ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(19)

Naložbe v izobraževanje ter v znanja in spretnosti so ključne za spodbujanje pametne, vključujoče in trajnostne rasti. Na šibko rast produktivnosti v Italiji vplivajo slabosti sistema izobraževanja in usposabljanja ter majhno povpraševanje po visoko usposobljenih delavcih. Izboljšanje kakovosti sistema izobraževanja in usposabljanja je velik izziv. Stopnja osipa (zgodnjega opuščanja šolanja) je še vedno precej nad povprečjem Unije (14,5 % v primerjavi z 10,6 % leta 2018), pri rezultatih izobraževanja pa obstajajo velike regionalne in teritorialne razlike. Medtem ko delež sredstev, namenjenih za primarno in sekundarno izobraževanje, na splošno dosega povprečje Unije, bi lahko dodatna prizadevanja za privabljanje, učinkovito zaposlovanje in motiviranje učiteljskega kadra prispevala k izboljšanju učnih dosežkov. Sistem zaposlovanja učiteljev temelji prej na teoretičnem kot na praktičnem znanju, njihovo usposabljanje pa je omejeno. Poleg tega so plače učiteljev v Italiji nizke v primerjavi z mednarodnimi standardi in v primerjavi s plačami drugih zaposlenih s terciarno izobrazbo. Plače italijanskih učiteljev se povišujejo počasneje kot pri strokovnih kolegih v drugih državah, njihove poklicne možnosti pa so bolj omejene, saj imajo na voljo eno samo poklicno pot. Poleg tega napredovanja temeljijo izključno na podlagi dobe službovanja in ne na podlagi delovne uspešnosti. Zaradi tega je učiteljski poklic le malo privlačen za visoko usposobljene posameznike, manjša pa je tudi motiviranost učiteljskega kadra, kar posledično negativno vpliva na učne dosežke učencev. Sistem vajeništva je v zadnjih letih pridobil zagon, vendar so ga sprejeti ukrepi omejili. Italijanski študenti in odrasli so med najslabšimi v Uniji na področju ključnih kompetenc ter osnovnih znanj in spretnosti. Udeležba odraslih v izobraževanju je zelo omejena in se zmanjšuje, pri čemer je vrzel v stopnji zaposlenosti med visoko in nizko usposobljenimi delavci med največjimi v Uniji. Izpopolnjevanje je še zlasti potrebno na področju digitalnih spretnosti in znanj. Zaenkrat je napredek na področju razvoja digitalnih spretnosti in znanj ter infrastrukture omejen. Naložbe v človeški kapital so predpogoj za spodbujanje javnih in zasebnih naložb, pri izvajanju sedanjih ukrepov za spodbujanje digitalnih spretnosti in znanj ter izobraževanja odraslih pa ni celovitega pristopa. Raven osnovnih in naprednih digitalnih spretnosti in znanj je pod povprečjem Unije – le 44 % posameznikov v starosti med 16 in 74 let ima osnovne digitalne spretnosti (v Uniji 57 %).
(11)

Zdaj, ko sta stopnja delovne aktivnosti in zaposlenosti blizu ravnem pred krizo, je za povečanje stopnje udeležbe potrebno vlaganje v aktivno vključevanje, zlasti za skupine, ki so najbolj oddaljene od trga dela. Celovite reforme, namenjene spodbujanju udeležbe na trgu dela, bi lahko nekaterim skupinam zagotovile boljše možnosti na trgu dela. To zadeva osebe z migrantskim ozadjem, ženske v rodni dobi, nizko usposobljene moške, osebe, ki so delno sposobne delati, in invalide. Nekaj storitev za brezposelne in delovno neaktivne je razpršenih med ločene organe in ponudnike. Za pomoč tem skupinam pri vstopu na trg dela in obstanku na njem so potrebne prilagojene in celovite storitve ter politike za aktivacijo in rehabilitacijo. Dolgotrajna odgovornost žensk za nego prispeva k vrzeli v stopnji zaposlenosti med spoloma in v plačah med spoloma. Vlada je začela reformo družinskega dopusta, vendar je ni izvedla do konca.
(4)

načelo lojalnega sodelovanja, določeno v členu 4(3) Pogodbe o Evropski uniji in podrobneje opredeljeno v členu 76 Uredbe (ES) št. 883/2004, zahteva, da nosilci ustrezno proučijo dejstva, ki so pomembna za določitev zakonodaje, ki se uporablja v zadevi socialnega varstva, in nato potrdijo pravilnost informacij v prenosnem dokumentu A1;
3.

