L 400/434 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 ODLOČBA SVETA 
z dne 19. decembra 2006 
o posebnem programu, ki ga bo s pomo čjo neposrednih ukrepov 
izvajalo Skupno raziskovalno središ če 
v okviru Sedmega okvirnega programa 
Evropske skupnosti za at omsko energijo (Euratom) 
za dejavnosti na podro čju jedrskih raziskav in  usposabljanja (2007–2011) 
(2006/977/Euratom) 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske  skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 7 
Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta1, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora2, 
po posvetovanju z Znanstveno-tehni čnim odborom in svetom guvernerjev Skupnega raziskovalnega 
središča,  
                                                 
1 Mnenje z dne 30. novembra 2006 (še ni bilo objavljeno v Uradnem listu). 
2 UL C 185, 8.8. 2006, str. 10. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/435 
 ob upoštevanju naslednjega: 
(1) V skladu s členom 7 Pogodbe se Sklep Sveta 2006/970/Euratom z dne 18. decembra 2006 
o Sedmem okvirnem programu Evropske s kupnosti za atomsko energijo (Euratom) za 
dejavnosti na podro čju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007–2011)1 (v nadaljnjem 
besedilu "okvirni program") izvaja s posebnimi programi, v katerih so dolo čena podrobna 
pravila za njihovo izvajanje in trajanje  ter predvidena potrebna sredstva. 
(2) Skupno raziskovalno središ če (JRC) bi moralo izvajati razi skave in usposabljanje, in sicer 
s tako imenovanimi neposrednimi ukrepi v okviru  posebnega programa JRC, s katerim se 
izvaja okvirni program Euratom. 
(3) Pri izpolnjevanju svojih nalog bi moralo Skupno raziskovalno središ če uporabnikom 
zagotoviti znanstveno in tehni čno podporo pri oblikovanju polit ike EU, zagotoviti podporo 
izvajanju in spremljanju obstoje čih politik in se odzivati na nove politi čne zahteve. Da bi 
izpolnilo svojo nalogo, bi moralo JRC izvaja ti raziskave, ki so visoke in evropsko 
primerljive kakovosti, ter hkrati ohran iti lastno raven znanstvene odli čnosti. 
(4) Pri izvajanju tega posebnega programa na j bo poudarek na spodbujanju mobilnosti in 
usposabljanja raziskovalcev ter inovaci jam v Skupnosti. Skupno raziskovalno središ če bi 
moralo zlasti zagotavljati us trezno usposabljanje na podro čju jedrske varnosti in zaš čite. 
                                                 
1 UL L 400, 30.12.2006. 
L 400/436 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 (5) Ta posebni program bi se moral izvajati na prožen, u činkovit in pregleden na čin ter pri tem 
upoštevati ustrezne potrebe uporabni kov Skupnega raziskovalnega središ ča in politik 
Skupnosti ter zaš čito finančnih interesov Skupnosti. Raziskovaln e dejavnosti, ki se izvajajo 
v okviru programa, bi se morale po potrebi prilagoditi tem potrebam ter znanstvenemu in tehnološkemu razvoju, usmerjene pa bi naj bile k doseganju znanstvene odli čnosti. 
(6) Za raziskovalne in razvojne dejavnosti, ki se izvajajo v okv iru tega posebnega programa, bi 
morala veljati tudi pravil a okvirnega programa ES za udel ežbo podjetij, raziskovalnih 
središč in univerz ter za razširjanj e rezultatov raziskav (v nada ljnjem besedilu "pravila za 
udeležbo in razširjanje"), ki se  nanašajo na neposredne ukrepe. 
(7) Za izvajanje tega programa je poleg sodelovanja v okviru Sporazuma o Evropskem 
gospodarskem prostoru ali pridružitvenega sporazuma smotrno tudi mednarodno 
sodelovanje s tretjimi državami in medna rodnimi organizacijami, zlasti na podlagi členov 
2(h), 101 in 102 Pogodbe. 
