PRILOGA

DEL II PRILOGE C K SPORAZUMU

„II. SPECIFIKACIJE ZA PRIKAZOVALNIKE

1. Opredelitev pojmov

A. Elektronski prikazovalnik (imenovan tudi ‚prikazovalnik‘): komercialno dostopen izdelek z zaslonom in pripadajočo elektronsko opremo, ki so pogosto nameščeni v enem ohišju, katerega glavna funkcija je prikaz vizualnih podatkov iz (i) računalnika, delovne postaje ali strežnika prek enega ali več vhodov, kot so VGA, DVI, HDMI ali IEEE 1394, ali (ii) pomnilniškega ključka USB, pomnilniške kartice ali brezžične internetne povezave. Običajne tehnologije prikazovalnikov vključujejo prikazovalnik na tekoče kristale (LCD), svetleče diode (LED), prikazovalnik s katodno cevjo (CRT) in plazemski prikazovalnik (PDP).

B. Zunanji napajalnik: sestavni del, ki je v ločenem fizičnem ohišju zunaj ohišja prikazovalnika in je zasnovan za pretvorbo vhodne izmenične omrežne napetosti iz glavnega električnega omrežja v nižjo enosmerno napetost za napajanje prikazovalnika. Zunanji napajalnik mora biti povezan s prikazovalnikom prek odstranljive ali fiksno pritrjene električne povezave z vtičem/vtičnico, kabla, vrvice ali drugačnega ožičenja.

C. Način delovanja: način delovanja prikazovalnika, ki je (i) priključen na vir energije, (ii) ima vklopljena vsa mehanska stikala (za fizični vklop) in (iii) opravlja svojo glavno funkcijo, tj. proizvaja sliko.

D. Način mirovanja: način delovanja prikazovalnika, ki je (i) priključen na vir energije, (ii) ima vklopljena vsa mehanska stikala (za fizični vklop) in (iii) preide v način nizke porabe po prejemu signala iz priključene naprave (npr. računalnika, igralne konzole ali naprave STB) ali zaradi notranje funkcije, kot je časovnik za mirovanje ali senzor za zaznavanje zasedenosti. Način mirovanja je ‚programsko‘ stanje nizke porabe, ker lahko prikazovalnik preide iz načina mirovanja po prejemu signala iz priključene naprave ali zaradi notranje funkcije.

E. Način izklopa: način delovanja prikazovalnika, ki je (i) priključen na vir energije, (ii) izklopljen s stikalom in (iii) ne opravlja nobene funkcije. Uporabnik mora aktivirati mehansko stikalo za preklop naprave iz načina izklopa. Če je takih stikal več, izvajalec preskusa uporabi najbolj dostopno stikalo.

F. Svetilnost: fotometrična meritev intenzivnosti svetilnosti na enoto površine svetlobe, ki potuje v določeni smeri. Navaja količino svetlobe, ki gre skozi določeno površino ali jo ta površina oddaja in seva v dani prostorski kot. Standardna enota za svetilnost je kandela na kvadratni meter (cd/m2).

G. Samodejno prilagajanje osvetlitve: pri prikazovalnikih je samodejno prilagajanje osvetlitve samodejni mehanizem, ki kot funkcija osvetlitve okolja prilagaja osvetlitev prikazovalnika.

2. Ustrezni izdelki

Za pridobitev oznake ENERGY STAR mora prikazovalnik ustrezati naslednjim merilom:

A. Največja vidna diagonala: vidna diagonala ima lahko največ (≤) 60 palcev.

B. Vir energije: prikazovalnik se mora napajati iz ločene zidne vtičnice z izmeničnim tokom, iz baterije, ki se prodaja z adapterjem za izmenični tok, ali podatkovne ali omrežne povezave.

C. Televizijski tunerji: če je v prikazovalnik vgrajen televizijski tuner, lahko pridobi oznako ENERGY STAR v skladu s to specifikacijo, če se trži in prodaja potrošnikom zlasti kot prikazovalnik ali z dvojno funkcijo kot prikazovalnik in televizija. Noben prikazovalnik s televizijskim tunerjem, ki se trži in prodaja izključno kot televizija, ne more pridobiti oznake v skladu s to specifikacijo. V skladu z ravnjo 2 te specifikacije lahko pridobijo oznako le prikazovalniki brez tunerjev; prikazovalniki s tunerji lahko pridobijo oznako v skladu z ravnjo 2 različice 3.0 specifikacije za televizije ENERGY STAR.

D. Samodejno prilagajanje osvetlitve: za pridobitev oznake ENERGY STAR z uporabo energijske enačbe za samodejno prilagajanje osvetlitve v načinu delovanja mora biti prikazovalnik dobavljen s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve.

E. Zunanji napajalnik: če je prikazovalnik dobavljen z zunanjim napajalnikom, mora zunanji napajalnik izpolnjevati zahteve za oznako ENERGY STAR ali izpolnjevati stopnje učinkovitosti za način neobremenitve in način aktivnega delovanja, določene v programskih zahtevah ENERGY STAR za enotno napetostno zunanjo napajalno enoto AC/AC in AC/DC. Specifikacija ENERGY STAR in seznam izdelkov, ki izpolnjujejo zahteve za oznako, sta na strani www.energystar.gov/powersupplies

F. Zahteve za upravljanje porabe energije: prikazovalnik mora imeti vsaj en privzeto omogočen mehanizem, ki omogoča samodejen vstop v način mirovanja ali izklopa. Podatkovne ali omrežne povezave morajo na primer podpirati ugašanje prikazovalnika v skladu s standardnimi mehanizmi, kot je signalizirano upravljanje porabe za prikazovalnike. Prikazovalniki, ki ustvarjajo lastno vsebino, morajo imeti privzeto omogočen senzor ali časovnik za samodejni preklop v način mirovanja ali izklopa.

