Direktiva Sveta 2000/29/ES

z dne 8. maja 2000

o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Direktiva Sveta 77/93/EGS z dne 21. decembra 1976 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti [3]. Zaradi jasnosti in racionalnosti je bila večkrat spremenjena, pogosto tudi vsebinsko [4]. Zato jo je treba pripraviti v obliki prečiščenega besedila.

(2) Rastlinska pridelava je zelo pomembna za Skupnost.

(3) Rastlinska pridelava se dosledno zmanjšuje zaradi učinkov škodljivih organizmov.

(4) Varstvo rastlin pred takimi organizmi je nujno potrebno ne samo za preprečitev zmanjšanja donosa, ampak tudi za povečanje kmetijske proizvodnosti.

(5) Ukrepi za sistematsko izkoreninjenje škodljivih organizmov v okviru Skupnosti z uvedbo fitosanitarnega režima, ki se uporablja v Skupnosti in na območju brez notranjih meja, bi imeli le omejen vpliv, če ne bi hkrati uporabljali varstvenih ukrepov proti vnosu teh organizmov v Skupnost.

(6) Potreba po takih ukrepih je že dolgo priznana in ukrepe obravnavajo mnogi nacionalni predpisi in mednarodne konvencije, vključno z Mednarodno konvencijo o varstvu rastlin z dne 6. decembra 1951, sprejeto v Organizaciji združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), ki je svetovnega pomena.

(7) Med najpomembnejšimi ukrepi je priprava seznama posebno nevarnih škodljivih organizmov, katerih vnos v Skupnost mora biti prepovedan, in tudi škodljivih organizmov, katerih vnos v države članice, kadar jih prenašajo nekatere rastline ali rastlinski proizvodi, mora biti tudi prepovedan.

(8) Kadar se vnesejo rastline ali rastlinski proizvodi iz držav, v katerih so ti organizmi navzoči, se ne da učinkovito preverjati navzočnosti nekaterih škodljivih organizmov. Zato je treba sprejeti minimalne določbe za prepoved vnosa nekaterih rastlin in rastlinskih proizvodov ali predvideti posebne preglede v državah pridelovalkah.

(9) Taki zdravstveni pregledi rastlin se morajo omejiti na vnose proizvodov, ki izvirajo iz držav nečlanic, in na primere, kadar obstajajo resni dokazi, da se ne upošteva kateri od predpisov o zdravstvenem varstvu rastlin.

(10) Pod nekaterimi pogoji je treba predvideti odstopanje od nekaterih predpisov. Izkušnje kažejo, da se lahko nekaterim odstopanjem pripiše ista stopnja nujnosti kakor zaščitnim določbam. Zato naj se postopek nujne obravnave, opredeljen v tej direktivi, uporabi tudi za ta odstopanja.

(11) Začasne varstvene ukrepe, ki niso predpisani v tej direktivi, naj bi praviloma sprejela država članica, v kateri je nastal problem neposredne nevarnosti vnosa ali širjenja škodljivih organizmov. Komisijo je treba obvestiti o vseh pojavih, zaradi katerih je treba sprejeti varstvene ukrepe.

(12) Zaradi pomembnosti trgovine z rastlinami in rastlinskimi proizvodi med francoskimi čezmorskimi departmaji in preostalo Skupnostjo je zaželeno, da se zanje uporabijo določbe te direktive. Zaradi posebne narave kmetijske proizvodnje v francoskih čezmorskih departmajih je primerno zagotoviti dodatne varstvene ukrepe za varstvo zdravja in življenja tamkajšnjih rastlin. Določbe te direktive je treba razširiti tudi na varstvene ukrepe proti vnosu škodljivih organizmov v francoske čezmorske departmaje iz drugih delov Francije.

(13) Uredba Sveta (EGS) št. 1911/91 z dne 26. junija 1991 o uporabi določb zakonodaje Skupnosti za Kanarske otoke [5] povezuje Kanarske otoke v carinsko območje Skupnosti in v skupne politike. V skladu s členoma 2 in 10 te uredbe je uporaba skupne kmetijske politike odvisna od uveljavitve posebnih dobavnih režimov. Tako uporabo morajo spremljati posebni ukrepi, ki se nanašajo na kmetijsko proizvodnjo.

(14) Odločba Sveta 91/314/EGS z dne 26. junija 1991 o vzpostavitvi programa posebnih možnosti za Kanarske otoke zaradi njihove oddaljenosti in izoliranosti (Poseican) [6] opisuje možnosti, ki naj se izvajajo, zato da bi se upoštevale posebne težave in omejitve teh otokov.

(15) Da bi se torej upoštevale posebne fitosanitarne razmere na Kanarskih otokih, je ustrezno, da se uporaba nekaterih ukrepov te direktive podaljša za šest mesecev od dneva, do katerega morajo države članice izvesti prihodnje določbe, ki se nanašajo na priloge k tej direktivi, za zaščito francoskih čezmorskih departmajev in Kanarskih otokov.

(16) Za namene te direktive je primerno, da se sprejmejo vzorci spričeval, odobreni v skladu z Mednarodno konvencijo o varstvu rastlin, kakor je bila spremenjena 21. novembra 1979, v standardizirani obliki, ki je bila pripravljena v tesnem sodelovanju z mednarodnimi organizacijami. Primerno je tudi, da se predpišejo nekatera pravila v zvezi s pogoji, pod katerimi se lahko izdajo taka spričevala, nekatera pravila za uporabo prejšnjih vzorcev v prehodnem obdobju in zahteve za potrjevanje pri vnosu rastlin in rastlinskih proizvodov iz tretjih držav.

(17) Pri uvozu rastlin ali rastlinskih proizvodov iz tretjih držav naj bi bili za izdajanje spričeval praviloma pristojni tisti organi v teh državah, ki so pooblaščeni po Mednarodni konvenciji o varstvu rastlin. Zaželeno bi bilo, da se pripravijo seznami teh organov za tretje države, ki niso pogodbenice.

(18) Treba je poenostaviti postopek za nekatere spremembe prilog k tej direktivi.

(19) Natančneje je treba določiti obseg uporabe te direktive v zvezi z "lesom". Zlasti je koristno upoštevati podrobne opise "lesa" v predpisih Skupnosti.

(20) Nekatera semena niso zajeta v rastlinah, rastlinskih proizvodih in drugih predmetih, navedenih v prilogah k tej direktivi, ki morajo opraviti fitosanitarni pregled v državi izvora ali državi pošiljateljici, preden se jim dovoli vstop v Skupnost ali trgovino znotraj Skupnosti.

(21) V nekaterih primerih je treba zagotoviti, da opravlja uradni inšpekcijski pregled rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, ki prihajajo iz tretjih držav, Komisija v tretji državi izvora.

(22) Inšpekcijske preglede Skupnosti morajo opravljati izvedenci, ki jih zaposli Komisija, in izvedenci, zaposleni pri državah članicah, katerih storitve so na voljo Komisiji. Vloge teh izvedencev je treba opredeliti v zvezi z dejavnostmi, ki jih zahteva režim zdravstvenega varstva rastlin v Skupnosti.

(23) Režim naj se po obsegu ne bi več omejeval na trgovino med državami članicami in tretjimi državami, ampak naj bi se razširil tudi na trženje znotraj posameznih držav članic.

(24) Načelno naj bi imeli vsi deli Skupnosti enako raven varstva pred škodljivimi organizmi. Vendar pa je treba upoštevati različne ekološke razmere in razširjenost nekaterih škodljivih organizmov. Zato je treba opredeliti "varovana območja", ki so izpostavljena posebni nevarnosti za zdravje rastlin, in jim zagotoviti posebno varstvo pod pogoji, združljivimi z notranjim trgom.

(25) Zaradi uporabe režima zdravstvenega varstva rastlin Skupnosti je treba v Skupnosti kot območju brez notranjih meja in uvedbe varovanih območij razlikovati med zahtevami, ki se nanašajo na pridelke Skupnosti, in zahtevami, ki se nanašajo na uvoz iz tretjih držav, ter opredeliti škodljive organizme, ki so pomembni za varovana območja.

(26) Mesto pridelave rastlin je najustreznejše za njihov zdravstveni pregled. Za pridelke Skupnosti morajo zato ti pregledi postati obvezni na mestu pridelave ter morajo zajemati vse ustrezne rastline in rastlinske proizvode, ki so vzgojeni, pridelani, uporabljeni ali kako drugače tam navzoči, in rastni substrat, ki se tam uporablja. Vsi pridelovalci morajo biti uradno registrirani za učinkovito delovanje takega sistema pregledov.

(27) Za zagotavljanje učinkovitejše uporabe režima zdravstvenega varstva rastlin Skupnosti na notranjem trgu mora biti mogoče, da se za zdravstvene preglede rastlin uporabi razpoložljiva uradna delovna sila, ki ni delovna sila uradnih služb za varstvo rastlin v državah članicah ter katere usposabljanje naj bi Skupnost usklajevala in finančno podpirala.

(28) Če bodo rezultati pregledov zadovoljivi, bodo pridelki Skupnosti namesto fitosanitarnega spričevala, ki se uporablja v mednarodni trgovini, nosili sprejeto oznako (rastlinski potni list), ki bo prilagojena vrsti pridelka, da se zagotovi prost pretok po vsej Skupnosti ali tistih delih Skupnosti, za katere potni list velja.

(29) Opredeliti je treba uradne ukrepe, ki naj se sprejmejo, kadar rezultati pregledov niso zadovoljivi.

(30) Za zagotovitev skladnosti z režimom zdravstvenega varstva rastlin Skupnosti v okviru notranjega trga je treba vzpostaviti sistem uradnih pregledov med trženjem. Ta sistem naj bi bil čim bolj zanesljiv in enoten po vsej Skupnosti, vendar naj bi izključeval posebne kontrole na mejah med državami članicami.

(31) V okviru notranjega trga se morajo za pridelke, ki izvirajo iz tretjih držav, praviloma opraviti zdravstveni pregledi rastlin ob prvem vnosu v Skupnost. Če so rezultati pregledov zadovoljivi, se za pridelke tretjih držav izda rastlinski potni list, ki zagotavlja prost pretok, ki velja za pridelke Skupnosti.

(32) Da bi za stanje, ki je nastalo z dokončnim oblikovanjem notranjega trga, pripravili potrebna jamstva, je nujno okrepiti infrastrukturo za zdravstvene inšpekcijske preglede rastlin na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti na zunanjih mejah Skupnosti, ter zlasti v državah članicah, ki so zaradi svojega geografskega položaja vstopne točke v Skupnost. Komisija bo predlagala, da se v splošni proračun Evropske unije vključijo potrebna sredstva za ta namen.

(33) Za zboljšanje učinkovitosti režima zdravstvenega varstva rastlin Skupnosti v okviru notranjega trga bi morale države članice uskladiti običajne postopke osebja, odgovornega za zdravstveno varstvo rastlin. Komisija bo pred 1. januarjem 1993 predložila kodeks Skupnosti o praksi zdravstvenega varstva rastlin.

(34) Ni več mogoče, da bi države članice sprejele posebne predpise zdravstvenega varstva rastlin, o vnosu rastlin ali rastlinskih proizvodov, ki izvirajo iz drugih držav članic, na svoje ozemlje. Vse predpise o zahtevah zdravstvenega varstva rastlin za rastline in rastlinske proizvode je treba določiti na ravni Skupnosti.

(35) Treba je vzpostaviti sistem finančnih prispevkov Skupnosti, da bi na ravni Skupnosti skupno nosili breme možne nevarnosti, ki lahko ostane pri trgovanju v skladu z režimom zdravstvenega varstva rastlin Skupnosti.

(36) Da bi preprečili infekcije s škodljivimi organizmi, vnesenimi iz tretjih držav, mora biti finančni prispevek Skupnosti namenjen krepitvi infrastrukture za zdravstvene inšpekcijske preglede rastlin na zunanjih mejah Skupnosti.

(37) Režim naj bi tudi predvidel ustrezne prispevke za nekatere stroške posebnih ukrepov, ki so jih sprejele države članice za obvladovanje in, če je primerno, izkoreninjenje okužb, ki so jih povzročili škodljivi organizmi, vneseni iz tretjih držav ali z drugih območij Skupnosti, in če je mogoče, za popravo povzročene škode.

(38) Podrobnosti mehanizma za dodelitev finančne pomoči Skupnosti naj se določijo po hitrem postopku.

(39) Treba je zagotoviti, da je Komisija v celoti obveščena o možnih vzrokih za vnos zadevnih škodljivih organizmov.

(40) Komisija naj bi zlasti spremljala pravilno uporabo režima zdravstvenega varstva rastlin Skupnosti.

(41) Treba je ugotoviti, ali so vnos škodljivih organizmov povzročila neustrezna preverjanja ali inšpekcijski pregledi. Zakonodaja Skupnosti naj se uporablja glede na posledice ob upoštevanju nekaterih posebnih ukrepov.

(42) Za države članice in Komisijo je primerno tesno sodelovanje v okviru Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin, ustanovljenega z Sklepom Sveta 76/894/EGS [7].

(43) Ta direktiva ne sme vplivati na obveznosti držav članic glede rokov, navedenih v delu B Priloge VIII, za prenos in uporabo –

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

1. Ta direktiva ureja varstvene ukrepe proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v države članice iz drugih držav članic ali tretjih držav.

Ureja tudi:

(a) varstvene ukrepe proti širjenju škodljivih organizmov v okviru Skupnosti, od 1. junija 1993, v zvezi s premeščanjem rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih sorodnih predmetov v okviru države članice;

(b) varstvene ukrepe proti vnosu škodljivih organizmov v francoske čezmorske departmaje iz drugih delov Francije in obratno, v druge dele Francije iz francoskih čezmorskih departmajev;

(c) varstvene ukrepe proti vnosu škodljivih organizmov na Kanarske otoke iz drugih delov Španije in obratno, v druge dele Španije s Kanarskih otokov.

