SL Uradni list Evropske unije L 288/4

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1993

z dne 6. novembra 2017

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken, poslanih iz Indije, Indonezije, Malezije, Tajvana in Tajske, ne glede na to, ali so deklarirane kot izdelek s poreklom iz teh držav ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Veljavni ukrepi

(1) Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (EU) št. 791/2011 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini od 48,4 % do 62,9 % na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“). Ti ukrepi so v nadaljnjem besedilu imenovani „veljavni ukrepi“.

(2) Svet je julija 2012 po preiskavi proti izogibanju v skladu s členom 13 osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) št. 672/2012 (3) razširil veljavne ukrepe, tako da je dajatve, ki se uporabljajo za vse druge družbe, razširil na uvoz zadevnega izdelka, poslanega iz Malezije, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom v Maleziji ali ne.

(3) Svet je januarja 2013 po preiskavi proti izogibanju v skladu s členom 13 osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) št. 21/2013 (4) razširil veljavne ukrepe, tako da je dajatve, ki se uporabljajo za vse druge družbe, razširil na uvoz zadevnega izdelka, poslanega iz Tajvana in Tajske, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Tajvana ali Tajske ali ne.

(4) Svet je decembra 2013 po preiskavi proti izogibanju v skladu s členom 13 osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1371/2013 (5) razširil veljavne ukrepe, tako da je dajatve, ki se uporabljajo za vse druge družbe, razširil na uvoz zadevnega izdelka, poslanega iz Indije in Indonezije, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Indije in Indonezije ali ne.

(5) Komisija je septembra 2014 po preiskavi proti izogibanju v skladu s členom 13 osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) št. 976/2014 (6) veljavne ukrepe razširila tudi na uvoz nekaterih nekoliko spremenjenih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

(6) Nazadnje, Komisija je septembra 2015 po preiskavi v skladu s členom 11(3) in členom 13(4) osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/1507 (7) nekatere indijske proizvajalce izvzela iz razširitve dajatve, ki se uporablja za uvoz zadevnega izdelka, poslanega iz Indije, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom iz Indije ali ne.

1.2 Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

(7) Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku (8) protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz LRK, prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

(8) Zahtevek je vložila zveza za zaščito tkanin z odprto mrežno strukturo („zveza ADOMF“ ali „vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken v Uniji.

(9) Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in ponovitev škode za industrijo Unije.

1.3 Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

(10) Komisija je ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 9. avgusta 2016 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (9) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

1.4 Preiskava

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

(11) Preiskava v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga je zajela obdobje od 1. julija 2015 do 30. junija 2016 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2013 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).

Zadevne strani

(12) Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa posebej obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in kitajske organe ter jih pozvala k sodelovanju.

(13) Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v rokih iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so to zahtevale, je bilo odobreno zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. V zvezi s tem so bila na zahtevo nekaterih proizvajalcev Unije, Evropskega združenja proizvajalcev tehničnih tkanin in kitajskih proizvajalcev organizirana štiri zaslišanja, od tega dve s pooblaščencem za zaslišanje.

Vzorčenje

(a) Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

(14) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec proizvajalcev izvoznikov v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

(15) Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vseh 13 znanih proizvajalcev izvoznikov iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi morda želeli sodelovati v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.

(16) Vendar noben kitajski proizvajalec izvoznik ni predložil zahtevanih informacij. Kitajski organi so bili obveščeni o nesodelovanju.

(17) Nesodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki so kljub temu poslali pripombe, v katerih so ugovarjali točnosti zahteve in nasprotovali nadaljevanju ukrepov.

(b) Vzorčenje proizvajalcev Unije

(18) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje in proizvodnje, pri čemer je upoštevala tudi geografsko porazdelitev. Predhodni vzorec je zajemal tri proizvajalce Unije. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Vzorčeni proizvajalec Unije Asglatex Ohorn GmbH, ki ni bil med največjimi proizvajalci, ampak opredeljen kot MSP, je predložil zelo pomanjkljivo izpolnjen vprašalnik, v katerem je bilo tudi poudarjeno, da je treba popraviti nekatere informacije o obsegu, ki so bile zagotovljene v predzačetni fazi in na podlagi katerih je bil izbran v vzorec. Poleg tega je navedel, da bi lahko bilo preverjanje informacij težavno zaradi odhoda osebja, ki je izpolnilo vprašalnik. Zato se je Komisija odločila, da bo spremenila vzorec in tega proizvajalca Unije nadomestila s tretjim največjim proizvajalcem Unije Tolnatext Fonalfeldolgozo es Müszakiszovetgyarto Bt. Ker v roku ni prejela pripomb glede spremenjenega vzorca, ga je potrdila kot spremenjenega. Končni vzorec je predstavljal več kot 70 % celotne proizvodnje in prodaje Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, zato se je štelo, da je reprezentativen za industrijo Unije.

(c) Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

(19) Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

(20) V stik je stopila z 28 znanimi uvozniki/uporabniki. Obrazec za vzorčenje je izpolnil le eden, zato se vzorčenje ni štelo za upravičeno.

Vprašalniki

(21) Komisija je vprašalnike poslala trem sodelujočim proizvajalcem iz primerljive države, trem vzorčenim proizvajalcem Unije, trem nepovezanim uvoznikom in petim morebitnim uporabnikom v Uniji.

(22) Izpolnjene vprašalnike so ji poslali trije vzorčeni proizvajalci Unije in trije proizvajalci iz možnih primerljivih držav (Kanade in Indije).

Preveritveni obiski

(23) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, verjetnosti ponovitve škode ter interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb: (a) proizvajalci Unije — Saint Gobain Adfors cz S.r.o, Litomysl, Češka, — Tolnatext Fonalfeldolgozo es Müszakiszovetgyarto Bt., Tolna, Madžarska, — JSC Valmieras Stikla Skiedra, Valmiera, Latvija; (b) proizvajalec iz primerljive države — Saint-Gobain ADFORS Canada Ltd, Midland, Ontario, Kanada.

Nadaljnji postopek

(24) Komisija je 26. junija 2017 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala razveljaviti veljavno protidampinško dajatev („razkritje“). Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z razkritjem. Vložnik je predložil pisno stališče glede ugotovitev Komisije. Na kratko, vložnik je izpodbijal predhodnemu sklepu Komisije, da se škoda v primeru izteka ukrepov najverjetneje ne bi ponovila. Namesto tega je trdil, da bi pričakovano povečanje uvoza privedlo do ponovitve znatne škode. Ta zainteresirana stran je zahtevala tudi posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih („pooblaščenec za zaslišanje“) in po tem zaslišanju predložila dodatne informacije.

(25) Po temeljiti analizi informacij, ki jih je imela na voljo, in informacij, predloženih po razkritju, je Komisija prilagodila svoje ugotovitve. V fazi razkritja je menila, da se škoda v primeru izteka ukrepov najverjetneje ne bi ponovila. Vendar se je po upoštevanju informacij, predloženih po razkritju, strinjala s trditvijo vložnika, da se je kakovost kitajskega izdelka zvišala na raven, enakovredno ravni industrije Unije. Ta ključna ugotovitev je privedla do ugotovitve nelojalnega nižanja prodajnih cen in opozorila na precej drugačen vidik analize verjetnosti ponovitve škode.

(26) Zato je Komisija 6. septembra 2017 vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („dodatno razkritje“). Po dodatnem razkritju je Komisija prejela pripombe različnih strani.

(27) Kitajski proizvajalci so predložili pisno stališče glede ugotovitev Komisije in njene splošne ocene. Prvič, kitajski proizvajalci so trdili, da je Komisija domnevno spremenila metodologijo, uporabljeno v prvotni preiskavi, tako da v svojih izračunih nelojalnega nižanja prodajnih cen v tem primeru ni uporabila prilagoditve kakovosti (glej uvodno izjavo 97). Ker bi ta domnevna sprememba privedla do drugačnega sklepa glede verjetnosti ponovitve škode v primeru izteka ukrepov proti LRK, so kitajski proizvajalci izpodbijali ta sklep. Poleg tega so nadalje navedli, da dodatno razkritje ni vsebovalo številnih elementov, ki so obstajali pri prvem razkritju. Trdili so tudi, da Komisija ne sme več uporabljati metodologije primerljive države, saj naj bi v primerjavi s prvotno preiskavo spremenila metodologijo, uporabljeno za določitev normalne vrednosti.

(28) Vložnik je izrazil svoja stališča, pri čemer je trdil, da bi bilo treba o začetku vmesnega pregleda, ki ga je Komisija predlagala v dodatnem razkritju, razmišljati samo, če bi kitajski proizvajalci izvozniki predložili ustrezno utemeljen zahtevek za tak pregled. V zvezi s tem Komisija poudarja, da bi lahko razmislila o tem, ali bi bilo primerno začeti vmesni pregled po uradni dolžnosti, da bi lahko nazadnje podrobno določila vpliv vprašanja v zvezi s kakovostjo na izvozne cene zadevnega izdelka ter s tem na damping in stopnje škode, pa tudi na položaj obeh skupin proizvajalcev (vertikalno integriranih in drugih proizvajalcev, imenovanih tudi „tkalci“, glej uvodno izjavo 117), s čimer bi zagotovila, da kazalniki uspešnosti za te proizvajalce niso izkrivljeni zaradi prevlade ene skupine v vzorcu nad drugo.

(29) Kitajski organi so med zaslišanjem pred službami Komisije po dodatnem razkritju tudi podali izjavo, v kateri so trdili, da bi bilo treba ohraniti prilagoditev iz uvodne izjave 97.

(30) Pripombe zainteresiranih strani so se proučile in upoštevale, kjer je bilo primerno.

2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1 Zadevni izdelek

(31) Zadevni izdelek so nekatere tkanine z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken z velikostjo celice več kot 1,8 mm po dolžini in širini ter težo več kot 35 g/m2, razen diskov iz steklenih vlaken, s poreklom iz LRK („izdelek, ki se pregleduje“), ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7019 51 00 in ex 7019 59 00 (oznaki TARIC 7019510019 in 7019590019).

(32) Tkanine z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken so na voljo v različnih velikostih celice in težah na kvadratni meter, večinoma pa se uporabljajo kot ojačitveni material v gradbeništvu (zunanja toplotna izolacija, ojačitev tal in popravilo zidov).

