SL Uradni list Evropske unije C 136/1

RESOLUCIJA SVETA

z dne 21. maja 2007

o evropski vesoljski politiki

(2007/C 136/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

UPOŠTEVA Okvirni sporazum med Evropsko skupnostjo in Evropsko vesoljsko agencijo (ESA), ki je začel veljati maja 2004, in vedno večje sodelovanje med pogodbenicama,

OPOZARJA NA smernice, ki jih je „Svet za vesolje“ sprejel na sejah 25. novembra 2004, 7. junija 2005 in 28. novembra 2005,

OPOZARJA NA sklepe Sveta Ese na ministrski ravni iz leta 2005 in sprejetje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti leta 2006, ki vsebujejo dolgoročno zavezanost podpori razvoja vesoljske komponente GMES in dostopnost podatkov GMES,

UPOŠTEVA okvir pogodbe Združenih narodov o vesolju,

I. VIZIJA ZA EVROPO IN SPLOŠNA STRATEGIJA

POUDARJA, da vesoljski sektor strateško prispeva k neodvisnosti, varnosti in blagostanju Evrope in njeni vlogi v svetu, in SE ZAVEDA trenutnega in mogočega prispevka, ki ga vesoljske dejavnosti dajejo Lizbonski strategiji za rast in delovna mesta, saj zagotavljajo tehnologije in storitve, potrebne za nastajajočo evropsko družbo znanja, in prispevajo k evropski koheziji;

POUDARJA, da lahko vesoljski sistemi edinstveno prispevajo k splošnemu raziskovanju in aplikacijam v skladu z evropskimi politikami in cilji, SE ZAVEDA, da raziskovanje vesolja prispeva k iskanju odgovorov o daljnosežnih vprašanjih o izvoru in razvoju sveta in univerzuma ter temeljnih zakonih fizike;

POUDARJA, da je vesolje pomemben del evropske strategije trajnostnega razvoja, pa tudi skupne zunanje in varnostne politike, saj njune cilje podpira z zagotavljanjem bistvenih informacij o perečih problemih, kot so podnebne spremembe (1) in humanitarna pomoč;

SE ZAVEDA, da si Evropa zato ne more privoščiti, da ne bi zavarovala koristi, ki jih njenim državljanom in različnim področjem politike ponuja vesolje, ter da bo evropska vesoljska politika Evropi omogočala, da se naprej razvija in v največji meri izkoristi prvorazredne vesoljske infrastrukture in aplikacije ter tako ostane pomemben akter, razreši globalne probleme in izboljša kakovost življenja;

POUDARJA, da vse evropske vesoljske dejavnosti prispevajo k ciljem pogodbe Združenih narodov o vesolju in v celoti spoštujejo načela, določena v njej, zlasti:

— raziskovanje in raba vesolja v korist in v interesu vseh držav ter priznavanje, da vesolje pripada vsemu človeštvu,

— raba vesolja izključno v miroljubne namene,

— spodbujanje mednarodnega sodelovanja pri raziskovanju in rabi vesolja

ter da Evropa podpira nenehna prizadevanja Odbora Združenih narodov za miroljubno rabo vesolja (United Nations' Committee on the Peaceful Uses of Outer Space – COPUOS) za zmanjšanje in preprečevanje vesoljskih odpadkov;

SE ZAVEDA, da vesoljske dejavnosti navdihujejo mlade, da se začnejo ukvarjati z znanostjo in inženirstvom;

POUDARJA hitro rast trgov satelitskih navigacijskih in telekomunikacijskih aplikacij;

NADALJE POUDARJA, da igra Evropa eno vodilnih vlog na svetu na področju vesoljskih poletov in si prizadeva ohraniti svoj položaj z okrepljenim medevropskim, pa tudi mednarodnim sodelovanjem ter

1. POZDRAVLJA IN PODPIRA dokument o evropski vesoljski politiki, ki je predstavljen kot predlog generalnega direktorja ESA in kot Sporočilo Evropske komisije, kot naslednji korak pri vzpostavljanju usklajenih in učinkovitih evropskih vesoljskih prizadevanj v korist evropskih državljanov;

2. SE SEZNANJA S „predhodnimi izhodišči“ Evropskega vesoljskega programa, ki je strateško orodje za načrtovanje evropske vesoljske politike in vključuje vse glavne vesoljske dejavnosti Evrope ter tako podpira najboljšo uporabo javnih virov in znanja pri odločanju o vesoljski politiki in njenem izvajanju;

3. POZIVA države članice, da še naprej podpirajo evropske cilje in programe na evropski ravni, če je ustrezno tudi s svojimi nacionalnimi programi in dejavnostmi, ter tako zagotovijo učinkovitost in medsebojno dopolnjevanje evropskih prizadevanj;

4. POZIVA Evropsko komisijo, generalnega direktorja Ese in države članice, da v okviru okvirnega sporazuma spremljajo in ocenjujejo izvajanje evropske vesoljske politike.