2. Brez poseganja v pogoje, ki naj se uveljavijo za varstvo zdravstvenega stanja rastlin na nekaterih območjih Skupnosti, se ob upoštevanju različnih kmetijskih in ekoloških razmer po postopku iz člena 18, lahko določijo varstveni ukrepi za varstvo zdravja in življenja rastlin v francoskih čezmorskih departmajih in na Kanarskih otokih, ki dopolnjujejo pogoje, določenev tej direktivi.

3. Ta direktiva se ne uporablja za Ceuto in Melillo.

4. Vsaka država članica postavi ali imenuje en sam osrednji organ, ki je pod nadzorom nacionalne vlade zlasti pristojen za koordinacijo in stike v zadevah, v zvezi z zdravjem rastlin po tej direktivi. Po možnosti se za to imenuje uradna služba za varstvo rastlin, ustanovljena po Mednarodni konvenciji o varstvu rastlin. O tem organu in katerikoli naknadni spremembi je treba uradno obvestiti druge države članice in Komisijo.

5. Glede na varstvene ukrepe proti vnosu škodljivih organizmov iz francoskih čezmorskih departmajev v druge dele Francije in druge države članice ter proti njihovemu širjenju v francoskih čezmorskih departmajih se datumi, navedeni v odstavku 1(a) tega člena, členu 3(4), členu 4(2) in (4), členu 5(2) in (4), členu 6(5) in (6), členu 10(1) in (2) ter členu 13(8), (10) in (11), nadomestijo z datumom, ki ustreza koncu šestmesečnega obdobja po datumu, do katerega morajo države članice izvesti nove določbe glede prilog I do V za zaščito francoskih čezmorskih departmajev., se z istim dnem se črtata odstavka 1(b) in 2 tega člena.

6. Glede na varstvene ukrepe proti vnosu škodljivih organizmov s Kanarskih otokov v druge dele Španije in v druge države članice ter proti njihovem širjenju na Kanarskih otokih se datumi, navedeni v odstavku 1(a) tega člena, členu 3(4), členu 4(2) in (4), členu 5(2) in (4), členu 6(5) in (6), členu 10(1) in (2) ter členu 13(8), (10) in (11) nadomestijo z datumom, ki ustreza koncu šestmesečnega obdobja po datumu, do katerega morajo države članice izvesti nove določbe gledeprilog I do V za zaščito Kanarskih otokov. Z istim dnem se črta odstavek 1(c) tega člena.

Člen 2

1. V tej Direktivi:

(a) rastline pomenijo: žive rastline in žive dele rastlin, vključno s semenom;

živi deli rastlin vključujejo:

- plodove v botaničnem smislurazen tistih, ki so konzervirani z globokim zamrzovanjem,

- vrtnine razen tistih, ki se shranjujejo z globokim zamrzovanjem,

- gomolje, koreninske zadebelitve, čebulice, korenike,

- rezano cvetje,

- veje z listi ali iglicami,

- posekana drevesa z ohranjenimi listi ali iglicami,

- rastlinske tkivne kulture;

seme pomeni: seme v botaničnem smislu razen tistega, ki ni za setev;

(b) rastlinski proizvodi pomenijo: proizvode rastlinskega izvora, nepredelane ali enostavno pripravljene, če to niso rastline;

(c) saditev pomeni: katerikoli postopek za namestitev rastlin, da bi zagotovili njihovo nadaljnjo rast, generativno ali vegetativno razmnoževanje;

(d) rastline za saditev pomenijo:

- rastline, ki so že posajene in ostanejo posajene ali se presadijo po vnosu, ali

- rastline, ki niso posajene ob vnosu, ampak bodo posajene pozneje;

(e) škodljivi organizmi pomenijo: škodljive organizme na rastlinah ali rastlinskih proizvodih, ki pripadajo živalstvu ali rastlinstvu ali so virusi, mikoplazme ali drugi patogeni;

(f) rastlinski potni list pomeni: uradno etiketo, ki dokazuje, da so izpolnjene določbe direktive o standardih za zdravstveno varstvo rastlin in posebni pogoji, in ki je:

- standardizirana na ravni Skupnosti za različne vrste rastlin ali rastlinskih proizvodov, in

- jo pripravi pristojni uradni organ v državi članici ter je izdana v skladu z izvedbenimi pravili, ki urejajo podrobnosti postopka za izdajo rastlinskih potnih listov.

Za posebne vrste proizvoda se lahko določi uradno sprejete oznake, ki niso etikete po postopku iz člena 18.

Standardizacija se ugotovi po postopku iz člena 8. Po tej standardizaciji se za neveljavne rastlinske potne liste določijo različne oznake v skladu z drugim pododstavkom člena 10(1) za vse dele Skupnosti;

(g) pristojni uradni organi v državi članici so:

(i) uradna služba (službe) za varstvo rastlin države članice, navedena v členu 1(4); ali

(ii) katerikoli državni organ, ustanovljen

- na nacionalni ravni,

- ali na regionalni ravni pod nadzorom nacionalnih organov v mejah, opredeljenih z ustavo zadevne države članice.

Pristojni uradni organi v državi članici smejo v skladu z nacionalno zakonodajo prenesti naloge, ki naj se v skladu s to direktivo izvajajo v njihovi pristojnosti in pod njihovim nadzorom, na katero koli pravno osebo javnega ali zasebnega prava, ki je po njihovem uradno potrjenem aktu o ustanovitvi izključno pristojna za posebne javne funkcije, če ta oseba in njeni člani nimajo osebnih koristi od rezultatov sprejetih ukrepov.

Države članice zagotovijo tesno sodelovanje med organi, navedenimi v točki (ii) prvega pododstavka, in tistimi, navedenimi v točki (i).

Poleg tega se lahko po postopku iz člena 18, odobrijo druge pravne osebe, ustanovljene v imenu organa ali organov, navedenih v točki (i) prvega pododstavka, in delujoče v pristojnosti in pod nadzorom takega organa, če taka oseba nima osebnih koristi od rezultatov sprejetih ukrepov.

En sam, osrednji organ, naveden v členu 1(4), obvesti Komisijo o pristojnih uradnih organih v zadevni državi članici. Komisija bo te informacije poslala drugim državam članicam;

(h) varovano območje pomeni območje v Skupnosti, v katerem:

- en ali več škodljivih organizmov, navedenih v tej direktivi, ki so naseljeni v enem ali več delih Skupnosti, niso endemični ali naseljeni kljub ugodnim razmeram za njihovo naselitev,

- obstaja nevarnost za posamezno pridelavo, da se bodo nekateri škodljivi organizmi naselili v ugodnih ekoloških razmerah kljub dejstvu, da ti organizmi niso endemični ali naseljeni v Skupnosti,

in ki je bilo priznano po postopku iz člena 18, da izpolnjuje pogoje iz prve in druge alinee, in v primeru iz prve alineje, priznano na zahtevo države članice/držav članic in pod pogojem, da rezultati ustreznih sistematičnih raziskav, ki jih spremljajo izvedenci iz člena 21, po tam predpisanem postopku ne dokazujejo nasprotnega. V primeru, navedenem v drugi alinei, so sistematične raziskave prostovoljne.

Škodljivi organizem je tisti, ki je naseljen na nekem območju, če je znano, da je tam navzoč in če uradni ukrepi za njegovo izkoreninjenje niso bili sprejeti ali pa so se v najmanj dveh zaporednih letih izkazali za neučinkovite.

Zadevna država članica (države članice) v zvezi s primerom iz prve alinee prvega pododstavka opravlja redne in sistematične uradne raziskave o navzočnosti organizmov, zaradi katerih je bilo priznano varovano območje. O vsaki ugotovitvi navzočnosti takih organizmov se takoj uradno obvesti Komisija. Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin oceni nevarnost, ki izhaja iz take ugotovitve, in sprejmejo se ustrezni ukrepi po postopku iz člena 18.

Podrobnosti o sistematičnih raziskavah, navedenih v prvem in tretjem pododstavku, je lahko ugotoviti po postopku iz člena 18 ob upoštevanju ustreznih znanstvenih in statističnih načel.

O rezultatih zgoraj navedenih sistematičnih raziskav se uradno obvesti Komisija. Komisija posreduje te informacije drugim državam članicam.

Pred 1. januarjem 1998 Komisija predloži poročilo Svetu o delovanju sistema varovanih območij skupaj z ustreznimi predlogi, če je potrebno;

(i) Izjava ali ukrep je uraden, če ga, brez poseganja v določbe člena 21 dajo ali sprejmejo:

- predstavniki uradne službe za varstvo rastlin države članice ali drugi javni uslužbenci v njihovi pristojnosti, če gre za izjave ali ukrepe, ki se nanašajo na izdajanje spričeval, podrobneje opredeljenih v členu 7(1) ali členu 8(2);

- ali v vseh drugih primerih taki predstavniki ali javni uslužbenci ali usposobljeni zastopniki, ki so zaposleni v enem od pristojnih uradnih organov države članice, če taki zastopniki nimajo osebnih koristi od rezultatov sprejetih ukrepov in če izpolnjujejo minimalne standarde usposobljenosti.

Države članice zagotovijo, da imajo njihovi javni uslužbenci in usposobljeni zastopniki potrebno usposobljenost za pravilno uporabo te direktive. Po postopku iz člena 18, se lahko oblikujejo smernice za tako usposobljenost.

Komisija, ki deluje v okviru Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin, pripravi programe Skupnosti, katerih izvajanje spremlja v zvezi z nadaljnjim usposabljanjem javnih uslužbencev in usposobljenih zastopnikov, da bi se znanje in izkušnje, pridobljene v nacionalnem kontekstu, dvignile na raven prej navedene usposobljenosti. Komisija prispeva k financiranju tega nadaljnjega usposabljanja in predlaga, da se za to v proračunu Skupnosti dodelijo potrebna sredstva.

2. Razen če ni izrecno drugače določeno se določbe te direktive nanašajo na les le, če v celoti ali delno obdrži naravno okroglo površino z lubjem ali brez njega ali če je v obliki sekancev, iveri, žagovine, lesnih odpadkov ali ostankov.

Razen za namen določb glede Priloge V to zadeva les tudi, kadar v obliki podpornega lesa, distančnih letev, palet ali pakirnega materiala, ki se uporabljajo pri prevozu predmetov vseh vrst, ne glede na to, ali so pogoji iz prvega pododstavka izpolnjeni ali ne, pomeni nevarnost za zdravje rastlin.

Člen 3

1. Države članice prepovedo vnos škodljivih organizmov, navedenih v delu A Priloge I, na svoje ozemlje.

2. Države članice prepovedo vnos rastlin in rastlinskih proizvodov, navedenih v delu A Priloge II, na svoje ozemlje, če so okuženi z značilnimi škodljivimi organizmi, navedenimi v tem delu priloge.

3. Odstavka 1 in 2 se ne uporabita v skladu s pogoji, ki se lahko opredelijo po postopku iz člena 17, pri lažji kontaminaciji rastlin, razen tistih za saditev, s škodljivimi organizmi, navedenimi v delu A Priloge I ali delu A Priloge II, predhodno izbranimi v soglasju z organi, ki zastopajo države članice na področju zdravstvenega varstva rastlin.

4. Z veljavnostjo od 1. junija 1993 države članice predpišejo, da se odstavka 1 in 2 uporabita tudi za širjenje škodljivih organizmov v zvezi s premeščanjem rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov na ozemlju države članice.

5. 1. junija 1993 države članice prepovedo vnos na ustrezna varovana območja in širjenje znotraj njih:

(a) škodljivih organizmov, navedenih v delu B Priloge I;

(b) rastlin in rastlinskih proizvodov, navedenih v delu B Priloge II, če so kontaminirani z ustreznimi, tam navedenimi škodljivimi organizmi.

6. Po postopku iz člena 18:

(a) se škodljivi organizmi, navedeni v prilogah I in II, podrazdelijo:

- organizmi, za katere ni znano, ali so navzoči v katerem koli delu Skupnosti in ki so pomembni za vso Skupnost, se navedejo v oddelku I dela A Priloge I oziroma oddelku I dela A Priloge II,

- organizmi, za katere je znano, da so navzoči v Skupnosti, toda niso endemični ali naseljeni po vsej Skupnosti, in ki so pomembni za vso Skupnost, se navedejo v oddelku II dela A Priloge I oziroma v oddelku II dela A Priloge II,

- drugi organizmi se navedejo v delu B Priloge I oziroma delu B Priloge II za varovano območje, za katero so značilni;

(b) škodljivi organizmi, ki so endemični ali naseljeni v enem ali več delih Skupnosti, se črtajo, razen tistih, ki so navedeni v drugi in tretji alinei točke (a);

(c) naslovi prilog I in II, pa tudi razni njihovi deli in oddelki se spremenijo v skladu s točkama (a) in (b).

7. Po postopku iz člena 18, razen če ni izrecno drugače določeno, se lahko odloči, da države članice predpišejo naslednje:

(a) vnos in širjenje nekaterih organizmov, posamičnih ali ne, ki veljajo za škodljive rastlinam ali rastlinskim proizvodom, a niso navedeni v prilogah I in II, se na njihovih ozemljih in znotraj njih prepovesta ali pa se zahteva posebno dovoljenje pod pogoji, določenimi po istem postopku;

(b) vnos na njihova ozemlja in širjenje znotraj teh določenih organizmov, ki so navedeni v Prilogi II, vendar se pojavljajo na rastlinah, ki niso navedene v tej prilogi, in veljajo za škodljive rastlinam ali rastlinskim proizvodom, se prepovesta ali pa se zahteva posebno dovoljenje pod pogoji, določenimi po istem postopku;

(c) vnos na njihova ozemlja in širjenje znotraj teh določenih organizmov, ki so navedeni v Prilogah I in II, ki so v izoliranem stanju in veljajo za škodljive rastlinam ali rastlinskim proizvodom, se prepovesta ali pa se zahteva posebno dovoljenje pod pogoji, določenimi po istem postopku.

