ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
C 409/1

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o Uredbi (EU) 2018/1671 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/825 z namenom povečanja finančnih sredstev programa za podporo strukturnim reformam in prilagoditve njegovega splošnega cilja (1)

(2018/C 409/01)

Glede financiranja dodatnih finančnih sredstev programa za podporo strukturnim reformam in brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa so se Evropski parlament, Svet in Komisija dogovorili o naslednjem:

1. 40 milijonov EUR bo financiranih iz proračunske vrstice programa za podporo strukturnim reformam, ki je v razdelku 1b (13.08.01) večletnega finančnega okvira (ekonomska, socialna in teritorialna kohezija), z uporabo skupne razlike v okviru obveznosti v skladu s členom 14 Uredbe o večletnem finančnem okviru (EU, Euratom) št. 1311/2013 v okviru proračunskega postopka v skladu s členom 314 PDEU;

2. 40 milijonov EUR bo financiranih iz proračunske vrstice programa za podporo strukturnim reformam, ki je v razdelku 2 (13.08.02) večletnega finančnega okvira (Trajnostna rast: naravni viri), s prerazporeditvami, razen za tehnično pomoč in razvoj podeželja v tem razdelku in ne da bi se koristile razlike. Natančni viri za te prerazporeditve bodo pravočasno navedeni glede na pogajanja o proračunskem postopku za proračun za leto 2019.

Izjava Komisije

Komisija bo v dopolnilnem pismu k predlogu splošnega proračuna za leto 2019 določila in predlagala prerazporeditve v višini 40 milijonov EUR v razdelku 2 večletnega finančnega okvira (Trajnostna rast: naravni viri).

Komisija namerava v skladu s členom 14 Uredbe o večletnem finančnem okviru (EU, Euratom) št. 1311/2013 v okviru proračunskega postopka za leto 2020 po členu 314 PDEU predlagati uporabo skupne razlike v okviru obveznosti.

(1) UL L 284, 12.11.2018, str. 3.
SL Uradni list Evropske unije C 93/19

Izjava Komisije

2012/C 93/07

Izjava Komisije v zvezi s stališčem Sveta glede sprejetja predloga za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe št. 573/2007/ES o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ in razveljavitvi Odločbe Sveta 2004/904/ES („Vzpostavitev skupnega programa EU za ponovno naselitev“)

Komisija v upanju, da bo sklenjen kompromis in zagotovljeno takojšnje sprejetje predloga, podpira njegovo končno besedilo, vendar opozarja, da to ne vpliva na njeno pravico do pobude glede izbire pravne podlage, zlasti v zvezi z uporabo člena 80 PDEU v prihodnosti.
SL Uradni list Evropske unije C 79/6

Popravek Resolucije Sveta o posodobljenem priročniku s priporočili za mednarodno policijsko sodelovanje in ukrepi za preprečevanje in nadziranje nasilja in neredov, povezanih z mednarodnimi nogometnimi tekmami, ki zadevajo vsaj eno državo članico („nogometni priročnik EU“)

( Uradni list Evropske unije C 444 z dne 29. novembra 2016 )

(2017/C 79/06)

Stran 13, točka 3.14a „ Dvostranski sporazumi “ se glasi:

„3.14a Dvostranski sporazumi Zelo se priporoča, da države, ki sodelujejo pri prireditvi, v zgodnji fazi priprav sklenejo dvostranski sporazum, v katerem organi države gostiteljice določijo ureditev, ki velja pri izmenjavi informacij, napotitvi gostujočih policijskih delegacij in za druge zadeve s področja policijskega sodelovanja v zvezi s prireditvijo. Takšni dvostranski sporazumi lahko vključujejo tudi področja vladnega in pravosodnega sodelovanja. Predloga za dvostranski sporazum bo pripravljena. V njej bo naveden seznam vprašanj, ki bi jih morale upoštevati obe strani in o njih sprejeti dogovor. Predloga ne bo vzorec sporazuma, temveč pomoč pri dvostranskih pogajanjih.“

