Struktura finančnega instrumenta Posojilo za obnovo je v obliki posojilnega sklada, ki ga s prispevki iz programa in lastnimi prispevki vzpostavi finančni posrednik za financiranje portfelja na novo odobrenih posojil in ne vključuje refinanciranja obstoječih posojil. Posojilo za obnovo je na voljo v okviru operacije, ki je del prednostne osi, opredeljene v programu, ki ga sofinancira sklad ESI, in je opredeljena v okviru predhodne ocene iz člena 37 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Cilj instrumenta Cilj instrumenta je ponuditi preferenčna posojila fizičnim in pravnim osebam ali izvajalcem samostojne dejavnosti, ki so solastniki stanovanjskih stavb (stanovanja, socialnega stanovanja ali posameznega gospodinjstva), pa tudi upraviteljem ali drugim pravnim organom, ki delujejo v imenu in za račun lastnikov, za izvedbo obnovitvenih del, upravičenih do podpore iz skladov ESI. Prispevek, ki ga organ upravljanja finančnemu posredniku zagotovi iz programa sklada ESI, ne sme izrinjati financiranja, ki je na voljo pri drugih zasebnih ali javnih vlagateljih. Program sklada ESI finančnemu posredniku zagotovi financiranje za oblikovanje portfelja na novo odobrenih posojil ter za sodelovanje pri izgubah/neizpolnjevanju obveznosti in postopkih izterjave v zvezi s posojili v zadevnem portfelju za posamezno posojilo in v deležu, ki je enak prispevku programa v instrumentu. Če gre za strukturo sklada skladov, sklad skladov prispevek iz programa sklada ESI prenese na finančnega posrednika. Sklad skladov lahko poleg prispevka iz programa sklada ESI zagotovi tudi lastna sredstva, ki se kombinirajo s sredstvi finančnega posrednika. Sklad skladov je v tem primeru sorazmerno udeležen pri porazdelitvi tveganja med različnimi prispevki v portfelju posojil. Če so zadevna sredstva javna, je treba v zvezi z njimi spoštovati tudi pravila o državni pomoči.

