SL Uradni list Evropske unije L 169/1

UREDBA (EU) 2015/1017 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 25. junija 2015

o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 172 ter 173, tretjega odstavka člena 175 in člena 182(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Zaradi gospodarske in finančne krize se je raven naložb v Uniji znižala. Od leta 2007, ko so naložbe dosegle najvišjo raven, so se znižale za približno 15 %. Pomanjkanje naložb v Uniji je zlasti posledica fiskalnih omejitev v državah članicah in šibke rasti, kar povzroča negotovost na trgih glede prihodnjih gospodarskih gibanj. Navedeno pomanjkanje naložb, ki je bilo zlasti izrazito v državah članicah, ki jih je kriza najbolj prizadela, je upočasnilo gospodarsko okrevanje in negativno vplivalo na ustvarjanje delovnih mest, dolgoročne obete za rast in konkurenčnost ter potencialno preprečuje uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Povečati je treba privlačnost za naložbe v Evropi in v infrastrukturo sodobnega gospodarstva, ki temelji na znanju.

(2) Potrebno je celostno ukrepanje, da se ustavi začarani krog, ki ga ustvarja pomanjkanje naložb in vse večja neenakost med regijami, ter okrepi zaupanje v gospodarstvo Unije, spodbude za ustvarjanje naložbam prijaznega okolja v državah članicah pa bi lahko spodbudile gospodarsko okrevanje. Skupaj s ponovnim zagonom pri financiranju naložb lahko strukturne reforme, ki so učinkovite ter ekonomsko in socialno vzdržne, ter fiskalna disciplina vzpostavijo krog pozitivnih učinkov, v katerem bodo naložbeni projekti pripomogli k podpiranju zaposlovanja in povpraševanja ter vodili k trajnemu zmanjšanju proizvodne vrzeli in povečanju potenciala za rast. Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI – European fund for strategic investments), okrepljen s prispevki držav članic, mora dopolnjevati celostno strategijo za izboljšanje konkurenčnosti Unije in pritegnitev naložb.

(3) Da bi bil učinek EFSI na zaposlovanje čim večji, bi morale države članice še naprej izvajati strukturne reforme, ki so učinkovite ter ekonomsko in socialno vzdržne, ter uvajati druge pobude, na primer programe usposabljanja in aktivne politike trga dela, podpiranje pogojev za ustvarjanje kakovostnih in trajnostnih delovnih mest ter vlaganje v usmerjene ukrepe socialne politike v skladu s svežnjem o socialnih naložbah iz leta 2013. Poleg tega bi morale države članice izvajati dodatne dejavnosti, kot so po meri oblikovani programi za prilagajanje spretnosti in znanj delavcev potrebam sektorjev, ki se financirajo iz EFSI, poslovne storitve po meri, s katerimi bi se podjetja pripravila na širjenje in ustvarjanje več delovnih mest, ter podporo za zagonska podjetja in samozaposlene posameznike.

(4) Skupina G-20 je v okviru globalne infrastrukturne pobude prepoznala pomen naložb za spodbujanje povpraševanja ter okrepitev produktivnosti in rasti ter se zavezala k vzpostavitvi okolja, ki bo omogočilo višjo raven naložb.

(5) Med gospodarsko in finančno krizo si je Unija ves čas prizadevala spodbujati rast, zlasti s pobudami, opredeljenimi v strategiji Evropa 2020, s katero je bil uveden pristop za pametno, trajnostno in vključujočo rast, ter prek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik. Tudi Evropska investicijska banka (EIB) je okrepila svojo vlogo pri izvajanju in spodbujanju naložb v Uniji, delno s povečanjem kapitala januarja 2013. Potrebno je nadaljnje ukrepanje za zagotovitev, da bodo potrebe Unije po naložbah in njene makroekonomske potrebe ustrezno obravnavane, da bo razpoložljiva likvidnost na trgu učinkovito uporabljena in da se bo spodbujalo usmerjanje te likvidnosti v financiranje izvedljivih naložbenih projektov.

(6) Novoizvoljeni predsednik Komisije je 15. julija 2014 Evropskemu parlamentu predstavil politične usmeritve za naslednjo Komisijo. Te politične usmeritve pozivajo k mobilizaciji „do 300 milijard EUR dodatnih javnih in zasebnih naložb v realni sektor gospodarstva v naslednjih treh letih“, da bi spodbudili naložbe za ustvarjanje delovnih mest.

(7) Komisija je 26. novembra 2014 izdala sporočilo z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo“ (v nadaljnjem besedilu: Naložbeni načrt), ki predvideva vzpostavitev EFSI, preglednega portala naložbenih projektov na ravni Unije in svetovalnega vozlišča za naložbe, ter poudarila načrt za odpravo ovir za naložbe in dokončno oblikovanje notranjega trga.

(8) Evropski svet je 18. decembra 2014 sklenil, da je „spodbujanje naložb in odpravljanje nedelovanja trga v Evropi eden od ključnih političnih izzivov“ in da bo „nova usmerjenost v naložbe, skupaj z zavezo držav članic, da okrepijo strukturne reforme in si prizadevajo za rasti prijazno fiskalno konsolidacijo, zagotovila temelje za rast in delovna mesta v Evropi“. Evropski svet je pozval „k vzpostavitvi Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) v skupini EIB, s katerim naj bi zagotovili 315 milijard EUR za nove naložbe v obdobju 2015–2017“, skupino EIB pa je pozval, „naj že januarja 2015 začne izvajati dejavnosti s svojimi sredstvi“. Evropski svet je poudaril tudi, da bo „EFSI dopolnjeval in nadgrajeval obstoječe programe EU in tradicionalne dejavnosti EIB“.

(9) Komisija je 13. januarja 2015 izdala sporočilo z naslovom „Kako najbolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast“, v katerem je podrobneje razložila, kako bo ta pravila uporabljala.

(10) Komisija je 24. junija 2015 izjavila, da bi morali brez poseganja v pristojnosti Sveta glede izvajanja Pakta za stabilnost in rast enkratne prispevke, ki jih v EFSI ali v tematske ali večdržavne naložbene platforme, vzpostavljene za izvajanje Naložbenega načrta, vplačajo države članice – in sicer bodisi država članica bodisi nacionalne spodbujevalne banke, ki so razvrščene v sektor država ali delujejo v imenu države članice – načeloma obravnavati kot enkratne ukrepe v smislu člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 (4) in člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (5).

(11) EFSI bi moral biti del celovite strategije, zasnovane za obravnavo negotovosti, povezanih z javnimi in zasebnimi naložbami, in za zmanjšanje naložbenih vrzeli v Uniji. Strategija temelji na treh stebrih: mobilizaciji financiranja za naložbe, zagotavljanju, da bodo naložbe dosegle realni sektor gospodarstva, in izboljšanju naložbenega okolja v Uniji. Strategija bi morala spodbujati konkurenčnost in gospodarsko okrevanje ter dopolnjevati cilj gospodarske, socialne in teritorialne kohezije po vsej Uniji. EFSI bi bilo treba obravnavati kot dopolnitev vsem drugim ukrepom, potrebnim za zmanjšanje naložbenih vrzeli v Uniji, in – s tem, ko deluje kot jamstveni sklad – kot spodbudo za nove naložbe.

(12) Naložbeno okolje v Uniji bi bilo treba izboljšati z odpravo ovir za naložbe, zagotavljanjem, da ne pride do diskriminacije med zasebnim in javnim vodenjem projektov, okrepitvijo notranjega trga in izboljšanjem regulativne predvidljivosti. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Delovni program Komisije za leto 2015: nov začetek“ napovedala, da je „olajšati regulativno breme ob hkratnem ohranjanju visoke ravni socialne, zdravstvene in okoljske zaščite ter izbire za potrošnike“ politična prioriteta in da bo „z obsežno prenovo pravil“ poskrbela, „da bodo ta pravila prispevala k uresničevanju načrta za delovna mesta in rast“. Komisija in države članice bi si morale nemudoma začeti prizadevati za uresničitev te naloge. Te spremljajoče dejavnosti bi morale koristiti delovanju EFSI, pa tudi širše naložbam v celotni Uniji.

(13) Namen EFSI bi moral biti prispevanje k reševanju težav pri financiranju in izvajanju strateških, preobrazbenih in produktivnih naložb z visoko ekonomsko, okoljsko in družbeno dodano vrednostjo, ki prispevajo k doseganju ciljev politik Unije, kot so denimo določeni v Uredbi (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), Uredbi (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7), Uredbi (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8) in Uredbe (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9). Njegov cilj bi morala biti zagotavljanje takojšnje spodbude gospodarstvu Unije ter izboljšanje dostopa do financiranja in konkurenčnosti podjetij in drugih subjektov, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih (MSP) in malih podjetjih s srednje veliko tržno kapitalizacijo, da bi zmanjšali stopnje brezposelnosti in spodbudili rast v Uniji. EFSI bi zato moral podpirati strateške naložbe, kot so med drugim projekti skupnega interesa, katerih cilj je: dokončno oblikovanje notranjega trga, kar zadeva sektor prometne, telekomunikacijske in energetske infrastrukture, vključno s prometnimi in energetskimi povezavami, ter digitalne infrastrukture; razširitev uporabe obnovljivih virov energije ter povečanje energetske učinkovitosti in učinkovitosti pri rabi virov; razvoj in posodobitev energetskega sektorja v skladu s prednostnimi nalogami energetske unije, vključno z zanesljivostjo oskrbe z energijo; ter prispevek k trajnostnemu razvoju navedenih sektorjev in izkoriščanje potencialnih sinergij med njimi. Te naložbe bi morale prav tako vključevati: projekte skupnega interesa na področju razvoja mest in podeželja, na socialnem področju ter na področju okolja in naravnih virov; projekte, ki krepijo znanstveno in tehnološko bazo Unije, koristijo družbi ter povečujejo izkoriščanje gospodarskega in industrijskega potenciala politik na področju inovacij, raziskav in tehnološkega razvoja, vključno z raziskovalno infrastrukturo ter zmogljivostmi za pilotne projekte in predstavitve; ter projekte s področja človeškega kapitala, kulture in zdravja. S tržno naravnanimi spodbudami in dodatnostjo EFSI bi bilo treba zagotoviti usmerjenost EFSI v socialno in ekonomsko izvedljive projekte brez vnaprejšnjega razporejanja po sektorjih ali regijah, zlasti da bi upoštevali velike potrebe po naložbah ali nedelovanje trga. Hkrati bi moral EFSI imeti možnost, da podpre okolju prijazne projekte, prinese koristi za industrije in tehnologije z visokim potencialom rasti in prispeva k preoblikovanju v zeleno, trajnostno in z viri učinkovito gospodarstvo. EFSI bi s premagovanjem trenutnih težav na področju naložb v Uniji in zmanjševanjem razlik med regijami moral pripomoči h krepitvi konkurenčnosti, raziskovalnega in inovacijskega potenciala ter gospodarske, socialne in teritorialne kohezije Unije ter podpreti prehod na podlagi učinkovite rabe energije in virov, tudi kar zadeva infrastrukturo, v trajnostno krožno gospodarstvo, ki bo temeljilo na obnovljivih virih, z ustvarjanjem stabilnih in pošteno plačanih delovnih mest. EFSI bi moral biti usmerjen v projekte vseh velikosti, ki spodbujajo ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, kratko-, srednje- in dolgoročno trajnostno rast in konkurenčnost, predvsem na področjih, kjer imajo takšni projekti največjo dodano vrednost, in s tem prispevati k doseganju političnih ciljev Unije v skladu s členom 9 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členom 3 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Za izpolnitev splošnih ciljev iz te uredbe bi moral EFSI prispevati k doseganju ciljev iz členov 170, 173 in 179 PDEU ter člena 194(1) PDEU.

(14) EFSI bi moral podpirati projekte na področju raziskav, razvoja in inovacij. Naložbe, ki jih podpira EFSI, bi morale prispevati k uresničevanju obstoječih programov in politik Unije ter ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Te naložbe bi morale podpirati izvajanje sklepov Evropskega sveta z dne 17. junija 2010.

(15) EFSI bi moral podpirati projekte za razvoj energetskega sektorja. Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Okvirna strategija za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost“ poudarila pomen energetske učinkovitosti kot vira energije ter jasno navedla, da je EFSI „priložnost za spodbuditev večjih naložb v prenovo stavb“. Naložbe v energetsko učinkovitost lahko po splošno sprejetem mnenju ustvarijo tudi do dva milijona delovnih mest do leta 2020 in po možnosti še dodatna dva milijona delovnih mest do leta 2030. Da bi zagotovili, da bo EFSI izpolnil svoj namen spodbujanja zasebnih naložb, ustvarjanja delovnih mest, krepitve stabilnega gospodarskega razvoja in zmanjšanja makroekonomskih neravnovesij, je treba posebno pozornost nameniti energetski učinkovitosti. EFSI bi moral podpirati projekte v skladu s cilji Unije na področju energije, podnebja in učinkovitosti, določenimi v strategiji Evropa 2020 in v okviru podnebne in energetske politike do leta 2030, in katerih namen je doseganje ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast.