2.2 Podobni izdelek

(33) Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe: — zadevni izdelek, — izdelek, ki ga izbrani proizvajalec proizvaja in prodaja v Kanadi, tj. v primerljivi državi, in — izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

(34) Komisija je sklenila, da so ti izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

3.1 Uvodne opombe

(35) Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz LRK zaradi izteka obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

(36) V preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik. Zaradi njihovega nesodelovanja je splošna analiza, vključno z izračunom dampinga, v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljila na razpoložljivih dejstvih. Zato je bila verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga ocenjena na podlagi zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa v povezavi z drugimi viri informacij, kot so trgovinski statistični podatki o uvozu in izvozu (Eurostat in kitajski podatki o izvozu), odgovor proizvajalca iz primerljive države in pripombe, ki so jih predložili kitajski proizvajalci izvozniki, pa tudi dokazi, ki jih je predložil vložnik.

3.2 Damping uvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

(a) Primerljiva država

(37) Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava kot morebitno primerljivo državo uporabiti Kanado, in jih pozvala k predložitvi pripomb. Kanada je bila kot ustrezna primerljiva država uporabljena tudi pri prvotni preiskavi. V obvestilu o začetku so bili kot druge možne primerljive države navedeni Bangladeš, Indija, Indonezija, Moldavija, Filipini, Tajvan, Tajska in Turčija.

(38) Vsem znanim dejanskim proizvajalcem nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken v Bangladešu, Indiji, na Filipinih in v Turčiji je bil poslan dopis, v katerem so bili povabljeni k sodelovanju pri pregledu, priložen pa je bil tudi vprašalnik za primerljive države. V državah, v katerih proizvajalci niso bili znani, so se informacije o proizvajalcih zahtevale od nacionalnih organov. Odgovor sta predložila dva dejanska proizvajalca iz Indije.

(39) Sodelovali so le en kanadski proizvajalec in dva dejanska proizvajalca iz Indije.

Izbira primerljive države

(40) Kar zadeva izbiro med Indijo in Kanado, je Komisija Kanado izbrala iz naslednjih razlogov: (i) kot je bilo navedeno, je bila Kanada primerljiva država v prvotni preiskavi; (ii) obseg proizvodnje sodelujočega kanadskega proizvajalca (med 20 in 30 milijoni kvadratnih metrov) je bil primerljiv z obsegom proizvodnje vzorčenih (največjih) kitajskih proizvajalcev v prvotni preiskavi (obseg proizvodnje med 23 in 59 milijoni kvadratnih metrov). Zato je bilo verjetno, da sta struktura stroškov in ekonomija obsega v Kanadi primerljivejši s kitajskimi proizvajalci. Kljub nesodelovanju kitajskih izvoznikov v tem primeru ni razloga za domnevo, da to več ne velja. Nasprotno sta bila indijska proizvajalca manjša (proizvodnja med 1 in 5 milijoni kvadratnih metrov), zato njuni struktura stroškov in ekonomija obsega nista bili primerljivi s kitajskimi proizvajalci; (iii) domača prodaja kanadskega proizvajalca je bila večja od domače prodaje obeh sodelujočih indijskih proizvajalcev skupaj, zato je reprezentativnejša podlaga za določitev normalne vrednosti.

Pripombe zainteresiranih strani o izbiri primerljive države

(41) Kitajski proizvajalci so v prvem sklopu trditev navedli, da Komisiji po njihovem mnenju ne bi smelo biti več dovoljeno uporabljati metodologije primerljive države. Če pa bi se ta metodologija ne glede na to uporabila, so v drugem sklopu trditev nasprotovali izbiri Kanade in zahtevali, naj se uporabi druga primerljiva država, in sicer iz naslednjih razlogov: (i) ugotovitve na podlagi enega samega proizvajalca bi bile izkrivljene; (ii) edini kanadski proizvajalec je bil povezan z enim od proizvajalcev Unije, ki so se pritožili, zato bi lahko kanadski subjekt zaradi prihodnjega pregleda zaradi izteka ukrepa, za katerega bo zahtevo vložila njegova matična družba, sprejel posebne cenovne ali stroškovne politike; (iii) obstajala je nesorazmernost informacij, saj je imel vložnik dostop do zaupnih podatkov, ki jih bo predložil njegov povezani proizvajalec iz primerljive države, kitajski proizvajalci pa ne.

(42) Kar zadeva prvi sklop trditev v zvezi z uporabo metodologije primerljive države, Komisija poudarja, da so imeli vsi kitajski proizvajalci izvozniki možnost predložiti obrazce zahtevkov za TGO (tržnogospodarsko obravnavo), da bi se omogočili posamezni izračuni stopenj dampinga. Nobeden od teh izvoznikov ni izkoristil te možnosti. Zato je bila v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe normalna vrednost določena na podlagi podatkov iz primerljive države. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

(43) Kar zadeva drugi sklop trditev v zvezi z izbiro Kanade, Komisija poudarja, da sta bila Kanada in isti kanadski proizvajalec uporabljena kot primerljiva država oziroma proizvajalec iz primerljive države že v prvotni preiskavi. Ker proizvajalci izvozniki niso utemeljili nobene od svojih trditev zoper izbiro Kanade, je Komisija menila, da je izbira Kanade še vedno ustrezna. Kot je navedeno v uvodni izjavi 40, je Kanada vsekakor ustreznejša z vidika obsega proizvodnje in domače prodaje, tj. obeh dejavnikov, na podlagi katerih se določi normalna vrednost. Nazadnje, s pravnega vidika ni ovir za izbiro primerljive države z enim samim sodelujočim proizvajalcem, četudi je navedeni proizvajalec povezan s proizvajalcem Unije. Komisija je vsekakor zagotovila, da so podatki, ki jih je predložil kanadski proizvajalec, zanesljivi. Zato je zavrnila trditev proizvajalca izvoznika.

(44) Po dodatnem razkritju so kitajski proizvajalci izvozniki ponovno trdili, da Komisiji ni več dovoljena uporaba metodologije primerljive države. Trdili so, da je Komisija spremenila svojo metodo analize v zvezi z drugimi vidiki, zlasti v zvezi s prilagoditvijo kakovosti, in da bi morala zato spremeniti tudi svojo metodo analize, kar zadeva metodologijo primerljive države.

(45) Komisija je ponovno zavrnila trditev. Metodologija primerljive države je bila dovoljena zaradi razlogov iz uvodne izjave 42. Poleg tega Komisijina ocena prilagoditve kakovosti ni povezana z izbiro primerljive države.

(46) Komisija je zato sklenila, da je Kanada tako kot pri prvotni preiskavi ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

(b) Normalna vrednost

(47) Kot podlaga za določitev normalne vrednosti so bile uporabljene informacije, ki jih je zagotovil sodelujoči proizvajalec v primerljivi državi.

(48) Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je bil celoten obseg podobnega izdelka, ki ga je sodelujoči proizvajalec v Kanadi na domačem trgu prodal neodvisnim strankam, reprezentativen v primerjavi s celotnim obsegom izvoza iz LRK v Unijo, tj. ali je celoten obseg take domače prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da je bila domača prodaja v primerljivi državi reprezentativna.

(49) Komisija je nato v zvezi s proizvajalcem iz primerljive države proučila, ali se lahko za vsako vrsto podobnega izdelka, ki je bila prodana na domačem trgu, šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka določen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu med obdobjem preiskave. Prodajne transakcije so se štele za dobičkonosne, če je bila cena na enoto enaka ali višja od proizvodnih stroškov. Tako so se določili proizvodni stroški za vsako vrsto izdelka, ki ga je kanadski proizvajalec proizvedel v obdobju preiskave.

(50) Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka izračunanim proizvodnim stroškom ali višja od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste enaka proizvodnim stroškom ali višja od njih, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste izdelka v obdobju preiskave. V vseh drugih primerih je bila v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe normalna vrednost konstruirana tako, da so se povprečnim proizvodnim stroškom za zadevno vrsto izdelka prišteli nastali PSA-stroški in dobiček, ustvarjen na kanadskem trgu v obdobju preiskave.

(51) V prvotni preiskavi se je pri primerjavi cen pokazalo, da obstajajo razlike med izdelki, ki vplivajo na te cene, vključno z razlikami v kakovosti surovin za proizvodnjo zadevnega izdelka na Kitajskem. To je povzročilo velika nihanja cen, ki so jih kitajski proizvajalci izvozniki zaračunavali pri izvozu zadevnega izdelka v Unijo. Vendar so vložniki, kot je navedeno v uvodnih izjavah 97 do 103, predložili dokaze, da je bilo to glavno razlikovanje medtem odpravljeno in da so se kitajski proizvajalci pri izvozu v Unijo preusmerili v vrste izdelka višje kakovosti.

(52) V skladu s tem je Komisija pri določanju normalne vrednosti uporabila dva scenarija za izračun: scenarij 1, pri katerem so se upoštevali vsi primerljivi izdelki, ki jih proizvaja in prodaja proizvajalec iz primerljive države, in scenarij 2, pri katerem se je upoštevala le najcenejša vrsta izdelka, ki je verjetno ustrezala tudi vrstam izdelka nižje kakovosti. V drugem scenariju je normalna vrednost temeljila zgolj na dejanski domači ceni, ki je bila izračunana kot povprečna cena domače prodaje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V prvem scenariju pa je več kot polovica normalnih vrednosti temeljila na dejanskih domačih cenah, preostanek pa je bil konstruiran, ker zahteva glede 80-odstotnega praga in/ali zahteva glede dobičkonosnosti iz uvodne izjave 50 nista bili izpolnjeni ali pa ni bilo domače prodaje določene vrste izdelka.

(53) Proizvajalec iz primerljive države je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom izdelek proizvajal v vseh kakovostnih razredih, proizvajal pa je celo nekaj nišnih izdelkov z visoko dodano vrednostjo, ki se niso upoštevali pri izračunih dampinga.

(54) Kot je navedeno v uvodnih izjavah 59 do 60, sta ta scenarija za izračun dala različne rezultate glede stopnje dampinga.

(c) Izvozna cena

(55) Kot je navedeno v uvodni izjavi 16, kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali v preiskavi. Izvozna cena je torej v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljila na najboljših razpoložljivih informacijah.

