SL Uradni list Evropske unije L 77/77

UREDBA (EU) št. 234/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. marca 2014

o vzpostavitvi instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 207(2), 209(1) in 212(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Unija bi si morala prizadevati za razvoj odnosov in vzpostavitev partnerstev s tretjimi državami. Ta uredba je nov in dopolnilen instrument, ki zagotavlja neposredno podporo zunanjim politikam Unije, pri čemer partnerstva za sodelovanje in dialoge o usmeritvah širi na področja in vsebine, ki presegajo razvojno sodelovanje. Nadgrajuje izkušnje, pridobljene z industrializiranimi državami ter državami in ozemlji z visokim dohodkom na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1934/2006 (3).

(2) Sodelovanje z državami, ozemlji in regijami v razvoju pri geografskih programih v okviru instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, ustanovljenega z Uredbo (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (4), je skoraj v celoti omejeno na financiranje ukrepov, s katerimi naj bi zagotovili izpolnjevanje meril za uradno razvojno pomoč, kot jih je določil Odbor za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (DAC–OECD).

(3) Unija v tem desetletju nenehno krepi dvostranske odnose s številnimi industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim ali srednjim dohodkom v različnih delih sveta.

(4) Unija potrebuje zunanjepolitični finančni instrument s svetovnim dometom, ki bi omogočal financiranje ukrepov, ki morda ne veljajo za uradno razvojno pomoč, vendar so bistveni za poglabljanje in utrditev odnosov z zadevnimi tretjimi državami, zlasti z dialogi o usmeritvah in razvijanjem partnerstev. Ta novi instrument z inovativnim področjem uporabe in cilji bi moral ustvariti pozitivno okolje za poglobitev odnosov med Unijo in zadevnimi tretjimi državami ter bi moral prispevati k uveljavljanju temeljnih interesov Unije.

(5) V interesu Unije je, da poglobi odnose in dialog z državami, v zvezi s katerimi ima Unija strateški interes za spodbujanje povezav, zlasti razvitimi državami in državami v razvoju, ki imajo vse pomembnejšo vlogo v svetovnih zadevah, vključno z globalnim upravljanjem, zunanjo politiko, mednarodnim gospodarstvom, večstranskimi forumi in organi, kot sta skupini G-8 in G-20, ter za odzivanje na izzive svetovnega pomena.

(6) Unija mora vzpostaviti celovita partnerstva z novimi akterji na mednarodnem prizorišču, da bi spodbujala stabilen in vključujoč mednarodni red, si prizadevala za skupne svetovne javne dobrine, uveljavljala svoje temeljne interese in izboljšala poznavanje Unije v teh državah.

(7) Področje uporabe te uredbe mora zajemati ves svet, da se lahko zagotovi ustrezna podpora ukrepom sodelovanja za krepitev odnosov s katero koli državo, v zvezi s katero ima Unija strateške interese, v skladu s cilji te uredbe.

(8) V interesu Unije je, da še naprej spodbuja dialog in sodelovanje z državami, ki niso več upravičene do dvostranskih programov v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje, ustanovljenega z Uredbo (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (instrument za razvojno sodelovanje).

(9) Poleg tega je v interesu Unije, da ima vključujoče svetovne institucije, ki temeljijo na učinkoviti večstranskosti in da si prizadeva doseči ta cilj.

(10) Unija bi morala na podlagi te uredbe podpirati izvajanje zunanje razsežnosti strategije Komisije iz njenega Sporočila z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (Evropa 2020), ki združuje tri stebre: gospodarskega, socialnega in okoljskega. Ta uredba bi morala podpirati zlasti uresničevanje ciljev v zvezi z globalnimi vprašanji, kot so podnebne spremembe, energetska varnost in učinkovita raba virov, prehod na bolj zeleno gospodarstvo, znanost, inovativnost in konkurenčnost, mobilnost, trgovina in naložbe, gospodarska partnerstva, sodelovanje s tretjimi državami glede poslovanja, zaposlovanja in zakonodaje, pa tudi boljši dostop podjetij Unije do trga, vključno z internacionalizacijo malih in srednjih podjetij. Spodbujati bi morala tudi javno diplomacijo, sodelovanje na področju izobraževanja in na akademskem področju ter dejavnosti ozaveščanja.