Stran 15, drugi odstavek se glasi:
—

raznolikost športnega sveta naj bi se odrazila predvsem z upoštevanjem naslednjih vidikov: olimpijskih in neolimpijskih športov, poklicnih in ljubiteljskih športov, tekmovalnih in rekreativnih športov, pa tudi množičnih športov in športov za invalide,
1)

usposobijo ljudi za nove zaposlitve v družbi znanja, predvsem: (a) z dvigom skupne ravni usposobljenosti, dajanjem prednosti izobraževanju in usposabljanju nekvalificiranih oseb ter drugih ljudi, ki so najbolj izpostavljeni gospodarski in socialni izključenosti, vključno s tistimi, ki so predčasno opustili šolanje, mladimi z nizko stopnjo dosežene izobrazbe, starejšimi delavci, dolgotrajno brezposelnimi, ženskami, ki se želijo vrniti na trg dela, priseljenci in invalidi; (b) z zagotavljanjem in spodbujanjem začetnega in nadaljnjega izobraževanja ter usposabljanja za usvojitev najbolj kakovostnih, celo odličnih spretnosti in veščin, da bi ohranili in okrepili njihove zmožnosti na področju inovacij in raziskav, kar je potrebno za večjo konkurenčnost, rast in zaposlovanje; (c) s spodbujanjem odličnosti pri usposobljenosti na področju R&R ter inovacij, med drugim z razvojem inovacijskih grozdov, ki bi vključevali podjetja, izobraževalne ustanove, institucije za usposabljanje, raziskovalne institucije, in s pobudo Euroskills za leto 2008; (d) z izvajanjem ukrepov, katerih cilj je prilagoditi prepoznane potrebe po strokovni usposobljenosti in zmanjšati morebitne vrzeli; (e) s podporo iskalcem zaposlitve v obliki poklicnega svetovanja in priprave osebnega načrta usposabljanja, ki bi morala opredeliti module usposobljenosti, potrebne za prestop k novi zaposlitvi na področjih, kjer obstajajo vrzeli v usposobljenosti za določen poklic; (f) z razširjanjem informacij o spretnostih in usposobljenosti, potrebnih za nova delovna mesta, prek portala EURES, nacionalnih služb za zaposlovanje in evropskih ter nacionalnih mrež za usmerjanje;
4.

V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi, ki bi bili posledica nesreč take vrste in razsežnosti, kot je navedeno v splošnih podatkih, doze, ki bi jim lahko bilo izpostavljeno prebivalstvo druge države članice, ne bi dosegle ravni, ki bi bila ob upoštevanju referenčnih nivojev iz direktive o temeljnih varnostnih standardih pomembna z zdravstvenega vidika. Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki, nastalih pri razgradnji in demontaži jedrske elektrarne Brokdorf (KBR) v zvezni deželi Schleswig-Holstein v Nemčiji, tako med običajnim obratovanjem kot tudi v primeru nesreč, ki bi bile take vrste in razsežnosti, kot je navedeno v splošnih podatkih, ne bo povzročilo radioaktivne kontaminacije vode, prsti ali ozračja druge države članice, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika, ob upoštevanju določb iz direktiv o temeljnih varnostnih standardih.
(5)

Nizozemska je 30. septembra 2013 in v roku, določenem v členu 9(3) in členu 17(2) Uredbe (EU) št. 473/2013, Komisiji in Svetu predložila program ekonomskega partnerstva, v katerem so zlasti opisane fiskalno-strukturne reforme, katerih cilj je zagotovitev učinkovite in trajne odprave čezmernega primanjkljaja (priporočilo za posamezno državo (v nadaljnjem besedilu: priporočilo) 1). Program ekonomskega partnerstva vključuje tudi ukrepe, namenjene izpolnjevanju širšega sklopa priporočil, ki jih je Svet naslovil na Nizozemsko 9. julija 2013: omejitev dolga in z njim povezanih finančnih tveganj na nakupnem stanovanjskem trgu; pospeševanje prodaje na nakupnem stanovanjskem trgu, izboljšanje delovanja in dodeljevanja v sektorju subvencioniranih najemnih stanovanj; pospeševanje zasebnega sektorja najemnih stanovanj (priporočilo 2); izboljšanje finančnega nadzora nad pokojninskimi skladi, ki bo omogočilo boljše ravnotežje med tveganji in željami, tudi z medgeneracijskega vidika; znižanje letne odmerne stopnje za poklicne pokojnine ob upoštevanju daljšega obdobja za izračun pokojninske osnove zaradi zvišanja upokojitvene starosti; izboljšanje zaposljivosti starejših; revizija sistema dolgotrajne oskrbe (priporočilo); izboljšanje vključenosti delovne sile; ter spodbujanje prehodov na trgu dela (priporočilo). Poleg dodatnih konsolidacijskih ukrepov za leto 2014 in poznejša leta, ki so navedeni v osnutku proračunskega načrta Nizozemske, so novi ukrepi z vplivom na javne finance, navedeni v programu ekonomskega partnerstva, namenjeni uvedbi strožjih proračunskih pravil za podnacionalne ravni države. Ukrepi, navedeni v programu ekonomskega partnerstva, namenjeni izpolnitvi priporočil 2 do 4, so se večinoma začeli izvajati, še preden so bila izdana zadnja priporočila za posamezne države.
SL Uradni list Evropske unije C 212/16

