SL Uradni list Evropske unije L 154/1

DIREKTIVA 2007/23/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. maja 2007

o dajanju pirotehničnih izdelkov v promet

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Zakoni in drugi predpisi, ki v državah članicah urejajo dajanje pirotehničnih izdelkov v promet, so različni, zlasti glede vidikov, kot sta varnost in učinkovitost.

(2) Te zakone in druge predpise, ki lahko povzročijo trgovinske ovire v Skupnosti, bi bilo treba uskladiti, da se zagotovi prosti pretok pirotehničnih izdelkov na notranjem trgu, pri čemer se zagotavlja visoka raven zaščite zdravja in varnosti ter varstva potrošnikov in poklicnih končnih uporabnikov.

(3) Direktiva Sveta 93/15/EGS z dne 5. aprila 1993 o usklajevanju določb v zvezi z dajanjem eksplozivov za civilno uporabo v promet in njihovim nadzorom (3) iz področja uporabe izključuje pirotehnične izdelke in navaja, da je treba zaradi pirotehničnih izdelkov sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev zaščite potrošnikov in varnosti javnosti ter da se na tem področju načrtuje dodatna direktiva.

(4) Direktiva Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (4), določa varnostne zahteve za organizacije, v katerih so prisotni eksplozivi, vključno s pirotehničnimi snovmi.

(5) Pirotehnični izdelki bi morali vključevati izdelke za ognjemete, pirotehnične izdelke za odrska prizorišča in pirotehnične izdelke za tehnične namene, na primer plinske generatorje, ki se uporabljajo v zračnih blazinah ali zategovalnikih varnostnih pasov.

(6) Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za pirotehnične izdelke, za katere se uporabljajo Direktiva Sveta 96/98/ES z dne 20. decembra 1996 o pomorski opremi (5) in v njej navedene zadevne mednarodne konvencije.

(7) Da se zagotovi ustrezno visoka raven zaščite, bi bilo treba pirotehnične izdelke razvrstiti zlasti glede na raven nevarnosti ter glede na vrsto uporabe, namen ali raven hrupa.

(8) V skladu z načeli iz Resolucije Sveta z dne 7. maja 1985 o novem pristopu do tehničnega usklajevanja in standardov (6) bi moral biti pirotehnični izdelek skladen s to direktivo, ko se ta izdelek prvič daje v promet na trgu Skupnosti. Ob upoštevanju verskih, kulturnih in tradicionalnih praznikov v državah članicah se izdelki za ognjemete, ki jih proizvajalec izdela za lastno uporabo, ne obravnavajo, kot da so bili dani v promet, če države članice dovolijo njihovo uporabo na svojem ozemlju, zato ni potrebno, da so skladni s to direktivo.

(9) Glede na nevarnosti, ki so sestavni del uporabe pirotehničnih izdelkov, je primerno določiti najnižje dovoljene starosti za njihovo prodajo potrošnikom in njihovo uporabo ter zagotoviti, da njihove oznake navajajo zadostne in ustrezne podatke o varni uporabi, da se zaščitijo zdravje, varnost ljudi in okolje. Treba bi bilo oblikovati določbe za nekatere pirotehnične izdelke, ki bodo na voljo le pooblaščenim strokovnjakom s potrebnim znanjem, spretnostmi in izkušnjami. V zvezi s pirotehničnimi izdelki za vozila bi morale zahteve za označevanje upoštevati trenutno prakso in dejstvo, da se ti izdelki dobavljajo izključno profesionalnim uporabnikom.

(10) Uporaba pirotehničnih izdelkov in zlasti uporaba izdelkov za ognjemete je predmet izrazito različnih kulturnih običajev in navad v zadevnih državah članicah. Zato je nujno omogočiti državam članicam, da sprejmejo nacionalne ukrepe za omejevanje uporabe ali prodaje nekaterih kategorij izdelkov za ognjemete širši javnosti iz razlogov javne varnosti ali varnostnih razlogov.

(11) Ustrezno je določiti bistvene varnostne zahteve za pirotehnične izdelke, da se zaščiti potrošnike in preprečijo nesreče.

(12) Odgovornost za zagotavljanje usklajenosti pirotehničnih izdelkov s to direktivo in zlasti z bistvenimi varnostnimi zahtevami bi moral imeti proizvajalec. Če proizvajalec nima sedeža v Skupnosti, bi morala fizična ali pravna oseba, ki uvaža pirotehnični izdelek v Skupnost, zagotoviti, da proizvajalec izpolni vse obveznosti na podlagi te direktive, ali prevzeti vse obveznosti proizvajalca.

(13) Če so bistvene varnostne zahteve izpolnjene, države članice ne bi smele prepovedati, omejiti ali ovirati prostega pretoka pirotehničnih izdelkov. Ta direktiva bi se morala uporabljati brez poseganja v nacionalno zakonodajo o izdajanju dovoljenj proizvajalcem, distributerjem in uvoznikom v državah članicah.

(14) Da se olajša proces dokazovanja skladnosti z bistvenimi varnostnimi zahtevami, se v zvezi z načrtovanjem, proizvodnjo in preskušanjem pirotehničnih izdelkov razvijajo usklajeni standardi.

(15) Evropske usklajene standarde pripravljajo, sprejemajo in spreminjajo Evropski odbor za standardizacijo (CEN), Odbor za elektrotehnično standardizacijo (CENELEC) in Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI). Te organizacije imajo pristojnosti za sprejemanje usklajenih standardov, ki jih pripravljajo v skladu s splošnimi smernicami za sodelovanje med seboj in Evropsko komisijo ter Evropskim združenjem za prosto trgovino (7), kakor tudi s postopkom, določenim v Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (8). V zvezi s pirotehničnimi izdelki za vozila bi bilo treba upoštevati mednarodno usmeritev evropskih proizvajalcev avtomobilske opreme in spoštovati ustrezne mednarodne standarde ISO.

(16) V skladu z dokumentom „Novi pristop k tehničnemu usklajevanju in standardizaciji“ bi se za pirotehnične izdelke, izdelane ob upoštevanju usklajenih standardov, moralo domnevati, da izpolnjujejo bistvene varnostne zahteve, določene s to direktivo.

(17) Svet je v Sklepu 93/465/EGS z dne 22. julija 1993 o modulih za različne faze postopkov ugotavljanja skladnosti in o pravilih za pritrditev in uporabo znaka skladnosti CE, ki so namenjeni uporabi v direktivah o tehnični uskladitvi (9), uvedel usklajene načine uporabe postopkov za ugotavljanje skladnosti. Uporaba teh modulov pri pirotehničnih izdelkih bo omogočila določitev odgovornosti proizvajalcev in organov, vključenih v postopek ugotavljanja skladnosti, ob upoštevanju narave zadevnih pirotehničnih izdelkov.

(18) Skupine pirotehničnih izdelkov, ki so si podobni po zgradbi, namenu in delovanju, bi morali priglašeni organi oceniti kot družine izdelkov.

(19) Da se pirotehnični izdelki lahko dajo v promet, bi morali imeti oznako CE, ki označuje skladnost z določbami te direktive, da so lahko predmet prostega pretoka v Skupnosti.

(20) V skladu z dokumentom „Novi pristop k tehničnemu usklajevanju in standardizaciji“ je potreben postopek z zaščitno klavzulo, ki bo omogočil spodbijanje ustreznosti pirotehničnih izdelkov ali napak. Zato bi morale države članice sprejeti vse ustrezne ukrepe za prepoved ali omejitev dajanja v promet izdelkov, ki nosijo oznako CE, ali za umik takšnih izdelkov iz prometa, če pri uporabi v predvidene namene ogrožajo zdravje in varnost potrošnikov.

(21) V zvezi z varnostjo pri prevozu so pravila glede prevoza pirotehničnih izdelkov zajeta z mednarodnimi konvencijami in sporazumi, vključno s priporočili Združenih narodov o prevozu nevarnih snovi.

(22) Države članice bi morale določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb nacionalne zakonodaje, sprejete v skladu s to direktivo, in zagotoviti, da se ta pravila izvajajo. Kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

(23) Dobava varnih izdelkov je v interesu proizvajalcev in uvoznikov, saj se ti tako izognejo plačilu odškodnine zaradi izdelkov z napako, ki bi lahko povzročili škodo posameznikom in na zasebni lastnini. Ob upoštevanju slednjega Direktiva Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako (10) dopolnjuje to direktivo, saj ta direktiva uvaja objektivno odgovornost proizvajalcev in uvoznikov ter zagotavlja ustrezno raven varstva potrošnikov. Ta direktiva prav tako predvideva, da so priglašeni organi ustrezno zavarovani glede svojih strokovnih dejavnosti, razen če njihove odgovornosti ne prevzame država v skladu z nacionalno zakonodajo ali je za preskuse neposredno odgovorna sama država članica.

