ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(a)

kupščina (i) obravnava vse zadeve, ki se nanašajo na ohranjanje in razvoj Unije ter na izvajanje tega akta; (ii) uresničuje pravice in opravlja naloge, ki so ji posebej naložene ali pa so ji dodeljene po tem aktu ali po dopolnilnem aktu iz leta 1967; (iii) daje navodila generalnemu direktorju v zvezi s pripravo revizijskih konferenc in odloča o sklicu vsake take konference; (iv) spreminja pravilnik; (v) pregleduje in potrjuje poročila in dejavnosti generalnega direktorja v zvezi z Unijo in daje generalnemu direktorju vsa potrebna navodila glede zadev, ki so v pristojnosti Unije; (vi) določa program in sprejema dveletni proračun Unije ter potrjuje njen zaključni račun; (vii) sprejema finančne predpise Unije; (viii) ustanavlja odbore in delovne skupine, ki se ji zdijo primerni za doseganje ciljev Unije; (ix) glede na odstavek 1(c) prvega odstavka tega člena določa, katere države, medvladne organizacije in nevladne organizacije so lahko na njenih zasedanjih kot opazovalke; (x) sprejema vse druge ustrezne ukrepe za uveljavljanje ciljev Unije in opravlja vse druge naloge, ki so po tem aktu primerne.
(1)

Ta odločba je naslovljena na The Topps Company Inc (v nadaljnjem besedilu „Topps USA“), Topps Europe Ltd (v nadaljnjem besedilu „Topps Europe“), Topps UK Ltd (v nadaljnjem besedilu „Topps UK“), Topps International Ltd (v nadaljnjem besedilu „Topps International“) in Topps Italia SRL (v nadaljnjem besedilu „Topps Italia“) (v nadaljnjem besedilu skupaj „Topps“).
(4)

Opravljena preverjanja, izidi dvostranskih razprav in spravni postopki so pokazali, da del izdatkov, ki so jih prijavile države članice, ne izpolnjuje teh pogojev in torej ne more biti financiran iz Jamstvenega oddelka EKUJS.
(163)

Nemčija je navedla, da so dejanski stroški refinanciranja BayernLB v drugem polletju 1994 in s tem za časa prenosa prve tranše v povprečju znašali 7,71 % in v drugem polletju 1995 in s tem za časa prenosa druge tranše 6,78 %. V dogovoru so stranke kot najmanjše bruto stroške refinanciranja določile dolgoročno netvegano temeljno obrestno mero 7,50 % v času 31. decembra 1994 (prva tranša) in 6,10 % v času 31. decembra 1995 (druga tranša). Poleg tega so se stranke dogovorile o pavšalni davčni stopnji 50 % (50). V skladu s tem so stranke prišle do neto obrestne mere refinanciranja 3,75 % za prvo tranšo in 3,05 % zadrugo tranšo in s tem do ustreznega odbitka zaradi manjkajoče likvidnosti.
(110)

Če povzamemo, obstaja verjetnost, da je dampinški uvoz pritiskal na prodajne cene industrije Skupnosti od leta 2002 do OP in negativno vplival na splošno stanje industrije Skupnosti. Vendar, kot je navedeno v uvodnih izjavah (108) in (109), se je stanje industrije Skupnosti, ki je bilo v letih pred OP še nestabilno, v OP nenadoma in dramatično poslabšalo. Pred tem obdobjem je bila dobičkonosnost industrije Skupnosti še nad 10 %. Večina kazalnikov škode je še zmeraj kazala pozitivni razvoj do OP. Med letom 2002 in 2004 se je proizvodna zmogljivost povečala za 23 %, obseg proizvodnje za 20 %, obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti za 22 %, tržni delež industrije Skupnosti pa se je v času, kot je trg še vedno rasel, povečal s približno 28 % na približno 32 %. Opozoriti je treba še, da je industrija Skupnosti dosegla najvišjo raven dobičkonosnosti leta 2002 in 2003, ko je bil njen tržni delež najmanjši, obseg dampinškega uvoza pa na najvišji ravni. Dobičkonosnost industrije Skupnosti se je v OP zmanjšala, ko je tržni delež industrije Skupnosti dosegel najvišjo raven in, kar je pomembno, ko se je prisotnost dampinškega uvoza zmanjšala tako v smislu obsega kot tržnega deleža (glej uvodno izjavo (106)) in so si cene opomogle od dampinškega uvoza. Edini novi dejavnik za industrijo Skupnosti v OP je bil znaten upad povpraševanja, in sicer za 20 %. Ker poslabšanje stanja industrije Skupnosti in učinki dampinškega uvoza niso časovno sovpadli, obstaja resen dvom o povezavi med razvojem uvoza in stanjem industrije Skupnosti. Zato ni bilo mogoče skleniti, ali je dampinški uvoz odločilno vplival na škodljivo stanje industrije Skupnosti.
(9)