Vidik državne pomoči Posojilo za obnovo je zasnovano kot instrument brez državne pomoči, tj. plačilo finančnemu posredniku je skladno s tržnimi pogoji, finančna ugodnost se v celoti prenese s finančnega posrednika na končne prejemnike in za financiranje končnih prejemnikov se uporablja zadevna uredba de minimis. (a) Pomoč na ravni finančnega posrednika in sklada skladov je izključena, če: 1. finančni posrednik in organ upravljanja ali sklad skladov v katerem koli trenutku nosita izgube in koristi sorazmerno s svojim prispevkom, udeležba finančnega posrednika v instrumentu posojila za obnovo pa je gospodarsko pomembna, in 2. plačilo (tj. stroškov upravljanja in/ali provizije za upravljanje) finančnemu posredniku in skladu skladov odraža trenutno tržno plačilo v primerljivih razmerah, tj. kadar sta izbrana z odprtim, preglednim, nediskriminatornim in objektivnim izbirnim postopkom oziroma je plačilo skladno s členoma 12 in 13 Delegirane uredbe (EU) št. 480/2014 in država ni dodelila nobenih drugih ugodnosti. Če sklad skladov zgolj prenese prispevek sklada ESI na finančnega posrednika in izvaja dejavnosti v javnem interesu ter ob izvajanju ukrepa ne opravlja komercialne dejavnosti in pri vlaganju ne sodeluje z lastnimi sredstvi – zaradi česar se ne šteje za upravičenca pomoči – je dovolj, da sklad skladov ne prejme prekomernega plačila, in 3. se finančna ugodnost javnega prispevka iz programa v instrument v celoti prenese na končne prejemnike v obliki znižanja obrestne mere. Organ upravljanja pri izbiri finančnega posrednika v skladu s členom 7(2) Delegirane uredbe (EU) št. 480/2014 oceni politiko oblikovanja cen in metodologijo za prenos finančne ugodnosti na končne prejemnike. Kadar finančni posrednik finančne ugodnosti na končne prejemnike ne prenese v celoti, se neizplačani javni prispevek prenese nazaj na organ upravljanja. (b) Pomoč na ravni subjekta, ki deluje v imenu lastnikov (tj. fizične in pravne osebe, izvajalci samostojne dejavnosti, ki imajo v lasti nepremičnine, upravitelji, drugi pravni organi): Pomoč na ravni subjekta, ki deluje v imenu lastnikov, je izključena, če: 1. subjekt nima koristi od katerega koli neposrednega prenosa javne podpore in 2. subjekt vse finančne ugodnosti javnega prispevka iz programa prenese na končne upravičence. (c) Pomoč na ravni lastnikov, bodisi da opravljajo gospodarsko dejavnost ali ne (pravne osebe ali izvajalci samostojne dejavnosti, najemodajalci in lastniki, ki preidejo na energijo iz obnovljivih virov in del proizvedene energije dobavljajo v omrežje): Lastniki, ki so fizične osebe in se ne štejejo za podjetja, ker ne opravljajo gospodarske dejavnosti, se ne štejejo za upravičence državne pomoči. Lastniki, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, se štejejo za „podjetje“, zato zanje veljajo pravila o državni pomoči. To velja zlasti v primeru, če so najemodajalci (najem je gospodarska dejavnost), in v primeru, da se pri prehodu na energijo iz obnovljivih virov del proizvedene energije iz obnovljivih virov dobavlja v omrežje (dobava energije v omrežje je gospodarska dejavnost). Pomoč na ravni lastnikov z gospodarsko dejavnostjo mora biti skladu s pravili de minimis. Finančni posrednik za vsako posojilo, ki je vključeno v portfelj in se nanaša na lastnike z gospodarsko dejavnostjo, izračuna bruto ekvivalent nepovratnih sredstev z naslednjo metodologijo izračuna: izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev = nominalni znesek posojila (v EUR) × (stroški financiranja (običajna praksa) + stroški tveganja (običajna praksa) – morebitne provizije, ki jih organ upravljanja zaračuna za prispevek iz programa finančnemu posredniku) × tehtano povprečno trajanja posojila (v letih) × stopnja porazdelitve tveganja. Kadar se za namene instrumenta posojila za obnovo bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračuna z navedeno formulo, se šteje, da je zahteva iz člena 4 uredbe de minimis (1) izpolnjena. Glede zavarovanja s premoženjem niso predpisane minimalne zahteve. Z mehanizmom za preverjanje zagotovi, da bruto ekvivalent nepovratnih sredstev, izračunan z navedeno formulo, ni nižji od bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev, izračunanega v skladu s členom 4(3)(c) uredbe de minimis. Skupni znesek pomoči, izračunan na podlagi bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev, ne sme presegati zneska 200 000 EUR v obdobju treh poslovnih let ob upoštevanju pravila o kumulaciji za končne prejemnike iz uredbe de minimis. Nepovratna sredstva za tehnično pomoč ali druga nepovratna sredstva za končne upravičence se kumulirajo z izračunanim bruto ekvivalentom nepovratnih sredstev.