(24) Bistveno je določiti prehodno obdobje, da se omogoči postopno prilagajanje nacionalne zakonodaje na posebnih področjih. Proizvajalcem in uvoznikom je treba dati čas za uveljavljanje pravic iz nacionalnih predpisov, ki so veljali pred začetkom veljavnosti te direktive, da bodo na primer lahko prodali zaloge narejenih izdelkov. Poleg tega bi posebno prehodno obdobje za uporabo te direktive omogočilo dodaten čas za sprejetje usklajenih standardov in zagotovilo pospešeno izvajanje te direktive, s čimer bi povečali varstvo potrošnikov.

(25) Ker države članice ciljev te direktive ne morejo v zadostni meri doseči same in se zato lahko bolje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno, da se dosežejo ti cilji.

(26) Ukrepi, ki so potrebni za izvajanje te direktive, se sprejmejo v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (11).

(27) Komisijo bi bilo treba zlasti pooblastiti za sprejemanje ukrepov Skupnosti v zvezi s priporočili Združenih narodov, zahtevami za označevanje pirotehničnih izdelkov ter prilagajanjem prilog II in III tehničnemu napredku, kar zadeva varnostne zahteve in postopke ugotavljanja skladnosti. Ker so ti ukrepi splošne narave in spreminjajo nebistvene določbe te direktive ali dopolnjujejo to direktivo z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom, določenim v členu 5a Sklepa 1999/468/ES.

(28) V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (12) se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj, kolikor nazorno je to mogoče, prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Cilji in področje uporabe

1. Ta direktiva določa pravila, da bi se dosegel prost pretok pirotehničnih izdelkov na notranjem trgu, hkrati pa zagotavlja visoko raven zaščite zdravja ljudi in javne varnosti ter varnost in varstvo potrošnikov, kakor tudi upošteva pomembne vidike varstva okolja.

2. Ta direktiva določa bistvene varnostne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati pirotehnični izdelki, da bi se lahko dali v promet.

3. Ta direktiva se uporablja za pirotehnične izdelke, kakor so opredeljeni v členu 2(1) do (5).

4. Ta direktiva se ne uporablja za:

(a) pirotehnične izdelke za nekomercialno uporabo, ki jih v skladu z nacionalno zakonodajo uporabljajo oborožene sile, policija ali gasilske enote;

(b) opremo, ki spada v področje uporabe Direktive 96/98/ES;

(c) pirotehnične izdelke, ki so namenjeni za uporabo v letalsko-vesoljski industriji;

(d) udarne kapice, namenjene posebej za igrače, ki spadajo v področje uporabe Direktive Sveta 88/378/EGS z dne 3. maja 1988 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z varnostjo igrač (13);

(e) eksplozive, ki spadajo v področje uporabe Direktive 93/15/EGS;

(f) streliva, v smislu projektilov, pogonskih nabojev in vadbenega streliva, ki se uporabljajo v prenosnem, drugem strelnem in artilerijskem orožju.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej direktivi:

1. „pirotehnični izdelek“ pomeni vsak izdelek, ki vsebuje eksplozivne snovi ali eksplozivno mešanico snovi, ki proizvajajo toploto, svetlobo, zvok, plin ali dim, ali kombinacijo takšnih učinkov s samostojnimi eksotermnimi kemičnimi reakcijami;

2. „dajanje v promet“ pomeni prvo ponujanje posameznega izdelka na trgu Skupnosti, v namene distribucije in/ali uporabe, za plačilo ali brezplačno. Izdelki za ognjemete, ki jih proizvajalec izdela za lastno uporabo in za katere je država članica dovolila uporabo na svojem ozemlju, se ne obravnavajo, kot da so bili dani v promet;

3. „izdelek za ognjemet“ pomeni pirotehnični izdelek, namenjen za zabavo;

4. „pirotehnični izdelki za odrska prizorišča“ pomenijo pirotehnične izdelke, namenjene za uporabo na odrih v zaprtih prostorih ali na prostem, vključno s filmsko in televizijsko produkcijo ali podobno uporabo;

5. „pirotehničen izdelek za vozila“ pomeni sestavni del varnostnih naprav v vozilih, ki vsebuje pirotehnične snovi in se uporablja za aktiviranje teh ali drugih naprav;

6. „proizvajalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki oblikuje in/ali izdela pirotehnični izdelek ali ki je tak izdelek dala oblikovati in izdelati za dajanje v promet pod lastnim imenom ali blagovno znamko;

7. „uvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Skupnosti, ki je pirotehnični izdelek s poreklom iz tretje države prvič ponudila na trgu Skupnosti v okviru svojega poslovanja;

8. „distributer“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo v dobavni verigi, ki pirotehnični izdelek ponuja na trgu v okviru svojega poslovanja;

9. „usklajeni standard“ pomeni evropski standard, ki ga je sprejel evropski organ za standardizacijo na podlagi pooblastila Komisije v skladu s postopki, ki jih določa Direktiva 98/34/ES in s katero skladnost ni obvezna;

10. „oseba s strokovnim znanjem“ pomeni osebo, ki so jo države članice pooblastile za ravnanje z in/ali uporabo izdelkov za ognjemet kategorije 4, pirotehničnih izdelkov za odrska prizorišča kategorije T2 in/ali drugih pirotehničnih izdelkov kategorije P2 na svojem ozemlju, kakor je določeno v členu 3.

Člen 3

Razvrstitev

1. Pirotehnične izdelke razvrsti proizvajalec glede na vrsto uporabe ali namen in raven nevarnosti, tudi glede na raven hrupa. Priglašeni organi iz člena 10 potrdijo razvrstitev kot del postopka ugotavljanja skladnosti v skladu s členom 9.

Razvrstitev je naslednja:

(a) Izdelki za ognjemete kategorija 1: izdelki za ognjemete, ki predstavljajo zelo majhno nevarnost, povzročajo zanemarljivo raven hrupa in so namenjeni uporabi v zaprtih območjih, vključno z izdelki za ognjemete, ki so namenjeni uporabi v stanovanjskih zgradbah; kategorija 2: izdelki za ognjemete, ki predstavljajo majhno nevarnost in povzročajo nizko raven hrupa ter so namenjeni uporabi na omejenih območjih na prostem; kategorija 3: izdelki za ognjemete, ki predstavljajo srednjo veliko nevarnost in so namenjeni uporabi na prostem, na velikih odprtih območjih in katerih raven hrupa ni škodljiva za zdravje ljudi; kategorija 4: izdelki za ognjemet, ki predstavljajo veliko nevarnost in so namenjeni za uporabo le osebam s strokovnim znanjem (splošno znani kot „izdelki za ognjemete za poklicno uporabo“) in katerih raven hrupa ni škodljiva za zdravje ljudi.

(b) Pirotehnični izdelki za odrska prizorišča kategorija T1: pirotehnični izdelki za uporabo na odru, ki predstavljajo majhno nevarnost; kategorija T2: pirotehnični izdelki za uporabo na odru, ki so namenjeni za uporabo samo osebam s strokovnim znanjem.

(c) Drugi pirotehnični izdelki kategorija P1: pirotehnični izdelki, razen izdelkov za ognjemete, in pirotehnični izdelki za odrska prizorišča, ki predstavljajo majhno nevarnost; kategorija P2: pirotehnični izdelki, razen izdelkov za ognjemete, in pirotehnični izdelki za odrska prizorišča, ki so namenjeni za ravnanje ali uporabo samo osebam s strokovnim znanjem.

2. Države članice obvestijo Komisijo o postopkih, s katerimi določajo in pooblaščajo osebe s strokovnim znanjem.

Člen 4

Obveznosti proizvajalca, uvoznika in distributerja

1. Proizvajalci zagotovijo, da so pirotehnični izdelki, ponujeni na trgu, skladni z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I.

2. Če proizvajalec ni ustanovljen v Skupnosti, mora uvoznik pirotehničnega izdelka zagotoviti, da je proizvajalec izpolnil vse obveznosti, ki mu jih nalaga ta direktiva, ali te obveznosti prevzeti sam.

Za te obveznosti je lahko uvoznik odgovoren organom in telesom Skupnosti.

3. Distributerji ravnajo z ustrezno skrbnostjo v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti. Preverijo zlasti, da ima pirotehnični izdelek zahtevane oznake skladnosti in da mu je priložena potrebna dokumentacija.

4. Proizvajalci pirotehničnih izdelkov:

(a) predložijo pirotehnični izdelek priglašenemu organu iz člena 10, ki bo opravil ugotavljanje skladnosti v skladu s členom 9; in

(b) namestijo oznako CE in oznako pirotehničnega izdelka v skladu s členom 11 in členoma 12 ali 13.

Člen 5

Dajanje v promet

1. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se pirotehnični izdelki lahko dajo v promet le, če so skladni z zahtevami te direktive, nosijo oznako CE in izpolnjujejo obveznosti glede ugotavljanja skladnosti.

2. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da pirotehnični izdelki ne nosijo oznake CE neupravičeno.

Člen 6

Prost pretok

1. Države članice ne prepovedujejo, omejujejo ali ovirajo dajanja v promet pirotehničnih izdelkov, ki so skladni z zahtevami te direktive.

