-škov surovin. Glede tega je Komisija ugotovila, da poviša-nja cen industrije Skupnosti v obdobju 1994/1995, ko jebila soočena s povečanjem cenenih uvozov, niso bilazadostna za pokrivanje podražitve surovin.
(iv)Škoda povzročena z lastnimi uvozi
industrije Skupnosti
(84) Številniizvoznikisozatrjevali,dajeindustrijaSkupnostiz
lastnimiuvozizadevnegaproizvodaizpreiskovanihdržavsama povzročila nastanek škode v obdobju preiskave.
Kot je bilo že obrazloženo v oddelku o opredelitvi proiz-vodnjeSkupnosti,jeKomisijagledetegaugotovila,dasotiuvozi na splošno ustrezali standardnim poslovnimnavadamproizvajalcev,kisomoralidopolnitisvojopaletoproizvodov z manjšim deležem uvozov. Ti uvozi so bilipotrebni zaradi celovite ponudbe proizvodov in konku-renčnosti na trgu Skupnosti. Glede povezave medpritožnim proizvajalcem Skupnosti ter uvoznikom innekaterimi distributerji, glede katere je bila opravljenaposebna preiskava, je bil sprejet sklep, da se ta družba niobnašala nič drugače kot drugi proizvajalci Skupnosti.Zaradi tega se učinka uvozov s strani teh družb ne morepripisati proizvajalcu Skupnosti.
Zaradi tega je Komisija prišla do zaključka, da industrija
Skupnosti z lastnimi uvozi SWR ni povzročila škode.(c)Sklep o vzročni zvezi
(85) Čepravnimogočeizključiti,dasonekateriuvoziizdrugih
tretjih držav morebiti prispevali k oškodovanju industrijeSkupnosti, je preiskava pokazala, da ti dejavniki sami posebi niso bili zadostni za prekinitev vzročne zveze meduvozi, ki so bili predmet preiskave, in znatno škodo, ki joje utrpela industrija Skupnosti.
V luči zgoraj navedenega je prišla Komisija do zaključka,da so uvozi iz zadevnih sedmih držav v seštevku povzro-čili znatno škodo industriji Skupnosti.
G.INTERES SKUPNOSTI
1.Predhodne pripombe
(86) Komisija je na podlagi predloženih informacij predhodno
preverila,aliobstajajonavzlicugotovitvamodampinguinškodi nujni razlogi, ki bi privedli do zaključka, da v temprimeru uvedba ukrepov ni v interesu Skupnosti.
V ta namen je Komisija upoštevala vpliv uvedbe ukrepovali neuvedbe ukrepov za vse stranke, udeležene v tempostopku.
2.Zbiranje podatkov o interesu Skupnosti
(87) Da bi lahko ocenila vpliv uvedbe ukrepov, je Komisija
zahtevala informacije od vseh znanih zainteresiranihstrank,vključnoodstrankiznabavnihindustrijskihpanog,pritožnih proizvajalcev Skupnosti, uvoznikov/trgovcev nadebelo in uporabnikov. Treba je opozoriti, da od uporab-niških industrijskih panog ni prispel noben odgovor. Napodlagi informacij, prejetih s strani sodelujočih strank, jeKomisija sprejela sledeč sklep.
3.Vpliv na nabavne industrijske panoge
(88) Najpomembnejšasurovina,kiseuporabljazaproizvodnjo
SWR, je industrijska jeklena žica, zlasti galvanizirana alidrugačeprevlečenažicaizjeklazvisokovsebnostjoogljika.Treba je opozoriti, da se pri proizvodnji SWR uporabljajotudi druge pomembne surovine, vključno s sintetičnimivlakni, mazivi in embalirnimi materiali (zlastibobni/koluti).Jeklenožico,kijouporabljaindustrijaSkup-nosti, v glavnem proizvajajo velike evropske jeklarne. Pritejvrstiproizvodnjeselahkouporabljajeklenažicarazlič-nihkakovostiinpremerov,vendarpaproizvajalcijeklenihvrvivSkupnostiizdelujejocelotnopaleto,kijepotrebnazaproizvodnjo SWR.14
SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31
(89) Pri preiskavi Skupnosti sta sodelovali dve družbi, ki
proizvajata surovine. Leta 1997 sta ti družbi zaposlovali
približno 1 417 delavcev. Celotni prihodek od prodaje vletu1997jeznašal312milijonovekujev,odčesarseje54milijonov ekujev nanašalo na zadevne surovine (približno17 % celotnega prometa). Donosnost teh družb je leta1997 znašala približno 5 %.