(8) V okviru dejavnosti širitve in pov ezovanja Skupno r aziskovalno središ če spodbuja 
vključevanje organizaci j in raziskovalcev iz novih držav članic v svoje dejavnosti, zlasti 
pri izvajanju znanstvenih in tehnoloških elementov pravnega reda EU, pa tudi ve čje 
sodelovanje z organizacijami in raziskovalci iz držav pristopnic in držav kandidatk. 
Predvideno je tudi postopno odpiranje k sosednjim državam, predvsem na podro čju 
prednostnih tem evropske politike sosedstva. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/437 
 (9) Raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru tega posebnega programa, bi morale 
upoštevati temeljna eti čna načela, vključno s tistimi, ki so izražena v Listini Evropske unije 
o temeljnih pravicah. 
(10) JRC bi moralo s konkuren čnimi dejavnostmi še naprej zagotavljati dodatne vire; ti 
vključujejo prispevek k posrednim ukrepom okvirneg a programa, delo tretjih oseb in v 
manjši meri izkoriš čanje intelektualne lastnine. 
(11) Pomembno je zagotoviti dobro finan čno upravljanje okvirnega programa, kar se da 
učinkovit in uporabnikom prijazen na čin za njegovo izvajanje ter obenem pravno varnost 
in dostopnost programa vsem udeležencem v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki se uporablja za splošni prora čun 
Evropskih skupnosti, in Uredbo Komis ije (ES, Euratom) št. 2342/2002 o dolo čitvi 
podrobnih pravil za izvajanje finan čne uredbe in vsemi prihodnjimi spremembami. 
L 400/438 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 (12) Treba bi bilo sprejeti ustrezne ukrepe – sorazmerne s finan čnimi interesi Evropskih 
skupnosti – za spremljanje u činkovitosti dodeljene finan čne podpore in u činkovitosti 
uporabe teh sredstev, da bi se prepre čile nepravilnosti in goljufije, storiti pa bi bilo treba 
tudi vse potrebno za povra čilo izgubljenih, nepravilno izpla čanih ali nepravilno porabljenih 
sredstev v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002, Uredbo Sveta (Euratom , ES) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 
o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti
1, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 
2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih 
opravlja Komisija za zaš čito finančnih interesov Evropskih s kupnosti pred goljufijami in 
drugimi nepravilnostmi2, in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta o 
preiskavah, ki jih izvaja Evropski  urad za boj proti goljufijam (OLAF)3. 
(13) Komisija bi morala pravo časno pripraviti neodvisno oceno v zvezi z dejavnostmi, ki se 
izvajajo v okviru tega programa, 
SPREJEL NASLEDNJO ODLO ČBO: 
                                                 
1 UL L 312, 23.12.1995, str. 1. 
2 UL L 292, 15.11.1996, str. 2. 
3 UL L 136, 31.5.1999, str. 1. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/439 
 Člen 1 
Posebni program, ki ga bo z neposrednimi ukrepi na podro čju raziskav in usposabljanja izvajalo 
Skupno raziskovalno središ če, v nadaljnjem besedilu "posebni program", se sprejme za obdobje od 
1. januarja 2007 do 31. decembra 2011. 
Člen 2 
Posebni program dolo ča dejavnosti Skupnega ra ziskovalnega središ ča na jedrskem podro čju, ki 
podpirajo celoten obseg r aziskovalnih dejavnosti, ki se izvaja jo v nadnacionalnem sodelovanju na 
naslednjih tematskih podro čjih: 
(a) ravnanje z jedrskimi odpadki in vpliv na okolje, (b) jedrska varnost, (c) jedrska zaš čita. 
Cilji in splošne smernice navedenih dejavnosti so dolo čeni v Prilogi. 
Člen 3 
V skladu s členom 3 okvirnega programa znaša znesek, potreben za izvajanje posebnega programa, 
517 milijonov EUR. 
L 400/440 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Člen 4 
1. Vse raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo  v okviru posebnega programa, se izvedejo v 
skladu s temeljnimi eti čnimi načeli. 