(16) EFSI bi moral podpirati projekte za razvoj prometne infrastrukture in opreme ter inovativnih tehnologij za promet. Podpora EFSI za prometno infrastrukturo bi morala prispevati k ciljem Uredbe (EU) št. 1315/2013 in Uredbe (EU) št. 1316/2013 z izgradnjo nove ali manjkajoče infrastrukture ter s posodobitvijo in obnovo obstoječih objektov ter financiranjem operacij raziskav in inovacij v tem sektorju. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti projektom za ustvarjanje sinergije, ki krepijo povezavo med prometnim, telekomunikacijskim in energetskim sektorjem, ter projektom na področju pametnega in trajnostnega mestnega prometa.

(17) EFSI bi moral zagotoviti finančno podporo subjektom z do 3 000 zaposlenimi, s posebnim poudarkom na MSP ter malih podjetjih s srednje veliko tržno kapitalizacijo. Večji dostop do financiranja bi moral koristiti zlasti MSP, med drugim za ustanavljanje zagonskih podjetij, akademskih odcepljenih podjetij, podjetij socialne ekonomije in neprofitnih organizacij.

(18) EFSI bi moral podpirati projekte za razvoj in razširjanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), vključno s projekti v skupnem interesu, katerih cilj je dokončno oblikovanje notranjega trga na področju telekomunikacij in digitalne infrastrukture.

(19) EFSI bi moral podpirati projekte na področju okolja in učinkovite rabe virov, vključno s področjem naravnih virov.

(20) EFSI bi moral podpirati projekte na področju človeškega kapitala, kulture in zdravja, vključno s projekti na področju izobraževanja, usposabljanja, razvoja veščin IKT in digitalnega izobraževanja ter projekti v kulturnem in ustvarjalnem sektorju ter v turizmu in na socialnem področju. Pri naložbah na teh področjih bi bilo treba uporabiti celostni pristop, ki vselej izkazuje ustrezno spoštovanje do prave vrednosti izobraževanja in kulture.

(21) Številna MSP in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo po vsej Uniji potrebujejo pomoč, da bi lahko pridobila financiranje na trgu, zlasti za naložbe z večjo stopnjo tveganja. EFSI bi moral tem subjektom pomagati premostiti pomanjkanje kapitala, nedelovanje trga in finančno razdrobljenost, ki povzročajo neenake konkurenčne pogoje po vsej Uniji, tako da bi EIB in Evropskemu investicijskemu skladu (EIS) ter nacionalnim spodbujevalnim bankam ali institucijam, naložbenim platformam ali investicijskim skladom omogočil zagotavljanje neposrednih in posrednih kapitalskih injekcij, jamstev za visokokakovostna listinjenja posojil ter drugih produktov, ki se zagotavljajo v okviru izpolnjevanja ciljev EFSI.

(22) EFSI bo vzpostavljen v okviru EIB. Dejavnosti EFSI na področju zagotavljanja financiranja MSP, malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo in drugim subjektom se bodo izvajale predvsem prek EIS.

(23) EFSI bi moral podpirati široko paleto finančnih produktov, vključno z instrumenti lastniškega ali dolžniškega kapitala oziroma jamstvi, da bi čim bolje pokril potrebe posameznega projekta. Taka široka paleta produktov bi morala EFSI omogočiti prilagajanje potrebam trga, hkrati pa bi spodbujala zasebne naložbe v projekte. EFSI ne bi smel biti nadomestilo za zasebno financiranje, pridobljeno na trgu, ali produkte, ki jih ponujajo nacionalne spodbujevalne banke ali institucije, temveč bi moral delovati kot spodbuda za zasebno financiranje z odpravo nedelovanja trga ter tako zagotoviti najučinkovitejšo in najbolj strateško porabo javnih sredstev, hkrati pa bi moral še bolj okrepiti kohezijo po vsej Uniji.

(24) Udeleženci v projektih EFSI bi morali, kadar je mogoče, spoštovati sklop pravil, ki so za Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije 2014–2020, določena v Uredbi (EU) 1291/2013, v zvezi z uporabo in razširjanjem rezultatov projektov, vključno z njihovo zaščito v okviru pravic intelektualne lastnine, da bi bolje zaščitili in izkoristili tržne in gospodarske koristi pobud, ki jih sofinancira Unija.

(25) Učinek EFSI na ustvarjanje delovnih mest in, kadar je mogoče, njegovo kakovost bi bilo treba sistematično in na zbirni osnovi spremljati z letno oceno rezultatov in učinka operacij financiranja in naložbenih operacij EIB, podprtih v skladu s to uredbo.

(26) EFSI bi moral zagotoviti dodatnost, tako da bi pomagal odpravljati nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine in podpiral operacije, ki jih v obdobju, v katerem se lahko uporabi jamstvo, vzpostavljeno na podlagi te uredbe (v nadaljnjem besedilu: jamstvo EU), ne bi bilo mogoče izvesti v okviru EIB, EIF ali obstoječih instrumentov Unije brez podpore EFSI, ali ne v enaki meri. V ta namen bi moral EFSI praviloma podpirati projekte, ki imajo višji profil tveganja kot projekti, podprti v okviru običajnih operacij EIB.

(27) EFSI bi moral biti usmerjen v naložbe, za katere se pričakuje, da bodo ekonomsko in tehnično izvedljive glede na analizo stroškov in koristi, opravljeno po standardih Unije. Hkrati bi naložbe morale izpolnjevati posebne pogoje za pridobitev financiranja iz EFSI.

(28) EFSI bi moral biti usmerjen v naložbe z določeno stopnjo ustreznega tveganja, praviloma višjega kot pri običajnih operacij EIB, ki so obenem skladne s politikami Unije, vključno s cilji pametne, trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanja kakovostnih delovnih mest, gospodarske, socialne in teritorialne kohezije, ter ki izpolnjujejo posebne zahteve glede financiranja iz EFSI.

(29) EFSI bi moral imeti ustrezno upravljavsko strukturo, katere naloga bi morala biti skladna z njenim edinim namenom, tj. zagotavljanjem primerne uporabe jamstva EU. To upravljavsko strukturo bi morali sestavljati usmerjevalni odbor, izvršni direktor in naložbeni odbor. Ne bi smela posegati v odločanje EIB ali vplivati nanj, niti nadomestiti njenih organov upravljanja. Usmerjevalni odbor bi moral določiti predvsem strateško usmeritev EFSI in potrebna pravila za njegovo delovanje. Izvršni direktor bi moral biti odgovoren za tekoče upravljanje EFSI in opraviti pripravljalno delo za seje naložbenega odbora.

(30) Naložbeni odbor bi moral sprejemati odločitve o uporabi jamstva EU za potencialne projekte in za operacije z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami ali naložbenimi platformami na pregleden in neodvisen način. Naložbeni odbor bi moralo sestavljati osem neodvisnih strokovnjakov s širokim naborom strokovnega znanja, kot je določeno v tej uredbi, in izvršni direktor. Naložbeni odbor bi moral biti odgovoren usmerjevalnemu odboru EFSI, ki bi moral nadzirati izpolnjevanje ciljev EFSI in redno spremljati, ali člani naložbenega odbora spoštujejo svoje obveznosti iz te uredbe.

(31) Da se EFSI omogoči podpiranje naložb, bi morala Unija zagotoviti jamstvo, ki nikoli ne bi smelo preseči 16 000 000 000 EUR. Če se jamstvo zagotovi za celoten portfelj, bi moralo biti kritje jamstva omejeno glede na vrsto instrumenta, kot so instrumenti dolžniškega ali lastniškega kapitala ali jamstva, in sicer kot odstotni delež obsega portfelja neporavnanih obveznosti. Kadar pa se jamstvo kombinira s 5 000 000 000 EUR, ki jih zagotovi EIB, bi morala EIB in EIS s podporo EFSI ustvariti za 60 800 000 000 EUR dodatnih naložb. Ta znesek, tj. 60 800 000 000 EUR, ki bo podprt z EFSI, naj bi v treh letih po začetku veljavnosti te uredbe v Uniji ustvaril dodatne naložbe v skupni vrednosti 315 000 000 000 EUR. Zaželena je udeležba držav članic pri izvajanju Naložbenega načrta, da bo njegov učinek večji. Jamstva za projekte, zaključene brez unovčitve jamstva, bi morala biti na voljo za podporo novim operacijam.

(32) Komisija bi morala v treh letih od začetka veljavnosti te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo z neodvisno oceno o uporabi te uredbe. V tem poročilu bi morala pojasniti, ali EFSI dosega svoje cilje in ali je namenska shema za podporo naložbam v Uniji utemeljena. To poročilo bi moralo vsebovati predvsem oceno uspešnosti pri doseganju splošnih ciljev, določenih v tej uredbi, in pri mobilizaciji zasebnega kapitala, pa tudi oceno dodatnosti, ki jo zagotavlja EFSI, profila tveganja operacij, ki jih EFSI podpira, in makroekonomskega učinka EFSI, vključno z njegovim vplivom na rast in zaposlovanje. Če Komisija v poročilu ugotovi, da je ohranitev sheme za podporo naložbam utemeljena, bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predložiti predlog o spremembi te uredbe, predvsem da bi se določilo novo obdobje financiranja ter da bi se zagotovila neprekinjenost naložb in njihovo ustrezno financiranje. Če Komisija v poročilu ugotovi, da EFSI ne dosega ciljev in da nadaljnje izvajanje sistema za podporo naložbam ni upravičeno, bi morala po potrebi predložiti predlog za zagotovitev nemotene ukinitve EFSI ob ohranitvi jamstva EU za operacije, že odobrene na podlagi te uredbe.

(33) EIB bo operacije EFSI financirala prek tržnega izdajanja. Evropska centralna banka je sporočila, da se je odločila, da bo obveznice EIB uvrstila na seznam obveznic, ki jih je mogoče kupiti v okviru njenega programa nakupov v javnem sektorju.

(34) Da bi prvotni cilj 315 000 000 000 EUR dosegli čim prej, bi morale nacionalne spodbujevalne banke ali institucije ter naložbene platforme in investicijski skladi ob podpori jamstva EU imeti pomembno vlogo pri določanju izvedljivih projektov, oblikovanju in, kadar je to ustrezno, združevanju projektov ter privabljanju morebitnih vlagateljev. V tem okviru bi morali zagotoviti možnost za ustanavljanje večdržavnih platform za spodbujanje čezmejnih projektov ali skupin projektov v več državah članicah.

(35) Naložbene platforme lahko, kadar je to primerno, združujejo sovlagatelje, javne organe, strokovnjake, ustanove za izobraževanje, usposabljanje in raziskave, relevantne socialne partnerje in predstavnike civilne družbe ter druge ustrezne akterje na ravni EU ter nacionalni in regionalni ravni.

(36) Da bi omogočili dodatno povečanje virov EFSI, bi morala biti udeležba v njem odprta za tretje strani, tudi za države članice. Druge tretje strani, kot so regionalne vlade, nacionalne spodbujevalne banke ali institucije, regionalne ali javne agencije, ki so v lasti ali pod nadzorom držav članic, subjekti zasebnega sektorja in subjekti zunaj Unije bi s soglasjem usmerjevalnega odbora prav tako morali imeti možnost neposredno prispevati v EFSI. Udeležba tretje strani v EFSI ne bi smela pomeniti podelitve članstva v usmerjevalnem odboru ali drugih pravic v zvezi z upravljavsko strukturo EFSI tej tretji strani.

(37) Ta uredba subjektom, ki upravljajo projekte v Uniji, ne bi smela preprečiti, da vzpostavijo ali okrepijo sodelovanje s partnerji iz tretjih držav.

(38) EFSI bi moral imeti možnost, da podpre strukture zasebnih skladov, kot so evropski dolgoročni investicijski skladi (ELTIF). ELTIF, ki izpolnjujejo pogoje iz Uredbe (EU) 2015/760 Evropskega parlamenta in Sveta (10), se osredotočajo na razrede dolgoročnih sredstev, kar jim omogoča vlogo pri zagotavljanju dopolnilnih instrumentov za usmerjanje javnih ali javno-zasebnih naložb v širše gospodarstvo. ELTIF lahko s svojimi naložbenimi politikami izpolnijo svojo vlogo prednostnega instrumenta za uresničitev Naložbenega načrta. Komisija bi morala dati prednost postopkom za vse vloge za financiranje s strani EIB, ki jih oddajo ELTIF, ter jih poenostaviti.

(39) Tretje strani bi morale imeti možnost, skupaj z EFSI, zagotoviti sofinanciranje za projekte, in sicer bodisi za posamezne projekte ali prek naložbenih platform.