4.Vpliv na industrijo Skupnosti
(a)Vrsta in struktura industrije Skupnosti
(90) IndustrijaSkupnostisestojiizmalihinsrednjevelikihpod-
jetij s sedežem v devetih državah članicah (Avstrija, Dan-ska,Francija,Nemčija,Grčija,Italija,Portugalska,ŠpanijainZdruženokraljestvo).Trebajeopozoriti,dajeproizvodnjaSWR kapitalsko intenzivna in da so potrebna znatnavlaganja v raziskavo in razvoja zaradi nadaljnje izboljšaveproizvodne palete, zlasti posebnih SWR za določene pro-jekte (glej spodaj). Industrija Skupnosti in/ali njene pove-zane družbe SWR pogosto nadalje predelujejo (npr.rezanje, spajanje in montaža priključkov ali predelava vdrugo vrsto izdelkov kot so jermeni in podobno). Nedvo-mno bi vsak negativen vpliv na proizvodnjo SWR znatnoškodoval tudi tem dejavnostim.
(91) V proizvodnji Skupnosti je bilo skupno zaposlenih pri-
bližno 2 600 delavcev (obdobje preiskave).
(92) PolegstandardnihSWRproizvajaindustrijaSkupnostitudi
široko paleto posebnih SWR na projektni osnovi, kot naprimer SWR za uporabo pri izgradnji visečih mostov alivisečihstreh.Taprojektnaproizvodnjaseobičajnonanašana natančno določeno količino in natančno določen rok(t.j. za trajanje projekta potrebna količina). Treba jeopozoriti,dajezletipostaloprojektnodelopomembenvirprihodkovindustrijeSkupnosti.Kerjepriprojektnihnaro-čilihobičajnopotrebnotesnotehničnosodelovanjesstran-kami (v ta namen so pogosto potrebne sodobne tehnolo-gije in sodobna strojna oprema) in dodatne storitve (ne levgradnja SWR, marveč tudi dolgoročnejša popravila invzdrževanje), je treba opozoriti, da je industrija Skupnostiglavni dobavitelj projektnih SWR na trgu Skupnosti.
(93) Ugotovljenojebilo,dajeprojektneSWRmogočeproizva-
jati z istimi stroji in isto delovno silo kot standardne SWRenakih dimenzij in da je zaradi tega proizvodnja projekt-nihSWRmočnoodvisnaodproizvodnjestandardnihSWR(na primer zaradi porazdelitve skupnih stroškov).
(b)Sposobnost preživetja industrije Skupnosti
(94) Trebajeopozoriti,dasejestanjeindustrijskepanogeSWR
v Skupnosti v preteklem desetletju poslabšalo, zlasti kotposledica zapiranja uporabniških industrijskih panog kotsorudarstvoterzmanjšanjaribolovnihflotpouvedbikvot.Zaraditegajebilovtejindustrijskipanogipotrebnoizvestiobsežno prestrukturiranje in konsolidiranje. V časuobdobjapričujočepreiskavesejeindustrijskapanogakon-solidirala in se, kot je to omenjeno v uvodni izjavi 43,soočila s povečanim povpraševanjem.
(95) Vendar pa je industrija Skupnosti v obdobju preiskave
prešla iz območja ustvarjanja dobička v območje ustvarja-njaizgub,pričemerjenajvečjeizgubedobičkautrpelaleta1995, torej v času, ko so na trg Skupnosti masivnoprodirali uvozi iz zadevnih držav. Poleg tega pa industrijaSkupnosti zaradi nizkih cen teh dampinških uvozov svo-jih cen ni mogla povišati skladno s povečanjem stroškov,zaradičesarjebilaoškodovanatakozaradiobsegauvozovkot tudi zaradi njihove nizke vrednosti.
(96) Komisijajezastopalastališče,dabibilaindustrijaSkupno-
stigledenapredhodnoprestrukturiranjeinizboljšanjepro-duktivnosti strukturno sposobna preživetja, če bi bilomogoče na trgu Skupnosti ponovno vzpostaviti poštenekonkurenčne pogoje.