(56) Cena CIF na meji Unije je bila določena na podlagi statističnih podatkov, ki so na voljo pri Eurostatu.

(d) Primerjava in prilagoditve

(57) Komisija je primerjala normalno vrednost (pri čemer se je opirala na scenarij za izračun 1 ali 2, kot sta opisana v uvodni izjavi 52) in izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Kadar je bilo to utemeljeno s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen.

(58) V zvezi z domačimi cenami proizvajalca iz primerljive države so bile opravljene prilagoditve za stroške notranjega prevoza in stroške pakiranja, kjer je bilo to ustrezno, ter znižanja in popuste. Skupno so prilagoditve obsegale [5–10 %] celotne fakturirane vrednosti. Ustrezne prilagoditve so bile izvedena za stroške proizvodnje. Kar zadeva izvozne cene, je bila vrednost franko tovarna določena tako, da so se od cene CIF na meji Unije odšteli stroški prevoza, zavarovanja, manipuliranja in druge prilagoditve, kot so bili ocenjeni v prvotni preiskavi ([5–10 %] fakturirane vrednosti).

(e) Stopnja dampinga

(59) Na podlagi navedenega je ob upoštevanju vseh primerljivih izdelkov, ki jih je proizvajalec iz primerljive države proizvedel in prodal v skladu s scenarijem 1 (glej uvodno izjavo 52), izračunana stopnja dampinga, izražena kot delež cene franko meja Unije pred plačilom dajatve, znašala 205,5 %. Vendar je ta izračun, kot je bilo navedeno, vključeval vse primerljive izdelke, ki jih je proizvedel in prodal proizvajalec iz primerljive države. Zlasti zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov ni bilo jasno, ali so se vrste izdelka proizvajalca iz primerljive države ujemale s tistimi, ki so jih kitajski proizvajalci izvozniki izvažali v Unijo.

(60) Tudi zgolj ob upoštevanju najcenejše vrste izdelka, ki jo je proizvajalec iz primerljive države proizvedel in prodal v skladu s scenarijem 2 (glej uvodno izjavo 52), je bila ugotovljena stopnja dampinga še vedno znatna, saj je znašala 35,1 %.

(61) Komisija je poskušala tudi izračunati stopnjo dampinga po posameznih vrstah izdelka. Vendar se je to zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov in s tem tudi pomanjkanja dejanskih podatkov o vrstah kitajskega izdelka štelo za neizvedljivo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa. Ker pa je Komisija še vedno imela podatke o vrstah izdelka iz prvotne preiskave, jih je uporabila za tretji predizračun stopnje dampinga, da bi potrdila scenarij 1 ali 2 za izračun stopnje dampinga.

(62) Rezultat tega tretjega izračuna so bile stopnje dampinga od 35,7 % do 46,4 %. Ker je ta tretji izračun pokazal, da je še vedno obstajal damping za izvoz zadevnega izdelka v Unijo, se je Komisija odločila, da razen navedene ugotovitve o dampingu dejanske številke, ki jih je pokazal ta izračun, niso zanesljive. To je bilo zato, ker preiskava ni pokazala nobenih dokazov, da je nabor vrst izdelka za izvoz v Unijo ostal enak vse od prvotne preiskave. Dejansko in kot je navedeno v uvodnih izjavah 97 do 103, so vložniki predložili dokaze, da so se kitajski proizvajalci izvozniki medtem preusmerili na vrste izdelka z višjo dodano vrednostjo v skladu s svojim tehnološkim napredkom. Zato ta simulacija predstavlja najnižjo možno oceno stopenj dampinga z razmeroma večjo osredotočenostjo na cenejše vrste izdelka iz preteklosti. Poleg tega je bilo, kot je navedeno v uvodni izjavi 5, ugotovljeno, da so bile nekatere vrste izdelka nekoliko spremenjene zaradi izogibanja ukrepom. Nobena ugotovitev ni bila diskreditirana s protidokazi kitajskih proizvajalcev izvoznikov.

(63) Zaradi navedenega je Komisija odločila, da je izračun stopnje dampinga v scenariju 2 (ugotovljena stopnja dampinga v višini 35,1 %) predstavljal najnižjo možno oceno dejanskih stopenj dampinga v odsotnosti dejanskih podatkov kitajskih proizvajalcev izvoznikov zadevnega izdelka.

(64) Komisija je zato sklenila, da so kitajski proizvajalci izvozniki v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zadevni izdelek v Unijo vsekakor še naprej izvažali po dampinških cenah.

3.3 Dokazi o verjetnosti ponovitve dampinga

(65) Komisija je nadalje proučila, ali obstaja verjetnost, da bi se damping v primeru izteka ukrepov nadaljeval. Pri tem je proučila ravnanje kitajskih izvoznikov na drugih trgih, kitajsko proizvodno in neizkoriščeno zmogljivost ter privlačnost trga Unije.

3.3.1 Izvoz v tretje države

(66) Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov natančne informacije o ceni izvoza iz LRK v druge države niso bile na voljo. Razpoložljivi podatki o cenah iz kitajskih statističnih podatkov o izvozu so se nanašali na širši obseg izdelka, nanje pa so se kljub temu v svojih predložitvah sklicevali tako vložnik kot kitajski proizvajalci izvozniki, le da z nasprotujočimi si zaključki. Poleg tega ni bilo mogoče vedeti, kakšen nabor izdelkov se izvaža v tretje države, zaradi česar Komisija ni mogla določiti primerljive ravni cen kitajskega izvoza na druge trge.

(67) Komisija je zato sklenila, da na podlagi dokazov, ki jih je vložnik predložil v obliki statističnih podatkov, ki se nanašajo na širši obseg izdelka, ni mogoče ugotoviti, ali je damping na drugih trgih obstajal ali ne.

3.3.2 Proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v LRK

(68) Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov se je neizkoriščena zmogljivost v LRK določila na podlagi študije, ki jo je naročil vložnik in je bila vključena v zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa. Vložnik je naknadno predložil posodobljeno različico študije.

(69) V skladu s prvotno študijo je bila skupna zmogljivost v LRK 1 840 milijonov kvadratnih metrov, obseg proizvodnje pa 1 390 milijonov kvadratnih metrov. Neizkoriščena zmogljivost je bila torej velika in je znašala 450 milijonov kvadratnih metrov. V skladu s posodobljeno različico je bila skupna zmogljivost v LRK 2 295 milijonov kvadratnih metrov, obseg proizvodnje pa 1 544 milijonov kvadratnih metrov. Neizkoriščena zmogljivost je bila torej še večja in je znašala 751 milijonov kvadratnih metrov. Ob upoštevanju, da 100-odstotne stopnje izkoriščenosti zmogljivosti realno ni bilo mogoče doseči, je vložnik sam menil, da bi bila ustreznejša najvišja stopnja izkoriščenosti med 85 % in 90 %. Na podlagi bolj zadržane ocene, tj. 85-odstotne stopnje izkoriščenosti zmogljivosti, bi dejansko razpoložljiva neizkoriščena zmogljivost znašala 406 milijonov kvadratnih metrov. Za primerjavo, skupna potrošnja Unije je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom 714 milijonov kvadratnih metrov, kar kaže na znatno neizkoriščeno zmogljivost, ki bi bila v primeru izteka ukrepov na voljo, da se usmeri na trg Unije.

(70) Kitajski proizvajalci izvozniki so ugovarjali zanesljivosti študije in od Komisije zahtevali, naj je ne upošteva. Prvič, trdili so, da ni na voljo smiselne nezaupne različice, ki bi jim omogočila predložitev pripomb. Drugič, poudarili so, da strokovnjak, ki je pripravil študijo, ni nepristranski zaradi svojih povezav z industrijo Unije. Tretjič, trdili so, da bo morebitno neizkoriščeno zmogljivost absorbiralo vse večje domače povpraševanje v LRK, kot je bilo navedeno v članku iz specializirane revije, v katerem je bila omenjena velika rast gradbeništva v LRK (10).

(71) Kar zadeva prvo trditev kitajskih proizvajalcev izvoznikov, je Komisija poudarila, da je bila nezaupna različica posodobljene študije vključena v nezaupno dokumentacijo. Komisija je menila, da je ta različica smiselna ter da kitajskim proizvajalcem izvoznikom omogoča predložitev podrobnejših pripomb in posredovanje utemeljenih dokazov za izpodbijanje navedb in sklepov iz študije. Vsekakor kitajski proizvajalci izvozniki niso navedli, kateri del nezaupne različice študije se jim ni zdel dovolj smiseln, da bi podali pripombe nanj. Ta utemeljitev je bila zato zavrnjena.

(72) Kar zadeva drugo trditev, je Komisija poudarila, da je zaradi nesodelovanja LRK in dejstva, da kitajski proizvajalci izvozniki niso predložili drugih podrobnih informacij v zvezi z zmogljivostjo, menila, da študija predstavlja najboljša razpoložljiva dejstva. Prav tako Komisija ni mogla pridobiti informacij, ki bi postavile študijo pod vprašaj.

(73) Kar zadeva tretjo trditev, se je Komisija strinjala, da bi se lahko del proizvodne zmogljivosti porabil za zadovoljevanje vse večjega domačega povpraševanja. Vendar proizvajalci izvozniki niso predložili podatkov o domači potrošnji v LRK, s katerimi bi lahko podprli svojo trditev, da bo načrtovano povečanje domačega povpraševanja absorbiralo celotno neizkoriščeno zmogljivost. Tudi s preiskavo Komisije to ni bilo dokazano. Verjetno je tudi, da bi se del neizkoriščene zmogljivosti izvozil v tretje države in ne le v Unijo.

(74) Komisija je zato sklenila, da bi tudi ob upoštevanju sedanjega domačega povpraševanja v LRK največja neizkoriščena zmogljivost, za katero bi se lahko pričakovalo, da se bo usmerila na trg Unije, v primeru izteka ukrepov znašala največ 406 milijonov kvadratnih metrov. Vendar je verjetno, da bo v prihodnosti del navedene neizkoriščene zmogljivosti absorbiralo povečanje domače kitajske potrošnje, del pa se bo prodal tudi na druge izvozne trge poleg Unije, vendar, kot je navedeno v uvodnih izjavah 66 in 67, zainteresirane strani niso predložile informacij, ki bi te navedbe podprle, prav tako takih informacij ni odkrila Komisija.