(40) Da bi mobilizirali naložbe na nacionalni in regionalni ravni, bi bilo treba EIB omogočiti, da v okviru posrednega jamstva v okviru jamstva EU odobri jamstvo nacionalnim promocijskim bankam ali institucijam, naložbenim platformam ali investicijskim skladom, po možnosti z uveljavljanjem olajšav pri kapitalskih zahtevah. Takšne operacije bi morale veljati za operacije EFSI.

(41) Glede na splošen cilj zagotavljanja regulativnega okolja, ki bo spodbujalo naložbe, in glede na to, da pri infrastrukturnih sredstvih do neizpolnitve obveznosti pride manj pogosto, izterjava pa je uspešnejša kot sicer, ter ker se lahko financiranje infrastrukturnih projektov pojmuje kot način za diverzifikacijo portfeljev sredstev institucionalnih vlagateljev, bi bilo treba obravnavo infrastrukturnih naložb, kot je trenutno določena v zadevni zakonodaji Unije o bonitetnem nadzoru, ponovno preučiti.

(42) EFSI bi moral dopolnjevati in nadgrajevati obstoječe regionalne in nacionalne programe, programe Unije ter obstoječe operacije in dejavnosti EIB. V tem okviru bi bilo treba spodbujati dosledno uporabo vseh obstoječih in dodeljenih sredstev Unije v skladu z obstoječimi pravili. Če so izpolnjena vsa ustrezna merila za upravičenost, bi morale države članice imeti možnost, da uporabijo katero koli vrsto financiranja Unije za prispevanje k financiranju upravičenih projektov, podprtih z jamstvom EU, in da podprejo nacionalne spodbujevalne banke ali institucije, naložbene platforme ali investicijske sklade. Prožnost tega pristopa bi morala omogočiti kar največji potencial za pritegnitev vlagateljev na naložbenih področjih, v katere je usmerjen EFSI.

(43) Države članice bi morale imeti možnost, da v skladu s cilji, načeli in pravili pravnega okvira, ki se uporablja za evropske strukturne in investicijske sklade, ter predvsem v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2103 Evropskega parlamenta in Sveta (11) ter v skladu s partnerskim sporazumom uporabijo te sklade za sofinanciranje upravičenih projektov, podprtih z jamstvom EU. Komisija bi morala imeti možnosti nuditi usmerjanje, da bi zagotovila, da bo kombinirana raba instrumentov Unije in financiranja EIB pod jamstvom EU omogočila ustrezno raven dopolnjevanja in sinergije.

(44) Ker je bilo v Uniji potrebno takojšnje ukrepanje, sta EIB in EIS v letu 2015, pred začetkom veljavnosti te uredbe, sklenitvijo sporazuma o EFSI ter prvim imenovanjem vseh članov naložbenega odbora in izvršnega direktorja, morda financirala dodatne projekte, ki ne spadajo v njun običajen profil delovanja. Da bi bili ukrepi, določeni v tej uredbi, čim bolj koristni, bi bilo treba omogočiti, da se takšni dodatni projekti lahko vključijo v kritje z jamstvom EU, če ustrezajo vsebinskim pogojem, določenim v tej uredbi.

(45) Operacije financiranja in naložbene operacije EIB, ki jih podpira EFSI, bi bilo treba upravljati v skladu s predpisi in postopki EIB, vključno z ustreznimi nadzornimi ukrepi in ukrepi za preprečevanje utaje davkov, ter ustreznimi predpisi in postopki, ki se nanašajo na Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) in Računsko sodišče, vključno s tristranskim sporazumom med Evropsko komisijo, Računskim sodiščem in EIB z dne 27. oktobra 2003.

(46) Ker je revizijsko delo Računskega sodišča pomembna osnova za postopek razrešnice iz člena 319 PDEU, bi bilo treba pri uporabi te uredbe zagotoviti polno spoštovanje revizijskih pravic Računskega sodišča, kot so določene v členu 287 PDEU.

(47) EIB bi morala redno ocenjevati operacije, ki jih podpira EFSI, in o njih poročati, da bi ocenila njihovo ustreznost, uspešnost in učinek, vključno z njihovo dodatnostjo in dodano vrednostjo, ter opredelila načine za izboljšanje prihodnjih dejavnosti. Te ocene in poročila bi morali biti objavljeni in prispevati k odgovornosti in analizi trajnosti.

(48) Pri izvajanju naložbenih smernic in drugih ustreznih pravil iz te uredbe bi moral naložbeni odbor v celoti upoštevati potrebo po preprečevanju vseh oblik diskriminacije, predvsem kar zadeva dostop za invalide. Predvsem bi moral upoštevati enakost spolov in vključevanje načela enakosti spolov.

(49) Poleg operacij financiranja in naložbenih operacij, ki se bodo izvajale prek EFSI, bi bilo treba vzpostaviti tudi Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (EIAH – European investment advisory hub). EIAH bi moral zagotavljati okrepljeno podporo pri razvoju in pripravi projektov po vsej Uniji, pri čemer bi nadgrajeval strokovno znanje Komisije, EIB, nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij ter organov upravljanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Vzpostaviti bi bilo treba enotno vstopno točko za vprašanja, povezana s tehnično pomočjo za naložbe v Uniji, in okrepiti tehnično pomoč, ki se zagotavlja nosilcem projektov na lokalni ravni. Nove storitve, ki jih zagotavlja EIAH, bi morale biti na voljo poleg tistih, ki so že na voljo v okviru drugih programov Unije, tako da nikakor ne bi vplivale na raven in obseg podpore, ki se zagotavlja v okviru teh programov. Te dodatne storitve bi bilo treba ustrezno financirati. EIAH bi moral nosilcem javnih projektov zagotavljati brezplačno strokovno znanje, s katerim bi zagotovili pošten dostop do financiranja iz EFSI po vsej Uniji. Kadar je to mogoče, bi moral EIAH tesno sodelovati s podobnimi strukturami na nacionalni, regionalni ali podnacionalni ravni. Pristojbine, zaračunane MSP za tehnično pomoč, ki jo nudi EIAH poleg obstoječih programov Unije, bi bilo treba omejiti na eno tretjino njihovih stroškov. EIB bi morala Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji do 1. septembra 2016, ter nato vsako leto za tem, predložiti tudi poročilo o prejetih pristojbinah in storitvah, ki jih zagotavlja EIAH, da bo omogočena učinkovita ocena potreb po financiranju v okviru letne zgornje omejitve 20 000 000 EUR.

(50) EIAH bi moral izhajati predvsem iz dobrih praks v obstoječih programih, kot so ELENA (Evropska pomoč, namenjena področju energije na lokalni ravni), EEEF (Evropski sklad za energetsko učinkovitost), JEREMIE (program skupnih evropskih sredstev za mikro, mala in srednja podjetja), JASPERS (skupna pomoč pri pripravi projektov v evropskih regijah), JESSICA (skupna evropska podpora za trajnostne naložbe v mestna območja) in JASMINE (skupno ukrepanje za podporo mikrofinančnih institucij v Evropi).

(51) Za kritje tveganj, povezanih z jamstvom EU za EIB, bi bilo treba vzpostaviti Jamstveni sklad (v nadaljnjem besedilu: Jamstveni sklad). Jamstveni sklad bi bilo treba vzpostaviti s postopnimi vplačili iz splošnega proračuna Unije. Jamstveni sklad bi moral pozneje prejemati tudi prejemke od projektov, ki so prejeli podporo iz EFSI, ter izterjane zneske od dolžnikov, ki niso poravnali obveznosti, če je Jamstveni sklad že izpolnil zaveze glede jamstva do EIB. Vsak presežek v Jamstvenem skladu, do katerega bi prišlo zaradi prilagoditve ciljnega zneska ali preostalih plačil po ponovni vzpostavitvi jamstva EU na prvotni znesek 16 000 000 000 EUR, bi bilo treba prenesti nazaj v splošni proračun Unije kot notranji namenski prejemek, s katerim bi obnovili proračunske vrstice, katerih sredstva so bila morebiti prerazporejena v Jamstveni sklad.

(52) Jamstveni sklad je namenjen zagotavljanju likvidnostne rezerve za splošni proračun Unije za izgube, ki nastanejo EFSI pri izpolnjevanju njegovih ciljev. Izkušnje v zvezi z naravo naložb, ki naj bi jih podpiral EFSI, kažejo, da bi morala raven sredstev v Jamstvenem skladu znašati 50 % vseh obveznosti jamstva EU.

(53) Vsa vplačila v Jamstveni sklad in proračunske odločitve, ki so kako drugače povezane z delovanjem EFSI, bi morale biti v celoti skladne s pogoji iz večletnega finančnega okvira, Evropski parlament in Svet pa bi jih morala odobriti v okviru letnega proračunskega postopka.

(54) Da bi delno zagotovili financiranje prispevka iz splošnega proračuna Unije, bi bilo treba zmanjšati razpoložljiva sredstva za Obzorje 2020 ter za Instrument za povezovanje Evrope, določen z Uredbo (EU) št. 1316/2013.

(55) V Uniji obstaja precejšnje število potencialnih projektov, izvedljivih z ekonomskega in tehničnega vidika, vendar se zaradi pomanjkanja gotovosti in preglednosti pri takih projektih ne financirajo. Pogosto je razlog v tem, da zasebni vlagatelji ne vedo za projekte ali pa nimajo dovolj informacij, da bi lahko ocenili naložbena tveganja, vključno z regulativnimi tveganji. Komisija bi morala s podporo EIB spodbujati vzpostavitev preglednega portala sedanjih in prihodnjih projektov v Uniji, ki so primerni za naložbe (v nadaljnjem besedilu: Evropski portal naložbenih projektov – EIPP – European investment project portal). EIPP bi moral zagotavljati, da so informacije o naložbenih projektih redno na voljo javnosti v strukturirani obliki in da imajo tako vlagatelji dostop do preglednih in zanesljivih informacij ob ustreznem varovanju poslovnih skrivnosti.

(56) Države članice bi morale v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi prispevati k vzpostavitvi in upravljanju EIPP, in sicer tudi tako, da bi Komisiji posredovale informacije o naložbenih projektih na svojem ozemlju. Komisija bi se morala pred vzpostavitvijo EIPP s sodelovanjem EIB ustrezno posvetovati z državami članicami, strokovnjaki in deležniki o načelih in smernicah za projekte, ki naj bi bili vključeni v EIPP, tudi o mehanizmih za preprečitev objave projektov, ki bi lahko ogrozili nacionalno varnost, in o predlogi za objavo informacij o posameznih projektih.

(57) EIPP bi moral vključevati projekte po vsej Uniji, in sicer za namene preglednosti za vlagatelje in kot vir informacij. Moralo bi biti mogoče vključiti projekte, ki se lahko v celoti financirajo iz sredstev zasebnega sektorja ali s pomočjo drugih instrumentov, zagotovljenih na ravni Unije ali nacionalni ravni. Vključitev projekta v EIPP ne bi smela pomeniti odobritve ali izvzetja kakršne koli javnofinančne podpore na ravni Unije ali nacionalni ravni.

(58) Da se zagotovi odgovornost do evropskih državljanov, bi morala EIB redno poročati Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku, učinku in operacijah EFSI, zlasti o dodatnosti operacij, izvedenih v okviru EFSI, v primerjavi z običajnimi operacijami EIB, vključno s posebnimi dejavnostmi. Na zahtevo Evropskega parlamenta bi morala predsednik usmerjevalnega odbora in izvršni direktor sodelovati na predstavitvah in v določenem roku odgovarjati na vprašanja. Komisija bi morala redno poročati o stanju Jamstvenega sklada.

(59) Da se omogoči hitra in prožna prilagoditev nebistvenih elementov naložbenih smernic iz Priloge II k tej uredbi tržnim pogojem in naložbenemu okolju v Uniji ali njenih delih, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spreminjanjem ustreznih delov teh naložbenih smernic, ne da bi se v celoti črtal kateri koli oddelek teh smernic. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z vzpostavitvijo preglednice kazalnikov, ki bi jih naložbeni odbor uporabljal za zagotavljanje neodvisne in pregledne ocene potencialne in dejanske uporabe jamstva EU. Glede na edinstveno naravo EFSI in osrednjo vlogo EIB pri njegovi vzpostavitvi, je ustrezno, da Komisija vzpostavi tesen dialog z EIB v zvezi z oblikovanjem preglednice ter spremembami naložbenih smernic in preglednice. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način.

(60) Edinstvene značilnosti EFSI zahtevajo izredna prizadevanja glede začetka veljavnosti delegiranega akta, s katerim bo prvič vzpostavljena preglednica. Hkrati pa bi bilo treba zagotoviti učinkovitost pravice Evropskega parlamenta in Sveta, da v skladu s členom 290(2) PDEU izrazita nasprotovanje, ki je predvideno v tej uredbi. Zato bi moralo obdobje za nasprotovanje delegiranemu aktu, s katerim bo prvič vzpostavljena preglednica, izjemoma trajati tri tedne, z možnostjo podaljšanja za tri tedne na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta. Komisija bi morala upoštevati to obdobje za nasprotovanje ter postopke v Evropskem parlamentu in Svetu, kar zadeva datum posredovanja navedenega delegiranega akta.