(c)Učinki uvedbe ukrepov ali neuvedbe ukrepov
(97) PouvedbiukrepovjetrebapričakovatipovišanjecenSWR
na trgu Skupnosti. Povišanje cen bi omogočilo industrijiSkupnosti obnovitev donosnosti in do neke mere poveča-nje prodajnega obsega.
(98) V primeru neuvedbe ukrepov je zelo verjetno, da se bo
negativni trend v industriji Skupnosti nadaljeval indolgoročno privedel do zapiranja družb. Ugotovljeno jebilo, da posluje v industriji Skupnosti cela vrsta proizvod-nih obratov na robu izgube. Te obrate bi zelo verjetnokratkoročno zaprli, kar bi takoj privedlo do izgube delov-nih mest. Industrija Skupnosti bi po vsej verjetnosti šenaprejizgubljalatržnidelež,njenfinančnipoložajpabiselahkošeboljposlabšal.Kotjebiložeobrazloženo,binada-ljevanje dosedanjega negativnega razvoja prizadelo ne leproizvodnjo standardnih SWR, marveč tudi proizvodnjoprojektnih SWR, ki jih zadevne države ne izvažajo vpomembnih količinah.11/Zv. 31
SL Uradni list Evropske unije 15
(99) Končno je treba računati s tem, da se bo industrija Skup-
nosti s sprejetjem ukrepov opomogla od povzročenega
oškodovanja. Zaradi tega se zastopa mnenje, da je uvedbaukrepov v interesu industrije Skupnosti.
5.Vpliv na uvoznike/grosiste
(100) Vpostopkusosodelovalištirjeuvozniki/trgovcinadebelo
iz Skupnosti, ki niso bili povezani z izvozniki. Zagovarjaliso mnenje, da bi imela uvedba ukrepov v okviru tegapostopka škodljive posledice za uvoznike/trgovce nadebelo zadevnega izdelka v Skupnosti.
(101) Preiskava je pokazala, da je pri dveh nepovezanih
uvoznikih trgovanje s SWR predstavljalo znaten deležnjunedejavnosti,vsmisluprihodkaodprodaje(med40do80%)inprispevkakdobičku(skupnidobičeksejegibalod3 do 18 %). Vendar pa je treba opozoriti, da vsiuvozniki/trgovci na debelo (razen enega) delujejo tudi kottrgovci za druge izdelke, vključno z vlaknenimi vrvmi,žico, kabli, verigami, železnino in pribori. Pomembnopodročje dejavnosti je predelava SWR (npr. rezanje, spaja-nje in montaža priključkov ali predelava v drugo vrstoizdelkovkotsojermeniinpodobno).Pravtakojebilougo-tovljeno,dasouvozniki/trgovcinadebelodelovalitudikottrgovci za SWR, izdelanih v Skupnosti.
(102) Čeprav bo uvedba uk repov verjetno vplivala na
uvoznike/trgovce na debelo, je prišla Komisija na podlagidejavnosti teh strank na področju nadaljnje predelaveSWR, na podlagi obsega trgovanja z drugimi proizvodi indejstva, da trgujejo tudi z izdelki, proizvedenimi v Skup-nosti, do zaključka, da uvedba ukrepov v okviru tegapostopka ne bi imela kakšnih znatnih posledic.
6.Vpliv na uporabnike
(103) Ker se SWR uporabljajo v številnih aplikacijah, se ta
postopek nanaša na celo vrsto uporabniških industrijskihpanog.Komisijajeugotovila,daseSWRuporabljajozlastiv naslednjih uporabniških industrijskih panogah (seznamniizčrpen):splošneaplikacije,ribištvo,pomorstvo/ladijskipromet, naftna industrija in pridobivanje zemeljskegaplina, rudarstvo (jamski in površinski kop), gozdarstvo,zračni promet (vključno s sedežnicami in kabinskimižičnicami),gradbeništvo(visečimostovi,stolpi,napenjalnevrvi za jambore, strešne konstrukcije), gradbeništvo(žerjavi), dvigala.(104) Analiza Skupnosti odraža celo vrsto zadevnih uporabni-
škihindustrijskihpanoginširokopaletoaplikacijvokviruposameznih sektorjev. Na podlagi razpoložljivih informa-cij je Komisija ugotovila, da se je razpon skupnih stroškovuporabniške industrije glede na velikost zadevnih družbgibalod50 000ekujevdo18milijonovekujev.Polegtegapa se je delež stroškov glede zadevnega izdelka gibal lemed 0,01 do 3 %, kar kaže, da SWR za te družbe ne pred-stavljajo večje težave.