(11) Eden velikih svetovnih izzivov, s katerimi se soočata Unija in širša mednarodna skupnost, je zlasti boj proti podnebnim spremembam. Na tem področju je nujno takojšnje mednarodno ukrepanje, za uresničitev ciljev Unije pa je potrebno sodelovanje s partnerskimi državami. Zato bi morala Unija okrepiti svoja prizadevanja za spodbujanje splošnega soglasja v tej zadevi. V skladu s sporočilom Komisije z dne 29. junija 2011 z naslovom „Proračun za strategijo Evropa 2020“, ki poziva Unijo, da naj delež svojega proračuna za podnebne ukrepe poveča na najmanj 20 %, bi morala ta uredba prispevati k doseganju navedenega cilja.

(12) Nadnacionalni izzivi, kot so degradacija okolja, dostop do surovin in redkih zemeljskih elementov ter njihova trajnostna raba, zahtevajo vključujoč pristop, temelječ na pravilih.

(13) Unija se je zavezala, da bo prispevala k uresničevanju svetovnih ciljev za biotsko raznovrstnost za leto 2020 in izvajala s tem povezano strategijo za mobilizacijo sredstev.

(14) Unija se je zavezala, da bo v svojih odnosih s partnerji po svetu spodbujala dostojno delo za vse ter se zavzemala za ratifikacijo in učinkovito izvajanje mednarodno priznanih delovnih standardov in večstranskih okoljskih sporazumov.

(15) Pomemben strateški interes Unije je pospešiti rast in ustvarjanje delovnih mest s spodbujanjem pravične in odprte trgovine in naložb na več- in dvostranski ravni ter s podpiranjem pogajanj za sporazume o trgovini in naložbah, katerih stranka je Unija, in njihovega izvajanja. Unija bi morala na podlagi te uredbe prispevati k ustvarjanju varnega okolja za izboljšanje priložnosti podjetij Unije, nenazadnje malih in srednjih podjetij, za trgovanje in naložbe po vsem svetu ter v ta namen med drugim podpirati zakonodajno sodelovanje in konvergenco, spodbujati upoštevanje mednarodnih standardov, izboljšati varstvo pravic intelektualne lastnine in odpraviti neupravičene ovire za dostop do trga.

(16) V skladu s členom 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), morajo Unijo pri njenem delovanju na mednarodni ravni voditi načela, ki so bila podlaga njenega nastanka, razvoja in širitve in ki jih želi spodbujati v svetu, in sicer demokracija, pravna država, univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanje človekovega dostojanstva, enakost in solidarnost ter spoštovanje načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava.

(17) Unija bi si morala prizadevati za čim bolj učinkovito rabo razpoložljivih virov, da bi zagotovila optimalni učinek svojega zunanjega delovanja. To bi bilo treba zagotoviti s skladnostjo in dopolnjevanjem instrumentov Unije za zunanje delovanje ter ustvarjanjem sinergije med to uredbo, drugimi instrumenti za financiranje zunanjega delovanja in drugimi politikami Unije. Prav tako bi se morali vzajemno krepiti tudi programi, zasnovani na podlagi instrumentov za financiranje zunanjega delovanja.

(18) Da bi zagotovili prepoznavnost pomoči Unije med državljani držav upravičenk in državljani Unije, bi bilo treba, kjer je to ustrezno, poskrbeti za ciljno usmerjeno komunikacijo in obveščanje z ustreznimi sredstvi.

(19) Za uresničitev ciljev te uredbe je treba uporabiti diferenciran in prožen pristop glede ključnih partnerskih držav, ki upošteva njihove gospodarske, družbene in politične razmere ter posebne interese Unije, prednostne naloge njenih politik in strategij, ob tem pa ohraniti sposobnost posredovanja po vsem svetu, kjer koli je potrebno. Unija bi morala uporabljati celovit pristop k zunanji politiki, tudi glede sektorskih politik Unije.

(20) Za zagotovitev izboljšanja učinkovitosti pri uveljavljanju in zaščiti svojih interesov v odnosih s tretjimi državami, bi morala Unija biti sposobna, da s sprejetjem posebnih ukrepov, ki niso zajeti v večletnih okvirnih programih, zagotovi prožen in pravočasen odziv na spreminjajoče se ali nepredvidene potrebe.

(21) Kadar koli je ustrezno in mogoče, bi bilo treba cilje te uredbe uresničevati v posvetovanju z zadevnimi partnerji in zainteresiranimi stranmi, vključno z organizacijami civilne družbe in lokalnimi organi, ob upoštevanju pomembnosti njihovih vlog.

