SL Uradni list Evropske unije L 34/16

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/186

z dne 7. februarja 2018

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih vrst jekla, odpornih proti koroziji, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), in zlasti člena 9(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Začasni ukrepi

(1) Evropska komisija („Komisija“) je 10. avgusta 2017 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1444 (2) („začasna uredba“) na podlagi člena 7 Uredbe (EU) 2016/1036 („osnovna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz v Unijo nekaterih vrst jekla, odpornih proti koroziji, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“).

(2) Preiskava se je začela 9. decembra 2016 (3) na podlagi pritožbe, ki jo je 25. oktobra 2016 vložilo združenje evropskih jeklarjev Eurofer („Eurofer“ ali „pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 53 % celotne proizvodnje nekaterih vrst jekla, odpornih proti koroziji, v Uniji.

(3) Kot je navedeno v uvodni izjavi 30 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajemala obdobje od 1. oktobra 2015 do 30. septembra 2016 („obdobje preiskave“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2013 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

1.2 Registracija

(4) Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1238 (4) uvedla obvezno registracijo uvoza zadevnega izdelka s poreklom in odpremo iz Ljudske republike Kitajske. Registracija uvoza je prenehala 11. avgusta 2017 z uvedbo začasnih ukrepov.

1.3 Nadaljnji postopek

(5) Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila uvedena začasna protidampinška dajatev („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča glede začasnih ugotovitev. Zaslišanje je bilo odobreno vsem stranem, ki so to zahtevale.

(6) V zaključni fazi preiskave je bilo 13. novembra 2017 zaslišano mednarodno trgovinsko združenje jeklarjev („ISTA“), 17. novembra 2017 pa kitajsko združenje za železo in jeklo („CISA“).

(7) Komisija je nadaljevala zbiranje in preverjanje vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev. Da bi dobila informacije v zvezi z registracijo uvoza, je vzorčene proizvajalce Unije, Eurofer in vse znane uvoznike pozvala, naj predložijo dodatne podatke. Vzorčeni proizvajalci Unije, Eurofer in šest uvoznikov je predložilo izpolnjen vprašalnik.

(8) Za preverjanje odgovorov, predloženih z vprašalniki iz uvodne izjave 7 zgoraj, so bili za podatke, ki sta jih predložila, opravljeni preveritveni obiski na kraju samem: — Eurofer, Bruselj, Belgija, in — Vergalle NV, Oudenaarde, Belgija.

(9) Kot je navedeno v uvodni izjavi 22 začasne uredbe, so bili v zaključni fazi opravljeni preveritveni obiski v prostorih naslednjih trgovcev/uvoznikov, povezanih z vzorčenimi proizvajalci izvozniki iz LRK: Hebei Iron and Steel Group („HBIS“): — Duferco Deutschland GmbH, Ratingen, Nemčija, — Duferco SA, Lugano, Švica.

(10) Komisija je vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz vrst jekla, odpornih proti koroziji, s poreklom iz LRK v Unijo in dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe k dokončnemu razkritju. Po dokončnem razkritju je ena od strani zahtevala in prejela dodatna pojasnila za posamezno družbo. Komisija ni prejela pripomb o teh dodatnih pojasnilih.

(11) Pripombe zainteresiranih strani so se proučile in upoštevale, kot je bilo primerno.

1.4 Individualna obravnava

(12) Komisija je v uvodni izjavi 21 začasne uredbe navedla, da so tri skupine proizvajalcev izvoznikov iz LRK zaprosile za individualno obravnavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. V uvodni izjavi 22 začasne uredbe so bili pojasnjeni razlogi, zaradi katerih obravnava teh zahtevkov v začasni fazi preiskave ni bila mogoča.

(13) Po uvedbi začasnih protidampinških ukrepov je skupina družb, navedena v uvodni izjavi 23 začasne uredbe, trdila, da je treba njen zahtevek za individualno obravnavo proučiti v končni fazi (i) z utemeljitvijo, da gre za edinega kitajskega proizvajalca izvoznika, ki dobavlja določene izdelke na trg Unije, (ii), zaradi posebnosti njenih izdelkov, kar je ponovitev, brez novih elementov, ki bi podpirali prejšnjo trditev iz uvodne izjave 23 začasne uredbe, in (iii) zato, ker pravo STO določa obveznost določitve individualnih stopenj dampinga za vsakega znanega proizvajalca (razen če se pojavi omejeno število izjem). Stran je poleg tega trdila, da skupnega števila izvoznikov ni mogoče obravnavati kot „tako velikega“, da določitev individualnih stopenj dampinga ne bi bila izvedljiva.

(14) Glede prvih dveh trditev je potrjeno, da je nabor izdelkov, ki so že vključeni v vzorec, reprezentativen, saj predstavlja skoraj polovico celotnega kitajskega uvoza v Unijo.

(15) V zvezi s tretjo trditvijo Komisija potrjuje sklepe iz začasne faze, da je bilo število zahtevkov za individualno obravnavo (za tri skupine proizvajalcev izvoznikov iz LRK, ki jih sestavlja več posameznih podjetij) tako veliko, da bi individualne preiskave pomenile preveliko breme in onemogočile pravočasen zaključek preiskave. Komisija je namreč po oceni pričakovane delovne obremenitve zaradi zahtevkov sklenila, da ni mogoče dovoliti individualne obravnave v zaključni fazi, saj bi število subjektov, ki bi morali biti dodatno preiskani, in število različnih lokacij, ki bi jih bilo treba obiskati za preverjanje, pomenila preveliko breme in onemogočila pravočasen zaključek preiskave glede na časovni okvir preiskave in vire, ki so na voljo Komisiji. Komisija je že preiskala 22 subjektov na sedmih lokacijah kot del vzorca.

(16) Poleg tega je bilo treba, kot je navedeno v uvodni izjavi 9 zgoraj, zaradi obsežnosti primera in števila zainteresiranih strani, ki jih je bilo treba preiskati v tem primeru, pomembna preverjanja, ki se običajno izvajajo v začasni fazi preiskave, prestaviti v zaključno fazo preiskave, kar je bilo dodatno breme za preiskavo.

(17) Opozoriti je treba tudi, da vzorec proizvajalcev izvoznikov predstavlja skoraj polovico celotnega obsega kitajskega uvoza zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave. Skupine, ki so zahtevale individualno obravnavo, bi skupaj predstavljale manj kot 5 % skupnega uvoza.

(18) Nazadnje se Komisija sklicuje tudi na načelo nediskriminacije, ki bi lahko bilo prekršeno, če bi bila individualno preiskana samo ena dodatna skupina, drugi dve družbi/skupini, ki nista vključeni v vzorec in ki sta tudi zahtevali individualno preiskavo, pa ne.

(19) Po dokončnem razkritju je skupina družb, navedena v uvodni izjavi 13 zgoraj, ponovila svoj zahtevek za individualno preiskavo, ker (i) je neintegrirani proizvajalec zadevnega izdelka z drugačno stroškovno strukturo in sestavo dobička od proizvajalcev izvoznikov, vključenih v vzorec; (ii) Komisija domnevno ni nameravala prej odločiti o individualni preiskavi, da bi zainteresiranim stranem onemogočila predložitev pripomb o tem vprašanju; (iii) bi morali biti v skladu s pravom STO zahtevki za individualno preiskavo zavrnjeni le izjemoma; (iv) je Komisija preverila vse vzorčene proizvajalce izvoznike pred aprilom 2017 in (v) načelo nediskriminacije ni pomembno, saj bi morala Komisija v skladu s sodno prakso proučiti zahtevke za tržnogospodarsko obravnavo drugih dveh družb/skupin, ki nista vključeni v vzorec in ki sta tudi zahtevali individualno preiskavo.

(20) Nobeden od zgoraj navedenih razlogov ne izpodbija končnega sklepa, da obravnava zahtevkov za individualno preiskavo ni bila mogoča. Prvič, domnevna razlika v stroškovni strukturi in sestavi dobička ne more sama po sebi upravičiti zahteve za individualno preiskavo. Nasprotno, vse družbe, ki so zaprosile za individualno obravnavo, so v enakem dejanskem in pravnem položaju. Poleg tega lahko podjetje vedno zahteva povračilo ali vmesni pregled, če so izpolnjeni veljavni pogoji. Drugič, Komisija zainteresiranim stranem nikoli ni preprečevala, da bi predložile pripombe o tem vprašanju. Tretjič, Komisija opozarja, da je v pravu STO, v členu 6.10 protidampinškega sporazuma, jasno določeno, da se lahko v primerih, v katerih je število [izvoznikov] tako veliko, da bi bile [individualne preiskave] neizvedljive, organi pri njihovem proučevanju omejijo na razumno število zainteresiranih strani z uporabo vzorcev. Uporaba tega pravila pa ne odvrača od prostovoljnih odgovorov. Četrtič, Komisija je preverjanje vzorčenih skupin končala šele oktobra 2017. Nazadnje, Komisija ugotavlja, da je bilo breme analiziranja zahtevkov treh dodatnih družb/skupin pojasnjeno ad abundum v začasni uredbi in zgornjih uvodnih izjavah od 15 do 17.