Kar zadeva Islandijo in Norveško, Odločba 2004/512/ES pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (4), kar sodi na področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (5).
(33)

Štirje pogoji so naslednji: a) projekt mora biti v splošnem interesu posameznega sektorja (ali podsektorja) in ne sme izkrivljati konkurence drugih sektorjev (ali podsektorjev); b) obvestilo je treba objaviti v ustreznih publikacijah, in sicer vsaj na državni ravni, pri čemer se ne sme omejiti samo na člane posebnih organizacij, temveč je treba zagotoviti, da je vsak izvajalec, ki je vsaj delno zainteresiran, takoj obveščen o tem, da raziskave že potekajo ali so se izvedle in da so ali bodo na zahtevo izsledki na voljo vsem zainteresiranim. Taka obvestila se bodo objavila hkrati z drugimi obvestili, ki jih bodo po potrebi priskrbeli člani posebnih organizacij; c) izsledki dela morajo biti na voljo vsem zainteresiranim strankam, vključno z upravičenci do pomoči, in sicer pod enakimi cenovnimi in časovnimi pogoji; d) pomoči morajo izpolnjevati pogoje iz Priloge II – „Državna podpora: osnova za oprostitev obveznosti za zmanjšanje“ – k sporazumu o kmetijstvu, sklenjenemu med urugvajskim krogom večstranskih trgovinskih pogajanj (7) (glede teh zadnjih pogojev, financiranje teh raziskav naj ne pomeni zaščite cen proizvajalcev in naj ne vključuje neposrednih izplačil proizvajalcem ali predelovalcem).
(5)

Britanski organi so v celoti izpolnili svoje tehnične in upravne obveznosti, določene v členu 3 Odločbe 90/424/EGS in členu 6 Uredbe (ES) št. 349/2005.
(6)

Evropski svet je na zasedanju v Kopenhagnu 12. in 13. decembra 2002 sprejel izjavo, v skladu s katero se ureditve „Berlin plus“ uporabljajo in izvajajo le za tiste države članice EU, ki so tudi članice Nata ali stranke „Partnerstva za mir“, ter so tako sklenile dvostranske varnostne sporazume z Natom –
(1)

Ta odločba je naslovljena na Repsol Comercial de Productos Petroliferos, ki ima sedež v Madridu, Španija (v nadaljevanju „Repsol CPP“), tj. na družbo, ki pripada naftni skupini Repsol-YPF. Vsebina postopka je dobava goriv bencinskim servisom v Španiji in sklenitev dolgoročnih ekskluzivnih dobavnih pogodb z bencinskimi servisi s strani podjetja Repsol CPP. V svoji predhodni oceni je Komisija ocenila, da konkurenčne klavzule v pogodbah, ki jih je prijavil Repsol CPP, in zlasti v pogodbah tipa DODO (2), zakup in uživanje, zbujajo pomisleke glede na člen 81 Pogodbe ES, saj bi lahko na pomemben način prispevale k ustvarjanju izključitvenega učinka na španskem maloprodajnem trgu goriv.
(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za seme in razmnoževalni material za rastline v poljedelstvu, vrtnarstvu in gozdarstvu –
(4)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike v Gvatemali in Pakistanu, uvoznike/trgovce, dobavitelje in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike zadevnih držav izvoznic, pritožnika in vse druge znane proizvajalce Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, ki je naveden v obvestilu o začetku postopka, vsem zadevnim strankam pa so bili poslani tudi vprašalniki.
(10)