(22) Zunanje delovanje Unije na podlagi te uredbe bi moralo prispevati k jasnim rezultatom (ki vključujejo dosežke, izide in učinke) v državah, ki prejemajo pomoč Unije. Kadar koli je ustrezno in mogoče, bi bilo treba rezultate zunanjega delovanja Unije in učinkovitost instrumenta, ustanovljenega s to uredbo, spremljati in ocenjevati na podlagi vnaprej določenih, jasnih, preglednih in merljivih kazalnikov, ki so po potrebi prilagojeni posamezni državi ter pri katerih se upoštevajo posebnosti in cilji navedenega instrumenta.

(23) Pri sprejemanju ukrepov v okviru te uredbe bi morali po potrebi upoštevati resolucije in priporočila Evropskega parlamenta.

(24) Da bi področje uporabe te uredbe prilagodili hitro spreminjajočim se razmeram v tretjih državah, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s prednostnimi nalogami, določenimi v Prilogi. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

(25) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Ob upoštevanju narave teh izvedbenih aktov, zlasti naravnanosti njihovih politik ali finančnih posledic, bi bilo treba za njihovo sprejetje načeloma uporabiti postopek pregleda, razen za tehnične izvedbene ukrepe majhnega finančnega obsega.

(26) Skupna pravila in postopki za izvajanje instrumentov Unije za financiranje zunanjega delovanja so določeni v Uredbi (EU) št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

(27) Ta uredba določa za njeno obdobje uporabe finančna sredstva, ki pomenijo v okviru letnega proračunskega postopka za Evropski parlament in Svet prednostni referenčni znesek v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (8).

(28) Organizacija in delovanje Evropske službe za zunanje delovanje sta določeni v Sklepu Sveta 2010/427/EU (9).

(29) Ker ciljev te uredbe, in sicer vzpostavitve partnerskega instrumenta za sodelovanje s tretjimi državami, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načeloma subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za uresničitev navedenih ciljev.

(30) Obdobje uporabe te uredbe je primerno prilagoditi obdobju uporabe Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (10). Zato bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020–

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in cilji

1. Ta uredba vzpostavlja instrument partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami (v nadaljnjem besedilu: instrument partnerstva) z namenom uveljavljanja in spodbujanja interesov Unije in skupnih interesov. Instrument partnerstva podpira ukrepe, ki omogočajo učinkovito in prožno uresničevanje ciljev, zastavljenih v dvostranskih, regionalnih ali večstranskih odnosih Unije s tretjimi državami, in prispeva k reševanju izzivov svetovnega pomena in zagotavlja ustrezno nadaljnje ukrepanje na podlagi odločitev, sprejetih na večstranski ravni.

2. Ukrepi, ki se financirajo na podlagi tega instrumenta partnerstva, odražajo naslednje posebne cilje Unije:

(a) podpiranje strategij Unije za dvostranska, regionalna in medregionalna partnerstva za sodelovanje s spodbujanjem dialoga o usmeritvah ter oblikovanjem skupnih pristopov k izzivom svetovnega pomena in odzivov nanje. Doseganje tega cilja se meri med drugim na podlagi napredka, ki ga ključne partnerske države dosežejo pri boju proti podnebnim spremembam ali pri uveljavljanju okoljskih standardov Unije;

(b) izvajanje mednarodne razsežnosti strategije Evropa 2020. Doseganje tega cilja se meri s tem, v kolikšni meri ključne partnerske države upoštevajo politike in cilje strategije Evropa 2020;

(c) izboljšanje dostopa do trgov partnerskih držav ter trgovinskih, naložbenih in poslovnih priložnosti za podjetja Unije– ob hkratni odpravi ovir za dostop do trga in naložb – prek gospodarskih partnerstev ter poslovnega in zakonodajnega sodelovanja. Doseganje tega cilja se meri na podlagi deleža Unije v zunanji trgovini s ključnimi partnerskimi državami ter trgovinskih in naložbenih tokov v partnerske države, katerim so izrecno namenjene dejavnosti, programi in ukrepi iz te uredbe;

(d) krepitev splošnega razumevanja in prepoznavnosti Unije in njene vloge v svetu z javno diplomacijo, stiki med ljudmi, sodelovanjem na področju izobraževanja in na akademskem področju, sodelovanjem skupin možganskih trustov ter dejavnostmi ozaveščanja za uveljavljanje vrednot in interesov Unije. Doseganje tega cilja se lahko med drugim meri z javnomnenjskimi raziskavami ali vrednotenji.