(21) Ker ni bilo nobenih drugih pripomb v zvezi z individualno preiskavo, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 21 do 24 začasne uredbe potrdijo.

1.5 Tržnogospodarska obravnava

(22) V uvodni izjavi 25 začasne uredbe je navedeno, da sta dve skupini nevzorčenih sodelujočih proizvajalcev iz LRK v svojih zahtevkih za individualno obravnavo predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo. Ker je Komisija odločila, da tema skupinama ne odobri individualne obravnave, njuna zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo nista bila proučena.

(23) Ker ni bilo nobenih pripomb v zvezi s tržnogospodarsko obravnavo, se začasne ugotovitve iz uvodne izjave 25 začasne uredbe potrdijo.

1.6 Zadevni izdelek in podobni izdelek

(24) Uvodna izjava 31 začasne uredbe določa opredelitev zadevnega izdelka. Ta opredelitev se dokončno potrdi. Kot je navedeno v uvodni izjavi 34 začasne uredbe, so nekatere strani še naprej zahtevale pojasnila o opredelitvi zadevnega izdelka. Takšna pojasnila so bila izdana za vsak primer posebej.

(25) Pojasnjeno je, da bi bilo treba črtati oznako TARIC 7225990035, navedeno v uvodni izjavi 31 in členu 1 začasne uredbe, saj je bila vključena pomotoma in je bila že dodeljena drugemu izdelku, za katerega veljajo ukrepi. Uvozniki zadevnega izdelka na trg Unije te oznake niso uporabili.

(26) Ker ni bilo pripomb v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, se sklepi iz uvodnih izjav od 31 do 39 začasne uredbe potrdijo.

2. DAMPING

2.1 Normalna vrednost

(27) Podrobni podatki za izračun normalne vrednosti so navedeni v uvodnih izjavah 40 do 51 začasne uredbe.

(28) Po uvedbi začasnih ukrepov je združenje CISA trdilo, da razlika med škodo in stopnjo dampinga vzbuja dvome o točnosti ugotovitev in izračunov Komisije ali izbiri primerljive države. Ocenilo je, da je normalna vrednost v primerljivi državi za 21 % višja od ciljne cene za industrijo Unije in da so povprečne prodajne cene proizvajalca iz primerljive države višje od (že zdaj visokih) cen v Braziliji. Združenje CISA je trdilo, da se zato, ker je bila normalna vrednost konstruirana za večino prodaje vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, porajajo tudi pomisleki glede izbire primerljive države ali kakovosti podatkov, pridobljenih v Braziliji. Na koncu je Komisijo pozvalo, naj razveljavi izbiro Brazilije kot primerljive države.

(29) Zadnja trditev združenja CISA se zdi v nasprotju z izjavo z dne 24. marca 2017, da se „Brazilija zdi najustreznejša izbira med več državami kandidatkami, tj. Kanado, Avstralijo in Brazilijo, zlasti po primerjavi velikosti njihovih trgov in tržne moči sodelujočih proizvajalcev“.

(30) V bistvu je Brazilija konkurenčen trg s tremi domačimi proizvajalci in obsežnim uvozom, pretežno iz Kitajske, ki predstavlja približno 15 % brazilskega domačega tržnega deleža. Nima veljavnih protidampinških in izravnalnih ukrepov in njena podjetja delujejo v običajnih konkurenčnih razmerah. Zato je Brazilija ustrezna izbira.

(31) Kar zadeva kakovost podatkov in izračunov, je bila točnost podatkov proizvajalca iz primerljive države preverjena in ugotovljeno je bilo, da so zanesljivi. Izračuni so bili opravljeni v skladu z veljavnimi pravnimi pravili iz osnovne uredbe. Zato velja, da so točni.

(32) Po začasnem razkritju je ena vzorčena skupina proizvajalcev izvoznikov ugotovila, da je bilo treba normalno vrednost konstruirati za več kot 75 % obsega njene prodaje v Unijo, in navedla, da to vzbuja resen dvom o primerljivosti vrst izdelka, ki se prodajajo na domačem trgu primerljive države.

(33) V zvezi s tem je treba opozoriti, da obseg izdelka zajema širok nabor vrst izdelka z različnimi značilnostmi. Dejstvo, da nekatere brazilske vrste izdelka niso bile prodane v zadostnih količinah ali jih ni bilo mogoče povezati s kitajskimi vrstami izdelka, izvoženimi v Unijo, ne pomeni, da brazilske vrste izdelka niso primerljive. Dejansko vrste izdelkov, ki jih proizvaja brazilski proizvajalec, spadajo v isto skupino izdelkov in jih je mogoče deloma primerjati s tistimi, ki jih vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki izvažajo v Unijo. Poleg tega je bila normalna vrednost za izvožene izdelke, ki jih ni bilo mogoče neposredno primerjati z brazilskimi normalnimi vrednostmi, prilagojena, da bi se upoštevale vse fizikalne razlike (zlasti, kar zadeva širino, kakovost površine in maso premaza), na podlagi cenika proizvajalca iz primerljive države, v katerem so bile dejansko predvidene take razlike. To pomeni tudi, da so bile vrste izdelka, za katere je bila konstruirana normalna vrednost, dejansko del portfelja izdelkov proizvajalca iz primerljive države, podobno kot za kitajske vzorčene strani. Po dokončnem razkritju je stran zahtevala tudi natančne vrednosti vsake prilagoditve za fizikalne razlike. Ta trditev je obravnavana v uvodni izjavi 35 v nadaljevanju.

(34) Ista stran je trdila še, da ni bilo pomembnih podatkov v zvezi z normalno vrednostjo, ki je bila razkrita. Prek svojih odvetnikov je prosila za dostop do vseh podatkov, saj načelo pravice do obrambe zahteva, da naj bi bili naslovniki odločb, ki pomembno vplivajo na njihove interese, v položaju, v katerem lahko učinkovito izrazijo svoja stališča o dokazih, na katerih temelji izpodbijana odločba.

(35) Izračun normalne vrednosti temelji na podatkih, ki se nanašajo na prodajo in stroške proizvajalca iz primerljive države. Proizvajalec iz primerljive države je zahteval in utemeljil zaupno obravnavo svojih podatkov o prodaji in stroških za namene te preiskave, saj bi tako razkritje lahko škodilo konkurenčnemu položaju družbe. Poleg tega bi lahko razkritje normalne vrednosti konkurentom omogočilo, da bi sami ugotovili cene in stroške proizvajalca iz primerljive države. Zato so izračuni normalne vrednosti obravnavani zaupno. V uvodni izjavi 50 začasne uredbe so uporabljeni razponi za razkritje podatkov o dobičku ter prodajnih, splošnih in administrativnih stroških proizvajalca iz primerljive države na podlagi odstotnega deleža. Poleg tega so proizvajalci izvozniki s posebnim razkritjem prejeli normalne vrednosti za vrste izdelka v razponih. Nazadnje, zainteresirana stran je bila v zvezi s to zadevo obveščena, da se lahko obrne na pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih v skladu s členom 15 njegovega mandata (5). Stran se v zvezi s tem vprašanjem ni obrnila na pooblaščenca za zaslišanje.

(36) Po dokončnem razkritju je stran navedla, da v celoti razume zaupnost podatkov za določitev normalne vrednosti in da spoštuje pomisleke proizvajalca iz primerljive države glede nezaščitenega razkritja njegovih podatkov. Zato je prek svojih pravnih svetovalcev ponovila zahtevo za dostop do izračuna normalne vrednosti z „zaščitnimi ukrepi“ ali s „katero koli drugo konstruktivno rešitvijo“. Komisija ugotavlja, da nobena določba osnovne uredbe ne omogoča dostopa do informacij, za katere je subjekt, ki jih je predložil, zahteval zaupno obravnavo, med preiskavo.

(37) Po dokončnem razkritju je stran trdila, da so razponi normalnih vrednosti za vrste izdelka iz posebnega razkritja brez pomena. Komisija ugotavlja, da stran tega ni trdila ob začasnem razkritju, zadevni razponi pa so bili popolnoma enaki v začasnem in dokončnem razkritju. Komisija v vsakem primeru meni, da so uporabljeni razponi potrebni za ohranitev zaupne obravnave zadevnih podatkov proizvajalca iz primerljive države in zagotavljajo zadostno razumevanje informacij, ki so bile predložene zaupno.

(38) Ker ni bilo nobenih drugih pripomb v zvezi z določitvijo normalne vrednosti, se potrdijo uvodne izjave 40 do 51 začasne uredbe.

2.2 Izvozna cena

(39) Podrobni podatki za izračun izvozne cene so navedeni v uvodnih izjavah 52 in 53 začasne uredbe.