Raziskava trga je pokazala, da globokega tiska na splošno ni mogoče nadomestiti z ofsetnim tiskom. Globoki tisk se uporablja predvsem za naročila za tiskanje velikega obsega, t.j. naročila za tiskanje z velikim številom izvodov in strani, medtem ko je ofsetna tehnika v veliki meri omejena na manjše količine. Stroški postopka tiskanja močno odstopajo pri ofsetnem in globokem tisku, odvisno od obsega naročila za tiskanje. Ker so za rotacije za globoki tisk značilni razmeroma visoki fiksni stroški, imajo zato večjo zmogljivost in boljšo storilnost in zato lahko hitreje in stroškovno bolj ugodno proizvedejo veliko število strani. Stroji za ofset tisk so bolj omejeni v številu različnih strani, ki jih lahko natisnejo pri enem tiskanju (največ 72 strani v primerjavi z do 192 strani v globokem tisku). Raziskava trga je potrdila, da ofsetni tisk ne pomeni konkurenčnega pritiska globokemu tisku revij z več kot 64 stranmi in v več kot 360 000 izvodih, in tudi tisku katalogov ter oglasov z več kot 64 stranmi in v več kot 450 000 izvodih.
(7)

Grški organi so v obvestilu navedli, da je ukrep prepovedi nujen, ker lahko ima gojenje gensko spremenjenih sort škodljive učinke na podeželsko okolje. Grčija ni zagotovila informacij v podporo svojemu ukrepu, ki bi jih lahko posredovali Evropski agenciji za varno hrano zaradi ocene tveganja teh gensko spremenjenih sort za zdravje ljudi in okolje. Komisija je 4. maja 2005 pisno prosila grške organe za pojasnila, zlasti o možnih učinkih trženja navedenega semena na podeželsko okolje. Grški organi so v odgovoru z dne 12. maja 2005 navedli, da so škodljivi učinki semena sedemnajstih navedenih gensko spremenjenih sort na podeželsko okolje ekonomske narave in ne zadevajo okolja na splošno ali zdravja ljudi. S tem v zvezi so grški organi navedli tudi, da vedo, da je bila pri uporabi zakonodaje Skupnosti za oceno tveganja za okolje MON 810 že ocenjena kot varna za okolje in zdravje ljudi.
(2)

Pravila glede uradnih preskusov sort, izvedenih na Hrvaškem za pšenico, ječmen in koruzo določajo, da so sorte glede njihove razločljivosti, nespremenljivosti in izenačenosti sprejete na podlagi rezultatov uradnih preskusov, zlasti pridelovalnih preskusov, ki zajemajo zadostno število lastnosti za opis sorte.
(2)

Ob pregledu postopkov za sofinanciranje programov za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz s strani Skupnosti in ob upoštevanju zlasti izkušenj, pridobljenih ob delu delovne skupine za spremljanje izkoreninjenja bolezni v državah članicah, ki je bila ustanovljena v skladu z ukrepom 29 Bele knjige o varni hrani, je bilo ugotovljeno, da bi večletni pristop k tem programom in nov seznam bolezni in zoonoz vodila k boljšim rezultatom. Večletni pristop k programom za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz bi zagotovil uspešnejše in učinkovitejše doseganje ciljev navedenih programov ter boljše in preglednejše upravljanje ter boljše možnosti revizije, s čimer bi bila poraba sredstev Skupnosti učinkovitejša. Zato je ustrezno spremeniti določbe, ki urejajo navedene programe, in vključiti možnost financiranja večletnih programov.
Chaco, Formosa, Salta, Jujuy, z izjemo varovalnega pasu 25 km od meje z Bolivijo in Paragvajem, ki se razteza od okraja Santa Catalina v provinci Jujuy do okraja Laishi v provinci Formosa

Varovalni pas 25 km od meje z Bolivijo in Paragvajem, ki se razteza od okraja Santa Catalina v provinci Jujuy do okraja Laishi v provinci Formosa

BR-1

Del zvezne države Minas Gerais (razen regijskih okrožij Oliveira, Passos, São Gonçalo de Sapucai, Setelagoas in Bambuí); zvezna država Espíritu Santo zvezna država Santa Catarina zvezna država Goias in del zvezne države Mato Grosso, ki vključuje regionalno enoto Cuiaba (razen občin San Antonio de Leverger, Nossa Senhora do Livramento, Pocone and Barão de Melgaço), regionalno enoto Caceres (razen občine Caceres), regionalno enoto Lucas do Rio Verde, regionalno enoto Rondonopolis (razen občine Itiquiora), regionalno enoto Barra do Garça in regionalno enoto Barra do Burgres

