SL Uradni list Evropske unije L 205/70

SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/1436

z dne 1. decembra 2015

o državni pomoči za elektrarno in obrat za predelavo biomase v Lynemouthu SA.38762 (2015/C), ki jo namerava izvajati Združeno kraljestvo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 8441)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe (1) v skladu z navedenima določbama, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

(1) Združeno kraljestvo je po stikih pred priglasitvijo 17. decembra 2014 v skladom s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) priglasilo podporo za projekt elektrarne in obrata za predelavo biomase v Lynemouthu. Dodatne dokaze je Komisiji predložilo 5. februarja 2015.

(2) Komisija je z dopisom z dne 19. februarja 2015 Združeno kraljestvo obvestila, da bo v zvezi z navedeno pomočjo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka).

(3) Združeno kraljestvo je pripombe predložilo 23. marca 2015.

(4) Sklep Komisije o začetku postopka je bil 10. aprila 2015 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (glej sprotno opombo 1). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe.

(5) Prejela je pripombe 30 zainteresiranih strani. Dne 20. maja 2015 jih je posredovala Združenemu kraljestvu in mu dala možnost, da nanje odgovori. Združeno kraljestvo je to storilo 12. junija 2015.

(6) Komisija je 23. julija 2015 zahtevala nadaljnje informacije, in Združeno kraljestvo jih je predložilo 29. julija 2015. Nato je 7. oktobra 2015 predložilo dodatne informacije.

2. PODROBEN OPIS UKREPA

2.1 Projekt preoblikovanja elektrarne v Lynemouthu za uporabo biomase in upravičenec

(7) Združeno kraljestvo je v postopku v okviru končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije izbralo osem projektov s področja obnovljivih virov energije (2). Podpora tem izbranim projektom se bo zagotovila na podlagi pogodb o naložbah. Priglašeni projekt je eden od teh osem projektov, ki so bili izbrani v okviru končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije.

(8) Priglašeni ukrep pomoči zadeva pomoč za preoblikovanje elektrarne v Lynemouthu, da bi namesto na premog delovala izključno na biomaso. Elektrarna se nahaja na severovzhodni obali Anglije v grofiji Northumberland. Lastnik in upravljavec elektrarne je Lynemouth Power Limited, hčerinska družba v popolni lasti družbe RWE Supply & Trading GmbH.

(9) Lynemouth je elektrarna na premog z zmogljivostjo 420 MW, ki je začela poslovati leta 1972. V okviru tega predloga bo predelana, da bo delovala izključno na biomaso. Zaradi značilnosti postopka zgorevanja bo v njej mogoče sežigati le industrijske lesne pelete. Elektrarna bo z električno energijo napajala severno omrežje, ki z energijo oskrbuje severovzhodno Anglijo. Združeno kraljestvo ocenjuje, da bo projekt ustvaril 0,7 % prihodnje končne porabe električne energije v Združenem kraljestvu.

(10) Po ocenah Združenega kraljestva bo projekt v 12 letih življenjske dobe prihranil približno 17,7 milijona ton CO2 in letno proizvedel približno 2,3 TWh električne energije. Elektrarna bo obratovala ob osnovni obremenitvi in tako zagotavljala nizkoogljično električno energijo, katere proizvodnjo bo mogoče načrtovati.

(11) Po navedbah Združenega kraljestva je elektrarna načrtovana za delovanje z nazivno električno močjo 420 MW in povprečnim faktorjem obremenitve 77 % (3). Letno bo porabila približno 1,44–1,56 milijona ton suhih lesnih peletov, ki se bodo uvažali v glavnem iz jugovzhodnega dela Združenih držav ([60–80 %] celotnega potrebnega goriva). Približno [5–20 %] goriva bo izviralo iz Evrope, preostanek pa iz Kanade. Prilagojena elektrarna ne bo skladna s pravili o sežiganju odpadkov, zato ne bo mogla sežigati lesnih odpadkov.

(12) Preglednica prikazuje pričakovane obratovalne parametre elektrarne v Lynemouthu. Po navedbah organov Združenega kraljestva je faktor obremenitve zmnožek časa, ko je elektrarna tehnično razpoložljiva za proizvodnjo električne energije (od katerega se na primer odšteje čas, potreben za vzdrževanje ali popravila), in časa, ko se v elektrarni dejansko načrtuje proizvodnja električne energije (od katerega se na primer odšteje čas, ko upravljavec distribucijskega omrežja omejuje obratovanje elektrarne zaradi preobremenjenosti omrežja; to se včasih imenuje bruto faktor obremenitve). Neto faktor obremenitve iz preglednice se izračuna tako, da se povprečna tehnična razpoložljivost v višini 80,77 % pomnoži z bruto faktorjem obremenitve v višini 95,51 %. Obratovalni parametri elektrarne v Lynemouthu Stroški goriva (GBP/GJ) Toplotni izkoristek (v %) Povprečni neto faktor obremenitve (v %) 7,17 36,9 77

2.2 Nacionalna pravna podlaga, financiranje in proračun

(13) Nacionalna pravna podlaga je zakon o električni energiji iz leta 2013.

(14) Celoten proračun za ta projekt je ocenjen na 0,8 milijarde GBP. Združeno kraljestvo je potrdilo, da se upravičencu pred začetkom obratovanja pomoč ne bo izplačala.

(15) Pomoč bo izplačala vladna nasprotna stranka, financirala pa se bo z zakonsko predpisano dajatvijo, ki jo plačujejo vsi dobavitelji električne energije z licenco, in sicer na podlagi tržnega deleža dobavitelja, ki se določi glede na izmerjeno porabo električne energije. Dobavitelji bodo morali obveznosti poravnati iz lastnih sredstev, vendar bodo lahko stroške prenesli na potrošnike v okviru svojih splošnih strategij oblikovanja cen.

2.3 Oblika in trajanje pomoči ter proizvodni stroški

(16) Pomoč se bo projektu dodelila v obliki spremenljive premije (t. i. pogodba na razliko), izračunane kot razlika v plačilu med vnaprej določeno ceno (izvršilno ceno) in merilom tržne cene električne energije (referenčno ceno). Referenčna cena je cena, ki temelji na cenah električne energije na terminskem veleprodajnem trgu v danem obdobju. Upravičenec bo služil s prodajo svoje električne energije na trgu, kadar pa bo povprečna veleprodajna cena električne energije nižja od izvršilne cene, bo od nasprotne stranke v lasti vlade Združenega kraljestva (Low Carbon Contracts Company Ltd, v nadaljnjem besedilu: nasprotna stranka v pogodbi na razliko) za razliko prejel dodatno plačilo. Upravičenec pa bo še vedno nosil tveganje, da ne doseže referenčne cene, in tveganje obsega, da ne doseže predvidenega obsega prodaje (4).

(17) V skladu s tem se podpora za projekt biomase določi na podlagi upravno določene izvršilne cene. Izvršilne cene so bile določene na taki ravni, da je podpora na podlagi končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije večinoma enaka podpori, ki se zagotavlja na podlagi sedanje sheme obveznosti proizvodnje energije iz obnovljivih virov energije (5), da bi se olajšal prehod med shemama podpore.

(18) Združeno kraljestvo je pri izračunu izvršilne cene za namenske elektrarne za pretvorbo biomase (ki velja za elektrarno v Lynemouthu) upoštevalo zlasti vrednosti izravnanih stroškov električne energije v razponu od 105 GBP/MWH do 115 GBP/MWh. Pojasnjujejo, da je bila raven izvršilne cene za projekte pretvorbe biomase izračunana glede na 8,8–12,7-odstotni razpon minimalne stopnje donosa (6).

(19) Izvršilna cena, ki se uporablja za ta projekt, je 105 GBP/MWh (cene v letu 2012 – letno indeksirane glede na indeks cen življenjskih potrebščin). Enaki znesek na megavatno uro bo najvišja izvršilna cena, ki se bo elektrarnam za pretvorbo biomase ponudila na podlagi sheme s pogodbo na razliko. Izravnani stroški vključujejo stroške financiranja novih elektrarn na podlagi 10-odstotne diskontne stopnje za vso tehnologijo. Združeno kraljestvo je podrobno pojasnilo izračun teh stroškov, uporabljene vire podatkov in upoštevane minimalne stopnje donosa (7).

