IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1394

z dne 11. avgusta 2022

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz silicija s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz silicija, poslanega iz Republike Koreje in Tajvana, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Republike Koreje ali Tajvana ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1. POSTOPEK

1.1 Veljavni ukrepi

(1) Trenutno veljavni ukrepi so dokončna protidampinška dajatev na uvoz silicija s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, uvedena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1077 (2) po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) in delnem vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (3) (v nadaljnjem besedilu: prejšnja preiskava v zvezi s pregledom). Ukrepi so v obliki dajatev v višini med 16,3 % in 16,8 % vrednosti uvoženega blaga.

(2) Ukrepi so bili z Uredbo Sveta (ES) št. 42/2007 razširjeni na uvoz, poslan iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Republike Koreje ali ne (4).

(3) Ukrepi so bili z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 311/2013 (5) nadalje razširjeni na uvoz, poslan iz Tajvana, ne glede na to, ali je deklariran kot s poreklom iz Tajvana ali ne.

1.2 Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

(4) Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov (6) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

(5) Zahtevek za pregled je 30. marca 2021 predložilo združenje Euroalliages (v nadaljnjem besedilu: vložnik), ki zastopa vse tri proizvajalce Unije in tako predstavlja več kot 25 % celotne proizvodnje silicija v Uniji v smislu člena 5(4) osnovne uredbe. Zahtevek za pregled je bil utemeljen s tem, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in nadaljevanje škode za industrijo Unije.

1.3 Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

(6) Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 2. julija 2021 začela pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi z uvozom silicija s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: Kitajska ali zadevna država) v Unijo na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (7) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

1.4 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

(7) Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. julija 2020 do 30. junija 2021 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2018 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.5 Zainteresirane strani

(8) Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj stopijo v stik z njo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je vse tri proizvajalce Unije, ki predstavljajo 100 % industrije Unije, znane proizvajalce na Kitajskem in organe zadevne države, znane uvoznike, uporabnike ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, obvestila o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa in jih povabila k sodelovanju.

(9) Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.6 Pripombe glede začetka preiskave

(10) Združenje EUSMET je predložilo pripombe glede začetka pregleda zaradi izteka ukrepa.

(11) Združenje EUSMET je trdilo, da stanje nezaupnega zahtevka za pregled ni bilo v skladu z zahtevami iz člena 19(1) in (2) osnovne uredbe.

(12) Ta trditev je bila zavrnjena. Na podlagi zadevnih pripomb, ki jih je predložilo združenje EUSMET, je vložnik zagotovil dodatne informacije za lažje razumevanje dejstev, navedenih v zahtevku. Te dodatne informacije so bile vključene v spis, ki je bil na voljo zainteresiranim stranem za pregled, kar je združenju EUSMET omogočilo ustrezno razumevanje zaupnih informacij v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe.

(13) Komisija je zato menila, da so bile informacije iz nezaupne različice zahtevka dovolj podrobne, da so lahko zainteresirane strani med postopkom uveljavljale svojo pravico do obrambe.

(14) Združenje EUSMET je v svojih pripombah glede začetka preiskave zahtevalo, da Komisija v fazi razkritja razkrije informacije glede količin proizvodnih dejavnikov, uporabljenih za izračun normalne vrednosti, prav tako mora razkriti poročilo družbe AlloyConsult, navedeno v zahtevku za pregled.

(15) Združenje EUSMET je obe zahtevi ponovilo v svojih pripombah po razkritju. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 178 do 181 in uvodni izjavi 191, sta bili obe zahtevi zavrnjeni.

1.6.1 Pripombe glede vsebine

(16) Združenje EUSMET je trdilo, da zahtevek za pregled ni vseboval zadostnih dokazov za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa in da je vseboval napačne trditve glede dampinga, nadaljevanja dampinga, škode in nadaljevanja škode. Svoje trditve je podprlo z naslednjimi argumenti.

(17) Prvič, združenje EUSMET je trdilo, da je bil med koncem obdobja, na katerega se nanašajo predloženi podatki, in vložitvijo zahtevka za pregled šestmesečni premor.

(18) V zvezi s to trditvijo je Komisija poudarila, da je glede na čas, ki je potreben, da so na voljo podatki iz različnih virov, in čas, ki je potreben, da se podatki zberejo v zahtevku, premor do vložitve zahtevka, običajno večmesečen, neizogiben. V tem primeru je sprejetje šestmesečne razlike v skladu z uveljavljenimi smernicami, ki jih Komisija zagotavlja pritožnikom.

(19) Drugič, združenje EUSMET je trdilo, da je vložnik iz izračunov dampinga in stopnje škode izključil uvoz iz Kitajske v okviru postopka aktivnega oplemenitenja.

(20) Komisija je pred začetkom postopka analizirala uvoz z aktivnim oplemenitenjem in brez njega ter v obeh primerih izvedla potrebne prilagoditve za primerjavo normalne vrednosti in izvoznih cen. Ugotovila je, da tako metodologija, ki jo je uporabil vložnik, kot metodologija, pri kateri bi bilo vključeno aktivno oplemenitenje, vodita do ugotovitev o znatnem dampingu. Zaradi metodologije, ki jo je izbral vložnik, začetek tega pregleda zaradi izteka ukrepa ne bi mogel biti nezakonit. Zato je treba to trditev zavrniti.

(21) Tretjič, združenje EUSMET je trdilo, da uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe in izbira reprezentativne države nista skladna s STO, saj izkrivljanja na ravni države niso združljiva s pojmom dampinga, ki se uporablja za posamezne družbe. Poleg tega je trdilo, da izkrivljanje domačih vhodnih stroškov ni eden od dejavnikov, ki omogoča računsko določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2.2 protidampinškega sporazuma STO. Poleg tega člen 2(6a) z naložitvijo obveznosti uporabe samo neizkrivljenih vhodnih stroškov, ki izražajo stroške/cene „virov“, na katere ni vplivalo izkrivljanje, izključuje izračun stroškov proizvodnje za izvoznika ali proizvajalca na podlagi njegovih evidenc, tudi če so te skladne s splošno sprejetimi računovodskimi načeli in izražajo evidentirane vhodne stroške. Nazadnje, združenje EUSMET je trdilo, da vložnik ni predložil zadostnih dokazov o obstoju izkrivljanj v sektorju silicijevih kovin.

(22) Trditev združenja EUSMET v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe ni bilo mogoče sprejeti. Kar zadeva trditev, da se obstoj izkrivljanj ne bi smel ocenjevati na ravni države, temveč posamezno za vsakega proizvajalca izvoznika, Komisija opozarja, da se lahko, ko je ugotovljeno, da v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe zaradi obstoja znatnega izkrivljanja za državo izvoznico ni ustrezno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici, v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe za vsakega proizvajalca izvoznika normalna vrednost določi z uporabo neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti v primerni reprezentativni državi. V tem okviru in tudi kot odgovor na trditev združenja EUSMET glede uporabe samo neizkrivljenih vhodnih stroškov, ki izražajo stroške/cene iz reprezentativne države, na katere ni vplivalo izkrivljanje, Komisija ugotavlja, da člen 2(6a)(a) osnovne uredbe izrecno dovoljuje uporabo domačih stroškov, če je zanesljivo ugotovljeno, da niso izkrivljeni. Komisija je to proučila med preiskavo. Ker pa nobeden od proizvajalcev izvoznikov ni sodeloval, glede na razpoložljive dokaze za stroške proizvodnje in prodaje silicija ni bilo mogoče ugotoviti, da niso izkrivljeni.

(23) V zvezi s trditvijo združenja EUSMET, da pojem izkrivljanja ni med dejavniki, ki omogočajo računsko določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2.2 protidampinškega sporazuma STO, Komisija poudarja, da v nacionalni zakonodaji ni treba uporabljati popolnoma enakih izrazov kot v zajetih sporazumih, da bi bila skladna s temi sporazumi. Zato Komisija meni, da je člen 2(6a) osnovne uredbe v celoti skladen z ustreznimi pravili protidampinškega sporazuma STO, vključno z možnostmi za računsko določitev normalne vrednosti iz člena 2.2 protidampinškega sporazuma STO. Poleg tega Komisija opozarja, da pravo STO, kot ga razlagajo odbori STO za reševanje sporov in pritožbeni organ, dovoljuje uporabo podatkov iz tretje države, ki so ustrezno prilagojeni, kadar je taka prilagoditev potrebna in utemeljena. Zaradi obstoja znatnih izkrivljanj stroški in cene v državi izvoznici niso primerni za računsko določitev normalne vrednosti. V teh okoliščinah člen 2(6a) osnovne uredbe predvideva računsko določitev stroškov proizvodnje in prodaje na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, vključno s tistimi v primerni reprezentativni državi s stopnjo razvitosti, ki je podobna stopnji v državi izvoznici.

(24) V zvezi s trditvijo o dokazih o obstoju izkrivljanj v sektorju silicijevih kovin je Komisija ugotovila, da je vložnik na podlagi poročila Komisije o izkrivljanjih na Kitajskem (8) in podrobnejše neodvisne študije iz leta 2018, ki jo je naročilo združenje Euroalliages, predložil zadostne dokaze o izkrivljanju v sektorju silicijevih kovin. Čeprav se je vložnik v besedilu zahtevka izrecno skliceval na izkrivljanja pri surovinah in električni energiji, je v prilogi predložil tudi podrobnejša poročila. Ta poročila vsebujejo številne dokaze o vseh vidikih znatnega izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe.

(25) Četrtič, združenje EUSMET je trdilo, da je bil izračun stopnje dampinga napihnjen, saj je vložnik selektivno izbral obdobja za izračun računsko določene normalne vrednosti.

(26) Metodologija, ki jo je predlagal vložnik, je razumna, saj je temeljila na podatkih, ki so bili vložniku na voljo in so zajemali obdobje, uporabljeno za izračun dampinga (tj. od oktobra 2019 do junija 2020). Zato je bila ta trditev zavrnjena.

(27) Petič, v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga je združenje EUSMET opozorilo, da dokazi, ki jih je predložil vložnik, temeljijo zgolj na analizi kitajskih izvoznih cen za Indijo, Južno Korejo in Japonsko, ki so bile v vsakem primeru netočne.

(28) Komisija je ugotovila, da vložnik ni le upošteval kitajskih izvoznih cen za druge države, temveč se je skliceval tudi na podrobnejšo analizo iz poglavja VI zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi z verjetnostjo ponovitve škode. To poglavje se nanaša na neizkoriščene zmogljivosti na Kitajskem ter obseg kitajskega izvoza v EU in tretje države, kar je prav tako pomembno za verjetnost nadaljevanja dampinga. Komisija je zato menila, da so informacije, ki jih je predložil vložnik, pravno zadostne za začetek postopka v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe, kar zadeva verjetnost nadaljevanja dampinga. Vložnik je predložil tudi razumno primerjavo med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami v tretje države. Prilagoditve, ki jih je predlagalo združenje EUSMET, ne bi privedle do drugačnega sklepa, saj bi bile kitajske izvozne cene še vedno znatno nižje od normalne vrednosti. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

(29) Šestič, glede obsega kitajskega uvoza silicija v Unijo je združenje EUSMET trdilo, da se je ta med letoma 2017 in 2020 zmanjšal hitreje kot potrošnja silicija v Uniji. Povedano drugače, kitajski izvozniki proizvajalcem Unije niso mogli odvzeti prodaje ali tržnega deleža.

(30) Dokazi, predloženi v zahtevku, so bili po mnenju Komisije zadostni in razumno dostopni vložniku. V skladu z dokazi iz zahtevka, ki jih je analizirala Komisija, bi se obseg uvoza iz Kitajske, ki bi prodrl na trg Unije, če ne bi bilo ukrepov, verjetno povečal zaradi obstoja neizkoriščene zmogljivosti v zadevni državi. Učinek takšnega obsega po cenah, ki bi po vsej verjetnosti še naprej nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, bi verjetno povzročil nadaljevanje škode za industrijo Unije. Poleg tega obstoj drugih dejavnikov, ki bi lahko vplivali na položaj industrije Unije, ne pomeni nujno, da učinek kitajskega dampinškega uvoza na industrijo Unije ne bi bil znaten, zlasti v primeru v prihodnost usmerjene analize s poudarkom na tem, kaj bi se zgodilo v primeru razveljavitve ukrepov. Zato je treba trditev združenja EUSMET zavrniti.