3. Merila energetske učinkovitosti

A. Zahteve za načina delovanja

1. Raven 1

Za pridobitev oznake ENERGY STAR prikazovalnik ne sme preseči največje porabe energije v načinu delovanja (PO ali PO1), kot je izračunana po spodaj navedenih enačbah. Največja poraba energije v načinu delovanja je izražena v vatih in zaokrožena na najbližjo desetino vata.

Preglednica 1:

Zahteve za porabo energije v načinu delovanja za raven 1

Kategorija prikazovalnika Največja poraba energije v načinu delovanja (W) Velikost diagonale zaslona < 30 palcev Ločljivost zaslona ≤ 1,1 milijona slikovnih pik PO = 6*(MP) + 0,05*(A) + 3 Velikost diagonale zaslona < 30 palcev Ločljivost zaslona > 1,1 milijona slikovnih pik PO = 9*(MP) + 0,05*(A) + 3 Velikost diagonale zaslona 30–60 palcev Vse ločljivosti zaslona PO = 0,27*(A) + 8

Pri čemer je:

MP = ločljivost prikazovalnika (v milijonih slikovnih pik); A = vidna površina (v kvadratnih palcih).

Primer: največja poraba energije v načinu delovanja za prikazovalnik z ločljivostjo 1 440 × 900 ali 1 296 000 slikovnih pik, z vidno diagonalo 19 palcev in vidno površino 162 kvadratnih palcev bi bila: ((9 × 1,296) + (0,05 × 162)) + 3 = 22,8 vatov, zaokroženo na najbližjo desetino vata.

Preglednica 2:

Primer za zahteve za največjo porabo energije v načinu delovanja za raven 1 (1)

Diagonalna velikost zaslona (v palcih) Ločljivost Milijoni slikovnih pik Mere zaslona (v palcih) Površina zaslona (v kvadratnih palcih) Največja poraba energije v načinu delovanja (v vatih) 7 800 × 480 0,384 5,9 × 3,5 21 6,4 19 1 440 × 900 1,296 16,07 × 10,05 162 22,8 26 1 920 × 1 200 2,304 21,7 × 13,5 293 38,4 42 1 360 × 768 1,044 36 × 20 720 202,4 50 1 920 × 1 080 2,074 44 × 24 1 056 293,1

2. Raven 2

Za pridobitev oznake ENERGY STAR prikazovalnik ne sme presegati največje porabe po naslednjih enačbah: je treba še določiti.

3. Prikazovalniki s samodejnim prilagajanjem osvetlitve

Za prikazovalnike, ki imajo ob dobavi privzeto omogočene funkcije samodejnega prilagajanja osvetlitve, se za izračun največje porabe energije v načinu delovanja uporablja nadomestni izračun

PO1 = (0,8 * Ph) + (0,2 * Pl)

pri čemer je PO1 povprečna poraba energije v načinu delovanja v vatih, zaokrožena na najbližjo desetino vata, Ph poraba energije v načinu delovanja v dobro osvetljenem okolju in Pl poraba energije v načinu delovanja v slabo osvetljenem okolju. V formuli je predvideno, da bo prikazovalnik 20 % časa v slabo osvetljenem okolju.

B. Zahteve za način mirovanja in izklopa:

1. Ravni 1 in 2

Za pridobitev oznake ENERGY STAR prikazovalnik ne sme presegati največjih ravni porabe energije v načinu mirovanja in izklopa, ki so navedene v spodnji preglednici 3. Prikazovalniki, ki imajo na voljo več načinov mirovanja (tj. način mirovanja in način globokega mirovanja), morajo izpolnjevati zahteve za način mirovanja v vseh načinih mirovanja.

Primer: rezultat preskusa prikazovalnika, ki porabi 3 vate v načinu mirovanja in 2 vata v načinu globokega mirovanja, ne bi izpolnjeval zahtev, ker poraba energije v enem od načinov mirovanja presega omejitev 2 vatov za raven 1.

Preglednica 3:

Zahteve za porabo energije v načinu mirovanja in izklopa za vse prikazovalnike

Način Raven 1 Raven 2 Največja poraba energije v načinu mirovanja (v vatih) ≤ 2 ≤ 1 Največja poraba energije v načinu izklopa (v vatih) ≤ 1 ≤ 1

4. Zahteve za preskuse

Navodila za uporabo tega oddelka

Kadar je mogoče, EPA in Evropska komisija uporabljata v industriji splošno sprejete postopke za merjenje zmogljivosti izdelka in porabe energije v običajnem obratovalnem stanju. Preskusne metode v tej specifikaciji temeljijo na standardih, ki sta jih objavila Display Metrology Committee VESA (Video Electronics Standards Association) in Mednarodna elektrotehniška Komisija (IEC). Če standardi VESA in IEC niso izpolnili potreb programa ENERGY STAR, so bile v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi iz industrije razvite dodatne preskusne in merilne metode.

Da bi zagotovili natančnost merjenja porabe energije elektronskih izdelkov, tako da je mogoča ponovitev rezultatov preskusa in da zunanji dejavniki ne vplivajo negativno na rezultate preskusa, je treba upoštevati naslednji protokol. Sestavljen je iz štirih glavnih delov:

— preskusni pogoji in naprave,

— nastavitev,

— preskusna metoda,

— dokumentacija.