Člen 5 
1. Posebni program se izvaja z neposrednimi ukrepi, ki so dolo čeni v Prilogi II k okvirnemu 
programu. 
2. Za ta posebni program se uporabljajo pravila za udeležbo in razširjanje, ki se nanašajo na 
neposredne ukrepe. 
Člen 6 
1. Komisija za izvajanje posebnega programa izdela ve čletni delovni program, v katerem 
natančno določi cilje ter znanstvene in tehnološke  prednostne naloge iz Priloge ter časovni 
razpored izvajanja. 
2. Ve čletni delovni program upošteva ustrezne raziskovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države 
članice, pridružene države ter evropske in mednarodne organi zacije. Po potrebi se program 
posodablja. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/441 
 Člen 7 
Komisija pripravi neodvisno oceno de javnosti, ki se izvajajo na podro čjih posebnega programa, 
kakor jo dolo ča člen 6 okvirnega programa. 
Člen 8 
Ta odločba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Ta odločba je naslovljena na države članice. 
V Bruslju, 19. decembra 2006 
 Za Svet 
 Predsednik 
 J. KORKEAOJA 
 
L 400/442 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 PRILOGA  
Program JRC-Euratom 
1. Cilj 
Zagotoviti k uporabnikom usmerj eno znanstveno in tehni čno podporo politiki Skupnosti, povezani z 
jedrsko energijo, zagotoviti podporo izvajanju in spremljanju obstoje čih politik ter se na prožen 
način odzivati na nove zahteve politike. 
2. Pristop 
Naloga Skupnega raziskovalnega središ ča je uporabnikom zagotovi ti znanstveno in tehni čno 
podporo pri zasnovi, razvoju, izvajanju in spremljanj u politik Skupnosti in si pri tem še naprej 
prizadevati za ohranitev vodilnega po ložaja evropskih raziskav. Pri nalogah JRC je poudarjena tudi 
zahteva, da JRC v tesnem sodelovanju z industrij o in drugimi organi izvaja visoko kakovostne 
raziskovalne dejavnosti in razvija mreže z javnimi in zasebnimi institucijami v državah članicah. 
Obe razsežnosti sta prisotni pri vseh  dejavnostih JRC, vendar imata razli čen pomen, ki sega od 
neposredne podpore službam Komisije do osnovnih raziskav, ki se izva jajo na široki evropski ali 
mednarodni ravni. 
Jedrske dejavnosti JRC so usmerjene v izpolnjevanje zahtev iz Pogodbe Euratom na podro čju 
raziskav in razvoja ter v podporo tako Komisiji kot tudi državam članicam na podro čju zaščitnih 
ukrepov in neširjenja, ravnanja z odpadki, varnos ti jedrskih naprav in gorivnega ciklusa, 
radioaktivnosti v okolju in zaš čite pred sevanjem. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/443 
 Cilj tega posebnega programa je razvijati in zbirati znanje, zagotoviti klju čne znanstvene in 
tehnične podatke ter podporo varnosti/zaš čiti in zanesljivosti, trajnosti in nadzoru jedrske energije, 
vključno z oceno inovativnih/prihodn jih sistemov. S sodelovanjem pri posrednih ukrepih okvirnega 
programa se bo poskušalo kar najbolj pove čati dopolnjevanje z in stitucionalnim delovnim 
programom iz oddelka 3 v nadaljevanju. 
Na jedrskem podro čju je trenutno eden izmed glavnih probl emov izguba znanja, strokovnega znanja 
in zlasti tehnologije in inženiringa za ravnanje z ra dioaktivnimi snovmi in polji sevanja. JRC bo še 
naprej delovalo kot evropsko referen čno središče za razširjanje informacij, usposabljanje in 
izobraževanje mladih znanstveni kov; hkrati si bo tudi prizadevalo drugim raziskovalcem zagotoviti 
dostop do svojih infrastruktur in na ta na čin ohranjati jedrsko strokovno znanje v Evropi. 