Člen 2

Področje uporabe

1. Ta uredba podpira zlasti ukrepe sodelovanja z državami, s katerimi ima Unija strateški interes za spodbujanje povezav, zlasti z razvitimi državami in državami v razvoju, ki imajo vse vidnejšo vlogo v svetovnih zadevah, vključno v zunanji politiki, mednarodnem gospodarstvu in trgovini, večstranskih forumih in globalnem upravljanju ter reševanju izzivov svetovnega pomena, ali v katerih ima Unija druge pomembne interese.

2. Brez poseganja v odstavek 1 so lahko vse tretje države, regije in ozemlja upravičeni do sodelovanja na podlagi te uredbe.

Člen 3

Splošna načela

1. Unija si prizadeva z dialogom in sodelovanjem s tretjimi državami spodbujati, oblikovati in krepiti načela demokracije, enakopravnosti, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter načela pravne države, na katerih temelji.

2. Za povečanje učinka pomoči Unije se uporabi diferenciran in prožen pristop, kadar je to ustrezno, pri oblikovanju sodelovanja s tretjimi državami, da bi se upoštevale njihove gospodarske, družbene in politične razmere ter posebni interesi, prednostne naloge politik in strategije Unije.

3. Unija spodbuja usklajen večstranski pristop k svetovnim izzivom ter krepi sodelovanje z mednarodnimi ali regionalnimi organizacijami in organi, vključno z mednarodnimi finančnimi institucijami ter agencijami, skladi in programi Združenih narodov, pa tudi drugimi dvostranskimi donatorji.

4. Unija si pri izvajanju te uredbe in oblikovanju politike, strateškega načrtovanja ter načrtovanja in izvajanja ukrepov, prizadeva zagotoviti skladnost in doslednost z drugimi področji zunanjega delovanja, zlasti z instrumentom za razvojno sodelovanje in z drugimi zadevnimi politikami Unije.

5. Kadar je ustrezno, ukrepi, ki se financirajo na podlagi te uredbe, temeljijo na politikah sodelovanja, določenih v instrumentih, kot so sporazumi, deklaracije in akcijski načrti, dogovorjeni med Unijo in zadevnimi mednarodnimi organizacijami ter med Unijo in zadevnimi tretjimi državami in regijami.

Ukrepi, financirani na podlagi te uredbe zajemajo tudi področja, povezana z uveljavljanjem posebnih interesov Unije, prednostnih nalog njenih politik in strategij.

6. Podpora Unije v okviru te uredbe se izvaja v skladu z Uredbo (EU) št. 236/2014.

Člen 4

Načrtovanje programov in okvirna dodelitev sredstev

1. Komisija sprejme večletne okvirne programe v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(3) Uredbe (EU) št. 236/2014.

2. V večletnih okvirnih programih se določijo strateški in/ali skupni interesi ter prednostne naloge Unije, pa tudi posebni cilji in pričakovani rezultati. Za države ali regije, za katere je bil sprejet skupni okvirni dokument, ki določa celovito strategijo Unije, večletni okvirni programi temeljijo na tem dokumentu.

3. V večletnih okvirnih programih se določijo tudi prednostna področja financiranja Unije ter očrtata okvirna skupna dodelitev sredstev ter okvirna dodelitev sredstev po prednostnih področjih in po partnerskih državah ali skupinah partnerskih držav za zadevno obdobje, vključno s sodelovanjem v globalnih pobudah. Ti zneski se lahko po potrebi izrazijo v obliki razpona.

4. V večletnih okvirnih programih je lahko predviden znesek sredstev, nižji od 5 % skupne vsote, ki ni dodeljen prednostnemu področju ali partnerski državi oziroma skupini držav. Ta sredstva se dodelijo v skladu s členom 2(2), (3) in (5) Uredbe (EU) št. 236/2014.

5. Za namene spreminjanja večletnih okvirnih programov se lahko v ustrezno utemeljenih nujnih primerih uporabi postopek iz člena 16(4) Uredbe (EU) št. 236/2014.

6. Komisija lahko za dosego ciljev iz člena 1 pri sodelovanju s tretjimi državami upošteva geografsko bližino najbolj oddaljenih regij Unije ter čezmorskih držav in ozemelj.

7. Pri vsakršnem načrtovanju ali pregledu programov, ki se izvede po objavi vmesnega poročila o pregledu iz člena 17 Uredbe (EU) št. 236/2014 (v nadaljnjem besedilu: vmesno poročilo o pregledu), se upoštevajo rezultati, ugotovitve in zaključki iz navedenega poročila.

