SL Uradni list Evropske unije L 242/14

SKLEP (EU) 2017/1565 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. septembra 2017

o zagotavljanju makrofinančne pomoči Republiki Moldaviji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Odnosi med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Unija) in Republiko Moldavijo se še naprej razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP) in vzhodnega partnerstva. Republika Moldavija se je vzhodnemu partnerstvu pridružila leta 2009, sledila pa so pogajanja o pridružitvenem sporazumu med Unijo in Republiko Moldavijo. Ta sporazum (2) (v nadaljnjem besedilu: pridružitveni sporazum), ki vključuje postopno uvedbo poglobljenega in celovitega območja proste trgovine, je bil podpisan 27. junija 2014, veljati pa je začel 1. julija 2016.

(2) Politična nestabilnost v obdobju med volitvami novembra 2014 in januarjem 2016 ter škandal v zvezi z bančnimi goljufijami, šibka gospodarska dejavnost v regiji in prepovedi uvoza, ki jih je uvedla Rusija, so močno prizadeli gospodarstvo Republike Moldavije. Te razmere so prispevale k nastanku recesije, vse večjemu trgovinskemu primanjkljaju in znatnemu zmanjšanju deviznih rezerv v zadnjem letu.

(3) Po imenovanju nove vlade in novega guvernerja Nacionalne banke Moldavije na začetku leta 2016 so organi pokazali obnovljeno zavezo nadaljnjemu izvajanju potrebnih političnih reform ter reševanju izzivov v zvezi z upravljanjem v finančnem sektorju države in izzivov na področju upravljanja javnih financ.

(4) Za podporo novemu procesu izvajanja reform sta se Unija in Republika Moldavija na podlagi sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 15. februarja 2016 dogovorili o načrtu za prednostne reforme. Republika Moldavija je pri izvajanju tega načrta zelo napredovala.

(5) V času političnega prehoda in gospodarskih težav so se organi Republike Moldavije in Mednarodni denarni sklad (MDS) julija 2016 dogovorili o triletnem razširjenem kreditnem programu in instrumentu za povečanje financiranja v višini 178,7 milijona USD. Odbor MDS je to ureditev odobril 7. novembra 2016. Pričakuje se, da bodo organi Republike Moldavije v okviru tega programa MDS hitro izboljšali upravljanje in nadzor finančnega sektorja, okrepili politike, ki zagotavljajo makroekonomsko in finančno stabilnost, ter spodbujali trajnostno in vključujočo rast.

(6) Republika Moldavija je avgusta 2015 zaradi slabšanja gospodarskega stanja in obetov Unijo zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč in to prošnjo ponovila marca 2016.

(7) Okvirna sredstva, ki jih je Unija namenila Republiki Moldaviji iz evropskega instrumenta sosedstva, vključno s proračunsko podporo in tehnično pomočjo, znašajo 610 do 746 milijonov EUR. Izplačilo proračunske podpore Unije je bilo v začetku leta 2015 zamrznjeno, za nadaljevanje pa je bil postavljen pogoj, da se odobri nov program MDS in izpolnijo vsi pogoji za proračunsko podporo.

(8) Ker je Republika Moldavija država, ki jo zajema ESP, bi se morala šteti za upravičenko do makrofinančne pomoči Unije.

(9) Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne podpore, namenjene takojšnjim potrebam upravičenke po zunanjem financiranju, in bi morala podpreti izvajanje strateškega programa, ki vsebuje takojšnje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, oblikovane za kratkoročno izboljšanje plačilnobilančnega položaja.

(10) Ker je v plačilni bilanci Republike Moldavije še vedno znatna vrzel v zunanjem financiranju, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, je makrofinančna pomoč Unije Republiki Moldaviji v trenutnih izjemnih okoliščinah ustrezen odziv na prošnjo Republike Moldavije za podporo gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Makrofinančna pomoč Unije bi z dopolnjevanjem sredstev iz finančne ureditve MDS podpirala gospodarsko stabilizacijo in program strukturnih reform Republike Moldavije.

(11) Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena podpori ponovne vzpostavitve vzdržnega stanja v zunanjem financiranju Republike Moldavije, kar bo prispevalo k večji politični in makroekonomski stabilnosti države, boljšemu gospodarskemu in finančnemu upravljanju, vključno s temeljitim, v rezultate usmerjenim preiskovanjem bančnih goljufij, dobremu energetskemu upravljanju in neodvisnosti sodstva od politike.