(20) Ključne predpostavke, ki se uporabljajo za izračun izvršilnih cen, vključno z izravnanimi stroški, cenami fosilnega goriva, dejanskimi davčnimi stopnjami in predpostavkami o največjem možnem razvoju tehnologije, so navedene v poročilu vlade Združenega kraljestva o izravnanih stroških (8) ter poročilih oddelka za energijo in podnebne spremembe (9). V ta namen se predpostavlja, da je realna veleprodajna cena električne energije približno 55 GBP/MWh, do leta 2020 pa bo verjetno narasla na 65 GBP/MWh.

(21) Na podlagi te izvršilne cene je bila interna stopnja donosnosti za projekt ocenjena na 9,7 % na realni osnovi, pred obdavčitvijo. Predlagana pogodba o naložbah se bo iztekla 31. marca 2027 ne glede na začetni datum.

2.4 Kumulacija

(22) Združeno kraljestvo je pojasnilo, da za projekte, za katere so bile podeljene pogodbe o naložbah, na podlagi nove sheme podpore za isto proizvodnjo električne energije ne bo mogoče dobiti pogodbe na razliko. Poleg tega noben projekt, ki prejema plačila na podlagi pogodb o naložbah, ne bo mogel prejeti potrdila o obveznosti proizvodnje energije iz obnovljivih virov energije za isto proizvodnjo električne energije. Nazadnje, proizvodnja energije iz obnovljivih virov, za katero se prejema podpora prek pogodbe o naložbi, med trajanjem pogodbe o naložbah ne bo mogla sodelovati na trgu zmogljivosti ali prejeti pomoči za naložbe.

(23) Združeno kraljestvo je na podlagi načel, opisanih v uvodni izjavi 22, potrdilo, da niti proizvajalec električne energije niti kateri od njegovih neposrednih ali posrednih deležnikov od Združenega kraljestva ali katere druge države članice ni prejel nobene druge podpore, mu ta ni bila dodeljena ali zanjo ni zaprosil.

2.5 Uporaba in razpoložljivost biomase

(24) Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 9, bo mogoče v projektu v Lynemouthu sežigati le lesne pelete. Lesni peleti, ki se bodo uporabljali v elektrarni v Lynemouthu, bodo morali izpolnjevati trajnostna merila Združenega kraljestva, vključno z vsaj 60-odstotnim prihrankom toplogrednih plinov v primerjavi s povprečno toplogredno intenzivnostjo omrežja v Uniji, ki izkorišča fosilna goriva (tj. s povprečjem elektrarn v Uniji, ki delujejo na premog in zemeljski plin, merjenim po metodologiji, določeni v direktivi o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov). Ti cilji bodo postavljeni višje, in sicer na vsaj 72-odstotni prihranek toplogrednih plinov po aprilu 2020 in vsaj 75-odstotni prihranek toplogrednih plinov po aprilu 2025. Trajnostna merila Združenega kraljestva vsebujejo tudi določbe za ohranjanje biotske raznovrstnosti in izogibanje netrajnostnim praksam (10).

(25) Svetovna trgovina z lesnimi sekanci v letu 2011 je bila ocenjena na 22 milijonov ton. V Uniji je povpraševanje večje od proizvodnje, kar pomeni, da se lesni peleti uvažajo v Unijo. Neto uvoz lesnih peletov v Unijo je bil za isto leto ocenjen na 3,2 milijona ton letno, v letu 2012 pa je narasel na približno 4 milijone ton.

(26) Poraba lesnih peletov na svetovni ravni je bila ocenjena na 22,4 do 24,5 milijona ton (11) v letu 2012, od česar je bilo v Uniji porabljenega približno 15,1 milijona ton. Države članice, ki v elektrarnah porabijo največ lesnih peletov, so Združeno kraljestvo (1,3 milijona ton v letu 2013) (12), Belgija (1,3 milijona ton), Nizozemska (1,2 milijona ton), Danska (1 milijon ton) in Švedska (1 milijon ton).

2.6 Preglednost

(27) Kar zadeva poročanje in preglednost, je Združeno kraljestvo navedlo, da so vse pogodbe o naložbah, ki so bile dodeljene prek postopka na podlagi končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije, objavljene na spletu v obliki, v kakršni so bile podpisane (13).

2.7 Sklep o začetku formalnega postopka preiskave

(28) Komisija je 19. februarja 2015 sklenila, da bo začela formalni postopek preiskave v zvezi z združljivostjo pomoči z notranjim trgom, zlasti glede sorazmernosti pomoči in tveganja izkrivljanja trga.

(29) Natančneje, po njenem mnenju ni bilo mogoče izključiti tveganja izplačila prekomernega nadomestila. Komisija je ugotovila, da so na interno stopnjo donosnosti precej vplivale začetne predpostavke, uporabljene v finančnih izračunih, in da vrednosti obratovalnih parametrov, kot jih je prvotno ocenilo Združeno kraljestvo, niso popolnoma v skladu z razpoložljivimi tržnimi informacijami.

(30) Izvedla je izračun občutljivosti, da bi ocenila učinek sprememb povprečne toplotne učinkovitosti, faktorja obremenitve in stroškov goriva elektrarne na interno stopnjo donosnosti. V skladu s temi izračuni bi se interna stopnja donosnosti (na realni osnovi pred obdavčitvijo) v primeru povečanja toplotne učinkovitosti in faktorja obremenitve za 5 % ter znižanja stroškov goriva za 5 % povišala z 9,7 % na 23,1 %. S podobno 10-odstotno variacijo zadevnih treh parametrov bi se interna stopnja donosnosti povišala na 31,7 %. Komisija je zato menila, da bi se lahko zaradi negotovosti v predpostavkah, uporabljenih za izračun stroškov, izplačalo prekomerno nadomestilo.

(31) Poleg tega je Komisija izrazila pomislek, da je količina surovine, ki jo bo elektrarna v Lynemouthu potrebovala, da bi delovala izključno na biomaso, velika v primerjavi s trgom Evropske unije in svetovnim trgom. Na podlagi podatkov iz leta 2012 bi poraba v elektrarni v Lynemouthu obsegala približno 7,4 % svetovne porabe lesnih peletov, 11,2 % evropske porabe in 88,2 % porabe Združenega kraljestva, katerega uvoz se povečuje.

(32) Komisija dvomi, da bi lahko trg lesnih peletov tako povečanje povpraševanja v kratkem obdobju v celoti sprejel brez večjih izkrivljanj trga. Opozorila je tudi, da se lesna biomasa kot surovina uporablja v številnih industrijah (kot je proizvodnja celuloze in papirja ali kartona) in da ne more izključiti izkrivljanj trga.

3. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

(33) Komisija je prejela 30 pripomb zadevnih zainteresiranih strani. Trgovinske organizacije (14) in poslanci Združenega kraljestva v Parlamentu so v pripombah poudarili ekonomski in socialni pomen projekta. Pisma podpore različnih zainteresiranih strani sta predložili tudi družbi Lynemouth Power LTD in Spencer Group.

(34) Štiri nevladne organizacije so poudarile okoljska tveganja projekta (15). Zlasti so bili v pripombah izraženi dvomi glede prihrankov CO2 s proizvodnjo električne energije iz uvožene biomase in pomisleki glede morebitnih negativnih učinkov na onesnaževanje zraka in biotsko raznovrstnost.

(35) Šest organizacij je menilo, da bi lahko projekt v Lynemouthu izkrivljal konkurenco na trgu surovin za lesna vlakna. V prejetih pripombah so bili obravnavani učinek povečane uporabe biomase za energijo na svetovni trg lesnih vlaken (Združenje industrije vezanih plošč Združenega kraljestva, WPF) in evropsko ceno surovin (Evropsko združenje proizvajalcev vezanih plošč, EPF), učinki na trg vlakninskega lesa na jugovzhodu Združenih držav (Ameriško gozdarsko in papirniško združenje ter družba Steptoe and Johnson v imenu zainteresirane strani z jugovzhoda ZDA in uporabnika vlakninskega lesa s sedežem v ZDA) in učinki na severnoameriški trg za lesne odpadke (organizacija Mulch & Soil Council).

