(8)

Ocena ranljivosti, ki jo je opravil ESRB, v zvezi s Francijo izpostavlja naslednje: (a) Zadolženost gospodinjstev v Franciji je relativno visoka glede na razpoložljivi dohodek. V zadnjih 10 letih je znatno narasla in srednjeročna dinamika v zadnjem času kaže, da bi se ta trend lahko nadaljeval. Glavna tveganja, povezana s tako ravnjo zadolženosti gospodinjstev, so možnost krčenja potrošnje in sekundarni učinki na finančno stabilnost v primeru makroekonomskega pretresa. Vendar so v francoskem gospodarstvu prisotni nekateri olajševalni dejavniki. Prvič, gospodinjstva imajo po mednarodni primerjavi visoko stopnjo prihrankov. Drugič, obstajajo pomembne mreže socialne varnosti, katerih namen je ublažiti vpliv nenadnega zmanjšanja dohodkov posojilojemalcev v primeru brezposelnosti, kar zmanjšuje možne sekundarne učinke makroekonomskega pretresa. Tretjič, visok odstotek posojilojemalcev ni izpostavljen obrestnemu tveganju zaradi velikega deleža stanovanjskih posojil z nespremenljivo obrestno mero. (b) Rast stanovanjskih posojil je bila relativno močna, in sicer v kratkoročnem in srednjeročnem obdobju. Naraščanje novih stanovanjskih posojil je občutno in bi lahko privedlo do nadaljnje rasti splošne zadolženosti gospodinjstev. Poleg tega nekateri kazalniki kažejo, da so lahko nekatera gospodinjstva s stanovanjskimi posojili v Franciji ranljiva za gospodarske in finančne pretrese, zlasti mlada gospodinjstva in gospodinjstva z nižjimi dohodki, ki imajo višje razmerje med odplačilom dolga in dohodkom (DSTI). Poleg tega ima približno tretjina novih stanovanjskih posojil razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV) nad 95 %, povprečno razmerje med posojilom in dohodkom za nova posojila pa je bilo leta 2017 najvišje v zgodovini. Prav tako se je podaljšala povprečna zapadlost stanovanjskih posojil, porazdelitev razmerja DSTI pa se je poslabšala. Predhodni mikropodatki, ki jih francoski organi uporabljajo za spremljanje teh gibanj, kažejo, da velik delež posojilojemalcev z visokim razmerjem LTV ali visokim razmerjem DSTI predstavljajo premožna gospodinjstva, katerih posojila so krita z zavarovanjem in poroštvi. (c) Očitnih dokazov o obsežnejši precenjenosti stanovanjskih nepremičnin v Franciji sicer ni, vendar so se cene stanovanjskih nepremičnin znatno povišale v nekaterih velikih mestih (12) – zlasti na območju Pariza –, kar je lahko okrnilo dostopnost stanovanj na nekaterih lokacijah. Na lokalni ravni obstajajo določeni znaki, da so se cene stanovanjskih nepremičnin zvišale glede na dohodek in najemnine. Glede na to, da ima tretjina vseh odobrenih posojil visoko razmerje LTV in da bi se lahko cene stanovanj v prihodnosti prilagodile, bodo morda nekatera gospodinjstva čutila negativen učinek na premoženje. Vendar je pričakovati, da bodo neposredne kreditne izgube zaradi možnega znižanja vrednosti zavarovanj hipotekarnih posojil majhne zaradi več dejavnikov, značilnih za državo. Prvič, uporaba sistema poroštev pri zavarovanju stanovanjskih posojil (13) zmanjšuje neposredno kreditno tveganje za kreditne institucije v primeru znižanja cen stanovanj. Drugič, ocenjuje se, da bodo možni učinki na premoženje gospodinjstev šibkejši kot v drugih naprednih gospodarstvih, saj ni možnosti dviga gotovine ali unovčenja lastniškega kapitala na podlagi prevrednotenja stanovanjskih nepremičnin. (d) Neugodne gospodarske in finančne razmere ali neugodna gibanja na trgu stanovanjskih nepremičnin bi lahko glede na zgoraj navedene ranljivosti privedle do uresničitve neposrednih in posrednih tveganj za finančno stabilnost. Možna neposredna tveganja za bančni sistem v Franciji se nanašajo na možna neplačila posojil, ki so bila odobrena v okolju močno rastočih cen stanovanj in nizkih obrestnih mer, ter na zadolžena gospodinjstva in konkurenčne pritiske, ki vodijo do rahlega zniževanja posojilnih standardov in zmanjševanja marž. Pričakuje se, da bodo v Franciji neposredna kreditna tveganja, povezana s pretresi na trgu stanovanjskih nepremičnin, zmanjšali številni dejavniki, na primer povezava med obsegom posojil in vrednostjo zavarovanja, ki bo po pričakovanjih relativno šibka, pomembne mreže socialne varnosti in razširjenost posojil z nespremenljivo obrestno mero. Toda če se na primer poveča brezposelnost in/ali zmanjša rast dohodkov gospodinjstev, bi bilo lahko za nekatera gospodinjstva odplačevanje dolgov težje. Poleg tega lahko s tem povezani negativni učinki na dohodek in premoženje gospodinjstev okrepijo prvotni pretres, če morajo gospodinjstva zmanjšati potrošnjo, da bi lahko odplačevala stanovanjska posojila. To bi lahko privedlo do sekundarnih učinkov ter povečanja tveganja za kreditne institucije in finančni sistem. (e) ESRB ugotavlja, da je Francija napovedala stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika v višini 0,5 %, da se preventivno okrepi odpornost institucij. Pri umerjanju tega makrobonitetnega ukrepa je bila upoštevana splošna zadolženost nefinančnega sektorja v Franciji in še posebej zadolženost sektorja gospodinjstev, saj se posojanje gospodinjstvom krepi tudi zaradi ponovnega dviga cen stanovanjskih nepremičnin. Zato se pričakuje, da bo kapitalski ukrep povečal odpornost bančnega sektorja proti nakopičenim ranljivostim. Vendar pa se ne pričakuje, da se bo z njim omejila dinamika zadolženosti gospodinjstev ali ustavilo slabšanje posojilnih standardov. Čeprav nacionalni organi v Franciji spremljajo posojilne pogoje, niso izdali formalnih smernic o tem, kaj bi lahko štelo za preudarne posojilne pogoje. (f) Ocenjuje se, da so sedanji ukrepi politike delno ustrezni in delno zadostujejo za zmanjšanje ugotovljenih sistemskih tveganj, povezanih z ranljivostmi v sektorju stanovanjskih nepremičnin v Franciji. Zlasti bi lahko zdaj veljavne kapitalske makrobonitetne ukrepe dopolnjevali drugi ukrepi, ki bi reševali ranljivosti, povezane z naraščajočo zadolženostjo gospodinjstev in znaki slabšanja posojilnih standardov. ESRB priznava prizadevanje francoskih organov za spremljanje tveganj v sektorju stanovanjskih nepremičnin in njihov cilj, da okvir za spremljanje še izboljšajo v skladu s Priporočilom ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (14). Ne glede na to pa bodo za obravnavo ranljivosti, ugotovljenih v Franciji, morda potrebni dodatni ukrepi. Glede na naraščajočo zadolženost gospodinjstev in znake slabšanja posojilnih standardov bi lahko nacionalni organi v Franciji zlasti proučili potrebo po dodatnih preventivnih ukrepih, na primer izrecnih smernicah za posojilne standarde, v obliki priporočila ali formalnih ukrepov, usmerjenih na posojilojemalce.