(75) Po dodatnem razkritju so kitajski proizvajalci izvozniki še naprej izpodbijali ugotovitve v zvezi z neizkoriščeno zmogljivostjo. Trdili so, da je ocena neizkoriščene zmogljivosti temeljila le na domnevah in ni bila podprta s pozitivnimi dokazi. Trdili so tudi, da sta bili v študiji, ki jo je predložil vložnik, navedeni napačni spletišči dveh kitajskih proizvajalcev izvoznikov in da je bila zmogljivost tretjega kitajskega proizvajalca, za katero je bilo sporočeno, da znaša 129 milijonov kvadratnih metrov, dejansko 60 milijonov kvadratnih metrov.

(76) Komisija je ugotovila, da je ocena neizkoriščene zmogljivosti zaradi nesodelovanja LRK temeljila na najboljših razpoložljivih dejstvih, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 72. Poudarila je, da je bila neizkoriščena zmogljivost ocenjena na največ 406 milijonov kvadratnih metrov ter da bi določen del neizkoriščene zmogljivosti absorbirali domača kitajska potrošnja in izvozni trgi zunaj Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 74. Kitajski proizvajalci izvozniki niso izpodbijali ocen zmogljivosti dveh kitajskih proizvajalcev z domnevno napačnima spletiščema. Komisija je menila, da sprememba ocene zmogljivosti ne bi postavila pod vprašaj splošne ugotovitve, da je na Kitajskem obstajala znatna neizkoriščena zmogljivost, četudi bi bile trditve kitajskih proizvajalcev pravilne. Četudi bi bila dejanska zmogljivost tretjega kitajskega proizvajalca 60 milijonov kvadratnih metrov, kot se je zatrjevalo, in četudi bi ocene zmogljivosti za druga dva kitajska proizvajalca temeljile na napačnih spletiščih, bi celotna ocenjena neizkoriščena zmogljivost na Kitajskem dejansko še vedno predstavljala skoraj 50 % potrošnje Unije.

3.3.3 Privlačnost trga Unije

(77) Zaradi nesodelovanja LRK in pomanjkanja kitajskih računov za druge trge natančne informacije o izvozni ceni in naboru izdelkov za izvoz iz LRK v druge države niso bile na voljo. Komisija zato ni mogla ugotoviti privlačnosti ravni cen v Uniji v primerjavi z drugimi izvoznimi trgi.

(78) Kot je bilo ugotovljeno po dodatnem razkritju, pa so izračuni nelojalnega nižanja prodajnih cen pokazali, da so povprečne cene, ki so jih proizvajalci Unije dosegali na trgu Unije, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom precej presegale kitajske uvozne cene. Na tej podlagi je mogoče ugotoviti, da je raven cen na trgu Unije privlačna za kitajske proizvajalce izvoznike.

(79) Poleg tega je Komisija menila, da privlačnost trga Unije dokazujeta (i) stopnja prodiranja kitajskih izdelkov na trg pred uvedbo ukrepov (51-odstotni tržni delež v obdobju preiskave med prvotno preiskavo (11)) in (ii) obstoj številnih praks izogibanja, kot je opisano v uvodnih izjavah 2 do 5.

(80) Komisija je zato sklenila, da trg Unije ostaja privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike.

3.3.4 Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga

(81) Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da ob upoštevanju znatnih neizkoriščenih zmogljivosti na Kitajskem in privlačnosti trga Unije v primeru izteka sedanjih ukrepov obstaja verjetnost ponovitve dampinga.

4. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

4.1 Opredelitev industrije in proizvodnje Unije

(82) V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je podobni izdelek proizvajalo 22 znanih proizvajalcev. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

(83) Ugotovljeno je bilo, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom celotna proizvodnja Unije znašala 694 633 582 kvadratnih metrov. Družbe, ki so podprle zahtevek za pregled, so predstavljale več kot 80 % celotne proizvodnje Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, so vzorčeni proizvajalci Unije predstavljali več kot 70 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

4.2 Potrošnja Unije

(84) Komisija je potrošnjo Unije določila tako, da je seštela obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije in uvoz iz vseh držav, določen na podlagi podatkovne zbirke iz člena 14(6) (12).

(85) Komisija opozarja, da so zainteresirane strani in zlasti pritožnik za oceno obsega uvoza iz LRK in drugih držav uporabili podatke Eurostata o uvozu za polne osemmestne oznake. Te oznake pa vključujejo tudi izdelke, ki v preiskavi niso zajeti. Kot je bilo že navedeno, je Komisija uporabila podatke o uvozu iz zbirke podatkov iz člena 14(6), ki se nanašajo le na uvoz izdelka v preiskavi, torej na obseg uvoza, zato je potrošnja Unije ocenjena natančneje, kot bi bila, če bi se uporabili podatki Eurostata za polne osemmestne oznake.

(86) Potrošnja Unije se je gibala, kot sledi v nadaljevanju. Preglednica 1 Potrošnja Unije 2013 2014 2015 OPP Celotna potrošnja Unije (v kvadratnih metrih) 590 716 421 602 113 728 687 901 767 714 430 620 Indeks (2013 = 100) 100 102 116 121 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki in podatki vložnika, zbirka podatkov iz člena 14(6).

(87) Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala vsako leto, skupno pa za 21 %. Izrazita rast potrošnje kaže splošno okrevanje v sektorju gradbeništva in močno povpraševanje po materialu za zunanjo toplotno izolacijo, izdelku, ki je nižje v prodajni verigi, pri katerem se uporabljajo tkanine z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken. Potrošnja tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken v Uniji naj bi se v prihodnjih letih še naprej povečevala.

4.3 Uvoz iz zadevne države

4.3.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

(88) Uvoz iz LRK v Unijo se je gibal, kot sledi v nadaljevanju. Preglednica 2 Obseg uvoza in tržni delež 2013 2014 2015 OPP Obseg uvoza iz zadevne države (v kvadratnih metrih) 19 684 666 21 047 165 11 547 563 8 422 681 Indeks (2013 = 100) 100 107 59 43 Tržni delež 3,33 % 3,50 % 1,68 % 1,18 % Indeks (2013 = 100) 100 105 50 35 Obseg uvoza iz držav, za katere veljajo ukrepi proti izogibanju (13) (v kvadratnih metrih) 20 442 728 1 976 003 2 145 297 1 118 317 Indeks (2013 = 100) 100 10 10 5 Tržni delež 3,46 % 0,33 % 0,31 % 0,16 % Indeks (2013 = 100) 100 9 9 5 Vir: Podatkovna zbirka iz člena 14(6).

(89) Obseg uvoza iz LRK v Unijo se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 57 %. Najprej se je v obdobju 2013–2014 povečal za 7 %, nato pa se je v obdobju 2014–2015 močno zmanjšal, in sicer za 45 %, ter ostal majhen do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Kitajski tržni delež je sledil temu trendu, in sicer se je v obdobju 2013–2014 najprej povečal, nato pa z visokih 3,50 % leta 2014 izrazito padel, najprej na 1,68 % istega leta in nato na 1,18 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Zmanjšanje tržnega deleža je bilo zaradi naraščajoče potrošnje Unije večje od zmanjšanja obsega uvoza.

(90) Komisija je ob upoštevanju veljavnih ukrepov proti izogibanju ter trditve vložnika, da bi bilo treba uvoz iz Indije, Indonezije, Malezije, Tajvana in Tajske prišteti h kitajskemu tržnemu deležu, proučila tudi razvoj uvoza iz navedenih držav. Skupni obseg uvoza iz teh petih držav se je v obravnavanem obdobju precej zmanjšal, najbolj pa v obdobju 2013–2014. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je skupni obseg uvoza iz teh petih držav dosegel le 1 118 317 kvadratnih metrov, kar ustreza le 0,16-odstotnemu tržnemu deležu.

(91) Vložnik, več proizvajalcev Unije in Evropsko združenje proizvajalcev tehničnih tkanin (TECH-FAB Europe) so v zahtevku za pregled, priložnostnih predložitvah in med zaslišanji trdili, da je dejanski obseg uvoza izdelka iz LRK, ki se pregleduje, precej večji, kot je bil evidentiran v statistiki Eurostata ali drugih uradnih statistikah, in sicer zaradi ogromnega obsega kitajskega uvoza, ki je v Unijo prispel prek Ukrajine, Turčije, Republike Moldavije, nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Srbije, Bosne in Hercegovine ter morebitnih drugih držav.

(92) Komisija je najprej opozorila, da statistični podatki Eurostata o uvozu na ravni TARIC vložniku niso na voljo in da so osemmestne oznake KN, na katere se sklicuje vložnik, preobsežna kategorija izdelkov, kot je navedeno že v uvodni izjavi 85. Torej precenjujejo obseg uvoza izdelkov, zajetih v tej preiskavi. Komisija ni prejela zahtevka v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe, naj razišče morebitno izogibanje veljavnim ukrepom prek katere od navedenih držav. Poleg tega je iz razpoložljivih statističnih podatkov o uvozu razvidno, da je bil uvoz iz Bosne in Hercegovine, Turčije in Ukrajine v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zanemarljiv. Kar zadeva uvoz iz držav, ki mejijo na Unijo, bi bilo treba opozoriti tudi, da je vložnik v zahtevku za pregled sam priznal, da imajo veljavni ukrepi pozitivni učinek, saj se je zaradi njih povečala raznolikost ponudbe, med drugim iz sosednjih držav, ki so začele razvijati proizvodnjo. To navedbo podpira predložitev proizvajalca, ki je povezan s proizvajalcem Unije in ima sedež v nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji. Domneve glede izogibanja niso bile podprte z dokazi ali dejstvi, zato se niso upoštevale.

4.3.2 Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

(93) Komisija je določila tudi trend cen kitajskega uvoza na podlagi zbirke podatkov iz člena 14(6).

(94) Povprečna cena uvoza iz zadevne države se je gibala, kot sledi v nadaljevanju. Preglednica 3 Uvozne cene 2013 2014 2015 OPP Kitajske uvozne cene (v EUR/kvadratni meter) 0,15 0,16 0,25 0,23 Indeks (2013 = 100) 100 106 167 153 Vir: Podatkovna zbirka iz člena 14(6).