2. Določbe te direktive ne izključujejo ukrepov držav članic glede prepovedi ali omejitve posesti, uporabe in/ali prodaje izdelkov za ognjemete kategorij 2 in 3, pirotehničnih izdelkov za odrska prizorišča in drugih pirotehničnih izdelkov širši javnosti, torej ukrepov, ki so upravičeni na podlagi javnega reda in miru, javne varnosti ali varstva okolja.

3. Na sejmih, razstavah in prikazih za trženje pirotehničnih izdelkov države članice ne preprečijo prikazovanja in uporabe pirotehničnih izdelkov, ki niso v skladu z določbami te direktive, če viden znak jasno kaže ime in datum zadevnega sejma, razstave ali prikaza in neskladnost in nerazpoložljivost teh izdelkov za prodajo, dokler jih proizvajalec, če je ustanovljen v Skupnosti, ustrezno ne uskladi, ali pa to stori uvoznik. Med takimi dogodki je treba sprejeti ustrezne varnostne ukrepe v skladu z zahtevami, ki jih določi pristojni organ zadevne države članice.

4. Države članice ne preprečujejo prostega pretoka in uporabe pirotehničnih izdelkov, izdelanih za raziskovalne, razvojne in testne namene, ki niso v skladu z določbami te direktive, če viden znak jasno kaže na njihovo neskladnost in da niso razpoložljivi razen za raziskovalne, razvojne in testne namene.

Člen 7

Starostne omejitve

1. Pirotehnični izdelki se ne prodajajo ali kako drugače dajejo na voljo potrošnikom, ki so mlajši od:

(a) za izdelke za ognjemete kategorija 1: 12 let kategorija 2: 16 let kategorija 3: 18 let

(b) za druge pirotehnične izdelke in pirotehnične izdelke za odrska prizorišča kategoriji T1 in P1: 18 let

2. Države članice lahko zvišajo najnižje dovoljene starosti iz odstavka 1, če je to upravičeno na podlagi javnega reda in miru ali javne varnosti. Države članice lahko tudi znižajo najnižje dovoljene starosti za osebe, ki so poklicno usposobljene ali se poklicno usposabljajo.

3. Proizvajalci, uvozniki in distributerji ne prodajajo ali kako drugače dajejo na voljo naslednjih pirotehničnih izdelkov, razen osebam s strokovnim znanjem:

(a) izdelkov za ognjemete kategorije 4;

(b) pirotehničnih izdelkov kategorije P2 in pirotehničnih izdelkov za odrska prizorišča kategorije T2.

Člen 8

Usklajeni standardi

1. Komisija lahko, v skladu s postopki, določenimi v Direktivi 98/34/ES, zahteva, da evropski organi za standardizacijo pripravijo ali prilagodijo evropske standarde v podporo tej direktivi ali pristojne mednarodne organe spodbuja, da pripravijo ali prilagodijo mednarodne standarde.

2. Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi sklicevanja na te usklajene standarde.

3. Države članice zagotovijo, da se usklajeni standardi, objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, priznajo in sprejmejo. Države članice obravnavajo pirotehnične izdelke, ki spadajo v področje uporabe te direktive in so v skladu z zadevnimi nacionalnimi standardi, ki prenašajo usklajene standarde, objavljene v Uradnem listu Evropske unije, kot skladne z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I. Države članice objavijo sklicevanja na nacionalne standarde, ki prenašajo usklajene standarde.

Države članice objavijo sklicne številke teh prenosov, ko sprejmejo prenos usklajenih standardov na nacionalno raven.

4. Če država članica ali Komisija meni, da usklajeni standardi iz odstavka 2 tega člena v celoti ne izpolnjujejo bistvenih zahtev iz Priloge I, Komisija ali zadevna država članica predloži zadevo stalnemu odboru, ustanovljenemu z Direktivo 98/34/ES, in navede razloge. Stalni odbor izda mnenje v šestih mesecih po takšni predložitvi zadeve. Glede na mnenje stalnega odbora Komisija obvesti države članice o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v zvezi z usklajenimi standardi in objavo iz odstavka 2.

Člen 9

Postopki ugotavljanja skladnosti

Za ugotavljanje skladnosti pirotehničnih izdelkov proizvajalec uporabi enega od naslednjih postopkov:

(a) postopek tipskega preskusa ES (modul B), iz Priloge II, oddelka 1, in, po izbiri proizvajalca, ali: (i) postopek skladnosti s tipom (modul C), iz Priloge II, oddelka 2; (ii) postopek zagotavljanja kakovosti proizvodnje (modul D), iz Priloge II, oddelka 3; ali (iii) postopek zagotavljanja kakovosti proizvoda (modul E), iz Priloge II, oddelka 4;

(b) postopek preverjanja enote (modul G) iz Priloge II, oddelka 5; ali

(c) postopek popolnega zagotavljanja kakovosti izdelkov (modul H) iz Priloge II, oddelka 6, v kolikor se nanaša na izdelke za ognjemet kategorije 4.

Člen 10

Priglašeni organi

1. Države članice obvestijo Komisijo in druge države članice o organih, ki so jih imenovale za opravljanje postopkov ugotavljanja skladnosti iz člena 9, skupaj s posebnimi nalogami, za opravljanje katerih so bili imenovani ti organi, in identifikacijskimi številkami, ki jim jih je vnaprej dodelila Komisija.

2. Komisija na svoji spletni strani objavi seznam priglašenih organov in njihovih identifikacijskih številk ter nalog, za katere so bili priglašeni. Komisija zagotovi, da se ta seznam dopolnjuje z najnovejšimi podatki.

3. Države članice uporabljajo minimalna merila, določena v Prilogi III, za ocenjevanje organov, ki jih je treba priglasiti Komisiji. Za organe, ki izpolnjujejo ocenjevalna merila, določena z usklajenimi standardi, ki zadevajo priglašene organe, se šteje, da izpolnjujejo zadevna minimalna merila.

4. Država članica, ki je Komisiji priglasila določen organ, umakne priglasitev, če ugotovi, da organ ne izpolnjuje več minimalnih meril iz odstavka 3. O tem nemudoma obvesti druge države članice in Komisijo.

5. Če je bila priglasitev umaknjena, potrdila o skladnosti in priloženi dokumenti, ki jih je zagotovil zadevni organ, ostanejo veljavni, razen če je ugotovljeno, da sta neposredno ogrožena zdravje in varnost.

6. Komisija na svoji spletni strani objavi, da je bila zadevnemu organu umaknjena priglasitev.

Člen 11

Obvezna namestitev oznake CE

1. Po uspešnem zaključku ugotavljanja skladnosti v skladu s členom 9, proizvajalci vidno, čitljivo in neizbrisno namestijo oznako CE na same pirotehnične izdelke ali, če to ni mogoče, na pritrjeno identifikacijsko tablico ali na embalažo. Identifikacijska tablica mora biti narejena tako, da je ni mogoče ponovno uporabiti.

Vzorec, ki se uporablja za oznako CE, je v skladu s Sklepom 93/465/EGS.

2. Na pirotehnični izdelek se ne namesti nobena oznaka ali napis, ki lahko zmede tretje osebe glede pomena in oblike oznake CE. Na pirotehnične izdelke se lahko pritrdi katera koli druga oznaka, če ne ovira vidljivosti in čitljivosti oznake CE.

3. Če so pirotehnični izdelki predmet drugih pravnih aktov Skupnosti, ki vključujejo druge vidike in predpisujejo namestitev oznake CE, kaže ta oznaka, da se predvideva skladnost zgoraj navedenih izdelkov tudi z določbami drugih pravnih aktov, ki se uporabljajo zanje.

Člen 12

Označevanje izdelkov, ki niso pirotehnični izdelki za vozila

1. Proizvajalci zagotovijo, da so pirotehnični izdelki, ki niso pirotehnični izdelki za vozila, ustrezno vidno, čitljivo in neizbrisljivo označeni v uradnem jeziku/uradnih jezikih države članice, v kateri se izdelek prodaja potrošnikom.

2. Označevanje pirotehničnih izdelkov vključuje vsaj ime in naslov proizvajalca ali, če proizvajalec ni ustanovljen v Skupnosti, ime proizvajalca ter ime in naslov uvoznika, ime in vrsto izdelka, najnižje dovoljene starosti iz člena 7(1) in (2), zadevne kategorije in navodila za uporabo, leto proizvodnje izdelkov za ognjemete kategorij 3 in 4 in, če je primerno, minimalno varnostno razdaljo. Označevanje vključuje enakovredno neto količino (NEQ) aktivne eksplozivne snovi.

3. Poleg tega izdelki za ognjemete vsebujejo vsaj naslednje informacije:

kategorija 1: če je primerno: „le za uporabo na prostem“ in najmanjšo varnostno razdaljo; kategorija 2: „le za uporabo na prostem“ in, če je primerno, najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje; kategorija 3: „le za uporabo na prostem“ in najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje; kategorija 4: „le za osebe s strokovnim znanjem“ in najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje.