(12) Pričakuje se, da bodo makrofinančno pomoč Unije spremljala izplačila proračunske podpore v okviru evropskega instrumenta sosedstva.

(13) Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Republike Moldavije po zunanjem financiranju, pri čemer je upoštevana zmožnost države, da se financira z lastnimi sredstvi, zlasti z mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in finančna sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, drugi instrumenti Unije za zunanje financiranje, ki se že uporabljajo v Republiki Moldaviji, in dodana vrednost celotne vključenosti Unije.

(14) Ob upoštevanju preostalih potreb Republike Moldavije po zunanjem financiranju, ravni njene gospodarske razvitosti, ki se izmeri glede na dohodek na prebivalca in stopnjo revščine, njene zmožnosti financiranja z lastnimi sredstvi, zlasti mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo, in ocene njene zmožnosti odplačevanja na podlagi analize vzdržnosti dolga bi bilo treba del pomoči zagotoviti v obliki nepovratnih sredstev.

(15) Komisija bi morala zagotoviti pravno in vsebinsko skladnost makrofinančne pomoči Unije s ključnimi načeli in cilji na različnih področjih zunanjega delovanja, z ukrepi, sprejetimi v zvezi z navedenimi področji, ter drugimi ustreznimi politikami Unije.

(16) Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Republike Moldavije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevale in zagotavljale doslednost zunanje politike Unije.

(17) Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Republike Moldavije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, odgovorno, pregledno in na zaslugah temelječo javno upravo, neodvisnim sodstvom, spoštovanjem človekovih pravic, svobodnimi, neodvisnimi in pluralističnimi mediji, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, kakor tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih.

(18) Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije in izplačilo vsakega od treh obrokov bi moral biti, da Republika Moldavija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi morali posebni cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ, se uspešno boriti proti korupciji in pranju denarja, okrepiti upravljanje in nadzor finančnega in bančnega sektorja v Republiki Moldaviji, izboljšati upravljanje energetskega sektorja ter spodbujati strukturne reforme, katerih cilji so podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanje novih delovnih mest, naklonjeno poslovno ozračje in fiskalna konsolidacija. Makrofinančna pomoč Unije Republiki Moldaviji bi morala vključevati tudi ukrepe za podporo izvajanju pridružitvenega sporazuma, vključno s poglobljenim in celovitim območjem proste trgovine. Posebne cilje je treba opredeliti na preverljiv in merljiv način, da jih bo mogoče ustrezno oceniti. Komisija in ESZD bi morali redno spremljati izpolnjevanje pogoja in doseganje navedenih ciljev. Če pogoj ne bi bil izpolnjen in cilji ne bi bili doseženi oziroma če nameni in načela iz pridružitvenega sporazuma v splošnem ne bi bili upoštevani, bi morala Komisija začasno prekiniti ali ukiniti izplačilo makrofinančne pomoči Unije.

(19) Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, bi morala Republika Moldavija izvesti ustrezne ukrepe za preprečevanje in boj proti goljufijam, korupciji in drugim nepravilnostim, povezanim s pomočjo. Republika Moldavija bi morala Komisijo redno obveščati o izvajanju makrofinančne pomoči na podlagi popolnega razkritja in strogega upoštevanja finančnih pravil Unije. Poleg tega bi bilo treba sprejeti določbo, na podlagi katere bi Komisija izvajala nadzor, Evropsko računsko sodišče pa revizije.

(20) Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta kot proračunskega organa.

(21) Zneski makrofinančne pomoči, zagotovljene v obliki nepovratnih sredstev, in zneski rezervacij za makrofinančno pomoč, zagotovljeno v obliki posojil, bi morali biti skladni s proračunskimi sredstvi, odobrenimi v večletnem finančnem okviru.

(22) Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi se Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovila možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju morala Komisija redno obveščati o dogajanjih v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente.