Drugi cilj bo nadaljnji razvoj sodelovanja z mreženjem na evrops ki in svetovni ravni. V tej zvezi bo 
še zlasti pomembno, da bo JRC lahko sodelovalo v mrežah odli čnosti in integriranih projektih. 
Poleg tega bo JRC spodbujalo na dejstvih zas novano razpravo in utemeljeno sprejemanje odlo čitev 
glede nabora energetskih virov, da se za dovoljijo evropske potr ebe po energiji (vklju čno z 
obnovljivimi viri energije in jedrsko energijo). 
L 400/444 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 3. Dejavnosti 
3.1. Ravnanje z jedrskimi odpa dki in vpliv na okolje 
3.1.1. Opredelitev izrabljenega  goriva, njegovo skladiš čenje in odlaganje 
Ravnanje z izrabljenim gorivom in z visoko aktivnimi jedrskimi odpadki vklju čuje kondicioniranje 
med prevozom, skladiš čenje in odlaganje v geološke formacije. Glavni cilj je prepre čiti uhajanje 
radionuklidov v biosfero za zelo dolgo obdobje. Zas nova, ocena in delovanje sistema umetnih in 
naravnih pregrad v ustreznem časovnem obdobju so klju čnega pomena za dosego teh ciljev in so 
med drugim odvisni od obnašanja goriva. 
JRC si prizadeva pridobiti podatke o dolgoro čnem obnašanju izrabljenega goriva in razviti metode 
za zanesljivo oceno umetnih si stemov s poudarkom na neopore čnosti embalaže odpadkov in 
primerjavi meril za odlo čanje, ki temeljijo na oceni tveganja. 
Laboratorijski eksperimenti o obna šanju goriva v reprezentativnih pogojih bodo zagotovili ustrezen 
prispevek k modelom za dolgoro čno napovedovanje in omogo čili njihovo potrjevanje. JRC bo tudi 
sodelovalo pri razli čnih evropskih prizadevanjih za varno odlaganje odpadkov in  aktivno podpiralo 
prenos znanja med razli čnimi državami. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/445 
 3.1.2. Lo čevanje, pretvorba in kondicioniranje 
Glavna izziva tega programa ostajata tako optimalizacija lo čevanja goriva, pri katerem se lo čijo 
dolgoživi radionuklidi, kot tudi proi zvodnja in opredelitev varnih in  zanesljivih goriv oziroma tar č 
za pretvorbo aktinidov. 
Raziskovanju teh alternati vnih strategij za ravnanje z odpadki je še vedno posve čena velika 
pozornost, saj bi te ob čutno zmanjšale dolgoro čno nevarnost odlaganja  odpadkov. Pri pretvorbi 
pridejo poleg posebnih objektov za zgorevanje  aktinidov v poštev tudi hitri in termi čni reaktorji. 
Večina predlaganih konceptov za pri hodnje reaktorske sisteme vklju čuje tako selektivno lo čevanje 
radionuklidov. 
Zaradi mo čnega zmanjšanja koli čine dolgoživih radionuklidov in ob čutnega zmanjšanja obsega 
objektov za ravnanje z odpadki bo razvoj inertn ih matrik za kondicion iranje visoko aktivnih 
jedrskih odpadkov dolgoro čno predstavljal klju čno izboljšavo pri ravnan ju z jedrskimi odpadki. 
JRC bo upravljalo nove objekte  za napredne procese lo čevanja ter za proizvodnjo goriv in tar č 
(laboratorij za nižje aktinide – "Minor  Actinide Laboratory") na tem podro čju. Prav tako bo izvajalo 
testiranja sevanja na tar čah in gorivih ter zagotavljalo os novne jedrske podatke za pretvorbo. 
Nenazadnje se bo na podlagi študi j korozije in izluževanja dolo čila kemična obstojnost matrik za 
kondicioniranje aktinidov. 