(36) Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA in družba Steptoe and Johnson sta trdila, da so zadevni proizvodni obrati sicer v ZDA, vendar se polizdelki izvažajo v Unijo. Morebitno izkrivljanje trga bi zato lahko vplivalo na poslovanje v Uniji. Združenji WPF in EPF v pripombah trdita, da bi lahko projekt pretvorbe v Lynemouthu izkrivljal konkurenco na trgu lesnih vlaken v Združenem kraljestvu in Evropski uniji. Združenje WPF je trditev podprlo s podatki, ki temeljijo na raziskavi in iz katerih je razvidno zvišanje cen za žagovino, lesne sekance in hlodovino na trgu Združenega kraljestva. Iz podatkov (grafa) je razvidno zvišanje cen za približno 80 % (podatki niso popravljeni glede na inflacijo). Združenje EPF je predložilo graf o cenah hlodovine, žagovine in lesnih sekancev v Evropi, ki je vzet iz študije svetovalne družbe Ecofys (16). Iz podatkov je razvidno približno 40-odstotno zvišanje od leta 2009. Vendar je iz podatkov razvidno, da je zvišanje cen omejeno na nekatere države (Avstrijo, Francijo, Italijo, Švedsko in Združeno kraljestvo), cene v drugih državah pa so bile razmeroma stabilne (v Belgiji, Litvi, Slovaški in Španiji).

(37) Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA, Ameriško gozdarsko in papirniško združenje (v nadaljnjem besedilu: združenje AFPA) ter družba Steptoe and Johnson so v svojih pripombah trdili, da bi lahko predlagani ukrep izkrivljal konkurenco na trgu ZDA, saj se bo večina lesnih peletov uvažala z jugovzhoda ZDA.

(38) Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA in združenje AFPA sta trdila, da je bilo leta 2011 na jugovzhodu ZDA skupno proizvedenih 230 milijonov ton svežega lesa (kar je enako 107 suhim tonam, saj je zaradi vsebnosti vlage za 1 suho tono potrebne 2,15 tone svežega lesa (17)). Od tega je bilo približno 115 milijon ton svežega vlakninskega lesa (večinoma mehkega vlakninskega lesa). Na sliki 1 je prikazana skupna proizvodnja na jugovzhodu ZDA glede na vrsto proizvoda (18). Slika 1 Odvzemi proizvodnje lesnih proizvodov za jug ZDA v obdobju 1995–2011 (Abt in drugi, 2014)

(39) Iz podatkov iz poročila je razvidno povečanje proizvodnje peletov na jugovzhodu ZDA v zadnjih letih in v istem obdobju tudi povečanje izvoza peletov z jugovzhoda ZDA. Na podlagi istega poročila se je proizvodna zmogljivost lesnih peletov na jugovzhodu ZDA z 2 milijonov ton svežega lesa v letu 2010 povečala na 6 milijonov ton svežega lesa v letu 2011. Skoraj vsa ta nova zmogljivost je bila razvita zaradi proizvodnje peletov za izvoz v države članice EU.

(40) V skladu s podatki, ki jih je predložila družba Steptoe and Johnson, se je cena borovega vlakninskega lesa na jugovzhodu ZDA med letoma 2011 in 2014 zvišala za 25 %, cena vlakninskega lesa listavcev pa za 60 %. Po navedbah združenja AFPA so se cene pravice do sečnje borovega vlakninskega lesa na jugu ZDA leta 2013 zvišale za 11 %, leta 2014 pa za 10 %. Te strani trdijo, da je to zvišanje posledica povečanja proizvodnje lesnih peletov. Uporabnik vlakninskega lesa iz uvodne izjave 36 ni predložil podatkov o stroških, vendar je podobno trdil, da obstaja tveganje zvišanja cene surovin zaradi subvencionirane uporabe lesnih peletov.

(41) V skladu s podatki, ki jih je predložila družba Steptoe and Johnson, se je cena borovega vlakninskega lesa na jugovzhodu ZDA med letoma 2011 in 2014 zvišala za 25 %, cena vlakninskega lesa listavcev pa za 60 %. Navedene strani so trdile, da je to zvišanje posledica povečanja proizvodnje lesnih peletov.

(42) Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA in združenje AFPA sta v podporo tej trditvi predložila teoretično študijo, v kateri je analiziran ekonomski učinek velikega povečanja proizvodnje peletov na trg lesnih vlaken na jugovzhodu ZDA (19). V tej študiji so modelirani scenariji z velikim prodorom biomase. Avtorji so ocenili prihodnje povpraševanje po lesnih peletih, pri čemer so upoštevali večji prodor bioenergije (vključno s trendi domače in mednarodne politike ter napovedmi v nacionalnih akcijskih načrtih EU za energijo iz obnovljivih virov). V modelu se predvideva, da se bo do leta 2020 na jugovzhodu ZDA za rabo energije na leto proizvedlo kar 44 milijonov ton svežega lesa v obliki lesnih peletov in sekancev. V skladu z uporabljenim modelom se zaradi velikega obsega dodatnega povpraševanja kratkoročno precej poviša cena surovin (v povprečju približno 70 % za celotni trg). Vendar bi se dolgoročno gozdni viri povečali, da bi se zadostilo povpraševanju, cene pa bi se znižale.

(43) Družba Steptoe and Johnson je opozorila, da se sajenje dreves za komercialno rabo na jugovzhodu ZDA že tri desetletja zmanjšuje. To bi lahko skupaj s povečano proizvodnjo peletov povzročilo negativne stopnje rasti v regiji, posledica pa bi bile netrajnostne okoljske prakse in izguba biotske raznovrstnosti.

(44) Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA, združenje EPF in družba Steptoe and Johnson so izrazili pomisleke glede skupnega učinka drugih velikih projektov (zlasti elektrarne Drax v Združenem kraljestvu) in evropske politike glede biomase na splošno.

(45) Organizacija Mulch & Soil Council je izrazila pomisleke o morebitnem izkrivljanju severnoameriškega trga za lesne odpadke.

(46) Združenje WPF, družba Steptoe and Johnson in organizacija Mulch & Soil Council so dvomili glede prihrankov CO2 zaradi proizvodnje električne energije iz biomase, uvožene iz Severne Amerike. Družba Steptoe and Johnson je dvomila tudi o sorazmernosti pomoči ter predložila dodatne podatke o viru lesa, ki se uporablja za proizvodnjo peletov, in potrebah panoge pakiranja po surovinah.

(47) Dvanajst (20) družb in sektorskih združenj je predložilo tehnične razloge, s katerimi so poudarili razumnost in pozitivni učinek projekta. V pripombah so zajete teme, ki med drugim vključujejo interno stopnjo donosnosti projekta, razpoložljivost in trajnost biomase, vlogo energije iz biomase pri doseganju ciljev Združenega kraljestva v zvezi z obnovljivimi viri energije, pričakovane obratovalne parametre elektrarne in logistiko oskrbe z gorivom.

(48) Zlasti ameriško združenje proizvajalcev industrijskih peletov je poudarilo zmanjšanje emisij, povezano z bioenergijo, in trajnost peletov, proizvedenih v ZDA. Predložilo je tudi podatke o ceni surovin na jugovzhodu ZDA (glej sliko 2).

(49) Kanadsko združenje proizvajalcev lesnih peletov je sporočilo podatke o razpoložljivosti lesnih peletov. V pripombah je zlasti navedlo študijo svetovalne družbe Poyry (21), v skladu s katero imajo oskrbovalne regije jugovzhod ZDA, zahodna Kanada in Rusija skupaj 50 milijonov ton presežnih surovin za biomaso, sušenih v peči. Slika 2 Cene pravice do sečnje na jugovzhodu ZDA

(50) Družba Enviva je predložila podatke o predvidenem povpraševanju po lesnih peletih in njihovi ponudbi. Po njenih navedbah so se v prvem četrtletju leta 2015 razvijali projekti, povezani z lesnimi peleti, ki bodo po dokončanju k svetovni proizvodni zmogljivosti skupno prispevali 18,1 milijona suhih ton. V pripombah je predložila tudi podatke o proizvodnji lesa v ZDA (glej sliko 3). Slika 3 Novogradnje in poraba lesa v ZDA v obdobju 2004–2014

(51) Evropski svet proizvajalcev peletov je predložil podatke o ceni in razpoložljivosti lesnih peletov ter ceni surovin v Uniji in ZDA. Navedel je, da se kljub velikemu povečanju povpraševanja med letoma 2012 in 2014 cene peletov niso bistveno zvišale. V podporo tej trditvi je predložil podatke o ceni lesnih peletov v ZDA od decembra 2013 do aprila 2015 in v Uniji od januarja 2011 do marca 2015. V nobenem od obeh primerov ni bilo mogoče ugotoviti zvišanja cen.

(52) V skladu s temi podatki se kljub velikemu povečanju povpraševanja po peletih med letoma 2012 in 2014 cene peletov niso bistveno zvišale.

(53) Družba Société Générale je predložila podatke o donosnosti projekta.