(105) Pri preverjanju morebitnega vpliva uvedbe ukrepov na
uporabnikejeKomisijaprišladozaključka,daporaststro-škovzaSWRgledenazanemarljivpomentehstroškovnebi smel imeti kakšnih posebnih posledic za uporabniškoindustrijo. Poleg tega je treba opozoriti, da bodo imeleuporabniške industrije tudi v prihodnje na razpolago celovrstoalternativnihvirovSWR,nakatereseprotidampinškiukrepi ne nanašajo.
7.Zaključek glede interesa Skupnosti
(106) Glede na povečanje uvozov iz zadevnih držav v obravna-
vanem obdobju in nenehnega znatnega zbijanja cen indu-strijeSkupnostisstraniizvoznikov,jeverjetno,daseboobneuvedbi ukrepov ta trend nadaljeval in še povečal škodo,povzročeno proizvajalcem Skupnosti-pritožniki.
(107) Učinki uvedbe ukrepov bi lahko pomagali industriji Skup-
nostipriizboljšanjudonosnostisposledičnimipozitivnimivplivi na konkurenčne pogoje na trgu Skupnosti ter nazmanjšanje nevarnosti zapiranja obratov in posledičneizgubedelovnihmest.Komisijajezlastiupoštevaladejstvo,da bi lahko bila industrija Skupnosti prisiljena zapreti šte-vilneproizvodneobrate,česenenaredikoncanepoštenimtrgovinskim običajem proizvajalcev izvoznikov, srednje-ročne prednosti uporabniške industrije zaradi cenejšihdobav pa bi lahko nato odpadle.
(108) Kar zadeva uporabnišk e industrijske panoge, bi imelo
morebitno povišanje cen le neznaten učinek.
(109) V teh okoliščinah je prišla Komisija do zaključka, da ni
nobenih nujnih razlogov, za neuvedbo ukrepov.16
SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31
H.ZAČASNI UKREPI
1.Raven odprave škode
(110) Pougotovitvi,dasoobravnavanidampinškiuvozipovzro-
čili znatno škodo industriji Skupnosti in da ni nujnih raz-
logov proti sprejetju ukrepov, bi morali biti predvideniukrepi sprejeti na ravni, ki zadostuje za odpravo s temiuvozipovzročeneškode,vendarneprekoračujeugotovlje-nih stopenj dampinga.
Za odpravo škode industrije Skupnosti bi bilo treba ceneuvozov zadevnega izdelka s poreklom iz obravnavanihdržav povišati na raven, ki ne povzroča škode.
Za izračun potrebnega povišanja cen, t.j. stopnje škode, bi
bilo treba po mnenju Komisije cene dampinških uvozovprimerjati s prodajnimi cenami industrije Skupnosti s pri-bitkomdobička,kibigaindustrijaSkupnostidoseglabrezškodljivega dampinga s strani preiskovanih držav.
Natejpodlagisobileponderiranepovprečneizvoznecene
(v obdobju preiskave) proizvodnih modelov, izbranih zaugotavljanje nelojalnega nižanja cen na ravni cif frankomeja Skupnosti in po prilagoditvi zaradi upoštevanja pla-čanih carinskih dajatev in manipulativnih stroškov,primerjane z dejanskimi ponderiranimi povprečnimi pro-dajnimi cenami pritožnih proizvajalcev Skupnosti, zajetihvvzorcu,inpovišanezaprofitnomarž o5%zaradipokri-
tjaizpadadobička.Zaradizačasnegaugotavljanjastanjaseje ta profitna marža obravnavala kot najmanjša profitnamarža, potrebna za sposobnost preživetja tega sektorja.
2.Začasne dajatve
(111) V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe bi morala biti
začasna protidampinška dajatev enaka ugotovljeni stopnjidampinga ali, če je, enak potrebnemu znesku za odpravoškode, katerikoli je nižji.