Poveča predvidljivost odločanja z uveljavljanjem sistematične in učinkovite uporabe ocene učinka zakonodaje ter posvetovanja z deležniki in njihovega sodelovanja pri oblikovanju in izvajanju reform. Izboljša pripravo in prednostno razvrščanje velikih infrastrukturnih projektov ter pospeši njihovo izvajanje, zlasti v prometnem sektorju ter sektorjih odpadkov in odpadnih voda. Izboljša preglednost in učinkovitost javnega naročanja. Okrepi korporativno upravljanje podjetij v državni lasti.
(14)

Izvajanje akcijskega načrta za rast je privedlo do določenega napredka na področju strateških naložb, podjetništva in boljšega pravnega urejanja. Vendar so nekatere pomembne reforme zastale, zlasti glede izdaje dovoljenj za naložbene projekte. Dostop do financiranja se je izboljšal, in sicer zaradi določenih izboljšav pri zahtevah glede zavarovanja, vendar je še vedno glavna težava, zlasti za mala in srednja podjetja. Ukrepi v zvezi s finančno podporo temeljijo predvsem na nepovratnih sredstvih. Alternativni viri financiranja, kot so tvegani kapital, lastniško financiranje in množično financiranje, so za ciprska podjetja še vedno omejeni. Prizadevanja za privatizacijo z namenom privabljanja tujih naložb, ki povečujejo produktivnost, so bila v številnih primerih odložena in le redki privatizacijski projekti postopno napredujejo (npr. pristanišče Larnaka).
6.

Prosilec naj prek točke „vse na enem mestu“ čim prej predloži naslednjo vlogo, potrebno za odobritev, vključno z opisom predvidene tehnične rešitve in dokazili o skladnosti predvidene tehnične rešitve z ustreznimi TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo, kot je navedeno v členu 19 Direktive (EU) 2016/797: (a) osnutek razpisnih zahtev ali opis načrtovane tehnične rešitve: — opis projekta, vključno s podrobnostmi o progi, skupini prog ali omrežju, zajetih v projekt ali skupek projektov: geografska lokacija, število kilometrov za eno- in dvotirno progo, stopnja ERTMS, osnova in različica, komponente interoperabilnosti in postaje; — dokazila, da javni razpis ali pogodba ali oba vključujeta ustrezni TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo, osnovo in različico; — projektni načrt z rezultati, mejniki in roki; — seznam funkcij ERTMS za izvedbo; — projektantska pravila in operativni preizkusni scenariji iz člena 5 Uredbe (EU) 2016/919 in točke 6.1.2.3 Priloge k navedeni uredbi; — strategija preizkušanja in načrti preizkusov; (b) dokazilo o pogojih, potrebnih za tehnično in operativno združljivost podsistema z vozili, ki naj bi obratovala v zadevnem omrežju; (c) dokazilo o skladnosti načrtovane tehnične rešitve z ustreznimi TSI za vodenje-upravljanje in signalizacijo ter vsi drugi ustrezni dokumenti, kot so mnenja nacionalnega varnostnega organa, izjave o verifikaciji ali certifikati o skladnosti; — če je na voljo, prejšnje dovoljenje nacionalnega varnostnega organa za opremo ob progi v okviru ERTMS, relevantno za načrtovane tehnične rešitve, ki jih je predložil prosilec; — če so na voljo, certifikati ES o skladnosti komponent interoperabilnosti in izjava ES o skladnosti komponent interoperabilnosti, vključno s predlogo Agencije za certificiranje in odstopanja, opredeljena v smernicah Agencije; — če so na voljo, potrdila o verifikaciji podsistema in, če je ustrezno, vmesne izjave o verifikaciji projektnih podatkov in izjavo ES of verifikaciji podsistema, vključno s predlogo za potrdila in odstopanja, opredeljena v zadevnih smernicah Agencije; — za vsak zaplet iz dnevnika zapletov dokazila o obravnavi tveganj, ki vplivajo na interoperabilnost. — nacionalna pravila glede ERTMS, ki veljajo za projekt; — v primeru, da za prosilca velja izjema od uporabe ene ali več TSI ali njihovih delov, dokument države članice, s katerim se je odobrilo odstopanje, v skladu s členom 7 Direktive (EU) 2016/797.
(11)