L 400/446 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 3.1.3. Osnovne raziskave aktinidov 
Cilj osnovnih raziskav je zagotoviti osnovno znanje , da bi poglobili razumevanje fizikalnih 
procesov v jedrskih gorivih (od proizvajanja ener gije do ravnanja z odpadki), so pa tudi tesno 
povezane z usposabljanjem in izobraževanjem. Ukre pi v okviru osnovnih raziskav bodo umerjeni v 
termofizikalne lastnosti material ov, površinske lastnosti sistemov, ki vsebujejo aktinide, ter osnovne 
fizikalne in kemi čne lastnosti. 
Objekti JRC, kot na primer la boratorij uporabnikov aktinidov ("Actinide User Laboratory"), bodo 
še naprej gostili znanstvenike , zlasti z evropskih univerz. 
3.1.4. Jedrski podatki Zaradi predlaganih zasnov posebni h naprav za zgorevanje nižjih aktinidov in naprednih konceptov 
za proizvodnjo jedrske energije nast ajajo nove zahteve po veliko bolj natan čnih jedrskih podatkih. 
JRC bo izvajalo meritve jedrskih podatkov za ravn anje z jedrskimi odpadki. Zaradi najnovejšega 
tehnološkega razvoja so se zmogljivosti za merjenje mo čno izboljšale. JRC podpira tudi pomembno 
prizadevanje pri razvoju temeljne jedrske teorije za simuliranje reakcij, ki eksperimentalno niso 
izvedljive. 
Meroslovje radionuklidov dopolnjuje te dejavnosti z meritvami za izboljšanje podatkov o jedrskem 
razpadu cepljivih snovi in cepitvenih produktov. Za potrditev teorij in modelov, na katerih temelji 
ureditev varstva pred sevanj em, so potrebni tudi natan čni eksperimentalni podatki. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/447 
 3.1.5. Medicinske aplikacije, ki teme ljijo na jedrskih raziskavah 
Iz jedrskih zmogljivosti JRC in njegovega strokovnega znanja izha jajo številne uporabe v medicini. 
Temeljijo na raziskavah za proizvodnjo novih izotopov, razvoju klini čnih referen čnih materialov in 
podpori novim metodam za zdravljenje raka. JRC na merava narediti te ap likacije dostopne za 
uporabo v bolnišnicah in farmacevtski industriji. 
3.1.6. Merjenje radioaktivnosti v okolju JRC uporablja svoje strokovno znanje pri analizi sledi za potrditev radi oaktivnih izpustov in emisij 
iz jedrskih naprav. Dejavnosti vklju čujejo tudi študije speciacije, vzorcev poti v biosferi in 
radiotoksikologije aktinidov. Zara di nove dovoljene mejne vrednos ti za radionuklide v živilskih 
sestavinah bo JRC razvilo analiti čne tehnike in zagotovilo ustrezne referen čne materiale. V 
sodelovanju z nadzornimi  laboratoriji iz držav članic se bo vzpostavila med-laboratorijska 
primerjava, da bi ocenili primerljivost sporo čenih podatkov, pridobljenih s spremljanjem, in podprli 
uskladitev sistemov za me rjenje radioaktivnosti. 
L 400/448 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 3.1.7. Upravljanje znanja, usposabljanje in izobraževanje 
Pomembno je, da nove generacije jedrskih znanst venikov in inženirjev ohranjajo in poglabljajo 
znanje s podro čja jedrskih raziskav s pomo čjo eksperimentov, rezultatov, razlag in veš čin, 
pridobljenih v preteklosti.  To velja zlasti za podro čja, kjer so se tridesetletne izkušnje z analizo 
zmogljivosti reaktorjev in njihovo va rnostjo zgostile v kompleksna analiti čna orodja, kot so modeli 
in računalniške kode. Da bi prepre čili morebitno izgubo znanja in pomanjkanje novih 
znanstvenikov in inženirjev na podro čju jedrske tehnologije, si bo JRC prizadevalo ohranjati 
potrebno znanje in v ta namen zagotavljati, da bo to  znanje hitro dostopno, us trezno sistemizirano in 
dobro dokumentirano Poleg tega bo spodbujalo razvoj  novih znanstvenikov in inženirjev na 
področju jedrske energije in hkrati poskušalo prite gniti mlade znanstvenike in inženirje s tega 
področja. Podpiralo bo tudi  dejavnosti na podro čju visokošolskega izobraževanja v Evropi. Prav 
tako bo JRC prispevalo k razvoju boljše izmenjav e informacij glede jedrskih vprašanj, zlasti v 
povezavi s strinjanjem javnosti, ter v bolj global nem smislu k razvoju strategij za splošno 
osveščenost glede vprašanj, povezanih z energijo. 