4. Poleg tega pirotehnični izdelki za odrska prizorišča vsebujejo vsaj naslednje informacije:

kategorija T1: če je primerno: „le za uporabo na prostem“ in najmanjšo varnostno razdaljo; kategorija T2: „le za osebe s strokovnim znanjem“ in najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje.

5. Če na pirotehničnem izdelku ni dovolj prostora za zahteve označevanja iz odstavkov 2 do 4, se informacija navede na najmanjšem kosu embalaže.

6. Določbe tega člena se ne uporabljajo za pirotehnične izdelke, razstavljene na sejmih, razstavah in predstavitvah za namene trženja pirotehničnih izdelkov v skladu s členom 6(3), ali izdelane za namen raziskovanja, razvoja ali preizkušanja v skladu s členom 6(4).

Člen 13

Označevanje pirotehničnih izdelkov za vozila

1. Pri označevanju pirotehničnih izdelkov za vozila se navede ime proizvajalca ali, če proizvajalec ni ustanovljen v Skupnosti, ime uvoznika, ime in vrsta izdelka in varnostna navodila.

2. Če na izdelku ni dovolj prostora za izpolnitev zahteve glede označevanja iz odstavka 1, se podatki navedejo na embalaži.

3. V skladu s Prilogo k Direktivi Komisije 2001/58/ES z dne 27. julija 2001 o drugi spremembi Direktive 91/155/EGS (14) se profesionalnemu uporabniku dostavi izpolnjen varnostni list v jeziku, ki ga je uporabnik zahteval.

Varnostni list se lahko dostavi v papirnati ali elektronski obliki, če ima naslovnik ustrezna sredstva, ki mu omogočajo dostop do varnostnega lista v taki obliki.

Člen 14

Nadzor na trgu

1. Države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da zagotovijo, da se lahko pirotehnični izdelki dajo v promet le, ko ustrezno skladiščeni in uporabljeni za predviden namen ne ogrožajo zdravja in varnosti ljudi.

2. Države članice izvajajo redne preglede pirotehničnih izdelkov ob vstopu na ozemlje Skupnosti in tudi na krajih skladiščenja in proizvodnje.

3. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se pri prenašanju pirotehničnih izdelkov na ozemlju Skupnosti izpolnjujejo vse zahteve te direktive glede varnosti, javne varnosti in zaščite.

4. Države članice organizirajo in izvajajo ustrezen nadzor izdelkov, ki so bili dani v promet, ob upoštevanju domneve o skladnosti izdelkov z oznako CE.

5. Države članice vsako leto obvestijo Komisijo o svojih dejavnostih tržnega nadzora.

6. Če država članica potrdi, da lahko pirotehnični izdelek z oznako CE, ki ima izjavo ES o skladnosti in se uporablja v skladu s predvidenim namenom, ogrozi zdravje in varnost ljudi, sprejme vse ustrezne začasne ukrepe za umik takšnega izdelka iz prometa, preprečitev dajanja v promet ali omejitev prostega pretoka tega izdelka. Država članica o tem obvesti Komisijo in druge države članice.

7. Komisija na svoji spletni strani objavi imena izdelkov, ki so bili v skladu z odstavkom 6 umaknjeni, prepovedani ali za njihovo dajanje v promet velja omejitev.

Člen 15

Hitro obveščanje o izdelkih, ki predstavljajo resno tveganje

Če ima država članica zadostne razloge za domnevo, da pirotehnični izdelek predstavlja resno tveganje za zdravje in/ali varnost ljudi v Skupnosti, o tem obvesti Komisijo in druge države članice ter ga ustrezno oceni. Komisijo in druge države članice obvesti o ozadju in rezultatih ocene.

Člen 16

Zaščitna klavzula

1. Če se država članica ne strinja z začasnimi ukrepi, ki jih je druga država članica sprejela na podlagi člena 14(6), ali če Komisija meni, da so taki ukrepi v nasprotju z zakonodajo Skupnosti, se Komisija nemudoma posvetuje z vsemi zadevnimi stranmi, oceni ukrepe in zavzame stališče do tega, ali so ukrepi upravičeni ali ne. Komisija uradno obvesti države članice o svojem stališču in o tem obvesti zainteresirane strani.

Če Komisija meni, da so nacionalni ukrepi upravičeni, druga država članica sprejme potrebne ukrepe, da zagotovi umik nevarnega izdelka z nacionalnega trga in o tem obvesti Komisijo.

Če Komisija meni, da nacionalni ukrepi niso upravičeni, jih zadevna država članica prekliče.

2. Če začasni ukrepi iz odstavka 1 temeljijo na pomanjkljivostih usklajenih standardov, predloži Komisija zadevo Stalnemu odboru, ustanovljenemu z Direktivo 98/34/ES, če država članica, ki je sprejela te ukrepe, vztraja na svojem stališču in Komisija ali ta država članica sproži postopek iz člena 8.

3. Če pirotehnični izdelek ni usklajen, vendar nosi oznako CE, sprejme pristojna država članica ustrezne ukrepe proti tistim, ki so namestili oznako, in o tem obvesti Komisijo. Komisija obvesti ostale države članice.

Člen 17

Ukrepi za zavrnitev ali omejitev

1. Vsak ukrep, sprejet v skladu s to direktivo

(a) za prepoved ali omejitev dajanja izdelka v promet; ali

(b) za umik izdelka iz prometa,

se utemelji z natančnimi razlogi. O takšnem ukrepu se nemudoma uradno obvesti zadevno stran, ki se jo istočasno obvesti o pravnih sredstvih, ki so ji na voljo v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice, in o rokih, ki veljajo za ta sredstva.

2. V primeru ukrepa iz odstavka 1 ima zadevna stran priložnost, da vnaprej predstavi svoje stališče, razen če tako posvetovanje ni mogoče zaradi nujnosti sprejetja ukrepa, zlasti če je ta upravičen na podlagi zahtev o javnem zdravju ali varnostnih zahtev.

Člen 18

Ukrepi za izvajanje

1. V skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 19(2) se sprejmejo naslednji ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenimi dopolnitvami z dodajanjem novih nebistvenih določb:

(a) prilagoditve, potrebne za upoštevanje vseh prihodnjih sprememb priporočil Združenih narodov;

(b) prilagoditve prilog II in III tehničnemu napredku;

(c) prilagoditve zahtev za označevanje iz členov 12 in 13.

2. V skladu z regulativnim postopkom iz člena 19(3) se sprejmejo naslednji ukrepi:

(a) sestava sistema za sledenje, vključno z registracijsko številko in registrom na ravni EU, zaradi identificiranja različnih vrst pirotehničnih izdelkov in njihovih proizvajalcev;

(b) opredelitev skupnih meril za redno zbiranje in posodabljanje podatkov o nesrečah, povezanih s pirotehničnimi izdelki.

Člen 19

Odbor

1. Komisiji pomaga odbor.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

Člen 20

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb nacionalne zakonodaje, sprejete v skladu s to direktivo, in zagotovijo njihovo izvajanje. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Države članice sprejmejo tudi potrebne ukrepe, ki jim omogočajo zadržanje pošiljke pirotehničnih izdelkov, ki niso v skladu s to direktivo.

Člen 21

Prenos

1. Države članice do 4. januarja 2010 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedila teh predpisov.

2. Države članice uporabljajo navedene predpise od 4. julija 2010 za izdelke za ognjemete kategorij 1, 2 in 3 in od 4. julija 2013 za druge pirotehnične izdelke, za izdelke za ognjemete kategorije 4 in za pirotehnične izdelke za odrska prizorišča.

3. Ko države članice sprejmejo navedene predpise, se v njih sklicujejo na to direktivo ali sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Države članice določijo način sklicevanja.

4. Države članice sporočijo Komisiji vsebino besedila glavnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

5. Nacionalna dovoljenja, izdana pred ustreznim datumom iz odstavka 2, še naprej veljajo na ozemlju države članice, ki je izdala dovoljenje, do datuma prenehanja veljavnosti ali 10 let po začetku veljavnosti te direktive, če je to krajše.

6. Z odstopanjem od odstavka 5 veljajo nacionalna dovoljenja za pirotehnične izdelke za vozila, izdana pred ustreznim datumom iz odstavka 2, do prenehanja njihove veljavnosti.

Člen 22

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 23

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 23. maja 2007 Za Evropski parlament Predsednik H.-G. PÖTTERING Za Svet Predsednik G. GLOSER

(1) UL C 195, 18.8.2006, str. 7.

(2) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 16. aprila 2007.

(3) UL L 121, 15.5.1993, str. 20. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

(4) UL L 10, 14.1.1997, str. 13. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 345, 31.12.2003, str. 97).

(5) UL L 46, 17.2.1997, str. 25. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 324, 29.11.2002, str. 53).

(6) UL C 136, 4.6.1985, str. 1.