MNENJE KOMISIJE

z dne 15. julija 2011

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz obrata za odstranjevanje kotlovca in odlagališča Stoneyhill NORM, ki se nahaja v pokrajini Aberdeenshire, na Škotskem, v Združenem kraljestvu, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

2011/C 212/05

Spodnja ocena je izvedena v skladu z določbami Pogodbe Euratom brez poseganja v kakršne koli dodatne ocene, ki se izvajajo v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, in v obveznosti, ki izhajajo iz nje in sekundarne zakonodaje.

Evropska komisija je 3. februarja 2011 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od britanske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz obrata za odstranjevanje kotlovca in odlagališča Stoneyhill NORM.

Na podlagi teh podatkov in po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med Stoneyhillom in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Irske, znaša 398 km.

2. Obrat za odstranjevanje kotlovca ne bo imel dovoljenja za izpuste za tekoče in plinaste radioaktivne odpadke. Med običajnim delovanjem obrat za odstranjevanje kotlovca ne bo izločal tekočih radioaktivnih odplak, vendar se bo radioaktivni zemeljski plin (radon) izločal iz obrata za odstranjevanje kotlovca in sproščale se bodo zelo majhne količine radioaktivnih razpršil. Nič od tega ne bo vplivalo na zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

3. V obratovalnem obdobju odlagališča: — bodo radioaktivni odpadki postavljeni v odlagališče brez namena, da bi se od tam odstranili, — odlagališče ne bo imelo dovoljenja za izpuste tekočih in plinastih radioaktivnih odpadkov, vendar bo radioaktivni zemeljski plin (radon) uhajal iz odlagališča, to pa ne bo vplivalo na zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

4. Po koncu obratovalnega obdobja odlagališča: Ukrepi, predvideni za dokončno zaprtje odlagališča, kakor so opisani v splošnih podatkih, zagotavljajo, da bodo zaključki iz točke 2 veljavni dolgoročno.

5. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odplak zaradi nesreč, ki bi bile take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, doze sevanja, ki bi mu bili izpostavljeni prebivalci druge države članice, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki iz obrata za odstranjevanje kotlovca in odlagališča Stoneyhill NORM v Združenem kraljestvu med običajnim obratovanjem in po končnem zaprtju ter v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja voda, tal ali ozračja druge države članice.
Svetovna finančna kriza je še okrepila udarec, ki ga je povzročil upad notranjih posojil in cen nepremičnin v Latviji, saj se je zmanjšala razpoložljivost kreditov in so se zaostrili kreditni pogoji. Sočasen upad na zunanjih trgih je prizadel menjalni sektor. Depreciacija valut nekaterih glavnih trgovinskih partnerjev je dodatno prispevala k izgubi konkurenčnosti iz prejšnjih let.