4. PRIPOMBE ZDRUŽENEGA KRALJESTVA

(54) Združeno kraljestvo je predložilo dodatne informacije o obratovalnih parametrih elektrarne v Lynemouthu. Po pregledu drugih elektrarn na biomaso se je faktor obremenitve za obrat s 75,3 % povečal na 77 % (kot je navedeno v preglednici, glej tudi sprotno opombo 3). Poleg tega je Združeno kraljestvo dokazalo, da je bila v obdobju 2009–2013 toplotna učinkovitost elektrarn na premogov prah v Združenem kraljestvu približno 36-odstotna. Nazadnje je predložilo razčlenitev stroškov goriva in pojasnilo, da so vsi obratovalni parametri zanesljivi, saj je bila narejena primerjava z drugimi elektrarnami, preverili pa so jih neodvisni strokovnjaki (22).

(55) Združeno kraljestvo trdi, da se je ekonomski vidik projekta v Lynemouthu od priglasitve precej spremenil. Zlasti je bilo predvideno, da bo projekt začel obratovati v tretjem četrtletju leta 2016, vendar Združeno kraljestvo zdaj ocenjuje, da se bo to zgodilo do druge polovice leta 2017. Podpora pretvorbi za uporabo biomase se bo končala marca 2027 ne glede na datum začetka, zato je projekt izgubil približno enoletno subvencijo. Zvišali so se tudi stroški investicijskega vzdrževanja projekta. Poleg tega zaradi spremembe politike od avgusta 2015 obnovljivi viri električne energije ne bodo izvzeti iz plačila dajatve na podnebne spremembe (davka na ogljikov dioksid). Donosnost projekta se je dodatno zmanjšala zaradi znižanja vrednosti britanskega funta glede na ameriški dolar.

(56) Po navedbah organov Združenega kraljestva se je zaradi teh sprememb donosnost projekta precej zmanjšala. Ocenjena interna stopnja donosnosti je zdaj približno [3–8 %] na realni osnovi pred obdavčitvijo.

(57) Leta 2014 je svetovni trg lesnih peletov zrasel, in sicer na 27 milijonov suhih ton. Združeno kraljestvo je predložilo tudi podatke o trgovanju na svetovnem trgu lesnih peletov (glej sliko 4). Poraba lesnih peletov v Uniji se je s približno 8 milijonov suhih ton v letu 2009 skoraj podvojila na približno 16 milijonov suhih ton v letu 2013 (23). Slika 4 Trgovanje z uvoženimi lesnimi peleti v EU v suhih tonah

(58) S slike 5 je razvidno, da se je uvoz peletov v Unijo z 1,8 milijona suhih ton v letu 2009 povečal na 3,2 milijona suhih ton v letu 2011. Leta 2012 se je v Unijo uvozilo približno 4 milijone suhih ton. Pričakuje se, da se bo uvoz v prihodnjih letih povečal. Leta 2014 se je z jugovzhoda ZDA v Unijo uvozilo približno 7,3 milijona suhih ton (24). Slika 5 Uvoz lesnih peletov v EU v suhih tonah Vir: Podatki Združenega kraljestva.

(59) Združeno kraljestvo je pojasnilo tudi, da se velika večina razpoložljive preskrbe s peleti trenutno zagotovi na podlagi individualno sklenjenih pogodb, ki običajno trajajo od pet do deset let. Promptni trg lesnih peletov obsega zelo majhen delež celotne ponudbe lesnih peletov. Obrati za proizvodnjo peletov se lahko zgradijo v 18–30 mesecih in so lahko podprti z dolgotrajno dobavno pogodbo. Zaradi majhnih ovir za nove udeležence na trgu organi Združenega kraljestva trdijo, da lahko trg lesnih peletov sprejme povečanje povpraševanja, ki je potrebno za preskrbo elektrarne v Lynemouthu.

(60) Združeno kraljestvo je v podporo tej trditvi primerjalo porabo peletov v Uniji s promptno ceno na jugovzhodu ZDA. Kot je razvidno s slike 5, se je uvoz z jugovzhoda ZDA v Unijo od leta 2009 do leta 2011 podvojil. V tem obdobju se cene na promptnem trgu niso bistveno spremenile kljub večjemu uvozu v Unijo, kot je prikazan na sliki 6. Slika 6 Poraba lesnih peletov in cene FOB lesnih peletov na promptnem trgu na jugovzhodu ZDA (2009–2013) […] (*1)

(61) Združeno kraljestvo je predložilo tudi podatke o predlagani dobavni verigi. Elektrarna v Lynemouthu načrtuje, da bo približno [60–80 %] peletov, ki jih potrebuje, pridobila z jugovzhoda ZDA. Približno [5–20 %] peletov bo iz drugih držav članic, preostanek pa iz zahodne Kanade. Elektrarna v Lynemouthu je opredelila […] morebitnih dobaviteljev, od tega jih je […] iz […] različnih zveznih držav na jugovzhodu ZDA in […] v Evropi. Z biomaso iz Združenega kraljestva se ne namerava oskrbovati.

(62) Združeno kraljestvo je trdilo, da je mogoče zvišanje cen surovin pojasniti s pomanjkanjem ostankov pri žaganju. Pojasnilo je, da se velike količine ostankov pri žaganju pridobijo pri predelavi žaganega lesa, uporabijo pa se lahko za proizvodnjo lesnih peletov ter v druge namene. Vendar je razpoložljivost ostankov pri žaganju omejena in omejena na proizvodnjo žaganega lesa. Po navedbah Združenega kraljestva si stavbni sektor v ZDA od finančne krize ni popolnoma opomogel. Z manjšim številom novogradenj in zmanjšanjem proizvodnje žaganega lesa se zmanjša razpoložljiva preskrba z ostanki pri žaganju, ki bi se lahko uporabili za proizvodnjo lesne celuloze in lesnih peletov. Po mnenju Združenega kraljestva pomanjkanje ostankov pri žaganju precej prispeva k zvišanju cen surovin.

(63) Organi Združenega kraljestva so v podporo tej trditvi navedli, da zvišanje cene surovin na lokalnih trgih ni povezano s povečano proizvodnjo peletov. Na sliki 7 je prikazano zvišanje cen na lokalnih trgih v ZDA od drugega četrtletja leta 2013 do prvega četrtletja leta 2015 in navedeno, na katerih trgih se je proizvodnja peletov močno povečala. Slika 7 Zvišanje cene pravice do sečnje borovega lesa na lokalnih trgih v ZDA od drugega četrtletja leta 2013 do prvega četrtletja leta 2015 […] (*1)

(64) Nazadnje je Združeno kraljestvo potrdilo, da se lahko s spremembo pogodbenih določb od elektrarne v Lynemouthu zahteva, naj spremeni trajnostna merila, opisana v uvodni izjavi 24, če se na primer v prihodnosti sprejmejo evropska obvezna trajnostna merila za trdno biomaso.

5. OCENA UKREPA

(65) Ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če je to pomoč, ki jo „dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga […], kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

(66) Kot je navedeno v sklepu o začetku postopka z dne 19. februarja 2015, bo upravičenec od nasprotne stranke v lasti vlade Združenega kraljestva, družbe Low Carbon Contracts Company Ltd, prejel pomoč za tekoče poslovanje v obliki variabilne premije (glej uvodne izjave 16 do 19) za proizvodnjo električne energije. Ukrep daje prednost proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov energije (v tem primeru biomase), ki jo bo izvajal upravičenec. Države članice med seboj veliko trgujejo z električno energijo. Priglašeni ukrep bi zato lahko izkrivljal konkurenco na trgu z električno energijo in vplival na trgovino med državami članicami. Poleg tega se bo elektrarna na trgu surovin potegovala za biogorivo. Natančneje, zaradi pomanjkanja lokalnih gozdnih virov se bo večina trdne biomase, potrebne za delovanje elektrarne, uvozila iz tujine (glej uvodno izjavo 61).

(67) Komisija meni, da priglašeni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107 Pogodbe (25).

5.1 Zakonitost pomoči

(68) Na podlagi informacij, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, Komisija opozarja, da končna naložbena odločitev ni bila sprejeta. Dokler državna pomoč ne bo odobrena, se plačila ne bodo izvedla. Komisija zato meni, da je Združeno kraljestvo izpolnilo svoje obveznosti iz člena 108(3) PDEU.

5.2 Združljivost pomoči

(69) Komisija ugotavlja, da je priglašeni ukrep namenjen spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije, in sicer iz trdne biomase. Priglašeni ukrep spada na področje uporabe Smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020 (26) (v nadaljnjem besedilu: smernice za obdobje 2014–2020). Komisija je priglašeni ukrep zato ocenila na podlagi splošnih določb o združljivosti iz smernic za obdobje 2014–2020 (ki so določene v oddelku 3.2 smernic za obdobje 2014–2020) in na podlagi posebnih meril združljivosti za pomoč za tekoče poslovanje, ki se dodeli za električno energijo iz obnovljivih virov energije (oddelek 3.3.2.1 smernic za obdobje 2014–2020).