(40) Skupina Shagang je trdila, da Komisija ni razkrila pravne podlage za odbitek prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov in dobička povezanih trgovcev v Hongkongu in Singapurju. Poleg tega je trdila, da bi jo morali skupaj z njenima povezanima družbama obravnavati kot en gospodarski subjekt, zato je izpodbijala zgoraj navedene prilagoditve. Stran je trdila, da sta imela njena povezana trgovca s sedežem v Hongkongu in Singapurju v celotnem prodajnem postopku postransko funkcijo in sta le izpolnjevala navodila drugega pravnega subjekta.

(41) Komisija je pojasnila, da je pravna podlaga zadevnih prilagoditev člen 2(10)(i) osnovne uredbe, saj se nanaša na pribitek, ki ga je prejela povezana družba, katere funkcije so podobne funkcijam zastopnika, ki dela na podlagi provizije.

(42) Komisija je v skladu s členom 2(10)(i) analizirala več dejavnikov in med drugim ugotovila, da: (i) je glede na pisne pogodbe povezana družba v LRK povezanima trgovcema v tujini zaračunavala dosleden pribitek; (ii) iz teh pisnih pogodb izhaja, da sta ta trgovca prevzela tveganje neplačila strank; (iii) je glavna dejavnost povezanih trgovcev, ki je znašala več kot 95 % njunega prometa, zajemala trgovanje z drugimi izdelki, ne z zadevnim izdelkom, vključno s trgovalnimi dejavnostmi z nepovezanimi strankami; (iv) sta trgovca plačevala nadomestilo za reklamacije kakovosti, ki so jih vložile stranke; (v) sta trgovca plačevala stroške pomorskega prevoza in bančne stroške izvoza zadevnega izdelka v Unijo; (vi) so bile v obrtnem dovoljenju enega od teh povezanih trgovcev glavne dejavnosti trgovca opisane kot „posredništvo pri veleprodaji za plačilo ali po pogodbi, npr. komisionarji“; (vii) je bilo na podlagi bilance stanja poslovnega izida potrjeno, da so se z dobičkom povezanih trgovcev krili vsi zadevni pisarniški izdatki; (viii) trgovca nista delovala v prostorih ali v bližini proizvajalcev in sta svoje računovodske evidence hranila v svojih prostorih. Komisija je zato sklenila, da sta povezana trgovca opravljala funkcije, podobne funkcijam zastopnika, ki dela na podlagi provizije. Zato so prilagoditve v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe ostale nespremenjene.

(43) Po dokončnem razkritju je stran je oporekala ugotovitvi, da povezana trgovca v Hongkongu in Singapurju ter proizvajalec izvoznik ne pomenijo enega samega gospodarskega subjekta. Nasprotovala je zgoraj navedenim dejstvom in menila, da niso pomembni za določitev, da so funkcije obeh zadevnih povezanih trgovcev podobne funkcijam zastopnika, ki dela na podlagi provizije.

(44) Komisija je menila, da nobena od trditev strani ne vodi do drugačne ugotovitve, kot je tista iz uvodne izjave 42. Nasprotno, stran je v svojem dopisu potrdila naslednja dejstva: — oba trgovca sta zadržala pribitek pri nabavi od povezane družbe v LRK; — več kot 95 % prometa povezanih trgovcev je zajemalo trgovanje z drugimi izdelki, ne z zadevnim izdelkom, vključno s trgovalnimi dejavnostmi z nepovezanimi stranmi; — oba trgovca sta plačevala nadomestilo za reklamacije kakovosti, ki so jih vložile stranke, in krila stroške pomorskega prevoza ter bančne stroške; — oba trgovca sta bila fizično daleč od proizvajalca izvoznika in sta vodila lastne računovodske evidence; — v obrtnem dovoljenju enega od teh povezanih trgovcev so bile njegove glavne dejavnosti opisane kot „posredništvo pri veleprodaji za plačilo ali po pogodbi, npr. komisionarji“. Zlasti stran ni ugovarjala naravi poslovne dejavnosti, dejstvo, da opis te dejavnosti ni izrecno povezan z zadevnim izdelkom, pa v vsakem primeru ni pomembno; — zadevni pisarniški izdatki so se krili iz dobička povezanih trgovcev.

(45) Poleg tega je preiskava pokazala, da skupina Jiangsu Shagang International Trade Co. Ltd prodaja neposredno na trgih tretjih držav in na kitajskem domačem trgu. To potrjuje, da ima skupina Shagang svoj prodajni oddelek, vključno z izvozom. Iz zgoraj navedenih razlogov se povezana trgovca v Hongkongu in Singapurju štejeta kot zastopnika, ki delata na podlagi provizije.

(46) Ker se pri normalni vrednosti ni uporabila takšna provizija ali pribitek, je bila zato v skladu z ustaljeno sodno prakso (6) prilagoditev izvozne cene utemeljena v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe.

(47) Ker ni bilo nobenih drugih pripomb glede izvozne cene, se potrdita uvodni izjavi 52 in 53 C/2017/5512 začasne uredbe.

2.3 Primerjava

(48) V uvodnih izjavah 54 do 56 začasne uredbe je pojasnjeno, kako je bila izvedena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno.

(49) Skupina Shagang je ugovarjala metodologiji za prilagoditev DDV, kot je opisana v uvodni izjavi 56 začasne uredbe. Ker je normalna vrednost višja od izvozne cene, je stran trdila, da bi morala Komisija izvozno ceno prilagoditi glede na sporočeni izgubljeni znesek DDV.

(50) V skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe lahko Komisija zaradi razlike v posredni obdavčitvi, v tem primeru DDV, ki se delno povrne za izvoz, ustrezno prilagodi samo normalno vrednost, ne pa izvozno ceno. Trditev je bila zato zavrnjena.

(51) Uvodna izjava 56 začasne uredbe je pojasnjena v nadaljevanju. Komisija je upoštevala normalne vrednosti in izvozne cene z vključenim DDV in prilagodila normalno vrednost, da ustreza stopnji DDV, ki se uporablja za izvoz po vračilu, kadar je bilo to primerno.

(52) Po dokončnem razkritju je skupina Shagang znova izpodbijala metodologijo za prilagoditev DDV, kot je opisana v uvodni izjavi 56 začasne uredbe. Po mnenju te strani se člen 2(10)(b) osnovne uredbe uporablja za primere, v katerih breme DDV nosi podobni izdelek na domačem trgu, v nasprotju z izdelki, izvoženimi v Unijo. Stran je ponovila svojo trditev, da bi bilo treba prilagoditi izvozno ceno, ne normalno vrednost, in namesto tega predlagala prilagoditev normalne vrednosti s prištetjem DDV, pri čemer se ta DDV izračuna za tonažo posamezne vrste izdelka. Trditev je bila zavrnjena. Komisija meni, da je metodologija, uporabljena v njenih izračunih, v skladu z zahtevami iz osnovne uredbe, kot se razlaga v sodni praksi.

(53) Ker ni bilo nobenih drugih pripomb glede primerjave, se potrdita uvodni izjavi 54 in 55 začasne uredbe, uvodna izjava 56 pa pojasni.

2.4 Stopnje dampinga

(54) Podrobni podatki o izračunu dampinga so bili navedeni v uvodnih izjavah 57 do 61 začasne uredbe.

(55) Po začasnem razkritju je skupina Shagang trdila, da bi bilo treba stopnjo dampinga izračunavati mesečno, in to zaradi precejšnjega nihanja cene železove rude (61,9 % med decembrom 2015 in avgustom 2016 glede na navedeni vir), ki je vplivalo na izvozno ceno zadevnega izdelka.

(56) Komisija je stopnjo dampinga izračunala na podlagi primerjave tehtane normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno za celotno obdobje preiskave. V tem primeru izvoz ni bil izključno omejen na določeno kratko obdobje v obdobju preiskave. Vsak morebitni vpliv nihanja cen železove rude bi bil enakomerno razporejen v celotnem obdobju preiskave. Zato to ne bi upravičilo mesečnih izračunov. Poleg tega je bila trditev zavrnjena, ker je bil zahtevek vložen pozno, zaradi različnih ravni povezanosti proizvajalcev izvoznikov, ker so bila v drugih virih navedena drugačna nihanja in ker nobena druga stran ni izrazila podobnih pomislekov. Opozoriti je treba tudi, da so bile v primerih, ki jih je navedla stran, razlike v cenah končnih izdelkov precej nižje od nihanja cen železove rude v zadevnem obdobju.

(57) Po dokončnem razkritju je skupina Shagang ponovila, da bi bilo treba stopnjo dampinga izračunavati mesečno. V zahtevku ni bilo novih dejstev, ki bi lahko upravičili mesečno izračunavanje, zato ga ni bilo mogoče sprejeti.

(58) Po preveritvenih obiskih v družbah Duferco Deutschland GmbH in Duferco SA je bilo treba nekatere informacije, ki se nanašajo na prodajo in stroške v Uniji, popraviti.