(61) Ob upoštevanju načel EIB za oblikovanje cen bi bilo treba pri cenovnih ravneh za operacije EFSI ustrezno upoštevati nedelovanje trga in vrzeli ter potrebo po spodbujanju dodatnih naložb. Prihodke EFSI iz jamstva EU bi bilo treba nameniti za proračunsko podporo jamstvu EU.

(62) Komisija in EIB bi morali skleniti sporazum, v katerem bi podrobno opredelili pogoje za upravljanje EFSI iz te uredbe. Ta sporazum ne bi smel posegati v pristojnosti zakonodajalca Unije, proračunskega organa ali EIB, kot so določene v Pogodbah, in bi zato moral biti omejen predvsem na tehnične in upravne elemente, ki so, čeprav niso bistvenega pomena, potrebni za učinkovito izvajanje EFSI.

(63) Ker ciljev te uredbe, in sicer podpirati naložbe v Uniji in zagotoviti večji dostop do financiranja za subjekte, države članice, kar zadeva finančne omejitve pri naložbah, ne morejo zadovoljivo doseči zaradi razlik v njihovih fiskalnih zmogljivostih za financiranje naložb, temveč se glede na njihov obseg in učinke lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

UVODNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1. Ta uredba vzpostavlja Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), jamstvo EU in Jamstveni sklad EU. Poleg tega ta uredba vzpostavlja Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (EIAH) in Evropski portal naložbenih projektov (EIPP).

2. Za namene odstavka 1 ta uredba določa, da Komisija z Evropsko investicijsko banko (EIB) sklene sporazum o EFSI in sporazum o izvajanju EIAH.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „sporazum o EFSI“ pomeni pravni instrument, s katerim Komisija in EIB podrobno opredelita pogoje za upravljanje EFSI, določene v tej uredbi;

2. „sporazum o EIAH“ pomeni pravni instrument, s katerim Komisija in EIB podrobno opredelita pogoje za izvajanje EIAH, določene v tej uredbi;

3. „nacionalne spodbujevalne banke ali institucije“ pomeni pravne subjekte, ki profesionalno opravljajo finančne dejavnosti in imajo pooblastilo države članice ali subjekta države članice, dano bodisi na državni, regionalni ali lokalni ravni, za opravljanje razvojnih ali spodbujevalnih dejavnosti;

4. „naložbene platforme“ pomeni nosilce s posebnim namenom, upravljane račune, dogovore o sofinanciranju ali delitvi tveganja, ki temeljijo na pogodbi, ali dogovore, sklenjene na kateri koli drug način, s katerimi subjekti usmerjajo finančni prispevek za financiranje več naložbenih projektov, in ki lahko vključujejo: (a) nacionalne platforme ali platforme na podnacionalni ravni, kjer je skupaj zbranih več naložbenih projektov na ozemlju določene države članice; (b) večdržavne ali regionalne platforme, kjer so skupaj zbrani partnerji iz več držav članic ali tretjih držav, zainteresiranih za projekte na določenem geografskem območju; (c) tematske platforme, kjer so skupaj zbrani naložbeni projekti v določenem sektorju.

5. „mala in srednja podjetja“ ali „MSP“ pomeni mikro, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v členu 2 Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES (12);

6. „mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni subjekte z do 499 zaposlenimi, ki niso MSP;

7. „podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni subjekte z do 3 000 zaposlenimi, ki niso MSP ali mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo;

8. „dodatnost“ pomeni dodatnost, kot je opredeljena v členu 5(1).

POGLAVJE II

EVROPSKI SKLAD ZA STRATEŠKE NALOŽBE

Člen 3

Namen

Namen EFSI je z zagotavljanjem, da je EIB sposobna prevzemati tveganja, v Uniji podpreti:

(a) naložbe;

(b) večji dostop do financiranja za podjetja in druge subjekte z do 3 000 zaposlenimi, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih ter malih podjetjih s srednje veliko tržno kapitalizacijo.

Člen 4

Pogoji, ki jih določa sporazum o EFSI

1. Komisija sklene sporazum z EIB o upravljanju EFSI in odobritvi jamstva EU v skladu z zahtevami te uredbe.

2. Sporazum o EFSI vsebuje zlasti določbe:

(a) o ustanovitvi EFSI, kar vključuje: (i) ustanovitev EFSI kot ločenega, jasno prepoznavnega in preglednega instrumenta in kot posebnega računa, ki ga upravlja EIB in katerega operacije so jasno ločene od drugih operacij EIB; (ii) znesek, ki ni nižji od 5 000 000 000 EUR, v jamstvih ali denarnih sredstvih, ter pogoje finančnega prispevka, ki ga zagotovi EIB prek EFSI; (iii) pogoje financiranja ali jamstev, ki jih EIB prek EFSI zagotovi Evropskemu investicijskemu skladu (EIS); (iv) oblikovanje cen operacij v okviru jamstva EU, ki mora biti v skladu s splošno politiko oblikovanja cen EIB;

(b) glede upravljavske ureditve v zvezi z EFSI v skladu s členom 7, brez poseganja v Protokol (št. 5) o Statutu Evropske investicijske banke, priložen k PEU in PDEU (v nadaljnjem besedilu: Statut EIB), vključno s/z: (i) sestavo in številom članov usmerjevalnega odbora; (ii) določbo, da predstavnik Komisije predseduje sejam usmerjevalnega odbora; (iii) določbo, da usmerjevalni odbor sprejema odločitve s konsenzom; (iv) postopkom imenovanja izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja, njunimi osebnimi prejemki in delovnimi pogoji, v skladu s kadrovskimi predpisi EIB, pravili in postopki za njuno zamenjavo na njuni funkciji ter glede odgovornosti, brez poseganja v to uredbo; (v) postopkom imenovanja in razrešitve članov naložbenega odbora, njihovimi osebnimi prejemki in delovnimi pogoji ter ureditvijo glede glasovanja v naložbenem odboru, ki določa kvorum in dodelitev enega glasu vsakemu članu; (vi) zahtevo, da usmerjevalni odbor in naložbeni odbor sprejmeta vsak svoj poslovnik; (vii) zahtevo, da operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih zajema ta uredba, na koncu odobrijo organi upravljanja EIB v skladu s Statutom EIB; (viii) določbami o preprečevanju in ravnanju v primeru nasprotja interesov;

(c) o jamstvu EU, ki je brezpogojno in nepreklicno jamstvo na prvi poziv v korist EIB, vključno s/z: (i) podrobnimi pravili o zagotavljanju jamstva EU, v skladu s členom 11, vključno z ureditvijo glede kritja in njegovim določenim kritjem za portfelje posameznih vrst instrumentov; (ii) zahtevami, da mora biti plačilo za prevzem tveganja porazdeljeno med vplačnike v EFSI sorazmerno z njihovim deležem pri prevzemu tveganja ter da se plačila Uniji in plačila na podlagi jamstva EU opravijo pravočasno in le po obračunu plačil in izgub iz naslova operacij; (iii) zahtevami v zvezi z uporabo jamstva EU, v skladu s členom 9, vključno s plačilnimi pogoji, kot so določeni časovni okviri, obresti, ki se plačajo na zapadle zneske, in potrebna ureditev v zvezi z likvidnostjo; (iv) določbami in postopki v zvezi z izterjavo terjatev, za katero se pooblasti EIB, v skladu s členom 11(5);

(d) o ureditvi za odobritev uporabe jamstva EU za posamezne projekte s strani naložbenega odbora ali za podporo naložbenim platformam ali investicijskim skladom ali nacionalnim spodbujevalnim bankam ali institucijam, v skladu s to uredbo, zlasti členoma 7(12) in 9(5), Prilogo II k tej uredbi in vsemi delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe;

(e) glede postopkov za predložitev in odobritev naložbenih predlogov za uporabo jamstva EU, vključno s/z: (i) postopkom za posredovanje naložbenih predlogov naložbenemu odboru; (ii) določbami o informacijah, ki se predložijo naložbenemu odboru pri oddaji naložbenih predlogov; (iii) zahtevo, da postopek za predložitev in odobritev naložbenih predlogov za uporabo jamstva EU ne posega v pravila odločanja EIB iz Statuta EIB, zlasti člena 19 Statuta; (iv) pravili, ki podrobneje opredeljujejo prehodne določbe, ki so skladne s členom 24 te uredbe in predvsem način, na katerega bodo operacije, ki jih odobri EIB v obdobju iz navedenega člena, vključene v kritje z jamstvom EU;

(f) glede poročanja, spremljanja in odgovornosti v zvezi z EFSI, vključno s/z: (i) operativnimi obveznostmi poročanja, ki jih ima EIB, po potrebi v sodelovanju z EIS, v skladu s členom 16; (ii) obveznostmi finančnega poročanja v zvezi z EFSI; (iii) pravili v zvezi z revidiranjem in preprečevanjem goljufij, v skladu s členoma 20 in 21; (iv) ključnimi kazalniki uspešnosti, predvsem kar zadeva uporabo jamstva EU, izpolnjevanje ciljev in meril, določenih v členih 6 in 9 ter Prilogi II, mobilizacijo zasebnega kapitala in makroekonomski vpliv EFSI, vključno z njegovim učinkom na podporo naložbam;

(g) glede ocen o delovanju EFSI v skladu s členom 18;

(h) glede komunikacijske in promocijske strategije EFSI;

(i) o postopkih in pogojih za spremembo sporazuma o EFSI na pobudo Komisije ali EIB, vključno z obveznostjo poročanja Evropskemu parlamentu in Svetu o takšni spremembi;

(j) o vseh drugih upravnih in organizacijskih pogojih, potrebnih za upravljanje EFSI, v kolikor omogočajo pravilno uporabo jamstva EU;

(k) o ureditvi glede prispevkov držav članic v EFSI v obliki jamstev ali denarnih sredstev oziroma glede prispevkov drugih tretjih strani le v obliki denarnih sredstev, ki pa ne pomenijo podelitve pravice do udeležbe pri odločanju in glasovanju usmerjevalnega odbora tej državi članici ali drugi tretji strani.

3. Sporazum o EFSI določa tudi:

(a) da dejavnosti EFSI, ki jih izvaja EIS, upravljajo organi upravljanja EIS;

(b) za dejavnosti EFSI, ki jih izvaja EIS, veljajo zahteve v zvezi s poročanjem v skladu s členom 16;

(c) da je treba plačila, ki se dodelijo Uniji iz naslova operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih zajema ta uredba, zagotoviti po odbitku plačil zaradi unovčitve jamstva EU in posledično stroškov v skladu s členom 9(6) in sporazumom o EIAH.

Člen 5

Dodatnost

1. V tej uredbi „dodatnost“ pomeni podporo s strani EFSI operacijam, ki odpravljajo nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine in ki jih v obdobju, v katerem se lahko uporabi jamstvo EU, ne bi bilo mogoče izvesti v okviru EIB, EIF ali drugih obstoječih finančnih instrumentov Unije brez podpore EFSI, ali ne v enaki meri. Projekti, ki jih podpira EFSI, imajo običajno višji profil tveganja kot projekti, podprti z običajnimi operacijami EIB, portfelj EFSI pa ima na splošno višji profil tveganja kot portfelj naložb, ki ga podpira EIB v okviru svoje običajne naložbene politike pred začetkom veljavnosti te uredbe.

Projekti, ki jih podpira EFSI, ob prizadevanju ustvarjati delovna mesta in trajnostno rast veljajo kot projekti, ki zagotavljajo dodatnost, če njihovo tveganje ustreza tveganju posebnih dejavnosti EIB iz člena 16 Statuta EIB in smernic EIB za kreditno tveganje.

EFSI lahko podpira tudi projekte EIB, ki imajo nižje tveganje, kot je minimalno tveganje v okviru posebnih dejavnosti EIB, če je uporaba jamstva EU potrebna za zagotovitev dodatnosti, kakor je opredeljena v prvem pododstavku tega odstavka.

2. Usmerjevalni odbor v skladu z naložbenimi smernicami iz Priloge II prilagaja mešanico projektov glede na sektorje in države na podlagi stalnega spremljanja razvoja tržnih pogojev v državah članicah in naložbenega okolja, da bi pomagal premostiti nedelovanje trga in neoptimalne naložbene okoliščine, vključno s težavami, do katerih pride zaradi finančne razdrobljenosti. Usmerjevalni odbor se pri tem prilagajanju izogiba pristopu, ki bi bil bolj tvegan, kot je potrebno.

Kadar raven tveganja to zahteva, se na podlagi te uredbe posebne dejavnosti EIB uporabljajo v večji meri kot pred začetkom veljavnosti te uredbe. To zlasti velja za tiste države članice, kjer se posebne dejavnosti EIB pred začetkom veljavnosti te uredbe niso uporabljale ali so se uporabljale samo izjemoma, da bi omogočili izvajanje dodatnih operacij in projektov ter dodatno financiranje s strani EIB in nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij ali naložbenih platform.