Opomba: preskusna metoda je navedena v dodatkih 1 in 2. V Dodatku 1 je opisan preskusni postopek za prikazovalnike z vidno diagonalo do (<) 30 palcev. V Dodatku 2 je opisan preskusni postopek za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do vključno 60 palcev.

Partnerji lahko za pridobitev rezultatov preskušanja uporabijo notranji ali neodvisen laboratorij.

Nadzor kakovosti prostorov

Partnerji morajo opravljati preskuse in potrjevati tiste modele izdelkov, ki so skladni s smernicami za ENERGY STAR. Preskus izdelka za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR je treba izvesti v prostorih s postopki za nadzor kakovosti, da se spremlja veljavnost preskusov in umerjanj. ENERGY STAR priporoča, da se ti preskusi izvedejo v prostoru, ki izpolnjuje splošne zahteve v zvezi z usposobljenostjo preskuševalnih in kalibracijskih laboratorijev, kot so opisane v Mednarodnem standardu ISO/IEC 17025.

Preskusni pogoji in naprave

A. Protokoli meritve moči

Povprečna dejanska poraba energije prikazovalnika se meri v načinih delovanja, mirovanja in izklopa. Pri izvajanju meritev za samopotrjevanje modela izdelka mora biti enota, ki se preskuša (Unit Under Test, UUT), najprej v enakem stanju (npr. konfiguracija in nastavitve), kot bo ob dostavi kupcu, razen če so potrebne prilagoditve v skladu s spodnjimi navodili.

1. Meritve porabe moči se izvedejo med vtičnico ali virom energije in UUT.

2. Če je vir električne energije izdelka glavno električno omrežje, USB, IEEE1394, Power-over-Ethernet, telefonski sistem ali katero koli drugo sredstvo ali kombinacija sredstev, je treba za kvalifikacijo uporabiti neto električno energijo izmeničnega toka, ki jo porabi izdelek (ob upoštevanju izgub ob pretvorbi iz izmeničnega toka v enosmerni tok).

3. Izdelki, ki energijo črpajo iz napajalne enote s standardno nizko napetostjo enosmernega toka (npr. USB, USB PlusPower, IEEE 1394 in Power Over Ethernet), uporabijo primeren z izmeničnim tokom napajan vir enosmernega toka. Poraba energije tega z izmeničnim tokom napajanega vira se izmeri in zabeleži kot poraba energije UUT.

4. Pri prikazovalniku, ki je napajan z USB, se uporablja zvezdišče, namenjeno le prikazovalniku, ki se preskuša. Pri prikazovalniku, ki je napajan s Power Over Ethernet ali USB PlusPower, se lahko izmeri naprava za prenos moči z in brez priključenega prikazovalnika, ta razlika pa se zabeleži kot porabo energije prikazovalnika. Izvajalec preskusa potrdi, da to razumno odraža porabo enosmernega toka enote ter nekatere vrednosti za napajalnik in neučinkovitost prenosa.

5. Vsak izdelek, ki se lahko napaja iz izmeničnega toka in napajalne enote s standardno nizko napetostjo enosmernega toka, je treba preskusiti, ko obratuje prek izmeničnega toka.

B. Zahteve glede vhodnega izmeničnega toka:

Napajalna napetost Severna Amerika/Tajvan 115 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 60 Hz (± 1 %) Evropa/Avstralija/Nova Zelandija 230 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (± 1 %) Japonska 100 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %) Opomba: pri izdelkih z največjo nazivno močjo > 1,5 kW je območje napetosti ± 4 % Celotno harmonsko popačenje (THD) (napetost) < 2 % THD (< 5 % za izdelke, katerih največja nazivna moč je > 1,5 kW) Temperatura okolice 23 °C ± 5 °C Relativna vlažnost 10–80 % (Glej IEC 62301, izdaja 1.0: Električni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti, oddelka 4.2 in 4.3)

C. Atestirani merilnik

Atestirani merilniki bodo imeli naslednje lastnosti (2):

— razpoložljiv tokovni vršni faktor 3 ali več pri njegovi nazivni vrednosti območja, in

— spodnjo mejo tokovnega območja 10 mA ali manj.

Merilni instrumenti za moč imajo resolucijo:

— 0,01 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti 10 W ali manj,

— 0,1 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti nad 10 W do največ 100 W, in

— 1 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti 100 W ali več.

Poleg zgoraj navedenih lastnosti se priporočajo tudi naslednje:

— frekvenčni odziv najmanj 3 kHz, in

— umerjanje po standardu, ki izvira iz Nacionalnega instituta za standarde in tehnologijo (NIST – National Institute of Standards and Technology) ZDA.

Zaželeno je tudi, da se lahko z instrumenti izmeri povprečna moč v katerem koli časovnem intervalu, ki ga izbere uporabnik (najbolj natančne naprave izvedejo notranji izračun, po katerem se nakopičena energija deli s pretečenim časom). Nadomestna možnost bi bila, da bi merilni instrument moral imeti zmožnost integrirati energijo v katerem koli časovnem intervalu, ki ga izbere uporabnik, z energijsko resolucijo 0,1 mWh ali manj in integrirati prikazani čas z resolucijo 1 sekunde ali manj.