II. NADALJNJE DEJAVNOSTI – PROGRAMI IN IZVAJANJE

A. APLIKACIJE

5. POZDRAVLJA skupna prizadevanja Ese in Evropske unije pri izvajanju obsežnih pobud, namenjenih uporabnikom, kot sta GMES in GALILEO, ter začetna prizadevanja za intenzivnejši razvoj in uporabo integriranih vesoljskih aplikacij, zlasti satelitskih komunikacijskih storitev; POZDRAVLJA dejavnosti Evropske komisije za nadaljnje povezovanje zahtev uporabnikov po institucijah v Evropi, ki izhajajo iz politik Evropske unije; POZIVA k uvedbi rednega neodvisnega ocenjevanja kakovosti in stroškovne učinkovitosti obsežnih vesoljskih pobud, namenjenih uporabnikom pa tudi državam članicam, da bi ovrednotili kakovost, ustreznost in stroškovno učinkovitost delovanja splošnih sistemov in njihovih storitev v operativni fazi ter tako nadalje okrepili pristop v korist uporabnikov;

6. SE ZAVEDA strateškega pomena trajnostnega delovanja GMES in PONOVNO POTRJUJE cilj, da GMES postane operativen in sposoben avtonomnega delovanja še pred koncem leta 2008, ter POUDARJA, da mora Evropska komisija po celovitih posvetovanjih z državami članicami in ESO za GMES predlagati ureditev (i) financiranja, tudi s pospeševanjem financiranja s strani uporabnikov (ii) infrastrukture za izvajanje ter (iii) učinkovitega upravljanja – tako da bo GMES postal popolnoma operativen in začel nuditi trajnostne storitve v skladu z opredeljenimi potrebami uporabnikov; POZDRAVLJA pobudi avstrijskega in nemškega predsedstva EU za ustanovitev evropske službe za opazovanje zemlje GMES (tj. graški dialog in münchenski načrt); POZDRAVLJA pristop za uvedbo pripravljalnih dejavnosti Evropske komisije za operativno fazo GMES; PONOVNO POUDARJA, da bo GMES v največji možni meri uporabljal obstoječe zmogljivosti na evropski na nacionalni ravni, ki se medsebojno dopolnjujeta;

7. PODPIRA skupna prizadevanja evropskih institucij, Ese in evropske industrije, da bi v prihodnjih letih vzpostavile tržno vzdržen globalni civilni navigacijski satelitski sistem pod evropskim civilnim nadzorom;

B. VARNOST IN OBRAMBA

8. SE ZAVEDA, da se vesoljske tehnologije pogosto uporabljajo tako za civilne kot obrambne namene ter da lahko Evropa s pristopom, ki izhaja iz uporabnika, izboljša usklajenost obrambnih in civilnih vesoljskih programov ter pri tem poskuša zagotoviti zlasti sinergijo na področju varnosti, pri čemer pa mora upoštevati posebne zahteve obeh sektorjev ter neodvisne pristojnosti odločanja in programe financiranja; POTRJUJE, da je treba s pristojnimi organi držav članic vzpostaviti strukturiran dialog v okviru drugega in tretjega stebra EU ter Evropske obrambne agencije, da bi tako dosegli najboljšo sinergijo med vsemi vidiki evropske vesoljske politike v okviru dodeljenih pristojnosti; SE ZAVEDA, da morajo vsi vojaški uporabniki uporabljati GALILEO ali GMES skladno z načelom, da sta GALILEO in GMES civilna sistema pod civilnim nadzorom ter da bi bila zato za vsako spremembo tega načela potrebna preučitev v skladu z naslovom V/PEU in zlasti členoma 17 in 23 Pogodbe ter v skladu s konvencijo o Esi.

C. DOSTOP DO VESOLJA

9. POUDARJA, da je ohranitev neodvisnega, zanesljivega in stroškovno učinkovitega dostopa do vesolja pod izpolnljivimi pogoji za Evropo bistvenega pomena, kakor je poudarjeno v okvirnem sporazumu med ES in ESO ter resoluciji za razvoj evropskega sektorja lansirnih sistemov, sprejeti na ministrskem zasedanju Sveta Ese leta 2005, pri čemer se zaveda, da lahko ta sektor obstane le ob kritični masi lansiranja; SE ZAVEDA, da mora Evropa z usklajenim delovanjem izkoristiti lansirna sredstva pod svojim nadzorom; POZIVA generalnega direktorja Ese, naj zagotovi stalni razvoj in usklajevanje evropskih tehnoloških zmogljivosti, s čimer bo zagotovljena dolgoročna konkurenčnost evropskega sektorja lansirnih sistemov ter ohranjena in povečana njegova prisotnost na komercialnih trgih;