(7) UL C 91, 16.4.2003, str. 7.

(8) UL L 204, 21.7.1998, str. 37. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

(9) UL L 220, 30.8.1993, str. 23.

(10) UL L 210, 7.8.1985, str. 29. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 1999/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 141, 4.6.1999, str. 20).

(11) UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

(12) UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

(13) UL L 187, 16.7.1988, str. 1.

(14) UL L 212, 7.8.2001, str. 24.

PRILOGA I Bistvene varnostne zahteve 1. Vsak pirotehnični izdelek mora doseči zmogljivost, ki jo je določil proizvajalec pri priglašenem organu, da se zagotovita največja varnost in zanesljivost. 2. Vsak pirotehnični izdelek mora biti zasnovan in izdelan tako, da ga je mogoče varno odstraniti z uporabo ustreznega postopka z najmanjšim vplivom na okolje. 3. Vsak pirotehnični izdelek mora delovati pravilno, ko se uporablja za predvideni namen. Vsak pirotehnični izdelek je treba preskusiti v resničnih razmerah. Če to ni mogoče v laboratoriju, se morajo preskusi opraviti v okoliščinah, v katerih se bo pirotehnični izdelek uporabljal. Naslednji podatki in lastnosti – če je to primerno – se morajo upoštevati ali preskusiti: (a) zasnova, sestava ter značilne lastnosti, vključno s podrobno kemično sestavo (masa in odstotek uporabljenih snovi) in dimenzijami; (b) fizikalna in kemijska stabilnost pirotehničnega izdelka v vseh običajnih, predvidljivih okoljskih pogojih; (c) občutljivost na običajno, predvidljivo ravnanje in prevoz; (d) skladnost vseh sestavin, kar zadeva njihovo kemijsko stabilnost; (e) odpornost pirotehničnega izdelka proti vlagi, če je namenjen uporabi v vlagi ali mokroti in če lahko vlaga neugodno vpliva na njegovo varnost in zanesljivost; (f) odpornost proti nizkim in visokim temperaturam, če je pirotehnični izdelek namenjen shranjevanju ali uporabi pri takšnih temperaturah in lahko ohlajanje ali segrevanje sestavnega dela ali pirotehničnega izdelka kot celote neugodno vpliva na njegovo varnost in zanesljivost; (g) varnostne lastnosti za preprečevanje nepravočasne ali nenamerne detonacije ali vžiga; (h) ustrezna navodila in, če je potrebno, oznake v zvezi z varnim ravnanjem, skladiščenjem, uporabo (vključno z varnostnimi razdaljami) in odlaganjem v uradnem jeziku ali jezikih sprejemne države članice; (i) sposobnost pirotehničnega izdelka, njegove embalaže ali drugih sestavnih delov, da se med skladiščenjem v skladu z običajnimi, predvidljivimi pogoji skladiščenja ne pokvari; (j) specifikacija vseh potrebnih naprav in pripomočkov ter navodila za uporabo za varno delovanje pirotehničnega izdelka. Med prevozom in običajno uporabo morajo pirotehnični izdelki imeti pirotehnično sestavo, razen če je z navodili proizvajalca določeno drugače. 4. Pirotehnični izdelki ne smejo vsebovati: (a) tržnih eksplozivnih sestavin, razen črnega praška ali snovi za bliskanje; (b) vojaških eksplozivov. 5. Različne skupine pirotehničnih izdelkov morajo biti skladne vsaj z naslednjimi zahtevami: A. Za izdelke za ognjemete 1. proizvajalec v skladu s členom 3 razdeli izdelke za ognjemete v različne kategorije, za katere je značilna neto vsebina eksploziva, varnostne razdalje, raven hrupa ali podobno. Kategorija mora biti jasno navedena na oznaki. (a) Izdelki za ognjemete kategorije 1 morajo izpolnjevati naslednje pogoje: (i) varnostna razdalja mora biti najmanj 1 m. Vendar je lahko, če je to ustrezno, varnostna razdalja manjša; (ii) najvišja raven hrupa na točki varnostne razdalje ne sme presegati 120 dB (A, imp) ali enakovredne ravni hrupa, izmerjene z drugačno primerno metodo; (iii) v kategorijo 1 ne smejo biti vključene petarde, ognjemetne baterije, svetlobne petarde in ognjemetne svetlobne baterije; (iv) metalci v kategoriji 1 ne smejo vsebovati več kot 2,5 mg srebra za pokanje. (b) Izdelki za ognjemete kategorije 2 morajo izpolnjevati naslednje pogoje: (i) varnostna razdalja mora biti najmanj 8 m. Vendar je lahko, če je to ustrezno, varnostna razdalja manjša; (ii) najvišja raven hrupa na točki varnostne razdalje ne sme presegati 120 dB (A, imp) ali enakovredne ravni hrupa, izmerjene z drugačno primerno metodo. (c) Izdelki za ognjemete kategorije 3 morajo izpolnjevati naslednje pogoje: (i) varnostna razdalja mora biti najmanj 15 m. Vendar je lahko, če je to ustrezno, varnostna razdalja manjša; (ii) najvišja raven hrupa na točki varnostne razdalje ne sme presegati 120 dB (A, imp) ali enakovredne ravni hrupa, izmerjene z drugačno primerno metodo. 2. Izdelki za ognjemete lahko vsebujejo le sestavne materiale, ki čim bolj zmanjšajo tveganje za zdravje, lastnino in okolje zaradi odpadkov. 3. Metoda vžiga mora biti jasno vidna ali mora biti navedena na oznaki ali v navodilih. 4. Izdelki za ognjemete se ne smejo premikati na napačen in nepredvidljiv način. 5. Izdelki za ognjemet kategorij 1, 2 in 3 morajo biti zaščiteni proti nenamernim vžigom z zaščitnim pokrovom, embalažo ali zgradbo izdelka. Izdelki za ognjemete kategorije 4 morajo biti zaščiteni proti nepredvidenim vžigom z metodami, ki jih določi proizvajalec. B. Drugi pirotehnični izdelki 1. Pirotehnični izdelki morajo biti zasnovani tako, da med običajno uporabo čim bolj zmanjšajo tveganje za zdravje, lastnino in okolje. 2. Metoda vžiga mora biti jasno vidna ali mora biti navedena na oznaki ali v navodilih. 3. Pirotehnični izdelek mora biti načrtovan tako, da čim bolj zmanjša tveganje za zdravje, lastnino in okolje zaradi odpadkov, ko se sproži nenamerno. 4. Če je primerno, mora pirotehnični izdelek pravilno delovati do „datuma uporabe“, ki ga je določil proizvajalec. C. Vžigalne naprave 1. Vžigalne naprave morajo biti sposobne zanesljivega vžiga in imeti zadostno zmožnost vžiga v vseh običajnih, predvidljivih pogojih uporabe. 2. Vžigalne naprave morajo biti zaščitene proti elektrostatični razelektritvi v običajnih, predvidljivih pogojih shranjevanja in uporabe. 3. Električne vžigalne naprave morajo biti zaščitene proti elektromagnetnim poljem v običajnih, predvidljivih pogojih shranjevanja in uporabe. 4. Zaščitni ovoj vžigalnih vrvic mora imeti ustrezno mehansko trdnost in primerno varovati eksplozivno polnilo, če je izpostavljeno običajnim, predvidljivim mehanskim obremenitvam. 5. Izdelek mora vsebovati navedbo parametrov za čas gorenja vžigalnih vrvic. 6. Električne lastnosti (npr. električni tok, upor itd.) električnih vžigalnih naprav morajo biti navedene na izdelku. 7. Žice električnih vžigalnih naprav morajo biti zadostno izolirane in zadosti mehansko trdne, vključno s trdnostjo povezave z vžigalno napravo, ob upoštevanju njihove načrtovane uporabe.