Trg dela se krči zaradi negativnega demografskega razvoja in izseljevanja. Medtem ko rast zaposlovanja postaja omejena zaradi upadanja delovne sile, se priložnosti za zaposlitev razlikujejo med regijami in glede na znanja in spretnosti. Reforma učnega programa v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, namenjena prilagoditvi izobraževanja sodobnim zahtevam po znanjih in spretnostih, napreduje. Vendar bodo potrebna nadaljnja prizadevanja za popolno izvedbo reforme in povečanje udeležbe tako v začetnem kot nadaljevalnem poklicnem izobraževanju in usposabljanju. Država je začela izvajati nov pristop k učenju skozi delo, pri katerem sodelujejo socialni partnerji in podjetja. Vendar je v ta program vpisanih le malo študentov. Udeležba odraslih v izobraževanju se je le rahlo povečala, udeležba brezposelnih v aktivnih ukrepih zaposlovanja pa je nižja kot v večini drugih držav članic. To je razlog za zaskrbljenost ob upoštevanju visoke stopnje brezposelnosti med nizko usposobljenimi osebami. V širšem kontekstu je krepitev sposobnosti socialnih partnerjev pomembna za spodbujanje njihovega sodelovanja.
Da bi se zagotovilo, da bodo lahko evropski državljani, ki prebivajo v drugi državi članici, uveljavljali svojo pravico do glasovanja v tej državi članici, in da bi se spodbudilo izvrševanje volilne pravice slabše zastopanih skupin, med drugim invalidov, ter da bi se na splošno podprli demokratična izvedba volitev in visoka volilna udeležba, so pristojni nacionalni organi pozvani, naj se spomladi 2018 sestanejo in s podporo Komisije izmenjajo dobre prakse in praktične ukrepe.

Pristojni nacionalni organi so tudi pozvani, naj na podlagi izkušenj držav članic opredelijo dobre prakse pri opredeljevanju, blažitvi in obvladovanju tveganj za volilni proces zaradi kibernetskih napadov in dezinformacij.
(6)

Glede na projekcije proizvodne vrzeli v napovedi Komisije iz jeseni 2017 so gospodarske razmere v Romuniji v letih 2017 in 2018 normalne. Dolg sektorja država v Romuniji je pod pragom 60 % BDP. Minimalni zahtevani strukturni napor, ki ga določata Uredba (ES) št. 1466/97 in skupno dogovorjena prilagoditvena matrika v okviru Pakta za stabilnost in rast, ki upošteva prevladujoče gospodarske razmere in morebitne pomisleke glede vzdržnosti, znaša 0,5 % BDP.
(12)

Izobraževalni sistem je premalo usmerjen k povečanju gospodarskega potenciala Slovaške. Rezultati izobraževanja in raven osnovnih znanj še vedno ne dosegajo pričakovanj v primerjavi z mednarodnimi standardi in so se v obdobju 2012–2015 še poslabšali. Poleg tega so razhajanja med regijami še vedno velika. Skromna uspešnost je v prvi vrsti povezana z močnim učinkom socialno-ekonomskega in etničnega porekla učencev in dijakov, s problematiko enakopravnosti, dostopa in vključenosti ter razmeroma majhno privlačnostjo učiteljskega poklica. Kljub povišanju plač učiteljev leta 2016 v dveh fazah (4 % januarja in 6 % septembra) in načrtovanim nadaljnjim povišanjem v obdobju 2017–2020 so nekonkurenčni plačni pogoji in omejena ponudba trajnega usposabljanja učiteljev med dejavniki, zaradi katerih je ta poklic še vedno precej neprivlačen, zlasti za bodoče mlade učitelje in tiste, ki prebivajo v bolj razvitih regijah države. Nedavno sprejeta zakonodaja za preprečevanje segregacije v zvezi z marginalizirano romsko skupnostjo še ni v celoti izvedena, da bi lahko dosegla pozitivne spremembe in povečala njihovo udeležbo v vključujočem rednem izobraževanju, pri čemer bo poseben poudarek na izobrazbi in varstvu v zgodnjem otroštvu, vključno s predšolsko vzgojo.
2.