D. MEDNARODNA VESOLJSKA POSTAJA IN RAZISKOVANJE

10. POUDARJA politični in znanstveni pomen Mednarodne vesoljske postaje (MVP) in raziskovanja ter PONOVNO POTRJUJE nadaljnjo trdno in skupno zavezanost Evrope glede prispevkov, ki jih MVP dajejo ESA in njene države članice; POZIVA mednarodne partnerje MVP, naj jo še naprej podpirajo in tako zagotovijo, da se cilji partnerstva MVP ohranijo v celoti, ter POUDARJA, da ima nadaljevanje takega partnerstva veliko vrednost za prihodnje raziskovanje; SPODBUJA uporabo MVP za raziskovanje in razvoj v okviru raziskovalnega okvirnega programa Evropske skupnosti; POUDARJA pomen proaktivnega sodelovanja Ese pri pripravi prihodnjih mednarodnih raziskovalnih programov, da bi Evropi v teh prizadevanjih zagotovili močno ciljno usmerjeno in usklajeno vlogo;

E. ZNANOST IN TEHNOLOGIJA

11. POUDARJA cilj ohranjanja prvorazrednih znanstvenih programov ter jasne vodilne vloge Evrope na izbranih področjih, ki prispevajo k razvoju evropskega raziskovalnega prostora; SE ZAVEDA, da se lahko Evropa zaradi sedanjega združenega znanja in prizadevanj, zlasti v okviru Ese, uspešno spoprijema z največjimi izzivi in dosega odličnost pri raziskovanju in inovacijah v svetovnem merilu; POZIVA Evropsko komisijo, ESO in države članice, naj spodbujajo izobraževalne programe v Evropi; POUDARJA pomen inovacij in tehnološkega razvoja za konkurenčnost industrije in tržni uspeh njenih izdelkov in storitev; POUDARJA, da je treba strateške komponente razvijati s ciljno naravnanim pristopom ter se pri tem osredotočati na izbrane najpomembnejše komponente, glede katerih evropska industrija ne sme biti odvisna od mednarodnih ponudnikov, da bi tako dosegli najboljše ravnovesje med tehnološko neodvisnostjo, strateškim sodelovanjem in mednarodnimi partnerji ter zanašanjem na tržne sile;

F. UPRAVLJANJE

12. SE ZAVEDA, da ESA že več kot 30 let zagotavlja učinkovito strukturo za evropsko sodelovanje v skupnih vesoljskih projektih, ki pa morda potrebuje več prilagodljivosti in bi se morda lahko še nekoliko razvila, ter UGOTAVLJA, da igra zaradi neodvisnosti in zanesljivosti Ese ter naraščajoče podpore njenih držav članic Evropa vedno pomembnejšo vlogo, saj uspešno razvija evropski vesoljski sektor, pa tudi evropska vesoljska industrija ima na svetovnih trgih trden položaj; PONOVNO POTRJUJE vlogo in odgovornosti Evropske unije, Ese in držav članic, kot so bile opredeljene v smernicah z druge seje „Sveta za vesolje“. Na podlagi teh vlog POZIVA Evropsko komisijo, da izkoristi izkušnje in institucionalno podlago, ki jo ponuja ESA, in pri upravljanju programov vesoljske infrastrukture v okviru raziskav in razvoja, ki jih financira Evropska skupnost, uporabi upravljavsko in tehnično strokovnost ESE in ji prepusti usklajevanje med ustreznimi agencijami in enotami v Evropi. V okviru te vloge bi morala ESA tudi: — kot tehnični strokovnjak podpirati Evropsko komisijo pri pripravi pobud Evropske skupnosti o vesoljskih dejavnostih in ustreznih delovnih programov ter pri izbiri in nadziranju ustreznih zunanjih izvajalcev; — upravljati vesoljske dejavnosti Evropske skupnosti v skladu s pravili Evropske skupnosti. POZIVA države članice, da pri večjih dejavnostih Evropske skupnosti ob usklajevanju, ki ga zagotavlja ESA, in v tesnem sodelovanju z Evropsko komisijo: — zagotovijo najboljše strokovno znanje za evropske vesoljske programe (na primer vesoljsko komponento GMES, raziskovalne programe in prihodnje programe za lansirne sisteme), — povečajo sinergijo med nacionalnimi prispevki ter prispevki ESE in ES k tem programom, tako da se bo postopno oblikoval celovit programski pristop ob spoštovanju nacionalne suverenosti; PODPIRA nadaljnjo uporabo okvirnega sporazuma za sodelovanje med Evropsko skupnostjo in ESO po maju 2008 ob rednem ocenjevanju in po potrebi izboljševanju okvirnega sporazuma in njegovega izvajanja ter OPOZARJA, da smernice z druge seje Sveta za vesolje vsebujejo poziv za vsestransko ocenitev morebitnih stroškovno učinkovitih scenarijev, da bi se dosegla najboljša organizacija vesoljskih dejavnosti v Evropi, POZIVA države članice, Evropsko komisijo in generalnega direktorja ESE, naj poskušajo izboljšati to sodelovanje in smernice z druge seje Sveta za vesolje uporabijo za razvoj bolj operativne in praktične ureditve, zlasti za zadeve, naštete v Prilogi 1;