(59) Na podlagi navedenega pregleda in popravka stvarnih napak so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje: Preglednica 1 Stopnje dampinga, LRK Skupina in družba Dokončna stopnja dampinga (v %) HBIS: — Hesteel Co., Ltd Handan Branch — Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd — Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch — Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd 62,9 Skupina Shougang: — Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd — Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd 46,2 Skupina Shagang: — Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd — Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd 56,4 Druge sodelujoče družbe 58,7 Vse druge družbe 62,9

3. ŠKODA

3.1 Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

(60) Ker v zvezi z opredelitvijo pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije ni bilo nobenih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 62 do 64 začasne uredbe potrdijo.

3.2 Potrošnja Unije

(61) Podatki o potrošnji Unije so bili malce popravljeni navzdol zaradi popravka obsega uvoza iz zadevne države, kot je opisano v uvodnih izjavah 64 do 66 v nadaljevanju. Na podlagi tega se je potrošnja Unije na prostem trgu spreminjala, kot sledi: Preglednica 2 Potrošnja na prostem trgu (v tonah) 2013 2014 2015 Obdobje preiskave Potrošnja na prostem trgu 7 430 649 7 525 627 8 250 580 9 302 838 Indeks (2013 = 100) 100 101 111 125 Vir: izpolnjeni vprašalnik združenja Eurofer in statistični podatki Eurostata s popravkom v višini 15 %.

(62) V obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije na prostem trgu povečala za približno 25 %. To povečanje je bilo predvsem posledica večjega povpraševanja v velikih panogah na koncu proizvodne verige.

(63) Ker ni bilo nadaljnjih pripomb glede potrošnje Unije, se sklepi iz uvodnih izjav od 65 do 72 začasne uredbe potrdijo.

3.3 Uvoz iz zadevne države

3.3.1 Obseg, tržni delež in cene uvoza iz zadevne države

(64) Po začasnem razkritju je Eurofer v dopisu z dne 20. oktobra 2017 predložil dokaze v obliki tržne raziskave, ki je zajela vse večje trge vrst jekla, odpornih proti koroziji, da je bil uvoz iz LRK v začasni uredbi precenjen, in sicer za največ 15 % v obravnavanem obdobju. Eurofer je svoje člane, ki vključujejo družbe, navzoče na vseh glavnih trgih v Uniji, vprašal o obsegu uvoza izdelkov, ki niso zadevni izdelek, a so uvrščeni pod iste oznake KN, na trg Unije. Vsi pritožniki so se strinjali z uporabljeno metodologijo in ugotovljenimi sklepi: po najboljših ocenah naj se 15 % kitajskega uvoza ne bi štelo za zadevni izdelek. Ni bilo dokazov, da bi to vplivalo na uvoz iz drugih držav. Združenje CISA je v dopisu poudarilo še, da bi bili lahko statistični podatki o uvozu vrst jekla, odpornih proti koroziji, precenjeni.

(65) Komisija v začasni fazi ni imela dovolj dokazov v spisu, da bi lahko sklenila, da je bil uvoz precenjen oziroma v kolikšni meri, kot je navedeno v uvodni izjavi 74 začasne uredbe.

(66) Glede na nove dokaze v spisu je Komisija trditev sprejela kot utemeljeno in uporabila popravek v višini 15 % na uvoz iz LRK. Po mnenju Komisije je popravek v višini 15 % sprejemljiv, saj pomeni ustrezno oceno na podlagi temeljite analize uvoznega trga. Komisija je upoštevala tudi zaupne statistične podatke, zbrane v zaključni fazi preiskave, ki so znova potrdili, da vsi uvoženi izdelki pod navedenimi oznakami KN niso bili zadevni izdelek. Strani so bile obveščene o popravku in dana jim je bila možnost, da izrazijo svoje mnenje. Komisija ni prejela nobenih pripomb.

(67) Glede na navedeno se je uvoz iz LRK v Unijo spreminjal, kot sledi: Preglednica 3 Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež 2013 2014 2015 Obdobje preiskave Obseg uvoza iz LRK 755 238 907 320 1 176 071 1 857 490 Indeks (2013 = 100) 100 120 156 246 Tržni delež LRK 10,2 % 12,1 % 14,3 % 20,0 % Indeks (2013 = 100) 100 119 140 196 Vir: statistični podatki Eurostata s popravkom v višini 15 %.

(68) Iz zgornje preglednice je razvidno, da se je absolutna vrednost uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju povečala za 146 %. Hkrati se je celotni tržni delež dampinškega uvoza v Unijo v obravnavanem obdobju povečal za 9,8 odstotne točke.

(69) Popravljeni statistični podatki o uvozu še vedno kažejo na precejšnje povečanje uvoza v absolutnem smislu in v smislu tržnega deleža. Pravzaprav simulacije kažejo, da bi se obseg uvoza povečal za 109 %, tržni delež pa za 70 % tudi brez popravka uvoza v obdobju 2013–2015.

(70) Ob upoštevanju nelojalnega nižanja prodajnih cen so bile uvozne vrednosti CIF dveh od treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov znova izračunane po preveritvenih obiskih povezanih uvoznikov. Popravki teh vrednosti CIF so bili izvedeni tudi na podlagi pripomb proizvajalca izvoznika po začasnem razkritju (kot je pojasnjeno v oddelku 2.2 zgoraj). Dokončne stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen so bile zato popravljene in znašajo od 8,1 % do 15,1 % za LRK.

(71) Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z uvozom iz zadevne države, se preostale ugotovitve iz uvodnih izjav od 73 do 81 začasne uredbe potrdijo.

3.4 Gospodarski položaj industrije Unije

3.4.1 Splošne opombe

(72) Ena zainteresirana stran je trdila, da so njene pravice do obrambe kršene zaradi uporabe indeksiranih podatkov za mikroekonomske kazalnike. Kot je pojasnjeno v začasni uredbi, je bila indeksacija uporabljena za zaščito zaupnosti vzorčenih proizvajalcev Unije, ki prihajajo iz dveh skupin. Zainteresirani strani so bile zagotovljene dodatne informacije, ki bi jih bilo mogoče razkriti v razponih brez ogrožanja zaupne obravnave. V vsakem primeru se indeksiranje šteje za ustrezen pristop, saj se z njim zaščiti zaupnost podatkov in se hkrati zainteresiranim stranem zagotovijo pomembne informacije. Poleg tega je bil ta pristop uporabljen le v nujno potrebnem obsegu, in sicer le za mikroekonomske kazalnike. Komisija zato to trditev zavrača.

(73) Zadevna zainteresirana stran (CISA) je v svojem odgovoru na dokončno razkritje oporekala obliki razkritih mikroekonomskih podatkov. Združenje CISA je navedlo, da še vedno ne razume, zakaj so mikroekonomski podatki zaupni, saj se nanašajo na štiri vzorčene proizvajalce Unije. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 72 zgoraj, se ti podatki v resnici nanašajo na proizvajalce, ki so del samo dveh skupin, čeprav gre za konsolidacijo štirih vzorčenih proizvajalcev. Če bi bili ti podatki objavljeni, bi lahko vsaka skupina izračunala podatke druge skupine. Trditev, da bi razkritje kršilo pravice združenja CISA do obrambe, se zato zavrne.

3.4.2 Makroekonomski in mikroekonomski kazalniki

(74) Delež na prostem trgu industrije Unije se je zaradi navedenega popravka uvoza iz zadevne države spreminjal, kot sledi. Preglednica 4 Delež na prostem trgu 2013 2014 2015 Obdobje preiskave Tržni delež 80,2 % 78,8 % 74,7 % 67,5 % Indeks (2013 = 100) 100 98 93 84 Vir: izpolnjeni vprašalnik združenja Eurofer in statistični podatki Eurostata s popravkom v višini 15 %.

(75) Opozoriti je treba, da čeprav je bil tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju po popravku obsega uvoza iz LRK znova ocenjen na malce višjo raven, se je tržni delež vseeno zmanjšal za skoraj 13 odstotnih točk ali 16 %.

(76) En proizvajalec izvoznik je trdil, da je industrija Unije vlagala v nove zmogljivosti, kar je znak dobrega stanja, in ne škode. To je že bilo obravnavano v uvodni izjavi 117 začasne uredbe. Opozoriti je treba, da je morala industrija Unije, da bi preživela, v razmerah zmanjšane zmogljivosti ohraniti svojo učinkovitost in produktivnost. Pojasnjeno je, da je bila večina naložb v proizvodne linije namenjena zamenjavi obstoječih linij. Zato se ta trditev zavrne kot neutemeljena.

(77) Združenje CISA je trdilo, da so se cene uvoza v Unijo iz LRK v obdobju po preiskavi občutno zvišale. Združenje je primerjalo obdobje od maja do junija 2017 z obdobjem preiskave in ugotovilo zvišanje za 35 %. Trdilo je, da ta razvoj pomeni, da ukrepi niso več potrebni. Eurofer je pojasnil, da so se zvišale tudi cene surovin (železove rude, odpadkov in koksnega premoga), in to za 10 % do 100 %, kar je zmanjšalo morebitno povečanje dobičkonosnosti industrije Unije. Eurofer je ugotovil, da industrija Unije od leta 2008 ni ustvarila dobička.