Člen 5

Tematske prednostne naloge

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 6 za spremembo tematskih prednostnih nalog, kakor so opredljene v Prilogi k tej uredbi, katerim se na podlagi te uredbe dodeli pomoč Unije. Komisija po objavi vmesnega poročila o pregledu in na podlagi priporočil iz navedenega poročila sprejme delegirani akt za spremembo Priloge k tej uredbi do 31. marca 2018,

Člen 6

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5 je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5 se prenese na Komisijo za obdobje veljavnosti te uredbe.

3. Pooblastilo iz člena 5 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 5, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 7

Odbor

Komisiji pomaga odbor za instrument partnerstva. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 8

Finančna sredstva

1. Finančna sredstva za izvajanje te uredbe za obdobje 2014–2020 znašajo 954 765 000 EUR.

Evropski parlament in Svet odobrita letne odobritve v okviru omejitev iz večletnega finančnega okvira.

2. V skladu s členom 18(4) Uredbe (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) je za spodbujanje mednarodne razsežnosti visokega šolstva ukrepom za učno mobilnost v ali iz partnerskih držav, v smislu Uredbe (EU) št. 1288/2013 ter za sodelovanje in dialog o usmeritvah z organi, institucijami in organizacijami iz teh držav, dodeljenih približno 1 680 000 000 EUR iz različnih instrumentov za financiranje zunanjega delovanja, in sicer iz instrumenta za razvojno sodelovanje, evropskega instrumenta sosedstva, ustanovljenega z Uredbo (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (12), instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II), ustanovljenega z Uredbo (EU) št. 231/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (13) in instrumenta partnerstva. Za uporabo navedenih sredstev se uporablja Uredba (EU) št. 1288/2013

Sredstva bodo na voljo v obliki dveh večletnih dodelitev, ki bosta zajemali prva štiri oziroma preostala tri leta. Dodelitev teh sredstev se bo odražala v večletnih okvirnih programih, ki so določeni v tej uredbi, v skladu z opredeljenimi potrebami in prednostnimi nalogami zadevnih držav. Dodelitev sredstev se lahko v primeru nepredvidenih okoliščin večjih razsežnosti ali pomembnih političnih sprememb revidira v skladu prednostnimi nalogami zunanjega delovanja Unije

3. Ukrepi, ki sodijo v področje uporabe Uredbe (EU) št. 1288/2013, so financirani na podlagi instrumenta partnerstva le, če niso upravičeni do financiranja na podlagi drugih instrumentov za financiranje zunanjega delovanja ter dopolnjujejo ali krepijo druge pobude v okviru te uredbe.

Člen 9

Evropska služba za zunanje delovanje

Ta uredba se uporablja v skladu s Sklepom 2010/427/EU.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Strasbourgu, 11. marca 2014 Za Evropski parlament Predsednik M. SCHULZ Za Svet Predsednik D. KOURKOULAS

(1) UL C 391, 18.12.2012, str. 110.

(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 11. marca 2014.

(3) Uredba Sveta (ES) št. 1934/2006 z dne 21. decembra 2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom (UL L 405, 30.12.2006, str. 41).

(4) Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (UL L 378, 27.12.2006, str. 41).

(5) Uredba (EU) št. 233/2014 z dne 11. marca 2014 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za obdobje 2014-2020 (glej stran 44 tega Uradnega lista).

(6) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(7) Uredba (EU) št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o določitvi skupnih pravil in postopkov za izvajanje instrumentov Unije za financiranje zunanjega delovanja (glej stran 95 tega Uradnega lista).

(8) UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(9) Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30)

(10) Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

(11) Uredba (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa „Erasmus+“: program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, št. 1720/2006/ES in št. 1298/2008/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 50).

(12) Uredba (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi evropskega instrumenta sosedstva (glej stran 27 tega Uradnega lista)

(13) Uredba (EU) št. 231/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II) (glej stran 11 tega Uradnega lista)