(31) Sedmič, združenje EUSMET je trdilo, da analiza učinkov na cene ter izračuni nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen v zahtevkih za pregled niso reprezentativni, saj ne upoštevajo cen uvoza v okviru postopka aktivnega oplemenitenja. Poleg tega je združenje EUSMET trdilo, da so bili izračuni nelojalnega nižanja prodajnih cen napačni, ker (i) so se kitajske uvozne cene silicija kakovostnega razreda aluminija primerjale s prodajo vseh silicijevih kovin v EU, kar vključuje tudi silicij kemičnega kakovostnega razreda, (ii) kitajskim uvoznim cenam niso bili prišteti stroški po uvozu, (iii) kitajski uvoz ni bil prilagojen ravni trgovanja, čeprav uvoz v EU poteka prek trgovcev, medtem ko prodaja v EU običajno poteka od proizvajalcev Unije do končnih uporabnikov. Nazadnje, združenje EUSMET je trdilo, da so bili izračuni nelojalnega nižanja ciljnih cen napačni iz istih razlogov kot v primeru izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen, poleg tega pa so temeljili tudi na umetno visokih proizvodnih stroških, ki so bili med drugim povezani s 15-odstotnim ciljnim dobičkom brez kakršne koli pravne podlage.

(32) Analiza, ki jo je predstavil vložnik, je temeljila na najboljših dokazih, ki so bili vložniku takrat na voljo, Komisija pa je menila, da je dovolj reprezentativna in zanesljiva ter da vsebuje zadostne dokaze, ki upravičujejo začetek preiskave.

(33) Osmič, združenje EUSMET je trdilo, da se industrija Unije zaradi kitajskega uvoza ni srečevala z nobenimi negativnimi učinki. Trdilo je tudi, da se silicij kemičnega kakovostnega razreda in silicij kakovostnega razreda aluminija razlikujeta ter da je prodaja industrije Unije večinoma povezana s silicijem kemičnega kakovostnega razreda, medtem ko gre pri uvozu iz Kitajske v okviru običajnega režima bolj za nizkokakovosten uvoz za sekundarni trg aluminija. Zato je združenje EUSMET od Komisije zahtevalo, da izvede segmentirano analizo škode za silicij kemičnega kakovostnega razreda in silicij kakovostnega razreda aluminija. Tako zahtevo je združenje EUSMET ponovilo v svojih pripombah po razkritju, vendar je treba ta argument zavrniti. Komisija se v zvezi s tem sklicuje na oddelek 2.3 spodaj, ki vključuje analizo homogenosti izdelkov.

(34) Devetič, združenje EUSMET je trdilo, da se je potrošnja Unije med letoma 2018 in 2020 zmanjšala zaradi cikličnih razlogov in izbruha pandemije COVID-19. Zato je trdilo, da kitajski uvoz ni vplival na zmanjšanje potrošnje Unije.

(35) Čeprav se je Komisija strinjala z analizo združenja EUSMET o razvoju potrošnje Unije, je menila, da zmanjšanje potrošnje, povezano z drugimi trgi, ne razveljavlja trditve v zahtevku, ki je zajemala nadaljevanje in ponovitev škode, zaradi česar se je začel ta pregled zaradi izteka ukrepa. Kljub temu, tudi če se je potrošnja Unije zmanjšala iz razlogov, ki niso odvisni od kitajskega uvoza, bo Komisija v pregledu zaradi izteka ukrepov analizirala, kakšne bi bile posledice v primeru izteka ukrepov v smislu prodaje in tržnih deležev.

(36) Desetič, združenje EUSMET je trdilo, da zmanjšanja obsega proizvodnje in zmogljivosti industrije Unije ni mogoče pripisati kitajskemu uvozu, temveč odločitvi enega proizvajalca Unije, da začasno ustavi proizvodnjo v nekaterih obratih. Trdilo je tudi, da zmanjšanje obsega prodaje industrije Unije ni povezano s kitajskim uvozom, ki se je med letom 2017 in tretjim četrtletjem leta 2020 zmanjšal, temveč z zmanjšanjem povpraševanja in povečanjem uvoza iz tretjih držav. V zvezi s tem je nadalje trdilo, da so prodajne cene Unije v obdobju 2017–2019 kljub kitajskemu uvozu ostale stabilne, v prvih treh četrtletjih leta 2020 pa so se znižale, kar sovpada s svetovnim upadom povpraševanja po siliciju. Povedano drugače, zaradi zmanjševanja povpraševanja proizvajalci Unije ne bi mogli zvišati cen ne glede na kitajski uvoz silicija. Iz istih razlogov zmanjšanja dobičkonosnosti ni mogoče pripisati kitajskemu uvozu.

(37) Teh trditev ni mogoče sprejeti. Komisija opozarja, da je obstoj ukrepov pogosto povezan z zmanjšanjem uvoza iz zadevne države in da obstoječi protidampinški ukrepi pogosto pozitivno vplivajo na položaj industrije Unije. Komisija v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa opravi analizo, kaj bi se zgodilo v primeru izteka ukrepov. Dejstvo, da kitajski uvoz morda ni glavni vzrok za negativni razvoj nekaterih kazalnikov škode, zato ne more ovirati začetka preiskave.

(38) Enajstič, združenje EUSMET je navedlo nekaj domnevno ključnih dejavnikov, ki vplivajo na industrijo Unije in ki so bili po njegovem mnenju v pregledu spregledani ali so se napačno razlagali. Ti dejavniki vključujejo proizvodno strategijo industrije Unije in njene stroške, razvoj povpraševanja po siliciju, povečanje uvoza iz tretjih držav in vpliv brexita. Združenje EUSMET je od Komisije zahtevalo, naj jih upošteva v pregledu.

(39) Komisija je menila, da vložnikov način razlage dejavnikov v zahtevku zadostuje za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa. Komisija je v vsakem primeru upoštevala vse te dejavnike v okviru svoje analize v oddelkih o škodi in interesu Unije te uredbe.

(40) Dvanajstič, združenje EUSMET je trdilo, da je vložnik podcenil napovedi glede povpraševanja po siliciju, precenil kitajsko proizvodnjo in zmogljivost ter pretiraval glede cenovnih učinkov kitajskega uvoza.

(41) Vendar pa ni predložilo nobenih informacij, ki bi postavile pod vprašaj ocene, predstavljene v zahtevku za pregled. Zato trditve ni bilo mogoče sprejeti.

(42) Glede na zgoraj navedeno je Komisija menila, da je zahtevek zagotovil dovolj dokazov za začetek preiskave v zvezi s pregledom.

(43) Združenje EUSMET je v svojih pripombah v zvezi z razkritjem ponovilo trditev, da je bila uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe nezdružljiva s protidampinškim sporazumom, ne da bi predložilo morebitne nove argumente ali dokaze. Komisija je zato to trditev zavrnila iz istih razlogov, kot so navedeni v uvodnih izjavah 22 do 24.

1.7 Vzorčenje

(44) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.7.1 Vzorčenje uvoznikov

(45) Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

(46) Javil se ni noben nepovezani uvoznik.

1.7.2 Vzorčenje proizvajalcev na Kitajskem

(47) Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je vse proizvajalce na Kitajskem pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Ljudske republike Kitajske pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce, ki bi bili lahko zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.

(48) Prejela ni nobenih odgovorov.

1.8 Izpolnjeni vprašalniki

(49) Komisija je kitajski vladi poslala vprašalnik o obstoju znatnih izkrivljanj na Kitajskem v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe.

(50) Komisija je poslala vprašalnike industriji Unije. Poleg tega so bili vprašalniki za industrijo Unije, nepovezane uvoznike in uporabnike na voljo na spletnem mestu GD za trgovino (9).

(51) Izpolnjeni vprašalniki so bili prejeti od treh proizvajalcev Unije in treh uporabnikov.

1.9 Preverjanje

(52) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih sodelujočih družb: proizvajalci Unije: — RW Silicium GmbH, Pocking, Nemčija, — FerroAtlántica S.L., Madrid, Španija, — Ferropem, Chambéry, Francija; uporabniki: — Wacker Chemie AG, München, Nemčija, — RAFFMETAL SPA, Casto, Italija, — Evonik Industries AG, Essen, Nemčija.

1.10 Naknadni postopek

(53) Komisija je 17. junija 2022 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške dajatve. Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z razkritjem.

(54) Komisija je obravnavala pripombe zainteresiranih strani in jih ustrezno upoštevala.

2. IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK

2.1 Izdelek, ki se pregleduje

(55) Izdelek, ki se pregleduje, je enak kot v prvotni preiskavi in prejšnjih pregledih zaradi izteka ukrepa, in sicer silicij (v nadaljnjem besedilu: izdelek, ki se pregleduje), trenutno uvrščen pod oznako KN 2804 69 00.

2.2 Podobni izdelek

(56) Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, je ta preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa potrdila, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam: — izdelek, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK, — izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu zadevne države, ter — izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

(57) Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3 Trditve glede homogenosti izdelka

(58) Združenje EUSMET je trdilo, da silicij za uporabo v kemični industriji in industriji aluminija ni homogen izdelek in da silicij za obe končni uporabi ni zamenljiv.

(59) Prvič, združenje EUSMET je opozorilo na različne sestavo, tehnične in kemijske lastnosti silicija ter navedlo, da je silicij sestavljen iz elementarnega silicija in drugih dodatnih elementov v različnih koncentracijah in stopnjah. Poleg tega je pojasnilo, da vsak dodatni element izvira iz osnovnih surovin ali proizvodnega procesa silicija, zato ima silicij glede na različne uporabljene surovine določeno kemično sestavo, ki je specifična za določeno uporabo.

(60) Združenje EUSMET je trdilo, da so za različne uporabe v kemijskem sektorju in sektorju aluminija potrebne različne stopnje čistosti silicija. Uporabniki silicija kemičnega kakovostnega razreda in kakovostnega razreda aluminija ne morejo uporabljati istega materiala kot takega in ne konkurirajo za enak material pri dobaviteljih. Zato sta zamenljivost in konkurenčno prekrivanje med silicijem kemičnega kakovostnega razreda in silicijem, primernim za industrijo aluminija, zelo omejena.

(61) Združenje EUSMET je poudarilo, da na ceno silicija, ki se uporablja v različnih izdelkih, vpliva kemična sestava zahtevanega silicija. Natančneje, silicij, ki se uporablja za proizvodnjo silikonskih polimerov, ima na splošno najvišjo ceno, silicij sekundarnega kakovostnega razreda aluminija pa najnižjo. Združenje EUSMET je trdilo, da je razlog za takšno razliko v ceni ta, da so za proizvodnjo čistejšega silicija potrebne visokokakovostne surovine, ki so tudi dražje.

(62) Združenje ESMET je nadalje opozorilo na razlike v distribucijskih kanalih za različne vrste silicija. Ker uporabniki iz kemične industrije kupujejo silicij po naročilu v skladu s strogimi postopki potrjevanja ustreznosti svojih dobaviteljev, ga kupujejo neposredno od proizvajalcev silicija. Poleg tega kupujejo silicij na podlagi kratkoročnih/dolgoročnih pogodb in ga ne kupujejo na promptnem trgu. Po drugi strani pa uporabniki aluminija in na splošno sekundarni uporabniki aluminija kupujejo silicij od trgovcev, distributerjev ali uvoznikov. Poleg tega je razen nekaterih velikih uporabnikov silicija v segmentu primarnih uporabnikov aluminija večina prodaje, povezane z aluminijem, promptna prodaja.

(63) Silicij se od prvotne preiskave o uvozu silicija iz Kitajske in v vseh nadaljnjih preiskavah v zvezi s pregledi zaradi izteka ukrepa vedno obravnava kot homogen izdelek. Komisija v skladu s členom 11(9) osnovne uredbe v vseh preiskavah v zvezi s pregledom uporabi enako metodologijo kot v preiskavi, ki je privedla do uvedbe dajatve, če se okoliščine niso spremenile. V tem primeru združenje EUSMET ni predložilo nobenih dokazov, da so se okoliščine glede homogenosti zadevnega izdelka od zadnjega pregleda zaradi izteka ukrepa spremenile.

(64) Združenje EUSMET je v svojih pripombah v zvezi z razkritjem opozorilo, da je Komisija v preteklih preiskavah za ugotovitev škode upoštevala zgolj uvoz silicijeve kovine razreda aluminija in da je tako že uporabila segmentirano analizo. Dodalo je še, da je Komisija priznala, da se je silicij kemičnega kakovostnega razreda večinoma uvažal v okviru postopka aktivnega oplemenitenja, zato je bil uvoz, povezan s tem tržnim segmentom, izvzet iz dajatev.