5.2.1 Cilj skupnega interesa

(70) Komisija tako kot v sklepu o začetku postopka ugotavlja, da je cilj priglašenega ukrepa pomoči pomagati Združenemu kraljestvu, da doseže cilje v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in zmanjšanjem CO2, ki jih je EU določila v okviru svoje strategije EU 2020 (27). Kot je opisano v uvodni izjavi 10, naj bi elektrarna v skladu z ocenami Združenega kraljestva proizvedla približno 2,3 TWh energije iz obnovljivih virov, pri čemer se bo prihranilo 17,7 milijona ton CO2. Združeno kraljestvo je torej v skladu z odstavki 30, 31 in 33(a) smernic za obdobje 2014–2020 izrecno navedlo pričakovani prihranek CO2 in količino električne energije iz obnovljivih virov energije, ki naj bi se proizvedla v okviru projekta. Komisija meni, da je priglašeni ukrep pomoči namenjen cilju skupnega interesa v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe.

(71) Okoljske organizacije in družba Steptoe and Johnson so izrazile pomisleke glede vplivov projekta na okolje. Združeno kraljestvo je potrdilo, da se bo pomoč odobrila le za biomaso v skladu z opredelitvijo iz smernic za obdobje 2014–2020 (glej odstavek 6 zadevnih smernic). Komisija je spomnila, da bo pomoč izpolnjevala okoljske cilje iz uvodne izjave 69, zato bo prestala okoljski preskus, ki se bo izvedel zaradi nadzora nad državno pomočjo. Elektrarna bo poleg uspešno opravljenega preskusa, ki je pomemben za državno pomoč, morala spoštovati vso veljavno okoljsko zakonodajo, zlasti v zvezi z učinki na onesnaženost zraka. Elektrarna mora izpolnjevati zahteve iz Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (28), ki velja zanjo in določa mejne vrednosti emisij za dušikove okside, žveplov dioksid in delce iz velikih kurilnih naprav. Poleg tega Komisija opozarja, da bodo morali lesni peleti, ki jih bo uporabljala elektrarna v Lynemouthu, izpolnjevati trajnostna merila Združenega kraljestva. Po navedbah organov Združenega kraljestva se ta merila, vključno z minimalnimi prihranki CO2, izračunajo na podlagi celotne življenjske dobe. Trajnostna merila Združenega kraljestva vsebujejo tudi določbe za preprečevanje drugih negativnih okoljskih učinkov (kot je izguba biotske raznovrstnosti).

5.2.2 Potreba po posredovanju države, spodbujevalni učinek in ustreznost pomoči

(72) Komisija je v sklepu o začetku postopka menila tudi, da je pomoč potrebna, ima spodbujevalni učinek in je ustrezna. Ob upoštevanju odstavkov 38, 107 in 115 smernic za obdobje 2014–2020 zlasti opozarja, da veljavni okvir politike ne zadošča za odpravo nedelovanj trga (tj. nevključitev zunanjih učinkov, ki so posledica uporabe fosilnih goriv, v ceno energije), brez pomoči za tekoče poslovanje, ki se ocenjuje, pa projekt ne bi bil finančno izvedljiv.

(73) Združeno kraljestvo je ob upoštevanju odstavkov 49 in 58 smernic za obdobje 2014–2020 dokazalo, da izravnani stroški električne energije precej presegajo pričakovano tržno ceno električne energije, organi Združenega kraljestva pa so predložili finančno analizo, ki dokazuje, da bi bila interna stopnja donosnosti projekta brez pomoči, ki se ocenjuje, negativna. Akterji na trgu v takih okoliščinah ne bi hoteli vlagati v projekt biomase. Zaradi pomoči se je torej ravnanje upravičenca spremenilo. Združeno kraljestvo je potrdilo, da je moral upravičenec predložiti obrazce za zaprosilo in da je to storil, preden se je začelo delo na projektu (odstavek 51 smernic za obdobje 2014–2020).

(74) Združeno kraljestvo je s sklicevanjem zlasti na odstavka 40 in 116 smernic za obdobje 2014–2020 dokazalo, da je pomoč ustrezen instrument. Kot je pojasnjeno v sklepu o začetku postopka, izravnani stroški električne energije presegajo pričakovano tržno ceno električne energije, pričakovana interna stopnja donosnosti pa bi bila brez državne pomoči negativna. Da bi Združeno kraljestvo odpravilo pomanjkanje zadostnih prihodkov za ta določeni projekt, dodeljuje državno pomoč, ki je usmerjena prav v ta določeni projekt in upošteva potrebo, da se projekt izvede, ne da bi se presegla pričakovana interna stopnja donosnosti (npr. v okviru minimalne stopnje donosa, opisane v uvodni izjavi 18). Projekt v Lynemouthu je bil zlasti izbran med več drugimi projekti, da bi se dosegli cilji Unije v zvezi z energijo iz obnovljivih virov (glej uvodno izjavo 7), dodelila pa se mu je pomoč za tekoče poslovanje v obliki pogodbe na razliko. Komisija je v sklepu o zadevi SA.36196 (29) (Electricity Market Reform – Contract for Difference for Renewables (Reforma trga električne energije – Pogodba na razliko za obnovljive vire energije)) sklenila, da je pogodba na razliko ustrezen instrument za doseganje cilja skupnega interesa.

(75) Komisija zato ugotavlja, da je pomoč za priglašeni projekt potrebna, ima spodbujevalni učinek in je dodeljena z ustreznim instrumentom.

5.2.3 Sorazmernost

(76) Komisija je v sklepu o začetku postopka dvomila, da je pomoč sorazmerna (glej uvodno izjavo 28). Komisija je spomnila, da je Združeno kraljestvo za izravnane stroške električne energije za tak projekt biomase na podlagi 10-odstotne interne stopnje donosnosti izračunalo, da znašajo vsaj 105 BGP/MWh (glej uvodno izjavo 19). Komisija meni, da so izravnani stroški električne energije ustrezni, kot je bilo že potrjeno v prejšnjih sklepih (30). Združeno kraljestvo je dokazalo, da pomoč na enoto energije ne presega razlike med izravnanimi stroški električne energije in pričakovano tržno ceno električne energije, saj izvršilna cena (ki izraža tržno ceno in premijo) ne presega izravnanih stroškov električne energije (31). Poleg tega je potrdilo, da se bo pomoč dodeljevala, dokler obrat ne bo v celoti amortiziran v skladu z običajnimi računovodskimi pravili.

(77) Minimalna stopnja donosa je med 8,8 % in 12,7 % na realni osnovi pred obdavčitvijo, kot je opisano v uvodni izjavo 18 in kot je Komisija sprejela v sklepu o začetku postopka. Skladna je bila s stopnjami, ki jih je pred tem Komisija odobrila za projekte biomase v Združenem kraljestvu (32). Komisija bo ocenila, ali je interna stopnja donosnosti projekta v skladu z minimalno stopnjo donosa.

(78) Združeno kraljestvo je po objavi sklepa o začetku postopka predložilo posodobljene informacije o projektu, iz katerih je razvidno, da je interna stopnja donosnosti za projekt v Lynemouthu precej nižja v primerjavi s tisto iz priglasitve, in sicer zlasti zaradi izgube približno enoletne subvencije, višjih stroškov investicijskega vzdrževanja, odprave izvzetja iz plačila dajatve na podnebne spremembe in neugodnih sprememb menjalnega tečaja. Poleg tega so organi Združenega kraljestva navzgor posodobili faktor obremenitve, enega od obratovalnih parametrov.

(79) Glede na predloženi finančni izračun je zdaj interna stopnja donosnosti za projekt na realni osnovi pred obdavčitvijo [3–8-odstotna], kar je precej pod minimalno stopnjo donosa in že kaže na neobstoj prekomernega nadomestila. Kljub temu Komisija ugotavlja, da se lahko obratovalni parametri, kot so povprečni toplotni izkoristek, faktor obremenitve in stroški goriva, še vedno spremenijo.

(80) Glede na to je Združeno kraljestvo predložilo podatke, ki dokazujejo, da je toplotni izkoristek elektrarn na premogov prag približno 36-odstoten, tržne informacije pa kažejo, da bi lahko taka vrsta projekta pretvorbe biomase dosegla približno 38–39-odstotni toplotni izkoristek. Desetodstotno povečanje toplotnega izkoristka, kot je bilo izraženo v sklepu o začetku postopka, se zato ne zdi realno.