(23) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

(24) Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Ti pogoji bi morali biti povezani z izplačilom vsakega od treh obrokov. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih z organi Republike Moldavije pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z navedeno uredbo bi se moral praviloma uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju potencialno pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za ukrepe, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Republiki Moldaviji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje oziroma zamrznitev ali ukinitev pomoči uporabljati postopek pregleda –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1. Unija da Republiki Moldaviji na voljo makrofinančno pomoč v višini največ 100 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije), da bi podprla gospodarsko stabilizacijo in obsežen načrt reform Republike Moldavije. Od tega najvišjega zneska se največ 60 milijonov EUR zagotovi v obliki posojil in največ 40 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev. Sprostitev makrofinančne pomoči Unije je odvisna od odobritve proračuna Unije za zadevno leto s strani Evropskega parlamenta in Sveta. Pomoč prispeva k pokritju plačilnobilančnih potreb Republike Moldavije, kot so opredeljene v programu MDS.

2. Za financiranje posojilnega dela makrofinančne pomoči Unije se na Komisijo prenese pooblastilo, da v imenu Unije najame posojila na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah in nato izposojena sredstva posodi naprej Republiki Moldaviji. Zapadlost posojil v povprečju ne sme presegati 15 let.

3. Sprostitev makrofinančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori, sklenjenimi med MDS in Republiko Moldavijo, ter v skladu z glavnimi načeli in cilji gospodarskih reform, določenih v pridružitvenem sporazumu, vključno s poglobljenim in celovitim območjem proste trgovine, ki je bilo dogovorjeno v okviru ESP.

Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije, tudi o izplačilih, in jima pravočasno predloži ustrezne dokumente.

4. Makrofinančna pomoč Unije se da na voljo za obdobje dveh let in pol z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 3(1).

5. Če se finančne potrebe Republike Moldavije v obdobju izplačevanja makrofinančne pomoči Unije znatno zmanjšajo v primerjavi z začetnimi napovedmi, Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) zmanjša znesek pomoči oziroma pomoč prekine ali ukine.

Člen 2

1. Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije je, da Republika Moldavija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic.

2. Komisija in ESZD spremljata izpolnjevanje predpogoja iz odstavka 1 v celotnem obdobju izvajanja makrofinančne pomoči Unije.

3. Odstavka 1 in 2 tega člena se uporabljata v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU (4).

Člen 3

1. Komisija se v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) z organi Republike Moldavije dogovori o jasno opredeljenih pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih, osredotočenih na strukturne reforme in zdrave javne finance, ki naj veljajo za makrofinančno pomoč Unije in se določijo v memorandumu o soglasju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju), ki vključuje časovni okvir za izpolnitev teh pogojev. Pogoji gospodarske politike in finančni pogoji, določeni v memorandumu o soglasju, so skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3), vključno s programi makroekonomskega prilagajanja in strukturnih reform, ki jih Republika Moldavija izvaja ob podpori MDS.

2. Namen pogojev iz odstavka 1 je zlasti povečanje učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti sistemov za upravljanje javnih financ v Republiki Moldaviji, vključno v zvezi z uporabo makrofinančne pomoči Unije. Pri oblikovanju strateških ukrepov se ustrezno upošteva tudi napredek v zvezi z vzajemnim odpiranjem trgov, razvojem pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter drugimi prednostnimi nalogami v okviru zunanje politike Unije. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev.

3. Podrobni finančni pogoji makrofinančne pomoči Unije se določijo v sporazumu o posojilu in sporazumu o nepovratnih sredstvih, ki se sklene med Komisijo in organi Republike Moldavije.

4. Komisija redno preverja, ali so pogoji iz člena 4(3) še vedno izpolnjeni, vključno, ali so gospodarske politike Republike Moldavije v skladu s cilji makrofinančne pomoči Unije. Pri tem tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter po potrebi z Evropskim parlamentom in Svetom.

Člen 4

1. Ob upoštevanju pogojev iz odstavka 3 da Komisija makrofinančno pomoč Unije na voljo v treh posojilnih obrokih, vsak od njih pa je sestavljen iz posojila in nepovratnih sredstev. Višina posameznega obroka se določi v memorandumu o soglasju.

2. Zneski makrofinančne pomoči Unije, ki se ponudi v obliki posojil, se po potrebi zagotovijo v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (5).

3. Komisija sklene, da bo izplačala obroke, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) predpogoj iz člena 2;

(b) trajno zadovoljivi rezultati pri izvajanju strateškega programa, ki vsebuje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, podprte z nepreventivnim kreditnim aranžmajem z MDS, ter

(c) zadovoljivo izvajanje gospodarske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju.