Prvi pododstavek se za take organizme uporabi tudi, če se nanje ne nanaša Direktiva Sveta 90/220/EGS z dne 23. aprila 1990 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje [8] ali druge podrobne določbe Skupnosti o gensko spremenjenih organizmih.

Odstavka 1 in 5(a) in odstavka 2 in 5(b) ter odstavek 4 se ne uporabijo v skladu s pogoji, ki se določijo po postopku iz člena 18, za poskusne ali znanstvene namene in žlahtnjenje.

Po sprejetju ukrepov, predvidenih v prvem pododstavku, se ta pododstavek ne uporabi v skladu s pogoji, določenimi po postopku iz člena 18, za poskusne ali znanstvene namene in žlahtnjenje.

Člen 4

1. Države članice prepovedo vnos rastlin ali rastlinskih proizvodov, navedenih v delu A Priloge III, na svoje ozemlje, če izvirajo iz ustreznih držav, navedenih v tem delu priloge.

2. Države članice predpišejo, da se s 1. junijem 1993 prepove vnos rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, navedenih v delu B Priloge III, na ustrezna varovana območja na njihovem ozemlju.

3. Po postopku iz člena 18, se Priloga III revidira tako, da so v delu A zajete rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti, ki predstavljajo nevarnost za zdravstveno varstvo rastlin za vse dele Skupnosti, in v delu B rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti, ki predstavljajo nevarnost za zdravstveno varstvo rastlin le na varovanih območjih. Varovana območja so tam določena.

4. Od 1. junija 1993 se odstavek 1 ne uporablja več za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, ki izvirajo iz Skupnosti.

5. V skladu s pogoji, ki se določijo na po postopku iz člena 18, se odstavka 1 in 2 ne uporabita za poskusne ali znanstvene namene in žlahtnjenje.

6. Če ni nevarnosti, da bi se škodljivi organizmi širili, lahko država članica predpiše, da se odstavka 1 in 2 ne uporabita v posameznih posebnih primerih za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, ki se gojijo, pridelujejo ali uporabljajo neposredno v obmejnem pasu s tretjo državo in se vnesejo v to državo članico za uporabo na bližnjih lokacijah v njenem obmejnem pasu.

Kadar država članica odobri tako odstopanje, določi lokacijo in ime uporabnika. Ti podatki, ki so redno ažurirani, so dostopni Komisiji.

Rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti, za katere velja odstopanje v skladu s prvim pododstavkom, se opremijo z listinskimi dokazi o lokaciji v ustrezni tretji državi, iz katere izvirajo navedene rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti.

Člen 5

1. Države članice prepovedo vnos rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, navedenih v delu A Priloge IV, na svoje ozemlje, razen če so izpolnjene ustrezne posebne zahteve, navedene v tem delu priloge.

2. Države članice s 1. junijem 1993 prepovedo vnos na varovano območje ter na njem premeščanje rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, navedenih v delu B Priloge IV, razen če so izpolnjene ustrezne posebne zahteve, navedene v tem delu priloge.

3. Po postopku iz člena 18, se Priloga IV spremeni po merilih, opredeljenih v členu 3(6).

4. Od 1. junija 1993 države članice zagotovijo, da se prvi odstavek uporablja tudi za premeščanje rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na območju države članice ne glede na člen 6(7). Ta odstavek ter odstavka 1 in 2 se ne uporabijo za premeščanje majhne količine rastlin, rastlinskih proizvodov, živil ali krmil, kadar naj bi jih lastnik ali prejemnik uporabljal za negospodarske in nekomercialne namene ali so namenjeni za porabo med prevozom, če ni nevarnosti širjenja škodljivih organizmov.

5. Odstavki 1, 2 in 4 se ne uporabijo v skladu s pogoji, ki se določijo po postopku iz člena 18, za poskusne ali znanstvene namene in žlahtnjenje.

6. Če ni nevarnosti širjenja škodljivih organizmov, lahko država članica zagotovi, da se odstavki 1, 2 in 4 ne uporabijo v posameznih, posebnih primerih za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, ki rastejo, se pridelajo ali uporabijo v neposrednem mejnem pasu s tretjo državo in se v državi članici uporabijo na bližnjih lokacijah v mejnem pasu njenega ozemlja.

Ko država članica odobri tako odstopanje, določi lokacijo in ime uporabnika. Ti podatki, ki so redno ažurirani, so dostopni Komisiji.

Rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti, za katere velja odstopanje v skladu s prvim pododstavkom, se opremijo z listinskimi dokazi o lokaciji v ustrezni tretji državi, iz katere izvirajo navedene rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti.

Člen 6

1. Države članice določijo vsaj v zvezi z vnosom rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, navedenih v delu A Priloge V, v drugo državo članico, da se le-ti in njihova embalaža temeljito uradno preverijo v celoti ali na reprezentativnem vzorcu in da se, če je treba, uradno preverijo vozila, ki jih prevažajo, da bi zagotovili:

(a) da niso kontaminirani s škodljivimi organizmi, navedenimi v delu A Priloge I;

(b) da rastline in rastlinski proizvodi, navedeni v delu A Priloge II, niso kontaminirani z značilnimi škodljivimi organizmi, navedenimi v tistem delu priloge;

(c) da rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, navedene v delu A Priloge IV, izpolnjujejo ustrezne posebne zahteve, navedene v tistem delu priloge.

2. Kakor hitro se sprejmejo ukrepi, predvideni v členu 3(6)(a) in členu 5(3), se odstavek 1 tega člena uporabi le v zvezi z oddelkom II dela A Priloge I, oddelkom II dela A Priloge II in oddelkom II dela A Priloge IV. Kadar se med preverjanjem, ki se izvaja v skladu s to določbo, ugotovi navzočnost škodljivih organizmov, navedenih v oddelku I dela A Priloge I ali oddelku I dela A Priloge II, zahteve iz člena 10 niso izpolnjene.

3. Države članice določijo inšpekcijske ukrepe, navedene v odstavku 1, da bi zagotovile skladnost s členom 3(4), (5) in (7) ali členom 5(2), kadar namembna država članica uporabi eno od možnosti iz zgoraj navedenih členov.

4. Države članice določijo, da se seme, navedeno v delu A Priloge IV, ki naj se vnese v drugo državo članico, uradno preveri, da bi zagotovile izpolnjevanje ustreznih posebnih pogojev, navedenih v tistem delu priloge.

5. Z veljavnostjo od 1. junija 1993 in brez poseganja v odstavek 7, se odstavki 1, 3 in 4 tudi uporabijo za pretok rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na ozemlju države članice. Odstavki 1, 3 in 4 se ne uporabijo v zvezi s škodljivimi organizmi, navedenimi v delu B Priloge I ali delu B Priloge II, in posebnimi pogoji, navedenimi v delu B Priloge IV, za pretok rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov prek varovanega območja ali zunaj njega.

Uradna preverjanja iz odstavkov 1, 3 in 4 se izvedejo v skladu z naslednjimi določbami:

(a) Razširijo se na ustrezne rastline ali rastlinske proizvode, ki jih goji, pridela ali uporablja pridelovalec ali so kako drugače navzoče na njegovi posesti, in na rastni substrat, ki se tam uporablja.

(b) Opravijo se na posesti, po možnosti na mestu pridelave.

(c) Opravljajo se redno ob ustreznem času najmanj enkrat na leto in vsaj z vizualnim opazovanjem ne glede na posebne zahteve iz Priloge IV; nadaljnji ukrepi se sprejmejo, kadar je to predvideno v skladu z odstavkom 8.

Vsak pridelovalec, za katerega se v skladu z odstavki 1 do 4 zahteva uradno preverjanje, navedeno v drugem pododstavku, je vpisan v uradni register pod registrsko številko, ki omogoča njegovo identifikacijo. Tako vzpostavljeni uradni registri so dostopni Komisiji na njeno zahtevo.

Pridelovalec upošteva nekatere obveznosti, po odstavku 8. Zlasti takoj uradno obvesti pristojni uradni organ zadevne države članice o vsaki nenavadni navzočnosti škodljivih organizmov, simptomov ali drugih anomalij na rastlinah.

Odstavki 1, 3 in 4 se ne uporabijo za pretok majhne količine rastlin, rastlinskih proizvodov, živil ali živalske krme, kadar naj bi jih lastnik ali prejemnik uporabljal za negospodarske in nekomercialne namene ali so namenjeni za porabo med prevozom, če ni nevarnosti širjenja škodljivih organizmov.

6. Od 1. junija 1993 države članice predpišejo, da se tudi pridelovalci nekaterih rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov, ki niso navedeni v delu A Priloge V, opredeljeni v skladu z odstavkom 8, ali skupna skladišča ali distribucijski centri na pridelovalnem območju vpišejo v uradni lokalni, regionalni ali nacionalni register v skladu s tretjim pododstavkom odstavka 5. Na zadevnih območjih se lahko kadarkoli opravijo preverjanja, predvidena v drugem pododstavku odstavka 5.

V skladu z odstavkom 8 se lahko vzpostavi sistem, tako da je mogoče, če je in kolikor je treba, nekaterim rastlinam, rastlinskim proizvodom in drugim predmetom slediti vse do njihovega izvora ob upoštevanju narave pridelovalnih ali trgovinskih pogojev.

7. Če se ni bati širjenja škodljivih organizmov, lahko države članice izvzamejo:

- iz uradne registracije, ki jo zahtevata odstavka 5 in 6, male pridelovalce ali predelovalce, katerih celotna pridelava in prodaja ustreznih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov za končno uporabo osebam na lokalnem trgu, ki se ne ukvarjajo poklicno z rastlinsko pridelavo (lokalno pretok), ali

- iz uradnega preverjanja, zahtevanega v odstavkih 5 in 6, lokalni pretok rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, ki izvirajo od tako izvzetih pridelovalcev.

Določbe te direktive o lokalnem pretoku pregleda Svet pred 1. januarjem 1998 na podlagi predloga Komisije in glede na pridobljene izkušnje.

8. Po postopku iz člena 18, se sprejmejo izvedbeni predpisi, ki se nanašajo na:

- manj stroge pogoje za pretok rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov na varovanem območju, vzpostavljenem za navedene rastline, rastlinske proizvode in druge predmete glede na enega ali več škodljivih organizmov,

- jamstva v zvezi s pretokom rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov prek varovanega območja, vzpostavljenega za navedene rastline, rastlinske proizvode in druge predmete glede na enega ali več škodljivih organizmov,

- pogostnost in časovno razporeditev uradnega preverjanja, vključno z nadaljnjimi ukrepi iz drugega pododstavku (c) odstavka 5,

- obveznosti registriranih pridelovalcev, navedenih v četrtem pododstavku odstavka 5,

- opredelitev proizvodov, navedenih v odstavku 6, in proizvodov, za katere se predvideva sistem, uveden v odstavku 6,

- druge zahteve v zvezi z izjemami, navedenimi v odstavku 7, in zlasti v zvezi s pojmi "mali pridelovalec" in "lokalni trg" ter ustreznimi postopki.

9. Izvedbena pravila v zvezi s postopkom registracije in registrska številka, navedena v tretjem pododstavku odstavka 5, se lahko sprejmejo po postopku iz člena 18.

Člen 7

1. Če se na podlagi preverjanja, določenega v členu 6(1) in (3), ugotovi, da so tam navedeni pogoji izpolnjeni, se lahko izda fitosanitarno spričevalo v skladu z vzorcem v delu A Priloge VII, sestavljeno vsaj v enem od uradnih jezikov Skupnosti ter razen žiga in podpisa v celoti izpolnjeno z velikimi tiskanimi črkami ali v celoti natipkano, in po možnosti v enem od uradnih jezikov namembne države članice.

Botanična imena rastlin so navedena v latinici. V primeru sprememb ali izbrisov brez uradnega zaznamka je spričevalo neveljavno. Kopije tega spričevala se izdajo le z navedbo "kopija" ali "dvojnik", natisnjeno ali žigosano na spričevalu.

2. Države članice določijo, da se rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti, navedeni v delu A Priloge V, ne smejo vnesti v drugo državo članico, razen če niso opremljeni s fitosanitarnim spričevalom, izdanim v skladu z odstavkom 1. Fitosanitarno spričevalo se ne sme izdati prej kakor 14 dni pred datumom, na katerega rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti zapustijo državo pošiljateljico.

3. Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice za izvajanje člena 6(3), če gre za semena, navedena v delu B Priloge IV in členu 6(4), se določijo po postopku iz člena 17, najpozneje do 31. decembra 1991.

Člen 8

1. Razen, če nastopi ena od okoliščin iz odstavka 2, države članice predpišejo, da se rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti, navedeni v delu A Priloge V, ki so bili vneseni na njihovo ozemlje iz druge države članice in ki naj se vnesejo na ozemlje druge države članice, izvzamejo iz nadaljnjega inšpekcijskega pregleda v skladu s členom 6, če so opremljeni s fitosanitarnim spričevalom države članice, napisanim v skladu z vzorcem v delu A Priloge VII.

2. Kadar so rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti iz ene države članice razdeljeni ali skladiščeni ali se njihova embalaža spremeni v drugi državi članici in so nato vneseni v tretjo državo članico, drugi državi članici ni treba opraviti novega inšpekcijskega pregleda v skladu s členom 6, če je uradno ugotovljeno, da ti proizvodi niso bili izpostavljeni nevarnosti na njenem ozemlju, kar bi lahko povzročilo dvom o skladnosti s pogoji, določenimi v členu 6. To spričevalo mora biti priloženo fitosanitarnemu spričevalu, ki ga izda prva država članica, ali overjenemu izvodu tega spričevala. To spričevalo se lahko naslovi "fitosanitarno spričevalo za ponovni izvoz". Drugi pododstavek člena 8(1) se uporabi smiselno.