(78) Kot je navedeno v uvodni izjavi 30 začasne uredbe in potrjeno v zgornji uvodni izjavi 3, je preiskava škode zajemala obdobje preiskave od 1. oktobra 2015 do 30. septembra 2016, proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, pa je zajela obdobje od 1. januarja 2013 do konca obdobja preiskave. V skladu s členom 6(1) osnovne uredbe se informacije, ki se nanašajo na obdobje, ki sledi obdobju preiskave, običajno ne upoštevajo. Preiskava ni razkrila nobenih okoliščin, ki bi upravičile odstopanje od tega pristopa. Spreminjanje cen se v tem primeru ne šteje kot taka utemeljitev, saj na primer ni znakov njegovih trajnih učinkov. Zato se tudi ta trditev zavrne. V vsakem primeru osnovna uredba predvideva možnost začetka vmesnih pregledov, če so utemeljeni s pomembno spremembo okoliščin.

3.4.3 Sklep o škodi

(79) Ob upoštevanju popravljenih podatkov o uvozu za zadevno državo ter njihovega vpliva na porabo in tržne deleže je bil sklep o škodi v zaključni fazi znova ocenjen.

(80) Gibanje obsega uvoza kaže povečanje za skoraj 150 %. Tržni delež tega uvoza se je v obravnavanem obdobju povečal za 9,8 odstotne točke ali skoraj 100 %. Zelo škodljivo gibanje se je pokazalo tudi pri tržnem deležu industrije Unije.

(81) Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je bila analiza škode pomanjkljiva, saj številni kazalniki kažejo pozitiven razvoj, in da se Komisija pri oblikovanju svojih sklepov opira samo na dva kazalnika.

(82) To trditev je treba zavrniti, saj je sklep, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, temeljil na oceni vseh kazalnikov in nobeden od teh kazalnikov ni bil sam po sebi odločilen. Čeprav nekateri mikro- in makroekonomski kazalniki res kažejo pozitiven razvoj, je bilo ustrezno utemeljeno, kako je bila sprejeta ugotovitev o znatni škodi.

(83) Ta stran je trdila še, da nekateri kazalniki obsega kažejo pozitivno gibanje (kot so proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti in obseg prodaje) in da ti kazalniki pri določitvi škode niso bili zadostno upoštevani. Vendar so bila ta gibanja skupaj z vsemi kazalniki škode v celoti upoštevana v začasni uredbi (v uvodni izjavi 121) in analizirana v ustreznem okviru. V ta namen je treba opozoriti, da so bile te količine prodane ob nižanju cen in po cenah, ki so povzročale izgubo, zaradi česar se je zmanjšal tržni delež. Zato se ta trditev zavrne kot neutemeljena.

(84) Ob upoštevanju teh dejstev skupaj z nespremenjenimi kazalniki škode, podrobno obravnavanimi v začasni uredbi, je bilo dokončno potrjeno, da je industrija Unije v obdobju preiskave utrpela znatno škodo.

(85) Na podlagi navedenega in ker ni bilo nobenih drugih pripomb glede tega vprašanja, se sklep o položaju industrije Unije, kot je opisan v uvodnih izjavah 82 do 122 začasne uredbe, potrdi.

4. VZROČNA ZVEZA

4.1 Učinek dampinškega uvoza

(86) Učinek dampinškega uvoza je opisan v oddelku 5.1 začasne uredbe. Več zainteresiranih strani je trdilo, da škode ni mogoče pripisati dampinškemu uvozu iz zadevne države in da drugi dejavniki prekinjajo vzročno zvezo. Nekatere trditve so bile le ponovitev trditev, že obravnavanih v začasni uredbi, brez novih dejstev. Pripombe, ki niso bile predhodno izražene, so analizirane v nadaljevanju, skupaj z oceno dodatnih podatkov, zbranih po začasnem razkritju, kot je to primerno.

(87) Zaradi popravka podatkov o uvozu iz LRK, opisanega v uvodnih izjavah 64 do 66 zgoraj, sta bila tržni delež industrije Unije in uvoz iz LRK popravljena. Kitajski tržni delež se je gibal od 10,2 % do 20,0 % (namesto od 11,7 % do 22,7 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 125 začasne uredbe), delež industrije Unije na prostem trgu pa se je zmanjšal z 80,2 % na 67,5 % (namesto z 78,8 % na 65,2 %, kot je navedeno v isti uvodni izjavi). Zato je uvodna izjava 125 začasne uredbe ustrezno spremenjena. Te spremembe so bile razmeroma majhne, kot je pojasnjeno zgoraj, in so imele še manjši vpliv, kar zadeva analizo gibanj. Razlog za to je nespremenjeno gibanje obsega uvoza iz LRK, gibanje njenega tržnega deleža pa še vedno kaže povečanje za več kot 90 %. Te spremembe niso pomembno vplivale na analizo vzročne zveze, opisano v uvodnih izjavah od 124 do 128 začasne uredbe.

4.2 Učinek drugih dejavnikov

4.2.1 Uvoz iz tretjih držav

Preglednica 5

Tržni delež uvoza iz drugih držav

2013 2014 2015 Obdobje preiskave Vse tretje države uvoza (v %) 9,6 9,1 11,0 12,5 Republika Koreja (v %) 4,6 5,4 6,4 6,2 Indija (v %) 1,1 0,6 0,7 1,7 Druge tretje države (v %) 3,9 3,1 3,9 4,6 Vir: statistični podatki Eurostata s popravkom v višini 15 % (samo za LRK).

(88) Obseg uvoza iz tretjih držav se ni spremenil v absolutnem smislu, vendar so se njihovi tržni deleži malce spremenili zaradi popravka uvoza iz LRK, opisanega v uvodnih izjavah 64 do 66 zgoraj. Te spremembe so bile majhne in so imele še manjši vpliv na analizo gibanj. Razlog za to je povečanje tržnega deleža tretjih držav po popravku z 9,6 % na 12,5 % (namesto z 9,5 % na 12,1 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 129 začasne uredbe). Te spremembe niso pomembno vplivale na analizo vzročne zveze, opisano v uvodnih izjavah 129 do 134 začasne uredbe.

(89) En kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da uvoz iz tretjih držav v začasni uredbi ni bil pravilno ocenjen. Ta stran nasprotuje začasni oceni korejskih cen (na podlagi podatkov Eurostata o povprečnih cenah), saj ni navedena natančna vrsta izdelkov, ki se uvažajo. Analiza preiskave je dejansko temeljila na povprečnih cenah, saj so bile informacije na tej ravni na voljo v statističnih podatkih Eurostata.

(90) V vsakem primeru pa proizvajalec izvoznik ni predložil nobenih informacij glede vrst izdelka ali prodajnega programa uvoza iz Koreje, niti ni pojasnil, zakaj pristop na podlagi povprečne cene ni bil veljaven. Ta trditev se zavrne kot neutemeljena.

4.2.2 Cene surovin

(91) Združenje CISA je trdilo, da Komisija v analizi vzročne zveze ni pravilno ocenila učinka zmanjšanja stroškov surovin. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 103 do 105 začasne uredbe, so se proizvodni stroški industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšali za 20 %. Znižanje cen surovin je bilo najpomembnejši dejavnik za to spremembo. Združenje CISA trdi, da je znižanje cen surovin povzročilo znižanje cen industrije Unije za 18 %. Vendar je treba omeniti, da so se kitajske uvozne cene znižale za 22 %, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 77 začasne uredbe. Opozoriti je treba tudi, da so v uvodnih izjavah 111 in 71 pojasnjene okoliščine navedenih sprememb, namreč da je industrija Unije v celotnem obravnavanem obdobju ustvarila izgube, potrošnja na prostem trgu na trgu Unije pa se je povečala za 27 %.

(92) Jasno je, da si je industrija Unije v celotnem analiziranem obdobju prizadevala zvišati svoje cene, da bi bila spet dobičkonosna. Tega ni dosegla, čeprav se je potrošnja povečala za 27 %. Razlog za to je učinek dampinškega kitajskega uvoza, katerega obseg se je povečal za skoraj 150 %, tržni delež pa za 96 %, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 67 zgoraj. Cene tega uvoza se znižale za 22 % več, kot so se znižali stroški.

(93) Ker je bilo znižanje kitajskih uvoznih cen večje od zmanjšanja stroškov surovin, je jasno, da je bil glavni vzrok škode pritisk na cene, ki ga je povzročil kitajski uvoz. Čeprav naj bi zmanjšanje stroškov surovin prispevalo k okrevanju industrije Unije, je ta v celotnem obravnavanem obdobju ustvarjala izgube. Izgube v obdobju preiskave niso bile tako velike kot v obdobju 2013–2015, vendar je jasno, da se je zaradi izgub, ki jih je utrpela v obdobju preiskave, njen položaj še poslabšal, ne izboljšal. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

4.2.3 Dobičkonosnost industrije Unije ob koncu obravnavanega obdobja

(94) Gibanje dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju, prikazano v uvodni izjavi 111 začasne uredbe, kaže, da so bile izgube manjše na koncu obravnavanega obdobja, ko je bil obseg kitajskega uvoza največji. Združenje CISA trdi, da ta razvoj prekinja vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo. Vendar so izgube nastajale v celotnem obravnavanem obdobju in manjše izboljšanje v tem obdobju ni moglo odpraviti nastale škode. Poleg tega je iz analize Komisije razvidno, da je bil trg Unije v celotnem obravnavanem obdobju pod pritiskom (kot je navedeno v uvodni izjavi 113 začasne uredbe). To trditev je zato treba zavrniti kot neutemeljeno.