(65) Komisija najprej ugotavlja, da bi bilo treba, ker se v skladu s členom 11(9) osnovne uredbe okoliščine niso spremenile, uporabiti enako metodologijo, kot je bila uporabljena v preiskavi, ki je privedla do dajatve (10). Pri prejšnjem vmesnem pregledu ni bila opravljena nobena segmentirana analiza (11). Komisija je zgolj razlikovala med dvema uvoznima režimoma za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje odprave škode.

(66) Kot je navedeno v uvodni izjavi 48, v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik. Obenem uvoz, ki ga izvajajo člani združenja EUSMET, predstavlja le majhen delež celotnega uvoza zadevnega izdelka. Komisija zato ni mogla ugotoviti deleža silicija razreda aluminija in silicija kemičnega kakovostnega razreda v celotnem uvozu zadevnega izdelka ali morebitne povezave med uporabljenim uvoznim režimom in uvoženim razredom silicija. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

3. DAMPING

3.1 Uvodne opombe

(67) V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je uvoz silicija iz Kitajske v Unijo nadaljeval, vendar z manjšim tržnim deležem kot v obdobju prejšnje preiskave v zvezi s pregledom.

(68) V preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec iz Kitajske. Zato je Komisija organe zadevne države obvestila, da bo zaradi nesodelovanja za ugotovitve glede njih morda uporabila člen 18 osnovne uredbe. Komisija ni prejela nobenih pripomb k tem informacijam ali zahtev za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje.

(69) Posledično so v skladu s členom 18 osnovne uredbe ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga temeljile na dostopnih dejstvih, zlasti informacijah iz zahtevka za pregled in informacijah, pridobljenih od sodelujočih proizvajalcev Unije in uporabnikov med preiskavo v zvezi s pregledom, ter Eurostatovih trgovinskih statističnih podatkih o uvozu in izvozu.

3.2 Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

(70) Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo ob začetku preiskave in ki naj bi kazali na znatna izkrivljanja v zvezi s Kitajsko v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe, je Komisija začela preiskavo na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe.

(71) Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo v zvezi z domnevnimi znatnimi izkrivljanji, je poslala vprašalnik kitajski vladi. Poleg tega je v točki 5.3.2 obvestila o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe v 37 dneh od datuma objave obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije.

(72) Kitajska vlada ni poslala izpolnjenega vprašalnika niti ni Komisija v roku prejela nobenega dopisa v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe. Komisija je nato kitajsko vlado obvestila, da bo pri ugotavljanju obstoja znatnih izkrivljanj na Kitajskem uporabila razpoložljiva dejstva v smislu člena 18 osnovne uredbe. Komisija ni prejela nobenih pripomb k tem informacijam ali zahtev za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje.

(73) Komisija je v točki 5.3.2 obvestila o začetku tudi navedla, da je glede na razpoložljive dokaze začasno izbrala Brazilijo kot primerno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, da bi določila normalno vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti. Navedla je tudi, da bo v skladu z merili iz prve alinee člena 2(6a)(a) osnovne uredbe proučila druge možne primerne države.

(74) Komisija je 23. februarja 2022 z obvestilom (v nadaljnjem besedilu: obvestilo 1) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti. V navedenem obvestilu je navedla seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so surovine, delo in energija, ki se uporabljajo pri proizvodnji silicija.

(75) Poleg tega je Komisija na podlagi meril, ki vplivajo na izbiro neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelila dodatno možno primerno reprezentativno državo, in sicer Malezijo. Pripombe k obvestilu 1 je prejela od vložnika in združenja EUSMET.

(76) Komisija je 5. aprila 2022 z drugim obvestilom (v nadaljnjem besedilu: obvestilo 2) zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti, pri čemer je kot reprezentativno državo ohranila Malezijo. Zainteresirane strani je tudi obvestila, da bo prodajne, splošne in administrativne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) ter dobiček določila na podlagi razpoložljivih informacij za družbo PMB Silicon Bhd, tj. proizvajalca izdelka v reprezentativni državi.

(77) Komisija je pripombe k obvestilu 2 prejela od vložnika in združenja EUSMET. Združenje EUSMET je predložilo tudi pripombe v odgovor na pripombe vložnika.

3.2.1 Normalna vrednost

(78) V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“.

(79) Vendar je v členu 2(6a)(a) osnovne uredbe navedeno, da „[če] se […] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti,“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za [administrativne], prodajne in splošne stroške ter za dobiček“ (administrativni, prodajni in splošni stroški se v nadaljnjem besedilu navajajo kot PSA-stroški).

(80) Kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze ter zaradi nesodelovanja kitajske vlade in kitajskih proizvajalcev uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna.

3.2.2 Obstoj znatnih izkrivljanj na Kitajskem

(81) Komisija je v nedavnih preiskavah v zvezi s fero-silicijem (12) in kalcijevim silicidom (13) s poreklom iz Kitajske ugotovila, da so v metalurškem sektorju na Kitajskem obstajala znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe. V teh preiskavah je sklenila, da je na podlagi razpoložljivih dokazov uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna.

(82) Komisija je ugotovila, da na Kitajskem obstaja znatno poseganje države, kar je povzročilo izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja sredstev v skladu s tržnimi načeli (14).

(83) Komisija je tudi ugotovila, da kitajska vlada ohranja znatno stopnjo lastništva v smislu člena 2(6a)(b), prva alinea, osnovne uredbe (15).

(84) Komisija je nadalje ugotovila, da je lahko kitajska vlada vplivala tudi na cene in stroške s prisotnostjo države v podjetjih v smislu člena 2(6a)(b), druga alinea, osnovne uredbe (16).

(85) Komisija je tudi ugotovila, da imajo prisotnost države na finančnih trgih in njeno poseganje vanje ter zagotavljanje surovin in vložkov dodaten učinek izkrivljanja na trgu. Sistem načrtovanja na Kitajskem povzroča tudi, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je kitajska vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (17).

(86) Komisija je tudi sklenila, da kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne deluje pravilno v smislu člena 2(6a)(b), četrta alinea, osnovne uredbe, kar povzroča izkrivljanja zlasti pri ohranjanju plačilno nesposobnih podjetij in dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč na Kitajskem (18).

(87) Komisija je ugotovila tudi izkrivljanja stroškov plač v metalurškem sektorju v smislu člena 2(6a)(b), peta alinea, osnovne uredbe (19) in izkrivljanja na finančnih trgih v smislu člena 2(6a)(b), šesta alinea, osnovne uredbe, zlasti glede dostopa družb do kapitala na Kitajskem (20).

(88) Komisija je v tej preiskavi, podobno kot v prejšnjih preiskavah v zvezi z metalurškim sektorjem na Kitajskem, proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške na Kitajskem ali ne, ker obstajajo znatna izkrivljanja v smislu točke (b) člena 2(6a) osnovne uredbe.

(89) Komisija je to storila na podlagi razpoložljivih dokazov v dokumentaciji, vključno z dokazi iz zahtevka in poročila Komisije o znatnih izkrivljanjih na Kitajskem (21) (v nadaljnjem besedilu: poročilo), ki temelji na javno dostopnih virih. Navedena analiza je zajemala pregled znatnih poseganj države v kitajsko gospodarstvo na splošno in posebne razmere na trgu v zadevnem sektorju, vključno z izdelkom, ki se pregleduje.

(90) Komisija je te elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, pomembnih za potrditev obstoja znatnih izkrivljanj na Kitajskem, kar je bilo ugotovljeno tudi v njenih prejšnjih preiskavah v zvezi s tem.

(91) Zahtevek v tem primeru se je nanašal na poročilo, zlasti na oddelek 12.4.2 v zvezi z izvoznimi omejitvami za silicij in oddelke, ki se nanašajo na trg električne energije. Vložnik se je v zahtevku za pregled skliceval tudi na avtorsko zaščiteno študijo družbe AlloyConsult v zvezi z izkrivljanjem trga s strani države v kitajski industriji železovih zlitin in silicija.

(92) V sektorju silicija kitajska vlada ohranja določeno stopnjo lastništva in nadzora v smislu člena 2(6a)(b), prva alinea, osnovne uredbe. Ker kitajski izvozniki izdelka, ki se pregleduje, niso sodelovali, natančnega razmerja med zasebnimi in državnimi proizvajalci silicija ni bilo mogoče podrobneje določiti.

(93) Kljub temu je Komisija ugotovila, da je več kitajskih proizvajalcev silicija v državni lasti. Eden od njih je Yunnan Nujiang International Silicon Trade Co, odvisna družba skupine Xiamen ITG Group Corp., Ltd (22). Končni obvladujoči delničar te skupine je komisija mesta Xiamen za nadzor in upravljanje premoženja v državni lasti (23).

(94) Podobno je Shanghai Puyuan Foreign Economic and Trading Company (24) (v nadaljnjem besedilu: SPFC) odvisna družba, ki je v celoti v lasti skupine Shanghai National Nuclear Puyuan Group, ta pa je v celoti v lasti korporacije China National Nuclear Corporation (v nadaljnjem besedilu: CNNC), enega od kitajskih podjetij v državni lasti na centralni ravni.

(95) V preiskavi je bilo nadalje ugotovljeno, da kitajska vlada ohranja visoko stopnjo lastništva v elektroenergetskem sektorju, ki je glavni proizvodni dejavnik pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Kot je Komisija ugotovila v poročilu, je za trg električne energije na Kitajskem značilna močna vključenost podjetij v državni lasti v različnih fazah dobavne verige, pri čemer je celotno prenosno omrežje v lasti dveh podjetij v državni lasti, visoko državno lastništvo pa obstaja tudi v fazi proizvodnje.

(96) Kar zadeva to, da lahko kitajska vlada zaradi svoje prisotnosti v podjetjih vpliva na cene in stroške v smislu člena 2(6a)(b), druga alinea, osnovne uredbe, je Komisija med preiskavo ugotovila obstoj osebnih povezav med kitajsko komunistično partijo (v nadaljnjem besedilu: KKP) in družbami, ki proizvajajo izdelek, ki se pregleduje, ter organizacijskih značilnosti družb, ki KKP omogočajo, da vpliva na poslovanje družb.

(97) V skupini ITG Xiamen Group je partijski odbor KKP na najvišji organizacijski ravni družbe, enako kot upravni odbor in nadzorni svet ter nad višjim vodstvom (25).

(98) Poleg tega v družbi SPFC predsednik uprave skupine Shanghai National Nuclear Puyuan Group hkrati opravlja funkcijo sekretarja partijskega odbora, generalni direktor družbe pa je hkrati namestnik sekretarja partijskega odbora (26).

(99) Preiskava je nadalje razkrila, da so javna in zasebna podjetja v sektorju silicija podvržena tudi političnemu nadzoru in navodilom. Kot v vseh drugih sektorjih na Kitajskem so ti proizvajalci prisiljeni gostiti dejavnosti za krepitev partije ter ohranjati močno pripadnost KKP in njeni ideologiji. Naslednji primeri kažejo trend vse večjega poseganja kitajske vlade tudi v sektor silicija.

(100) Skupina ITG Xiamen Group na svojem spletnem mestu opisuje obsežne dejavnosti za krepitev partije. Družba s sklicevanjem na sestanek študijske skupine KKP februarja 2022 poudarja, da je treba „odločno zagotoviti pravilno usmeritev gradnje posebne ekonomske cone, izvajati celovito partijsko vodstvo skupine China International Trade Holding Group, še naprej poglabljati celovito in strogo partijsko vodstvo, slediti poti socializma s kitajskimi značilnostmi in vztrajno slediti usmeritvi generalnega sekretarja Xi Jinpinga za prihodnost“ (27).