(95) V obravnavanem obdobju so se povprečne uvozne cene na splošno zvišale za 53 % in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosegle 0,23 EUR/kvadratni meter.

(96) Ker v preiskavi ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik, ki ga zadeva ta pregled, je Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala tehtano povprečno prodajno ceno vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunano neodvisnim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, in povprečno kitajsko izvozno ceno na podlagi podatkovne zbirke iz člena 14(6) na ravni CIF po ustreznih prilagoditvah za carinske dajatve in stroške po uvozu. Primerjava je pokazala, da v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni bilo nelojalnega nižanja prodajnih cen. Če se ne upošteva protidampinška dajatev, pa je kitajski uvoz prodajne cene industrije Unije v povprečju nelojalno znižal za 22,5 %.

(97) V prvotni preiskavi se je za kitajske uvozne cene izvedla prilagoditev kakovosti. Komisija je v fazi razkritja in glede na to, da v zvezi s tem ni bila podana nobena trditev, med preiskavo v zvezi s pregledom prvotno uporabila enako prilagoditev kot pri prvotni preiskavi. Vendar je vložnik po razkritju predložil dva sklopa pripomb v zvezi s prilagoditvami kakovosti oziroma ustreznimi uvoznimi cenami. V prvem sklopu pripomb je vložnik trdil, da so kitajski proizvajalci izboljšali kakovost svojih izdelkov od prvotne preiskave, in dokazal, da največji kitajski proizvajalci zdaj izpolnjujejo zahteve glede kakovosti za vsa glavna področja uporabe. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 101 do 103, se je Komisija na podlagi dokazov, ki jih je predložil vložnik, in v odsotnosti utemeljenih dokazov o nasprotnem odločila, da v tem pregledu ne bo uporabila prilagoditve kakovosti.

(98) V drugem sklopu pripomb je vložnik po razkritju nadalje trdil, da kitajske uvozne cene, uporabljene pri tej primerjavi cen, ne bi bile reprezentativne zaradi razmeroma majhnega obsega. Glede na ta mali obseg in visoko protidampinško dajatev je menil, da je bil uvoz iz Kitajske v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zelo visoke kakovosti, namenjen oskrbi majhnih nišnih trgov. Zato bi bila povprečna vrednost previsoka v primerjavi s povprečno vrednostjo kitajskega uvoza, če ukrepov ne bi bilo, saj bi ta uvoz predstavljal „običajni“ nabor izdelkov po nižjih cenah.

(99) Po dodatnem razkritju so kitajski proizvajalci trdili, da Komisija ne bi smela sprejeti dokazov, ki jih je vložnik predložil v zvezi s prilagoditvijo kakovosti, saj so bili domnevno neutemeljeni. Poleg tega so navedli, da je Komisija v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa zavezana uporabljati enako metodologijo, kot je bila uporabljena v prvotni zadevi, in da bi morala zato še naprej uporabljati prilagoditev kakovosti, ki je bila uporabljena v prvotni preiskavi.

(100) Komisija je proučila in upoštevala vse pripombe, predložene po razkritju in dodatnem razkritju, kakor je bilo ustrezno.

(101) Komisija je v zvezi s pripombami, ki jih je predložil vložnik, sprejela prvi sklop pripomb, povezanih s prilagoditvijo kakovosti. Dejansko je po njenem mnenju vložnik ustrezno utemeljil svojo trditev, da obstajajo dokazi, da so kitajski proizvajalci izboljšali kakovost svojih izdelkov in da jim zato v okviru tega pregleda zaradi izteka ukrepa ni bilo treba več izvesti enake prilagoditve kakovosti, kot je bila izvedena pri prvotni preiskavi. V zvezi s tem je vložnik v svojih pripombah po razkritju navedel ustrezne podrobnosti o kitajskih ponudbah in trditvah o kakovosti, kot so navedene na spletiščih kitajskih proizvajalcev zadevnega izdelka, ter predložil tudi informacije o pomembnih združitvah med kitajskimi proizvajalci, namenjenih povečanju njihove uspešnosti, močni podpori države za industrijo tkanin z odprto mrežno strukturo za namene izboljšanja kakovosti, izboljšanju proizvodnih strojev pri več ključnih proizvajalcih, izboljšanju kakovosti glavnih surovin, ki se uporabljajo, in večjemupoudarku na vodenju kakovosti izdelkov v zadevni kitajski industriji. Vse te spremembe naj bi tako privedle do bistvenega izboljšanja kakovosti kitajskih tkanin z odprto mrežno strukturo, zaradi katere kitajski proizvajalci zdaj proizvajajo zadevni izdelek na ravni z enakimi standardi kakovosti kot pri proizvajalcih Unije, kar zadeva parametre, kot so natezna trdnost po izpostavljenosti bazičnim snovem (kot je preskušena v skladu s standardom ETAG004), vzdolžna in prečna usmerjenost ter vzdolžno raztegovanje. Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso bili pripravljeni sodelovati in niso predložili dokazov o nasprotnem in ker tudi Komisija sama ni mogla pridobiti dokazov o nasprotnem, je bilo ugotovljeno, da se je kakovost kitajskih izdelkov na splošno znatno izboljšala in da bodo navedene izboljšave verjetno značilne tudi za prihodnji izvoz v Unijo.

(102) V prvotni preiskavi je prilagoditev delno temeljila na informacijah, ki so bile na voljo Komisiji in pridobljene od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. V tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa kitajski proizvajalci niso izpolnili nobenega vprašalnika in zato niso predložili nobenih ustreznih preverljivih informacij, s katerimi bi bila lahko trditev vložnika postavljena pod vprašaj ali pa bi bile navedene ugotovitve izpodbijane. Tako je morala Komisija priti do ugotovitve na podlagi razpoložljivih informacij. Komisija zaradi tega ter zaradi pomanjkanja sodelovanja in predloženih podatkov, ki bi dokazovali nasprotno, na podlagi primerjave kakovosti uvoza iz Kitajske in kakovosti podobnega izdelka, ki ga proizvaja in prodaja industrija Unije, kot je bilo navedeno v utemeljitvah, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni mogla ugotoviti, ali bi bila prilagoditev kakovosti še vedno potrebna. Nazadnje tudi poudarja, da kitajski proizvajalci niti v svojih pripombah k dodatnemu razkritju niso predložili nobenih utemeljenih dokazov o tem, da je bila trditev vložnika, da prilagoditev kakovosti ni več potrebna, napačna.

(103) Komisija je zato sprejela prvi sklop pripomb vložnika in zavrnila trditve kitajskih proizvajalcev ter sklenila, da pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih cen ni bilo več nobene podlage za uporabo prilagoditve kakovosti.

(104) Kar zadeva drugi sklop pripomb, ki ga je predložil vložnik, Komisija ni sprejela trditev vložnika, saj niso bile podprte z utemeljenimi dokazi. Kljub dejstvu, da so bile te trditve zavrnjene, je sklenila, da je bila stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen v višini 22,5 % (izračunana, kot je navedeno v uvodni izjavi 96) še vedno znatna.

(105) Komisija je poleg tega poudarila, da neizvedba prilagoditve kakovosti v pregledu zaradi izteka ukrepa ne pomeni spremembe metodologije glede na prvotno preiskavo. Potreba po prilagoditvi kakovosti je bila ocenjena v prvotni preiskavi, ob upoštevanju okoliščin, ki so takrat prevladovale, in za zagotovitev primerjave zadevnega izdelka z izdelkom, ki se proizvaja v Uniji na enaki ravni trgovine. Vendar je glede na nove predložene dokaze ta prilagoditev zahtevala ponovno oceno. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 101 do 103, so dokazi, ki jih je predložil vložnik, kazali, da obstaja konkurenca na enaki ravni trgovine, zaradi katere ni bilo treba uporabiti prilagoditve kakovosti za zadevni izdelek. Zato je Komisija na podlagi razpoložljivih dokazov sklenila, da okoliščine v tej zadevi niso več upravičevale takšne prilagoditve.

(106) Kar zadeva trditev kitajskih proizvajalcev, da bi morala Komisija še naprej uporabljati prilagoditev kakovosti, ki je bila uporabljena v prvotni preiskavi, je treba poudariti, da se sodna praksa (14), na katero so se kitajski izvozniki sklicevali v svojih predložitvah, nanaša na spremembo metodologije za izračun stopnje dampinga pri primerjavi izvozne cene in normalne vrednosti v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe (tj. preiskovalni organ je v prvotni preiskavi uporabil metodo „input“, pri pregledu pa „metodo preostale vrednosti“). Zato se stanje znatno razlikuje od zadevnega primera, v katerem Komisija ni spremenila metodologije glede na prvotno preiskavo. Namesto tega je ustrezno upoštevala spremembo okoliščin med prvotno preiskavo in pregledom, zaradi katere uporaba prilagoditve kakovosti ni bila več upravičena.

(107) Zato je Komisija zavrnila trditve kitajskih proizvajalcev iz uvodne izjave 99 in potrdila svojo odločitev, da pri tem pregledu ne bo uporabila prilagoditve kakovosti.

(108) Med zaslišanjem pred službami Komisije po dodatnem razkritju so kitajski organi trdili, da kitajski proizvajalci že nekaj časa uporabljajo posebno formulo za steklena vlakna C-Glass, ki se razlikuje od formule za steklena vlakna, odporne proti bazičnim snovem, ki se široko uporablja v Uniji, in da bi bilo treba zato ohraniti prilagoditev kakovosti. Prvič, Komisija je ugotovila, da je bila ta pripomba podana po roku za predložitev pripomb k dodatnemu razkritju. Drugič, ta trditev ni bila podprta z dokazi o sedanji ravni kakovosti kitajskih tkanin z odprto mrežno strukturo ali kakršnimi koli dokazi o tem, kakšen je delež uporabe steklenih vlaken C-Glass v primerjavi z uporabo drugih vrst steklenih vlaken pri proizvajalcih tkanin z odprto mrežno strukturo v LRK.Tretjič, zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov v LRK ni bilo mogoče pridobiti in preveriti take trditve pri zadevnih proizvajalcih izvoznikih, zato je morala Komisija uporabiti razpoložljiva dejstva. Četrtič, ta trditev v zvezi s surovinami za proizvodnjo tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken ne razveljavlja dokazov, ki podpirajo trditev vložnika, da so kitajski proizvajalci od prvotne preiskave izboljšali kakovost svojih izdelkov, vključno z njihovo odpornostjo na bazične snovi, kar je del izpolnjevanja standarda ETAG004, tj. okoliščina, zaradi katere prilagoditev kakovosti pri tem pregledu ni potrebna. Komisija je to trditev posledično zavrnila.