3.2. Jedrska varnost 
3.2.1. Varnost jedrskih reaktorjev 
Da bi ohranili in izboljšali rave n varnosti tako pri jedr skih elektrarnah zahodnega kot tudi ruskega 
tipa, je treba razviti in potrditi metodol ogije za oceno varnosti in ustrezna analiti čna orodja. Izvajale 
se bodo usmerjene eksperimentalne raziskave, da bi omogo čili potrjevanje in preverjanje orodij za 
oceno varnosti ter izboljšali razumevanje ustreznih  fizikalnih pojavov in procesov. JRC je v celoti 
vključeno v mednarodna prizadevanja za izboljš anje varnosti jedrskih reaktorjev. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/449 
 3.2.2. Varnost jedrskega goriva pri energijskih reaktorjih v EU 
Pri varnosti goriva sta pomembna prepre čevanje in ublažitev posledic hipoteti čnih nesreč. Glavna 
vidika teh raziskav zadevata meha nsko integriteto gorivnih elementov v času življenjske dobe 
reaktorja ter odziv goriva na pr ehodne pogoje in na težke nesre če v reaktorju, vklju čno s taljenjem 
jedra. 
V tej povezavi JRC sodeluje pri teko či strategiji za razvoj goriva, ki naj bi izboljšala varnost ter 
zmanjšala civilne in vojaške zaloge plutonija. JR C bo za testiranje obnašanja in lastnosti goriva 
uporabilo reaktor z visokim pretokom. Izvedle se bodo tudi meritve lastnosti, ki vplivajo na 
zmogljivost. 
3.2.3. Varno delovanje naprednih sistemov jedrske energije 
Na svetovni ravni se v o kviru odprtih raziskav preu čujejo nove strategije v zvezi z reaktorji, na 
primer s scenarijem IV. generacije, ki temelji na iz črpni oceni, ki vklju čuje vprašanja, povezana z 
javnostjo, kot so na primer izboljšanje varnosti, zmanjšanje koli čine odpadkov in pove čanje 
sposobnosti prepre čevanja širjenja. 
Za JRC je osrednjega pomena, da je v polni  meri udeleženo v tej svetovni pobudi, v kateri 
sodelujejo glavne raziskovalne organizacije, in sicer neposredno in  preko usklajevanja evropskih 
prispevkov. To vklju čuje samo podro čja, ki lahko izboljšajo varnost in zaš čito pri inovativnih 
jedrskih gorivnih ciklusih, zlasti opredelitev, testiranje in analiz o novih goriv. JRC bo obravnavalo 
uresničevanje ciljev glede varnosti in kakovosti, za hteve glede varnosti in  napredno metodologijo 
ocenjevanja za sisteme. Te informacije se bodo sistemati čno posredovale zainteresiranim organom 
držav članic in službam Komisije, zlasti s pomo čjo rednih usklajevalnih sestankov. 
L 400/450 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 3.3. Jedrska zaš čita 
3.3.1. Zaš čitni ukrepi na jedrskem podro čju 
Neširjenje orožja postaja vs e pomembnejša razsežnost; za ohranja nje varnosti državljanov EU je 
bistveno, da so potrebne zmogljivosti dostopne tudi v prihodnje. Dejavnosti JRC na tem podro čju 
vključujejo tehni čno podporo službam Komisije v okviru Po godbe Euratom in IAEA (Mednarodni 
agenciji za atomsko energijo) v okviru P ogodbe o neširjenju. Prizadevalo si bo pove čati 
avtomatizacijo in izboljšati orodja za analizo informacij, da bi zmanjšalo tako obremenitev inšpektorjev kot tudi breme jedrske industrije.  