(101) Zatrjevanje pripadnosti vodstvu KKP ni omejeno le na zadnje obdobje, ampak zajema tudi obdobje preiskave v zvezi s pregledom, kot je na primer razvidno s spletnega mesta SPFC, na katerem so opisani sklepi sestanka partijskega odbora skupine, ki je potekal 17. novembra 2020: „[O]krepiti moramo ideološke vsebine, povečati prepoznavnost, aktivno razmišljanje, samodisciplino in samopregledovanje, pripisati pomen učenju, okrepiti razumevanje ter poglobiti proučevanje in izvajanje duha petega plenarnega zasedanja 19. centralnega komiteja komunistične partije Kitajske […]. Na petem plenarnem zasedanju 19. centralnega komiteja komunistične partije Kitajske se je zahtevalo, da bi se bilo treba pri gospodarskem razvoju osredotočiti na realno gospodarstvo in si prizadevati za izboljšanje ravni modernizacije industrijske in dobavne verige ter pospešiti razvoj sodobnega industrijskega sistema […]. [T]reba je proučiti in izvajati duh pomembnih govorov generalnega sekretarja Xi Jinpinga in duh petega plenarnega zasedanja 19. centralnega komiteja KKP […] z visoko stopnjo politične, ideološke in akcijske zavesti; v skladu s celovito uporabo centralnega komiteja partije, družbe v skupini in družbe CNNC Puyuan za zagotovitev izvajanja na terenu je treba v celoti vključiti duh petega plenarnega zasedanja 19. centralnega komiteja partije […] Na tem razširjenem študijskem sestanku so sodelovali člani vodstvene skupine za dobavno verigo družbe CNNC, kadri na srednji ravni in člani različnih podružnic“ (28).

(102) Poleg tega v skladu z delovnimi pravili združenja industrije silicija (29), ki je podružnica kitajskega združenja industrije neželeznih kovin, združenje kot svoje vodilo upošteva osnovno usmeritev KKP (30). Nadalje so med zahtevami za opravljanje funkcije predsednika, podpredsednika ali generalnega sekretarja združenja navedeni upoštevanje smernic, načel in politik partije ter dobre politične lastnosti (31).

(103) Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so v sektor silicija uvedene politike, ki diskriminirajo v korist domačih proizvajalcev ali kako drugače vplivajo na trg v smislu člena 2(6a)(b), tretja alinea, osnovne uredbe. Silicij ima pomembno vlogo pri proizvodnji aluminija in polprevodnikov (za katere je izdelek, ki se pregleduje, vložek), zaradi česar se sektor silicija uvršča med nove strateške industrije (32), ki imajo koristi od številnih vzpostavljenih podpornih politik.

(104) Država posega tudi na trge vložkov, ki se uporabljajo za proizvodnjo silicija, zlasti na trge električne energije. Medtem ko je električna energija eden od glavnih vložkov pri proizvodnji silicija, cene električne energije na Kitajskem ne temeljijo na trgu, nanje pa vplivajo tudi znatna izkrivljanja (s centralnim določanjem cen, razlikovanjem cen in praksami neposrednega nakupa električne energije), kot je bilo ugotovljeno v poročilu (33).

(105) Medtem ko je energetski trg na Kitajskem doživel številne spremembe in reforme, nekatere cene, pomembne za energetski sistem, še vedno niso tržne. Vlada priznava, da cene še vedno v veliki meri nadzoruje država: „Sedanje upravljanje cen električne energije še vedno temelji na vladnih cenah. Prilagoditve cen pogosto zaostajajo za spremembami stroškov in težko je pravočasno in razumno upoštevati stroške porabe električne energije […] Učinkovit konkurenčen mehanizem za prodajo električne energije še ni bil vzpostavljen, tržne transakcije med proizvajalci električne energije in uporabniki so omejene in težko je vključiti odločilno vlogo trga v dodeljevanje virov“ (34).

(106) Ta pomanjkljivost trga, ki jo povzroča država, je vzrok za nadaljnje poskuse upravljanja trga, kar se odraža v številnih poznejših administrativnih dokumentih. Novembra 2020 je nacionalna komisija za razvoj in reforme na primer izdala Obvestilo o spodbujanju sklepanja srednje- do dolgoročnih pogodb o električni energiji v letu 2021 (35).

(107) V dokumentu so navodila, da si morajo „pristojni oddelki lokalnih vlad […] prizadevati zagotoviti, da količina električne energije, za katero se sklenejo pogodbe, ni nižja od 80 % povprečne količine v zadnjih treh letih“, v zvezi z določanjem cen pa je treba „v predpisih za lokalni trg vzpostaviti mehanizem za odpravljanje odstopanj […] za obravnavo odstopanj med količino električne energije, za katero so sklenjene pogodbe, in dejansko izvedbo“ ter „izboljšati mehanizem za cene srednje- in dolgoročnih transakcij. Na vseh lokacijah se dosledno uporabljajo cene prenosa in distribucije električne energije, ki jih je odobrila vlada.“

(108) Obvestilo vsebuje tudi posebne določbe o izvajanju, zlasti z vzpostavitvijo mehanizma sledenja napredku pri sklepanju pogodb ali s krepitvijo spremljanja, razkrivanja in izvrševanja pogodb (36).

(109) Poleg tega je januarja 2021 državni svet izdal Mnenje nacionalne komisije za razvoj in reforme o standardizaciji nadomestil za oskrbo z vodo, električno energijo in toploto v mestih za spodbujanje kakovostnega razvoja sektorja (37). Obvestilo vsebuje posebne določbe glede vladnega določanja cen: „[…] pri projektih, pri katerih cene določi vlada ali se določijo v skladu z njenimi navodili, se razumno opredeli sestava stroškov, okrepi nadzor in pregled stroškov, izboljša mehanizem oblikovanja cen in strokovno določi raven cen. […]“

(110) Med glavnimi cilji obvestila sta posebej omenjena mehanizem vložkov vlade v zvezi z določanjem cen in sektorska diferenciacija metod določanja cen: „Do leta 2025 bodo doseženi jasni rezultati s prečiščenjem in standardiziranjem stroškov v sektorju oskrbe z vodo, električno energijo, plinom in toploto. Vzpostavljena bo podlaga za znanstven, standardiziran in pregleden mehanizem oblikovanja cen, mehanizem vložkov vlade pa bo še izboljšan. Metode določanja cen, ki se uporabljajo za povezane sektorje, metode nadzora in pregleda stroškov, cenovna politika in standardno celovito kritje storitev ter kakovost in učinkovitost oskrbe z vodo, električno energijo, toploto in drugimi izdelki in storitvami bodo znatno izboljšani.“

(111) Premog je še ena surovina, ki se uporablja za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. Kot je bilo ugotovljeno v poročilu, je trg premoga na Kitajskem izpostavljen izkrivljanjem, predvsem zaradi subvencioniranja (38) ter prek upravljanja in nadzora izkoriščanja premogovnih virov (39).

(112) Nedavna preiskava v zvezi s kalcijevim silicidom je pokazala nadaljnje elemente poseganja države na trgu premoga. Maja 2021 sta nacionalna uprava za energijo in nacionalna komisija za razvoj in reforme skupaj izdali Obvestilo o upravljavskih ukrepih za proizvodno zmogljivost premogovnikov in merilih za odobritev z namenom urejanja zmogljivosti premogovnikov in uvedbe ustreznih omejitev, izračunanih na podlagi obvestila (40). Decembra 2020 je nacionalna komisija za razvoj in reforme izdala Obvestilo o zagotavljanju sklepanja in izvajanja srednje- in dolgoročnih pogodb o premogu v letu 2021 (41).

(113) V obvestilu je izrecno poudarjen cilj povečanja vpliva in nadzora države v postopku sklepanja pogodb: „dati večji pomen vlogi vlade, osredotočiti se na krepitev strukture sistema, izboljšati pravila o transakcijah, okrepiti nadzor kreditov ter usmerjati zadevne stranke, da bodo povečale ozaveščenost o splošnem stanju, prevzele družbene odgovornosti, standardizirale izvajanje pogodb ter zagotovile nemoteno delovanje trga premoga.“

(114) V obvestilu so tudi navodila, naj se „okrepi samodisciplina v industriji. Vsa ustrezna industrijska združenja vodijo podjetja h krepitvi samodiscipline, ustreznemu izvajanju zahtev srednje- in dolgoročnih pogodb ter ne izkoriščajo položaja na trgu glede ponudbe in povpraševanja ter prednostnega položaja industrije za sklenitev neuravnoteženih pogodb. Velika podjetja dajejo zgled, samoregulirajo sklepanje pogodb, krepijo ozaveščenost o izpolnjevanju zavez, dajejo pobude za prevzemanje družbene odgovornosti za zagotavljanje oskrbe in stabilnih cen ter spodbujajo nemoteno delovanje trga premoga na nacionalni ravni.“

(115) Zlasti je treba omeniti jasno smernico, da se pri sklepanju pogodb ne izkorišča položaj glede ponudbe in povpraševanja na trgu. Nacionalna komisija za razvoj in reforme je aprila 2021 izdala še Obvestilo o zagotavljanju nadzora in upravljanja srednje- in dolgoročnih pogodb o premogu iz leta 2021, katerega namen je boljši nadzor skladnosti s prodajnimi pogodbami in zagotavljanje oskrbe s premogom (zlasti na podlagi določb zgoraj navedenega obvestila št. 902). Na tej podlagi bi morale zadevne stranke zlasti zagotoviti, da mesečna stopnja skladnosti ni nižja od 80 % ter da četrtletna in letna stopnja skladnosti nista nižji od 90 % (42).

(116) Poseganje države na trg premoga je vidno tudi v nedavni odločitvi, da se še za eno leto podaljša poskusni obratovalni čas zaprtih premogovnikov za povečanje proizvodnje in dobave za boj proti povišanjem cen tega blaga (po tem, ko je bilo delovanje premogovnikov prej začasno ustavljeno) (43).

(117) Kot kažejo zgornji primeri, kitajska vlada vodi razvoj sektorja silicija v skladu z raznovrstnimi orodji in smernicami politike ter nadzira praktično vsak vidik delovanja sektorja. To usmerjanje in poseganje vlade se nanaša tudi na glavne vložke, ki se uporabljajo pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje.

(118) Ta preiskava ni razkrila nobenih dokazov, da diskriminatorna uporaba ali neustrezno izvrševanje zakonodaje o stečaju in lastnini v skladu s členom 2(6a)(b), četrta alinea, osnovne uredbe v metalurškem sektorju ne bi vplivala na proizvajalce izdelka, ki se pregleduje.

(119) Na metalurški sektor vplivajo tudi izkrivljanja stroškov plač v smislu člena 2(6a)(b), peta alinea, osnovne uredbe. Navedena izkrivljanja vplivajo na sektor neposredno (pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, ali glavnih vložkov) in posredno (pri dostopu do kapitala ali vložkov družb, za katere na Kitajskem velja isti sistem delovnega prava).

(120) Poleg tega v tej preiskavi ni bil predložen noben dokaz, da poseganje države v finančni sistem v smislu člena 2(6a)(b), šesta alinea, osnovne uredbe ne vpliva na metalurški sektor. Zato znatno poseganje države v finančni sistem močno vpliva na tržne razmere na vseh ravneh.

(121) Komisija nazadnje opozarja, da so za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, potrebni številni vložki. Ko proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, kupijo ali naročijo te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so evidentirane kot njihovi stroški), izpostavljene istim zgoraj navedenim sistemskim izkrivljanjem. Na primer, dobavitelji vložkov zaposlujejo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanjem; lahko si izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanjem v finančnem sektorju/pri dodeljevanju kapitala; poleg tega zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih.

(122) Posledica tega je, da domače prodajne cene izdelka, ki se pregleduje, niso primerne za uporabo v smislu člena 2(6a)(a) osnovne uredbe, izkrivljanja pa vplivajo tudi na vse vhodne stroške (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje njihovih cen, kot je opisano v delih I in II poročila.

(123) Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so dejansko prisotna po vsej Kitajski. To na primer pomeni, da je vložek, ki je bil že sam proizveden na Kitajskem z združitvijo več proizvodnih dejavnikov, izpostavljen znatnim izkrivljanjem. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje.

(124) Kitajska vlada ali proizvajalci v tej preiskavi niso predložili nobenih nasprotnih dokazov ali protiargumentov.

(125) Razpoložljivi dokazi so skratka pokazali, da cene ali stroški izdelka, ki se pregleduje, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a)(b) osnovne uredbe, kot kaže dejanski ali možni učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena.

(126) Na podlagi navedenega in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija sklenila, da v tem primeru ni ustrezno uporabiti domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti.

(127) Komisija je zato normalno vrednost računsko določila izključno na podlagi proizvodnih in prodajnih stroškov, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih proizvodnih in prodajnih stroškov v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, kot je obravnavano v naslednjem oddelku.