Fitosanitarno spričevalo za ponovni izvoz se ne sme napisati več kakor 14 dni pred datumom, na katerega rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti zapustijo državo, ki jih ponovno odpošlje.

3. Odstavka 1 in 2 se uporabita tudi, kadar se rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti vnesejo zaporedno v več držav članic. Če se v tem primeru izda več kakor eno spričevalo za ponovni izvoz, morajo biti proizvodi opremljeni z naslednjimi listinami:

(a) najnovejše fitosanitarno spričevalo ali overjena kopija spričevala;

(b) najnovejše fitosanitarno spričevalo za ponovni izvoz;

(c) fitosanitarna spričevala za ponovni izvoz pred spričevalom, navedenim pod (b), ali overjene kopije teh spričeval.

Člen 9

1. Za rastline, rastlinske proizvode ali druge predmete, za katere veljajo posebne zahteve, določene v delu A Priloge IV, se izda uradno fitosanitarno spričevalo, po členu 7, v državi, iz katere izvirajo rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti, razen:

- za les, če pod posebnimi zahtevami, določenimi v delu A Priloge IV, zadostuje, da je odstranjeno lubje,

- v drugih primerih v takem obsegu, da se lahko izpolnjujejo posebne zahteve, določene v delu A Priloge IV, tudi na mestih, ki niso mesta izvora.

2. Odstavek 1 se uporablja tudi za vnos rastlin in rastlinskih proizvodov, navedenih v delu B Priloge IV, v države članice, katerih imena so navedena ob teh proizvodih v tistem delu priloge.

Člen 10

1. Če se na podlagi preverjanja, določenega v členu 6(1), (3) in (4) in izvedenega v skladu s členom 6(5) ugotovi, da so tam navedeni pogoji izpolnjeni, se od 1. junija 1993,, izda rastlinski potni list v skladu z določbami, ki se lahko sprejmejo na podlagi odstavka 4 tega člena, namesto fitosanitarnih spričeval iz členov 7 ali 8.

Če preverjanje ne zajame pogojev, ki zadevajo varovana območja, ali če taki pogoji niso izpolnjeni, izdani rastlinski potni list ni veljaven za ta območja in bo nosil oznako, predvideno za take primere, v skladu s členom 2(1)(f).

2. Od 1. junija 1993 se rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti, navedeni v oddelku 1 dela A Priloge V, ne smejo gibati znotraj Skupnosti, razen lokalno v pomenu člena 6(7), razen če njih, njihovo embalažo ali vozila, ki jih prevažajo, ne spremlja rastlinski potni list za zadevno območje, izdan v skladu z odstavkom 1.

Od 1. junija 1993 se rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti, navedeni v oddelku II dela A Priloge V ne smejo vnesti na neko varovano območje ali se na njem gibati, razen če njih, njihovo embalažo ali vozila, ki jih prevažajo, spremlja rastlinski potni list za to območje, izdan v skladu z odstavkom 1. Če so izpolnjeni pogoji, določeni v členu 6(8) za prevoz čez varovana območja, se ta pododstavek ne uporabi.

Prvi in drugi pododstavek se ne uporabita za pretok majhne količine rastlin, rastlinskih proizvodov, živil ali krmil, kadar naj bi jih lastnik ali prejemnik uporabljal za negospodarske in nekomercialne namene ali so namenjeni za porabo med prevozom, če ni nevarnosti širjenja škodljivih organizmov.

3. Rastlinski potni list se lahko nadomesti pozneje in v katerem koli delu Skupnosti z drugim rastlinskim potnim listom v skladu z naslednjimi določbami:

- rastlinski potni list se lahko nadomesti le, kadar se pošiljke razdelijo ali kadar se več pošiljk ali njihovih delov združi ali kadar se spremeni zdravstveno stanje pošiljk, brez poseganja v posebne zahteve, predvidene v Prilogi IV, ali v drugih primerih, določenih v skladu z odstavkom 4,

- nadomestitev se lahko opravi le na zahtevo fizične ali pravne osebe, ne glede na to, ali je pridelovalka ali ne vpisane v uradnem registru v skladu s smiselno uporabo tretjega pododstavka člena 6(5),

- nadomestni potni list lahko pripravi le pristojni uradni organ na območju, na katerem se nahajajo posesti prosilke, in le, če je zagotovljena identiteta zadevnega proizvoda in če takrat, ko je pridelovalec pošiljal proizvod, pri pridelovalcu ni bilo nevarnosti za infekcijo s škodljivimi organizmi, navedenimi v prilogah I in II,

- postopek nadomestitve mora biti v skladu z določbami, ki se lahko sprejmejo na podlagi odstavka 4,

- nadomestni potni list mora nositi posebno oznako, predpisano v skladu z odstavkom 4, ki vsebuje številko prvotnega pridelovalca, in če je prišlo do spremembe zdravstvenega stanja rastlin, številko subjekta, ki je odgovoren za to spremembo.

4. Po postopku iz člena 18, se sprejmejo izvedbena pravila za:

- podrobne postopke za izdajo rastlinskih potnih listov, kakor določa odstavek 1,

- pogoje, pod katerimi se lahko rastlinski potni list nadomesti v skladu s prvo alineo odstavka 3,

- podrobnosti postopka za nadomestni rastlinski potni list, kakor določa tretja alinea odstavka 3,

- posebno oznako, ki je obvezna za nadomestni potni list, kakor določa peta alinea odstavka 3.

Člen 11

1. Če se na podlagi preverjanja, določenega v členu 6(1), (3) in (4) in izvedenega v skladu s členom 6(5), ugotovi, da tam navedeni pogoji niso izpolnjeni, se rastlinski potni list ne izda, brez poseganja v odstavek 2 tega člena.

2. V posebnih primerih, kadar je ob upoštevanju narave rezultatov zadevnega preverjanja ugotovljeno, da del rastlin ali rastlinskih proizvodov, ki jih pridelovalec goji, prideluje ali uporablja ali so kako drugače navzoče na njegovi posesti, ali del tam uporabljenega rastnega substrata ne more predstavljati nevarnosti za širjenje škodljivih organizmov, se odstavek 1 za ta del ne uporabi.

3. Če se uporablja odstavek 1 za zadevne rastline, rastlinske proizvode ali rastni substrat, velja en ali več naslednjih uradnih ukrepov:

- ustrezno tretiranje, ki mu sledi izdaja ustreznega rastlinskega potnega lista v skladu s členom 10, če se upošteva, da so pogoji izpolnjeni zaradi tretiranja,

- dovoljenje za premeščanje pod uradnim nadzorom na območja, na katerih ne predstavljajo dodatne nevarnosti,

- dovoljenje za premeščanje pod uradnim nadzorom na mesta za industrijsko predelavo,

- uničenje.

Po postopku iz člena 18, se lahko sprejmejo izvedbena pravila, ki se nanašajo na:

- pogoje, pod katerimi se sme ali ne sme sprejeti en ali več ukrepov iz prvega pododstavka,

- posebne značilnosti in pogoje za take ukrepe.

4. Če se uporablja odstavek 1, se dejavnosti pridelovalca popolnoma ali delno začasno prekinejo, dokler se ne ugotovi, da ni več nevarnosti širjenja škodljivih organizmov. Dokler traja ta začasna prekinitev, se člen 10 ne uporablja.

5. Kadar na podlagi uradnega preverjanja, izvedenega v skladu s členom 6(6), tam navedeni proizvodi ne vsebujejo škodljivih organizmov, navedenih v prilogah I in II, se odstavki 2, 3 in 4 tega člena uporabijo z vsemi potrebnimi spremembami.

Člen 12

1. Države članice ne potrebujejo dopolnilne izjave na fitosanitarnih spričevalih, navedenih v členih 7, 8 ali 9.

2. Če se ugotovi, da je del pošiljke rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov kontaminiran s škodljivimi organizmi, navedenimi v prilogah I in II, se vnos drugega dela ne prepove, če ni suma, da je kontaminiran, in če se zdi, da ni mogoče, da bi se škodljivi organizmi širili.

3. Države članice predpišejo, da je na fitosanitarnih spričevalih ali fitosanitarnih spričevalih za ponovni izvoz, ki se predložijo, kadar se rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti vnesejo na njihovo ozemlje, žig o vstopu pristojne službe, ki izkazuje najmanj ime službe in datum vstopa.

4. Države članice zagotovijo, da njihova organizacija za varstvo rastlin obvesti tako organizacijo v državi članici pošiljateljici o vseh primerih, kadar so bile zadržane rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti, ki prihajajo iz te države članice, zaradi prepovedi ali omejitev v zvezi z ukrepi za zdravstveno varstvo rastlin. Te informacije ne posegajo v ukrepe, ki jih je treba sprejeti po presoji prve navedene organizacije za varstvo rastlin v zvezi z zadržano pošiljko in jih je treba dati čim prej, da lahko organizacija za varstvo rastlin preuči primer zlasti zato, da bi sprejela ukrepe za preprečevanje nadaljnjih podobnih pojavov in, kjer je ustrezno in kolikor je mogoče, sprejela ustrezne ukrepe glede zadržanih pošiljk zaradi tveganja v zadevnem primeru. Po postopku iz člena 17, se lahko vzpostavi standardizirani informacijski sistem.

5. Da bi zagotovile skladnost z določbami te direktive in zlasti s členom 10(2), države članice organizirajo uradne preglede, od 1. januarja 1993, ki se opravljajo naključno in brez razlikovanja glede na izvor rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov ter v skladu z naslednjimi določbami:

- občasne preglede kadarkoli in kjerkoli, kamor se premeščajo rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti,

- občasne preglede na posestih, na katerih se gojijo, pridelujejo, skladiščijo ali dajejo v prodajo rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti, ter na posestih kupcev,

- občasne preglede hkrati s kakim drugim pregledom listin, ki se opravlja zaradi drugih razlogov, kot je zdravstveno varstvo rastlin.

Pregledi se morajo opravljati redno na posestih, ki so navedene v uradnem registru, v skladu s členom 10(3) in členom 13(8), in se lahko opravljajo redno na posestih, ki so navedene v uradnem registru, v skladu s členom 6(6).

Pregledi so lahko selektivni, če se na podlagi dejstev lahko domneva, da ena ali več določb te direktive niso bile upoštevane.

6. Kupci rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov kot končni uporabniki, ki se poklicno vključujejo v rastlinsko proizvodnjo, iz komercialnih razlogov obdržijo zadevne rastlinske potne liste za najmanj eno leto in jih navajajo kot reference v svoji evidenci.

Inšpektorji imajo dostop do rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov na katerikoli stopnji pridelovalne in tržne verige. Upravičeni so do opravljanja katere koli poizvedbe, ki je potrebna za zadevne uradne preglede, vključno s tistimi, ki se nanašajo na rastlinske potne liste in evidenco.

7. Državam članicam pri uradnih pregledih lahko pomagajo izvedenci, navedeni v členu 21.

8. Kadar se z uradnimi pregledi, opravljenimi v skladu z odstavkoma 5 in 6, ugotovi, da rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti predstavljajo nevarnost za širjenje škodljivih organizmov, so ti predmet uradnih ukrepov v skladu s členom 11(3).

Člen 13

1. Države članice predpišejo vsaj v zvezi z vnosom rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, navedenih v delu B Priloge V, ki prihajajo na njihovo ozemlje iz tretjih držav:

(a) da se te rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti in njihova embalaža temeljito uradno inšpekcijsko pregledajo, ali v celoti ali reprezentativni vzorci, in če je treba, da se vozila, ki jih prevažajo, tudi temeljito uradno inšpekcijsko pregledajo, da bi zagotovili, kolikor je mogoče ugotoviti:

- da niso kontaminirani s škodljivimi organizmi iz dela A Priloge I,

- če rastline in rastlinski proizvodi iz dela A Priloge II niso kontaminirani s škodljivimi organizmi, navedenimi v tem delu priloge,

- če rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti iz dela A Priloge IV izpolnjujejo ustrezne posebne zahteve, navedene v tem delu priloge;

(b) da jih spremljajo spričevala, predpisana v členu 7 ali 8, in da se fitosanitarno spričevalo ne sme izdati več kakor 14 dni pred datumom, na katerega rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti zapustijo državo pošiljateljico. Spričevala, predpisana v členu 7 ali 8, vsebujejo informacije v skladu z vzorcem, določenim v prilogi Mednarodna konvenciji o varstvu rastlin, spremenjeni 21. novembra 1979, ne glede na njihov izgled, in jih izdajo organi, ki jih za ta namen pooblašča Mednarodna konvencija o varstvu rastlin, ali če gre za države, ki niso pogodbenice, v skladu z zakoni ali predpisi te države. po postopku iz člena 17, se lahko sestavijo seznami organov, ki jih različne tretje države pooblastijo za izdajo spričeval.

Z odstopanjem od prvega pododstavka se smejo fitosanitarna spričevala, izdana v skladu z vzorcem, določenim v prilogi k Mednarodni konvenciji o varstvu rastlin, v njeni prvotni verziji, uporabiti za prehodno obdobje. Datum izteka takega obdobja se lahko določi po postopku iz člena 17.

2. Odstavek 1 tega člena se uporabi v primerih, navedenih v členu 6(4) in členu 7(3).

3. Države članice lahko tudi predpišejo, da se uradno inšpekcijsko pregledajo pošiljke iz tretjih držav, ki niso prijavljene, da vsebujejo rastline, rastlinske proizvode ali druge predmete, navedene v delu B Priloge V, kadar obstajajo resni razlogi za domnevo, da so v zvezi s tem kršeni predpisi.