D. Natančnost

Meritve moči 0,5 W ali več se opravijo z merilno negotovostjo 2 % ali manj pri ravni zaupanja 95 %. Meritve moči, manjše od 0,5 W, se opravi z merilno negotovostjo 0,01 W ali manj pri ravni zaupanja 95 % (3).

Vse meritve so zabeležene v vatih in zaokrožene na najbližjo desetino vata.

E. Pogoji v temnici

Vsi preskusi svetilnosti se izvedejo v temnici. Izmerjena osvetlitev zaslona (E) mora biti v načinu izklopa 1,0 luksa ali manj. Meritve se opravijo na točki, ki je pravokotna na središče zaslona, z uporabo naprave za merjenje osvetlitve (NMS), ko je prikazovalnik v načinu izklopa (referenčni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2F).

F. Protokoli za merjenje svetlobe

Če je treba opravljati meritve svetlobe, kakor sta osvetlitev in svetilnost, se NMS uporabi na prikazovalniku, ki je v temnici. NMS se uporabi za meritve na središčni točki zaslona in pravokotno nanj (referenčni standard VESA FPDM 2.0, Dodatek A115). Površina zaslona, na katerem se opravlja meritev, obsega najmanj 500 slikovnih pik, razen če to presega enakovredno površino pravokotnika s stranicami dolžine 10 % vidne višine in širine zaslona (v tem primeru se uporabi slednja meja). Vendar v nobenem primeru osvetljena površina ne sme biti manjša od površine, ki se meri z NMS (referenčni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2H).

Nastavitev

A. Zunanje naprave

Na zvezdišča ali vrata USB (Universal Serial Bus) ne sme biti priključena nobena zunanja naprava. Morebitni vgrajeni zvočniki, televizijski tunerji itd. so lahko nameščeni s konfiguracijo z najmanjšo porabo, kot jo prilagodi uporabnik, da se čim bolj zmanjša poraba energije, ki ni povezana s samim prikazovalnikom.

B. Spremembe

Spremembe naprave, kot je odstranitev omrežja ali druga dejanja, ki niso na voljo običajnemu uporabniku, niso dovoljene.

C. Primerjava analognega in digitalnega vmesnika

Partnerji morajo prikazovalnike preskušati z uporabo analognega vmesnika, razen v primerih, ko tega ni (npr. prikazovalniki z digitalnimi vmesniki, ki so za namene te preskusne metode opredeljeni kot prikazovalniki, ki imajo le digitalni vmesnik). Za prikazovalnike z digitalnim vmesnikom so podatki o napetosti navedeni v opombi v Dodatku 1, pri čemer je treba upoštevati preskusno metodo iz Dodatka 1 in/ali Dodatka 2, odvisno od velikosti vidne diagonale UUT, z uporabo generatorja signala.

D. Modeli, ki so zmožni delovati pri več kombinacijah napetosti in frekvence

Partnerji preskusijo, kvalificirajo in zabeležijo pogoje, ki veljajo za posamezni trg, na katerem bodo svoje izdelke prodajali kot izdelke, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR.

Primer: da izdelek pridobi oznako ENERGY STAR v Združenih državah Amerike in v Evropi, mora izpolnjevati zahteve pri 115 V/60 Hz in 230 V/50 Hz. Če izdelek izpolnjuje zahteve za ENERGY STAR samo pri eni kombinaciji napetosti in frekvence (npr. pri 115 V/60 Hz), izpolnjuje zahteve za ENERGY STAR in ga je dovoljeno tržiti kot izdelek z oznako ENERGY STAR le v regijah, ki podpirajo preskušano kombinacijo napetosti in frekvence (npr. Severna Amerika in Tajvan).

E. Zunanji napajalnik

Pri prikazovalnikih, ki so dobavljeni z zunanjimi napajalniki, je treba pri vsakem preskušanju uporabiti priložen zunanji napajalnik. Nadomestni napajalnik se ne sme uporabiti.

F. Barvne nastavitve

Vse barvne nastavitve (barvni odtenek, nasičenost, gama itd.) se nastavijo na tovarniške privzete nastavitve.

G. Ločljivost in stopnja osveževanja

Ločljivost in stopnja osveževanja se razlikujeta glede na tehnologijo na naslednji način:

1. Pri prikazovalnikih LCD in drugih tehnologijah z nespremenljivo ločljivostjo se velikost slikovnih pik nastavi na privzeto stopnjo. Stopnja osveževanja pri prikazovalnikih LCD se nastavi na 60 Hz, razen če partner posebej priporoča drugačno stopnjo osveževanja, ki se uporabi v takem primeru.

2. Velikost slikovne pike katodne cevi se nastavi na izbrano velikost pri največji ločljivosti, ki deluje pri stopnji osveževanja 75 Hz. Pri preskusu je treba uporabljati standard VESA DMT (Discrete Monitor Timing) ali novejši industrijski standard za velikost slikovne pike. Prikazovalnik s katodno cevjo mora biti zmožen izpolnjevati vse specifikacije glede kakovosti, ki jih je navedel partner za preskušano nastavitev.

H. Ogrevanje

UUT se mora ogrevati najmanj 20 minut pred izvedbo katerih koli preskusnih meritev (referenčni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2D ali 305-3 za preskus ogrevanja).

I. Stabilnost

Vse meritve porabe energije se zabeležijo, ko so meritve naprav za merjenje stabilne, in sicer ko odčitki moči ne odstopajo za več kakor 1 % v obdobju treh minut (glej IEC 4.3.1).