BOV

A
(10)

Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (6) v naslovu V določa načrte nadzora, vključno z letnimi poročili. Sedanje obveznosti držav članic o poročanju v skladu z Odločbo 2000/50/ES je treba prilagoditi navedeni uredbi, zlasti glede pogostnosti in roka za poročanje Komisiji.
(2)

Glede na pristop Bolgarije in Romunije k Evropski uniji in glede na to, da se bosta njuni NCB 1. januarja 2007 pridružili ESCB, je treba vpisani kapital ECB avtomatično povečati v skladu s členom 49.3 Statuta. To povečanje zahteva izračun ponderjev v kapitalskem ključu za vsako NCB, ki bo članica ESCB 1. januarja 2007, po analogiji s členom 29.1 in v skladu s členom 29.2 Statuta. Razširjeni kapitalski ključ ECB in ponderji vsake NCB v kapitalskem ključu se uporabijo z učinkom od 1. januarja 2007. Sklep ECB/2004/5 je treba tako razveljaviti in nadomestiti z novim sklepom, ki bo odražal posodobljeno stanje.
2.

Preglednica v členu 4 se nadomesti z naslednjo preglednico: „Rastline Obdobje Chamaecyparis: od 1.1.2007 do 31.12.2008 Juniperus: od 1.11.2006 do 31.3.2007 in od 1.11.2007 do 31.3.2008 Pinus: od 1.1.2007 do 31.12.2008“
(3)

Namen te odločbe je omejen na sisteme RFID, v katerih naprave, pritrjene na predmete, ki naj bodo identificirani, nimajo neodvisnega vira energije za radijski prenos in prenašajo samo preko ponovne uporabe energije, ki prihaja iz naprav za branje. Možnost motenja drugih uporabnikov spektra je zato običajno omejena. Zato lahko take naprave delijo iste frekvenčne pasove z drugimi storitvami, tako s tistimi, za katere je treba pridobiti odobritev kot tudi s tistimi, za katere to ni potrebno, ne da bi povzročale škodljivo motenje, in lahko delujejo istočasno z drugimi napravami kratkega dosega. Za njihovo uporabo zato ni dovoljeno zahtevati posamičnih odobritev v skladu z Direktivo o odobritvi 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2). Poleg tega imajo radiokomunikacijske storitve, opredeljene v Pravilniku o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze, prednost pred takimi napravami RFID in jim ni treba zagotoviti zaščite naprav RFID pred motenjem, sistemi RFID pa ne bodo povzročali motenja teh radiokomunikacijskih storitev. Ker zato uporabnikom naprav RFID ni mogoče zagotoviti zaščite pred motenjem, morajo proizvajalci naprav RFID zaščititi te naprave pred škodljivim motenjem, ki ga povzročajo radiokomunikacijske storitve in druge naprave kratkega dosega, ki delujejo v skladu z veljavnimi predpisi Skupnosti ali nacionalnimi predpisi. V skladu z Direktivo 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (3) (Direktiva R&TTE) morajo proizvajalci zagotoviti, da naprave RFID učinkovito uporabljajo radiofrekvenčni spekter, da bi se s tem izognili škodljivemu motenju drugih naprav kratkega dosega.
2.