Posojilna politika (a) Izplačilo organa upravljanja ali sklada skladov finančnemu posredniku: Organ upravljanja po podpisu sporazuma o financiranju s skladom skladov ali finančnim posrednikom javne prispevke iz programa prenese na sklad skladov ali finančnega posrednika, ki zadevne prispevke vloži v namenski posojilni sklad za obnovo. Prenos se izvede v tranšah in ob upoštevanju zgornjih mej iz člena 41 Uredbe (EU) št. 1303/2013. Ciljni obseg posojila in razpon obrestne mere se potrdita v okviru predhodne ocene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1303/2013 in se upoštevata pri določitvi narave instrumenta (obnovljivi ali neobnovljivi instrument). Najvišja stopnja delitve tveganja finančnega instrumenta v razmerju do končnih prejemnikov je 85 % (tj. finančni posrednik z lastnimi sredstvi zagotovi vsaj 15 %). (b) Oblikovanje portfelja novih posojil: Finančni posrednik mora v vnaprej določenem omejenem časovnem obdobju oblikovati portfelj novih posojil, ki je financiran v skladu s stopnjo porazdelitve tveganja, dogovorjeno v sporazumu o financiranju (tj. financiran (i) s prispevkom iz programa, (ii) iz lastnega sklada finančnega posrednika). Upravičena posojila, ki so v skladu z merili za upravičenost na ravni posameznega posojila in portfelja določena vnaprej, so samodejno vključena v portfelj s predložitvijo obvestil o vključitvi vsaj vsako četrtletje. Finančni posrednik z namenom, da se zmanjša nedelovanje trga, ugotovljeno v predhodni oceni (člen 37 Uredbe (EU) št. 1303/2013), in ob ohranjanju skladnosti s finančnimi interesi in cilji politike organa upravljanja, izvaja skladno posojilno politiko (zlasti glede razpršitve portfelja), ki omogoča dobro upravljanje kreditnega portfelja in razpršenost tveganja. Finančni posrednik opredelitev, izbor, potrebno skrbnost, vodenje evidence in izvedbo posojil končnim prejemnikom izvaja v skladu s svojimi običajnimi postopki in z načeli, določenimi v ustreznem sporazumu o financiranju. (c) Ponovna uporaba virov, vrnjenih finančnemu instrumentu: Viri, ki se vrnejo finančnim instrumentom, se ponovno uporabijo v okviru istega finančnega instrumenta (se obnavljajo v okviru istega instrumenta), ali pa se po vračilu organu upravljanja ali skladu skladov uporabijo v skladu s členom 44 Uredbe (EU) št. 1303/2013. Če se viri obnavljajo v okviru istega finančnega instrumenta, se zneski, ki se lahko pripišejo podpori sklada ESI in jih finančni posrednik v časovnem okviru za naložbe povrne in/ali izterja iz naslova posojil končnim prejemnikom, praviloma dajo na voljo za novo uporabo v okviru istega finančnega instrumenta. Ta pristop obnavljanja iz členov 44 in 45 Uredbe (EU) št. 1303/2013 se vključi v sporazum o financiranju. Če se viri organu upravljanja ali skladu skladov vrnejo neposredno, se vračila izvajajo redno in odražajo naslednje elemente: (i) vračila glavnice (sorazmerno na podlagi stopnje porazdelitve tveganja), (ii) morebitne izterjane zneske in odbitke izgub (v skladu s stopnjo porazdelitve tveganja) iz naslova posojil za obnovo in (iii) morebitna plačila obrestnih mer. Ti viri morajo biti uporabljeni v skladu s členoma 44 in 45 Uredbe (EU) št. 1303/2013. (d) Povračilo izgube: Finančni posrednik za vsako neodplačano posojilo, ki je sofinancirano s posojilom za obnovo, izvede postopke izterjave v skladu s svojimi internimi smernicami in postopki. Zneski, ki jih izterja finančni posrednik (brez morebitnih stroškov izterjave in zasega), se sorazmerno s porazdelitvijo tveganja dodelijo finančnemu posredniku in organu upravljanja ali skladu skladov. (e) Drugo: Obresti in drugi dobički, ki jih ustvari podpora iz skladov ESI finančnim instrumentom, se uporabijo v skladu s členom 43 Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Politika oblikovanja cen Ko finančni posrednik predlaga oblikovanje cen, predloži politiko oblikovanja cen in metodologijo, da se zagotovi popoln prenos finančne ugodnosti javnega prispevka iz programa na končne prejemnike. Politika oblikovanja cen in metodologija vključujeta naslednje elemente: 1. obrestna mera za udeležbo finančnega posrednika je določena na tržni osnovi (tj. v skladu s politiko samega finančnega posrednika); 2. splošna obrestna mera, ki se zaračuna za posojila končnim prejemnikom, vključena v portfelj, se mora znižati sorazmerno z dodeljenimi sredstvi, ki jih zagotovi javni prispevek programa. Pri zadevnem znižanju se upoštevajo provizije, ki jih organ upravljanja morda obračuna za prispevek iz programa; 3. izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev, predstavljen v oddelku o državni pomoči, se uporabi pri vsakem posojilu, vključenem v portfelj; 4. politika oblikovanja cen in metodologija se v obdobju upravičenosti ne spreminjata.