4. Drugi obrok se načeloma ne izplača prej kot v treh mesecih po izplačilu prvega obroka. Tretji obrok se načeloma ne izplača prej kot v treh mesecih po izplačilu drugega obroka.

5. Kadar pogoji iz odstavka 3 niso izpolnjeni, Komisija začasno prekine ali ukine izplačilo makrofinančne pomoči Unije. V teh primerih obvesti Evropski parlament in Svet o razlogih za to prekinitev ali ukinitev.

6. Makrofinančna pomoč Unije se izplača Nacionalni banki Republike Moldavije. Ob upoštevanju določb, ki se dogovorijo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije prenesejo ministrstvu za finance Republike Moldavije kot končnemu upravičencu.

Člen 5

1. Najemanje in dajanje posojil v povezavi s posojilnim delom makrofinančne pomoči Unije se izvedeta v eurih z istim datumom valute, pri čemer Unija ni vključena v spremembe zapadlosti in ni izpostavljena tečajnemu ali obrestnemu tveganju ali kakršnemu koli drugemu poslovnemu tveganju.

2. Kadar okoliščine to dovoljujejo in če Republika Moldavija za to zaprosi, lahko Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da se v posojilne pogoje vključi klavzulo o predčasnem odplačilu, pri čemer se ustrezajoča klavzula vključi tudi v pogoje poslov najemanja posojil.

3. Kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojil in če Republika Moldavija za to zaprosi, se lahko Komisija odloči za refinanciranje vseh ali dela prvotno najetih posojil ali prestrukturiranje ustreznih finančnih pogojev. Posli refinanciranja ali prestrukturiranja se izvedejo v skladu z odstavkoma 1 in 4 ter ne učinkujejo na podaljšanje zapadlosti zadevnega posojila ali povečanje zneska neodplačanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.

4. Vse stroške, ki jih ima Unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Republika Moldavija.

5. Komisija obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi s posli iz odstavkov 2 in 3.

Člen 6

1. Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (6) in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 (7).

2. Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v okviru neposrednega upravljanja.

3. Sporazum o posojilu in sporazum o nepovratnih sredstvih, ki se skleneta z organi Republike Moldavije, vsebujeta določbe o:

(a) zagotovitvi, da Republika Moldavija redno preverja, ali se je financiranje iz proračuna Unije uporabljajo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi uporabi pravna sredstva za izterjavo vseh nepravilno porabljenih sredstev, zagotovljenih na podlagi tega sklepa;

(b) zagotovitvi zaščite finančnih interesov Unije, zlasti določitvi posebnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nepravilnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije ter za boj proti navedenim pojavom, v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (8) in (Euratom, ES) št. 2185/96 (9) ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10);

(c) izrecni pooblastitvi Komisije, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam, ali njenih predstavnikov, da izvajajo preglede, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem;

(d) izrecni pooblastitvi Komisije in Računskega sodišča, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene;

(e) zagotovitvi, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila in/ali celotnega poplačila nepovratnih sredstev, če se ugotovi, da je Republika Moldavija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v goljufijo ali korupcijo ali katero koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije.

4. Pred izvedbo makrofinančne pomoči Unije Komisija z operativnimi ocenami presodi ustreznost finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole Republike Moldavije, ki so pomembni za pomoč.

Člen 7

1. Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 8

1. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija predloži poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, vključno z oceno tega izvajanja. V poročilu se:

(a) preuči napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije;

(b) ocenijo gospodarske razmere in obeti za Republiko Moldavijo ter napredek, dosežen pri izvajanju ukrepov politik iz člena 3(1);

(c) navede povezava med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočimi gospodarskimi in fiskalnimi rezultati Republike Moldavije ter odločitvami Komisije o izplačilu obrokov makrofinančne pomoči Unije.

2. Komisija najpozneje dve leti po koncu obdobja razpoložljivosti iz člena 1(4) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o naknadni oceni, v katerem ovrednoti rezultate in učinkovitost zaključenih ukrepov makrofinančne pomoči Unije ter navede, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči.

Člen 9

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 13. septembra 2017 Za Evropski parlament Predsednik A. TAJANI Za Svet Predsednik M. MAASIKAS

(1) Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 17. julija 2017.

(2) Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (UL L 260, 30.8.2014, str. 4).

(3) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(4) Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

(5) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (UL L 145, 10.6.2009, str. 10).

(6) Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

(7) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

(8) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

(9) Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

(10) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).