(81) Kot je bilo navedeno, se je faktor obremenitve projekta (glej uvodno izjavo 12) povečal na 77 % na podlagi analize podatkov iz drugih elektrarn na biomaso, ki jih je Združeno kraljestvo pregledalo po objavi sklepa o začetku postopka. Poleg tega je iz informacij, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, razvidno, da neto faktor obremenitve za to vrsto elektrarne ne bi znašal več kot približno 80 % (33).

(82) Kar zadeva stroške goriva, je Združeno kraljestvo podrobno pojasnilo stroške zagotavljanja zadostnih zalog lesnih peletov. Predloženo dokumentacijo so preverili neodvisni strokovnjaki, vključuje pa podrobno razčlenitev glavnih stroškovnih elementov v dobavni verigi elektrarne v Lynemouthu, vključno s proizvodnimi stroški, prevozom in logistiko (vključno s stroški, povezanimi z nadgradnjo pristaniških objektov, ki jih potrebuje elektrarna v Lynemouthu). Komisija na podlagi predloženega pojasnila ugotavlja, da so stroški goriva v višini 7,17 GBP/GJ razumna ocena pričakovanih stroškov goriva.

(83) Cenjena je bila interna stopnja donosnosti za primer 5-odstotnega povečanja toplotne učinkovitosti in faktorja obremenitve ter 5-odstotnega znižanja stroškov goriva. Take spremembe se štejejo za skladne z realnimi razponi obratovalnih parametrov, kakor so bili obravnavani v uvodnih izjavah 79 do 81. Ob vseh teh spremembah bi se interna stopnja donosnosti (na realni osnovi pred obdavčitvijo) povišala s približno [3–8 %] na […]. Ta vrednost je še vedno v okviru mejne vrednosti donosa, ki jo je predvidelo Združeno kraljestvo.

(84) Komisija ob upoštevanju navedenega ugotavlja, da se zaradi pomoči ne bo izplačalo prekomerno nadomestilo. Priglašeni ukrep je zato sorazmeren za doseganje cilja skupnega interesa.

5.2.4 Izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino

(85) Komisija mora pri ocenjevanju združljivosti ukrepa državne pomoči ugotoviti, da so „negativni učinki ukrepa pomoči v smislu izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami omejeni in manjši od pozitivnih učinkov v smislu prispevka k cilju skupnega interesa“ (glej odstavek 88 smernic za obdobje 2014–2020).

(86) Komisija ob upoštevanju odstavkov 94 do 96 smernic za obdobje 2014–2020 meni, da ukrep ne prinaša očitnih negativnih učinkov, saj je pomoč sorazmerna in ne vodi le v preselitev dejavnosti brez okoljskega učinka. Pomoč bo projektu v Lynemouthu pomagala pri prehodu s premoga na biomaso, kar po pomenilo prihranke CO2 (glej uvodno izjavo 10).

(87) Komisija se pri oceni negativnih učinkov ukrepa pomoči osredotoča na izkrivljanja, ki izhajajo iz predvidljivega učinka, ki ga ima pomoč na konkurenco na prizadetih proizvodnih trgih in lokacijo gospodarske dejavnosti (glej odstavek 97 smernic za obdobje 2014–2020). Pomoč se dodeli za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov energije, zato je prizadeti proizvodni trg trg električne energije.

(88) Komisija najprej opozarja na omejeni tržni delež upravičenca (0,7 % trga proizvodnje električne energije v Združenem kraljestvu). S sklicevanjem na odstavek 101 smernic za obdobje 2014–2020 nadalje ugotavlja, da projekt obsega dodatno predelavo obstoječe elektrarne na premog, zaradi česar ne bo negativnih učinkov, kot je zlasti povečanje tržne moči upravičenca. Zato Komisija ugotavlja, da ukrep ne bi znatno vplival na konkurenco na trgu proizvodnje električne energije v Združenem kraljestvu.

(89) Komisija je v sklepu o začetku postopka dvomila o tem, ali projekt izkrivlja konkurenco na trgu lesnih peletov in na predhodnem trgu surovin v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. Glede na posebne značilnosti tega individualno priglašenega projekta je analizo razširila na posredne učinke na sekundarne trge.

5.2.5 Izkrivljanje na trgu lesnih peletov

(90) Komisija najprej opozarja, da bo elektrarna v Lynemouthu lahko uporabljala le industrijske lesne pelete. Nekatere elektrarne bi lahko lesne pelete delno nadomestile z drugimi gorivi, vendar se glede na zasnovo elektrarne v Lynemouthu ne pričakuje, da bo lahko lesne pelete nadomestila z drugim proizvodom. Za analizo obsega izkrivljanja konkurence s strani projekta je trg industrijskih lesnih peletov ustrezen proizvodni trg.

(91) Iz podatkov, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo (glej sliko 4), je razvidno, da trgovina z lesnimi peleti poteka med glavnimi območji proizvodnje in porabe. Poleg tega so se v preteklih nekaj letih trgovinski tokovi precej povečali (v enem letu za več kot 40 %). Združeno kraljestvo je poleg tega predložilo podatke, da se je uvoz lesnih peletov z jugovzhoda ZDA v EU od leta 2009 do leta 2011 podvojil (kot je prikazano na sliki 5).

(92) Komisija zato na podlagi trgovinskih tokov in obsega uvoza v Unijo ugotavlja, da trg lesnih peletov ni omejen na eno samo državo članico ali Unijo, ampak bi ga bilo treba za oceno izkrivljanj na trgu lesnih peletov šteti za svetovni trg.

(93) Leta 2014 je svetovni trg lesnih peletov zrasel, in sicer na 27 milijonov suhih ton. Evropska poraba lesnih peletov se je med letoma 2009 in 2012 podvojila (kot je prikazano na sliki 5). Kljub temu povečanju je iz podatkov na sliki 6 razvidno, da se cene na promptnem trgu niso bistveno spremenile.

(94) Poleg tega Komisija na podlagi informacij, predloženih v odgovor na sklep o začetku postopka, ugotavlja, da se večina preskrbe z lesnimi peleti trenutno zagotovi na podlagi individualno sklenjenih dolgoročnih pogodb. Obrati za proizvodnjo peletov se lahko zgradijo v dveh letih po (ali pred) tem, ko se podpišejo nove pogodbe in je prodaja zagotovljena. Tržne ovire za nove proizvodne obrate so torej očitno majhne. To ugotovitev podpira nedavno povečanje zmogljivosti za proizvodnjo peletov na jugovzhodu ZDA in v Uniji (34).

(95) Količina lesnih peletov za potrebe elektrarne v Lynemouthu predstavlja približno 5,5 % svetovnega trga lesnih peletov iz leta 2014. To je precej manj kot 7,4 %, kolikor je znašala ocena v sklepu o začetku postopka na podlagi podatkov iz leta 2012. Ob upoštevanju dejstva, da se lahko novi obrati za proizvodnjo peletov glede na trajanje gradnje (glej uvodni izjavi 59 in 60) gradijo skoraj hkrati s projektom pretvorbe, je mogoče predvidevati, da bo dodatna zmogljivost postala razpoložljiva z dodatnim povpraševanjem, kot je potrjeno s predvideno dobavno verigo za projekt.

(96) Tudi v preteklosti so se ravni uvoza in porabe v Uniji hitro zvišale, kar prav tako kaže na to, da lahko trg lesnih peletov absorbira velika povečanja povpraševanja po lesnih peletih. Ugotavlja se tudi, da se promptna cena na jugovzhodu ZDA, glavnem območju, s katerega naj bi projekt pridobival lesne pelete, ni bistveno spremenila (slika 6), uvoz iz navedene regije v Unijo pa se je povečal (slika 5).

(97) Iz analize je razvidno, da je trg lesnih peletov svetovni trg in da lahko sprejme rast povpraševanja po lesnih peletih, pričakovano zaradi projekta. Komisija zato ugotavlja, da pomoč ne vpliva negativno na trgovinske pogoje na trgu lesnih peletov v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom (prihranki CO2 in večja proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov energije).