Po postopku iz člena 17:

- se lahko določijo primeri, v katerih se taki inšpekcijski pregledi opravijo,

- se lahko določijo metode za take inšpekcijske preglede.

Če ob koncu inšpekcijskega pregleda ostajajo dvomi o identiteti pošiljke, zlasti o rodu, vrsti ali izvoru, se šteje, da pošiljka vsebuje rastline, rastlinske proizvode ali druge predmete, navedene v delu B Priloge V.

4. Če ni nevarnosti, da se škodljivi organizmi širijo:

- se odstavka 1 in 2 tega člena ne uporabita, kadar se rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti neposredno premeščajo med dvema krajema v Skupnosti prek ozemlja tretje države,

- se odstavka 1 in 2 tega člena in člen 4(1) ne uporabijo pri tranzitu čez ozemlje Skupnosti,

- se odstavka 1 in 2 tega člena ne uporabita pri majhni količini rastlin, rastlinskih proizvodov, živil ali krmil, kadar so namenjene uporabi lastnikov ali prejemnikov za negospodarske in nekomercialne namene ali za porabo med prevozom.

5. Odstavka 1 in 2 tega člena se ne uporabita v skladu s pogoji, ki se določijo po postopku iz člena 18 za poskusne ali znanstvene namene in žlahtnjenje.

6. Če ni nevarnosti širjenja škodljivih organizmov, lahko država članica zagotovi, da se odstavka 1 in 2 ne uporabita v posameznih, posebnih primerih za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, ki se gojijo, pridelajo ali uporabijo v njenem neposrednem mejnem pasu s tretjo državo in ki se vnesejo v to državo članico za uporabo na bližnjih lokacijah v mejnem pasu njenega ozemlja.

Ko država članica odobri tako odstopanje, natančneje določi lokacijo in ime uporabnika. Ti podatki, ki se redno ažurirajo, so dostopni Komisiji.

Rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti, ki so predmet odstopanja v po prvem pododstavku, se opremijo z listinskimi dokazi o lokaciji v ustrezni tretji državi, iz katere izvirajo navedene rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti.

7. V okviru strokovnih dogovorov med Komisijo in pristojnimi telesi v nekaterih tretjih državah, sprejetimi po postopku iz člena 18, je možen dogovor, da se dejavnosti v zvezi z inšpekcijskimi pregledi iz odstavka 1(a) tega člena lahko izvedejo tudi v pristojnosti Komisije in v skladu z ustreznimi določbami člena 21 v tretji zadevni državi, v sodelovanju z uradno organizacijo za varstvo rastlin te države.

8. Od junija 1993 se pri pošiljkah za varovano območje uporablja odstavek 1(a) za škodljive organizme in za posebne zahteve, navedene v delu B prilog I, II oziroma IV. Z istim datumom se odstavek 1 uporabi za prvi vnos rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov v Skupnost, brez poseganja v posebne sporazume, ki jih s tem v zvezi sklenejo Skupnost in nekatere tretje države.

Države članice predpišejo, da je treba uvoznike ne glede na to, ali so pridelovalci ali ne, vključiti v uradni register v skladu s smiselno uporabo člena 6(5).

Inšpekcijske preglede, kadar gre za listinske preglede in preverjanje identitete, in tudi preglede za ugotavljanje skladnosti z določbami člena 4, je treba opraviti na istem mestu in hkrati z drugimi upravnimi formalnostmi glede uvoza, vključno s carinskimi formalnostmi.

Inšpekcijski pregledi, če gre za zdravstvene preglede rastlin, se opravljajo na mestih, na katerih se opravljajo inšpekcijski pregledi, kakor je navedeno v tretjem pododstavku, ali v bližini teh mest. Pristojni organi držav članic pošljejo Komisiji in drugim državam članicam seznam vstopnih mest. Vendar pa se v teh posebnih primerih lahko opravijo zdravstveni pregledi rastlin na namembnem mestu, če se zagotovijo posebna jamstva glede prevoza rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov. Izvedbene določbe, ki lahko določajo minimalne pogoje, se sprejmejo po postopku iz člena 18. Zdravstveni pregledi rastlin se uvrščajo med sestavne dele formalnosti iz tretjega pododstavka.

Države članice lahko odstopijo od določb tega odstavka le pod pogoji, opredeljenimi kot del strokovnih dogovorov, navedenih v odstavku 7.

9. Za države članice je predviden finančni prispevek Skupnosti, da bi okrepili infrastrukturo za inšpekcijske preglede, kolikor se nanaša na zdravstvene preglede rastlin, opravljene v skladu s četrtim pododstavkom odstavka 8.

Namen tega prispevka je zboljšati zagotavljanje opreme in objektov na mestih inšpekcijskih pregledov, razen tistih na namembnem mestu, potrebnih za izvajanje inšpekcijskih pregledov in preverjanja, in če je treba, za izvajanje ukrepov, predvidenih v odstavku 11, nad raven, ki je že dosežena, z upoštevanjem minimalnih pogojev, predpisanih v izvedbenih v skladu s četrtim pododstavkom odstavka 8.

Komisija predlaga, da se za ta namen predvidijo ustrezna proračunska sredstva v splošnem proračunu Evropske unije.

V okviru proračunskih sredstev, predvidenih za ta namen, pokriva prispevek Skupnosti do 50 % izdatkov, ki se neposredno nanašajo na zboljševanje opreme in objektov.

Podrobnosti se določijo v izvedbeni uredbi po postopku iz člena 18.

Dodelitev finančnega prispevka Skupnosti in njegov znesek se določita po postopku iz člena 18 glede na informacije in listine, ki jih predloži država članica, in, kjer je ustrezno, rezultate poizvedb, ki jih v pristojnosti Komisije opravijo izvedenci, navedeni v členu 21, ter glede na proračunska sredstva, ki so na voljo za te namene.

10. Od 1. junija 1993 se člen 10(1) in (3) uporabi prav tako za rastline, rastlinske proizvode ali druge predmete, navedene v odstavku 1 tega člena, če so ti navedeni v delu A Priloge V ter če se upošteva, da so na podlagi inšpekcijskega pregleda iz odstavka 8 izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.

11. Če se od 1. junija 1993 upošteva, da na podlagi inšpekcijskih pregledov, predvidenih v odstavku 8, zahteve iz odstavka 1 niso izpolnjene, se nemudoma sprejme en ali več naslednjih uradnih ukrepov:

- ustrezno tretiranje, če so pogoji izpolnjeni zaradi tretiranja,

- odstranitev okuženih/napadenih pridelkov iz pošiljke,

- uvedba karantene do rezultatov preverjanj ali uradnih testov,

- zavrnitev dovoljenja, da se pridelki pošljejo v namembni kraj zunaj Skupnosti,

- uničenje.

Drugi pododstavek člena 11(3) se uporabi smiselno.

Pri odstranitvi, navedeni v drugi alinei prvega pododstavka, ali zavrnitvi, navedeni v četrti alinei prvega pododstavka, države članice predpišejo, da ustrezni pristojni uradni organi razveljavijo fitosanitarna spričevala ali fitosanitarna spričevala za ponovni izvoz, ki se predložijo pri vnosu rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov na njihovo ozemlje. Po razveljavitvi ima navedeno spričevalo na sprednji strani in na vidnem mestu trikotni žig rdeče barve z navedbo "spričevalo razveljavljeno" navedenih pristojnih organov z navedbo vsaj njihovega imena in datuma zavrnitve. Ta navedba je napisana z velikimi tiskanimi črkami vsaj v enem uradnem jeziku Skupnosti.

Člen 14

Svet na predlog Komisije, sprejme spremembe prilog.

Vendar se po postopku iz člena 17, sprejmejo:

(a) dodatne postavke k Prilogi III v zvezi z nekaterimi rastlinami, rastlinskimi proizvodi ali drugimi predmeti, ki izvirajo iz določenih tretjih držav:

(i) če se te postavke uvedejo na zahtevo države članice, ki že uporablja posebne prepovedi glede vnosa takih proizvodov iz tretjih držav;

(ii) če predstavljajo škodljivi organizmi, ki so navzoči v državi izvora, nevarnost za zdravje rastlin po vsej Skupnosti ali njenem delu in

(iii) če se ne da učinkovito odkriti njihove morebitne navzočnosti na proizvodih ob njihovem vnosu;

(b) dodatne postavke k drugim prilogam v zvezi z nekaterimi rastlinami, rastlinskimi proizvodi ali drugimi predmeti, ki izvirajo iz določenih tretjih držav:

(i) če se te postavke uvedejo na zahtevo države članice, ki že uporablja posebne prepovedi ali omejitve glede vnosa takih proizvodov iz tretjih držav;

(ii) če predstavljajo škodljivi organizmi, ki so navzoči v državi izvora, nevarnost za zdravje rastlin po vsej Skupnosti ali njenem delu v zvezi s pridelki, za katere se obseg možne škode ne da predvideti;

(c) katera koli sprememba dela B prilog v soglasju z zadevno državo članico;

(d) katera koli sprememba prilog zaradi novih znanstvenih in tehničnih dognanj.

Člen 15

1. Po postopku iz člena 17, ali v nujnih primerih po postopku iz člena 19, se lahko na podlagi zahteve države članice pooblasti, da določijo odstopanja:

- od člena 4(1) in (2) v zvezi z delom A in delom B Priloge III, brez poseganja v določbe člena 4(5), in od člena 5(1) in (2) ter tretje alinee člena 13(1)(a) v zvezi z drugimi zahtevami, navedenimi v oddelku I dela A Priloge IV, in delu B Priloge IV,

- od člena 7(2) in člena13(1)(b) pri lesu, če so dana enakovredna jamstva,

če se ugotovi, da se nevarnost širjenja škodljivih organizmov prepreči z enim ali več naslednjimi dejavniki:

- izvor rastlin ali rastlinskih proizvodov,

- ustrezno tretiranje,

- posebni varnostni ukrepi za uporabo rastlin ali rastlinskih proizvodov.

Nevarnost se oceni na podlagi razpoložljivih znanstvenih in tehničnih informacij; kadar so take informacije nezadostne, se dopolnijo z dodatnimi poizvedbami, ali če je to primerno, s poizvedbami, izvedenimi v pristojnosti Komisije in v skladu z ustreznimi določbami člena 21 v državi izvora rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov.

Vsaka odobritev se uporablja posamezno za vse ozemlje Skupnosti ali njen del pod pogoji, ki upoštevajo nevarnost širjenja škodljivih organizmov z zadevnim proizvodom na varovanih območjih ali v nekaterih regijah ob upoštevanju razlik v kmetijskih in ekoloških razmerah. V takih primerih se zadevne države članice izrecno izvzamejo iz določenih obveznosti, izhajajočih iz gornjih določb v odločbah, ki predvidevajo te odobritve.

Nevarnost se oceni na podlagi razpoložljivih znanstvenih in strokovnih informacij. Kadar so take informacije nezadostne, se dopolnijo z dodatnimi poizvedbami, ali če je ustrezno, s poizvedbami, ki jih izvede Komisija v državi izvora rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov.

2. Pri odstopanjih, predvidenih v odstavku 1, se za vsak posamezni primer zahteva uradna izjava, da so izpolnjeni pogoji za dodelitev odstopanja.

3. Države članice obvestijo Komisijo o odstopanjih, ki so jih dodelile v skladu z odstavkom 1. Komisija vsako leto uradno obvesti druge države članice o teh sporočilih.

Po postopku iz člena 17, se lahko države članice oprostijo zagotavljanja teh informacij.

Člen 16

1. Vsaka država članica takoj uradno obvesti Komisijo in druge države članice o navzočnosti katerih koli škodljivih organizmov, navedenih v oddelku I dela A Priloge I ali oddelku I dela A Priloge II, na njenem ozemlju ali o pojavu katerih koli škodljivih organizmov, navedenih v oddelku II dela A Priloge I ali oddelku II dela A ali dela B Priloge II, na delu njenega ozemlja, na katerem je bila njihova navzočnost prej neznana.

Država članica sprejme vse potrebne ukrepe za izkoreninjenje, ali če to ni mogoče, za preprečevanje širjenja zadevnih škodljivih organizmov. Komisijo in druge države članice obvesti o sprejetih ukrepih.

2. Vsaka država članica takoj uradno obvesti Komisijo in druge države članice o dejanskem ali domnevnem pojavu škodljivih organizmov, ki niso navedeni v Prilogi I ali Prilogi II, katerih navzočnost na njenem ozemlju prej ni bila znana. Komisijo in druge države članice obvesti o varstvenih ukrepih, ki jih je sprejela ali jih namerava sprejeti. Ti ukrepi morajo med drugim biti taki, da preprečujejo nevarnost širjenja zadevnega škodljivega organizma na ozemlju drugih držav članic.

V zvezi s pošiljkami rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov iz tretjih držav, ki predstavljajo neposredno nevarnost vnosa ali širjenja škodljivih organizmov, navedenih v odstavku 1 in v prvem pododstavku tega odstavka, država članica takoj sprejme potrebne ukrepe za zaščito ozemlja Skupnosti pred to nevarnostjo in o tem obvesti Komisijo in druge države članice.

Če država članica presodi, da obstaja neposredna nevarnost, razen tiste, navedene v drugem pododstavku, takoj uradno obvesti Komisijo in druge države članice o ukrepih, ki jih želi sprejeti. Če presodi, da se ti ukrepi ne sprejmejo v ustreznem času, da bi preprečili vnos ali širjenje škodljivega organizma na njenem ozemlju, lahko začasno sprejme dodatne potrebne ukrepe, če Komisija ni sprejela ukrepov v skladu z odstavkom 3.

Komisija bo z morebitnimi predlogi do 31. decembra 1992 Svetu predstavila poročilo o delovanju te določbe.