Preskusna metoda

Pri izvedbi teh preskusov se partner strinja z uporabo veljavnih preskusnih postopkov, navedenih v Dodatku 1 in/ali 2, odvisno od velikosti vidne diagonale UUT na naslednji način:

Za prikazovalnike z vidno diagonalo do (≤) 30 palcev se uporabi Dodatek 1.

Za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do 60 palcev se uporabi Dodatek 2.

Dokumentacija

A. Predložitev podatkov o ustreznem izdelku EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno

Partnerji morajo sami potrjevati tiste modele izdelkov, ki izpolnjujejo smernice za ENERGY STAR, in podatke sporočiti EPA prek orodja Online Product Submittal ali Evropski komisiji, kot je ustrezno. Vsako leto je treba zagotoviti podatke o izdelkih, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR, vključno z informacijami o novih modelih, partner pa jih lahko po želji pošilja pogosteje.

B. Družina izdelkov, ki izpolnjuje zahteve za oznako

Družine modelov prikazovalnikov, ki so izdelani z enakim ogrodjem in so istovetni v vseh vidikih, z izjemo ohišja in barve, se lahko s predložitvijo preskusnih podatkov opredelijo kot en sam, reprezentativen model. Podobno lahko nespremenjeni modeli ali modeli, ki se od tistih, ki so se prodajali v preteklem letu, razlikujejo le v končni obliki, ostanejo ustrezni brez predložitve novih podatkov iz preskusov.

C. Število enot, potrebnih za preskušanje

V skladu z Evropskim predpisom 50301 (glej BSI 03-2001, BS EN 50301:2001, Metode merjenja porabe energije avdio, video in sorodne opreme, Priloga A) sta EPA in Evropska komisija določili preskusni postopek, pri katerem je število enot, potrebnih za preskus, odvisno od rezultata preskusa za prvo enoto.

1. Če je ustaljena poraba energije UUT večja kot 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR v katerem koli od treh načinov delovanja, se preskusita dve dodatni enoti istega modela.

2. Podatke o porabi energije za vsako od treh preskušenih enot je treba skupaj s podatki o povprečni porabi energije v načinih delovanja, mirovanja in izklopa za vse tri preskuse sporočiti EPA prek orodja Online Product Submittal ali Evropski komisiji, kot je ustrezno.

3. Preskušanje dodatnih enot ni potrebno, če je ustaljena poraba energije prve preskušene enote največ 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR v vseh treh načinih delovanja.

4. Za uvrstitev modela med izdelke, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR, ne sme nobena vrednost katere koli preskušene enote preseči specifikacije za ENERGY STAR.

5. Naslednji primer dodatno ponazarja ta pristop: Primer: zaradi poenostavitve predpostavimo, da specifikacija znaša 100 vatov ali manj in se uporablja le za en način delovanja. 85 vatov predstavlja prag 15 % … — Če se za prvo enoto izmeri 80 vatov, nadaljnje preskušanje ni potrebno, pri čemer model izpolnjuje zahteve za oznako (80 vatov ni več kot 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR), — če se za prvo enoto izmeri 85 vatov, nadaljnje preskušanje ni potrebno, pri čemer model izpolnjuje zahteve za oznako (85 vatov je natančno 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR), — če se za prvo enoto izmeri 85,1 vata, je treba preskusiti še dve enoti, da se določi izpolnjevanje zahtev za oznako (85,1 vata je več kot 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR), — če tri enote pri preskusu dosežejo vrednosti 90, 98 in 105 vatov, modeli ne izpolnjujejo zahtev za ENERGY STAR, čeprav je povprečje 98 vatov, ker je ena od vrednosti (105) presegla specifikacijo ENERGY STAR.

5. Uporabniški vmesnik

Partnerjem se zelo priporoča, da zasnujejo izdelke v skladu s standardom za uporabniške vmesnike IEEE P1621: standard za elemente uporabniškega vmesnika pri nadzoru porabe elektronskih naprav, ki se uporabljajo za poslovno in domačo uporabo. Ta standard je bil razvit s projektom kontrole upravljanja s porabo, da bi bil nadzor porabe pri vseh elektronskih napravah bolj dosleden in pregleden. Za podrobnosti glej http://eetd.LBL.gov/Controls

6. Datum začetka veljavnosti

Datum, ko lahko partnerji izdelke začnejo opredeljevati za upravičene do oznake ENERGY STAR po različici 5.0 specifikacije, bo določen kot datum začetka veljavnosti sporazuma. Vsi predhodni sporazumi v zvezi s prikazovalniki, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR, prenehajo veljati 29. oktobra 2009 za prikazovalnike z vidno diagonalo do 30 palcev ali 29. januarja 2010 za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do vključno 60 palcev.

A. Izdelki, ki izpolnjujejo zahteve za oznako v skladu z ravnjo 1 različice 5.0 specifikacije

Datum, s katerim bo začela veljati raven 1 različice 5.0 specifikacije, je odvisen od velikosti prikazovalnika in je naveden v spodnji preglednici. Za pridobitev oznake ENERGY STAR morajo vsi izdelki, vključno z modeli, ki so prvotno izpolnjevali zahteve na podlagi različice 4.1, z datumom proizvodnje ali po tem datumu, izpolnjevati nove zahteve iz različice 5.0 (vključno z dodatnimi pošiljkami modelov, ki so bili prvotno upravičeni do oznake na podlagi različice 4.1). Datum proizvodnje se razlikuje za vsako enoto in pomeni datum (npr. mesec in leto), ko se enota šteje za v celoti sestavljeno.