3.2.3 Reprezentativna država

3.2.3.1 Splošne pripombe

(128) Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe: — stopnja gospodarskega razvoja, ki je podobna stopnji na Kitajskem. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo glede na podatkovno zbirko Svetovne banke podoben bruto nacionalni dohodek na prebivalca kot Kitajska (44), — proizvodnja podobnega izdelka v navedeni državi (45), — razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi, — če je več možnih reprezentativnih držav, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to ustrezno.

(129) Komisija je izdala dve obvestili k spisu o virih za določitev normalne vrednosti. V teh obvestilih so bili opisani dejstva in dokazi, na katerih temeljijo ustrezna merila, ter obravnavane pripombe, prejete od strani o teh elementih in ustreznih virih.

3.2.3.2 Stopnja gospodarske razvitosti, ki je podobna stopnji na Kitajskem

(130) Komisija je v obvestilu 1 na podlagi podatkov Svetovne banke Brazilijo in Malezijo opredelila kot državi, ki imata podobno stopnjo gospodarske razvitosti kot Kitajska in v katerih se proizvaja silicij. Svetovna banka obe državi na podlagi bruto nacionalnega dohodka uvršča med države z „višjim srednjim dohodkom“, za katere je bilo znano, da je v njih potekala proizvodnja podobnega izdelka.

(131) Nobena zainteresirana stran ni opredelila drugih možnih reprezentativnih držav.

3.2.3.3 Razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi

(132) Komisija je v obvestilu 1 navedla, da proizvajalec silicija v Braziliji, ki ga je opredelil vložnik, tj. RIMA Industrial, v koledarskem letu 2020 ni bil dobičkonosen in da v tej fazi ni bil opredeljen noben drug brazilski proizvajalec.

(133) Proizvajalec silicija v Maleziji, ki ga je opredelilo združenje EUSMET, tj. PMB Silicon Bhd, je bil v koledarskem letu 2020 dobičkonosen. Na podlagi tega je Komisija v obvestilu 1 menila, da bi Malezija lahko bila primerna reprezentativna država.

(134) Vložnik je po objavi obvestila 1 predložil seznam proizvajalcev silicija v Braziliji in navedel razpoložljivost javnih finančnih podatkov za vsakega od teh proizvajalcev.

(135) Na seznamu, ki ga je predložil vložnik, je bil naveden en proizvajalec silicija v Braziliji, tj. MinasLigas, ki je bil leta 2020 dobičkonosen.

(136) Komisija je torej imela dva dobičkonosna proizvajalca silicija, enega v Maleziji in enega v Braziliji.

(137) V obvestilu 2 je Komisija nadalje primerjala razpoložljive podatke o proizvodnih dejavnikih iz Malezije in Brazilije. Ugotovila je, da ima Malezija bolj reprezentativen nabor podatkov o proizvodnih dejavnikih, saj Brazilija ni uvažala premoga s srednjo vsebnostjo pepela, uvozila pa je le omejene količine kremena in lesnih sekancev, katerih cene prav tako niso bile reprezentativne.

(138) Komisija je tako v obvestilu 2 zainteresirane strani obvestila, da namerava v skladu s členom 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe uporabiti Malezijo kot primerno reprezentativno državo in družbo PMB Silicon Bhd, da bi pridobila neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti za izračun normalne vrednosti.

(139) Zainteresirane strani so bile pozvane, naj predložijo pripombe o primernosti Malezije kot reprezentativne države in družbe PMB Silicon Bhd kot proizvajalca v reprezentativni državi.

(140) Pripombe k obvestilu 2 sta predložila združenje EUSMET, ki je podprlo odločitev Komisije, da uporabi Malezijo, in vložnik, ki je trdil, da bi bilo treba Brazilijo šteti za primerno reprezentativno državo.

(141) Vložnik je izpodbijal uporabo Malezije kot reprezentativne države na podlagi finančnih podatkov družbe PMB Silicon Bhd. Trdil je, da je družba leta 2020 poslovala z izgubo, vendar ni predložil nobenih dokazov.

(142) Združenje EUSMET je v svojem dopisu z dne 1. aprila 2022 predložilo lokalno objavljene računovodske izkaze družbe PMB Silicon Bhd, iz katerih je razvidno, da je bila družba leta 2020 dobičkonosna. Ta trditev združenja Euroalliages se zato zavrne.

(143) Vložnik je izpodbijal tudi reprezentativnost nekaterih javno dostopnih podatkov iz Malezije v zvezi s stranskimi proizvodi in ponovno zahteval, naj Komisija uporabi brazilske podatke za dejavnike, za katere je to primerno, in podatke iz drugih držav, za katere to ni primerno.

(144) Komisija je zato ponovno proučila podatke iz Malezije ter pri tem upoštevala pripombe vložnika in združenja EUSMET v zvezi s temi podatki. Sklenila je, da so malezijski podatki o proizvodnih dejavnikih zanesljivi. Navedla je tudi, da se referenčne vrednosti iz obvestila 2 za stranske proizvode ne bodo več uporabljale, ker se bo pri izračunih normalne vrednosti uporabljal odstotek za izračun prihodkov od stranskih proizvodov.

(145) Poleg tega Komisija ugotavlja, da je vložnik v zvezi z Brazilijo priznal, da nekateri podatki niso primerni in da bi bilo treba uporabiti druge vire. Zato je to trditev vložnika zavrnila.

(146) Po izdaji obvestila 2 je Komisija ugotovila, da je prišlo do napake pri pridobivanju podatkov iz podatkovne zbirke GTA glede uvoza lesnih sekancev v Malezijo. Podatki so bili pridobljeni v EUR in ne v CNY, zato je bila cena na tono napačna. Vendar je bila po analizi dejanska cena v CNY na tono precej višja od cene, ki jo je plačala industrija Unije, in precej višja od povprečne izvozne cene na tono v podatkovni zbirki GTA za vse države.

(147) Ker so se cene lesnih sekancev štele za nereprezentativne in ker ni bilo neizkrivljene mednarodne cene za lesne sekance, je Komisija ugotovila, da je povprečna cena uvoza v Evropsko unijo v CNY na tono primerna referenčna vrednost za to surovino.

(148) Vložnik je izpodbijal tudi vire podatkov za stroške električne energije in dela, ki jih je štel za „zastarele“ (46).

(149) Komisija je ponovno preverila te vire in v zvezi z električno energijo ugotovila, da tarife, navedene v obvestilu 2, še vedno veljajo. V zvezi s stroški dela pa vir, naveden v obvestilu 2, zajema leto 2016. Komisija je zato poiskala novejše podatke in kot primeren vir podatkov opredelila statistične podatke o stroških dela iz poročila o raziskavi plač za leto 2020 (47), ki ga je julija 2021 objavil statistični urad Malezije.

3.2.3.4 Raven socialne zaščite in varstva okolja

(150) Ker je bilo ugotovljeno, da je na podlagi vseh navedenih elementov Malezija edina razpoložljiva primerna reprezentativna država, ni bilo treba oceniti ravni socialne zaščite in varstva okolja v skladu z zadnjim stavkom člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe.

3.2.3.5 Sklep

(151) Glede na zgornjo analizo je Malezija izpolnila merila iz člena 2(6a)(a), prva alinea, osnovne uredbe, da se lahko šteje za primerno reprezentativno državo.

3.2.4 Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov

(152) Komisija je obvestilu 1 navedla proizvodne dejavnike, kot so surovine, energija in delo, ki se uporabljajo pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, ter zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe in javno dostopne informacije o neizkrivljenih vrednostih za vsak proizvodni dejavnik, omenjen v navedenem obvestilu.

(153) Nato je Komisija v obvestilu 2 navedla, da bo za računsko določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe uporabila podatkovno zbirko GTA, da bi opredelila neizkrivljene stroške pri večini proizvodnih dejavnikov, zlasti surovinah. Poleg tega je navedla, da bo za določitev neizkrivljenih stroškov dela (48) in energije (49) uporabila malezijske uradne podatke.

3.2.5. Proizvodni dejavniki

(154) Ob upoštevanju vseh informacij iz zahtevka za pregled in naknadnih informacij, ki so jih predložili vložnik in zainteresirane strani, so bili za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in njihovi viri: Preglednica 1 Proizvodni dejavniki za silicij Proizvodni dejavnik Oznaka blaga v Maleziji Neizkrivljena vrednost v CNY Merska enota Surovine Kremen 2506 10 468,20 tona Premog s srednjo vsebnostjo pepela 2701 19 437,23 tona Lesni sekanci 4401 21 412,50 tona 4401 22 412,50 tona Elektrode 8545 11 39 692,39 tona Delo Delo 21,92 ura dela Energija Električna energija 0,53 kWh

3.2.6 Surovine

(155) Silicij se proizvaja v elektroobločnih pečeh s karbotermično redukcijo kremena (silicijevega dioksida) v prisotnosti različnih vrst ogljikovih reducentov, kot so premog in lesni sekanci.

(156) Komisija je za določitev neizkrivljene cene surovin, kot so dostavljene do vrat proizvajalca iz reprezentativne države, kot osnovo uporabila tehtano povprečje uvozne cene za reprezentativno državo, kot je navedena v podatkovni zbirki GTA.

(157) Uvozna cena v reprezentativni državi je bila določena kot tehtana povprečna cena uvoza na enoto iz vseh tretjih držav, razen Kitajske in držav, ki niso članice STO, naštetih v Prilogi I k Uredbi (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta (50).

(158) Komisija se je odločila, da izključi uvoz iz Kitajske v reprezentativno državo, saj je ugotovila, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov na Kitajskem zaradi obstoja znatnega izkrivljanja v skladu s členom 2(6a)(b) osnovne uredbe. Glede na to, da ni dokazov, da ista izkrivljanja nimajo enakega vpliva na izdelke, namenjene izvozu, je Komisija menila, da ista izkrivljanja vplivajo na izvozne cene.

(159) Preostali podatki o uvozu iz drugih držav razen Kitajske so se šteli za reprezentativne za vse vložke razen lesnih sekancev. Kot je navedeno v uvodni izjavi 146, se cena uvoza lesnih sekancev v Malezijo ni štela za reprezentativno, zato so bili namesto nje uporabljeni podatki o uvozu v Evropsko unijo.

(160) Za številne proizvodne dejavnike so dejanski stroški, nastali proizvajalcem Unije, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pomenili zanemarljiv delež celotnih stroškov surovin.

(161) Ker vrednost, ki se je zanje uporabljala, ne glede na uporabljeni vir ni znatno vplivala na izračune stopnje dampinga in ker sodelujoči proizvajalci izvozniki niso predložili podatkov, se je Komisija odločila, da bo te stroške vključila med potrošno blago. Izračunala je odstotek potrošnega blaga pri skupnih stroških surovin in ga uporabila za ponovni izračun stroškov surovin ob uporabi določenih neizkrivljenih referenčnih vrednosti v primerni reprezentativni državi.

(162) Za stranske proizvode je Komisija izračunala odstotek prihodkov od stranskih proizvodov, ki jih je sporočila industrija Unije, glede na skupne stroške proizvodnje in ga odštela od ponovno izračunanih stroškov proizvodnje ob uporabi določenih neizkrivljenih referenčnih vrednosti v primerni reprezentativni državi.

(163) Običajno je treba tem uvoznim cenam dodati domače stroške prevoza. Vendar se je Komisija glede na naravo te preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, ki je namesto na določitev natančnega obsega dampinga osredotočena na ugotavljanje, ali se je damping nadaljeval v obdobju preiskave v zvezi s pregledom oziroma ali bi se lahko ponovil, odločila, da prilagoditve za notranji prevoz niso potrebne. Zaradi takih prilagoditev bi se zgolj povečala normalna vrednost in posledično zvišala stopnja dampinga.

3.2.7 Delo

(164) Stroške dela v Maleziji objavlja statistični urad malezijske vlade (51) in ta vir je bil uporabljen za določitev plač v Maleziji z uporabo objavljenih informacij o povprečnih stroških dela na zaposlenega v proizvodnem sektorju za leto 2020. Po podatkih statističnega urada je to 2 542 MYR na mesec. Komisija je izračunala povprečno plačo v višini 13,67 MYR na uro pri povprečno 186 delovnih urah na mesec.

3.2.8 Električna energija

(165) Cene električne energije za družbe (industrijske uporabnike) v Maleziji objavlja elektroenergetska družba Tenaga Nasional Berhad (TNB) (52). Zadnje tarife so bile objavljene 1. januarja 2014 in so še vedno veljale v OPP. Komisija je za določitev stroškov električne energije na kWh uporabila cene električne energije za industrijo v skupini porabe „Tarifa E2 – tarifa za srednjo napetost za industrijo znotraj/zunaj konice“ družbe TNB.