5.2.6 Izkrivljanje na trgu surovin

(98) Komisija je v sklepu o začetku postopka opozorila (glej uvodno izjavo 75 sklepa o začetku postopka), da bi lahko večje povpraševanje po lesnih peletih povzročilo nadaljnja izkrivljanja na trgu surovin (tj. trgu lesnih vlaken). V zvezi s tem je treba spomniti, da se pomoč dodeli za megavatno uro električne energije, proizvedeno v elektrarni v Lynemouthu. Morebitna izkrivljanja na trgu lesnih peletov in trgu surovin niso posledica neposrednih subvencij za lesne pelete ali surovine, ampak večjega povpraševanja po gorivu za proizvodnjo električne energije. Poleg tega so učinki na trg surovin posredni v primerjavi z izkrivljanji na trgu lesnih peletov.

(99) Lesni peleti se lahko prevažajo čez morje, surovine, ki jih uporablja industrija lesnih peletov, pa se iz ekonomskih razlogov običajno lahko prevažajo samo na omejenih razdaljah. Obrati za proizvodnjo polizdelkov iz vlakninskega lesa se z lesom oskrbujejo na območju, ki je od obrata povprečno oddaljeno največ 100 do 150 km (ta oddaljenost se imenuje polmer zaledja obrata). Da bi se ocenil učinek navedenih obratov na konkurenco, je treba ugotoviti, na katerem lokalnem trgu se bodo peleti (verjetno) pridobivali.

(100) Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 11, bo elektrarna v Lynemouthu [60–80 %] celotnega goriva v obliki peletov, ki ga potrebuje, pridobila z jugovzhoda ZDA. Približno [5–20 %] do 15 % ga bo iz drugih držav članic. To pomeni, da se bo približno […] milijonov suhih ton letno pridobilo iz drugih držav članic, in sicer od približno 16 dobaviteljev. To bi pomenilo približno […] porabe lesnih peletov v EU (glej sliko 6). Poleg tega se projekt v Lynemouthu z gorivom ne namerava oskrbovati v Združenem kraljestvu. Torej ni verjetno, da se bodo zaradi projekta zvišale cene surovin na trgu v Združenem kraljestvu ali trgu Evropske unije, kot trdita združenji EPF oziroma WPF. Zato se za ukrep ne pričakuje, da bo povzročil neupravičeno izkrivljanje konkurence v Uniji. Večina lesnih peletov se pridobiva zunaj Unije, trg za surovine pa je lokalen, zato bo do učinkov prišlo zunaj Unije.

(101) Približno [10–30 %] lesnih peletov, ki se potrebujejo, bo izviralo iz Kanade. Morebitna preskrba iz Kanade naj bi bila precej večja kot tista iz Evrope. Podatki, ki jih je predložilo kanadsko združenje proizvajalcev peletov, vsebujejo oceno, da je v zahodni Kanadi 14 milijonov suhih ton presežka biomase. Iz Kanade bi se pridobilo […] ocenjenega presežka. Zato se za projekt ne pričakuje, da bo neupravičeno vplival na kanadski trg v zvezi s surovinami za lesne pelete.

(102) Projekt se bo oskrboval večinoma z uvozom z jugovzhoda ZDA. Zato se preiskava morebitnih izkrivljanj na trgu surovin (lesnih vlaken) osredotoča na navedeno regijo.

(103) Elektrarna v Lynemouthu bo z jugovzhoda ZDA uvozila približno 2 milijona ton svežega lesa (kar je približno 0,9 milijona suhih ton). To je 1,7 % celotne ponudbe vlakninskega lesa v letu 2011 na jugovzhodu ZDA in 0,9 % celotnega odvzema v navedeni regiji v istem letu. Taki majhni deleži sami po sebi niso jasni kazalniki neupravičenih izkrivljanj na trgu surovin. Natančneje, ob upoštevanju vseh odvzemov učinek ne bi povzročil neupravičenih izkrivljanj na trgu. Poleg tega ti podatki zajemajo le vlakninski les, ne pa tudi drugih vhodnih surovin, kot so ostanki sečnje in ostanki pri žaganju, ki se lahko deloma prav tako uporabijo za proizvodnjo lesnih peletov.

(104) Vendar so nekatere tretje strani trdile, da bi se lahko zaradi povečanja proizvodnje peletov zvišale cene surovin (vlakninskega lesa) na jugovzhodu ZDA. Zlasti družba Steptoe and Johnson in združenje AFPA sta predložila podatke, iz katerih je razvidno zvišanje cen v obdobju 2011–2014. Enake podatke, le za daljše obdobje je predložilo ameriško združenje proizvajalcev industrijskih peletov (slika 3).

(105) Komisija ugotavlja, da povprečna (promptna) cena surovin na jugovzhodu ZDA, kot je prikazano na sliki 2, še vedno ne presega preteklega okvira. Zato se zvišanje cen od leta 2011 ne zdi nenavadno. Leta 2010 so bile cene celo višje, domnevno zaradi vremenskih pojavov.

(106) Poleg tega je Združeno kraljestvo trdilo, da je na trg ZDA še vedno vplivalo manjše povpraševanje po finančni krizi. Zlasti proizvodnja žaganega lesa se je v primerjavi z letom 2005 zmanjšala za približno 57 milijonov ton svežega lesa. Če bi bila ta količina na voljo, bi se proizvedlo za približno 28–19 milijonov ton svežega lesa ostankov, ki bi se lahko uporabili za lesne pelete ali konkurenčne izdelke. Združeno kraljestvo trdi tudi, da ni povezave med območji z veliko proizvodnjo peletov in zvišanjem cen vlakninskega lesa na lokalnih trgih (slika 7).

(107) Dejansko je iz podatkov na sliki 1 razvidno, da so bile pred letom 2008 na voljo večje količine žaganega lesa in s tem ostankov. Manjša razpoložljivost ostankov bi zato lahko negativno vplivala na ceno vlakninskega lesa. Poleg tega je Združeno kraljestvo dokazalo, da velika proizvodnja peletov ni nujno povezana z zvišanjem cene surovin (glej uvodno izjavo 63).

(108) Kot je bilo navedeno (glej uvodno izjavo 62), na ceno vlakninskega lesa vplivajo elementi, kot so vremenske razmere in razpoložljivost ostankov (ki so povezani s trgom žaganega lesa), nihanja cen pa so bila opažena tudi že v preteklosti. Poleg tega se cene višajo in nižajo na območjih z veliko in majhno proizvodnjo peletov. Zato se za posredno povpraševanje po surovinah zaradi projekta v Lynemouthu ne pričakuje, da bo povzročilo neupravičeno izkrivljanje na trgu.

(109) Zainteresirane strani so predložile tudi teoretično študijo, v kateri so modelirani morebitni učinki prihodnjih scenarijev z velikim prodorom bioenergije. V njej ni ocenjen učinek projekta v Lynemouthu na trg, ampak učinek pričakovanega svetovnega povpraševanja po biomasi ob upoštevanju veljavnih in prihodnjih politik. Vendar je vprašljivo, koliko se bodo prihodnji načrti glede biomase uresničili, in če se bodo, pod katerimi pogoji in iz katerih regij se bo tedaj biomasa dejansko pridobivala. Študija zato ne vpliva na ugotovitve o morebitnem učinku projekta v Lynemouthu, saj obravnava zlasti morebitne učinke prihodnjega razvoja dogodkov.

(110) V skladu s podatki, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, namerava elektrarna v Lynemouthu biomaso pridobivati iz približno […] proizvodnih obratov iz […] zveznih držav z jugovzhoda ZDA. Diverzifikacija dobavne verige bo dodatno ublažila morebitno tveganje izkrivljanja na lokalnih trgih.

(111) Po mnenju Komisije se zato za ukrep ne pričakuje, da bo povzročil neupravičeno izkrivljanje na trgu surovin. V zvezi s tem je treba spomniti, da se pomoč dodeli za proizvodnjo električne energije iz trdne biomase in da bi pomoč le posredno vplivala na pridobivanje surovin, ki jih uporablja panoga lesnih peletov.

5.2.7 Preskus tehtanja

(112) Kot je navedeno v odstavku 97 smernic za obdobje 2014–2020, je za ukrepe državne pomoči, ki so dobro usmerjeni na nedelovanje trga, ki se poskuša odpraviti, tveganje, da bo pomoč neupravičeno izkrivljala konkurenco, bolj omejeno. Komisija ugotavlja, da je pomoč neposredno namenjena sorazmernemu in ustreznemu doseganju ciljev v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in zmanjšanjem CO2. Zato je tveganje neupravičenega izkrivljanja konkurence tudi bolj omejeno. Kot je navedeno v uvodni izjavi 110, Komisija ni ugotovila neupravičenih izkrivljanj na prizadetem proizvodnem trgu (lesni peleti). Prav tako ni ugotovila neupravičenih izkrivljanj na predhodnih trgih (surovine).