Člen 2 se nadomesti z naslednjim besedilom: „Člen 2 Pogoji za prvo dajanje v promet 1. Države članice dovolijo prvo dajanje v promet proizvodov iz člena 1 samo, če je pošiljki navedenih proizvodov priloženo izvirno poročilo o analizi, ki dokazuje, da proizvodi ne vsebujejo gensko spremenjenega riža ‚LL RICE 601‘. Navedeno poročilo izda akreditirani laboratorij in temelji na primerni in potrjeni metodi za odkrivanje gensko spremenjenega riža ‚LL RICE 601‘. 2. Države članice zagotovijo, da se na vstopnem mestu v Skupnost izvedeta uradno vzorčenje in analiza vsake pošiljke proizvodov iz člena 1, preden so dane v promet na trgu Skupnosti, s čimer dokažejo, da pošiljka ne vsebuje gensko spremenjenega riža ‚LL RICE 601‘. V ta namen se izvedeta uradno vzorčenje in analiza v skladu z metodami, opisanimi v Prilogi, in v največ 15 delovnih dneh. 3. Pristojni organi držav članic iz odstavka 2 izdajo uradni spremni dokument, ki dokazuje, da je bilo za pošiljko izvedeno uradno vzorčenje in analiza, in ki navaja rezultate analize. 4. Če je pošiljka deljena, vsak del deljene pošiljke spremljajo izvodi izvirnega poročila o analizi iz odstavka 1 in uradnega spremnega dokumenta iz odstavka 3, do vključno stopnje prodaje na debelo. Navedene izvode overi pristojni organ države članice, na ozemlju katere je prišlo do delitve. 5. Komisija in države članice se prek sistema hitrega obveščanja za živila in krmo, vzpostavljenega s členom 50 Uredbe (ES) št. 178/2002, obvestijo o kakršni koli prisotnosti gensko spremenjenega riža ‚LL RICE 601‘, ugotovljeni z nadzorom iz odstavka 2. 6. Države članice Komisiji najpozneje do 31. decembra 2006 predložijo poročilo o vseh rezultatih analiz uradnega nadzora pri pošiljkah proizvodov iz člena 1.“
(2)

Nekatere materiale in komponente, ki vsebujejo svinec in kadmij, je treba izvzeti iz prepovedi, ker je uporaba teh nevarnih snovi v navedenih posebnih materialih in komponentah še vedno nujna ali ker bi negativni vplivi na okolje, zdravje ali varnost potrošnika, ki bi jih povzročila nadomestitev, lahko prevladali nad morebitnimi prednostmi za okolje, zdravje ali varnost potrošnika. Izjeme, ki so navedene v Prilogi k tej odločbi, se določijo na podlagi rezultatov procesa pregleda, ki so ga izvedli tehnični izvedenci, ob upoštevanju razpoložljivih dokazov iz študij, interesnih skupin in drugih znanstvenih/tehničnih virov. Ta pregled je sklenil, da je odstranitev ali nadomestitev snovi tehnično ali znanstveno še zmeraj neizvedljiva.
(5)

Na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila Komisija (Statistični urad Evropskih skupnosti) v skladu s členom 8g Uredbe (ES) št. 3605/93 po obvestilu, ki ga je poslal Ciper pred 1. aprilom 2006, in na podlagi spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2006 se utemeljijo naslednji sklepi: — javnofinančni primanjkljaj se je znižal s 4,1 % BDP v letu 2004 na 2,4 % BDP v letu 2005, kar je pod referenčno vrednostjo za primanjkljaj, ki znaša 3 % BDP. To je primerljivo s ciljno vrednostjo 2,9 % BDP, določeno v dopolnitvi konvergenčnega programa iz maja 2004 in s ciljno vrednostjo 2,5 % zadnje dopolnitve konvergenčnega programa iz decembra 2005. Zmanjšanje pod referenčno vrednost v letu 2005 je v skladu s priporočilom na podlagi člena 104(7) Pogodbe. Fiskalno prilagajanje se je v letu 2005 izvajalo s povečanjem prihodkov in omejevanjem odhodkov. Čeprav so nekateri enkratni ukrepi prispevali k zmanjšanju primanjkljaja, je bilo usklajevanje proračuna na Cipru doseženo v glavnem s strukturnimi ukrepi. Strukturni primanjkljaj (ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) se je zmanjšal na 3 % BDP v primerjavi s skoraj 5 % BDP v letu 2004 in 8 % BDP v letu 2003, — spomladanska napoved služb Komisije za leto 2006 predvideva za leto 2006, da se bo primanjkljaj še zmanjšal na 2,25 % BDP, večinoma z ukrepi strukturne narave. To je malo več od uradnega ciljnega primanjkljaja 1,9 % BDP, določenega v dopolnitvi konvergenčnega programa iz decembra 2005. Spomladanska napoved na podlagi nespremenjenih politik za leto 2007 predvideva nadaljnje zmanjševanje primanjkljaja na 2 % BDP. Iz tega je mogoče sklepati, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno zmanjšal pod mejo 3 % BDP, kot to zahteva priporočilo v skladu s členom 104(7), — javni dolg se je zmanjšal z 71,75 % BDP v letu 2004 na 70,25 % v letu 2005. Po spomladanski napovedi služb Komisije za leto 2006 naj bi se delež dolga še zmanjšal na približno 69 % BDP v letu 2006 in 68 % BDP v letu 2007. Hitrost zmanjševanja dolga proti referenčni vrednosti 60 % BDP je v skladu s priporočilom na podlagi člena 104(7).
(1)