PRILOGA II Postopki ugotavljanja skladnosti 1. MODUL B: Tipski preskus ES 1. V tem modulu je opisan tisti del postopka, s katerim priglašeni organ preveri in potrdi, da vzorec, reprezentativen za predvideno proizvodnjo, izpolnjuje ustrezne določbe Direktive 2007/23/ES (v nadaljevanju „te direktive“). 2. Vlogo za tipski preskus ES mora vložiti proizvajalec pri priglašenem organu, ki ga izbere sam. Vloga mora vključevati: (a) ime in naslov proizvajalca; (b) pisno izjavo, da enaka vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu; (c) tehnično dokumentacijo, kot je opisana v točki 3. Prosilec mora dati priglašenemu organu na voljo vzorec, reprezentativen za predvideno proizvodnjo, v nadaljevanju imenovan „tip“. Če je treba, lahko priglašeni organ za izvedbo preskusnega programa zahteva nadaljnje vzorce. 3. Tehnična dokumentacija mora omogočiti ocenitev skladnosti izdelka z zahtevami te direktive. Če je to pomembno za takšno oceno, mora vključevati načrt, izdelavo in delovanje izdelka ter vsebovati, če je to pomembno za oceno: (a) splošen opis tipa; (b) predštudijo, skice izdelave in diagrame sestavnih delov, podsestavov, tokokrogov itd.; (c) opise in razlage, ki so potrebni za razumevanje skic, diagramov in delovanja izdelka; (d) seznam usklajenih standardov iz člena 8 te direktive, ki so uporabljeni v celoti ali deloma, in opis rešitev, sprejetih za izpolnitev bistvenih varnostnih zahtev te direktive, če usklajeni standardi iz člena 8 te direktive niso bili uporabljeni; (e) rezultate opravljenih projektnih izračunov, pregledov itd.; (f) poročila o preskusih. 4. Priglašeni organ mora: (a) pregledati tehnično dokumentacijo, preveriti, ali je bil tip izdelan v skladu s to dokumentacijo, ter identificirati elemente, ki so bili oblikovani v skladu z ustreznimi določbami usklajenih standardov iz člena 8 te direktive, in sestavne dele, ki so bili oblikovani brez uporabe ustreznih določb teh usklajenih standardov; (b) opravljati ali dati opravljati ustrezne preglede in potrebne preskuse, da preveri, ali rešitve, ki jih je sprejel proizvajalec, če usklajeni standardi iz člena 8 te direktive niso bili uporabljeni, izpolnjujejo bistvene varnostne zahteve te direktive; (c) opravljati ali dati opravljati ustrezne preglede in potrebne preskuse, da preveri, ali so, če se je proizvajalec odločil, da bo uporabil ustrezne usklajene standarde, ti bili uporabljeni; (d) se sporazumeti s prosilcem o kraju, v katerem se bodo opravljali pregledi in potrebni preskusi. 5. Če tip izpolnjuje ustrezne določbe te direktive, mora priglašeni organ izdati prosilcu certifikat tipskega preskusa ES. Certifikat mora vsebovati ime in naslov proizvajalca, rezultate pregleda in podatke, potrebne za identifikacijo odobrenega tipa. Seznam ustreznih delov tehnične dokumentacije se mora priložiti certifikatu, priglašeni organ pa mora hraniti njegov izvod. Če priglašeni organ zavrne izdajo tipskega certifikata, mora proizvajalcu navesti podrobne razloge za takšno zavrnitev. Omogočiti je treba pritožbeni postopek. 6. Prosilec mora obvestiti priglašeni organ, ki ima tehnično dokumentacijo o certifikatu tipskega preskusa ES, o vseh spremembah odobrenega izdelka, za katere je potrebna dodatna odobritev, če bi takšne spremembe lahko vplivale na skladnost z bistvenimi zahtevami ali predpisanimi pogoji uporabe izdelka. Dodatna odobritev se mora izdati v obliki dodatka izvirnemu certifikatu tipskega preskusa ES. 7. Vsak priglašeni organ mora drugim priglašenim organom sporočiti ustrezne podatke o certifikatih tipskega preskusa ES ter izdanih ali umaknjenih certifikatih. 8. Drugi priglašeni organi lahko prejmejo izvode certifikatov tipskih preskusov ES in/ali katerih koli njihovih dodatkov. Priloge k certifikatom se morajo hraniti, da so na voljo drugim priglašenim organom. 9. Proizvajalec mora s tehnično dokumentacijo hraniti izvode certifikatov tipskega preskusa ES in katere koli njihove dodatke še vsaj deset let od zadnjega datuma izdelave zadevnega izdelka. Če proizvajalec nima sedeža v Skupnosti, je za hranjenje tehnične dokumentacije odgovorna oseba, ki da izdelek v promet. 2. MODUL C : Skladnost s tipom 1. V tem modulu je opisan tisti del postopka, s katerim proizvajalec zagotovi in izjavi, da so zadevni pirotehnični izdelki skladni s tipom, ki je opisan v certifikatu tipskega preskusa ES, in izpolnjujejo zahteve te direktive, ki se uporabljajo zanje. Proizvajalec mora namestiti oznako CE na vsak pirotehnični izdelek in sestaviti pisno izjavo o skladnosti. 2. Proizvajalec mora sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da proizvodni proces zagotavlja skladnost izdelka s tipom, kot je opisan v certifikatu tipskega preskusa ES, in z bistvenimi varnostnimi zahtevami te direktive. 3. Proizvajalec mora hraniti izvod izjave o skladnosti še vsaj deset let po zadnjem datumu izdelave zadevnega izdelka. Če proizvajalec nima sedeža v Skupnosti, je za hranjenje tehnične dokumentacije odgovorna oseba, ki da izdelek v promet. 4. Priglašeni organ, ki ga je izbral proizvajalec, mora v naključnih časovnih razmikih opravljati ali dati opravljati preglede izdelka. Primeren vzorec končnih izdelkov, ki ga na kraju izdelave vzame priglašeni organ, mora biti pregledan in opraviti se morajo ustrezni preskusi, opredeljeni v veljavnem usklajenem standardu iz člena 8 te direktive, ali enakovredni preskusi za pregled skladnosti izdelka z zahtevami te direktive. Če eden ali več vzorcev pregledanih izdelkov ne ustrezajo, mora priglašeni organ sprejeti ustrezne ukrepe. V skladu z odgovornostjo priglašenega organa pritrdi proizvajalec identifikacijsko številko tega organa med procesom proizvodnje. 3. MODUL D: Zagotavljanje kakovosti proizvodnje 1. V tem modulu je opisan postopek, s katerim proizvajalec, ki izpolnjuje zahteve, določene v točki 2, zagotovi in izjavi, da so zadevni pirotehnični izdelki skladni s tipom, ki je opisan v certifikatu tipskega preskusa ES, in izpolnjujejo zahteve te direktive. Proizvajalec mora pritrditi oznako CE na vsak pirotehnični izdelek in sestavi pisno izjavo o skladnosti. Oznako CE mora spremljati identifikacijska številka priglašenega organa, odgovornega za spremljanje iz točke 4. 2. Proizvajalec mora upravljati odobren sistem zagotavljanja kakovosti za proizvodnjo, končni pregled izdelka in preskušanje, kakor je določeno v točki 3. Zanj mora veljati spremljanje iz točke 4. 3. Sistem kakovosti 3.1 Proizvajalec mora vložiti pri priglašenem organu, ki ga sam izbere, vlogo za oceno svojega sistema kakovosti v zvezi z zadevnimi pirotehničnimi izdelki. Vloga mora vključevati: (a) vse ustrezne informacije za predvideno kategorijo pirotehničnih izdelkov; (b) dokumente, ki se nanašajo na sistem kakovosti; (c) tehnično dokumentacijo odobrenega tipa in izvod certifikata tipskega preskusa ES. 3.2 Sistem kakovosti mora zagotoviti skladnost pirotehničnih izdelkov s tipom, ki je opisan v certifikatu tipskega preskusa ES, in z zahtevami te direktive, ki se uporabljajo zanje. Vsi elementi, zahteve in določbe, ki jih je sprejel proizvajalec, morajo biti sistematično in metodično dokumentirani v obliki pisnih ukrepov, postopkov in navodil. Dokumenti sistema kakovosti morajo omogočati dosledno razlago programov, načrtov, priročnikov in zapiskov o kakovosti. Še zlasti morajo vsebovati ustrezen opis: (a) ciljev kakovosti in organizacijske strukture, odgovornosti in pristojnosti vodstva glede kakovosti pirotehničnih izdelkov; (b) sistemskih ukrepov, tehnik in postopkov v proizvodnji, nadzora in zagotavljanja kakovosti, ki bodo uporabljeni; (c) pregledov in preskusov, ki bodo opravljeni pred proizvodnjo, med njo in po njej, ter pogostnost njihovega izvajanja; (d) dokumentacije o kakovosti, kot so inšpekcijska poročila in podatki o preskusih, podatki o umerjanjih opreme in poročila o strokovni usposobljenosti osebja itd.; (e) sredstev za spremljanje doseganja zahtevane kakovosti pirotehničnih izdelkov in učinkovitega delovanja sistema kakovosti. 3.3 Priglašeni organ mora oceniti sistem kakovosti, da odloči, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3.2. Predvideti mora skladnost s temi zahtevami o sistemih kakovosti, ki veljajo za ustrezni usklajeni standard. Pregledovalna skupina mora imeti vsaj enega člana z izkušnjami pri presojanju ustrezne tehnologije izdelka. Postopek ocenjevanja mora vključevati inšpekcijski obisk proizvajalčevih prostorov. Proizvajalca je treba obvestiti o primerno utemeljeni odločitvi o oceni. Vsebovati mora rezultate pregleda. 3.4 Proizvajalec se mora zavezati, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz sistema kakovosti, kot je bil odobren, ter ga ohranjati na ustrezni in učinkoviti ravni. Proizvajalec mora obveščati priglašeni organ, ki je odobril sistem kakovosti, o kakršni koli predlagani spremembi sistema kakovosti. Priglašeni organ mora presoditi o predlaganih spremembah in odločiti, ali spremenjen sistem kakovosti še vedno izpolnjuje zahteve iz točke 3.2. in ali je potrebna vnovična presoja. Proizvajalca je treba obvestiti o primerno utemeljeni odločitvi o oceni. Vsebovati mora rezultate pregleda. 4. Spremljanje, za katerega je odgovoren priglašeni organ 4.1 Namen spremljanja je zagotoviti, da proizvajalec primerno izpolnjuje zahteve, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti. 4.2 Proizvajalec mora priglašenemu organu dovoliti dostop do krajev proizvodnje, pregledovanja, preskušanja in skladiščenja zaradi inšpekcijskih namenov ter mu zagotoviti vse potrebne informacije, še zlasti: (a) dokumentacijo o sistemu kakovosti; (b) pisna poročila o kakovosti, kot so inšpekcijska poročila in podatki o preskusih, podatki o umerjanjih opreme in poročila o strokovni usposobljenosti osebja. 4.3 Priglašeni organ mora redno opravljati nadzor, da ugotovi, če proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kakovosti, ter zagotoviti poročilo o nadzoru proizvajalcu. 4.4 Razen tega lahko priglašeni organ nenapovedano obišče proizvajalca. Med takšnimi obiski sme priglašeni organ, če je potrebno, opraviti ali dati opraviti preskuse, da preveri pravilno delovanje sistema kakovosti; priglašeni organ proizvajalcu zagotovi poročilo o obisku in, če je bil opravljen preskus, poročilo o preskusu. 5. Proizvajalec mora za pristojni nacionalni organ še vsaj deset let po zadnjem datumu izdelave izdelka hraniti: (a) dokumente iz točke 3.1(b); (b) dokumente v zvezi z dopolnitvami iz drugega pododstavka točke 3.4; (c) odločbe in poročila priglašenega organa iz četrtega pododstavka točke 3.4 ter točk 4.3 in 4.4. 6. Vsak priglašeni organ mora drugim priglašenim organom dati ustrezne informacije o izdanih ali preklicanih odobritvah sistema kakovosti. 4. MODUL E: Zagotavljanje kakovosti proizvoda 1. V tem modulu je opisan postopek, s katerim proizvajalec, ki izpolnjuje zahteve, določene v točki 2, zagotovi in izjavi, da so pirotehnični izdelki skladni s tipom, kot je opisan v certifikatu tipskega preskusa ES. Proizvajalec mora na vsak izdelek namestiti oznako CE in sestaviti pisno izjavo o skladnosti. Oznako CE mora spremljati identifikacijska številka priglašenega organa, odgovornega za spremljanje iz točke 4. 