Latvijski finančni trgi in bančni sektor so bili od oktobra 2008 pod velikim pritiskom. Zato so latvijski organi zaprosili za mednarodno finančno pomoč, ki je bila zagotovljena konec leta 2008 (2) in pogojena z obsežno fiskalno konsolidacijo ter reformo finančnega sistema in strukturnimi reformami. Potem ko so se gospodarske in proračunske razmere v prvi polovici leta 2009 poslabšale veliko bolj, kot je bilo pričakovano, je vlada izvedla dodatne ukrepe za fiskalno konsolidacijo, ki so bili deloma podprti s strukturnimi reformami. Glede na tovrstni razvoj dogodkov je Svet 7. julija 2009 ugotovil, da v Latviji obstaja čezmerni primanjkljaj, in v skladu s členom 104(7) PES priporočil njegovo zmanjšanje do leta 2012. V drugi polovici leta 2009 se je izvozno usmerjeni sektor gospodarstva stabiliziral in začel kazati prve znake okrevanja. Vendar pa je upad domačega povpraševanja ostal zelo velik, predvsem zaradi znatnega poslabšanja na trgu dela in negativne rasti posojil. Kljub temu so izplačila mednarodne finančne pomoči, strogo izvajanje proračuna za leto 2009 in uspešno sprejetje proračuna za leto 2010 z dodatnimi ukrepi za fiskalno konsolidacijo pomagali utrditi zaupanje in izboljšali tržna pričakovanja v zvezi z Latvijo. Glavni izziv za gospodarsko politiko ostajata stabilizacija gospodarstva in vrnitev k trajnostnemu procesu zmanjševanja zaostanka. Gospodarska stabilizacija je precej odvisna od izpolnitve dolgoročnih pričakovanj, za kar pa je treba nujno izpeljati načrtovano pot fiskalne konsolidacije. Neposredno je vezana tudi na strukturno razumne in družbeno pravične fiskalne ukrepe ter na napredek pri prestrukturiranju gospodarstva v menjalni sektor. Glede na precejšnje poslabšanje zunanje konkurenčnosti v letih gospodarskega razmaha se zdi, da je treba še dodatno prilagoditi domače cene in povečati produktivnost. Strukturni skladi EU bi morali prispevati k okrepitvi menjalnega sektorja in omiliti recesijo.

Strm upad domačega povpraševanja in sprostitev prostih zmogljivosti sta pomagala obstoječa neravnovesja uravnotežiti z zmanjšanjem inflacije in odpravo zunanjega primanjkljaja, predvsem zaradi zmanjšanja uvoza. Zunanji saldo, ki je bil v letih gospodarskega razmaha očitno negativen in se je financiral z uvozom kapitala, povezanim z bančnim sektorjem, kar je povzročilo hitro povečanje neto zunanjih obveznosti, je leta 2009 dosegel ocenjeni presežek v višini več kot 8 % BDP, precejšnje presežke pa naj bi dosegel tudi v nadaljnjem programskem obdobju.
Po več kot desetletju močne rasti BDP je Španija v letu 2009 zašla v hudo recesijo. Razlog za upad rasti je bil veliko zmanjšanje domačega povpraševanja, ki je bilo odsev zmanjšanja makroekonomskih neravnovesij, nakopičenih v obdobju nagle rasti, dodatno pa ga je poostrila svetovna gospodarska kriza. Končal se je namreč kreditni razcvet in v zasebnem sektorju se je hitro dvignila stopnja varčevanja; preobsežen nepremičninski sektor se je začel krčiti – cene so se znižale in dejavnosti so upadle; visoka stopnja zunanjega primanjkljaja se je znižala in inflacijski pritiski so popustili.

Upad rasti je povzročil masovne izgube delovnih mest in visoko stopnjo brezposelnosti. Sedanja kriza ima hude posledice tudi za španske javne finance. Fiskalni razvoj poleg upada dejavnosti odraža prilagodljiv odziv politik z izvajanjem znatnih stimulacijskih ukrepov. Javnofinančni primanjkljaj je že leta 2008 presegel 3 % BDP in na tej podlagi je bil marca 2009 začet postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Svet je v zvezi s tem decembra 2009 izdal revidirano priporočilo po členu 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v katerem Španijo poziva, naj do leta 2013 odpravi čezmerni primanjkljaj. Glavni izzivi za prihodnost so nadaljnje prilagajanje, vključno z zmanjševanjem zunanjega primanjkljaja in preusmeritvijo virov rasti BDP z domačega povpraševanja, zlasti nepremičninskega sektorja, na zunanji sektor. V ta namen bodo potrebne reforme za povečanje produktivnosti in potencialne rasti BDP ter za trajnostno ustvarjanje delovnih mest. Hkrati je treba povečati konkurenčnost, med drugim z ustreznimi politikami za zmanjševanje stroškov, tj. z zadržano rastjo plač in marž v odnosu do trgovinskih partnerjev. Te težave s strukturno konkurenčnostjo v kombinaciji s cikličnimi dejavniki, ki odražajo močno gospodarsko rast, višjo od rasti pri glavnih trgovinskih partnerjih, so povzročile znaten primanjkljaj tekočega računa plačilne bilance, ki se je v zadnjem desetletju hitro povečeval in vrhunec dosegel leta 2007, ko je imel dvomestno vrednost, preden je leta 2009 upadel za približno polovico. Čeprav je javni sektor do sedaj blažil občutno zmanjševanje odhodkov v zasebnem sektorju, tega ne bo mogoče nadaljevati, ne da bi bila pri tem fiskalna vzdržnost še bolj ogrožena. Glavni izziv za prihodnja leta je torej izvajanje verodostojne in trajnostne strategije za fiskalno konsolidacijo.
SL Uradni list Evropske unije C 282/2