Čeprav ima JRC ve č kot 30 let izkušenj s podpiranjem Eu ratoma in pogodb o neširjenju, so za 
izvajanje razvijajo čih se politik zaš čitnih ukrepov še vedno nujne tehni čne inovacije in izboljšave. 
Medtem ko se bodo dejavnosti JRC razvijale z namenom uresni čitve teh ciljev, bodo še naprej 
vključevale tehnologije za preverjanje in odkrivanje, pa tudi za obvl adovanje in nadzor, merilne 
metode za jedrske snovi, proi zvodnjo jedrskih referen čnih materialov ter zagotavljanje 
usposabljanja, zlasti za inšpektorje IAEA in Komisije. 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/451 
 3.3.2. Dodatni protokol 
Dodatni protokol naj bi prepre čeval neprijavljene jedrske deja vnosti. Njegovo izvajanje zahteva 
številne tehnike, ki se razlikujejo od tis tih, ki se uporabljaj o pri preverjanju ra čunovodstva jedrskih 
snovi. Zahteva iz črpen opis jedrskih dejavnosti posamezn e države, bolj obsežna pojasnila glede 
lokacij in bolj raznol ike zahteve glede inšp ekcij. Te lahko vklju čujejo spremljanje od dale č in 
spremljanje dejavnosti zunaj meja objektov ter an alizo delcev iz okolja kot orodje za odkrivanje 
neprijavljenih jedrskih dejavnosti. 
JRC si prizadeva vzpostaviti spremljanj e prenosov jedrskih snovi v realnem času in integrirano 
analizo podatkov. Osredoto čeno bo zlasti na razvoj in potrjevanje  orodij za analizo informacij in na 
metodologijo, temelje čo na analizi sistemov. 
3.3.3. Pridobivanje informacij o jedrskem ne širjenju iz prosto dostopnih virov 
Zaradi podpore službam Komi sije ter sodelovanja z IAEA in organi držav članic bo JRC 
nadaljevalo s sistemati čnim zbiranjem in analizo informacij o vidikih jedrskega neširjenja (po 
možnosti vklju čno z drugimi vrstami orožja za množi čno uničevanje in nosilnimi sistemi) iz 
različnih virov (internet, strokovna  literatura, podatkovne baze). Te informacije bodo podlaga za 
poročila o državah, kadar se bo natan čno spremljal razvoj jedrskih de javnosti ter uvoza in/ali izvoza 
jedrske opreme in tehnologije, tako ne posredne kot tiste z dvojno rabo, v dolo čenih državah. Te 
informacije iz prosto dostopnih virov se bodo podprle s satelitskimi posnetki. V podporo tem 
dejavnostim bo JRC še naprej razvijalo ve čjezikovno iskanje po spletu, upravljanje znanja in 
tehnologije za iskanje podatkov. 
L 400/452 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 3.3.4. Boj proti nedovoljenemu prometu z jedrskimi snovmi, vklju čno z jedrsko forenzi čno 
analizo 
Odkrivanje in prepoznavanje neza konito prepeljanih ali skladiš čenih jedrskih snovi je odlo čilnega 
pomena pri prepre čevanju nedovoljenega prometa. Jedrska forenzi čna znanost zagotavlja namige o 
izvoru zaseženih snovi. Pomembno vpr ašanje ostaja, kako se odzvati v primeru, ko se odkrijejo take 
snovi. Na podro čju jedrske forenzike in nedovoljenega prometa bo JRC okrepilo sodelovanje z 
nacionalnimi organi in mednarodnimi  organizacijami (ITWG, IAEA itd.) 