Pri vseh družbah iz LRK, Madžarske, Indije, Poljske inUkrajine so bile stopnje škode v vseh primerih višje oddampinškihstopenj.Zaraditegasobilezačasnedajatvezadružbe iz zgoraj omenjenih držav določene na podlagiugotovljenih stopenj dampinga.
Primehiškihinjužnoafriškihdružbahsobilestopnješkode
nižje od dampinških stopenj. Zaradi tega so bile začasnedajatvezadružbeiztehdvehdržavdoločenenaravnisto-penj škode.3.Zaveze
(112) Madžarski in poljski proizvajalci izvozniki so ponudili
cenovne zaveze v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe.Komisija je mnenja, da so ponujene zaveze zadevnih pro-izvajalcev izvoznikov sprejemljive.
Sprejetjecenovnihzavezbimoralobitipogojenostem,dase carinskim službam držav članic predloži veljaven računna podlagi zaveze, v katerem so jasno navedeni podatki oproizvajalcu in informacije, navedene v prilogi. Če setakšen račun ne predloži, je treba plačati ustrezno stopnjoprotidampinške dajatve.
(113) Treba je opozoriti na to, da se lahko v primeru kršitve ali
preklica zaveze v skladu s členoma 8(9) in 10 osnovneuredbe uvede protidampinška dajatev.
(114) Treba je opozoriti tudi na to, da se v skladu s členom 8(6)
osnovne uredbe zaključi preiskava o dampingu, škodi ininteresu Skupnosti, ne glede na sprejetje zavez v času pre-iskave.
I.KONČNE DOLOČBE
(115) Zaradi pravilnega upravljanja je treba določiti rok, v kate-
rem lahko zadevne stranke pisno predložijo svoje stališčein zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba opozoriti, da sovseugotovitvezanameneteuredbezačasneinsejihlahkoponovno preveri za namene dokončnih ukrepov, ki jihlahko predlaga Komisija –
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Začasna protidampinška dajatev se uvede pri uvozih jeklenihvrvi in kablov, vključno s spiralno zavitimi vrvmi z zaporami,razenvrviinkabloviznerjavečegajekla,znajvečjodimenzijopre-čnega prereza več kot 3 mm s pritrjenim ali nepritrjenim okov-jem, opredeljenih v okviru naslednjih oznak KN: ex 7312 10 82(TARICoznaka 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 ( TARICoznaka
7312 10 84*10), ex 7312 10 86 ( TARIC oznaka
73121086*10),ex73121088( TARICoznaka73121088*10)
and ex 7312 10 99 ( TARICoznaka 7312 10 99*10 s poreklom
iz Ljudske republike Kitajske, Madžarske, Indije, Mehike, Poljske,Južne Afrike in Ukrajine.11/Zv. 31
SL Uradni list Evropske unije 17
2. Stopnja začasne dajatve, ki se uporablja za neto cene franko meja Skupno sti za uvoze zadevnega izdelka,
proizvedenega s strani spodaj navedenih družb, pred carinjenjem, je nasl ednja:
Država Družba Stopnja dajatve (%)Dodatna oznaka
TARIC
LR Kitajska: Vse družbe 74,8 —
Madžarska Vse družbe 33,9 8900Indija: Usha Martin Industries & Usha Beltron
Ltd;39,8 8613
vse druge družbe 40,2 8900
Mehika: Vse družbe 56,4 —Poljska: Drumet; 35,0 8614
vse ostale družbe 56,1 8900
Južna Afrika: Vse družbe 33,9 —Ukrajina: Vse družbe 54,8 —
3. Ne glede na odstavek 1, se začasna dajatev ne uporablja pri uvozih zadevn ega izdelka, proizvedenega ter
neposredno izvoženega in fakturiranega družbi uvoznici v Skupnosti, kol ikor družbe iz seznama, navedenega v
členu 2(3), upoštevajo pogoje člena 2(2).
4. Razen če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe glede car inskih dajatev.
5. Dajanje v prost promet izdelka iz odstavk a 1 v Skupnosti je odvisno od zagotavljanja jamstva, enakega vsoti
začasne dajatve.