4.3 Sklep o vzročni zvezi

(95) Zaradi popravka obsega uvoza iz LRK je bilo treba sklep o vzročni zvezi v dokončni fazi preiskave znova oceniti. Opisane spremembe obsega uvoza in tržnih deležev na trgu Unije so bile razmeroma majhne in so imele še manjši vpliv na analizo gibanja.

(96) Poleg tega nobena od pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, ni spremenila ocene dejavnikov iz začasne faze.

(97) Na podlagi navedenega in ker ni bilo drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 138 do (140) začasne uredbe potrdijo.

5. INTERES UNIJE

5.1 Interes industrije Unije

(98) Ker ni bilo pripomb v zvezi z interesom industrije Unije, se uvodne izjave 142 do 147 začasne uredbe potrdijo.

5.2 Interes nepovezanih uvoznikov in uporabnikov

(99) Po začasnem razkritju so uvozniki in uporabniki predložili dodatne informacije. Stopnja sodelovanja uvoznikov in uporabnikov je še vedno nizka.

(100) Natančneje, na vprašalnik v zvezi z registracijo uvoza je odgovorilo šest uvoznikov. Preverjanje je bilo opravljeno v storitvenem centru za jeklarstvo. Zaslišanje združenja ISTA je bilo opravljeno 13. novembra 2017, združenje pa je na tem zaslišanju izrazilo svoja stališča., Poleg tega je svoje stališče v pisni obliki izrazil tudi en večji uporabnik v sektorju gospodinjskih predmetov.

(101) Storitveni centri za jeklarstvo običajno prodajajo vrste jekla, odporne proti koroziji, v malce drugačni obliki, kot so uvožena (tj. z razrezom kolobarjev in kosov pločevine v oblike, ki jih zahtevajo manjše stranke). Vendar je bilo pojasnjeno, da lahko ta pomembni segment uporabnikov zamenja svoje vire preskrbe in morebitne dodatne stroške prenese na svoje stranke. Zato ti ukrepi ne ogrožajo pomembno njihovega prometa, dobičkonosnosti in zaposlenosti.

(102) Združenje CISA je na zaslišanju 17. novembra 2017 navedlo, da Komisija preiskuje spremembe v strukturi industrije Unije po obdobju preiskave. V trditvi je opozorilo na memorandum o soglasju, ki sta ga sklenili družbi ThyssenKrupp in Tata Steel, in združitev družb Ilva in ArcelorMittal, ki naj bi dokazovala, da uvedba dajatev na uvoz iz Kitajske ni v interesu Unije. Čeprav se lahko pričakuje, da se bo zaradi takšne koncentracije pogajalska moč največjih proizvajalcev Unije povečala, v času sprejetja te uredbe še ni bila sprejeta odločitev o potrditvi v zvezi s tema dogovoroma, kar bi Komisiji omogočilo, da oceni njuno pomembnost za obravnavano zadevo. V vsakem primeru osnovna uredba predvideva možnost obravnave sprememb okoliščin, kadar je to utemeljeno, in ustrezen začetek vmesnih pregledov.

(103) Združenje CISA je v svojem odgovoru na dokončno razkritje ponovilo svoje stališče glede sprememb konkurence na trgu Unije. Vendar Komisija še vedno meni, da osnovna uredba predvideva možnost obravnave sprememb okoliščin, kadar je to utemeljeno, vendar v tem primeru ni prejela dokazov o nujnosti začetka pregleda.

(104) Združenje CISA je poleg tega trdilo, da so zaradi sprememb razmer na trgu od določitve obdobja preiskave nastale razmere, v katerih bi bilo utemeljeno začasno opustiti ukrepe v skladu s členom 14(4) osnovne uredbe. Razlogi, ki jih je navedlo združenje CISA, so zvišanje cen zadevnega izdelka, domnevno pomanjkljiva preskrba in potekajoča preiskava o združitvi, ki jo izvaja Komisija. Prvič, Komisija nima dokazov, da je zvišanje cen pomembno vplivalo na položaj industrije Unije. Drugič, trditev v zvezi s pomanjkljivo preskrbo ni prepričljiva, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 111. Tretjič, Komisija nima dokazov, da so se konkurenčni pogoji na trgu Unije spremenili in, če je tako, koliko so se spremenili. Poleg tega ni dokazov, da je malo verjetno, da bi se škoda zaradi opustitve ukrepov nadaljevala. Zato Komisija meni, da opustitev ukrepov ne bi bila upravičena.

(105) Združenje CISA je pripomnilo še, da bi bilo treba uvesti dokončne protidampinške ukrepe v obliki minimalne cene, ne pa dajatve ad valorem, ki so bile uvedene z začasno uredbo in ki naj bi domnevno imele precejšnje negativne učinke na uvoznike in uporabnike. Poudarjeno je bilo, da se je v dveh nedavnih zadevah ugotovilo, da je to utemeljeno. Spremembo oblike ukrepov je predlagalo tudi združenje ISTA, ki zastopa uvoznike Unije. V tem primeru je Eurofer nasprotoval uvedbi minimalnih cen zaradi možnosti kompenzacijskih dogovorov v tem tržnem sektorju.

(106) Opozoriti je treba, da se oblika ukrepov določi za vsak posamezni primer. V tem primeru se Komisija ni strinjala z argumentom združenja CISA, da bi uvedba dajatev ad valorem povzročila precejšnje negativne učinke za uvoznike in uporabnike. Pravzaprav je bilo v uvodnih izjavah 148 do 156 začasne uredbe dokazano, da so bili uvozniki sposobni prenesti protidampinške dajatve na svoje stranke in so imeli druge vire preskrbe. Uvedba minimalne cene ne bi zmanjšala stroškov glavnih uporabniških industrij, saj bi bil učinek minimalne cene in dajatev ad valorem enak.

(107) Združenje CISA je v svojem odgovoru na dokončno razkritje ponovilo svoje stališče o obliki ukrepov in trdilo, da bi bilo treba v interesu uporabnikov in uvoznikov Unije uvesti določene sisteme minimalnih cen ali fiksno dajatev. Navedlo je, da so uporabniki Unije „v šibkem položaju“ zaradi domnevne koncentracije pogajalske moči na ravni industrije Unije.

(108) Vendar je bilo sodelovanje uporabnikov in uvoznikov v tej preiskavi šibko, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 100 in oddelku 6.2 začasne uredbe. Pravzaprav je zahtevane podatke za obdobje preiskave predložil samo en uporabnik in/ali uvoznik Unije. Komisija zato ni mogla natančno opredeliti razmer v teh sektorjih, vendar razpoložljivi podatki nikakor ne kažejo na šibek položaj, ki ga navaja združenje CISA. Poleg tega združenje CISA ni zagotovilo nobene utemeljitve v zvezi s finančnim položajem uporabnikov/uvoznikov in vplivom domnevne koncentracije. Zato Komisija ni mogla skleniti, da so obstajali dokazi za spremembo oblike ukrepov, ki bi bila v interesu uporabnikov in uvoznikov. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

(109) Zato je bilo sklenjeno, da ni bilo utemeljenih dokazov, ki bi podprli spremembo oblike ukrepov.

(110) Združenje ISTA, ki zastopa uvoznike Unije, je trdilo, da proizvajalci Unije zaradi uvedbe ukrepov ne bi mogli povečati proizvodnje, kar bi povzročilo težave s preskrbo na trgu. Trdilo je še, da bi kitajski uvoz zaradi ukrepov postal nekonkurenčen. Glede na to, da je bila v obdobju preiskave stopnja izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije le 79-odstotna ter da obstajajo številni viri uvoza, imajo uporabniki na voljo različne vire in ni razloga za mnenje, da ne morejo zamenjati dobaviteljev. Čeprav začasnih težav s preskrbo ni mogoče izključiti, je malo verjetno, da bi ukrepi povzročili splošno pomanjkanje, saj zmogljivost industrije Unije ni polno izkoriščena in industrija lahko v primeru povečanja naročil poveča proizvodnjo.

(111) Združenje ISTA in Electrolux sta trdila, da bi se zaradi uvedbe ukrepov povečali stroški uporabnikov. Vendar glavne industrije, ki so končni uporabniki izdelkov, v preiskavi niso sodelovale. Dejansko nobena družba ni predložila podatkov, ki bi dokazovali, da bi uvedene dajatve na zadevni izdelek močno povečale stroške končnih izdelkov ali povzročile pomembno zmanjšanje dobička. Zato se ta trditev zavrne kot neutemeljena.