Prispevek iz programa k finančnemu instrumentu: znesek in stopnja (podrobnosti o produktu) Posojilo za obnovo, dodeljeno finančnim posrednikom, in minimalna stopnja porazdelitve tveganja temeljita na ugotovitvah iz predhodne ocene, ki utemeljuje podporo finančnemu instrumentu (člen 37 Uredbe (EU) št. 1303/2013) in upoštevata pristop obnavljanja instrumenta (če je primerno).

Prispevek iz programa k finančnemu instrumentu (dejavnosti) Portfelj posojil, ki ga financira instrument posojila za obnovo, vključuje na novo odobrena posojila končnim prejemnikom in ne vključuje refinanciranja obstoječih posojil. Merila za upravičenost za vključitev v portfelj se določijo v skladu s pravom Unije (npr. Uredbo (EU) št. 1303/2013 in pravili za posamezne sklade), programom, nacionalnimi pravili za upravičenost in skupaj s finančnim posrednikom, da se dosežejo veliko število končnih prejemnikov ter ustrezna razpršenost in homogenost portfelja, ki bodo omogočili razumno oceno profila tveganja portfelja. Navedena merila izražajo tržne pogoje in prakse v zadevni državi ali regiji. Finančni posrednik sodeluje z regionalnimi ali nacionalnimi organi, ki so v zvezi z izvajanjem projektov obnove pooblaščeni za zagotavljanje dodatnih storitev, ki med drugim vključujejo: svetovanje; preverjanje in vrednotenje priprave projekta, gradnje, tehničnega nadzora in dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila; oceno skladnosti projektov obnove z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo; zagotavljanje podpore v obliki nepovratnih sredstev, preverjanje in registracijo državne pomoči.

Obveznost organa upravljanja Obveznost organa upravljanja v zvezi s finančnim instrumentom ustreza obveznosti iz člena 6 Delegirane uredbe (EU) št. 480/2014.

Trajanje Kreditno obdobje finančnega instrumenta se določi na način, s katerim se zagotovi, da se prispevek iz programa iz člena 42 Uredbe (EU) št. 1303/2013 uporabi za posojila, ki se končnim prejemnikom izplačajo najpozneje do 31. decembra 2023.

Posojila in porazdelitev tveganja na ravni finančnega posrednika (uskladitev interesov) Uskladitev interesov organa upravljanja in finančnega posrednika se doseže s: — provizijami za upravljanje na podlagi uspešnosti v skladu s členoma 12 in 13 Delegirane uredbe (EU) št. 480/2014, — finančni posrednik po lokalnih tržnih pogojih k financiranju prispeva vsaj 15 % skupne finančne obveznosti za kreditiranje končnih prejemnikov (ob opredelitvi stopnje porazdelitve tveganja), — izgube in izterjave sorazmerno vplivajo na finančnega posrednika in organ upravljanja v okviru njune zadevne obveznosti.