Izboljša ustreznost mreže socialne varnosti in s pospešitvijo reforme učnih načrtov za poklicno izobraževanje izpopolni delovno silo. Poveča stroškovno učinkovitost in dostop do zdravstvenega varstva, med drugim z zmanjšanjem neposrednih plačil in dolgih čakalnih dob.
2.

Cilji takega celovitega in usklajenega pristopa na področju vračanja bi morali biti: (a) zagotoviti hitre postopke vračanja in znatno povišati stopnjo vračanja; (b) po potrebi mobilizirati organe kazenskega pregona in organe za priseljevanje ter usklajevati ukrepe s sodnimi organi, organi za pridržanje, sistemi skrbništva ter zdravstvenimi in socialnimi službami, da se zagotovijo hitri in ustrezni večdisciplinarni odzivi vseh organov, vključenih v postopke vračanja; (c) zagotoviti zadostno izobraženo in usposobljeno osebje iz vseh organov, pristojnih za postopke vračanja, ki se lahko hitro in po potrebi vedno odzove, zlasti v primeru vse večjega bremena pri izpolnjevanju obveznosti glede vračanja nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav; (d) glede na razmere v posamezni državi članici napotiti dodatno osebje na zunanjih mejah Unije, ki ima pooblastila in zmogljivosti, da sprejme takojšnje ukrepe za ugotavljanje in preverjanje istovetnosti in pravnega statusa državljanov tretjih držav ter takoj zavrne vstop ali izda odločbe o vrnitvi tistim, ki nimajo pravice do vstopa v Unijo ali prebivanja v njej.
—

besedilo mora biti v tipu pisave, ki se običajno uporablja (kot na primer: Times New Roman, Courier ali Arial) in velikosti najmanj 12 točk v besedilu in 10 točk za morebitne opombe, z medvrstičnim razmikom 1,5, z robovi najmanj 2,5 cm vodoravno in navpično (zgoraj, spodaj, levo in desno na strani), in
SL Uradni list Evropske unije L 39/60

PRIPOROČILO SVETA (EU) 2016/211

z dne 12. februarja 2016

o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje dejavnosti Evropskega razvojnega sklada (deveti ERS) za proračunsko leto 2014

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kot je bil spremenjen s Sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (2),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanemu v Cotonouju (Benin), dne 23. junija 2000 in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), s katerim je bil med drugim ustanovljen deveti Evropski razvojni sklad (deveti ERS), in zlasti člena 32(3) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 27. marca 2003 v zvezi z 9. Evropskim razvojnim skladom (4), in zlasti členov 96 do 103 Uredbe,

po preučitvi izkaza prihodkov in odhodkov in bilance stanja v zvezi z dejavnostmi devetega ERS na dan 31. decembra 2014 ter Letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega, desetega in enajstega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2014 skupaj z odgovori Komisije, vsebovanimi v navedenem poročilu (5),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 32(3) Notranjega sporazuma, Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli Komisiji razrešnico za finančno upravljanje devetega ERS.

(2) Komisija je dejavnosti devetega ERS v proračunskem letu 2014 na splošno zadovoljivo izvajala –

PRIPOROČA, da Evropski parlament podeli Komisiji razrešnico za izvajanje dejavnosti devetega ERS za proračunsko leto 2014.

V Bruslju, 12. februarja 2016 Za Svet Predsednik J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

(1) UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2) UL L 209, 11.8.2005, str. 27.

(3) UL L 317, 15.12.2000, str. 355.

(4) UL L 83, 1.4.2003, str. 1.