MNENJE KOMISIJE

z dne 18. oktobra 2010

o spremenjenem načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz obrata za obogatitev urana Georges Besse II, ki se nahaja v Tricastinu v Franciji, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

2010/C 282/02

Evropska komisija je v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom 27. aprila 2010 od francoske vlade prejela splošne podatke v zvezi s spremenjenim načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz obrata za obogatitev urana Georges Besse II.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki jih je Komisija zahtevala 8. junija 2010 in so jih francoski organi predložili 29. julija 2010, ter po posvetovanju s skupino izvedencev je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

1. Razdalja med obratom in najbližjo mejo z drugo državo članico, v tem primeru Italijo, je približno 175 km. Druga najbližja država članica je Španija, oddaljena približno 250 km.

2. Načrtovane spremembe zadevajo povečanje mejnih vrednosti izpustov radioaktivnih snovi, ki potujejo zraku, ter povečanje mejnih vrednosti za prenos izpustov tekočih radioaktivnih odpadkov v obrate za obdelavo odpadkov na kraju obratovanja.

3. Med običajnim obratovanjem načrtovane spremembe ne bodo vplivale na zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

4. V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov zaradi nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, količine, ki bi prešle v drugo državo članico, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje spremenjenega načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki iz obrata za obogatitev urana Georges Besse II, ki se nahaja v Tricastinu v Franciji, med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče vrste in razsežnosti, predvidenih v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.
(2)

Poljska je bila edina država članica EU, ki je leta 2009 zabeležila pozitivno rast, pri čemer se je realni BDP po ocenah povečal za 1,7 %. To gre pripisati vrsti ugodnih dejavnikov, kot so zdravi temelji ob začetku krize, dobro kapitaliziran in odporen finančni sektor, razmeroma nizka stopnja odprtosti gospodarstva, znatna depreciacija poljske valute na začetku krize ter pravočasna prilagoditev monetarnih in fiskalnih politik. Čeprav so nekateri dejavniki, ki so spodbudili rast, začasni (rezerve za podporno fiskalno politiko skorajda ni več, menjalni tečaj pa narašča), so se v zadnjih mesecih gospodarski obeti Poljske znatno izboljšali. Ključni izzivi v naslednjih letih bodo povezani s ponovno vzpostavitvijo vzdržnega javnofinančnega stanja in ohranitvijo trajnostnega procesa zmanjševanja zaostanka brez ogrožanja fiskalne in makroekonomske stabilnosti. Poljska ni izkoristila ugodnih gospodarskih razmer (2006–2008) za konsolidacijo javnih financ in strukturni javnofinančni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, izračunan v skladu z dogovorjeno metodologijo na podlagi podatkov iz posodobljene različice programa) je leta 2009 po ocenah dosegel 7 % BDP. Na podlagi obvestila iz aprila 2009, ki so ga poljski organi poslali v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in v katerem je javnofinančni primanjkljaj države leta 2008 znašal 3,9 % BDP, je Svet 7. julija 2009 ugotovil, da ima Poljska čezmeren primanjkljaj, in priporočil njegovo odpravo do leta 2012.
1.

Razdalje od elektrarne do najbližjih držav članic so: 3,5 km do Belgije, 70 km do Luksemburga, 95 km do Nemčije, 97 km do Nizozemske in 270 km do Združenega kraljestva.
(6)