Člen 2
1. Zaveze, ki jih ponujajo družbe iz odstavk a 3 v zvezi s protidampinškim postopkom glede jeklenih vrvi in
kablov, vključno s spiralno zavitimi vrvmi z zaporami, razen vrvi in kablo v iz nerjavečega jekla, z največjo
dimenzijoprečnegaprerezavečkot3mmspritrjenimalinepritrjenimokov jem,klasificiranihvokvirunaslednjih
oznak KN – ex 7312 10 82 ( TARICoznaka 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 ( TARICoznaka 7312 10 84*10),
ex 7312 10 86 ( TARICoznaka 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 ( TARICoznaka 7312 10 88*10) un
ex 7312 10 99 ( TARICoznaka 7312 10 99*10) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Madžarske , Indije,
Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine, so s tem sprejete.2. Ob predložitvi zahteve za dajanje v prosti promet v skladu z zavezo, je op rostitev dajatve pogojena s
predložitvijo veljavnega računa na podlagi zaveze carinskim službam drž ave članice, ki ga izda ena od družb,
navedenih v odstavku 3. Bistvene sestavine računa na podlagi zaveze so nav edene v prilogi.18
SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31
3. Uvozi, ki jim je priložen račun na podlagi zaveze, se prijavijo z nasledn jimi dodatnimi oznakami TARIC:
Država Družba Dodatna oznaka TARIC
Madžarska Drotaru es Drotkotel Ipari es Kereskedelmi Rt 8616
Poljska Drumet SA 8617
Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut“ Spólka Akcyjna,
8619Fabryka Lin i Drutów „Linodrut“ Zabrze Spólka z organiczona
odpowiedzialnoscia,
Fabryka Lin i Drutów „Falind“ Spólka z organiczona
odpowiedzialnoscia,
Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut“ Bytom Spólka
organiczona odpowiedzialnoscia,
Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet“ spólka z
organiczona odpowiedzialnoscia.
Člen 3
1. V skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 384/96 in brez poseganja v člen 20( 2) in (3) omenjene Uredbe, lahko
zainteresiranestrankepisnopredstavijosvojestališčeinzaprosijoza ustnozaslišanjesstraniKomisijevrokuenega
meseca od začetka veljavnosti te Uredbe.
2. V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 384/96 lahko stranke, ki so se prij avile v roku določenem v obvestilu
ozačetkuzadevnegapostopka,predstavijosvojestališčeouporabiteUre dbevrokuenegamesecaodzačetkanjene
veljavnosti.
Člen 4
Uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.
Člen 1 Uredbe se uporablja za obdobje šestih mesecev.
Uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah čla nicah.
V Bruslju, 18. februarja 1999
Za Komisijo
Leon BRITTAN
Podpredsednik11/Zv. 31 SL Uradni list Evropske unije 19





PRILOGA
Podatki, ki jih je treba navesti v računu na podlagi zaveze iz člena 2(2)
1. Številčnaoznakaizdelka(vskladuzzavezo,kijoponujazadevniproizv ajalecizvoznik),vključnozvrsto,številom
pramenov, številom vrvi po pramenu in oznako KN.
2. Natančen opis blaga, vključno z:
— „oznaka izdelka, ki jo uporablja družba“ (CPC),
— oznako KN,— dodatno oznako TARIC, pod katero se lahko blago na računu ocarini na mejah Skupnosti (v skladu z
opredelitvijo v Uredbi),
— količino (navedeno v kilogramih),— najnižjo ceno, ki se uporablja.
3. Prodajni pogoji, vključno s:
— ceno za kilogram,— veljavnimi prodajnimi pogoji,— veljavnimi pogoji dobave,— vsoto popustov in rabatov.
4. Ime uvoznika, kateremu družba neposredno izda račun.5. Ime zastopnika družbe, ki je izdal račun na podlagi zaveze in naslednjo p odpisano izjavo:
„Spodajpodpisanipotrjujem,dajeprodajazaneposredniizvozvEvropsko skupnostblaga,kigazajematafaktura,
izvedena v okviru in pod pogoji zavez, ki jo ponuja………………… [družba] in spre jeta s strani Evropske
Komisije na podlagi Uredbe (ES) št. 362/1999. Izjavljam, da so podatki, na vedeni v tem računu, popolni in
pravilni.“20 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31