13. SE ZAVEDA dragocenega prispevka EUMETSAT k Evropskemu vesoljskemu programu in ga POZIVA, naj še naprej sodeluje na sejah Sveta za okolje kot opazovalec;

G. INDUSTRIJSKA POLITIKA

14. SE ZAVEDA prilagodljive in učinkovite industrijske politike ESE, za katero je značilna stroškovna učinkovitost, konkurenčnost, poštena delitev dejavnosti in javno zbiranje ponudb, kar zagotavlja ustrezne industrijske zmogljivosti, konkurenčnost v svetovnem merilu in visoko stopnjo konkurence v Evropi za učinkovito evropsko sodelovanje pri skupnih vesoljskih projektih ter tako ustvarja podlago za uspešen razvoj vesoljskih dejavnosti v Evropi; v tem okviru POUDARJA zlasti politično in gospodarsko razsežnost Esinega načela „primerne donosnosti“ ter pomen ocenjevanja in po potrebi izboljšave uresničevanja tega načela glede na prihodnje izzive, s katerimi se bo morala industrija soočiti, če želi ostati konkurenčna v spreminjajočem se svetovnem okolju ter pri tem ohraniti in, če je mogoče, povečati motiviranost držav članic za naložbe v vesolje;

15. POUDARJA bistveno vlogo, ki jo imajo mala in srednja podjetja ter dobaviteljska industrija na področju inovacij in novih tržnih priložnosti;

16. POZIVA Evropsko komisijo, da razvije primerne instrumente in sisteme financiranja za vesoljske dejavnosti Skupnosti s posebnim poudarkom na zadevah, naštetih v Prilogi 2, ter pri tem upošteva posebnosti vesoljskega sektorja, potrebo po okrepitvi celotne konkurenčnosti in konkurenčnosti njene industrije ter nujnost uravnotežene industrijske strukture;

H. MEDNARODNI ODNOSI

17. POZIVA Evropsko komisijo, generalnega direktorja ESE in države članice, naj razvijejo in uresničujejo skupno strategijo za mednarodne odnose ter vzpostavijo usklajevalni mehanizem na tem področju. Strategija bi morala biti usklajena z dejavnostmi držav članic, njen cilj pa je krepitev vloge Evrope na celotnem področju vesolja ter zagotavljanje koristi mednarodnega sodelovanja, zlasti glede zadev, naštetih v Prilogi 3;

I. IZVAJANJE

18. POZIVA Evropsko komisijo in generalnega direktorja ESE, naj predlagata načrt izvajanja evropske vesoljske politike, da bi bil vzpostavljen postopek rednega spremljanja in določanja prednostnih nalog, ter pri tem upoštevata tudi zadeve, naštete v prilogah.

(1) Glede na nedavno poročilo z Medvladnih posvetovanj o podnebnih spremembah v okviru Združenih narodov ter precejšen prispevek, ki ga s tem v zvezi lahko imajo vesoljski informacijski sistemi za prihodnost našega planeta.

PRILOGA 1 Glavna vprašanja nadaljnjega razvoja bolj operativne in praktične ureditve na podlagi smernic z druge seje Sveta za vesolje — Razvoj finančnih instrumentov, primernih za učinkovito izvajanje vesoljskih projektov; — Opredelitev končnih uporabnikov storitev GMES in njihovih potreb; razvoj celovite in prilagojene ponudbe, tudi na regionalni in lokalni ravni; — Opredelitev pogojev, pod katerimi bodo države članice dale na voljo satelite GMES, ki jim pripadajo, njihove podatke in storitve; obravnavanje prispevkov, ki jih nacionalni programi dajejo pobudam EU, zlasti GMES.

PRILOGA 2 Glavna vprašanja, ki jih je treba upoštevati pri izvajanju instrumentov in sistemov financiranja za dejavnosti Skupnosti — Razvoj usklajene podatkovne politike – tudi o podatkih o dostopu in cenah – ki bo omogočila hiter razvoj sektorja vesoljskih storitev; — Spodbujanje novih sistemov financiranja na trgu vesoljskih aplikacij in storitev, na primer javno/zasebnih partnerstev, tudi prek javne podpore raziskav in razvoja; — Zagotavljanje primernih ukrepov v podporo tehnološkim inovacijam, med katerimi so pobude za vodilne trge, javna naročila in podpora ponudnikom ter malim in srednjim podjetjem in industrijam.