Glede srednjeročne proračunske strategije je v programu potrjena zavezanost srednjeročnemu cilju v strukturnem smislu uravnoteženega proračunskega stanja, kar pa ne velja za ciljno leto 2011 za dosego tega cilja. Gospodarska recesija pomeni zaostanek v načrtu proračunske konsolidacije, ki je del triletnega svežnja fiskalnih ukrepov, odobrenega poleti 2008. Zaveza izvedbi prilagoditve na osnovi odhodkov, določene v navedenem svežnju ukrepov, je ponovno izražena, predvsem s splošno potrditvijo srednjeročnih projekcij za posamezne kategorije odhodkov in ukrepov za njeno dosego. Čeprav naj bi imel sveženj ukrepov za gospodarsko okrevanje nevtralen proračunski vpliv, vodi njegovo izvajanje k zamikom pri prilagoditvi na osnovi odhodkov zaradi pospešenih naložb in enkratnih plačil gospodinjstvom v letu 2009. Po izrazitem porastu, predvidenem za leto 2009, naj bi se razmerje med primarnimi odhodki in BDP postopoma vrnilo na podobno stopnjo, kot je bila ocenjena za leto 2008, in sicer zaradi boljših gospodarskih razmer in zelo blagih letnih porastov, načrtovanih za obdobje 2010–2011 (v povprečju 0,8 % nominalno). Razmerje med prihodki in BDP naj bi se med letoma 2008 in 2011 rahlo povečalo. Po vrhuncu leta 2009 naj bi se nominalni primanjkljaj leta 2010 znižal na 3,3 % BDP, leta 2011 pa na 2,9 %. Zaradi predvidenega dviga odhodkov za obresti od leta 2010 naj bi se primarni saldo hitreje izboljšal. Ponovno izračunani strukturni saldo naj bi se v letih 2010 in 2011 še naprej izboljševal, in sicer za kumulativno eno odstotno točko BDP. Fiskalna konsolidacija, načrtovana za obdobje 2010–2011, je odvisna od omejitev, ki izhajajo iz zelo visokega javnega dolga. Delež bruto javnega dolga se je leta 2008 povečal skoraj na 106 % BDP, tudi zaradi previdnostne akumulacije prostih finančnih sredstev v Banki Italije, leta 2009 in 2010 naj bi se še naprej povečeval, in sicer na največ 112 % BDP, nato pa naj bi se leta 2011 rahlo zmanjšal na 111,6 %. Glavni dejavniki tega toka dogodkov so načrtovani nizki primarni presežki in blaga rast nominalnega BDP. Usklajevanje stanj in tokov, predvideno v programu, je razmeroma majhno, vendar ne vključuje možne izvedbe programa bančne dokapitalizacije, ki je bil sprejet skupaj s svežnjem ukrepov za gospodarsko okrevanje, vendar do zdaj še ni bil izveden.
(6)

Celotni primanjkljaj se bo po napovedih zmanjšal na 2,9 % BDP leta 2010 in nadalje na 2,3 % BDP leta 2011. Podobno naj bi se primarni saldo postopno izboljšal s primanjkljaja v višini 0,6 % BDP leta 2009 na presežek v višini 0,4 % BDP leta 2010 in 1,1 % BDP leta 2011. Cilj proračunske strategije, predstavljene v programu, je po letu 2009 ponovno doseči približevanje srednjeročnemu cilju glede strukturnega salda (to je ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), in sicer v višini –0,5 % BDP. V zadnjem letu programa pa bi strukturni primanjkljaj kljub temu presegal srednjeročni cilj. Izboljšanje fiskalnega salda, načrtovano za leto 2010, je mogoče predvsem razložiti z razveljavitvijo začasnega paketa spodbud, sprejetega za leto 2009. Poleg tega naj bi izboljšanja, načrtovana za leti 2010 in 2011, odražala pretekla konsolidacijska prizadevanja za omejitev odhodkov, tj. zapoznele učinke ukrepov, ki so bili sprejeti na ravni javne uprave, predvsem za omejitev nadomestil javnim uslužbencem, in reform pokojninskih sistemov. V posodobljeni različici niso predstavljeni novi obsežnejši ukrepi za fiskalno konsolidacijo. V skladu s programom se poleg tega pričakuje, da se bo celotni primanjkljaj zmanjšal tudi zaradi pričakovanega izboljšanja gospodarske dejavnosti. Pričakuje se, da se bo bruto javni dolg, ki je bil leta 2008 ocenjen na 65,9 % BDP, še povečal in s 70,5 % BDP dosegel vrh leta 2010 zaradi povečanja primanjkljaja, nizke rasti BDP in znatne prilagoditve stanj in tokov leta 2009, ki predvsem odraža odplačila poslovnih dolgov in nakup finančnih sredstev v okviru paketa finančne dokapitalizacije, ki so ga uvedli portugalski organi. Sprememba gibanja teh dejavnikov naj bi dovolila majhno znižanje deleža dolga na 70 % BDP leta 2011.