(5) UL C 373, 10.11.2015, str. 289.
(11)

Velik delež delovno sposobnega prebivalstva ni udeležen na trgu dela. Eden glavnih razlogov za to je predčasna upokojitev, kar velja tudi za moške v najproduktivnejših letih. Predčasna upokojitev je mogoča kar pet let pred zakonsko določeno upokojitveno starostjo, finančne spodbude za delo do te starosti (in še naprej) pa so šibke. Poleg tega so za pokojninski sistem značilne številne posebne določbe za določene kategorije delavcev in ugodne možnosti predčasne upokojitve za nekatere poklice. Zakonsko določeni upokojitveni starosti za moške in ženske se usklajujeta in se bosta povišali na 67 let, vendar postopoma. Trenutna in prihodnja ustreznost pokojnin sta nizki ter ustvarjata visoko tveganje revščine v starosti, zlasti za tiste s kratko delovno dobo.
(9)

Dosežen je bil le omejen napredek na področju spodbujanja konkurence in preglednosti pri javnih naročilih (na primer s sprejetjem novega zakona o javnih naročilih, katerega skladnost s pravom EU je treba še oceniti), pri čemer nepredvidljive spremembe predpisov in upravno breme ovirata zasebna podjetja in naložbe. Veliko število postopkov s pogajanji brez objave in oddaje javnih naročil z eno samo ponudbo kaže na nadaljevanje nizke stopnje konkurence pri javnih naročilih. Vlada je maja 2016 predstavila strategijo za e-javna naročila. Spremljati je treba njeno izvajanje in vpliv na izboljšanje učinkovitosti in preglednosti, tveganje korupcije pa še vedno ostaja. Potrebne bi bile spremembe, da bi novi nacionalni protikorupcijski akcijski program za obdobje 2015–2018 postal učinkovitejši pri preprečevanju korupcije v javnih institucijah in uporabi odvračilnih sankcij. Vlada ni obnovila svoje predhodne zaveze za revizijo zakona o prijaviteljih iz leta 2013, ki ne vsebuje določb za ustrezno zaščito prijaviteljev pred povračilnimi ukrepi. Načrti nacionalnega protikorupcijskega akcijskega programa za spremembo sistema prijave premoženja niso dovolj ambiciozni, nove zakonodajne spremembe, sprejete leta 2015, pa uvajajo nekaj dodatnih omejitev za javni dostop do informacij. Vlada je sprejela ukrepe za zmanjšanje upravnega bremena, vendar imajo podjetja zaradi madžarskih omejevalnih predpisov v storitvenih sektorjih in nestanovitnega regulativnega okolja še naprej pomisleke, kar povzroča negotovost pri vlagateljih. Omejitve pri ustanavljanju in poslovanju v maloprodajnem sektorju predstavljajo pomembne ovire za vstop na trg in širitev. Pribitki v maloprodajnem sektorju so na Madžarskem tretji najvišji v Uniji in se v zadnjem desetletju še nenehno povečujejo, medtem ko je kazalnik alokacijske učinkovitosti med najnižjimi v Uniji.
1.

Države članice bi morale ob aktivnem sodelovanju nosilcev živilske dejavnosti in drugih zainteresiranih strani spremljati prisotnost niklja v živilih v letih 2016, 2017 in 2018. Spremljanje bi se moralo osredotočiti na žita, žitne proizvode, začetne formule za dojenčke, nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke, žitne kašice za dojenčke in majhne otroke, otroško hrano, živila za posebne zdravstvene namene, namenjena zlasti dojenčkom in majhnim otrokom, prehranska dopolnila, metuljnice, oreške in oljna semena, mleko in mlečne izdelke, alkoholne in brezalkoholne pijače, sladkor in konditorske izdelke (vključno s kakavovimi in čokoladnimi), sadje, zelenjavo in zelenjavne proizvode (vključno z gobami), suhe čajne liste, suhe dele drugih rastlin za zeliščne čaje in školjke.
(13)