2. Proizvajalec mora uporabljati odobren sistem kakovosti za končni nadzor in preskušanje pirotehničnega izdelka, kakor je določeno v točki 3. Zanj mora veljati spremljanje iz točke 4. 3. Sistem kakovosti 3.1 Proizvajalec mora vložiti pri priglašenem organu, ki ga sam izbere, prošnjo za oceno sistema kakovosti v zvezi s svojimi pirotehničnimi izdelki. Vloga mora vključevati: (a) vse ustrezne informacije za predvideno pirotehnično kategorijo; (b) dokumente o sistemu kakovosti; (c) tehnično dokumentacijo odobrenega tipa in izvod certifikata tipskega preskusa ES. 3.2 V skladu s sistemom kakovosti mora biti vsak pirotehnični izdelek pregledan in opravljeni primerni preskusi, ki so določeni v ustreznem usklajenem standardu/ustreznih usklajenih standardih iz člena 8 te direktive, ali enakovredni preskusi, da se overi skladnost izdelka z ustreznimi zahtevami te direktive. Vsi elementi, zahteve in določbe, ki jih je sprejel proizvajalec, morajo biti sistematično in metodično dokumentirani v obliki pisnih ukrepov, postopkov in navodil. Dokumenti sistema kakovosti morajo omogočati dosledno razlago programov, načrtov, priročnikov in zapiskov o kakovosti. Še zlasti morajo vsebovati ustrezen opis: (a) ciljev kakovosti in organizacijske strukture, odgovornosti in pristojnosti vodstva v zvezi s kakovostjo izdelkov; (b) pregledov in preskusov, ki bodo opravljeni po koncu proizvodnje; (c) sredstev nadzorovanja učinkovitega delovanja sistema kakovosti; (d) pisnih poročil o kakovosti, kot so inšpekcijska poročila in podatki o preskusih, podatki o umerjanjih opreme in poročila o strokovni usposobljenosti osebja. 3.3 Priglašeni organ mora oceniti sistem kakovosti, da odloči, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3.2. Predvideti mora skladnost s temi zahtevami v zvezi s sistemi kakovosti, ki izpolnjujejo ustrezni usklajeni standard. Pregledovalna skupina mora imeti vsaj enega člana z izkušnjami pri presojanju ustrezne tehnologije izdelka. Postopek ocenjevanja mora vključevati inšpekcijski obisk proizvajalčevih prostorov. Proizvajalca je treba obvestiti o primerno utemeljeni odločitvi o oceni. Vsebovati mora rezultate pregleda. 3.4 Proizvajalec se mora zavezati, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz sistema kakovosti, kot je bil odobren, ter ga ohranjati na ustrezni in učinkoviti ravni. Proizvajalec mora priglašeni organ, ki je odobril sistem kakovosti, obveščati o kakršni koli predlagani spremembi sistema kakovosti. Priglašeni organ mora oceniti predlagane spremembe in odločiti, ali spremenjen sistem kakovosti še vedno izpolnjuje zahteve iz točke 3.2 in ali je potrebna ponovna presoja. Proizvajalca je treba obvestiti o primerno utemeljeni odločitvi o oceni. Vsebovati mora rezultate pregleda. 4. Nadzor, za katerega je odgovoren priglašeni organ 4.1 Namen nadzora je zagotoviti, da proizvajalec primerno izpolnjuje zahteve, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti. 4.2 Proizvajalec mora priglašenemu organu omogočiti dostop do krajev izdelave, pregledovanja, preskušanja in skladiščenja zaradi inšpekcijskih namenov ter mu zagotoviti vse potrebne informacije, še zlasti: (a) dokumente o sistemu kakovosti; (b) tehnične dokumente; (c) pisna poročila o kakovosti, kot so inšpekcijska poročila in podatki o preskusih, podatki o umerjanjih opreme, poročila o strokovni usposobljenosti osebja. 4.3 Priglašeni organ mora redno opravljati nadzor, da ugotovi, ali proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kakovosti, ter mora proizvajalcu zagotoviti poročilo o pregledu. 4.4 Razen tega lahko priglašeni organ nenapovedano obišče proizvajalca. Med takšnimi obiski sme priglašeni organ, če je potrebno, opraviti ali dati opraviti preskuse, da preveri pravilno delovanje sistema kakovosti; priglašeni organ morajo proizvajalcu zagotoviti poročilo o obisku, če je bil opravljen preskus, pa tudi poročilo o preskusu. 5. Proizvajalec mora za pristojni nacionalni organ še vsaj deset let po zadnjem datumu izdelave izdelka hraniti: (a) dokumente iz točke 3.1(b); (b) dokumente v zvezi z dopolnitvami iz drugega pododstavka točke 3.4; (c) odločbe in poročila priglašenega organa iz četrtega pododstavka točke 3.4 ter točk 4.3 in 4.4. 6. Vsak priglašeni organ mora drugim priglašenim organom predložiti ustrezne informacije, ki zadevajo izdane ali preklicane odobritve sistema kakovosti. 5. MODUL G: Preverjanje enote 1. V tem modulu je opisan postopek, s katerim proizvajalec zagotovi in izjavi, da pirotehnični izdelek, za katerega je bil izdan certifikat iz točke 2, izpolnjuje ustrezne zahteve te direktive. Proizvajalec mora na pirotehnični izdelek namestiti oznako CE in sestaviti izjavo o skladnosti. 2. Priglašeni organ mora pregledati pirotehnični izdelek in opraviti ustrezne preskuse, kot je določeno v ustreznem usklajenem standardu/ustreznih usklajenih standardih iz člena 8 te direktive, ali enakovredne preskuse, da zagotovi skladnost izdelka z ustreznimi zahtevami te direktive. Priglašeni organ mora namestiti ali dati namestiti svojo identifikacijsko številko na odobren pirotehnični izdelek in sestaviti certifikat o skladnosti, ki se nanaša na opravljene preskuse. 3. Namen tehnične dokumentacije je omogočiti ocenitev skladnosti z zahtevami te direktive in razumevanje načrta, izdelave in delovanja pirotehničnega izdelka. Če je to potrebno za oceno, morajo dokumenti vsebovati: (a) splošen opis tipa; (b) načrt, skice izdelave in sheme sestavnih delov, podsestavov, tokokrogov; (c) opise in pojasnila, potrebna za razumevanje predštudije, skic izdelave, shem sestavnih delov, podsestavov in tokokrogov ter delovanja pirotehničnega izdelka; (d) seznam usklajenih standardov iz člena 8 te direktive, ki so uporabljeni v celoti ali deloma, in opis rešitev, sprejetih za izpolnitev bistvenih varnostnih zahtev te direktive, če usklajeni standardi iz člena 8 te direktive niso bili uporabljeni; (e) rezultate opravljenih projektnih izračunov in pregledov; (f) poročila o preskusih. 6. MODUL H: Popolno zagotavljanje kakovosti izdelkov 1. V tem modulu je opisan postopek, s katerim proizvajalec, ki izpolnjuje zahteve iz točke 2, zagotovi in izjavi, da zadevni izdelki izpolnjujejo zahteve te direktive, ki se zanje uporabljajo. Proizvajalec ali uvoznik mora pritrditi oznako CE na vsak izdelek in sestavi pisno izjavo o skladnosti. Oznako CE mora spremljati identifikacijska številka priglašenega organa, odgovornega za spremljanje iz točke 4. 2. Proizvajalec mora izvajati odobren sistem zagotavljanja kakovosti za načrtovanje, proizvodnjo, končni pregled izdelka in preskušanje, kakor je določeno v točki 3, in zanj velja spremljanje iz točke 4. 3. Sistem kakovosti 3.1 Proizvajalec mora vložiti vlogo za ocenitev svojega sistema kakovosti pri priglašenem organu. Vloga mora vključevati: (a) vse ustrezne informacije za predvideno kategorijo pirotehničnih izdelkov; (b) dokumente, ki se nanašajo na sistem kakovosti. 3.2 Sistem kakovosti mora zagotoviti skladnost izdelka z zahtevami te direktive. Vse elemente, zahteve in določbe, ki jih je sprejel proizvajalec, je treba sistematično in metodično dokumentirati v obliki pisnih ukrepov, postopkov in navodil. Dokumenti sistema kakovosti morajo omogočati dosledno razlago programov, načrtov, priročnikov in zapiskov o kakovosti. Zlasti morajo vsebovati ustrezen opis: (a) ciljev kakovosti in organizacijske strukture, odgovornosti in pristojnosti vodstva v zvezi z načrtovanjem in kakovostjo izdelkov; (b) tehničnih specifikacij izdelave, vključno z veljavnimi standardi in, če standardi iz člena 8 te direktive niso bili v celoti spoštovani, sredstva, s katerimi se zagotovi izpolnjevanje ustreznih temeljnih zahtev te direktive; (c) tehnik za nadzor in oceno razvojnih rezultatov, postopkov in sistematičnih ukrepov za razvoj izdelkov, ki sodijo v zadevno kategorijo izdelkov; (d) uporabljenih tehnik za proizvodnjo, nadzor in zagotavljanje kakovosti ter uporabljenih postopkov in sistematičnih ukrepov; (e) pregledov in preskusov, ki bodo opravljeni pred proizvodnjo, med njo in po njej, ter pogostnost njihovega izvajanja; (f) dokumentacije o kakovosti, kot so poročila o preverjanju in podatki o preskusu, podatki o kalibraciji in poročila o usposobljenosti zadevnega osebja; (g) sredstev za nadzor, ki omogočajo kontrolo zahtevane kakovosti načrtovanja in izdelkov ter učinkovitega delovanja sistema kakovosti. 3.3 Priglašeni organ mora oceniti sistem kakovosti, da določi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3.2. Predvideti mora skladnost s tistimi zahtevami glede sistemov kakovosti, s katerimi se izvaja ustrezen usklajen standard. Skupina za preglede mora imeti vsaj enega člana z izkušnjami na področju ocenjevanja ustrezne tehnologije izdelka. Postopek ocenjevanja vključuje inšpekcijski obisk proizvajalčevih prostorov. Proizvajalca je treba obvestiti o primerno utemeljeni odločitvi o oceni. Vsebovati mora rezultate pregleda. 3.4 Proizvajalec se mora zavezati, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz sistema kakovosti, kot je bil odobren, ter ga ohranjati na primerni in učinkoviti ravni. Proizvajalec mora stalno obveščati priglašeni organ, ki je odobril sistem kakovosti, o kakršni koli predlagani posodobitvi sistema kakovosti. Priglašeni organ mora presoditi o predlaganih spremembah in odločiti, ali spremenjen sistem kakovosti še vedno izpolnjuje zahteve iz točke 3.2 in ali je potrebna vnovična ocena. Proizvajalca je treba obvestiti o primerno utemeljeni odločitvi o oceni. Vsebovati mora rezultate pregleda. 4. Spremljanje ES, za katerega je odgovoren priglašeni organ 4.1 Namen spremljanja ES je zagotoviti, da proizvajalec ustrezno izpolnjuje zahteve iz odobrenega sistema kakovosti. 4.2 Proizvajalec mora priglašenemu organu dovoliti dostop do krajev proizvodnje, pregledovanja, preskušanja in skladiščenja zaradi inšpekcijskih namenov ter mu zagotoviti vse potrebne informacije, še zlasti: (a) dokumente o sistemu kakovosti; (b) dokumentacijo o kakovosti, predvideno v okviru sistema kakovosti za razvojno področje, kot so rezultati analiz, izračuni, preskusi; (c) dokumentacijo o kakovosti, predvideno v okviru sistema kakovosti za področje proizvodnje, kot so poročila o preverjanju in podatki o preskusu, podatki o kalibraciji in poročila o usposobljenosti zadevnega osebja. 4.3 Priglašeni organ mora redno opravljati nadzor, da ugotovi, če proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kakovosti, ter zagotoviti poročilo o nadzoru proizvajalcu. 4.4 Razen tega lahko priglašeni organ nenapovedano obišče proizvajalca. Priglašeni organ lahko med takšnimi obiski, če je potrebno, opravi ali da opraviti preskuse, da preveri pravilno delovanje sistema kakovosti. Priglašeni organ proizvajalcu zagotovi poročilo o obisku in, če je bil opravljen preskus, poročilo o preskusu. 5. Proizvajalec mora za nacionalni organ še vsaj deset let po zadnjem datumu izdelave izdelka hraniti: (a) dokument iz točke 3.1(b); (b) dokumente v zvezi z dopolnitvami iz drugega pododstavka točke 3.4; (c) odločitve in poročila priglašenega organa iz četrtega pododstavka točke 3.4 ter točk 4.3 in 4.4. 6. Vsak priglašeni organ mora drugim priglašenim organom dati ustrezne informacije o izdanih ali preklicanih odobritvah sistema kakovosti.