Člen 6

Merila za upravičenost uporabe jamstva EU

1. Sporazum o EFSI določa, da EFSI podpira projekte, ki:

(a) so ekonomsko izvedljivi glede na analizo stroškov in koristi po standardih Unije, ob upoštevanju možne podpore projektu s strani zasebnih in javnih partnerjev in sofinanciranja projekta s strani teh partnerjev;

(b) so skladni s politikami Unije, vključno s ciljem pametne, trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanja kakovostnih delovnih mest ter ekonomske, socialne in teritorialne kohezije;

(c) zagotavljajo dodatnost;

(d) zagotavljajo čim večjo mobilizacijo kapitala iz zasebnega sektorja, kadar je to mogoče; ter

(e) so tehnično izvedljivi.

2. Za projekte, ki so upravičeni do podpore s strani EFSI, kar zadeva operacije, ki jih izvajata EIB ali EIF prek finančnih posrednikov, ni omejitve glede velikosti.

Člen 7

Upravljanje EFSI

1. Usmerjevalni odbor, naložbeni odbor in izvršni direktor pri izvajanju svojih nalog na podlagi te uredbe sledijo zgolj ciljem, ki so določeni v tej uredbi.

2. Sporazum o EFSI določa, da EFSI upravlja usmerjevalni odbor, ki za uporabo jamstva EU v skladu s splošnimi cilji iz člena 9(2) določi:

(a) strateške usmeritve EFSI, vključno z dodeljevanjem sredstev jamstva EU znotraj delov za infrastrukturo in inovacije ter katerimi koli odločitvami, sprejetimi v skladu s členom 11(3) in oddelkom 7(b) Priloge II;

(b) naložbeno politiko in postopke, ki so potrebni za delovanje EFSI;

(c) pravila, ki veljajo za operacije z naložbenimi platformami in nacionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami;

(d) profil tveganja EFSI.

3. Usmerjevalni odbor ima štiri člane: tri imenuje Komisija, enega pa EIB. Usmerjevalni odbor izmed svojih članov izvoli predsednika za triletni mandat, z možnostjo enkratne ponovne izvolitve. Usmerjevalni odbor sprejema odločitve s konsenzom.

Zapisniki sej usmerjevalnega odbora se objavijo, takoj ko jih usmerjevalni odbor potrdi.

Usmerjevalni odbor redno organizira posvetovanje z zadevnimi deležniki – zlasti sovlagatelji, javnimi organi, strokovnjaki, ustanovami za izobraževanje, usposabljanje in raziskave, ustreznimi socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe – o usmeritvi in izvajanju naložbene politike, ki jo EIB izvaja v skladu s to uredbo.

Instrumente, ki jih EIF uporablja za izvajanje operacij, ki jih zajema ta uredba, skupaj odobrita usmerjevalni odbor in izvršni direktor, po posvetovanju z naložbenim odborom.

4. Države članice in druge tretje strani – v primeru drugih tretjih strani ob privolitvi usmerjevalnega odbora – lahko prispevajo v EFSI v obliki jamstev oziroma denarnih sredstev, ko gre za države članice, in le v obliki denarnih sredstev, ko gre za druge tretje strani. Ne državam članicam ne drugim tretjim stranem se ne podeli članstva v usmerjevalnem odboru, prav tako pa te ne smejo sodelovati pri imenovanju drugega osebja EFSI, vključno s člani naložbenega odbora, niti nimajo nobenih pravic v zvezi z drugimi vidiki upravljanja EFSI iz te uredbe.

5. Sporazum o EFSI določa, da ima EFSI izvršnega direktorja, ki je odgovoren za tekoče upravljanje EFSI ter pripravo in vodenje sestankov naložbenega odbora iz odstavka 6.

Izvršnemu direktorju pomaga namestnik izvršnega direktorja. Izvršni direktor usmerjevalnemu odboru vsako četrtletje poroča o dejavnostih EFSI.

6. Usmerjevalni odbor na podlagi odprtega in preglednega postopka v skladu s postopki EIB izbere po enega kandidata za položaj izvršnega direktorja in položaj namestnika izvršnega direktorja.

Evropski parlament in Svet sta v vseh fazah izbirnega postopka ustrezno in pravočasno obveščena, pri čemer se spoštujejo stroge zahteve glede zaupnosti. To velja ne glede na sklenitev sporazuma med Evropskim parlamentom in EIB iz člena 17(5).

Evropski parlament čim prej, najkasneje pa v štirih tednih po datumu, ko mu je bilo sporočeno ime izbranega kandidata, izvede predstavitev kandidata za vsak položaj.

Predsednik EIB po odobritvi Evropskega parlamenta imenuje izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja za triletni mandat, z možnostjo enkratnega ponovnega imenovanja.

7. Sporazum o EFSI določa, da ima EFSI naložbeni odbor, ki je odgovoren za preučitev potencialnih projektov v skladu z naložbenimi politikami EFSI in za odobritev podpore jamstva EU za operacije EIB za projekte, ki so skladni z zahtevami iz členov 6 in 9, ne glede na geografsko lokacijo takšnih projektov v skladu s členom 8. Naložbeni odbor je tudi pristojni organ za odobritev operacij z naložbenimi platformami in nacionalnimi spodbujevalnimi bankami ali inštitucijami.

8. Naložbeni odbor sestavlja osem neodvisnih strokovnjakov in izvršni direktor. Strokovnjake naložbenega odbora na podlagi odprtega in preglednega izbirnega postopka imenuje usmerjevalni odbor za največ triletni mandat. Njihov mandat se lahko podaljša, vendar skupaj ne sme biti daljši od šestih let. Neodvisni strokovnjaki morajo imeti obsežne relevantne tržne izkušnje s strukturiranjem projektov in projektnim financiranjem ter strokovno znanje na mikro- in makroekonomskem področju.

Usmerjevalni odbor pri imenovanju strokovnjakov v naložbeni odbor zagotovi, da je sestava tega odbora raznolika, s čimer se zagotovi njegovo dobro poznavanje sektorjev iz člena 9 in geografskih trgov v Uniji.

Pri sestavi naložbenega odbora se upošteva uravnotežena zastopanost spolov. Usmerjevalni odbor si prizadeva izbrati strokovnjake, ki imajo izkušnje pri naložbah v eno ali več naslednjih področij:

(a) raziskave, razvoj in inovacije;

(b) prometna infrastruktura in inovativne tehnologije za promet;

(c) energetska infrastruktura, energetska učinkovitost in obnovljivi viri energije;

(d) infrastruktura na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

(e) varstvo in upravljanje okolja;

(f) izobraževanje in usposabljanje;

(g) zdravje in zdravila;

(h) MSP;

(i) sektor kulturnih in ustvarjalnih dejavnosti;

(j) mobilnost v mestih;

(k) socialna infrastruktura ter socialno in solidarnostno gospodarstvo.

9. Ko člani naložbenega odbora sodelujejo pri njegovih dejavnostih, svoje dolžnosti opravljajo nepristransko in v interesu EFSI. Pri izvajanju naložbenih smernic iz Priloge II in sprejemanju odločitev o uporabi jamstva EU ne zahtevajo ali sprejemajo navodil od EIB, institucij Unije, držav članic ali katerega koli drugega javnega ali zasebnega organa. Brez poseganja v analitično, logistično in administrativno podporo, ki jo naložbenemu odboru zagotavlja osebje EIB, se vzpostavi in vzdržuje ustrezna organizacijska ureditev za zagotovitev operativne neodvisnosti odbora. Vsakršna ocena projekta, ki jo opravi osebje EIB, za naložbeni odbor ni zavezujoča, kar zadeva odobritev jamstva EU.

10. Življenjepis in izjava o interesih vsakega člana naložbenega odbora se javno objavi in stalno posodablja. Vsak član naložbenega odbora usmerjevalnemu odboru takoj sporoči vse informacije, ki so potrebne za redno preverjanje, da ni prišlo do nasprotja interesov.

11. Na zahtevo usmerjevalnega odbora se pogodba članu naložbenega odbora, ki krši obveznosti iz odstavkov 9 in 10, odpove v skladu z ustreznimi predpisi delovnega prava.

12. Naložbeni odbor odloči o uporabi jamstva EU v skladu s to uredbo, vključno z naložbenimi smernicami iz Priloge II.

Naložbeni odbor sprejema odločitve z navadno večino. Odločitve o uporabi jamstva EU so javne in dostopne.

EIB dvakrat na leto predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji seznam vseh odločitev naložbenega odbora, s katerimi je zavrnil uporabo jamstva EU, in pri tem upošteva stroge zahteve glede zaupnosti.

13. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23, in sicer za spremembo nebistvenih elementov oddelkov 6 do 8 naložbenih smernic iz Priloge II k tej uredbi, ne da bi se v celoti črtal kateri koli oddelek. Ti delegirani akti se pripravijo v tesnem dialogu z EIB.

14. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23(1) do (3) in (5), in sicer za dopolnitev te uredbe z vzpostavitvijo preglednice kazalnikov, ki jih bo naložbeni odbor uporabil za zagotovitev neodvisne in pregledne ocene potencialne in dejanske uporabe jamstva EU. Ti delegirani akti se pripravijo v tesnem dialogu z EIB.

POGLAVJE III

JAMSTVO EU IN JAMSTVENI SKLAD EU

Člen 8

Jamstvo EU

Unija zagotovi EIB nepreklicno in brezpogojno jamstvo za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih zajema ta uredba in sporazum o EFSI (v nadaljnjem besedilu: jamstvo EU), kadar:

(a) se te operacije izvajajo v Uniji, ali

(b) te operacije vključujejo subjekte, ki se nahajajo ali imajo sedež v eni ali več državah članicah, in zadevajo eno ali več tretjih držav, ki sodijo v okvir evropske sosedske politike, vključno s strateškim partnerstvom, politiko širitve ter Evropskim gospodarskim prostorom in Evropskim združenjem za prosto trgovino, ali čezmorske države ali ozemlja, določena v Prilogi II k PDEU, ne glede na to, ali v teh tretjih državah, čezmorskih državah ali ozemljih obstaja partner.

Za instrumente iz člena 10 se jamstvo EU odobri kot jamstvo na poziv.

Člen 9

Zahteve za uporabo jamstva EU

1. Pogoj za odobritev jamstva EU je začetek veljavnosti sporazuma o EFSI.

2. Jamstvo EU se odobri za operacije financiranja in naložbene operacije EIB, ki jih odobri naložbeni odbor iz člena 7(7), ali za financiranje ali jamstva, zagotovljena EIS, da bi ta lahko izvajal operacije financiranja in naložbene operacije EIB v skladu s členom 11(3). Zadevne operacije morajo biti skladne s politikami Unije in podpirati katerega koli od naslednjih splošnih ciljev:

(a) raziskave, razvoj in inovacije, zlasti s/z: (i) projekti, ki so skladni s programom Obzorje 2020; (ii) raziskovalno infrastrukturo; (iii) predstavitvenimi projekti in programi ter vzpostavitvijo ustrezne infrastrukture, tehnologij in procesov; (iv) podporo akademskemu svetu, tudi pri sodelovanju z industrijo; (v) prenosom znanja in tehnologije;

(b) razvoj energetskega sektorja v skladu s prednostnimi nalogami energetske unije, vključno z zanesljivostjo oskrbe z energijo, ter podnebnimi in energetskimi politikami za leto 2020, 2030 oziroma 2050, zlasti s: (i) povečanjem porabe energije ali oskrbe z njo; (ii) energetsko učinkovitostjo in prihranki energije (pri čemer je posebna pozornost namenjena zmanjševanju povpraševanja z upravljanjem povpraševanja in prenovo stavb); (iii) razvojem in posodobitvijo energetske infrastrukture (zlasti medsebojnih povezav, pametnih omrežij na ravni distribucije, shranjevanja energije in sinhronizacije omrežij);

(c) razvoj prometne infrastrukture in opreme ter inovativnih tehnologij za promet, zlasti s: (i) projekti in horizontalnimi prednostnimi nalogami, ki so upravičeni v skladu z uredbama (EU) št. 1315/2013 in (EU) št. 1316/2013; (ii) projekti pametne in trajnostne mobilnosti v mestih (usmerjene k ciljem dostopnosti, zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, porabe energije in števila nesreč); (iii) projekti povezovanja vozlišč z infrastrukturo vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T);

(d) finančna podpora prek EIS in EIB za subjekte z do 3 000 zaposlenimi, s posebnim poudarkom na MSP in na malih podjetjih s srednje veliko tržno kapitalizacijo, zlasti z: (i) zagotavljanjem obratnega kapitala in naložb; (ii) zagotavljanjem financiranja za kritje tveganja od faze zagona dejavnosti do faze širitve za MSP, zagonska podjetja, mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, da bi zagotovili vodilno tehnološko vlogo v inovativnih in trajnostnih sektorjih;

(e) razvoj in razširjanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij, zlasti s/z: (i) digitalnimi vsebinami; (ii) digitalnimi storitvami; (iii) telekomunikacijsko infrastrukturo za visoke hitrosti; (iv) širokopasovnim omrežjem;

(f) okolje in učinkovitost pri rabi virov, zlasti s/z: (i) projekti in infrastrukturo na področju varstva in upravljanja okolja; (ii) krepitvijo ekosistemskih storitev; (iii) trajnostnim razvojem mest in podeželja; (iv) ukrepi v zvezi s podnebnimi spremembami;

(g) človeški kapital, kultura in zdravje, zlasti s/z: (i) izobraževanjem in usposabljanjem; (ii) kulturno in ustvarjalno industrijo; (iii) inovativnimi zdravstvenimi rešitvami; (iv) novimi učinkovitimi zdravili; (v) socialno infrastrukturo ter socialnim in solidarnostnim gospodarstvom; (vi) turizmom.