4.4 Uvoz iz drugih tretjih držav

(109) V naslednji preglednici sta prikazana gibanje obsega in tržnega deleža uvoza iz tretjih držav razen LRK v Unijo v obravnavanem obdobju ter povprečna cena tega uvoza. Preglednica temelji na podatkih iz podatkovne zbirke iz člena 14(6). Preglednica 4 Uvoz iz tretjih držav Država 2013 2014 2015 OPP Republika Moldavija Obseg uvoza (v kvadratnih metrih) 8 865 531 9 894 443 18 866 981 20 704 443 Indeks (2013 = 100) 100 112 213 234 Tržni delež 1,5 % 1,6 % 2,7 % 2,9 % Povprečna cena (v EUR/kvadratni meter) 0,25 0,26 0,28 0,27 Indeks (2013 = 100) 100 102 113 109 Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija Obseg uvoza (v kvadratnih metrih) 0 0 2 670 400 11 333 114 Indeks (2013 = 100) Indeks ni predstavljen, saj uvoza v letih 2013 in 2014 ni bilo. Tržni delež 0 % 0 % 0,4 % 1,6 % Povprečna cena (v EUR/kvadratni meter) n. r. n. r. 0,26 0,27 Indeks (2013 = 100) Indeks ni predstavljen, saj uvoza v letih 2013 in 2014 ni bilo. Srbija Obseg uvoza (v kvadratnih metrih) 0 750 4 809 343 9 915 393 Indeks (2013 = 100) Indeks ni predstavljen, saj uvoza v letu 2013 ni bilo. Tržni delež 0 % 0 % 0,7 % 1,4 % Povprečna cena (v EUR/kvadratni meter) n. r. 0,11 0,27 0,27 Indeks (2013 = 100) Indeks ni predstavljen, saj uvoza v letu 2013 ni bilo. Skupni uvoz iz vseh drugih tretjih držav Obseg uvoza (v kvadratnih metrih) 50 450 204 15 857 722 16 506 640 10 614 358 Indeks (2013 = 100) 100 31 33 21 Tržni delež 8,5 % 2,6 % 2,4 % 1,5 % Povprečna cena (v EUR/kvadratni meter) 0,24 0,31 0,32 0,40 Indeks (2013 = 100) 100 128 133 167 Vir: Podatkovna zbirka iz člena 14(6).

(110) V obravnavanem obdobju se je skupni obseg uvoza iz držav razen LRK zmanjšal za 11 %, močno pa je upadel zlasti med letoma 2013 in 2014, kar je mogoče pojasniti z učinkovitostjo ukrepov proti izogibanju.

(111) Medtem se je uvoz iz treh držav, ki geografsko ležijo blizu Unije – Republike Moldavije, nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Srbije – precej povečal in večinoma nadomestil uvoz iz vseh drugih tretjih držav. Njihov skupni tržni delež se je z le 1,5 % v letu 2013 povečal na 5,9 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Od leta 2013 je njihova raven cen tega uvoza na splošno precej nižja od povprečne ravni cen uvoza iz drugih tretjih držav, vendar je še vedno višja od cen uvoza iz LRK.

4.5 Gospodarski položaj industrije Unije

4.5.1 Splošne opombe

(112) Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse ekonomske kazalnike, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju. Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, se je za industrijo Unije uporabilo vzorčenje.

(113) Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike, povezane s celotno industrijo Unije, je ocenila na podlagi informacij, ki so jih vložniki predložili v zahtevku za pregled. Te makroekonomske kazalnike je Komisija skrbno preverila. Od mikroekonomskih kazalnikov je na podlagi preverjenih podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov ocenila le tiste, ki so povezani z vzorčenimi družbami. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

(114) Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

(115) Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

(116) Proti koncu postopka je več zainteresiranih strani trdilo, da analiza mikroekonomskih kazalnikov ni jasna zaradi dejstva, da v vzorcu prevladuje en vertikalno integrirani proizvajalec, večina proizvajalcev Unije pa so neintegrirani tkalci, ki surovino za steklena vlakna kupujejo na prostem trgu. Tkalci bi bili v zelo drugačnem in precej manj uspešnem položaju kot prevladujoči integrirani proizvajalec. Ta trditev je bila po razkritju znova podana.

(117) Kot je navedeno v uvodni izjavi 18 in v skladu z določbami člena 17(1) osnovne uredbe vzorec predstavlja največji reprezentativni obseg proizvodnje in prodaje, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Spomniti je treba, da predstavlja približno 70 % proizvodnje in prodaje proizvajalcev Unije. Hkrati pa je tudi res, da je mikroekonomske kazalnike v tej preiskavi v zvezi s pregledom večinoma predložila ena od vzorčenih strani, ureditev te družbe in struktura njenih stroškov pa sta bistveno drugačni kot pri večini drugih proizvajalcev. To vprašanje je podrobneje obravnavano v uvodni izjavi 28.

4.5.2 Makroekonomski kazalniki

4.5.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

(118) Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi v nadaljevanju. Preglednica 5 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti 2013 2014 2015 OPP Obseg proizvodnje (v kvadratnih metrih) 551 246 419 591 314 219 670 397 631 694 633 582 Indeks (2013 = 100) 100 107 122 126 Proizvodna zmogljivost (v kvadratnih metrih) 672 600 881 766 417 296 821 009 956 836 697 568 Indeks (2013 = 100) 100 114 122 124 Izkoriščenost zmogljivosti 82 % 77 % 82 % 83 % Indeks (2013 = 100) 100 94 100 101 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki in podatki vložnika.

(119) Proizvodnja se je v obravnavanem obdobju po obsegu povečala za 26 %. V primerjavi z letom 2013 se je povečala vsako leto, rast pa je bila zlasti izrazita v obdobju 2014–2015.

(120) Da bi industrija Unije zadostila naraščajočemu povpraševanju in omogočila navedeno rast proizvodnje, je v obravnavanem obdobju proizvodno zmogljivost povečala za 24 %, najbolj v obdobju 2013–2014.

(121) Povečana proizvodnja in proizvodna zmogljivost sta bili večinoma skladni s podobno rastjo potrošnje Unije, zaradi česar je lahko industrija Unije stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti v obravnavanem obdobju ohranjala razmeroma stabilno.

4.5.2.2 Obseg prodaje in tržni delež

(122) Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi v nadaljevanju. Preglednica 6 Obseg prodaje in tržni delež 2013 2014 2015 OPP Celotni obseg prodaje na trgu Unije (v kvadratnih metrih) 511 716 020 555 313 648 633 500 840 653 440 631 Indeks (2013 = 100) 100 109 124 128 Tržni delež 86,6 % 92,2 % 92,1 % 91,5 % Indeks (2013 = 100) 100 106 106 106 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki in podatki vložnika.

(123) Obseg prodaje na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 28 %. Povečal se je vsako leto – za 9 % v obdobju 2013–2014, za dodatnih 15 indeksnih točk v obdobju 2014–2015 ter dodatne 4 indeksne točke med letom 2015 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom.

(124) Rast obsega prodaje je bila nekoliko večja od rasti potrošnje Unije v obravnavanem obdobju, kar je industriji Unije omogočilo, da je svoj tržni delež tega uvoza povečala za 4,9 odstotne točke, in sicer s 86,6 % v letu 2013 na 91,5 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

4.5.2.3 Rast

(125) Proizvodnja in prodaja industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju močno povečali, kar je industriji Unije omogočilo, da je v celoti izkoristila naraščanje potrošnje Unije.

4.5.2.4 Zaposlenost in produktivnost

(126) Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi v nadaljevanju. Preglednica 7 Zaposlenost in produktivnost 2013 2014 2015 OPP Število zaposlenih 1 279 1 390 1 449 1 545 Indeks (2013 = 100) 100 109 113 121 Produktivnost (v kvadratnih metrih/zaposlenega) 430 876 425 423 462 745 449 707 Indeks (2013 = 100) 100 99 107 104 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki in podatki vložnika.

(127) Število zaposlenih se je v obravnavanem obdobju povečalo za 21 %, pri čemer se je povečevalo vsako leto.

(128) Dolgoročno prizadevanje industrije Unije za prestrukturiranje že v času prvotne preiskave se je nadaljevalo in ji omogočilo, da je obseg proizvodnje povečala bolj kot število zaposlenih, zaradi česar se je na splošno povečala produktivnost, merjena kot proizvodnja (v kvadratnih metrih) na zaposlenega na leto, ki se je v obravnavanem obdobju povečala za 4 %.

4.5.2.5 Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

(129) Damping se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval, kot je pojasnjeno v oddelku 3.2.

(130) V obravnavanem obdobju je bil obseg dampinškega uvoza iz LRK in držav, za katere veljajo ukrepi proti izogibanju, majhen, zato je mogoče skleniti, da vpliv višine stopnje dampinga na industrijo Unije ni bil zelo pomemben. Glede na prvotno preiskavo se je položaj industrije Unije izboljšal v smislu proizvodnje, prodaje in tržnega deleža, kar kaže na to, da je industrija popolnoma okrevala po preteklem dampingu.

4.5.3 Mikroekonomski kazalniki

4.5.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

(131) Povprečne prodajne cene industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi v nadaljevanju. Preglednica 8 Prodajne cene v Uniji in proizvodni stroški na enoto 2013 2014 2015 OPP Povprečna prodajna cena na enoto na trgu Unije (v EUR/kvadratni meter) 0,352 0,347 0,334 0,328 Indeks (2013 = 100) 100 99 95 93 Proizvodni stroški na enoto (v EUR/kvadratni meter) 0,299 0,292 0,282 0,285 Indeks (2013 = 100) 100 98 94 95 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

(132) Prodajna cena industrije Unije na enoto, zaračunana nepovezanim strankam v Uniji, se je v obravnavanem obdobju znižala za 7 %. Trend cen je z manjšim časovnim zamikom sledil trendu stroškov proizvodnje, razen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ko so se stroški proizvodnje na enoto zvišali za približno 1 %, povprečna prodajna cena na enoto pa se je znižala za približno 1,5 %.