3.2.9. Režijski stroški proizvodnje, PSA-stroški, dobiček in amortizacija

(166) V skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe „[r]ačunsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. Poleg tega je treba določiti vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi se zajeli stroški, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike.

(167) Za določitev neizkrivljene vrednosti režijskih stroškov proizvodnje in glede na nesodelovanje kitajskih proizvajalcev je Komisija uporabila razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zato je na podlagi podatkov vložnika določila razmerje med režijskimi stroški proizvodnje ter skupnimi stroški proizvodnje in stroški dela. Nato je ta odstotek uporabila za neizkrivljeno vrednost stroškov proizvodnje, da je dobila neizkrivljeno vrednost režijskih stroškov proizvodnje.

3.2.10 Izračun normalne vrednosti

(168) Komisija je na podlagi navedenega v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe računsko določila normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna.

(169) Prvič, Komisija je določila neizkrivljene stroške proizvodnje. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov se je oprla na informacije, ki jih je v zahtevku za pregled vložnik predložil o uporabi posameznih dejavnikov (material in delo) za proizvodnjo silicija. Deleže porabe je pomnožila z neizkrivljenimi stroški na enoto, ugotovljenimi v Maleziji, kot je opisano zgoraj.

(170) Ko so bili neizkrivljeni proizvodni stroški določeni, je Komisija prištela režijske stroške proizvodnje, PSA-stroške in dobiček, kot je navedeno zgoraj. Režijski stroški proizvodnje so bili določeni na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik. PSA-stroški in dobiček so bili določeni na podlagi računovodskih izkazov družbe PMB Silicon BhdBerhad za leto 2020, kot je navedeno v revidiranih računovodskih izkazih družbe (53).

(171) Komisija je za izračun normalne vrednosti iz neizkrivljenih stroškov proizvodnje uporabila naslednje odstotke: — prištetje režijskih stroškov proizvodnje, ki so skupaj predstavljali 7,6 % neposrednih stroškov proizvodnje, — prištetje PSA-stroškov in drugih stroškov, ki so predstavljali 17,7 % celotnih stroškov proizvodnje, — odštetje prihodkov od stranskih proizvodov, ki so predstavljali 6,97 % stroškov proizvodnje, in — prištetje dobička, ki je znašal 5,05 % stroškov proizvodnje.

(172) Na tej podlagi je Komisija računsko določila normalno vrednost na podlagi franko tovarna v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe.

(173) Združenje EUSMET je po razkritju je podalo pripombe glede metode, uporabljene za obravnavo prihodkov od stranskih proizvodov, ki je temeljila na odstotku stroškov proizvodnje in ne na odstotku stroškov izdelave.

(174) Metoda, uporabljena v tem primeru, je ustrezna, saj ni sodeloval noben kitajski proizvajalec, zato je izračun normalne vrednosti temeljil na obliki podatkov o potrošnji, prejetih od vzorčenih proizvajalcev Unije, pri kateri so bili prihodki od stranskih proizvodov izraženi kot odstotek stroškov njihove proizvodnje.

(175) Simulacije v dopisu združenja EUSMET imajo indeksirano normalno vrednost od 122,87 do 119,92, kar je zmanjšanje za malo manj kot 3 odstotne točke. Po mnenju Komisije zaradi te majhne razlika niso potrebne spremembe podatkov o potrošnji, prejetih od industrije Unije, v katerih so prihodki od stranskih proizvodov izraženi kot odstotek stroškov proizvodnje.

(176) Vsekakor je namen izračuna normalne vrednosti v pregledu zaradi izteka ukrepa ugotoviti, ali gre za nadaljevanje dampinga, in ne glede na metode, ki jih je združenje EUSMET predlagalo za obravnavo prihodkov od stranskih proizvodov, se ugotovitev o nadaljevanju dampinga ne bi spremenila.

(177) Vendar je Komisija ob upoštevanju trditev družbe EUSMET glede izračunov dampinga ugotovila, da je bila v izračunu napaka (prihodki od stranskih proizvodov niso bili odšteti od stroškov proizvodnje) in da je bila normalna vrednost zato precenjena. To je bilo popravljeno in ponovno razkrito zainteresiranim stranem. Prejeta ni bila nobena pripomba.

(178) Združenje EUSMET je zahtevalo tudi, da se mu podrobno razkrije še izračun normalne vrednosti, zlasti podatki o količini proizvodnih dejavnikov, uporabljeni za izračun normalne vrednosti.

(179) Komisija je informacije o referenčnih vrednostih in proizvodnih dejavnikih 17. junija 2022 vložila v javni spis (54), priložen verbalni noti, poslani misiji Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji.

(180) Komisija nobeni zainteresirani strani ni razkrila količin posameznih proizvodnih dejavnikov, ki jih vzorčeni proizvajalci Unije uporabijo za proizvodnjo ene tone silicija, saj so te informacije poslovna skrivnost.

(181) Metoda za izračun normalne vrednosti je bila vsem zainteresiranim stranem jasno razložena v dokumentu o razkritju, povzetem v uvodnih izjavah 168 do 172.

3.3 Izvozna cena

(182) Zaradi nesodelovanja proizvajalcev iz Kitajske je bila izvozna cena določena na podlagi podatkov o cenah CIF iz Eurostata, prilagojenih na raven cen franko tovarna, tako da se je na podlagi podatkov iz prejšnjih primerov odštelo 5 % kot ocena stroškov (pomorskega) prevoza in zavarovanja ter stroškov notranjega prevoza.

3.4 Primerjava

(183) Komisija je računsko določeno normalno vrednost, določeno v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, in izvozno ceno primerjala na podlagi franko tovarna, kot je določeno zgoraj.

(184) Komisija ni prilagodila normalne vrednosti ali izvozne cene zaradi razlik, ki vplivajo na cene in njihovo primerljivost, v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe, saj sta bili obe že na ravni franko tovarna.

3.5 Stopnja dampinga

(185) Komisija je na podlagi razpoložljivih podatkov izračunala 26,9-odstotno stopnjo dampinga.

(186) Komisija je zato sklenila, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval.

4. VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA

(187) Komisija je po ugotovitvi obstoja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. Analizirani so bili naslednji dodatni elementi: (1) proizvodna in neizkoriščena zmogljivost na Kitajskem ter (2) privlačnost trga Unije.

4.1 Proizvodna in neizkoriščena zmogljivost na Kitajskem

(188) V zahtevku za pregled je bilo ocenjeno, da je proizvodna zmogljivost na Kitajskem med 6 in 8 milijoni ton na leto, in navedeno tudi, da obstaja splošno soglasje, da je proizvodna zmogljivost na Kitajskem večja od skupne svetovne potrošnje. Vložnik je ocenil, da bo izkoriščenost kitajske zmogljivosti leta 2020 med 20 % in 40 %. V zahtevku je bilo tudi poudarjeno, da je bila leta 2014 proizvodna zmogljivost na Kitajskem med 3 in 5 milijoni ton na leto, kar kaže, da se je zmogljivost na Kitajskem v zadnjih letih znatno povečala.

(189) Tudi če bi se uporabil konservativni pristop, bi imela LRK ob proizvodni zmogljivosti 6 milijonov ton in 40-odstotni izkoriščenosti približno 3,6 milijona ton neizkoriščene zmogljivosti. To je približno sedemkratnik celotne potrošnje Unije.

(190) V prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa je Komisija prav tako ugotovila, da je bila na Kitajskem znatna neizkoriščena zmogljivost, in sklenila, da bi se ta neizkoriščena zmogljivost v primeru izteka ukrepov dejansko lahko uporabila za oskrbo trga Unije (55). Prejeti niso bili nobeni dokazi, ki bi ta sklep postavili pod vprašaj.

(191) Združenje EUSMET je v svojih pripombah v zvezi z razkritjem izpodbijalo količino neizkoriščene proizvodne zmogljivosti na Kitajskem, kot je določena v zahtevku za pregled. Ponovno je zahtevalo, naj vložniki razkrijejo poročilo družbe AlloyConsult, navedeno v zahtevku za pregled. Komisija opozarja, da je to poročilo zaščiteno z avtorskimi pravicami in da so ugotovitve poročila zadostno povzete v javni različici zahtevka za pregled.

(192) Združenje EUSMET se je namesto tega sklicevalo na poročilo podjetja CRU iz aprila 2021, po katerem naj bi bila nazivna zmogljivost na Kitajskem 5 milijonov ton na leto, „operativna zmogljivost“ pa 4 milijone ton na leto.

(193) Združenje EUSMET je izpodbijalo tudi 20- do 40-odstotno izkoriščenost zmogljivosti, ki temelji na ocenjeni zmogljivosti 6 milijonov ton in proizvodnji 2 milijonov ton, navedeni v zahtevku za pregled.

(194) Združenje EUSMET ni zagotovilo ocen proizvodnje silicija na Kitajskem za leto 2020. Če bi se uporabili ocena v višini 2 milijonov ton proizvodnje iz zahtevka za pregled in ocena v višini 4 milijonov ton zmogljivosti, ki jo je pripravilo podjetje CRU, bi ti podatki pokazali 50-odstotno izkoriščenost in ocenjeno zmogljivost v višini 2 milijona ton, ki bi jo bilo mogoče uporabiti za izvoz na trg Unije.

(195) Ugotovitve Komisije o obstoju znatne neizkoriščene zmogljivosti na Kitajskem, ki bi jo bilo vsekakor mogoče uporabiti za oskrbo trga Unije, če bi se ukrepi iztekli, tako ostajajo nespremenjene.

(196) Združenje EUSMET je v dopisu z dne 10. avgusta 2021 še navedlo, da je zagotovilo dokaze, da povpraševanje po siliciju na Kitajskem narašča in da bo v prihodnosti to povpraševanje tako pokrito z neizkoriščeno zmogljivostjo na Kitajskem, s čimer se bo zmanjšala količina silicija, s katero bi se lahko oskrboval trg Unije.

(197) V dopisu združenja EUSMET z dne 10. avgusta 2021 je navedeno, da naj bi „po navedbah podjetja CRU povpraševanje po kitajskih silicijevih kovinah najhitreje naraščalo v prihodnjih letih“. Sklicuje se na napovedi podjetja CRU za trg silicijevih kovin iz aprila 2021.

(198) Združenje EUSMET v dopisu ni zagotovilo povzetka napovedi podjetja CRU za april 2021, saj je bilo poročilo zaščiteno z avtorskimi pravicami.

(199) Za zdaj vsi dokazi, predloženi Komisiji, kažejo na trenutno znatno neizkoriščeno zmogljivost na Kitajskem, ki je obstoječe kitajsko povpraševanje ne pokriva. Če bi se napovedi iz poročila podjetja CRU, da „naj bi se kitajsko povpraševanje po silicijevih kovinah povečalo“, uresničile, ni dokazov, da bi to povečanje zajelo vso neizkoriščeno operativno zmogljivost na Kitajskem, kaj šele nazivno zmogljivost.

(200) Napovedi iz poročila podjetja CRU zato ne spreminjajo naših sklepov, da na Kitajskem ostaja neizkoriščena zmogljivost, s katero bi se lahko oskrbovala Evropska unija, če bi se ukrepi iztekli.

4.2 Privlačnost trga Unije

(201) Nadaljnji uvoz v Unijo kljub veljavnim ukrepom kaže, da je trg Unije še vedno privlačen in da bi se uvoz po dampinških cenah nadaljeval, če bi se ukrepi iztekli.

(202) Komisija tudi ugotavlja, da ukrepi proti izogibanju še vedno veljajo za uvoz, poslan iz Republike Koreje in Tajvana (56). Taka prizadevanja za izogibanje veljavnim ukrepom kažejo, da je trg Unije še vedno privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike.

(203) Združeno kraljestvo je bilo drugi največji porabnik silicija v Uniji. Čeprav je izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije vplival na trg Unije, Unija ostaja privlačen trg za kitajske izvoznike. Razlog za to je nadaljevanje uvoza silicija iz Kitajske na preostali trg Unije, kot je navedeno zgoraj.

(204) Komisija je nadalje proučila, ali je bil trg Unije privlačen z vidika ravni cen.