3. Začetno naložbeno obdobje, v katerem se lahko odobri jamstvo EU za podporo operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih zajema ta uredba, traja do:

(a) 5. julija 2019, za operacije EIB, za katere sta EIB in upravičenec ali finančni posrednik podpisala pogodbo do 30. junija 2020;

(b) 5. julija 2019, za operacije EIS, za katere sta EIF in finančni posrednik podpisala pogodbo do 30. junija 2020;

4. Novo naložbeno obdobje se lahko določi v skladu s postopkom iz člena 18.

5. EIB uporabi jamstvo EU za podporo naložbenim platformam ali investicijskim skladom ter nacionalnim spodbujevalnim bankam ali institucijam, ki vlagajo v operacije, ki ustrezajo zahtevam iz te uredbe (v nadaljnjem besedilu: upravičeni nosilci), po odobritvi s strani naložbenega odbora.

Usmerjevalni odbor v skladu s členom 7(2) določi politike v zvezi z upravičenimi nosilci iz prvega pododstavka tega odstavka. Naložbeni odbor oceni skladnost takšnih nosilcev in njihovih specifičnih instrumentov, ki naj bi prejeli podporo EFSI, s politikami, ki jih je določil usmerjevalni odbor.

Naložbeni odbor si lahko pridrži pravico za odobritev novih projektov, ki se predložijo v okviru odobrenih upravičenih nosilcev.

6. EIB v skladu s členom 17 Statuta EIB zahteva, da upravičenci operacij financiranja in naložbenih operacij krijejo vse stroške EIB, povezane z EFSI. Brez poseganja v drugi in tretji pododstavek tega odstavka se iz splošnega proračuna Unije ne krijejo nobeni upravni odhodki ali kakršne koli druge pristojbine EIB za operacije financiranja in naložbene operacije EIB, ki jih zajema ta uredba.

EIB lahko uporabi jamstvo EU do najvišje skupne zgornje meje, ki ustreza 1 % vseh neporavnanih obveznosti iz naslova jamstva EU, za kritje stroškov, ki bi jih krili upravičenci operacij financiranja in naložbenih operacij, vendar zaradi neizpolnitve obveznosti niso bili izterjani.

Poleg tega lahko EIB uporabi jamstvo EU za kritje ustreznega dela katerih koli stroškov izterjave, razen če se ti odbijejo od prihodkov izterjave, in katerih koli stroškov, povezanih z upravljanjem likvidnosti.

Če EIB v imenu EFSI zagotovi financiranje ali jamstva EIS, ki so krita z jamstvom EU v skladu s členom 11(3), se pristojbine EIS lahko krijejo iz splošnega proračuna Unije, v obsegu, v katerem se ne odbijejo od plačil iz člena 4(2)(c)(ii) ali od prejemkov, izterjanih zneskov in drugih plačil, prejetih od EIS.

7. Za sofinanciranje upravičenih projektov, v katere vlaga EIB, sama ali prek EIS, s podporo jamstva EU, lahko države članice uporabijo kateri koli vir financiranja Unije, tudi instrumente iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov in vseevropskih omrežij ter industrijske politike, če so ti projekti skladni z merili za upravičenost ter cilji in načeli, ki veljajo v skladu s pravnim okvirom zadevnih instrumentov in EFSI.

Komisija po potrebi predloži smernice za uporabo instrumentov Unije skupaj s financiranjem EIB na podlagi jamstva EU, da zagotovi uskladitev, dopolnjevanje in sinergije.

Člen 10

Upravičeni instrumenti

1. Za namene člena 9(2) in v skladu s členom 11 EIB uporablja jamstvo EU za kritje tveganj za instrumente iz odstavka 2 tega člena.

2. Za kritje z jamstvom EU so upravičeni naslednji instrumenti:

(a) posojila EIB, jamstva, posredna jamstva, instrumenti kapitalskih trgov, katera koli druga oblika instrumentov za financiranje ali izboljšanje kreditne kvalitete ter udeležba v obliki lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala, tudi v korist nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij, naložbenih platform ali investicijskih skladov;

(b) financiranje ali jamstva s strani EIB, zagotovljeno EIS za posojila, jamstva, posredna jamstva, katero koli drugo obliko instrumentov za financiranje ali izboljšanje kreditne kvalitete, instrumenti kapitalskih trgov ter udeležbo v obliki lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala, tudi v korist nacionalnih promocijskih bank ali institucij, naložbenih platform ali investicijskih skladov.

(c) jamstva EIB za nacionalne spodbujevalne banke ali institucije, naložbene platforme ali investicijske sklade na podlagi posrednega jamstva v okviru jamstva EU.

Instrumenti iz točk (a) in (b) prvega pododstavka se odobrijo, pridobijo ali izdajo v korist operacij iz člena 8, ki izpolnjujejo zahteve iz te uredbe, kadar se odobri financiranje EIB ali EIS v skladu s sporazumom o financiranju ali transakcijo, ki jo je podpisala ali sklenila EIB ali EIS, ki ni potekla ali bila preklicana.

3. Jamstva EIB, ki se odobrijo nacionalni promocijski banki ali instituciji na podlagi posrednega jamstva v okviru jamstva Unije, se po potrebi namenijo uveljavljanju olajšav pri kapitalskih zahtevah.

4. EIS lahko pri svojih operacijah na podlagi te uredbe odobri jamstvo nacionalni spodbujevalni banki ali instituciji ali naložbeni platformi oziroma vlaga v naložbeno platformo.

Člen 11

Kritje in pogoji jamstva EU

1. Znesek jamstva EU nikoli ne sme preseči 16 000 000 000 EUR, od česar se lahko del dodeli za financiranje ali jamstva s strani EIB, zagotovljena EIS, v skladu z odstavkom 3. Skupna neto plačila iz splošnega proračuna Unije v okviru jamstva EU ne smejo preseči 16 000 000 000 EUR.

2. Plačilo za prevzem tveganja portfelja se porazdeli med vplačnike sorazmerno z njihovim deležem pri prevzemu tveganja. Z jamstvom EU se zagotavlja jamstvo za prvo izgubo na podlagi portfelja ali celotno jamstvo. Jamstvo EU se lahko odobri po načelu enakovrednosti (pari passu) z drugimi vplačniki.

3. Če EIB za EIS zagotovi financiranje ali jamstva za izvajanje operacij financiranja in naložbenih operacij EIB, jamstvo EU v celoti krije jamstvo za tako financiranje ali jamstva, pod pogojem, da EIB zagotovi enak znesek financiranja ali jamstev brez kritja jamstva EU do začetnega najvišjega zneska 2 500 000 000 EUR. Brez poseganja v odstavek 1 lahko usmerjevalni odbor ta znesek po potrebi zviša na največ 3 000 000 000 EUR, EIB pa ni dolžna ustrezno zvišati zagotovljenih zneskov nad začetni najvišji znesek.

4. Če EIB unovči jamstvo EU v skladu s sporazumom o EFSI, Unija izvrši plačilo na poziv v skladu s pogoji iz navedenega sporazuma.

5. Če Unija izvrši plačilo EIB zaradi unovčitve jamstva EU, Unija prevzame ustrezne pravice EIB v zvezi z vsemi operacijami financiranja ali naložbenimi operaciji EIB, ki jih zajema ta uredba, EIB pa v imenu Unije izterja terjatve za plačane zneske in izterjane zneske povrne Uniji v skladu z določbami in postopki iz člena 4(2)(c)(iv).

6. Za instrumente iz člena 10 se jamstvo EU odobri kot jamstvo na poziv, ki krije:

(a) za dolžniške instrumente iz člena 10(2)(a), glavnico in vse obresti ter zneske, dolgovane EIB, ki jih ta institucija ni prejela v skladu s pogoji o finančnih operacijah do neizpolnitve obveznosti;

(b) za naložbe v lastniški kapital iz člena 10(2)(a), vložene zneske in stroške financiranja, povezane z njimi;

(c) za operacije iz člena 10(2)(b), uporabljene zneske in z njimi povezane stroške financiranja.

Jamstvo EU krije tudi zneske iz drugega in tretjega pododstavka člena 9(6).

Člen 12

Jamstveni sklad EU

1. Vzpostavi se Jamstveni sklad EU (v nadaljnjem besedilu: Jamstveni sklad), ki zagotavlja likvidnostno rezervo in iz katerega se izvrši plačilo EIB v primeru unovčitve jamstva EU.

2. Jamstveni sklad se financira iz:

(a) prispevkov iz splošnega proračuna Unije,

(b) donosov na investirana sredstva Jamstvenega sklada;

(c) zneskov, izterjanih od dolžnikov, ki niso poravnali obveznosti, v skladu s postopkom izterjave, določenim v sporazumu o EFSI, kot je določeno v členu 4(2)(c)(iv);

(d) prejemkov in drugih plačil, ki jih Unija prejme v skladu s sporazumom o EFSI.

3. Vplačila v Jamstveni sklad, določena v točkah (b), (c) in (d) odstavka 2 tega člena, predstavljajo notranje namenske prejemke v skladu s členom 21(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

4. Sredstva Jamstvenega sklada, ki se mu zagotovijo na podlagi odstavka 2, neposredno upravlja Komisija, vlagajo pa se v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in upoštevajo ustrezna bonitetna pravila.

5. Vplačila v Jamstveni sklad iz odstavka 2 se uporabijo, da se doseže ustrezna raven (v nadaljnjem besedilu: ciljni znesek), ki odraža vse obveznosti jamstva EU. Ciljni znesek se določi na 50 % vseh obveznosti jamstva EU.

V začetnem obdobju se ciljni znesek doseže s postopnimi vplačili sredstev iz točke (a) odstavka 2. Če med začetnim uvajanjem Jamstvenega sklada pride do unovčitve jamstva EU, k ciljnemu znesku prispevajo vplačila v Jamstveni sklad, določena v točkah (b), (c) in (d) odstavka 2, in sicer do zneska, enakega unovčitvam jamstva EU.

6. Po oceni ustreznosti ravni sredstev Jamstvenega sklada v skladu s poročilom, določenim v členu 16(6), se izvedejo naslednja plačila:

(a) morebitni presežek se prenese v splošni proračun Unije kot notranji namenski prejemek v skladu s členom 21(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 za proračunske vrstice, katerih sredstva so bila morebiti prerazporejena v Jamstveni sklad;

(b) morebitna dodatna sredstva se vplačajo v Jamstveni sklad v letnih tranšah v največ triletnem obdobju, ki začne teči v letu n+1.

7. Če se stanje sredstev v Jamstvenem skladu od 1. januarja 2019 dalje zaradi unovčitev jamstva EU zniža pod 50 % ciljnega zneska, Komisija predloži poročilo o izrednih ukrepih, ki so morda potrebni za obnovitev Jamstvenega sklada.

8. Po unovčitvi jamstva EU se vplačila v Jamstveni sklad, določena v točkah (b) in (d) odstavka 2, ki presegajo ciljni znesek, uporabijo znotraj omejitev naložbenega obdobja iz člena 9 za obnovitev jamstva EU do prvotnega zneska.

9. Vplačila v Jamstveni sklad iz točke (c) odstavka 2 se uporabijo za obnovitev jamstva EU do prvotnega zneska.

10. Če se jamstvo EU v celoti obnovi do svojega prvotnega najvišjega zneska 16 000 000 000 EUR, se morebitni presežek ciljnega zneska v Jamstvenem skladu prenese v splošni proračun Unije kot notranji namenski prejemek v skladu s členom 21(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 za vse proračunske vrstice, katerih sredstva so bila morebiti prerazporejena v Jamstveni sklad.

Člen 13

Financiranje Jamstvenega sklada iz splošnega proračuna Unije

Uredba (EU) št. 1291/2013 in Uredba (EU) št. 1316/2013 se spremenita, kot je določeno v Prilogi I k tej uredbi.