(113) Poleg tega mora Komisija oceniti, ali ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Učinki na trgu surovin so lokalni in se bodo pojavili zlasti zunaj Evrope, saj se lesni peleti uvažajo. Vpliv na trgovino med državami članicami bi bil torej v vsakem primeru omejen.

(114) Komisija zato meni, da so negativni učinki pomoči za projekt v Lynemouthu v smislu izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami omejeni ter manjši od pozitivnih učinkov v smislu prispevka k cilju skupnega interesa (proizvodnja energije iz obnovljivih virov in zmanjšanje CO2 pri proizvodnji električne energije), tako da je splošno ravnovesje pozitivno.

5.2.8 Drugi vidiki – skladnost s členoma 30 in 110 PDEU

(115) Združeno kraljestvo se je v okviru sklepa o pogodbi na razliko za obnovljive vire energije (SA.36196) ter sklepa v zvezi s pomočjo na podlagi končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije za pet projektov pridobivanja vetrne energije na morju (SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 in SA.38812) in projekt kogeneracijske elektrarne na biomaso (SA.38796) zavezalo, da bo prilagodilo način izračuna obveznosti dobaviteljev električne energije za plačila iz pogodb na razliko, tako da se upravičena električna energija iz obnovljivih virov energije, ki jo države članice EU proizvedejo zunaj Združenega kraljestva in dobavijo odjemalcem v Združenem kraljestvu, ne šteje med tržne deleže dobaviteljev.

(116) Združeno kraljestvo bo zagotovilo, da se pred uvedbo te izjeme ne izplačajo nobena plačila iz pogodb na razliko, če to ni mogoče, pa bo Združeno kraljestvo vzpostavilo mehanizem za povračilo dobaviteljem za vso uvoženo upravičeno električno energijo iz obnovljivih virov energije, ki je bila dobavljena pred začetkom veljavnosti zadevne izjeme, vendar po začetku plačil iz pogodbe na razliko.

(117) Zaveza iz uvodne izjave 114 bo veljala tudi za priglašeni ukrep.

(118) Komisija ob upoštevanju zaveze iz uvodne izjave 114 meni, da se z mehanizmom financiranja priglašenih ukrepov pomoči ne bi smele uvesti omejitve, ki so v nasprotju s členom 30 ali 110 PDEU.

6. SKLEPNA UGOTOVITEV

(119) Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da priglašeni ukrep pomoči prispeva k cilju skupnega interesa na potreben in sorazmeren način v skladu s smernicami iz leta 2014–2020, zato je pomoč združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ukrep pomoči, ki ga je priglasilo Združeno kraljestvo, je združljiv z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 1. decembra 2015 Za Komisijo Margrethe VESTAGER Članica Komisije

(1) UL C 116, 10.4.2015, str. 52.

(2) Komisija je sprejela sklep o šestih od teh osmih projektov. Dne 23. julija 2014 je bil sprejet sklep o nenasprotovanju za pet projektov pridobivanja vetrne energije na morju (zadeve SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 in SA.38812) (UL C 393, 7.11.2014, str. 7), 22. januarja 2015 pa je bil sprejet sklep o nenasprotovanju za projekt kogeneracijske elektrarne na biomaso v Teessidu (SA. 38796) (sklep še ni objavljen).

(3) Faktor obremenitve je bil v prvotni priglasitvi ocenjen na 75,3 %, Združeno kraljestvo pa ga je nato posodobilo.

(4) Za več podrobnosti o mehanizmu plačil iz pogodbe na razliko glej uvodne izjave 17 do 31 sklepa Komisije o zadevi SA.36196, Electricity Market Reform – Contract for Difference for Renewables (Reforma trga električne energije – Pogodba na razliko za obnovljive vire energije) (C(2014) 5079 final).

(5) Ta shema je bila prvotno odobrena s sklepom Komisije z dne 28. februarja 2001 v zadevi N504/2000, nato pa večkrat spremenjena. Komisija je shemo v sedanji obliki odobrila v sklepu z dne 2. aprila 2013 v zadevi SA.35565 (UL C 167, 13.6.2013, str. 5). Za Severno Irsko (zadeva SA.36084) in Škotsko (zadeva SA.37453) so se pozneje odobrili nekateri specifični elementi.

(6) Minimalna stopnja donosa je opredeljena kot minimalna stopnja donosa, ki je potrebna za realizacijo takega projekta.

(7) Organi Združenega kraljestva so vse te elemente objavili v dokumentu „Electricity Generation Costs“ (Stroški proizvodnje električne energije), ki je na voljo na spletnem mestu: https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs.

(8) Electricity Generation Costs December 2013 (Stroški proizvodnje električne energije za december 2013), DECC (2013), dostopno na spletnem mestu: https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs.

(9) Dostopno na spletnem mestu: https://www.gov.uk/government/publications/electricity-market-reform-delivery-plan.

(10) Za nadaljnje informacije glej: www.gov.uk/government/consultations/ensuring-biomass-affordability-and-value-for-money-under-the-renewables-obligation.

(11) AEBIOM European Bioenergy Outlook 2013.

(12) AEBIOM European Bioenergy Outlook 2013.

(13) Dostopno na spletnem mestu: https://www.gov.uk/government/publications/final-investment-decision-fid-enabling-for-renewables-investment-contracts.

(14) North East Local Enterprise Partnership, North East Chamber of Commerce in UK Trade & Investment.

(15) Friends of the Earth, Natural Resources Defense Council, Fern in Biofuel watch.

(16) ECOFYS (2014), Carbon Leakage assessment for the European Panel Federation – Wood panel industry and the carbon leakage list 2015–2019 criteria (Ocena seznama sektorjev, izpostavljenih selitvi virov CO2, za Evropsko združenje proizvajalcev vezanih plošč – Industrija vezanih plošč in merila za seznam sektorjev, izpostavljenih selitvi virov CO2 za obdobje 2015–2019).

(17) Zaradi doslednosti so vsi podatki v zvezi s trgom vlakninskega lesa in trgom na jugovzhodu ZDA navedeni v tonah svežega lesa. Stalno se uporablja faktor pretvorbe 2,15 tone svežega lesa na 1 suho tono.

(18) Karen Lee Abt, Robert C. Abt, Christopher S. Galik in Kenneth E. Skogn, 2014, „Effect of Policies on Pellet Production and Forests in the U.S.“ (Učinek politik na proizvodnjo peletov in gozdove v ZDA). Dostopno na spletnem mestu: http://www.srs.fs.usda.gov/pubs/47281. To poročilo je v okviru začetne faze preiskave predložilo več strani.

(19) Abt in drugi, 2014.

(20) RWE Group; EDF, Lynemouth Power LTD, the Renewable Energy Association, Port of Tyne, Dong Energy, Energy UK, ameriško združenje proizvajalcev peletov, kanadsko združenje proizvajalcev peletov, Enviva; Doosan in evropsko združenje proizvajalcev peletov.

(21) Svetovalna družba Pöyry, The Risk of Indirect Wood Use Change (Tveganje spremembe posredne uporabe lesa), končno poročilo, pripravljeno za družbo Energie Nederland, julij 2014.

(22) Družbe Oxera, Parsons Brinckerhoff in Ramboll.

(23) Združenje AEBIOM, 2013.

(24) Podatki Združenega kraljestva.

(*1) Poslovna skrivnost.

(25) Glej tudi sklepe v zadevah SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 in SA.38812 ter SA.38796 (sklep še ni objavljen), ki imajo korist od podobne pomoči na podlagi pogodb na razliko.

(26) UL C 200, 28.6.2014, str. 1.

(27) Glej Direktivo 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16) in Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32) ter sporočilo COM(2011) 885 final.

(28) Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

(29) UL C 393, 7.11.2014, str. 2.

(30) Glej na primer sklep v zadevah SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 in SA.38812 ter sklep v zadevi SA.38796 (sklep še ni objavljen).

(31) Za več podrobnosti o izravnani ceni električne energije glej uvodne izjave 20 do 33 sklepa o začetku postopka.

(32) Glej na primer shemo obveznosti proizvodnje energije iz obnovljivih virov energije – SA.35565 (UL C 167, 13.6.2013, str. 5).

(33) Ta predvidevanja so v skladu s podatki, ki jih je družba Société Générale predložila v svojih pripombah (glej uvodno izjavo 53).

(34) Glej na primer sliko 2 v sklepu o začetku postopka (UL C 116, 10.4.2015, str. 52).