(205) Prvič, kot je navedeno v nadaljevanju v zvezi s škodo in nelojalnim nižanjem prodajnih cen, je preiskava pokazala, da so kitajske uvozne cene, vključno s protidampinškimi dajatvami, v OPP še vedno nelojalno nižale prodajne cene proizvajalcev Unije za 9,2 %. Brez dajatev bi nelojalno nižanje prodajnih cen znašalo 14,6 %.

(206) Drugič, Komisija je analizirala cene izvoza iz Kitajske v druge države, pridobljene iz podatkovne zbirke GTA za leto 2020. V zahtevku za pregled so bili opredeljeni trije glavni odprti trgi za kitajski silicij: Japonska, Republika Koreja in Indija. Izvoz v te tri države je leta 2020 predstavljal 46 % celotnega kitajskega izvoza silicija. Glede na podatke iz podatkovne zbirke GTA je povprečna cena izvoza v te države na ravni FOB za leto 2020 znašala 1 800 USD na tono.

(207) Z uporabo enakega pridobivanja podatkov iz podatkovne zbirke GTA za isto obdobje je bilo ugotovljeno, da je povprečna cena izvoza v Unijo na ravni FOB znašala 1 915 USD na tono. To kaže, da je trg Unije kljub veljavnim ukrepom za kitajske izvoznike še vedno privlačen z vidika cene.

(208) Združenje EUSMET je v svojih pripombah v zvezi z razkritjem opozorilo, da je bila cena FOB 1 915 USD na tono za kitajski izvoz v države Evropske unije višja (ob prilagoditvi na EUR) od cene CIF 1 523 EUR na tono za kitajski uvoz v Evropsko unijo, navedeno v preglednici 4 v nadaljevanju.

(209) Komisija navaja, da izvleček iz podatkovne zbirke GTA temelji na podatkih, pridobljenih od kitajskih carinskih organov, in je bil uporabljen zgolj kot izhodišče za primerjavo cen izvoza v različne namembne kraje. Ne bi se smel uporabiti in tudi ni bil pridobljen za primerjavo s podatki Eurostata glede točne vrednosti v EUR na tono uvoza v Unijo.

(210) Nazadnje, dejstvo, da imajo ZDA visoke protidampinške dajatve na uvoz silicija iz LRK, še dodatno povečuje privlačnost trga Unije. Tudi Avstralija in Kanada sta uvedli protidampinške ali protisubvencijske ukrepe zoper uvoz silicija iz Kitajske.

4.3 Sklep

(211) Glede na znatno neizkoriščeno zmogljivost na Kitajskem in privlačnost trga Unije za kitajske proizvajalce izvoznike je Komisija sklenila, da obstaja velika verjetnost, da bi se z iztekom protidampinških ukrepov povečal dampinški izvoz.

(212) Komisija je ob upoštevanju ugotovitev o nadaljevanju dampinga v OPP in o verjetnem gibanju kitajskega izvoza v primeru izteka ukrepov sklenila, da je velika verjetnost, da bi se z iztekom protidampinških ukrepov za uvoz iz Kitajske damping nadaljeval v znatnih količinah.

5. ŠKODA

5.1 Opredelitev industrije Unije in proizvodnje Unije

(213) Podobni izdelek so v obravnavanem obdobju v Uniji proizvajali trije proizvajalci, od katerih sta dva pripadala isti skupini. Ti proizvajalci predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Zaradi zaupnosti so podatki, povezani z industrijo Unije, predstavljeni v obliki indeksov in/ali razponov.

(214) Celotna proizvodnja Unije je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom [120 000–160 000] ton (57). Številka je bila izračunana na podlagi izpolnjenega vprašalnika treh proizvajalcev Unije, ki sestavljajo industrijo Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, trije proizvajalci Unije predstavljajo 100 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

5.2 Potrošnja Unije

(215) Komisija je potrošnjo Unije določila tako, da je prodaji industrije Unije na trgu Unije prištela uvoz iz Kitajske in drugih tretjih držav na podlagi podatkov Eurostata in izpolnjenih vprašalnikov.

(216) Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način: Preglednica 2 Potrošnja Unije (v tonah) 2018 2019 2020 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Razponi celotne potrošnje Unije [500 000 – 550 000 ] [460 000 – 510 000 ] [430 000 – 480 000 ] [450 000 – 500 000 ] Indeks 100 88 81 84 Vir: izpolnjeni vprašalniki in Eurostat.

(217) Potrošnja Unije se je do leta 2020 stalno zmanjševala, med letom 2020 in OPP pa se je rahlo povečala za 3 odstotne točke. Na splošno se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 16 %.

(218) Zmanjšanje povpraševanja je delno posledica manjšega povpraševanja po siliciju, ki se uporablja za proizvodnjo aluminija, kar je posledica zmanjšane proizvodnje vozil v EU, v kateri se večinoma uporabljajo aluminijasti materiali, ki se proizvajajo z uporabo silicija. Zmanjšanje v sektorju vozil je bilo posledica zasičenosti trga, ki je leta 2018 poleg upada leta 2020 in v OPP zaradi pandemije COVID-19 prizadela večino industrializiranih držav. V obravnavanem obdobju se je zmanjšalo tudi povpraševanje po siliciju v kemičnem sektorju, na kar so delno vplivale splošne motnje trgovinskih tokov leta 2020 in v OPP zaradi pandemije COVID-19.

5.3 Uvoz iz zadevne države

(219) Komisija je obseg uvoza iz Kitajske določila na podlagi podatkov Eurostata. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi potrošnje Unije, kot je navedeno v uvodnih izjavah 215 in 216.

(220) Uvoz v Unijo iz Kitajske se je gibal na naslednji način: Preglednica 3 Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež 2018 2019 2020 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Uvoz 76 401 48 379 36 310 29 788 Indeks 100 63 48 39 Obseg uvoza s plačanimi dajatvami 33 416 10 714 10 637 12 017 Indeks 100 32 32 36 Obseg uvoza v okviru postopka aktivnega oplemenitenja 42 985 37 665 25 673 17 771 Indeks 100 88 60 41 Tržni delež (razpon) [12 –18 %] [8 –13 %] [5 –10 %] [4 –9 %] Indeks 100 72 59 46 Vir: Eurostat.

(221) Obseg uvoza iz zadevne države se je v obravnavanem obdobju stalno zmanjševal (skupno 61-odstotno zmanjšanje), zaradi česar se je njen tržni delež v obravnavanem obdobju prepolovil.

(222) Večina silicija (60 % vsega v OPP) iz Kitajske se uvozi v okviru postopka aktivnega oplemenitenja in se uporablja kot surovina predvsem v kemični industriji. Za ta uvoz se ne plačujejo dajatve (konvencionalne ali protidampinške), če se izdelki na koncu proizvodne verige izvažajo.

(223) Združenje EUSMET je v svojih pripombah v zvezi z razkritjem navedlo, da med uvozom in proizvodnjo Unije ni konkurence, saj od 56 % do 80 % uvoza silicija iz Kitajske poteka v okviru postopka aktivnega oplemenitenja, povezan pa je s silicijem posebnega razreda, ki se v Uniji ne proizvaja.

(224) Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 65, se silicij šteje za homogen izdelek. Kot je navedeno v uvodni izjavi 48, noben proizvajalec izvoznik v LRK ni sodeloval v preiskavi, zato je morala Komisija uporabiti uvozno statistiko. Vsi razredi izdelka, ki se pregleduje, so sporočeni pod isto oznako KN, podatki o uvozu, ki bi omogočili razlikovanje po končni uporabi ali razredih izdelka ne glede na uvozni režim, pa niso na voljo. Kot je navedeno v uvodni izjavi 66, Komisija zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov v tej preiskavi za večino uvoza ne more ugotoviti, katere vrste izdelka (ali razredi silicija) se uvažajo. Trditev je bila zato zavrnjena.

5.3.1 Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

(225) Komisija je cene uvoza iz Kitajske določila na podlagi podatkov Eurostata. Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način: Preglednica 4 Uvozne cene (v EUR/tono) 2018 2019 2020 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Kitajska 1 786 1 693 1 523 1 532 Indeks 100 95 85 86 Uvoz s plačanimi dajatvami 1 538 1 337 1 311 1 496 Indeks 100 87 85 97 Uvoz v okviru postopka aktivnega oplemenitenja 1 980 1 795 1 611 1 556 Indeks 100 91 81 79 Podatki so CIF meja Unije, vir: Eurostat.

(226) Povprečna cena na enoto se je med letoma 2018 in 2020 znižala za 15 %, v OPP pa se je rahlo zvišala, in sicer za 1 %. Na splošno se je cena v zadevnem obdobju znižala za 14 %.

(227) Uvozne cene silicija v okviru postopka aktivnega oplemenitenja so se v obravnavanem obdobju stalno zniževale, medtem ko se je uvoz s plačanimi dajatvami med letoma 2018 in 2020 zmanjšal za 15 %, v OPP pa povečal za 12 %. V celotnem obravnavanem obdobju so bile cene silicija, uvoženega v okviru postopka aktivnega oplemenitenja, višje od cen uvoza s plačanimi dajatvami.

5.3.2 Nelojalno nižanje prodajnih cen

(228) Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala: — tehtano povprečno prodajno ceno proizvajalcev Unije, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, in — ustrezne tehtane povprečne cene uvoza iz zadevne države, zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določene na podlagi cene CIF – stroški, zavarovanje in prevoznina, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 182, z ustreznimi prilagoditvami za konvencionalne carinske in protidampinške dajatve (če se uporabljajo) in stroške po uvozu v višini 1 %.

(229) Nelojalno nižanje prodajnih cen (izraženo kot odstotek prihodka od prodaje proizvajalcev Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom) ob uporabi konvencionalne in protidampinške dajatve za uvoz, kjer je to ustrezno, je bilo 9,2-odstotno.

(230) Združenje EUSMET je v svojih pripombah v zvezi z razkritjem trdilo, da bi morala Komisija revidirati izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen, na eni strani z upoštevanjem stroškov po uvozu in na drugi strani s prilagoditvijo prodajnih cen Unije. To je utemeljilo na predpostavki, da 40 % uvoza iz Kitajske večinoma opravijo trgovci/uvozniki, medtem ko proizvajalci EU prodajajo svoje izdelke končnim uporabnikom v sektorju aluminija. Dodatno je združenje EUSMET ugotovilo, da nekateri proizvajalci Unije izvajajo prodajo med podjetji, zato obstaja razlika v ravni trgovanja.

(231) Najprej je treba opozoriti, da, kot je navedeno v uvodni izjavi 48, ni v preiskavi sodeloval noben proizvajalec izvoznik iz LRK. Stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen je bila zato določena na podlagi razpoložljivih dejstev. Drugič, združenje EUSMET v svojih pripombah v zvezi z razkritjem ne pojasni, kako je mogoče na podlagi podatkov na ravni TARIC določiti vrsto kupca. Tretjič, v nasprotju s trditvijo združenja EUSMET dokazi v spisu kažejo, da so sodelujoči uporabniki veliko nabav opravili neposredno iz Kitajske (brez trgovcev in/ali distributerjev). Četrtič, Komisija ni upoštevala prodaje med podjetji, zato ni razlike v ravni trgovanja. Ugotovitve Komisije med preiskavo torej ne podpirajo trditev združenja EUSMET.

(232) Poleg tega je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen, ugotovljeno v uvodni izjavi 229, ugotovljeno na podlagi celotnega uvoza iz Kitajske. Da bi se izognili dvomu, je Komisija ugotovila, da je nelojalno nižanje prodajnih cen znašalo 9,2 % ob upoštevanju celotnega uvoza in 0,4 % ob upoštevanju zgolj uvoza s plačanimi dajatvami.

(233) Komisija je izračunala tudi nelojalno nižanje prodajnih cen brez protidampinških dajatev. Komisija je ob upoštevanju pripomb po razkritju opozorila, da je v razkriti različici skupno nelojalno nižanje prodajnih cen brez protidampinških dajatev vsebovalo administrativno napako (tj. dajatve dejansko niso bile v celoti odpravljene). Po popravku administrativne napake je ugotovila, da je nelojalno nižanje prodajnih cen znašalo 14,6 % ob upoštevanju celotnega uvoza in 13,9 % ob upoštevanju zgolj uvoza s plačanimi dajatvami.

(234) Na podlagi dokazov v spisu in analize cen, ki jo je opravila Komisija, je bila torej trditev združenja EUSMET o napihnjeni stopnji zavrnjena.