Etični vidiki 
Med izvajanjem tega posebnega programa in razis kovalnih dejavnosti, ki iz njega izhajajo, je treba 
spoštovati temeljna eti čna načela. Sem med drugim sodijo na čela iz Listine EU o temeljnih 
pravicah, vklju čno z naslednjimi: varstvo človekovega dostojanstva in življenja, varstvo osebnih 
podatkov in zasebnosti kot tudi ži vali in okolja v skladu s prav om Skupnosti in najnovejšimi 
različicami ustreznih mednarodnih konvencij in kodeksov ravnanja, npr. Helsinško deklaracijo, 
Konvencijo Sveta Evrope o človekovih pravicah in biomedicin i, podpisano v Oviedu 4. aprila 1997, 
in njenimi dodatnimi protokoli, Konvencijo ZN  o otrokovih pravicah, Splošno deklaracijo o 
človeškem genomu in človekovih pravicah, ki jo je sprejel Unesco, Konvencijo ZN o biološkem in 
toksičnem orožju (BTWC), Mednarodno pogodbo o rast linskih genskih virih za prehrano in 
kmetijstvo ter ustreznimi resolucijami Sv etovne zdravstvene organizacije (WHO). 
30.12.2006 SL Uradni list Evropske unije L 400/453 
 Prav tako se bodo upoštevala mnenja Evr opske skupine svetovalcev glede eti čnih posledic 
biotehnologije (1991–1997) in mnenja Evropske skupine za etiko v znanos ti in novih tehnologijah 
(od 1998). 
V skladu z na čelom subsidiarnosti in zaradi raznolikosti v Evropi obstoje čih pristopov morajo 
udeleženci v raziskovalnih projektih spošt ovati trenutno zakonodajo, predpise ter eti čna merila v 
državah, kjer potekajo raziskave. V vsakem primer u se uporabljajo nacionalni predpisi in nobena 
raziskava, ki je prepovedana v kateri koli posamezni državi članici ali drugi državi, se ne bo 
podpirala s financiranjem Skupnosti, ki se bo izvajalo v tej državi članici ali državi. 
Po potrebi morajo izvajalci ra ziskovalnih projektov pridobiti odobr itev ustreznih nacionalnih ali 
lokalnih odborov za etiko še pred za četkom izvajanja dejavnosti RTR. Komisija bo sistemati čno 
izvedla tudi pregled izpolnjevanja eti čnih meril pri predlogih, ki obravnavajo eti čno občutljiva 
vprašanja, ali kadar eti čni vidiki niso bili ustrezno obravnavani. V posebnih primerih se lahko 
pregled izpolnjevana eti čnih meril izvede med izvajanjem projekta. 
L 400/454 SL Uradni list Evropske unije 30.12.2006 
 Protokol o zaš čiti in dobrem po čutju živali, ki je priložen Pogodbi, zahteva, da Skupnost pri 
oblikovanju in izvajanju svojih politik, vklju čno z raziskavami, v celoti upošteva zahteve po 
dobrem po čutju živali. Direktiva Sveta 86/609/EGS o va rstvu živali, ki se uporabljajo za poskusne 
in druge znanstvene namene, zahteva, da morajo biti vsi poskusi na črtovani tako, da se izognemo 
povzročanju stisk in nepotrebnih bole čin ter trpljenja poskusnim živalim, z uporabo najmanjšega 
števila živali, uporabo živali z najnižjo mero nevrofiziološke ob čutljivosti ter povzro čanjem 
najmanjše možne bole čine, trpljenja, stiske  ali trajnih poškodb. Spre minjanje genske dediš čine 
živali in kloniranje živali je dovolje no zgolj v primerih, ko so cilji eti čno utemeljeni, pogoji 
zagotavljajo dobro po čutje živali in se spoštujejo na čela biološke raznolikosti. 
Med izvajanjem tega programa bo Komisija redn o spremljala najnovejša znanstvena dognanja ter 
nacionalne in mednarodne predpise, tako da  bo lahko upoštevala kakršen koli razvoj dogodkov.