3. V primerih, navedenih v odstavkih 1 in 2, Komisija čim prej preveri stanje v okviru Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin. Poizvedbe na kraju samem se lahko opravijo v pristojnosti Komisije in v skladu z ustreznimi določbami člena 21. Sprejmejo se lahko potrebni ukrepi, vključno s tistimi, s katerimi se odloči, ali naj se ukrepi, ki so jih sprejele države članice, prekličejo ali spremenijo po postopku iz člena 19. Komisija spremlja razvoj stanja in po istem postopku spremeni ali prekliče navedene ukrepe glede na razvoj stanja. Do sprejema ukrepa po prej navedenem postopku lahko država članica ohrani ukrepe, ki jih je uporabila.

4. Podrobna pravila za uporabo odstavkov 1 in 2 se sprejmejo, kakor je potrebno, po postopku iz člena 18.

Člen 17

1. Če je treba ravnati po postopku, iz tega člena, predsednik, na lastno pobudo ali na zahtevo države članice, takoj preda zadevo Stalnemu odboru za zdravstveno varstvo rastlin (v nadaljnjem besedilu "odbor").

2. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor poda svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko glede na nujnost zadeve določi predsednik. Mnenje se sprejme z večino, ki jo določa člen 205(2) Pogodbe, za sprejemanje odločitev Sveta na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo na način, določen v navedenem členu. Predsednik ne glasuje.

3. Če so ukrepi v skladu z mnenjem odbora, jih Komisija nemudoma sprejme in izvede. Če ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora ali če mnenje ni bilo podano, Komisija brez odlašanja predloži Svetu predlog ukrepov, ki naj se sprejmejo. Svet odloča s kvalificirano večino.

Če Svet ne odloči v treh mesecih po prejemu predloga, predlagane ukrepe sprejme Komisija in jih takoj izvede, razen če Svet ne zavrne navedenih ukrepov z navadno večino.

Člen 18

1. Če je treba ravnati po postopku iz tega člena predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo države članice, takoj preda zadevo odboru.

2. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor poda svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko glede na nujnost zadeve določi predsednik. Mnenje se sprejme z večino, ki jo določa člen 205(2) Pogodbe za sprejemanje odločitev Sveta na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo na način, določen v navedenem členu. Predsednik ne glasuje.

3. Če so ukrepi v skladu z mnenjem odbora, jih Komisija nemudoma sprejme in izvede. Če ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora ali če mnenje ni bilo podano, Komisija brez odlašanja predloži Svetu predlog ukrepov, ki naj se sprejmejo. Svet odloča s kvalificirano večino.

Če Svet ne odloči v treh mesecih po prejemu predloga, predlagane ukrepe sprejme Komisija.

Člen 19

1. Če je treba ravnati po postopku iz tega člena predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo države članice, takoj preda zadevo odboru.

2. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor poda svoje mnenje o osnutku v dveh dneh. Mnenje se sprejme z večino, ki jo določa člen 205(2) Pogodbe za sprejemanje odločitev Sveta na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo na način, določen v navedenem členu. Predsednik ne glasuje.

3. Če so ukrepi v skladu z mnenjem odbora, jih Komisija nemudoma sprejme in izvede. Če ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora ali če mnenje ni bilo podano, Komisija brez odlašanja predloži Svetu predlog ukrepov, ki naj se sprejmejo. Svet odloča s kvalificirano večino.

Če Svet ne odloči v 15 dneh po prejemu predloga, predlagane ukrepe sprejme Komisija in jih takoj izvede, razen če ne Svet zavrne navedenih ukrepov z navadno večino.

Člen 20

1. Ta direktiva ne vpliva na določbe Skupnosti o zahtevah zdravstvenega varstva rastlin in rastlinskih proizvodov, razen če predvideva ali izrecno dovoljuje strožje tovrstne zahteve.

2. Spremembe te direktive, ki so potrebne za zagotavljanje skladnosti z določbami Skupnosti, navedenimi v odstavku 1, se sprejmejo po postopku iz člena 18.

3. Za vnos rastlin ali rastlinskih proizvodov na svoje ozemlje, zlasti tistih, navedenih v Prilogi VI, in njihove embalaže ali prevoznih sredstev, ki jih prevažajo, lahko države članice sprejmejo posebne ukrepe zdravstvenega varstva rastlin proti škodljivim organizmom, ki praviloma napadajo skladiščene rastline ali rastlinske proizvode.

Člen 21

1. Za zagotavljanje pravilne in enotne uporabe te direktive in ne glede na preglede, opravljene v pristojnosti držav članic, sme Komisija organizirati preglede, ki naj jih opravijo izvedenci v njeni pristojnosti in ob upoštevanju nalog, navedenih v odstavku 3, na kraju samem ali kje drugje, v skladu z določbami tega člena.

Če se taki pregledi opravljajo v državi članici, jih je treba izvesti v sodelovanju z uradno organizacijo za varstvo rastlin te države članice, kakor je določeno v odstavkih 4 in 5, in v skladu s postopki iz odstavka 7.

2. Izvedence, navedene v odstavku 1, lahko:

- zaposli Komisija,

- zaposlijo države članice in jih začasno ali priložnostno dajo na voljo Komisiji.

Vsaj v eni državi članici so si izvedenci pridobili potrebno usposobljenost, ki se zahteva od oseb, pristojnih za izvajanje in spremljanje uradnih zdravstvenih inšpekcijskih pregledov rastlin.

3. Pregledi iz odstavka 1, se lahko opravijo v zvezi z naslednjimi nalogami:

- spremljanje preverjanj v skladu s členom 6,

- spremljanje ali opravljanje inšpekcijskih pregledov v okviru določb, predpisanih v petem pododstavku tega odstavka, v sodelovanju z državami članicami v skladu s členom 13(1),

- izvajanje dejavnosti, določenih v strokovnih dogovorih iz člena 13(7),

- opravljanje poizvedb, navedenih v členu 15(1) in členu 16(3),

- pomoč Komisiji pri zadevah, navedenih v odstavku 6,

- izvajanje katere koli druge obveznosti, ki jo izvedencem dodeli Svet, delujoč s kvalificirano večino na predlog Komisije.

4. Za izpolnjevanje nalog iz odstavka 3 lahko izvedenci, navedeni v odstavku 1:

- obiščejo vzgajališča rastlin za saditev, kmetije in druga mesta, na katerih so ali so bile gojene, pridelovane, predelovane ali skladiščene rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti,

- obiščejo mesta, na katerih se opravljajo naloge v skladu s členom 6 ali inšpekcijski pregledi v skladu s členom 13,

- se posvetujejo z uradniki iz uradnih organizacij za varstvo rastlin v državah članicah,

- spremljajo nacionalne inšpektorje v državah članicah pri njihovem opravljanju dejavnosti za namene uporabe te direktive.

5. V okviru sodelovanja, navedenega v drugem pododstavku odstavka 1, se uradna organizacija za varstvo rastlin države članice pravočasno vnaprej obvesti o nalogi, da se lahko opravijo potrebne priprave.

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da cilji in učinkovitost inšpekcijskih pregledov niso v nevarnosti. Zagotovijo, da lahko izvedenci nemoteno izvajajo svoje naloge in sprejemajo ustrezne ukrepe, da se jim na njihovo zahtevo zagotovijo potrebni razpoložljivi objekti in naprave, vključno z laboratorijsko opremo in laboratorijskim osebjem. Komisija zagotovi povrnitev stroškov, ki izhajajo iz takih zahtev v mejah proračunskih sredstev, ki so na voljo za namene te naloge v splošnem proračunu Evropske unije.

Če tako zahteva nacionalna zakonodaja, mora izvedence ustrezno pooblastiti uradna organizacija za varstvo rastlin zadevne države članice ter morajo upoštevati pravila in običajne postopke, ki se zahtevajo od uradnikov te države članice.

Kadar je naloga sestavljena iz spremljanja preverjanj, navedenih v členu 6, spremljanja inšpekcijskih pregledov, navedenih v členu 13(1), ali poizvedb, navedenih v členu 15(1) in členu 16(3), se sklepi ne smejo sprejeti na kraju samem. Izvedenci poročajo Komisiji o svojih dejavnostih in svojih ugotovitvah.

Kadar je naloga sestavljena iz opravljanja inšpekcijskih pregledov v skladu s členom 13(1), so ti inšpekcijski pregledi vključeni v skladu z veljavnim programom inšpekcijskih pregledov in morajo biti v skladu s pravili postopka, ki jih sprejme država članica; pri skupnem inšpekcijskem pregledu država članica dovoli vnos pošiljke v Skupnost le, če sta njena organizacija za varstvo rastlin in Komisija soglasni. Po postopku iz člena 18, se ta pogoj lahko razširi na druge nepreklicne zahteve, ki se uporabijo za pošiljke pred vnosom v Skupnost, če je glede na izkušnje, to potrebno. Če se izvedenec Skupnosti in nacionalni inšpektor ne strinjata, sprejme država članica potrebne začasne ukrepe do dokončne odločitve.

V vseh primerih se po običajnih postopkih uporabijo nacionalne določbe v zvezi s kazenskim postopkom in upravnimi sankcijami. Če izvedenci ugotovijo domnevno kršitev določb te direktive, je treba o tem uradno obvestiti pristojne organe države članice.

6. Komisija:

- vzpostavi mrežo za uradno obveščanje o novih pojavih škodljivih organizmov,

- oblikuje priporočila za pripravo navodil za izvedence in za nacionalne inšpektorje pri izvajanju njihovih dejavnosti.

Kot pomoč Komisiji pri tej zadnji nalogi države članice uradno obvestijo Komisijo o zdajšnjih nacionalnih inšpekcijskih postopkih na področju zdravstvenega varstva rastlin.

7. Komisija po postopku iz člena sprejme 18, podrobna pravila za uporabo tega člena, skupaj s tistimi, ki se uporabijo za sodelovanje iz drugega podostavka odstavka 1.

8. Komisija najpozneje do 31. decembra 1994 poroča Svetu o izkušnjah, pridobljenih pri izvajanju določb tega člena. Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije, sprejme potrebne ukrepe za spremembo teh določb, kjer je ustrezno, na podlagi teh izkušenj.

Člen 22

Pri dejanskem ali domnevnem pojavu škodljivega organizma zaradi njegovega vnosa ali širjenja v Skupnosti, lahko države članice prejmejo finančni prispevek Skupnosti za „ obvladovanje zdravstvenega varstva rastlin“ na podlagi členov 23 in 24 za kritje izdatkov, ki se neposredno nanašajo na potrebne ukrepe, sprejete ali načrtovane za boj proti temu škodljivemu organizmu, da bi ga izkoreninili, ali če to ni mogoče, preprečili njegovo širjenje. Komisija predlaga, da se za ta namen predvidijo ustrezna proračunska sredstva v splošnem proračunu Evropske unije.

Člen 23

1. Zadevna država članica lahko, na podlagi zahteve, prejme finančni prispevek Skupnosti, naveden v členu 22, če se za zadevni škodljivi organizem, ne glede na to, ali je naveden v prilogah I in II, ugotovi:

- da je bil uradno prijavljen v skladu s prvim pododstavkom člena 16(1) ali (2) in

- da predstavlja neposredno nevarnost za vso Skupnost ali njen del zaradi svojega pojava na območju, na katerem njegova navzočnost do zdaj ni bila znana ali je bil izkoreninjen ali se izkoreninja in

- je bil vnesen na območje prek pošiljk rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov iz tretje države ali z drugega območja Skupnosti.

2. Naslednji ukrepi se uvrščajo med potrebne po členu 22:

(a) uničenje, dezinfekcija, dezinfestacija, sterilizacija, čiščenje ali drugo tretiranje, ki se izvaja uradno ali na uradno zahtevo:

(i) v zvezi z rastlinami, rastlinskimi proizvodi ali drugimi predmeti, ki sestavljajo pošiljko/pošiljke, s katero/s katerimi je bil škodljivi organizem vnesen na območje, in za katere se ugotovi, da so kontaminirane ali občutljive za kontaminacijo;

(ii) v zvezi z rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugimi predmeti, za katere se ugotovi, da so kontaminirani ali občutljivi za kontaminacijo z vnesenim škodljivim organizmom, pridelani iz rastlin v zadevni pošiljki/pošiljkah ali so bili v neposredni bližini rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov teh pošiljk ali rastlin, ki so bile iz njih pridelane;

(iii) v zvezi z rastnimi substrati in zemljo, za katere se ugotovi, da so kontaminirani ali občutljivi za kontaminacijo s škodljivim organizmom;

(iv) v zvezi s proizvodnim materialom, embalažo, ovojnim in skladiščnim materialom, prostori za skladiščenje ali pakiranje in prevoznimi sredstvi, ki so bili v stiku z vsemi rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugimi zgoraj navedenimi predmeti ali le njihovim delom;

(b) inšpekcijski pregledi ali testiranje, izvedeno uradno ali na uradno zahtevo, za spremljanje navzočnosti ali obsega kontaminacije z vnesenim škodljivim organizmom;

(c) prepovedi ali omejitve glede uporabe rastnih substratov, obdelovalnih območij ali posesti in rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov razen materiala iz pošiljke/pošiljk ali materiala, pridelanega iz njih, kadar izhajajo iz uradnih sklepov, sprejetih na podlagi nevarnosti za zdravje rastlin v zvezi z vnesenim škodljivim organizmom.

3. Plačila iz javnih sredstev:

- za kritje vseh stroškov ali dela stroškov ukrepov, iz odstavka 2(a) in (b), razen tistih, ki se nanašajo na redne tekoče stroške zadevnega pristojnega uradnega organa ali

- za nadomestilo vseh ali dela finančnih izgub, razen izgube dobička, ki izhajajo neposredno iz enega ali več ukrepov, opisanih v odstavku 2(c),

so neposredni izdatki za potrebne ukrepe, navedene v odstavku 2.