Upravičeni finančni posredniki Javni in zasebni subjekti s sedežem v državi članici, zakonsko pooblaščeni za zagotavljanje posojil za obnovo osebam, ki so solastniki stanovanjskih stavb, ter podjetjem, ki so lastniki stanovanjskih stavb in jih izkoriščajo na ozemlju izvajanja programa, ki prispeva k finančnemu instrumentu. Zadevni subjekti so finančne institucije in, če je primerno, mikrofinančne institucije ali katere druge institucije, pooblaščene za zagotavljanje posojil.

Upravičenost končnih prejemnikov Končni prejemniki so upravičeni na podlagi zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje, ustrezne prednostne naloge in sporazuma o financiranju. Končni prejemniki so lahko fizične ali pravne osebe ali izvajalci samostojne dejavnosti (gospodarska dejavnost), ki so solastniki stanovanjskih stavb (stanovanja ali posameznega gospodinjstva), pa tudi upravitelji ali drugi pravni organi, ki delujejo v imenu in za račun solastnikov stanovanjskih stavb, v katerih se izvajajo ukrepi za energetsko učinkovitost ali energijo iz obnovljivih virov, ki so upravičeni do financiranja na podlagi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in programske podpore. V okviru pravil za upravičenost na podlagi programa in v skladu z nacionalnimi pravili in pravili Unije so lahko upravičene naslednje vrste del: — tehnična pomoč za pripravo dela projekta, ki je povezan z ukrepi za energetsko učinkovitost ali energijo iz obnovljivih virov, — izvedbeni stroški dela projekta, ki je povezan z ukrepi za energetsko učinkovitost ali energijo iz obnovljivih virov, — večja popravila ali zamenjava sistemov za ogrevanje in vročo vodo, — zamenjava ali vgradnja toplotne podpostaje ali kotlovnice (posamezni kotli) ter sistemov za pripravo tople vode, — namestitev ventilov za dvižne cevi, — izboljšanje toplotne izolacije cevi, — zamenjava cevi in naprav za ogrevanje, — namestitev posameznih sistemov za merjenje ogrevanja in termostatičnih ventilov v stanovanjih, — zamenjava ali vgradnja cevi in naprav sistema za toplo vodo, — zamenjava ali vgradnja prezračevalnega sistema, — zamenjava oken in vhodnih vrat, — izolacija strehe, vključno z izgradnjo poševne strehe (brez izgradnje prostorov na podstrešju), — izolacija fasadnih sten, — izolacija kletnega stropa, — vgradnja sistemov nadomestnih virov energije (sonce, veter itd.), — večja popravila ali zamenjava dvigal z bolj energetsko učinkovitimi dvigali, — zamenjava ali popravilo tehničnih sistemov stavbe v skupni rabi (kanalizacija, električne napeljave, gasilni sistemi, cevi za pitno vodo in prezračevalni sistem). Pri kreditiranju končnih prejemnikov/lastnikov z gospodarsko dejavnostjo v okviru pravnega subjekta (na primer izvajalcev samostojne dejavnosti) veljajo naslednja pravila za upravičenost. Merila za upravičenost so izpolnjena na datum podpisa posojilne pogodbe: (a) končni prejemnik je mikro, malo ali srednje podjetje (v nadaljnjem besedilu: MSP (vključno s samostojnimi podjetniki/samozaposlenimi)) v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES; (b) končni prejemnik ni MSP, dejavno v sektorjih iz točk (a) do (f) člena 1 uredbe de minimis; (c) končni prejemnik ne pripada kateremu od omejenih sektorjev (2); (d) končni prejemnik ni podjetje v težavah, kakor je opredeljeno v pravilih o državni pomoči; (e) iz preverjanj, ki jih izvede finančni posrednik v skladu z internimi smernicami in običajno kreditno politiko, izhaja, da končni prejemnik pravočasno izpolnjuje svoje finančne obveznosti v zvezi s posojili ali zakupi, ki jih je odobril finančni posrednik ali katera druga finančna institucija. Končni prejemniki imajo v času naložbe in med vračanjem posojila registrirani sedež v državi članici, gospodarska dejavnost, za katero je bilo posojilo izplačano, pa se izvaja v zadevni državi članici in regiji/na ozemlju izvajanja programa sklada ESI.