4.5.3.2 Stroški dela

(133) Povprečni stroški dela so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi v nadaljevanju. Preglednica 9 Povprečni stroški dela na zaposlenega 2013 2014 2015 OPP Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR/zaposlenega) 18 095 17 096 17 695 17 624 Indeks (2013 = 100) 100 94 98 97 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

(134) Leta 2014 so se povprečni stroški dela na zaposlenega v primerjavi z letom 2013 znižali za 6 %, nato pa so leta 2015 zvišali ter znova znižali v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, pri čemer so dosegli raven, ki je bila 3 % nižja od tiste leta 2013.

4.5.3.3 Zaloge

(135) Ravni zalog so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi v nadaljevanju. Preglednica 10 Zaloge 2013 2014 2015 OPP Končne zaloge (v kvadratnih metrih) 73 758 800 79 909 963 81 506 790 51 864 072 Indeks (2013 = 100) 100 108 111 70 Končne zaloge kot delež proizvodnje 17,7 % 18,4 % 16,3 % 10,0 % Indeks (2013 = 100) 100 104 92 57 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

(136) Končne zaloge industrije Unije so se med letoma 2013 in 2014 povečale za 8 %, leta 2015 so bile razmeroma stabilne, nato pa so se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšale za 30 % v primerjavi z letom 2013. Končne zaloge kot delež proizvodnje so se gibale podobno in so bile v obdobju preiskave v zvezi s pregledom za 43 % manjše kot leta 2013. S preiskavo je bilo ugotovljeno, da ravni zalog niso pomemben kazalnik škode za industrijo Unije. Veliko znižanje ravni končnih zalog ob koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom v primerjavi z vsemi drugimi obdobji je bilo posledica sezonskosti gradbeništva. Industrija Unije kopiči zaloge med nizko sezono pozimi, zato so zaloge velike 31. decembra, vendar jih porabi v visoki sezoni poleti, zato so bile zaloge ob koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom (30. junija 2016) majhne.

4.5.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

(137) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi v nadaljevanju. Preglednica 11 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb 2013 2014 2015 OPP Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) 14,5 % 17,0 % 15,0 % 14,2 % Indeks (2013 = 100) 100 118 104 98 Denarni tok (v EUR) 21 046 398 25 541 119 29 034 199 28 362 019 Indeks (2013 = 100) 100 121 138 135 Naložbe (v EUR) 13 878 588 9 063 687 7 939 165 9 718 856 Indeks (2013 = 100) 100 65 57 70 Donosnost naložb 48,1 % 56,3 % 64,9 % 49,4 % Indeks (2013 = 100) 100 117 135 103 Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

(138) Komisija je dobičkonosnost industrije Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju gibala med 14,2 % in 17 %. V prvotni preiskavi je bil ciljni dobiček industrije določen pri 12 % (15). V zvezi s tem je treba opozoriti, da je industrija Unije vsako leto obravnavanega obdobja dosegla dobiček, ki je presegal ciljni dobiček.

(139) Vložnik je po razkritju poudaril, da je bil v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dobiček razmeroma velik zaradi izjemno ugodnega razvoja stroškov surovin in menjalnih tečajev v navedenem obdobju. Po obdobju preiskave v zvezi s pregledom so se ti trendi obrnili, zaradi česar se je dobičkonosnost industrije zmanjšala. Komisija je proučila te pripombe in ugotovila, da ti elementi niso bistveno vplivali na sklep, da je bila v obravnavanem obdobju dobičkonosnost industrije Unije na podlagi vzorca večja od ciljnega dobička.

(140) Neto denarni tok je zmožnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti. V obravnavanem obdobju je bil denarni tok pozitiven in skladen z razvojem dobičkonosnosti.

(141) Da bi industrija Unije lahko izkoristila naraščajoče povpraševanje po tkaninah z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken v Uniji in tujini, je v obravnavanem obdobju precej vlagala v nove zmogljivosti. Takih naložb je bilo veliko zlasti leta 2013, kar pojasnjuje, zakaj je trend za celotno obravnavano obdobje negativen in znaša – 30 %.

(142) Donosnost naložb je dobiček, izražen kot delež neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev. Pozitivna je bila vsako leto obravnavanega obdobja, njen razvoj pa je bil skladen z razvojem dobičkonosnosti.

(143) Glede na veliko dobičkonosnost industrije Unije ter nenehno naraščanje prodaje tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken in povpraševanja po njih nič ne kaže na to, da bi imela industrija Unije v obravnavanem obdobju kakršne koli težave z zbiranjem kapitala za financiranje velikih naložb.

4.5.4 Sklep o položaju industrije Unije

(144) V obravnavanem obdobju so vsi kazalniki škode razen prodajnih cen kazali, da je industrija Unije v dobrem položaju, saj so bili vsi finančni kazalniki pozitivni. Kar zadeva prodajne cene, je Komisija ugotovila, da je njihovo znižanje v veliki meri odražalo podobno znižanje stroškov proizvodnje.

(145) V preiskavi je bilo potrjeno, da so ukrepi, uvedeni v prvotni preiskavi, in ukrepi proti izogibanju, ki so nato sledili, koristili industriji Unije, ki si je povrnila in povečala tržni delež, izvedla prestrukturiranje in pomembne naložbe, znižala stroške proizvodnje in povečala dobičkonosnost.

(146) Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da industrija Unije ni utrpela znatne škode v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

4.6 Verjetnost ponovitve škode

(147) Da bi se ocenila verjetnost ponovitve škode v primeru izteka ukrepov proti LRK, se je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe analiziral morebitni vpliv kitajskega uvoza na trg in industrijo Unije.

(148) Komisija je v uvodni izjavi 64 ugotovila, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval, čeprav v majhnem obsegu.

(149) Komisija je v uvodni izjavi 74 ugotovila, da bi lahko bila neizkoriščena zmogljivost v LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom razumno ocenjena na 406 milijonov kvadratnih metrov, kar predstavlja 57 % potrošnje Unije v istem obdobju. V uvodni izjavi 80 je sklenila, da je trg Unije privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike zaradi ravni cen v Uniji in njihovih nenehnih prizadevanj za vstop na trg. Zaradi teh ugotovitev je v uvodni izjavi 81 sklenila, da bi se zaradi razveljavitve ukrepov verjetno povečal izvoz izdelka v preiskavi iz LRK v Unijo po dampinških cenah.

(150) Hkrati je preiskava pokazala, da je bila industrija Unije v preteklih štirih letih, vključno z obdobjem preiskave v zvezi s pregledom, na splošno v dobrem finančnem položaju, saj je večina kazalnikov škode kazala pozitiven trend (glej uvodne izjave 144 do 146). Vendar je treba poudariti, da je bil trg Unije v navedenem obdobju učinkovito zaščiten pred prisotnostjo velike količine dampinškega uvoza zaradi veljavnih protidampinških ukrepov, industrija Unije pa je lahko to seveda izkoristila.

(151) Več proizvajalcev Unije in Evropsko združenje proizvajalcev tehničnih tkanin (TECH-FAB Europe) so na zaslišanjih in v svojih navedbah trdili, da bi zaradi velike proizvodne zmogljivosti v LRK in nižjih prodajnih cen razveljavitev ukrepov takoj povzročila veliko povečanje uvoza izdelka v preiskavi iz LRK v Unijo po dampinških cenah, ki bi bile nižje od stroškov proizvodnje večine proizvajalcev Unije. Po razkritju so bile te pripombe dodatno potrjene, kot sledi v nadaljevanju.

(152) Vložnik je dokazal, da ni več razlike v kakovosti, ki je bila v času prvotne preiskave precejšnja. Zato bi se dejansko lahko pričakovalo, da je povečani obseg dampinškega kitajskega uvoza po nizki ceni na trg Unije pomenil splošen pritisk na nižanje prodajnih cen industrije Unije. Industrija Unije je trdila, da bi že razmeroma skromno znižanje cen v višini 0,04 EUR na kvadratni meter, ki je v takem okviru dejansko verjetno glede na trenutno razliko med povprečno prodajno ceno industrije Unije in povprečno kitajsko uvozno ceno v višini vsaj 0,10 EUR na kvadratni meter, izničilo vso dobičkonosnost, ki jo trenutno dosega.

(153) Komisija je zato priznala, da je ob upoštevanju informacij, ki so na voljo v tem pregledu, v primeru izteka ukrepov verjetno, da bi se uvoz izdelka v preiskavi iz LRK v Unijo močno povečal, in to po dampinških cenah. Ta uvoz bi zato izvajal velik pritisk na prodajne cene industrije Unije in hkrati pridobil tržni delež v škodo industrije Unije.

(154) Učinek verjetne škode v zvezi s cenami se lahko določi razmeroma preprosto, škodo v zvezi z obsegom pa je težje določiti. Jasno je, da trenutno na Kitajskem obstaja precejšnja neizkoriščena zmogljivost, ki bi lahko zavzela več kot 50 % trga Unije. Nasprotno je zaradi rasti potrošnje po vsem svetu in nesodelovanja kitajskih strani, zaradi katerega ni bilo mogoče zbrati informacij o prihodnjem razvoju zmogljivosti na Kitajskem, težko predvideti, ali bo tržni delež industrije Unije upadel na 70 %, 60 % ali pod 50 % kot v prvotni preiskavi. Vendar je jasno, da bi v primeru izteka ukrepov kitajske strani prevzele precejšnje količine in da bi se industrija Unije poleg uničujoče izgube prometa zaradi vse nižjih prodajnih cen spopadala tudi z višjimi stroški, ki bi nato močno vplivali na dobičkonosnost industrije Unije in njeno sposobnost preživetja.

(155) Po dodatnem razkritju so kitajski proizvajalci izvozniki trdili, da dokument o dodatnem razkritju ni vseboval številnih elementov, ki so obstajali pri prvem razkritju.

(156) V zvezi s tem bi morala Komisija, prvič, poudariti, da v nasprotju s to trditvijo ugotovitve o dobrem položaju industrije Unije v obravnavanem obdobju v smislu prodaje in dobičkonosnosti niso bile izbrisane (glej uvodne izjave 119, 124 in 138 v tej uredbi).