Z odstopanjem od druge alinee prvega pododstavka se lahko z izvedbeno uredbo po postopku iz člena 18, določi primere, ko se nadomestilo za izgubo dobička upošteva kot izdatek v neposredni zvezi s potrebnimi ukrepi ob upoštevanju zahtev, navedenih v zvezi s tem v odstavku 5, in časovne omejitve največ treh let, ki se uporabijo za te primere.

4. Da bi bila država članica upravičena do finančnega prispevka Skupnosti, in brez poseganja v člen 16, vloži prošnjo na Komisijo najpozneje do konca koledarskega leta, ki sledi letu, v katerem je bil odkrit pojav škodljivega organizma, in takoj obvesti Komisijo in druge države članice:

- o sklicu na uradno obveščanje, predvideno v prvi alinei odstavka 1,

- o naravi in obsegu pojava škodljivega organizma iz člena 22, ter kdaj, kje in kako je bil odkrit,

- o identiteti pošiljk, navedenih v tretji alinei odstavka 1, prek katerih je bil škodljivi organizem vnesen,

- o potrebnih ukrepih, ki so bili sprejeti ali so načrtovani, za katere išče pomoč, skupaj s časovnim razporedom zanje in

- o dobljenih rezultatih in dejanskih ali ocenjenih stroških za izdatke, ki nastanejo ali naj bi nastali, ter deležu teh izdatkov, ki se krijejo ali naj se krijejo iz javnih sredstev države članice, zato da bi se izvajali ti potrebni ukrepi.

Če je pojav škodljivega organizma ugotovljen pred 30. januarjem 1997, se ta datum upošteva kot datum odkritja po tem odstavku in odstavku 5, če dejanski datum odkritja ni pred 1. januarjem 1995. Vendar pa se ta določba ne uporabi v zvezi z nadomestilom za izgubo dobička, navedenim v drugem pododstavku odstavka 3, razen v izrednih primerih pod pogoji, določenimi v izvedbeni uredbi iz odstavka 3, za izgubo dobička, ki nastane pozneje.

5. Brez poseganja v člen 24 se dodelitev in višina finančnega prispevka Skupnosti določita po postopku iz člena 18, glede na informacije in listine, ki jih predloži zadevna država članica v skladu z odstavkom 4, in kjer je ustrezno, rezultati poizvedb, ki jih v pristojnosti Komisije opravijo izvedenci, navedeni v členu 21, na podlagi prvega pododstavka člena 16(3) ob upoštevanju obsega nevarnosti iz druge alinee odstavka 1 zgoraj in odvisno od proračunskih sredstev, ki so na voljo za te namene.

V okviru proračunskih sredstev, ki so na voljo za te namene, pokriva finančni prispevek Skupnosti do 50 % in pri nadomestilih za izgubo dobička iz drugege pododstavka odstavka 3 do 25 % neposrednih izdatkov, ki se nanašajo neposredno na potrebne ukrepe iz odstavka 2, če so bili ti ukrepi sprejeti največ dve leti po datumu odkritja škodljivega organizma iz člena 22, ali se načrtujejo za to obdobje.

Zgoraj navedeno obdobje se lahko podaljša po istem postopku, če se na podlagi preverjanja zadevnega stanja lahko sklepa, da bo cilj ukrepov dosežen v ustreznem dodatnem obdobju. Finančni prispevek Skupnosti je degresiven v zadevnih letih.

Če država članica ne more dati zahtevanih informacij glede identitete pošiljke v skladu s tretjo alineo odstavka 4, navede domnevne vire odkritja in razloge, zakaj se pošiljk ni dalo identificirati. Dodelitev finančnega prispevka se lahko odobri po istem postopku glede na rezultat ocene teh informacij.

Podrobna pravila za izvedbo tega odstavka se oblikujejo v izvedbeni uredbi, po postopku iz člena 18.

6. Glede na razvoj stanja v Skupnosti se lahko odloči po postopku iz členov 18 ali 19, da bodo izvedeni drugi ukrepi ali da bodo ukrepi, ki jih sprejme ali načrtuje država članica, podrejeni nekaterim zahtevam ali dodatnim pogojem, če so ti potrebni za doseganje zadevnega cilja.

Po istem postopku se lahko sprejme sklep o dodelitvi finančnega prispevka Skupnosti za take dodatne ukrepe, zahteve ali pogoje. V mejah proračunskih sredstev, ki so na voljo v te namene, prispevek Skupnosti pokriva do 50 % izdatkov, ki se neposredno nanašajo na druge zadevne ukrepe, zahteve ali pogoje.

Kadar imajo taki drugi ukrepi, zahteve ali pogoji bistveni pomen za varovanje ozemlja Skupnosti, razen ozemlja zadevne države članice, se lahko po istem postopku sprejme sklep, da finančni prispevek Skupnosti pokriva več kot 50 % izdatkov.

Finančni prispevek Skupnosti je časovno omejen in degresiven v zadevnih letih.

7. Dodelitev finančnega prispevka Skupnosti ne vpliva na zahtevke, ki jih ima država članica ali posamezniki do drugih, vključno drugih držav članic v primerih, navedenih v odstavku 24(3), za povračilo izdatkov, nadomestilo izgub ali druge škode po nacionalni zakonodaji, zakonodaji Skupnosti ali mednarodnem pravu. Pravice v teh zahtevkih bodo predmet prenosa s polno pravico na Skupnost z veljavnostjo od plačila finančnega prispevka Skupnosti, če so taki izdatki, izgube ali druge škode kriti s tem prispevkom.

8. Finančni prispevek Skupnosti se lahko vplača v več obrokih.

Če se zdi, da finančni prispevek Skupnosti, kakor je dodeljen, ni več upravičen, se uporabi naslednje:

Znesek finančnega prispevka Skupnosti, dodeljenega državi članici na podlagi odstavkov 5 in 6, se lahko zniža ali začasno odloži, če se na podlagi informacij, ki jih pošlje država članica, ali rezultatov poizvedb, ki jih v pristojnosti Komisije opravijo izvedenci, navedeni v členu 21, ali rezultatov ustreznega preverjanja, ki ga je opravila Komisija po postopkih, analognimtistim iz člena 39 Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999, ki predpisuje splošne določbe za strukturne sklade [9], ugotovi:

- da neizvajanje potrebnih ukrepov, sprejetih v skladu z odstavkoma 5 in 6, v celoti ali delno, ali neizpolnjevanje pravil ali časovnih omejitev, opredeljenih v skladu s temi določbami ali zahtevanih zaradi doseganja ciljev, ni upravičeno ali

- da ukrepi niso več potrebni ali

- da se razkrije stanje, kakor iz člena 39 Uredbe (ES) št. 1260/1999.

9. Člena 8 in 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne 17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijske politike [10] se uporabljata smiselno.

10. Država članica povrne Skupnosti vse zneske ali del zneskov, ki so ji bili plačani prek finančnega prispevka Skupnosti, dodeljenega na podlagi odstavkov 5 in 6 zgoraj, če se iz virov, opredeljenih v odstavku 8, ugotovi:

(a) da potrebni ukrepi, upoštevani na podlagi odstavka 5 ali 6,

(i) niso bili izvedeni ali

(ii) niso bili izvedeni v skladu s pravili ali časovnimi omejitvami, opredeljenimi v skladu s temi določbami, ali potrebnimi zaradi doseganja ciljev;

ali

(b) da so bili plačani zneski uporabljeni za druge namene in ne za tiste, za katere je bil dodeljen finančni prispevek Skupnosti;

ali

(c) da se odkrije stanje, kakor je opisano v členu 39 Uredbe (ES) št. 1260/1999.

Pravice, navedene v drugem stavku odstavka 7, bodo predmet prenosa s polno pravico nazaj na zadevno državo članico z veljavnostjo od časa poplačila, kolikor so zajete v tem poplačilu.

Obresti zaradi poznega plačila se zaračunajo na vsote, ki niso poplačane v skladu z določbami finančne uredbe in v skladu z ureditvijo, ki jo pripravi Komisija po postopku iz člena 18.

Člen 24

1. V zvezi z vzroki za pojav škodljivega organizma, navedenega v členu 22, se uporablja naslednje:

Komisija preveri, ali je pojav škodljivega organizma na navedenem območju povzročila premestitev ene ali več pošiljk, ki vsebujejo škodljivi organizem, na to območje in identificira državo članico ali naslednje države članice, iz katerih je pošiljka/pošiljke prišla.

Država članica, iz katere je prišla pošiljka/pošiljke, ki nosi škodljivi organizem, ne glede na to, ali je država članica ista, kakor je navedena zgoraj, takoj obvesti Komisijo na njeno zahtevo o vseh podrobnostih, ki se nanašajo na izvor ali izvore pošiljke/pošiljk in o ustreznih upravnih postopkih, vključno s preverjanji, inšpekcijskimi pregledi in kontrolami, predvidenimi v tej direktivi, da bi ugotovili, zakaj ta država članica ni ugotovila, da pošiljka/pošiljke niso v skladu z določbami te direktive. Komisijo tudi obvesti na njeno zahtevo o namembnem območju vseh drugih pošiljk, ki so poslane iz istega izvora ali izvorov v nekem obdobju.

Za dopolnjevanje informacij lahko izvedenci, navedeni v členu 21, opravljajo poizvedbe s pooblastilom Komisije.

2. Informacije, pridobljene na podlagi teh določb ali določb v členu 16(3), se pregledajo v odboru, da bi identificirali morebitne slabosti predpisov zdravstvenega varstva rastlin Skupnosti ali njihovega izvajanja in ukrepe, ki bi jih lahko sprejeli za odpravo teh slabosti.

Informacije, navedene v odstavku 1, se uporabljajo tudi za to, da se ugotovi v skladu s Pogodbo, ali država članica, iz katere je prišla pošiljka/pošiljke, ni ugotovila njihove neustreznosti, kar je povzročilo pojav škodljivega organizma na zadevnem območju, ker ta država članica ni izpolnjevala svojih obveznosti po Pogodbi in po določbah te direktive, ki se zlasti nanašajo na preverjanja, predpisana v členu 6 ali na inšpekcijske preglede, predpisane v členu 13(1).

3. Kadar se za državo članico, navedeno v členu 23(1), ugotovi, kakor je navedeno v odstavku 2, se finančni prispevek Skupnosti ne dodeli, ali če je že dodeljen, se ne izplača, ali če je že izplačan, se vrne Skupnosti. V zadnjem primeru se uporablja tretji pododstavek člena 23(10).

Kadar se v zvezi z drugo državo članico sklene, kakor je navedeno v odstavku 2, se uporablja zakonodaja Skupnosti ob upoštevanju drugega stavka člena 23(7).

Člen 25

Glede finančnega prispevka Skupnosti, navedenega v členu 13(9), sprejme Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije, določbe za izredne primere, kadar je zaradi posebnega interesa Skupnosti upravičen prispevek Skupnosti do 70 % neposrednih izdatkov za zboljšanje opreme in objektov v okviru omejitev proračunskih sredstev, ki so na voljo za te namene in če to ne posega v sklepe na podlagi člena 23(5) ali (6).

Člen 26

Najpozneje do 20. januarja 2002 Komisija preveri rezultate uporabe člena 13(9) in členov 22, 23 in 24 ter predloži Svetu poročilo s potrebnimi predlogi za spremembe.

Člen 27

Direktiva 77/93/EGS, kakor je spremenjena z akti, navedenimi v delu A Priloge VIII, se razveljavi in ne posega v obveznosti držav članic glede časovnih omejitev za prenos in uporabo iz dela B Priloge VIII.

Sklici na razveljavljeno direktivo se štejejo kot sklici na to direktivo in se berejo v skladu s tabelo ujemanja v Prilogi IX.

Člen 28

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Člen 29

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 8. maja 2000

Za Svet

Predsednik

J. Pina Moura

[1] Mnenje, dano 15. februarja 2000 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

[2] UL C 129, 27.4.1998, str. 36.

[3] UL L 26, 31.1.1977, str. 20. Direktiva, kakor je nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 1999/53/ES (UL L 142, 5.6.1999, str. 29).

[4] Glej del A Priloge VIII.

[5] UL L 171, 29.6.1991, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2674/1999 (UL L 326, 18.12.1999, str. 3).

[6] UL L 171, 29.6.1991, str. 5.

[7] UL L 340, 9.12.1976, str. 25.

[8] UL L 117, 8.5.1990, str. 15. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 97/35/ES (UL L 169, 27.6.1997, str. 72).

[9] UL L 161, 26.6.1999, str. 1.