Politika na področju raziskav in inovacij se v Španiji sooča s številnimi izzivi. Interakcija med javnimi in zasebnimi raziskavami je slaba. Intenzivnost raziskav in razvoja v Španiji (poraba za raziskave in razvoj glede na BDP) in inovativnost še vedno upadata, k čemur prispevajo tudi razmeroma nizko število inovativnih podjetij in omejene spodbude za sodelovanje med javnimi raziskavami in podjetji. Španija je pri večini kazalnikov poslovne inovativnosti pod povprečjem. Zlasti je pomembna vrzel pri porabi za intenzivnost raziskav in razvoja v primerjavi z Unijo kot celoto, saj se nanaša na naložbe zasebnega sektorja v raziskave in razvoj (0,6 % v Španiji v primerjavi z 1,3 % v Uniji kot celoti). V Španiji se tvegani kapital še vedno redko uporablja, zlasti v zagonski fazi. Slabo usklajevanje politik za raziskave in inovacije v Španiji ter regionalna razdrobljenost organov in programov za spodbujanje inovacijskih dejavnosti in sodelovanja med podjetji in znanostjo ustvarjata precejšnje izzive za podjetja, zlasti manjša. Slabo sodelovanje podjetij pri inovacijskih dejavnostih lahko kaže na pomanjkanje zmogljivosti črpanja ter inovacijam prijaznih okvirnih pogojev in spodbud. Kot je poudaril ERAC (Odbor za evropski raziskovalni prostor) v medsebojnem pregledu španskega sistema za raziskave in inovacije iz leta 2014, najuspešnejše sisteme javnih raziskovalnih ustanov podpirajo višje stopnje vrednotenja in odgovornosti, kot jih je mogoče najti v Španiji. V tem kontekstu javno institucionalno financiranje univerz in javnih raziskovalnih ustanov navadno ne temelji na uspešnosti na področju raziskav in inovacij, kar zmanjšuje spodbude za izboljšanje kakovosti in pomembnosti znanstvenih rezultatov.
(8)

Za Združeno kraljestvo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za obdobje 2014–2015 načrtuje izboljšanje nominalnega primanjkljaja, in sicer s 4,3 % BDP v obdobju 2015–2016 na 2,2 % BDP v obdobju 2016–2017, tako da se do obdobja 2019–2020 doseže presežek v višini 0,1 % BDP. Konvergenčni program ne vključuje srednjeročnega cilja. Predvideno je, da bo delež javnega dolga v BDP najvišji v obdobju 2015–2016, ko naj bi znašal 88,8 %, nato pa naj bi do obdobja 2019–2020 postopno upadel na 81,4 %. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se ne pričakuje, da bi Združeno kraljestvo odpravilo čezmerni primanjkljaj do roka, ki ga je Svet določil na obdobje 2014–2015. Poleg tega je bil fiskalni napor manjši, kot je priporočil Svet. Zato je Svet 19. junija v skladu s členom 126(8) PDEU odločil, da Združeno kraljestvo ni sprejelo učinkovitih ukrepov na podlagi Priporočila Sveta v zvezi s čezmernim primanjkljajem z dne 2. decembra 2009, ter izdal novo priporočilo, v katerem je Združeno kraljestvo pozval, naj čezmerni primanjkljaj odpravi do obdobja 2016–2017. Konvergenčni program je združljiv z novim rokom 2016–2017, določenim v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se predvideva, da bo Združeno kraljestvo izvedlo priporočeni fiskalni napor in do roka, torej do obdobja 2016–2017, odpravilo čezmerni primanjkljaj. Ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od obdobja 2015–2016 dalje so že opredeljeni, treba pa je podrobneje določiti omejitve namenskih resornih odhodkov. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 pričakuje, da bo Združeno kraljestvo izpolnjevalo določbe Pakta za stabilnost in rast.
(3)

Odbor CONTAM je priporočil, da je potrebnih več podatkov o prisotnosti perklorata v živilih v Evropi, zlasti v zelenjavi, začetnih formulah za dojenčke ter mleku in mlečnih proizvodih, da se dodatno zmanjša negotovost pri oceni tveganja. Visoke vrednosti so bile ugotovljene v Cucurbitaceae in listnati zelenjavi, zlasti tisti, proizvedeni v rastlinjakih. O prisotnosti perklorata v živilih, zlasti v živilih, vzorčenih po 1. septembru 2013, ni dovolj podatkov. Pri analizi perklorata v pitni vodi bi bilo treba, če je možno, vključiti tudi pitno vodo, ki ne spada v opredelitev živila iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Ukrepi za zmanjšanje prisotnosti so bili vzpostavljeni od 1. septembra 2013 in podatki o perkloratu v vzorcih, odvzetih po njihovi vzpostavitvi, bolje odražajo načelo „tako nizko, kot je razumno še mogoče doseči“ glede na dobre prakse (npr. uporaba gnojil z nizko vsebnostjo perklorata) in sedanjo prisotnost perklorata v živilih.