PRILOGA III Minimalna merila, ki jih morajo upoštevati države članice glede organov za oceno skladnosti 1. Organ, njegov direktor in osebje, odgovorni za opravljanje preveritvenih poskusov, ne smejo biti niti načrtovalci, izdelovalci, dobavitelji, monterji ali uvozniki pirotehničnih izdelkov, ki jih pregledujejo, niti pooblaščeni zastopniki katere koli od teh strank. Niti neposredno niti kot pooblaščeni zastopniki ne smejo sodelovati pri načrtovanju, izdelavi, trženju, vzdrževanju ali uvozu teh izdelkov. To ne izključuje možnosti izmenjav tehničnih informacij med proizvajalcem in organom. 2. Organ in njegovo osebje morajo opravljati preskuse preverjanja z najvišjo stopnjo strokovne integritete in tehnične usposobljenosti ter niso pod pritiskom in finančno odvisnostjo, ki bi lahko vplivala na njihovo presojo ali rezultate pregleda, posebno od ljudi ali skupin ljudi, ki imajo korist od rezultatov preverjanj. 3. Organ mora imeti na voljo potrebno osebje, prostore in opremo, ki mu omogočajo pravilno opravljanje upravnih in tehničnih nalog, povezanih s preverjanjem; imeti mora tudi dostop do opreme, ki se zahteva za posebna preverjanja. 4. Osebje, ki je odgovorno za nadzor, mora imeti: (a) primerno tehnično in strokovno usposobljenost; (b) zadostno znanje o zahtevah pri preskušanjih, ki jih opravlja, in ustrezne izkušnje s takšnimi preskusi; (c) sposobnost sestaviti certifikate, zapiske in poročila, ki se zahtevajo za potrditev rezultatov preskusov. 5. Zagotovljena mora biti nepristranskost inšpekcijskega osebja. Njihovo nagrajevanje ne sme biti odvisno od števila opravljenih preskusov ali rezultatov takšnih preskusov. 6. Organ sklene zavarovanje civilne odgovornosti, razen če njegove odgovornosti ne prevzame država v skladu z nacionalno zakonodajo ali je za preskuse neposredno odgovorna sama država članica. 7. Osebje organa mora varovati poslovne skrivnosti glede vseh informacij, pridobljenih pri opravljanju nalog (razen pred pristojnimi upravnimi organi države, v kateri potekajo njegove dejavnosti), v skladu s to direktivo ali katero koli določbo nacionalne zakonodaje, ki ga pooblašča.