(112) Družba Electrolux je trdila še, da bi ob vsakršnem povišanju cen zadevnega izdelka/podobnega izdelka, ki bi ga povzročila ta preiskava, postala manj konkurenčna v primerjavi s proizvajalci gospodinjskih predmetov v tretjih državah. Vendar se je zviševanje cen začelo v obdobju preiskave in se dogaja po vsem svetu ter torej ni povezano samo s to preiskavo. Ob tem pa ni mogoče izključiti, da lahko uvedba dajatev povzroči določeno izgubo konkurenčnosti. Kot je pojasnjeno zgoraj, niti družba Electrolux niti noben drug proizvajalec gospodinjskih predmetov ni predložil izpolnjenega vprašalnika ali kakršnih koli informacij o pomenu vrst jekla, odpornih proti koroziji, za končno ceno svojih izdelkov. Zato je ta trditev zavrnjena, saj ni bila ustrezno utemeljena. V vsakem primeru obstajajo različni viri dobave za zadevni izdelek, kot je navedeno zgoraj.

(113) Na podlagi navedenega in ker ni bilo drugih pripomb, se sklep, da ni utemeljenih razlogov, ki bi dokazovali, da uvedba ukrepov iz uvodnih izjav od 157 do 160 začasne uredbe ni v interesu Unije, potrdi.

6. UPOŠTEVANJE RETROAKTIVNE UVEDBE UKREPOV

(114) Kot je navedeno v uvodni izjavi 4 zgoraj, je bila za uvoz zadevnega izdelka obvezna registracija od 8. julija 2017 do datuma uvedbe začasnih ukrepov, tj. 11. avgusta 2017, z možnostjo retroaktivne uvedbe ukrepov na registrirani uvoz.

(115) V zaključni fazi preiskave so bili podatki, zbrani v okviru te registracije, ocenjeni in opravljena je bila analiza, ali so merila za retroaktivno uvedbo ukrepov iz člena 10(4) osnovne uredbe izpolnjena.

(116) V času registracije uvoza so razpoložljivi podatki na ravni oznake KN pokazali, da se je uvoz močno povečal. Vendar je Komisija pozneje dobila na voljo podatke na ravni oznake TARIC, ki so kazali, da po ravni uvoza v obdobju preiskave ni bilo večjega dodatnega povečanja uvoza. Zato ta pogoj iz člena 10(4)(d) ni izpolnjen.

(117) Poleg tega proučitev dejavnikov škode industrije Unije ni pokazala nobenih dokazov o oslabitvi popravljalnega učinka ukrepov v obdobju po obdobju preiskave. Zato je bilo ugotovljeno, da to merilo ni bilo izpolnjeno.

(118) Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da retroaktivna uvedba ukrepov v tem primeru ni utemeljena.

7. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

7.1 Stopnja odprave škode

(119) Po začasnem razkritju so nekatere strani nasprotovale ciljnemu dobičku v višini 7,4 %, ki je bil v začasni fazi uporabljen za izračun stopnje škode. To je bil dejansko ustvarjeni dobiček industrije Unije v letu 2008, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 164 začasne uredbe.

(120) Eurofer meni, da je bil ciljni dobiček prenizek, saj se je v zadnjem četrtletju leta 2008 začela finančna kriza. Kitajski proizvajalci izvozniki so trdili, da je bil ciljni dobiček 7,4 % previsok in da bi bilo treba uporabiti informacije iz drugih virov, kot so prejšnji protidampinški primeri ali podatkovna zbirka BACH.

(121) Šteje se, da bi bilo vsakršno zmanjšanje dobičkonosnosti v zadnjem četrtletju leta 2008 večinoma vidno v letu 2009. Poleg tega, ker številka temelji na dejanskih podatkih o dobičkonosnosti zadevnega izdelka, so to najboljši podatki, ki so v ta namen na voljo. Druge informacije, ki bi bile v nasprotju z analizo in sklepom iz uvodne izjave 164 začasne uredbe, niso bile na voljo. Poleg tega preverjanje v podatkovni zbirki BACH (ali v katerem koli drugem zunanjem viru) ni bilo potrebno, saj so bili v okviru preiskave na voljo preverjeni podatki za industrijo Unije. Zato je 7,4-odstotna dobičkonosnost, dosežena leta 2008, še vedno reprezentativna za namene te preiskave, uvodne izjave 162 do 165 začasne uredbe pa se potrdijo.

(122) En proizvajalec izvoznik je v svojem odgovoru na dokončno razkritje predložil pripombe glede ciljnega dobička. Trdil je, da leto 2008 ni bilo reprezentativno za določitev ciljnega dobička, saj mu je sledilo več let, ko je industrija Unije trpela zaradi različnih vzročnih dejavnikov. Ker se razmere iz leta 2008 pozneje niso ponovile, izbira ciljnega dobička na podlagi leta 2008 ni reprezentativna in njena uporaba vzbuja sum, da je Komisija dampinškemu uvozu pripisala škodo, ki so jo povzročili drugi dejavniki.

(123) Ker je bilo leto 2008 prvo leto pred gospodarsko krizo, ga je Komisija štela za reprezentativnega in menila, da se lahko v njem ustvarjen dobiček šteje kot dobiček, ustvarjen v odsotnosti dampinškega uvoza in drugih dejavnikov, kot je gospodarska kriza. Z uporabo tega ciljnega dobička se torej škoda, ki jo je povzročila kriza, ne pripiše dampinškemu uvozu, prav nasprotno. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

(124) Eurofer je predložil več podatkov v podporo svoji trditvi, da leto 2008 ni bilo reprezentativno, saj je bila dobičkonosnost v zadnjem četrtletju izkrivljena zaradi finančne krize. Ti podatki so vključevali makroekonomske podatke na začetku finančne krize, podatke, ki jih je pripravila nemška jeklarska zveza, in novinarsko poročilo grškega proizvajalca. Vendar je Komisija leto 2008 uporabila za reprezentativno v prejšnjih protidampinških primerih, vključno s hladno valjanimi ploščatimi jeklenimi izdelki, ki so v prodajni verigi pred vrstami jekla, odpornimi proti koroziji (7). Komisija je menila, da bi bil vpliv finančne krize na dobičkonosnost viden predvsem v letu 2009. Čeprav je bil konec leta 2008 morda viden določen učinek na dobičkonosnost, Komisija meni, da je bilo leto 2008 kot celota reprezentativno.

(125) Več proizvajalcev izvoznikov je oporekalo uporabi člena 2(9) osnovne uredbe pri izračunu škode, pri čemer so navedli, da je ta določba v poglavju o dampingu osnovne uredbe in je zato ni mogoče po analogiji uporabiti za izračun škode. Trdili so, da bi morala ustrezna cena, ki bi jo bilo treba uporabiti, temeljiti na ceni, ki so jo povezani uvozniki v Uniji dejansko zaračunali prvim neodvisnim strankam v Uniji.

(126) Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 166 začasne uredbe, je izračun stopnje škode temeljil na uvozni ceni na ravni meja Unije, prilagojeni na raven, primerljivo s ceno franko tovarna industrije Unije. Če je prodaja potekala prek povezanih uvoznikov, je treba uvozno ceno konstruirati na podlagi cene pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki, kot je ustrezno prilagojena, tako da se izključijo stroški uvoza ter prodajni, splošni in administrativni stroški ter dobiček povezanih uvoznikov in je cena zanesljiva. To je pravzaprav razlog za konstruiranje izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Ni razloga, zakaj isti razlog za konstruiranje izvozne cene kot pri prodaji prek povezanih uvoznikov ne bi mogel veljati tudi za uvozno ceno pri povezani prodaji za namene izračuna škode. Nenazadnje se stopnje dampinga in škode primerjajo za uporabo pravila nižje dajatve iz člena 7(2) in člena 9(4) osnovne uredbe.

(127) Poleg tega, če bi uvozna cena pri povezani prodaji za izračun škode temeljila na ceni, ki so jo povezani uvozniki v Uniji dejansko zaračunali prvim neodvisnim strankam v Uniji, kot je predlagala stran, potem bi ta cena vključevala prodajne, splošne in administrativne stroške ter dobiček pri nadaljnji prodaji v Uniji po carinjenju, če pa bi proizvajalec izvoznik prodajal neposredno neodvisnim uvoznikom, ta cena ne bi vključevala teh stroškov. To bi vodilo v neenako obravnavo proizvajalcev izvoznikov, ki prodajajo prek povezanih uvoznikov, in tistih, ki prodajajo neposredno neodvisnim uvoznikom, kar pa ni upravičeno. Zato se ta trditev zavrne kot neutemeljena.