Seznam tretjih držav ali delov držav, od koder lahko države članice uvažajo žive ribe, njihove ikre in zarod za gojenje v Skupnosti, ter zahteve za spričevala za takšne pošiljke so določeni v Odločbi Komisije 2003/858/ES z dne 21. novembra 2003 o pogojih zdravstvenega varstva živali in zahtevah za spričevala za uvoz živih rib, njihovih iker in zaroda, namenjenih za gojenje, ter živih rib in proizvodov iz ribogojstva, namenjenih za prehrano ljudi (2).
(1)

Člena 4(2) in 16(2) Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi določata (2), da se nobeno gensko spremenjeno živilo ali krma ne sme dati v promet v Skupnosti, razen če to ni zajeto v dovoljenju, izdanem v skladu z navedeno uredbo. Člena 4(3) in 16(3) iste uredbe določata, da se nobeno gensko spremenjeno živilo in krma ne odobri, razen če ni bilo ustrezno in zadovoljivo dokazano, da ne učinkuje škodljivo na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje, da ne zavaja potrošnika ali uporabnika in da se ne razlikuje od živila ali krme, ki naj bi jo nadomestilo, v taki meri, da bi bila njegova običajna poraba glede hranilne vrednosti neugodna za ljudi ali živali.
(2)

Na podlagi presoj Urada za prehrano in veterinarstvo iz let 2003, 2004 in 2005 v državah članicah in dodatnih informacij iz uradnih raziskav, ki so jih izvedle države članice v letih 2004 in 2005, se zdi, da se organizem pojavlja na nekaterih območjih v Skupnosti. Vendar na večini ozemlja Skupnosti tega organizma ni.
(1)

V skladu s členom 27(1) Protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in ECB, revizijo računovodskih izkazov ECB in nacionalnih centralnih bank Eurosistema opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.
(1)

Za pravilno delovanje notranjega trga in zlasti za preprečevanje utaje davkov Direktiva 95/60/ES predvideva skupni sistem označevanja za opredelitev plinskega olja iz tarifne oznake KN 2710 00 69 in kerozina iz tarifne oznake KN 2710 00 55, ki sta bila sproščena v porabo oproščena plačila trošarine, ali pa zanju velja znižana stopnja trošarine. Od leta 2002 je bila prva oznaka razdeljena na oznake KN 2710 19 41, 2710 19 45 in 2710 19 49, da bi se upoštevala vsebnost žvepla plinskega olja, druga oznaka pa je bila prenesena v oznako KN 2710 19 25.
se vsaj storitve, ki jih opravljajo osebe v neposrednem stiku s prašiči, ali ki zahtevajo vstop na območja, kjer so prašiči, in uporaba vozil za prevoz krme, gnoja ali poginulih živali z in na gospodarstva s prašiči, ki so na območjih iz Priloge I(A), omejijo na navedena območja in se ne uporabljajo tudi v drugih delih Skupnosti, razen po temeljitem čiščenju in razkuževanju vozil, opreme in vseh ostalih kontaminiranih snovi in po tem, ko vsaj tri dni niso bili v nikakršnem stiku s prašiči ali z gospodarstvi s prašiči; za stike v povezavi s prevozom, ki se izvaja v skladu s členom 2(2)(a), se šteje, da so bili znotraj navedenega opredeljenega območja ali navedenih opredeljenih območij;
(2)

Seznami regij držav članic, razglašenih za proste goveje tuberkuloze, goveje bruceloze in enzootske goveje levkoze so določeni z Odločbo Komisije 2003/467/ES z dne 23. junija 2003 o uvedbi statusa nekaterih držav članic in regij držav članic, uradno prostih tuberkuloze, bruceloze in enzootske goveje levkoze glede čred goveda (2).
(1)

Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (2) in Sklep 2004/585/ES zagotavljata okvir za ustanovitev in delovanje regionalnih svetovalnih svetov.