Kategorija prikazovalnika Datum začetka veljavnosti ravni 1 Velikost diagonale zaslona < 30 palcev 30. oktober 2009 Velikost diagonale zaslona 30–60 palcev 30. januar 2010

B. Izdelki, ki izpolnjujejo zahteve za oznako v skladu z ravnjo 2 različice 5.0 specifikacije

Druga faza te specifikacije, raven 2, začne veljati 30. oktobra 2011 in se uporablja za izdelke z datumom proizvodnje 30. oktobra 2011 ali po tem datumu. Enota z datumom proizvodnje 30. oktober 2011 mora na primer izpolnjevati zahteve iz specifikacije za raven 2, da pridobi oznako ENERGY STAR.

C. Odprava dedovanja

EPA in Evropska komisija pri različici 5.0 specifikacije za ENERGY STAR ne bosta dovolili dedovanja. Oznaka ENERGY STAR, pridobljena v skladu različico 4.1, se ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela izdelka. Zato mora vsak izdelek, ki ga proizvodni partner proda, trži ali označi z oznako ENERGY STAR, izpolnjevati specifikacijo, ki velja v času proizvodnje izdelka.

7. Prihodnje spremembe specifikacije

EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do spremembe specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe vplivale na njeno uporabnost za potrošnike, industrijo ali okolje. V skladu s trenutno politiko se o spremembah specifikacije posvetujeta z zainteresiranimi stranmi.

EPA in Evropska komisija bosta redno ocenjevali tržišče v zvezi z energetsko učinkovitostjo in novimi tehnologijami. Zainteresirane strani bodo kot vedno imele priložnost, da predstavijo svoje podatke, predložijo predloge in izrazijo svoje skrbi. EPA in Evropska komisija si bosta prizadevali zagotoviti, da specifikaciji za ravni 1 in 2 prepoznata najbolj energetsko učinkovite modele na tržišču in nagradita tiste partnerje, ki si prizadevajo izboljšati energetsko učinkovitost.