[10] UL L 160, 26.6.1999, str. 103.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

DEL A ŠKODLJIVI ORGANIZMI, KATERIH VNOS IN ŠIRJENJE V DRŽAVAH ČLANICAH SE PREPOVE

Oddelek I ŠKODLJIVI ORGANIZMI, ZA KATERE NI ZNANO, ALI SO NAVZOČI V KATEREM KOLI DELU SKUPNOSTI, IN KI SO POMEMBNI ZA VSO SKUPNOST

(a) Insekti, pršice in ogo rčice na vseh stopnjah njihovega razvoja

1. Acleris spp. (neevropski)

2. Amauromyza maculosa (Malloch)

3. Anomala orientalis Waterhouse

4. Anoplophora chinensis (Thomson)

5. Anoplophora malasiaca (Forster)

6. Arrhenodes minutus Drury

7. Bemisia tabaci Genn. (neevropske populacije) vektor virusov:

(a) virus Bean golden mosaic

(b) virus Cowpea mild mottle

(c) virus Lettuce infectious yellows

(d) virus Pepper mild tigré

(e) virus Squash leaf curl

(f) virus Euphorbia mosaic

(g) virus Florida tomato

8. Cicadellidae (neevropske), ki so znane kot vektor za Piercevo bolezen (ki jo povzroča Xylella fastidiosa):

(a) Carneocephala fulgida Nottingham

(b) Draeculacephala minerva Ball

(c) Graphocephala atropunctata (Signoret)

9. Choristoneura spp. (neevropske)

10. Conotrachelus nenuphar (Herbst)

10.1 Diabrotica barberi Smith in Lawrence

10.2 Diabrotica undecimpunctata howardi Barber

10.3 Diabrotica undecimpunctata undecimpunctata Mannerheim

10.4 Diabrotica virgifera Le Conte

11. Heliothis zea (Boddie)

11.1 Hirschmanniella spp., razen Hirschmanniella gracilis (de Man) Luc in Goodey

12. Liriomyza sativae Blanchard

13. Longidorus diadecturus Eveleigh in Allen

14. Monochamus spp. (neevropski)

15. Myndus crudus Van Duzee

16. Nacobbus aberrans (Thorne) Thorne in A1len

17. Premnotrypes spp. (neevropski)

18. Pseudopityophthorus minutissimus (Zimmermann)

19. Pseudopityophthorus pruinosus (Eichhoff)

20. Scaphoideus luteolus (Van Duzee)

21. Spodoptera eridania (Cramer)

22. Spodoptera frugiperda (Smith)

23. Spodoptera litura (Fabricus)

24. Thrips palmi Karny

25. Tephritidae (neevropske:

(a) Anastrepha fraterculus (Wiedemann)

(b) Anastrepha ludens (Loew)

(c) Anastrepha obliqua Macquart

(d) Anastrepha suspensa (Loew)

(e) Dacus ciliatus (Loew)

(f) Dacus curcurbitae Coquillet

(g) Dacus dorsalis Hendel

(h) Dacus tryoni (Froggatt)

(i) Dacus tsuneonis Miyake

(j) Dacus zonatus Saund.

(k) Epochra canadensis (Loew)

(l) Pardalaspis cyanescens Bezzi

(m) Pardalaspis quinaria Bezzi

(n) Pterandrus rosa (Karsch)

(o) Rhacochlaena japonica Ito

(p) Rhagoletis cingulata (Loew)

(q) Rhagoletis completa Cresson

(r) Rhagoletis fausta (Osten-Sacken)

(s) Rhagoletis indifferens Curran

(t) Rhagoletis mendax Curran

(u) Rhagoletis pomonella Walsh

(v) Rhagoletis ribicola Doane

(w) Rhagoletis suavis (Loew)

26. Xiphinema americanum Cobb sensu lato (neevropske populacije)

27. Xiphinema californicum Lamberti in Bleve-Zacheo

(b) Bakterije

1. Xylella fastidiosa (Well in Raju)

(c) Glive

1. Ceratocystis fagacearum (Bretz) Hunt

2. Chrysomyxa arctostaphyli Dietel

3. Cronartium spp. (neevropska)

4. Endocronartium spp. (neevropska)

5. Guignardia laricina (Saw.) Yamamoto in Ito

6. Gymnosporangium spp. (neevropska)

7. Inonotus weirii (Murril) Kotlaba in Pouzar

8. Melampsora farlowii (Arthur) Davis

9. Monilinia fructicola (Winter) Honey

10. Mycosphaerella larici-leptolepis Ito et al.

11. Mycosphaerella populorum G. E. Thompson

12. Phoma andina Turkensteen

13. Phyloosticta solitaria Ell. in Ev.

14. Septoria lycopersici Speg. var. malagutii Ciccarone in Boerema

15. Thecaphora solani Barrus

15.1 Tilletia indica Mitra

16. Trechispora brinkmannii (Bresad.) Rogers

(d) Virusi in virusom podobni organizmi

1. Mikoplazma Elm phlöem necrosis

2. Krompirjevi virusi in virusom podobni organizmi:

(a) virus Andean potato latent

(b) virus Andean potato mottle

(c) virus Arracacha B, sev oca

(d) virus Potato black ringspot virus

(e) viroid Potato spindle tuber

(f) virus Potato T

(g) neevropski izolati krompirjevih virusov A, M, S, V, X in Y (vključno z Yo, Yn in Yc) in Potato virus leaf roll

3. virus Tobacco ringspot

4. virus Tomato ringspot

5. Virusi in virusom podobni organizmi na Cydonia Mill., Fragaria L., Malus Mill., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rubus L. in Vitis L.:

(a) virus Blueberry leaf mottle

(b) virus Cherry rasp leaf (ameriški)

(c) virus Peach mosaic (ameriški)

(d) Peach phony rikecija

(e) virus Peach rosette mosaic

(f) mikoplazma Peach rosette

(g) mikoplazma Peach X-disease

(h) mikoplazma Peach yellows

(i) virus Plum line pattern (ameriški)

(j) virus Raspberry leaf curl (ameriški)

(k) virus Strawberry latent C‘

(l) Strawberry vein banding

(m) mikoplazmaStrawberry witches‘ broom

(n) Neevropski virusi in virusom podobni organizmi na Cydonia Mill., Fragaria L., Malus Mill., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rubus L. in Vitis L.

6. Virusi, ki jih prenaša Bemisia tabaci Genn.:

(a) virus Bean golden mosaic

(b) virus Cowpea mild mottle

(c) virus Lettuce infectious yellows

(d) virus Pepper mild tigré

(e) virus Squash leaf curl

(f) virus Euphorbia mosaic

(g) virus Florida tomato

(e) Parazitske rastline

1. Arceuthobium spp. (neevropske)

Oddelek II ŠKODLJIVI ORGANIZMI, ZA KATERE JE ZNANO, DA SO NAVZOČI V SKUPNOSTI IN POMEMBNI ZA VSO SKUPNOST

(a) Insekti, pršice in ogorčice na vseh stopnjah svojega razvoja

1. Globodera pallida (Stone) Behrens

2. Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens

3. Heliothis armigera (Hübner)

4. Liriomyza bryoniae (Kaltenbach)

5. Liriomyza trifolii (Burgess)

6. Liriomyza huidobrensis (Blanchard)

6.1 Meloidogyne chitwoodi Golden et al. (vse populacije)

6.2 Meloidogyne fallax Karssen

7. Opogona sacchari (Bojer)

8. Popilia japonica Newman

8.1 Rhizoecus hibisci Kawai in Takagi

9. Spodoptera littoralis (Boisduval)

(b) Bakterije

1. Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann in Kotthoff) Davis et al.

2. Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith

(c) Glive

1. Melampsora medusae Thümen

2. Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival

(d) Virusi in virusom podobni organizmi

1. Mikoplazma Apple proliferation

2. MikoplazmaApricot chlorotic leafroll

3. MikoplazmaPear decline

DEL B ŠKODLJIVI ORGANIZMI, KATERIH VNOS IN ŠIRJENJE NA NEKATERA VAROVANA OBMOČJA SE PREPOVESTA

(a) Insekti, pršice in ogorčice na vseh stopnjah njihovega razvoja

Vrste | Varovano območje/območja |

| |

1. | Bemisia tabaci Genn. (evropske populacije) | DK, IRL, P (Entre Douro e Minho, Trás-os-Montes, Beira Litoral, Beira Interior, Ribatejo e Oeste, Alentejo, Madeira in Azori), UK, S, FI |

2. | Globodera pallida (Stone) Behrens | FI |

3. | Leptinotarsa decemlineata Say | E (Menorca in Ibiza), IRL, P (Azori in Madeira), UK, S (Malmöhus, Kristianstads, Blekinge, Kalmar, Gotlands Län, Halland), FI (okrožja Aland, Turku, Uusimaa, Kymi, Häme, Pirkanmaa, Satakunta) |

(b) Virusi in virusom podobni organizmi

Vrste | Varovano območje/območja |

| |

1. | Virus Beet necrotic yellow vein | DK, F (Bretanja), FI, IRL, P (Azori), S, UK |

2. | Virus Tomato spotted wilt | DK, S, FI |

--------------------------------------------------

PRILOGA II

DEL A ŠKODLJIVI ORGANIZMI, KATERIH VNOS IN ŠIRJENJE V DRŽAVAH ČLANICAH SE PREPOVESTA, ČE SO NAVZOČI NA NEKATERIH RASTLINAH ALI RASTLINSKIH PROIZVODIH

Oddelek 1 ŠKODLJIVI ORGANIZMI, ZA KATERE NI ZNANO, ALI SO NAVZOČI V SKUPNOSTI, IN KI SO POMEMBNI ZA VSO SKUPNOST

(a) Insekti, pršice in ogorčice na vseh stopnjah njihovega razvoja

Vrste | Predmet kontaminacije |

1.Aculops fuchsiae Keifer | rastline Fuchsia L za saditev, razen semena |

2.Aleurocantus spp. | rastline Citrus L, Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi, razen plodov in semena |

3.Anthonomus bisignifer (Schenkling) | rastline Fragaria L za saditev, razen semena |

4.Anthonomus signatus (Say) | rastline Fragaria L za saditev, razen semena |

5.Aonidellla citrina Coquillet | rastline Citrus L, Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi, razen plodov in semena |

6.Aphelenchoides besseyi Christie | seme Oryza spp. |

7.Aschistonyx eppoi Inouye | rastline Juniperus L, razen plodov in semena, ki izvirajo iz neevropskih držav |

8.Bursaphelenchus xylophilus (Steiner in Buhere) Nickle et al. | rastline Abies Mill., Cedrus Trew, Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus l., Pseudotsuga Carr. in Tsuga Carr., razen plodov in semena, ter les iglavcev (Coniferales), ki izvirajo iz neevropskih držav |

9.Carposina niponensis Walsingham | rastline Cydonia Mill., Malus Mill., Prunus L. in Pyrus L., razen semena, ki izvirajo iz neevropskih držav |

10.Diaphorina citri Kuway | rastline Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi ter Murraya König, razen plodov in semena |

11.Enarmonia packardi (Zeller) | rastline Cydonia Mill., Malus Mill., Prunus L. in Pyrus L., razen semena, ki izvirajo iz neevropskih držav |

12.Enarmonia prunivora Walsh | rastline Crataegus L., Malus Mill., Photinia Ldl, Prunus L in Rosa L. za saditev, razen |

13.Eotetranychus lewisi Mc Gregor | rastline Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi, razen plodov in semena |

14.Eotetranychus orientalis Klein | rastline Citrus L, Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi, razen plodov in semena |

15.Grapholita inopinata Heinrich | rastline Cydonia Mill., Malus Mill., Prunus L. in Pyrus L, razen semena, ki izvirajo iz neevropskih držav |

16.Hishomonus phycitis | rastline Citrus L, Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi, razen plodov in rastlin |

17.Leucaspis japonica Ckll. | rastline Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi, razen plodov in semena |

18.Listronotus bonariensis (Kuschel) | semena Cruciferae, Gramineae in Trifolium spp., ki izvirajo iz Argentine, Avstralije, Bolivije, Čila, Nove Zelandije in Urugvaja |

19.Margarodes, neevropske vrste:a)Margarodes vitis (Phillipi)b)Margarodes vredendalensis de Klerkc)Margarodes prieskaensisJakubski | rastline Vitis L., razen plodov in semena |

20.Numonia pyrivorella (Matsumura) | rastline Pyrus L., razen semena, ki izvirajo iz neevropskih držav |

21.Oligonychus perditus Pritchard in Baker | rastline Juniperus L., razen plodov in semena, ki izvirajo iz neevropskih držav |

22.Pissodes spp. (neevropske) | rastline iglavcev (Coniferales), razen plodov in semena, les iglavcev (Coniferales) z lubjem in izolirano lubje iglavcev (Coniferales),ki izvirajo iz neevropskih držav |

23.Radopholus citrophilus Huettel Dickson in Kaplan | rastline Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi, razen plodov in semena, ter rastline Araceae, Marantaceae, Musaceae, Persea spp. Strelitziaceae, ukoreninjene ali z rastnim substratom, ki se drži rastlin ali te v njem rastejo |

24.Saissetia nigra (Nietm.) | rastline Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi, razen plodov in semena |

25.Scirtothrips aurantii Faure | rastline Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi, razen semena |

26.Scirtothrips dorsalis Hood | rastline Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi, razen plodov in semena |

27.Scirtothrips citri (Moultex) | rastline Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi, razen plodov in semena |

28.Scolytidae spp. (neevropski) | rastline iglavcev (Coniferales), ki so višje od 3 m, razen plodov in semena, les iglavcev (Coniferales) z lubjem in izolirano lubje iglavcev (Coniferales), ki izvirajo iz neevropskih držav. |

29.Tachypterellus quadrigibbus Say | rastline Cydonia Mill., Malus Mill., Prunus L. in Pyrus L., razen semena, ki izvirajo iz neevropskih držav |

30.Toxoptera citricida Kirk. | rastline Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi, razen plodov in semena |

31.Trioza erytreae Del Guercio | rastline Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi, razen plodov in semena |

32.Unaspis citri Comstock | rastline Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi, razen plodov in semena |

Vrste | Predmet kontaminacije |

1.Citrus greening bakterija | rastline Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi, razen plodov in semena |

2.Citrus variegated chlorosis | rastline Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi, razen plodov in semena |

3.Erwinia stewartii (Smith) Dye | seme Zea mays L. |

4.Xanthomonas campestris (vsi sevi, patogeni za Citrus) | rastline Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi, razen semena |

5.Xanthomonas campestris pv. oryzae (Ishiyama) Dye in pv. oryzicola (Fang. et al.) Dye | seme Oryza spp. |

(c) Glive

Vrste | Predmet kontaminacije |

1.Alternaria alternata (Fr.) Keissler (neevropski patogeni izolati) | rastline Cydonia Mill., Malus Mill. in Pyrus L. za saditev, razen semena, ki izvirajo iz neevropskih držav |

2.Apiosp