(157) Drugič, na podlagi ponovne ocene potrebe po prilagoditvi kakovosti (glej uvodno izjavo 97) je bilo ugotovljeno naslednje. Prvič, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je kitajski uvoz nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, če so se odštele protidampinške dajatve (glej uvodno izjavo 96). Drugič, industrija Unije ni imela več prednosti v smislu kakovosti, ki bi preprečevala znižanje prodajne cene Unije v primeru izteka ukrepov (glej uvodno izjavo 152). Te ugotovitve so pokazale precej drugačno sliko več elementov v analizi verjetnosti ponovitve škode, usmerjeni v prihodnost.

(158) Tretjič, kar zadeva povprečne prodajne cene industrije Unije za trge tretjih držav, navedene v prvem dokumentu o razkritju, je bilo ugotovljeno, da so bile te cene na enaki ravni kot prodajne cene industrije Unije v Uniji. Po dodatnem razkritju je industrija Unije predložila pripombe in zagotovila dokaze, da je na njihove cene za trge tretjih držav vplival nabor izdelkov v okviru njihove prodaje zunaj Unije. Dejansko so njihov izvoz sestavljali težji izdelki od tistih, ki so se prodajali v Uniji. Poleg tega je izvoz industrije Unije predstavljal majhen delež njihove skupne prodaje. Zato je Komisija sklenila, da prvotne ugotovitve iz prvega razkritja niso več pomembne.

(159) Četrtič, po dodatnem razkritju so kitajski proizvajalci izvozniki izrazili pomisleke glede verodostojnosti dokazov, ki jih je vložnik uporabil za trditev, da bi skromno znižanje cen iz uvodne izjave 152 izničilo vso dobičkonosnost, ki jo trenutno dosega industrija Unije. Komisija poudarja, da tak učinek ni zgolj možen, temveč jerezultat simulacij, ki temeljijo na sedanji stopnji dobičkonosnosti industrije Unije na kvadratni meter. Zato je bila ta ugotovitev ponovno potrjena, trditev kitajskih proizvajalcev izvoznikov pa je bila zavrnjena.

(160) Nazadnje so kitajski proizvajalci izvozniki trdili tudi, da bi sodna praska EU zahtevala, naj sklep o verjetnosti ponovitve škode ne temelji zgolj na možnosti, ampak na verjetnosti, podprti z analizo, usmerjeno v prihodnost, katere namen je odgovoriti na vprašanje, kaj bi se verjetno zgodilo v primeru prenehanja ukrepov. Komisija je poudarila, da je izvedla takšno v prihodnost usmerjeno analizo in jo opisala v uvodnih izjavah 147 do 154.

(161) Komisija je ob upoštevanju navedenega sklenila, da bi se ob razveljavitvi protidampinških ukrepov na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken iz LRK škoda po vsej verjetnosti ponovila.

5. INTERES UNIJE

(162) Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov proti LRK v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

(163) Opozoriti je treba, da se v prvotni preiskavi za sprejetje ukrepov ni štelo, da je v nasprotju z interesi Unije.

(164) Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.

(165) Na podlagi tega je Komisija proučila, ali so kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja dampinga in ponovitve škode obstajali utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi se sklenilo, da ohranitev obstoječih ukrepov ni v interesu Unije.

5.1 Interes industrije Unije

(166) V preiskavi je bilo ugotovljeno, da so obstoječi ukrepi industriji Unije omogočili okrevanje po preteklem škodljivem dampingu. Zlasti so ji omogočili, da je znova pridobila tržni delež, izvedla potrebne naložbe, ki jih je predolgo zanemarjala, da je lahko izkoristila vse večje povpraševanje, ter ob tem na splošno dosegla zdravo raven dobička. Brez obsega in pritiska dampinškega uvoza iz LRK na cene se bo ta proces nadaljeval. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bi bilo nadaljevanje veljavnih protidampinških ukrepov v interesu industrije Unije.

5.2 Interes uvoznikov/trgovcev

(167) Vprašalnika ni izpolnil noben uvoznik (glej uvodno izjavo 22). Zato ni nič kazalo, da bi imela ohranitev ukrepov na uvoznike negativni učinek, ki bi presegel pozitivni učinek ukrepov, niti ni bilo s preiskavo Komisije ugotovljeno nasprotno.

5.3 Interes uporabnikov

(168) Kitajski proizvajalci izvozniki so trdili, da bi bili uporabniki zaradi ohranitve dajatev prikrajšani za možnost, da zadevni izdelek kupijo po razumnih cenah. Vendar noben uporabnik ni izpolnil vprašalnika (glej uvodno izjavo 22). Zato ni nič kazalo, da bi imela ohranitev ukrepov negativni učinek na uporabnike, ki bi presegel pozitivni učinek ukrepov.

5.4 Sklep o interesu Unije

(169) Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali podaljšanju sedanjih protidampinških ukrepov proti uvozu iz LRK.

6. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

(170) Glede na sklepe, oblikovane v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja in ponovitve dampinga ter ponovitve škode, sledi, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 791/2011, ki veljajo za uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken, razširjeno na uvoz nekaterih spremenjenih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken, ki izvirajo iz LRK ali so od tam poslane.

(171) Ta uredba je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken z velikostjo celice več kot 1,8 mm po dolžini in širini ter težo več kot 35 g/m2, razen diskov iz steklenih vlaken, trenutno uvrščenih pod oznaki KN ex 7019 51 00 in ex 7019 59 00 (oznaki TARIC 7019510019 in 7019590019) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno CIF franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, je:

Družba Dajatev (v %) Dodatna oznaka TARIC Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd 62,9 B006 Grand Composite Co., Ltd, in njena povezana družba Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd 48,4 B007 Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd 60,7 B122 Družbe iz Priloge 57,7 B008 Vse druge družbe 62,9 B999

3. Dokončna protidampinška dajatev, ki se uporablja za uvoz s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kot je določena v odstavku 2, se razširi na uvoz enakih tkanin z odprto mrežno strukturo, poslanih iz Indije in Indonezije, ne glede na to, ali so deklarirane kot izdelek s poreklom iz Indije in Indonezije ali ne (oznake TARIC 7019510014, 7019510015, 7019590014 in 7019590015), razen tistih, ki sta jih proizvedli družbi Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd (dodatna oznaka TARIC B942) in Pyrotek India Pvt. Ltd (dodatna oznaka TARIC C051), na uvoz enakih tkanin z odprto mrežno strukturo, poslanih iz Malezije, ne glede na to, ali so deklarirane kot izdelek s poreklom iz Malezije ali ne (oznaki TARIC 7019510011 in 7019590011), in na uvoz enakih tkanin z odprto mrežno strukturo, poslanih iz Tajvana in Tajske, ne glede na to, ali so deklarirane kot izdelek s poreklom iz Tajvana in Tajske ali ne (oznake TARIC 7019510012, 7019510013, 7019590012 in 7019590013).

4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

5. Kadar novi proizvajalec izvoznik v Ljudski republiki Kitajski Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da:

(a) v obdobju od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 (obdobje prvotne preiskave) v Unijo ni izvažal izdelka iz odstavka 1;

(b) ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, za katerega veljajo protidampinški ukrepi, uvedeni s to uredbo;

(c) je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo ali je po obdobju prvotne preiskave prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino zadevnega izdelka v Unijo;

lahko Komisija Prilogo spremeni, tako da na seznam sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec in za katere velja tehtana povprečna stopnja dajatve v višini, ki ne presega 57,7 %, doda novega proizvajalca izvoznika.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 6. novembra 2017 Za Komisijo Predsednik Jean-Claude JUNCKER

(1) UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

(2) Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 791/2011 z dne 3. avgusta 2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih tkanin iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 204, 9.8.2011, str. 1).

(3) Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 672/2012 z dne 16. julija 2012 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 791/2011, na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken iz Malezije, ne glede na to, ali so deklarirane kot izdelek s poreklom iz Malezije ali ne (UL L 196, 24.7.2012, str. 1).

(4) Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 21/2013 z dne 10. januarja 2013 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 791/2011 na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken, poslanih iz Tajvana in Tajske, ne glede na to, ali so deklarirane kot izdelek s poreklom iz Tajvana in Tajske ali ne (UL L 11, 16.1.2013, str. 1).

(5) Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1371/2013 z dne 16. decembra 2013 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 791/2011 na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken, poslanih iz Indije in Indonezije, ne glede na to, ali so deklarirane kot izdelek s poreklom iz Indije in Indonezije ali ne (UL L 346, 20.12.2013, str. 20).

(6) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 976/2014 z dne 15. septembra 2014 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 791/2011 na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz nekaterih nekoliko spremenjenih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken prav tako s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 274, 16.9.2014, str. 13).

(7) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1507 z dne 9. septembra 2015 o spremembi Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 1371/2013 z dne 16. decembra 2013 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene na uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz, poslan med drugim iz Indije, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Indije ali ne (UL L 236, 10.9.2015, str. 1).

(8) UL C 384, 18.11.2015, str. 5.

(9) Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 288, 9.8.2016, str. 3).

(10) Global Construction 2025, Global Construction Perspectives and Oxford Economics, citirano na povezavi http://www.building.co.uk/global-construction-2025/5057217.article.

(11) Od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010.

(12) Zbirka podatkov iz člena 14(6) vključuje podatke o uvozu izdelkov, ki so predmet protidampinških ali protisubvencijskih ukrepov ali preiskav, iz držav in od proizvajalcev izvoznikov, ki jih zadeva postopek, ter iz drugih tretjih držav in od drugih proizvajalcev izvoznikov na ravni 10-mestnih oznak TARIC in dodatnih oznak TARIC. Podatki iz podatkovne zbirke iz člena 14(6) o obsegu uvoza (v tonah) so bili v kvadratne metre pretvorjeni z uporabo naslednje formule: 1 kvadratni meter = 0,14 kg.

(13) Indija, Indonezija, Malezija, Tajvan in Tajska.

(14) Sodba z dne 8. julija 2008, Huvis proti Svetu, T-221/05, ECLI:EU:T:2008:258, točka 43.

(15) Uvodna izjava 68 Izvedbene uredbe (EU) št. 791/2011.