Dodatek 1 Preskusni postopki za prikazovalnike z vidno diagonalo do (<) 30 palcev Navodila za uporabo tega dokumenta V tem dokumentu so opisani preskusni postopki za prikazovalnike z vidno diagonalo do (<) 30 palcev za izpolnjevanje zahtev različice 5.0 programa ENERGY STAR za prikazovalnike. Postopki se uporabijo za določitev porabe energije enote, ki se preskuša (unit under test, UUT), v načinih delovanja, mirovanja in izklopa. Upoštevajte, da ta dodatek vključuje ločene postopke za naslednje vrste izdelkov: — prikazovalnike s katodno cevjo, — prikazovalnike z nespremenljivo ločljivostjo brez privzeto omogočenega samodejnega prilagajanja osvetlitve, in — prikazovalnike z nespremenljivo ločljivostjo s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve. 1. Preskusna metoda za prikazovalnike s katodno cevjo A. Preskusni pogoji, naprave in nastavitev Pred preskušanjem UUT zagotovite primerne preskusne pogoje, naprave in nastavitve, kot je navedeno v razdelkih specifikacije za prikazovalnike, in sicer Pogoji in naprave za preskus izdelkov ter Nastavitev izdelka za preskus. B. Način delovanja 1. Preskusni vzorec priključite na vtičnico ali vir energije in preskusno opremo. 2. Vklopite vso preskusno opremo in pravilno nastavite napajalno napetost in frekvenco. 3. Preverite, ali preskusna enota deluje normalno, in izberite tovarniške privzete vrednosti za vse nastavitve. 4. Nastavite preskusno enoto na način delovanja z daljinskim upravljavcem ali s stikalom ON/OFF na ohišju preskusne enote. 5. Enota, ki se preskuša, naj doseže delovno temperaturo (približno 20 minut). 6. Izberite pravilno nastavitev prikazovalnika. (Glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek G, Ločljivost in stopnja osveževanja.) 7. Pripravite temnico. (Glej Pogoji in naprave za preskus izdelkov, oddelek F, Protokoli za merjenje svetlobe, in oddelek E, Temnica.) 8. Nastavite velikost in svetilnost na naslednji način: (a) Vzemite vzorec AT01P (Alignment Target 01 Positive Mode) (standard VESA FPDM 2.0, A112-2f, AT01P) za velikost zaslona in ga uporabite za nastavitev prikazovalnika na velikost slike, ki jo priporoča partner in je običajno nekoliko manjša od največje vidne površine. (b) Nato se pokaže preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2F, SET01K), ki prikazuje osem odtenkov sive, od popolnoma črne (0 voltov) do popolnoma bele (0,7 voltov) (4). Stopnje vhodnih signalov so skladne s standardom video signala VESA VSIS (Video Signal Standard), različica 1.0, sprememba 2.0, december 2002. (c) Spremenite (če je to izvedljivo) svetlost prikazovalnika z največje vrednosti, dokler ni najnižja stopnja svetilnosti, označena s črno vrstico, komaj še vidna (standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-3K). (d) Prikažite preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2H, L80), ki prikazuje popolnoma belo (0,7 voltov) polje, ki zavzema 80 % slike. (e) Prilagajajte ostrino, dokler belo polje na zaslonu ni nastavljeno na naslednjo svetilnost: 100 cd/m2, (f) izmerjeno v skladu s standardom VESA FPDM 2.0, oddelek 302-1. (Če je največja svetilnost prikazovalnika manjša od zgoraj predpisane svetilnosti, tehnik uporabi največjo svetilnost in o vrednoti poroča EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, skupaj z drugo zahtevano preskusno dokumentacijo. Če je najmanjša svetilnost prikazovalnika večja od predpisane svetilnosti, tehnik uporabi najmanjšo svetilnost in o vrednosti poroča EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno.) (g) O vrednosti svetilnosti je treba poročati EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, skupaj z drugo zahtevano preskusno dokumentacijo. 9. Ko je svetilnost nastavljena, temnica ni več potrebna. 10. Nastavite merilno območje na merilniku moči. Izbrani merilni doseg merilnika, pomnožen z vršnim faktorjem (vrh I/efektivna vrednost I), mora biti večji od odčitka vršnega toka z osciloskopa. 11. Počakajte, da se odčitki merilnika stabilizirajo in nato z merilnika odčitajte dejansko moč v vatih. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. (Glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek I, Stabilnost.) 12. Zabeležite porabo energije in skupno velikost slikovnih pik (vodoravne × navpične prikazane slikovne pike) za izračun slikovnih pik/vat. C. Način mirovanja (vklopljen prikazovalnik, brez video signala) 1. Ob zaključku preskusa načina delovanja se začne preskus načina mirovanja prikazovalnika. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način mirovanja. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja. 2. Prikazovalnik mora biti v načinu mirovanja, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju enote v načinu mirovanja ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije. 3. Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). Če ima naprava različne načine mirovanja, ki se izbirajo ročno, je treba meritev opraviti v načinu, v katerem je poraba največja. Če se načini preklapljajo samodejno, mora biti čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povprečje, ki vključuje vse načine. D. Način izklopa (izklopljen prikazovalnik) 1. Ob zaključku preskusa načina mirovanja se začne preskus načina izklopa prikazovalnika z uporabo stikala, do katerega lahko uporabnik najlaže dostopa. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način izklopa. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja. 2. Prikazovalnik mora biti v načinu izklopa, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju modela v načinu izklopa ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije. 3. Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). E. Sporočanje rezultatov Po koncu tega preskusnega postopka najdete navodila za poročanje o rezultatih preskusa EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, v oddelku specifikacije Preskusna dokumentacija za izdelek. 2. Preskusna metoda za prikazovalnike z nespremenljivo ločljivostjo brez privzeto omogočenega samodejnega prilagajanja osvetlitve: A. Preskusni pogoji, naprave in nastavitev Pred preskušanjem UUT zagotovite primerne preskusne pogoje, naprave in nastavitve, kot je navedeno v razdelkih specifikacije za prikazovalnike, in sicer Pogoji in naprave za preskus izdelkov ter Nastavitev izdelka za preskus. B. Način delovanja 1. Preskusni vzorec priključite na vtičnico ali vir energije in preskusno opremo. 2. Vklopite vso preskusno opremo in pravilno nastavite napajalno napetost in frekvenco. 3. Preverite, ali preskusna enota deluje normalno, in izberite tovarniške privzete vrednosti za vse nastavitve. 4. Nastavite preskusno enoto na način delovanja z daljinskim upravljavcem ali s stikalom ON/OFF na ohišju preskusne enote. 5. Enota, ki se preskuša, naj doseže delovno temperaturo (približno 20 minut). 6. Izberite pravilno nastavitev prikazovalnika (glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek G, Ločljivost in stopnja osveževanja). 7. Pripravite temnico (glej Pogoji in naprave za preskus izdelkov, oddelek F, Protokoli za merjenje svetlobe, in oddelek E, Temnica). 8. Nastavite velikost in svetilnost na naslednji način: (a) Prikažite preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2F, SET01K), ki prikazuje osem odtenkov sive, od popolnoma črne (0 voltov) do popolnoma bele (0,7 voltov). 