PRILOGA TEMATSKE PREDNOSTNE NALOGE V OKVIRU INSTRUMENTA PARTNERSTVA:SPLOŠNI OKVIR ZA NAČRTOVANJE PROGRAMOV 1. Cilj iz točke (a) člena 1(2): Podpiranje strategij Unije za dvostranska, regionalna in medregionalna partnerstva za sodelovanje s spodbujanjem dialoga o usmeritvah ter oblikovanjem skupnih pristopov k izzivom svetovnega pomena in odzivov nanje. — Podpora izvajanju sporazumov o partnerstvu in sodelovanju, akcijskih načrtov ter podobnih dvostranskih instrumentov. — Poglobitev političnega in gospodarskega dialoga s tretjimi državami, ki imajo posebej pomembno vlogo v svetovnih zadevah, tudi glede zunanje politike. — Podpora sodelovanju z zadevnimi tretjimi državami pri dvostranskih in svetovnih vprašanjih skupnega interesa. — Spodbujanje ustreznega ukrepanja na podlagi sklepov mednarodnih forumov, kot je skupina G-20, ali njihovega usklajenega izvajanja. Okrepitev sodelovanja pri soočanju s svetovnimi izzivi, zlasti glede podnebnih sprememb, energetske varnosti in varstva okolja. — Spodbujanje prizadevanj v partnerskih državah za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, predvsem s spodbujanjem in podpiranjem ustreznih regulativnih in emisijskih standardov. — Okrepitev prizadevanj za okolju prijaznejšo proizvodnjo in trgovino. — Razvijanje sodelovanja na področju energije. — Spodbujanje obnovljivih in trajnostnih virov energije. 2. Cilj iz točke (b) člena 1(2): Izvajanje mednarodne razsežnosti strategije „Evropa 2020“, ki združuje tri stebre, in sicer gospodarskega, socialnega in okoljskega: — Krepitev dialoga o usmeritvah in sodelovanja z zadevnimi tretjimi državami ob upoštevanju vseh področij, zajetih v strategiji „Evropa 2020“. — Uveljavljanje notranjih politik Unije v odnosu s ključnimi partnerskimi državami in podpiranje tozadevnega regulativnega zbliževanja. 3. Cilj iz točke (c) člena 1(2): Omogočanje in podpiranje gospodarskih in trgovinskih odnosov s partnerskimi državami: — Spodbujanje varnega okolja za naložbe in poslovanje, vključno z varstvom pravic intelektualne lastnine, odpravljanjem ovir pri dostopu do trga in okrepljenim regulativnim sodelovanjem, ter priložnosti za blago in storitve Unije, zlasti na področjih, kjer ima Unija konkurenčno prednost, pa tudi mednarodnih standardov. — Podpora pogajanjem za sporazume o trgovini in naložbah, katerih pogodbenica je Unija, ter njihovemu izvajanju in uveljavljanju. 4. Cilj iz točke (d) člena 1(2): — Okrepitev sodelovanja na področju visokega šolstva: okrepitev mobilnosti študentov in akademskega osebja, da se vzpostavijo partnerstva, katerih namen je izboljšati kakovost visokega šolstva in skupnih diplom, s čimer bi se olajšalo priznavanje akademskih nazivov (program Erasmus+). — Krepitev splošnega razumevanja Unije in njene prepoznavnosti: uveljavljanje vrednot in interesov Unije v partnerskih državah s krepitvijo javne diplomacije in dejavnostmi ozaveščanja v podporo ciljem tega instrumenta.

Izjava Evropske komisije o strateškem dialogu z Evropskim parlamentom (1) Evropska komisija bo na podlagi člena 14 PEU pred načrtovanjem Uredbe (EU) št. 234/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami in po začetnem posvetovanju z zadevnimi upravičenci, kjer je to ustrezno, opravila strateški dialog z Evropskim parlamentom. Evropska komisija bo Evropskemu parlamentu predstavila zadevne razpoložljive programske dokumente s predvidenimi okvirnimi dodelitvami na državo/regijo ter – znotraj držav/regij – s prednostnimi nalogami, možnimi rezultati in okvirnimi prednostnimi dodelitvami za geografske programe ter izbiro načinov pomoči (2). Evropska komisija bo Evropskemu parlamentu predstavila zadevne razpoložljive programske dokumente s tematskimi prednostnimi nalogami, možnimi rezultati, izbiro načinov pomoči (2) in dodeljenimi finančnimi sredstvi za take v tematskih programih predvidene prednostne naloge. Evropska komisija bo upoštevala stališče Evropskega parlamenta o tej zadevi. Evropska komisija bo opravila strateški dialog z Evropskim parlamentom pri pripravi vmesnega pregleda in pred vsako znatno spremembo programskih dokumentov v obdobju veljavnosti te uredbe. Evropska komisija bo na poziv Evropskega parlamenta pojasnila, kje so se upoštevala stališča Evropskega parlamenta v programskih dokumentih, ter vse druge nadaljnje ukrepe na podlagi strateškega dialoga. (1) Evropska komisija bo zastopana na ravni pristojnega komisarja. (2) Kjer je to ustrezno.