(128) Eden od proizvajalcev izvoznikov je pripomnil, da vir za stroške po uvozu ni bil razkrit, in oporekal uporabljenemu znesku v višini 7 EUR na tono. Ta številka je temeljila na drugi preiskavi (8) zaradi podobnosti izdelkov, ki spadajo v isti sektor, in je bila uporabljena zaradi pomanjkanja drugih razpoložljivih podatkov. Po uvedbi začasnih ukrepov in malce izboljšanem sodelovanju uvoznikov je bila številka preverjena pri nepovezanem uvozniku in na podlagi njegovih podatkov je bilo ugotovljeno, da je razumna. Natančen znesek stroškov po uvozu uvoznika tukaj ni naveden zaradi zaupnosti. Ta trditev se zavrne.

(129) Zadevni proizvajalec izvoznik je trdil, da še vedno ne razume narave stroškov po uvozu, in je zaprosil za razčlenitev. Stroški, nastali po uvozu, so nadomestila, dodeljena v korist proizvajalcev izvoznikov, da bi se vzpostavila poštena primerjava med njihovimi izvoznimi cenami in cenami franko tovarna industrije Unije. Nanašali so na običajne manipulativne, skladiščne in dokumentarne pristojbine v pristanišču ob vstopu na trg Unije (razen za nadaljnji prevoz). Ti stroški vedno nastanejo pri uvozu in so podobni za vse vrste uvoženega jekla. Znesek v višini 7 EUR na tono je predlagal kitajski proizvajalec izvoznik v zgoraj navedeni zadevi. Komisija je zato prepričana, da je navedeni znesek razumen, zlasti ob upoštevanju navedenega navzkrižnega preverjanja z uvoznikom zadevnega izdelka v tokratni preiskavi. Nazadnje je treba poudariti še, da je 7 EUR na tono enako približno 1 % uvozne cene CIF zadevnega izdelka. S Komisijo je v tej preiskavi sodeloval le en tradicionalni nepovezani uvoznik in zaradi zaupnosti ne more predložiti podrobne razčlenitve stroškov, kot je zaprosil proizvajalec izvoznik. Zato se trditev, da je ta pristop Komisije kršil pravice te strani do obrambe, zavrne.

(130) Cene CIF nekaterih proizvajalcev izvoznikov so bile malce popravljene. Spremenjene cene CIF so bile razkrite zadevnim proizvajalcem izvoznikom v dokončni fazi preiskave.

(131) Ker ni bilo nobenih drugih pripomb v zvezi s stopnjo odprave škode, se uvodne izjave 162 do 166 začasne uredbe potrdijo.

Dokončni ukrepi

(132) Na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države bi bilo treba uvesti dokončne protidampinške ukrepe v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino dajatve bi bilo treba določiti na nižji od obeh stopenj dampinga in škode.

(133) Na podlagi navedenega so dokončne stopnje škode in dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, in dokončne stopnje dajatev, ki izhajajo iz pravila nižje dajatve, kot sledi. Preglednica 6 Dokončne stopnje in stopnje dajatev Skupina in družba Dokončna stopnja dampinga (v %) Dokončna stopnja škode (v %) Dokončna stopnja dajatve (v %) HBIS: — Hesteel Co., Ltd Handan Branch — Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd — Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch — Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd 62,9 27,8 27,8 Skupina Shougang: — Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd — Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd 46,2 17,2 17,2 Skupina Shagang: — Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd — Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd 56,4 27,9 27,9 Druge sodelujoče družbe 58,7 26,1 26,1 Vse druge družbe 62,9 27,9 27,9

(134) Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev tokratne preiskave. Zato izražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države, ki ga proizvedejo družbe, tj. posamezne navedene pravne osebe. Za uvoženi zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne bi smele uporabljati, ampak bi morala zanj veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

(135) Vse zahtevke za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (na primer zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nasloviti na Komisijo (9), vključno z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo nato po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve.

(136) Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev pravilne uporabe protidampinških ukrepov. Ti posebni ukrepi vključujejo predložitev veljavnega trgovinskega računa, ki je skladen z zahtevami iz člena 1(3) te uredbe, carinskim organom držav članic. Za uvoz, ki ga ne spremlja tak račun, velja stopnja dajatve, ki se uporablja za vse druge družbe.

(137) Glede na nedavno sodno prakso Sodišča (10), je primerno, da se določi stopnja zamudnih obresti, ki jih je treba plačati v primeru povračila dokončnih dajatev, saj ustrezni veljavni carinski predpisi ne določajo take obrestne mere, uporaba nacionalnih predpisov pa bi povzročila neupravičeno izkrivljanje konkurence med gospodarskimi subjekti glede na to, katera država članica je izbrana za carinjenje.

7.2 Dokončno pobiranje začasnih dajatev

(138) Ob upoštevanju ugotovljenih stopenj dampinga in ravni škode, povzročene industriji Unije, bi bilo treba dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo.

7.3 Izvršljivost ukrepov

(139) Ta uredba je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz ploščato valjanih izdelkov iz železa ali legiranega ali nelegiranega jekla, pasiviziranih z aluminijem, vroče platiranih ali prevlečenih s cinkom in/ali aluminijem, brez drugih kovin, kemično pasiviziranih, ki vsebujejo: 0,015 mas. % ali več, vendar ne več kot 0,170 mas. % ogljika, 0,015 mas. % ali več, vendar ne več kot 0,100 mas. % aluminija, ne več kot 0,045 mas. % niobija, ne več kot 0,010 mas. % titana in ne več kot 0,010 mas. % vanadija ter so predloženi v kolobarjih, razrezani na kose pločevine in ozke pasove.

Izključeni so naslednji izdelki:

— iz nerjavnega jekla, iz silicijevega jekla za elektropločevine in iz hitroreznega jekla,

— vroče ali hladno valjani (hladno deformirani), brez nadaljnje obdelave.

Zadevni izdelek je trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 in ex 7226 99 70 (oznake TARIC: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990092, 7226993010, 7226997094), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2. Stopnja veljavne dokončne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:

Družba Dokončna stopnja dajatve (v %) Dodatna oznaka TARIC Hesteel Co., Ltd Handan Branch 27,8 C227 Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd 27,8 C158 Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch 27,8 C159 Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd 27,8 C228 Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd 17,2 C229 Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd 17,2 C164 Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd 27,9 C230 Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd 27,9 C112 Druge sodelujoče družbe iz Priloge 26,1 C231 Vse druge družbe 27,9 C999

3. Pogoj za uporabo individualnih stopenj protidampinške dajatve, določenih za družbe iz odstavka 2, je predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja take račune, ter njegovim imenom in funkcijo, pri čemer je navedeno: „Podpisani potrjujem, da je (količina) vrst jekla, odpornih proti koroziji in prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki ga zajema ta račun, proizvedla družba (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v (zadevna država). Izjavljam, da so podatki na tem računu popolni in resnični.“ Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

4. Kadar novi proizvajalec izvoznik v Ljudski republiki Kitajski Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da: (a) med 1. oktobrom 2015 in 30. septembrom 2016 (obdobje preiskave) v Unijo ni izvažal izdelka, opisanega v odstavku 1, (b) ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, za katerega veljajo protidampinški ukrepi, uvedeni s to uredbo, (c) je dejansko izvažal zadevni izdelek v Unijo ali prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi veliko količino v Unijo, po koncu prvotnega obdobja preiskave, lahko Komisija spremeni Prilogo in novega proizvajalca izvoznika doda na seznam sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec in za katere velja tehtana povprečna dajatev v višini največ 26,1 %.

5. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi. Za zamudne obresti, ki jih je treba plačati v primeru povračila, zaradi katerega nastane pravica do plačila zamudnih obresti, se uporabi obrestna mera, ki jo uporablja Evropska centralna banka pri svojih glavnih operacijah refinanciranja, je objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije in je veljavna na prvi koledarski dan meseca, v katerem zapade rok za plačilo, povečana za eno odstotno točko.

Člen 2

Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1444, se dokončno poberejo. Zavarovani zneski, ki presegajo višino dokončne protidampinške dajatve, se sprostijo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 7. februarja 2018 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

(2) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1444 z dne 9. avgusta 2017 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst jekla, odpornih proti koroziji, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (C/2017/5512) (UL L 207, 10.8.2017, str. 1).

(3) Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz nekaterih jekel, odpornih proti koroziji, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (2016/C 459/11) (UL C 459, 9.12.2016, str. 17).

(4) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1238 z dne 7. julija 2017 o obvezni registraciji uvoza nekaterih vrst jekla, odpornih proti koroziji, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (C/2017/4629) (UL L 177, 8.7.2017, str. 39).

(5) UL L 107, 19.4.2012, str. 5.

(6) T-26/12, PT Musim Mas z dne 25. junija 2015, kot je bila potrjena z zadevo C-468/15 P z dne 26. oktobra 2016, točke 79–84.

(7) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1328 z dne 29. julija 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije (UL L 210, 4.8.2016, str. 20).

(8) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1328 z dne 29. julija 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije (UL L 210, 4.8.2016, str. 1).

(9) Evropska komisija, Generalni direktorat za trgovino, Direktorat H, 1049 Bruselj, Belgija.

(10) Sodba v zadevi Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, točke 35–39.