1 Stopnje vhodnih signalov so skladne s standardom video signala VESA VSIS (Video Signal Standard), različica 1.0, sprememba 2.0, december 2002. (b) Pri največji svetlosti in ostrini slike tehnik preveri, ali je mogoče razločiti vsaj bele in sive, skoraj bele odtenke. Če belih odtenkov in sivih, skoraj belih odtenkov, ni mogoče razločiti, potem se ostrina prilagaja do stopnje, na kateri je te odtenke mogoče razločiti. (c) Tehnik nato prikaže preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2H, L80), ki prikazuje popolnoma belo (0,7 voltov) polje, ki zavzema 80 % slike. (d) Tehnik prilagaja osvetlitev, dokler belo polje na zaslonu ni nastavljeno na naslednjo svetilnost: Izdelek Cd/m2 Resolucija 1,1 milijona slikovnih pik ali manj 175 Resolucija več kot 1,1 milijona slikovnih pik 200 izmerjeno v skladu s standardom VESA FPDM 2.0, oddelek 302-1. (Če je največja svetilnost prikazovalnika manjša od predpisane svetilnosti v zgornji preglednici, tehnik uporabi največjo svetilnost in o vrednosti poroča EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, skupaj z drugo zahtevano preskusno dokumentacijo. Če je najmanjša svetilnost prikazovalnika večja od predpisane svetilnosti, tehnik uporabi najmanjšo svetilnost in o vrednosti poroča EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno.) (e) O vrednosti svetilnosti je treba poročati EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, skupaj z drugo zahtevano preskusno dokumentacijo. 9. Ko je svetilnost nastavljena, temnica ni več potrebna. 10. Nastavite merilno območje na merilniku moči. Izbrani merilni doseg merilnika, pomnožen z vršnim faktorjem (vrh I/efektivna vrednost I), mora biti večji od odčitka vršnega toka z osciloskopa. 11. Počakajte, da se odčitki merilnika stabilizirajo in nato z merilnika odčitajte dejansko moč v vatih. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. (Glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek I, Stabilnost.) 12. Zabeležite porabo energije in skupno velikost slikovnih pik (vodoravne × navpične prikazane slikovne pike) za izračun slikovnih pik/vat. C. Način mirovanja (vklopljen prikazovalnik, brez video signala) 1. Ob zaključku preskusa načina delovanja se začne preskus načina mirovanja prikazovalnika. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način mirovanja. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja. 2. Prikazovalnik mora biti v načinu mirovanja, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju enote v načinu mirovanja ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije. 3. Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). Če ima naprava različne načine mirovanja, ki se izbirajo ročno, je treba meritev opraviti v načinu, v katerem je poraba največja. Če se načini preklapljajo samodejno, mora biti čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povprečje, ki vključuje vse načine. D. Način izklopa (izklopljen prikazovalnik) 1. Ob zaključku preskusa načina mirovanja se začne preskus načina izklopa prikazovalnika z uporabo stikala, do katerega lahko uporabnik najlaže dostopa. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način izklopa. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja. 2. Prikazovalnik mora biti v načinu izklopa, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju modela v načinu izklopa ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije. 3. Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). E. Sporočanje rezultatov Po koncu tega preskusnega postopka najdete navodila za poročanje o rezultatih preskusa EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, v oddelku specifikacije Preskusna dokumentacija za izdelek. 3. Preskusna metoda za prikazovalnike z nespremenljivo ločljivostjo s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve: A. Preskusni pogoji, naprave in nastavitev Pred preskušanjem UUT zagotovite primerne preskusne pogoje, naprave in nastavitve, kot je navedeno v razdelkih specifikacije za prikazovalnike, in sicer Pogoji in naprave za preskus izdelkov ter Nastavitev izdelka za preskus. B. Način delovanja 1. Preskusni vzorec priključite na vtičnico ali vir energije in preskusno opremo. 2. Vklopite vso preskusno opremo in pravilno nastavite napajalno napetost in frekvenco. 3. Preverite, ali preskusna enota deluje normalno, in izberite tovarniške privzete vrednosti za vse nastavitve. 4. Nastavite preskusno enoto na način delovanja z daljinskim upravljavcem ali s stikalom ON/OFF na ohišju preskusne enote. 5. UUT naj doseže delovno temperaturo (približno 20 minut). 6. Izberite pravilno nastavitev prikazovalnika (glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek G, Ločljivost in frekvenca osveževanja). 7. Nastavite merilno območje na merilniku moči. Izbrani merilni doseg merilnika, pomnožen z vršnim faktorjem (vrh I/efektivna vrednost I), mora biti večji od odčitka vršnega toka z osciloskopa. 8. Za izračun največje porabe energije v načinu delovanja za prikazovalnike, ki so dobavljeni s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve, se uporablja naslednji nadomestni preskusni postopek. Pri tem preskusnem postopku je dobra osvetlitev okolja nastavljena na 300 luksov, medtem ko je slaba osvetlitev okolja nastavljena na 0 luksov na naslednji način: (a) Nastavite stopnjo osvetlitve okolja na 300 luksov, kot je izmerjena na čelni strani senzorja za zaznavanje osvetlitve okolja. (b) Počakajte, da se odčitki merilnika stabilizirajo, in nato z merilnika odčitajte dejansko moč dobre osvetlitve okolja, Ph, v vatih. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. (Glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek I, Stabilnost.) (c) Nastavite stopnjo osvetlitve okolja na 0 luksov, kot je izmerjena na čelni strani senzorja za zaznavanje osvetlitve okolja. (d) Počakajte, da se odčitki merilnika stabilizirajo, in nato z merilnika odčitajte dejansko moč slabe osvetlitve okolja, Pl, v vatih. (e) Povprečno porabo energije v načinu delovanja izračunajte po enačbi iz oddelka 3.A.3. specifikacije, Prikazovalniki s samodejnim prilagajanjem osvetlitve, stran 7. 9. Zabeležite porabo energije in skupno velikost slikovnih pik (vodoravne × navpične prikazane slikovne pike) za izračun slikovnih pik/vat. C. Način mirovanja (vklopljen prikazovalnik, brez video signala) 1. Ob zaključku preskusa načina delovanja se začne preskus načina mirovanja prikazovalnika. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način mirovanja. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja. 2. Prikazovalnik mora biti v načinu mirovanja, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju enote v načinu mirovanja ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije. 3. Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). Če ima naprava različne načine mirovanja, ki se izbirajo ročno, je treba meritev opraviti v načinu, v katerem je poraba največja. Če se načini preklapljajo samodejno, mora biti čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povprečje, ki vključuje vse načine. D. Način izklopa (izklopljen prikazovalnik) 1. Ob zaključku preskusa načina mirovanja se začne preskus načina izklopa prikazovalnika z uporabo stikala, do katerega lahko uporabnik najlaže dostopa. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način izklopa. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja. 2. Prikazovalnik mora biti v načinu izklopa, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju modela v načinu izklopa ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije. 3. Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). E. Sporočanje rezultatov Po koncu tega preskusnega postopka najdete navodila za poročanje o rezultatih preskusa EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, v oddelku specifikacije Preskusna dokumentacija za izdelek.