Za izpolnitev obveznosti iz drugega pododstavka člena 12(5) se odobritve plačil po potrebi lahko vnesejo v splošni proračun Unije po letu 2020 in do vključno proračunskega leta 2023.

Letne odobritve iz splošnega proračuna Unije za zagotavljanje rezervacij Jamstvenega sklada odobrita Evropski parlament in Svet v okviru letnih proračunskih postopkov ob popolnem spoštovanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (14).

POGLAVJE IV

EVROPSKO SVETOVALNO VOZLIŠČE ZA NALOŽBE

Člen 14

Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe

1. Cilj Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe (EIAH) je nadgraditi obstoječe svetovalne službe EIB in Komisije z zagotavljanjem svetovalnih storitev pri izbiri, pripravi in razvoju naložbenih projektov ter hkrati delovati kot enotno tehnično svetovalno vozlišče za projektno financiranje znotraj Unije. Ta podpora vključuje ciljno usmerjeno podporo pri uporabi tehnične pomoči za strukturiranje projektov, uporabi inovativnih finančnih instrumentov in uporabi javno-zasebnih partnerstev ter po potrebi svetovanje o ustreznih vprašanjih v zvezi s pravom Unije ob upoštevanju posebnosti in potreb držav članic z manj razvitimi finančnimi trgi.

EIAH lahko zagotavlja tehnično pomoč na področjih, navedenih v členu 9(2), zlasti na področju energetske učinkovitosti, TEN-T in mobilnosti v mestih.

2. EIAH svoje storitve zagotavlja poleg storitev, ki so že na voljo v okviru drugih programov Unije, in sicer vključno s/z:

(a) enotno vstopno točko za tehnično pomoč organom in nosilcem projektov;

(b) pomočjo nosilcem projektov, če jo potrebujejo pri oblikovanju projektov, da bi ti izpolnjevali merila za upravičenost iz člena 6;

(c) krepitvijo lokalnega znanja za spodbujanje podpore EFSI po vsej Uniji;

(d) platformo za izmenjavo med sorodnimi akterji (peer-to-peer) ter izmenjavo znanja in izkušenj glede oblikovanja projektov;

(e) svetovanjem o ustanovitvi naložbenih platform.

3. Storitve EIAH so na voljo javnim in zasebnim nosilcem projektov, tudi nacionalnim spodbujevalnim bankam ali institucijam in naložbenim platformam ali investicijskim skladom ter regionalnim in lokalnim javnim subjektom.

4. Pristojbine, ki jih zaračunava EIB za storitve EIAH iz odstavka 2, se uporabljajo za kritje stroškov operacij EIAH in zagotavljanje navedenih. Pristojbine za MSP so omejene na tretjino stroškov tehnične pomoči, ki jo prejmejo. Storitve EIAH, ki se zagotavljajo nosilcem javnih projektov poleg tistih, ki so že na voljo v okviru programov Unije, so brezplačne.

5. EIAH si za doseganje cilja iz odstavka 1 prizadeva uporabljati strokovno znanje EIB, Komisije, nacionalnih spodbujevalnih bank ali institucij ter organov upravljanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov.

6. Da bi se storitve EIAH čim širše uporabljale po vsej Uniji, EIAH, kadar je mogoče, sodeluje s podobnimi ponudniki storitev na ravni Unije ali na regionalni, nacionalni ali podnacionalni ravni. Sodelovanje med EIAH na eni strani in nacionalno spodbujevalno banko ali institucijo, ali institucijo, ali organom upravljanja, tudi tistim, ki deluje kot nacionalni svetovalec, ki ima potrebno strokovno znanje in izkušnje za namene EIAH, na drugi strani, lahko poteka v obliki pogodbenega partnerstva.

7. Unija prispeva do 20 000 000 EUR na leto za kritje stroškov operacij EIAH do 31. decembra 2020 za storitve, ki jih zagotavlja EIAH na podlagi odstavka 2, poleg tistih, ki so že na voljo v okviru drugih programov Unije, če ti stroški niso kriti s preostalim zneskom od pristojbin iz odstavka 4.

8. Komisija za izvajanje EIAH v okviru EIB sklene sporazum z EIB (v nadaljnjem besedilu: sporazum o EIAH).

Sporazum o EIAH vsebuje zlasti določbe o potrebnem financiranju EIAH v skladu z odstavkom 7.

9. EIB do 1. septembra 2016 in nato vsako leto predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji poročilo v zvezi s storitvami, ki jih zagotavlja EIAH na podlagi odstavka 2, in izvrševanjem svojega proračuna. Poročilo vsebuje informacije o prejetih pristojbinah in njihovi uporabi.

POGLAVJE V

EVROPSKI PORTAL NALOŽBENIH PROJEKTOV

Člen 15

Evropski portal naložbenih projektov

1. Komisija ob podpori EIB vzpostavi pregleden Evropski portal naložbenih projektov (EIPP), kjer so zbrani sedanji in prihodnji naložbeni projekti v Uniji. Zasnovan je kot javno dostopna in uporabniku prijazna zbirka podatkov z ustreznimi informacijami za vsak projekt.

2. EIPP je predvsem namenjen preglednosti za vlagatelje in služi kot vir informacij. Vključitev projektov v EIPP ne vpliva na odločitve glede končnih projektov, izbranih za podporo na podlagi te uredbe, na podlagi katerega koli drugega instrumenta Unije ali za javno financiranje.

3. Države članice lahko prispevajo k vzpostavitvi in upravljanju EIPP.

4. Zasebnim nosilcem projektov se lahko za obravnavo vlog za vključitev projekta v EIPP zaračuna nepovratna pristojbina. Zbrani prejemki od pristojbin pomenijo zunanje namenske prejemke v skladu s členom 21(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

POGLAVJE VI

POROČANJE, ODGOVORNOST IN OCENJEVANJE

Člen 16

Poročanje in računovodski izkazi

1. EIB, po potrebi v sodelovanju z EIS, vsakih šest mesecev Komisiji predloži poročilo o operacijah financiranja in naložbenih operacijah EIB, ki jih zajema ta uredba. Poročilo vključuje oceno skladnosti z zahtevami o uporabi jamstva EU s ključnimi kazalniki uspešnosti iz člena 4(2)(f)(iv). Poročilo vključuje tudi statistične, finančne in računovodske podatke o vsaki posamezni operaciji financiranja in naložbeni operaciji EIB ter o vseh operacijah skupaj.

2. EIB, po potrebi v sodelovanju z EIS, enkrat letno Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o operacijah financiranja in naložbenih operacijah EIB, ki jih zajema ta uredba. Poročilo se objavi in vključuje:

(a) oceno operacij financiranja in naložbenih operacij EIB na ravni operacije, sektorja, države in regije ter njihove skladnosti s to uredbo, zlasti z merilom zagotavljanja dodatnosti, skupaj z oceno porazdelitve operacij financiranja in naložbenih operacij EIB po splošnih ciljih iz člena 9(2);

(b) oceno dodane vrednosti, mobilizacije sredstev zasebnega sektorja, pričakovane in dejanske realizacije ter rezultatov in učinka vseh operacij financiranja in naložbenih operacij EIB skupaj, vključno z učinkom na ustvarjanje delovnih mest;

(c) oceno, v kakšnem obsegu operacije, ki jih zajema ta uredba, prispevajo k izpolnitvi splošnih ciljev iz člena 9(2), vključno z oceno ravni naložb EFSI na področju raziskav, razvoja, inovacij in prometa (vključno s TEN-T in mobilnostjo v mestih), telekomunikacij, energetske infrastrukture ter energetske učinkovitosti;

(d) oceno skladnosti z zahtevami o uporabi jamstva EU in s ključnimi kazalniki uspešnosti, določenimi v skladu s členom 4(2)(f)(iv);

(e) oceno učinka vzvoda, ki so ga ustvarili projekti, ki jih podpira EFSI;

(f) opis projektov, kjer je podpora iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov združena s podporo EFSI, in celoten znesek prispevkov iz vsakega vira;

(g) informacijo o finančnem znesku, prenesenem upravičencem, in oceno vseh operacij financiranja in naložbenih operacij EIB skupaj;

(h) oceno dodane vrednosti operacij financiranja in naložbenih operacij EIB ter skupnih tveganj, povezanih z njimi;

(i) podrobne informacije o unovčitvah jamstva EU, izgubah, donosih, izterjanih zneskih in vseh ostalih prejetih plačilih;

(j) finančna poročila o operacijah financiranja in naložbenih operacijah EIB, ki jih zajema ta uredba, ki jih pregleda neodvisni zunanji revizor.

3. Za namene računovodskih izkazov Komisije in njenega poročanja o tveganjih, kritih z jamstvom EU, ter njenega upravljanja Jamstvenega sklada, EIB, po potrebi v sodelovanju z EIS, Komisiji in Računskemu sodišču vsako leto predloži:

(a) informacije EIB in EIS glede ocene tveganja in glede bonitetne ocene operacij financiranja in naložbenih operacij EIB, ki jih zajema ta uredba;

(b) informacije o neporavnanih finančnih obveznostih za Unijo, nastalih na podlagi jamstva EU, odobrenega za operacije financiranja in naložbene operacije EIB, ki jih zajema ta uredba, razčlenjene po posameznih operacijah;

(c) informacije o skupnih dobičkih ali izgubah iz naslova operacij financiranja in naložbenih operacij EIB v okviru portfeljev iz člena 4(2)(c)(i).

4. EIB, po potrebi v sodelovanju z EIS, Komisiji na zahtevo predloži dodatne informacije, potrebne za izpolnitev obveznosti Komisije v zvezi s to uredbo.

5. EIB in po potrebi EIS predložita informacije iz odstavkov 1 do 4 na lastne stroške.

6. Komisija vsako leto do 31. marca v okviru svojih računovodskih izkazov predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču potrebne informacije o stanju Jamstvenega sklada. Poleg tega jim vsako leto do 31. maja predloži poročilo o upravljanju Jamstvenega sklada v preteklem koledarskem letu, vključno z oceno o ustreznosti ciljnega zneska in ravni sredstev Jamstvenega sklada ter o tem, ali Jamstveni sklad potrebuje dodatna sredstva. Letno poročilo vsebuje predstavitev finančnega stanja Jamstvenega sklada na koncu preteklega koledarskega leta, finančnih tokov v preteklem koledarskem letu, pa tudi pomembne transakcije in vse relevantne informacije o finančnih računih. Vsebuje tudi informacije o finančnem upravljanju, uspešnosti in tveganju Jamstvenega sklada na koncu preteklega koledarskega leta.

Člen 17

Odgovornost

1. Predsednik usmerjevalnega odbora in izvršni direktor na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta instituciji, ki to zahteva, poročata o uspešnosti EFSI, tudi z udeležbo na predstavitvi v Evropskem parlamentu.

2. Predsednik usmerjevalnega odbora in izvršni direktor ustno ali pisno odgovorita na vprašanja, ki jih Evropski parlament ali Svet naslovi na EFSI, in sicer v vsakem primeru v petih tednih od dneva prejema vprašanja.

3. Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta predloži poročilo o uporabi te uredbe.

4. Predsednik EIB se na zahtevo Evropskega parlamenta udeleži predstavitve v Evropskem parlamentu v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami EIB, ki jih zajema ta uredba. Predsednik EIB ustno ali pisno odgovori na vprašanja, ki jih Evropski parlament ali Svet naslovi na EIB v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami EIB, ki jih zajema ta uredba, in sicer v petih tednih od dneva prejema vprašanja.

5. Evropski parlament in EIB skleneta sporazum o podrobni ureditvi izmenjave informacij med Evropskim parlamentom in EIB na podlagi te uredbe, med drugim o postopku za izbor izvršnega direktorja in njegovega namestnika.

Člen 18

Ocenjevanje in pregled

1. EIB do 5. januarja 2017 oceni delovanje EFSI. EIB oceno predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

2. Komisija do 5. januarja 2017 oceni uporabo jamstva EU in delovanje Jamstvenega sklada. Oceno predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Tej oceni priloži mnenje Računskega sodišča.

3. Do 30. junija 2018 in nato vsaka tri leta:

(a) EIB objavi izčrpno poročilo o delovanju EFSI, ki vključuje oceno učinka EFSI na naložbe v Uniji, ustvarjanje delovnih mest in dostop do financiranja za MSP in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo;

(b) Komisija objavi izčrpno poročilo o uporabi jamstva EU in delovanju Jamstvenega sklada.

4. EIB, po potrebi v sodelovanju z EIS, zagotovi informacije, potrebne za oceno in poročilo Komisije iz odstavkov 2 oziroma 3.

5. EIB in EIS Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji redno pošiljata vsa svoja neodvisna poročila, v katerih ocenjujeta učinke in rezultate, dosežene v praksi pri dejavnostih EIB in EIS, izvedenih na podlagi te uredbe.

6. Komisija do 5. julija 2018 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, ki vsebuje neodvisno oceno o uporabi te uredbe.