Značilnosti produkta za končne prejemnike Finančni posrednik končnim prejemnikom zagotovi nova posojila, ki prispevajo k ciljem programa in jih program sofinancira v okviru instrumenta posojila za obnovo, ne vključujejo pa refinanciranja obstoječih posojil. Pogoji posojil se določijo na podlagi predhodne ocene iz člena 37 Uredbe (EU) št. 1303/2013. Zapadlost posojila za obnovo je največ 20 let. Višina posameznega posojila za obnovo se določi na podlagi ugotovitev iz predhodne ocene, ki utemeljuje prispevek programa finančnemu instrumentu in v sporazumu o financiranju med organom upravljanja, skladom skladov in finančnim posrednikom. Višina posameznega posojila za posamezno gospodinjstvo ne sme preseči 75 000 EUR. Posojila za upravitelja stavbe so enaka vsoti posameznih stanovanj v stavbi. Finančni instrument lahko od končnih prejemnikov ali upraviteljev skupne lastnine, ki delujejo v imenu končnih prejemnikov, zahteva prispevek „lastnih sredstev“. Za posojilo za obnovo velja fiksna letna obrestna mera in vključuje redno amortizacijo. Obrestna mera za udeležbo finančnega posrednika se določi na tržni osnovi. Obrestna mera, ki velja za zadevno upravičeno posojilo, vključeno v portfelj, se v korist končnih prejemnikov zmanjša za delež javnega prispevka iz programa. Subvencionirana obrestna mera iz člena 37(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se lahko dodeli gospodinjstvom z nizkimi prihodki ali ranljivim gospodinjstvom (3). Najvišja subvencionirana obrestna mera ustreza obrestni meri, ki jo gospodinjstva z nizkimi prihodki ali ranljiva gospodinjstva plačajo za prispevek finančnega posrednika pri vsakem posojilu. Na podlagi člena 37(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013 so lahko v finančni instrument vključeni nekateri stroški tehnične pomoči. Pomoč mora biti zagotovljena le za pripravo projekta (pripravljalne študije in pomoč pri pripravi naložbe do naložbene odločitve). Navedeni stroški tehnične pomoči so upravičeni, le če je posojilo za obnovo sklenjeno med finančnim posrednikom in končnimi prejemniki ter ne glede na subjekt, ki zadevne storitve zagotavlja (npr. ne glede na to, ali zadevne storitve zagotavlja finančni posrednik ali drug subjekt).

Poročanje in ciljni rezultati Finančni posredniki organu upravljanja ali skladu skladov vsaj vsako četrtletje predložijo informacije v standardizirani obliki in obsegu. Poročilo vključuje vse ustrezne elemente, na podlagi katerih finančni posrednik izpolni pogoje člena 46 Uredbe (EU) št. 1303/2013. Države članice prav tako izpolnijo svoje obveznosti poročanja v skladu z uredbo de minimis. Kazalniki morajo biti usklajeni s posebnimi cilji ustrezne prednostne naloge programa sklada ESI, ki financira finančni instrument, in s pričakovanimi rezultati predhodne ocene. Pri posojilu za obnovo se merjenje kazalnikov in poročanje o njih izvaja vsaj vsako četrtletje, usklajeni pa morajo biti vsaj z regulativnimi zahtevami. Ostali kazalniki, poleg skupnih kazalnikov prednostne osi programa sklada ESI (število gospodinjstev z izboljšano energijsko porabo glede na klasifikacijo, ocenjeno letno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ...), so: število in obseg posojil, obnovljene družinske hiše (v kvadratnih metrih), obnovljena stanovanja v stavbah (v kvadratnih metrih), neizpolnjene obveznosti (število in zneski), poplačani viri in dobički, število in zneski tehnične podpore, število in zneski subvencioniranih obrestnih mer.