7. V primeru, da je v poročilu iz odstavka 6 ugotovljeno, da EFSI:

(a) dosega svoje cilje in da je nadaljnje izvajanje sistema za podporo naložbam upravičeno, Komisija po potrebi predloži zakonodajni predlog za spremembo te uredbe, da bi določili novo naložbeno obdobje in zagotovili nadaljevanje naložb ter ustrezno financiranje;

(b) ne dosega ciljev in da je nadaljnje izvajanje sistema za podporo naložbam upravičeno, Komisija po potrebi predloži zakonodajni predlog za spremembo te uredbe, da bi odpravili ugotovljene pomanjkljivosti, določili novo naložbeno obdobje in zagotovili nadaljevanje naložb ter ustrezno financiranje;

(c) ne dosega ciljev in da nadaljnje izvajanje sistema za podporo naložbam ni upravičeno, Komisija po potrebi predloži zakonodajni predlog, s katerim se bo zagotovila nemotena ukinitev EFSI, ob ohranitvi jamstva EU za operacije, ki so že odobrene na podlagi te uredbe.

8. Če se za odobrene projekte pred 5. julijem 2018 v celoti porabi znesek razpoložljivega jamstva EU, Komisija poročilo iz odstavka 6 predloži nemudoma.

POGLAVJE VII

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 19

Preglednost in javno razkritje informacij

EIB v skladu s svojo politiko glede preglednosti in splošnimi načeli Unije glede dostopa do dokumentov in informacij na svojem spletnem mestu objavi informacije o vseh operacijah financiranja in naložbenih operacijah EIB, ki jih zajema ta uredba, tudi o vlogi finančnih posrednikov, ter o tem, kako te operacije prispevajo k splošnim ciljem iz člena 9(2).

Člen 20

Revizija Računskega sodišča

1. Računsko sodišče v skladu s členom 287 PDEU opravi zunanjo revizijo dejavnosti, ki se izvajajo v skladu s to uredbo.

2. Za namene odstavka 1 tega člena ima Računsko sodišče na lastno zahtevo in v skladu s členom 287(3) PDEU dostop do vseh dokumentov in informacij, ki jih potrebuje za izvedbo svoje naloge.

Člen 21

Ukrepi proti goljufijam

1. EIB nemudoma obvesti OLAF ter mu zagotovi potrebne informacije, če v kateri koli fazi priprave, izvedbe ali zaključka operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih zajema ta uredba, utemeljeno sumi, da je prišlo do goljufije, korupcije, pranja denarja ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki bi lahko škodila finančnim interesom Unije.

2. OLAF lahko opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15), Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (16) in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (17), da se zaščitijo finančni interesi Unije in da ugotovi, ali je v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami, ki jih zajema ta uredba, prišlo do goljufije, korupcije, pranja denarja ali druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije. OLAF lahko pristojnim organom zadevnih držav članic posreduje katere koli informacije, ki jih je pridobil med svojimi preiskavami.

Kadar se takšne nezakonite dejavnosti dokažejo, si EIB prizadeva zagotoviti izterjavo v zvezi s svojimi operacijami financiranja in naložbenimi operacijami, ki jih zajema ta uredba in ki so povezane s takšnimi dejavnostmi.

3. V sporazume o financiranju, podpisane v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami, ki jih zajema ta uredba, se vključijo določila, ki omogočajo izključitev iz operacij financiranja in naložbenih operacij EIB, ter po potrebi ustrezni ukrepi za izterjavo v primeru goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih dejavnosti v skladu s sporazumom o EFSI, politikami EIB in veljavnimi regulativnimi zahtevami. Odločitev o izključitvi iz operacij financiranja in naložbenih operacij EIB, ki jih zajema ta uredba, se sprejme v skladu z ustreznim sporazumom o financiranju ali naložbah.

Člen 22

Izključene dejavnosti in nekooperativne jurisdikcije

1. EIB, EIS in vsi finančni posredniki pri svojih operacijah financiranja in naložbenih operacijah, ki jih zajema ta uredba, ne podpirajo nobenih dejavnosti, ki se izvajajo za nezakonite namene, vključno s pranjem denarja, financiranjem terorizma, organiziranim kriminalom, davčnimi goljufijami in davčnimi utajami, korupcijo in goljufijami, ki škodijo finančnim interesom Unije. EIB zlasti ne sodeluje v nobenih operacijah financiranja ali naložbenih operacijah, ki se izvajajo prek nosilca v nekooperativni jurisdikciji, v skladu s svojo politiko glede šibko reguliranih ali nekooperativnih jurisdikcij, ki temelji na politikah Unije, Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj ali Projektne skupine za finančno ukrepanje.

2. EIB pri svojih operacijah financiranja in naložbenih operacijah, ki jih zajema ta uredba, uporablja načela in standarde, določene v pravu Unije o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma, zlasti v Uredbi (EU) 2015/847 Evropskega parlamenta in Sveta (18) ter Direktivi (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (19). EIB zlasti zagotovi, da tako za neposredno financiranje kot financiranje prek posrednikov na podlagi te uredbe velja obveznost razkritja informacij o dejanskem lastništvu v skladu z Direktivo (EU) 2015/849.

Člen 23

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7(13) in (14) se prenese na Komisijo za obdobje treh let od 4. julija 2015. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem triletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Pooblastilo iz člena 7(13) in (14) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, ki je določen v tem sklepu. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

4. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 7(13), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku enega meseca od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za en mesec.

5. Delegirani akt, s katerim se prvič vzpostavi preglednica in se sprejme na podlagi člena 7(14), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku treh tednov od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri tedne.

V zvezi s katerim koli nadaljnjim delegiranim aktom, sprejetim na podlagi člena 7(14), se smiselno uporablja odstavek 4.

POGLAVJE VIII

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 24

Prehodna določba

1. EIB in EIS lahko Komisiji predložita operacije financiranja in naložbene operacije, ki sta jih odobrila v obdobju od 1. januarja 2015 do sklenitve sporazuma o EFSI ter prvih imenovanj vseh članov naložbenega odbora in izvršnega direktorja po začetku veljavnosti te uredbe.

2. Komisija oceni operacije iz odstavka 1 in če so skladne z merili za upravičenost iz člena 6, splošnimi cilji iz člena 9(2) ter Prilogo II, odloči, da se zanje odobri kritje z jamstvom EU.

Člen 25

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 25. junija 2015 Za Evropski parlament Predsednik M. SCHULZ Za Svet Predsednik J. REIRS

(1) Mnenje z dne 19. marca 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(2) UL C 195, 12.6.2015, str. 41.

(3) Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 25. junija 2015.

(4) Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (UL L 209, 2.8.1997, str. 1).

(5) Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

(6) Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 33).

(7) Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

(8) Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

(9) Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129).

(10) Uredba (EU) 2015/760 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih (UL L 123, 19.5.2015, str. 98).

(11) Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

(12) Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

(13) Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

(14) Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

(15) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

(16) Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

(17) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

(18) Uredba (EU) 2015/847 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o informacijah, ki spremljajo prenose sredstev, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1781/2006 (UL L 141, 5.6.2015, str. 1).

(19) Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

PRILOGA I SPREMEMBE UREDBE (EU) ŠT. 1291/2013 IN UREDBE (EU) ŠT. 1316/2013 1. Uredba (EU) št. 1291/2013 se spremeni: (a) v členu 6 se odstavki 1, 2 in 3 nadomestijo z naslednjim: „1. Finančna sredstva za izvajanje Obzorja 2020 znašajo 74 828,3 milijona EUR v tekočih cenah, od tega zneska se največ 72 445,3 milijona EUR dodeli za dejavnosti iz naslova XIX PDEU. Evropski parlament in Svet odobrita letna proračunska sredstva v okviru omejitev iz večletnega finančnega okvira. 2. Znesek za dejavnosti iz naslova XIX PDEU se razporedi med prednostne naloge iz člena 5(2) te uredbe, kot sledi: (a) Odlična znanost: 24 232,1 milijona EUR v tekočih cenah; (b) Vodilni položaj v industriji: 16 466,5 milijona EUR v tekočih cenah; (c) Družbeni izzivi: 28 629,6 milijona EUR v tekočih cenah. Najvišji skupni znesek finančnega prispevka Unije iz programa Obzorje 2020 za posebne cilje iz člena 5(3) in za nejedrske neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča znaša, kot sledi: (i) Spodbujanje odličnosti in povečevanje udeležbe: 816,5 milijona EUR v tekočih cenah; (ii) Znanost z družbo in za njo: 444,9 milijona EUR v tekočih cenah; (iii) Nejedrski neposredni ukrepi Skupnega raziskovalnega središča: 1 855,7 milijona EUR v tekočih cenah. Okvirna razdelitev za prednostne naloge in posebne cilje iz člena 5(2) in (3) je določena v Prilogi II. 3. EIT se financira s prispevkom iz programa Obzorje 2020, ki znaša največ 2 383 milijonov EUR v tekočih cenah, kot je določeno v Prilogi II.“; (b) Priloga II se nadomesti z naslednjim besedilom: „PRILOGA II Razčlenitev proračuna Okvirna razčlenitev za Obzorje 2020, za katero se uporablja letni proračunski postopek, je naslednja: milijonov EUR v tekočih cenah I Odlična znanost, od tega: 24 232,1 1. Evropski raziskovalni svet (ERC) 13 094,8 2. Prihodnje in nastajajoče tehnologije (FET) 2 585,4 3. Ukrepi Marie Skłodowske-Curie 6 162,3 4. Raziskovalne infrastrukture 2 389,6 II Vodilni položaj v industriji, od tega: 16 466,5 1. Vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij (1), (4) 13 035 2. Dostop do tveganega kapitala (2) 2 842,3 3. Inovacije v MSP (3) 589,2 III Družbeni izzivi, od tega (4): 28 629,6 1. Zdravje, demografske spremembe in dobro počutje 7 256,7 2. Prehranska varnost, trajnostno kmetijstvo in gozdarstvo, morske in pomorske raziskave ter raziskave celinskih voda in biogospodarstvo 3 707,7 3. Zanesljiva, čista in učinkovita energija 5 688,1 4. Pametni, zeleni in integrirani prevoz 6 149,4 5. Podnebni ukrepi, okolje, učinkovita raba virov in surovin 2 956,5 6. Evropa v svetu, ki se spreminja – vključujoče in inovativne družbe, ki kritično razmišljajo 1 258,5 7. Varne družbe – varovanje svobode in varnosti Evrope in njenih državljanov 1 612,7 IV Spodbujanje odličnosti in povečevanje udeležbe 816,5 V Znanost z družbo in za njo 444,9 VI Nejedrski neposredni ukrepi Skupnega raziskovalnega središča 1 855,7 VII Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) 2 383 SKUPAJ 74 828,3 2. Uredba (EU) št. 1316/2013 se spremeni: (a) v členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Finančna sredstva za izvajanje IPE za obdobje od 2014 do 2020 znašajo 30 442 259 000 EUR v tekočih cenah. Ta znesek se razdeli, kot sledi: (a) prometni sektor: 24 050 582 000 EUR; od tega se 11 305 500 000 EUR prenese iz Kohezijskega sklada, da se v skladu s to uredbo porabi samo v državah članicah, ki so upravičene do financiranja iz njega; (b) telekomunikacijski sektor: 1 041 602 000 EUR; (c) energetski sektor: 5 350 075 000 EUR. Ti zneski ne vplivajo na uporabo mehanizma prilagodljivosti, določenega v Uredbi Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (5). (5) Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).“;" (b) v členu 14 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: „2. Skupni prispevek iz proračuna Unije za finančne instrumente ne presega 8,4 % celotnih finančnih sredstev IPE iz člena 5(1).“; (c) v členu 21 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim: „4. Na Komisijo se v skladu s členom 26 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za zvišanje zgornje meje iz člena 14(2) na največ 10 %, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (i) ocena pilotne faze pobude za projektne obveznice, izvedena leta 2015, je pozitivna in (ii) absorpcija finančnih instrumentov presega 6,5 % vrednosti pogodbenih obveznosti projekta.“. (1) Vključno s 7 423 milijoni EUR za informacijske in komunikacijske tehnologije, od tega 1 549 milijonov EUR za fotoniko ter mikro- in nanoelektroniko, 3 741 milijonov EUR za nanotehnologije, napredne materiale ter sodobno proizvodnjo in predelavo, 501 milijonov EUR za biotehnologijo in 1 403 milijonov EUR za vesolje. Zato bo 5 792 milijonov EUR na voljo za podporo ključnim omogočitvenim tehnologijam. (2) Okoli 994 milijonov EUR tega zneska se lahko nameni za izvajanje projektov Strateškega načrta za energetsko tehnologijo (načrt SET). Okoli tretjina se lahko nameni MSP. (3) V okviru cilja dodelitve najmanj 20 % skupnega združenega proračuna za posebni cilj „Vodilni položaj na po