5.4 Uvoz iz tretjih držav, razen Kitajske

(235) Uvoz silicija iz tretjih držav razen Kitajske (s plačanimi dajatvami in v okviru postopka aktivnega oplemenitenja) je večinoma izviral iz Norveške, Brazilije in Malezije.

(236) Obseg uvoza v Unijo ter tržni deleži in cene uvoza silicija iz drugih tretjih držav so se gibali na naslednji način: Preglednica 5 Uvoz iz tretjih držav Država 2018 2019 2020 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Norveška Obseg (v tonah) 136 812 168 827 174 008 185 342 Indeks 100 123 127 135 Tržni delež (razpon) [21 –26 %] [35 –40 %] [38 –43 %] [39 –44 %] Povprečna cena (v EUR/tono) 1 960 1 860 1 809 1 787 Indeks 100 95 92 91 Brazilija Obseg (v tonah) 64 467 31 721 41 663 43 467 Indeks 100 49 65 67 Tržni delež (razpon) [10 –15 %] [5 –10 %] [9 –14 %] [9 –14 %] Povprečna cena (v EUR/tono) 1 973 1 857 1 567 1 537 Indeks 100 94 79 78 Malezija Obseg (v tonah) 0 748 17 713 25 747 Indeks n. r. n. r. n. r. n. r. Tržni delež (razpon) 0 % [0 –5 %] [2 –6 %] [5 –10 %] Povprečna cena (v EUR/tono) 1 594 1 519 1 569 Indeks 100 95 98 Druge tretje države Obseg (v tonah) 86 527 85 740 53 865 44 843 Indeks 100 99 62 52 Tržni delež (razpon) [15 –20 %] [16 –21 %] [10 –15 %] [6 –11 %] Povprečna cena (v EUR/tono) 1 974 1 662 1 648 1 764 Indeks 100 84 83 89 Skupaj vse tretje države, razen zadevne države Obseg (v tonah) 287 805 287 036 287 248 299 399 Indeks 100 100 100 104 Tržni delež (razpon) [50 –55 %] [60 –65 %] [65 –70 %] [65 –70 %] Povprečna cena (v EUR/tono) 1 967 1 800 1 726 1 729 Indeks 100 92 88 88 Vir: Eurostat.

(237) Obseg uvoza iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju povečal za 4 %. Glede na 16-odstotno zmanjšanje potrošnje Unije v istem obdobju se je tržni delež uvoza iz tretjih držav med letom 2018 in OPP povečal za 24 %. Večina tega uvoza je izvirala iz Norveške, Brazilije in Malezije. Medtem ko se je uvoz iz Norveške povečal za 35 %, se je uvoz iz Brazilije zmanjšal za 33 %, uvoz iz Malezije, ki ga leta 2018 ni bilo, pa je v OPP dosegel od 5- do 10-odstotni tržni delež.

(238) Cena uvoza iz tretjih držav v EUR na tono se je v zadevnem obdobju stalno zniževala (skupno zmanjšanje za 12 %). V OPP so bile cene uvoza iz Norveške, Brazilije, Malezije in vseh drugih tretjih držav v povprečju vse višje od cen uvoza iz Kitajske.

5.5 Gospodarski položaj industrije Unije

5.5.1 Splošne pripombe

(239) Ocena gospodarskega položaja industrije Unije je vključevala vrednotenje vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.

5.5.1.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

(240) Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način: Preglednica 6 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti 2018 2019 2020 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Obseg proizvodnje (v tonah) (razpon) [200 000 – 240 000 ] [150 000 – 190 000 ] [110 000 – 150 000 ] [120 000 – 160 000 ] Indeks 100 78 66 71 Proizvodna zmogljivost (v tonah) (razpon) [200 000 – 240 000 ] [170 000 – 210 000 ] [170 000 – 210 000 ] [170 000 – 210 000 ] Indeks 100 84 84 83 Izkoriščenost zmogljivosti – indeks 100 93 78 86 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(241) Obseg proizvodnje se je med letoma 2018 in 2020 zmanjšal za 34 %, v OPP pa se je povečal za 5 %. Na splošno se je v zadevnem obdobju obseg proizvodnje zmanjšal za 29 %, da bi se prilagodil manjšemu povpraševanju. Razvoj obsega proizvodnje izraža tudi presežek ponudbe na začetku obravnavanega obdobja, ki je bil viden tudi v obsegu končnih zalog leta 2018 (glej uvodno izjavo 256), ki so se postopoma zmanjšale.

(242) Tudi proizvodna zmogljivost se je zmanjšala, vendar predvsem med letoma 2018 in 2019 (16 %) ter je ostala dokaj stabilna do OPP, ko se je zmanjšala še za dodaten odstotek. Ker se je obseg proizvodnje zmanjšal hitreje kot proizvodna zmogljivost, se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 17 %.

5.5.1.2 Obseg prodaje in tržni delež

(243) Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način: Preglednica 7 Obseg prodaje in tržni delež (v tonah) 2018 2019 2020 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Obseg prodaje na trgu Unije (razpon) [150 000 – 190 000 ] [120 000 – 160 000 ] [100 000 – 140 000 ] [110 000 – 150 000 ] Indeks 100 80 64 71 Tržni delež (razpon) [30 –35 %] [25 –30 %] [26 –31 %] [27 –32 %] Indeks 100 90 80 85 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(244) Obseg prodaje na trgu Unije je sledil podobnemu vzorcu kot proizvodnja, in sicer se je med letoma 2018 in 2020 postopno zmanjšal za 36 %, v OPP pa povečal za 10 %. Na splošno se je prodaja v Uniji v obravnavanem obdobju zmanjšala za 29 %. V istem obdobju se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za 15 %.

5.5.1.3 Rast

(245) Medtem ko se je potrošnja zmanjšala za 16 %, sta se obseg proizvodnje in prodaja industrije Unije zmanjšala za 29 %, zaradi česar se je tržni delež zmanjšal za 15 %. Izgube industrije Unije v smislu obsega proizvodnje in prodaje so presegle krčenje trga.

5.5.1.4 Zaposlenost in produktivnost

(246) Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 8 Zaposlenost in produktivnost 2018 2019 2020 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Število zaposlenih – indeks 100 88 87 88 Produktivnost (v tonah/zaposlenega) – indeks 100 88 75 81 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(247) V skladu s trendom zmogljivosti se je zaposlenost med letoma 2018 in 2019 zmanjšala za 12 % in do OPP ostala dokaj stabilna. Ker se je proizvodnja zmanjšala še hitreje (29 %), se je produktivnost med letom 2018 in OPP zmanjšala za 19 %.

5.5.1.5 Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

(248) Kljub zmanjšanju količin uvoza iz Kitajske je uvoz po dampinški stopnji 39,4 % negativno vplival na uspešnost industrije Unije, zaradi česar si je industrija Unije tudi težko opomogla od preteklih dampinških praks.

5.5.1.6 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

(249) Povprečne prodajne cene na enoto proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način: Preglednica 9 Prodajne cene in stroški proizvodnje v Uniji (v EUR/tono) 2018 2019 2020 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu – razponi [2 000 –2 200 ] [1 700 –1 900 ] [1 700 –1 900 ] [1 700 –1 900 ] Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu – indeks 100 88 85 87 Stroški proizvodnje na enoto – razponi [1 800 –2 000 ] [1 700 –1 900 ] [1 700 –1 900 ] [1 700 –1 900 ] Stroški proizvodnje na enoto – indeks 100 99 92 95 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(250) Prodajna cena na enoto industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji se je leta 2019 znižala za 12 % v primerjavi z letom 2018, nato pa se je med letom 2019 in OPP znižala še za eno odstotno točko.

(251) V nasprotju s prodajno ceno na enoto so stroški proizvodnje na enoto industrije Unije leta 2019 ostali stabilni, med letom 2019 in OPP pa so se znižali za 5 %. Deloma je to odraz odločitve nekaterih proizvajalcev, da zaradi presežne ponudbe, ki je bila rezultat manjšega povpraševanja, ustavijo obratovanje nekaterih peči.

(252) Posledično se je prodajna cena v obravnavanem obdobju znižala dvakrat bolj (13 %) kot stroški proizvodnje (5 %).

5.5.1.7 Stroški dela

(253) Povprečni stroški dela proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali naslednji način: Preglednica 10 Povprečni stroški dela na zaposlenega 2018 2019 2020 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) – indeks 100 92 86 88 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(254) Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju znižali za 12 %. Trend povprečnih stroškov pojasnjujejo nagrade zaposlenim, izplačane leta 2018, in program socialne varnosti v obdobjih manjše proizvodnje.

5.5.1.8 Zaloge

(255) Ravni zalog proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način: Preglednica 11 Zaloge 2018 2019 2020 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Končne zaloge (v tonah) – indeks 100 79 65 9 Končne zaloge kot delež proizvodnje – indeks 100 101 98 13 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(256) Končne zaloge so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za 91 %. Do tega zmanjšanja je prišlo predvsem zaradi velike količine zalog leta 2018, saj je manjše povpraševanje po siliciju na začetku obravnavanega obdobja ustvarilo presežno ponudbo v Uniji.

(257) Podobno se je razmerje med končnimi zalogami in obsegom proizvodnje med letom 2018 in OPP zmanjšalo za 87 %.

5.5.1.9 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

(258) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način: Preglednica 12 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb 2018 2019 2020 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) (razpon) [5 % do 10 %] [–6 % do –1 %] [0 % do 5 %] [0 % do 5 %] Indeks 100 – 107 38 12 Denarni tok (v EUR) – indeks 100 –11 104 38 Naložbe (v EUR) – indeks 100 88 8 41 Donosnost naložb (razpon) [70 % do 75 %] [–70 % do –75 %] [0 % do 5 %] [–15 % do 20 %] Indeks 100 – 105 6 –29 Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(259) Komisija je dobičkonosnost proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Industrija Unije je leta 2018 dosegla pozitivno dobičkonosnost, leta 2019 pa je začela ustvarjati izgubo. Povprečna dobičkonosnost se je v letih 2019 in 2020 počasi izboljšala, vendar se je na splošno dobičkonosnost industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 88 %.

(260) Neto denarni tok pomeni zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Trend neto denarnega toka se je leta 2019 zmanjšal za 111 %, se leta 2020 ponovno povečal za 124 %, v OPP pa znova zmanjšal za 66 %. Kljub povečanju je bil denarni tok v OPP še vedno za 62 % manjši kot leta 2018 in je bil predvsem posledica znatnega zmanjšanja prodaje enega proizvajalca Unije v obravnavanem obdobju.

(261) Raven naložb se je leta 2020 znižala na zelo nizko raven, v OPP pa se je rahlo zvišala. Na splošno so se naložbe v obravnavanem obdobju več kot prepolovile. Približno 70–80 % naložb se nanaša na zamenjavo določene opreme enega od proizvajalcev. Splošneje so družbe v obravnavanem obdobju do OPP kot odziv na upad povpraševanja zmanjševale svoja sredstva, ki so jih uporabljale za proizvodnjo, pri čemer so po znakih okrevanja povpraševanja izvedle nekatere naložbe.

(262) Donosnost naložb, potrebnih za proizvodnjo silicija, pri celotni prodaji silicija se je zmanjševala glede na zmanjševanje dobička.

5.6 Sklep o škodi

(263) Vsi kazalniki škode, razen ravni zalog, so v obravnavanem obdobju kazali negativen vzorec. Zaradi zmanjšanja povpraševanja (16 %) sta se prodaja in proizvodnja zmanjšali v večjem obsegu (29 %). To je povzročilo podobno zmanjšanje zmogljivosti (17 %) in zaposlenosti (12 %). Ker se je proizvodnja zmanjšala hitrejše (29 %) kot zmogljivost in zaposlenost, sta se v obravnavanem obdobju zmanjšali tudi izkoriščenost zmogljivosti in produktivnost.

(264) V istem obdobju so se znižale tudi povprečne cene na enoto (13 %). Posledično se je dobičkonosnost kljub znižanju stroškov proizvodnje (5 %) zmanjšala za 88 %. Skupaj z dobičkonosnostjo so se v obravnavanem obdobju znatno zmanjšali tudi naložbe, denarni tok in donosnost naložb.

(265) Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

6. VZROČNA ZVEZA MED ŠKODO IN DAMPINŠKIM UVOZOM IZ KITAJSKE

(266) Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz Kitajske povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije, zlasti uvoz iz tretjih držav.

(267) V obravnavanem obdobju se je obseg uvoza iz Kitajske zmanjšal s 14 % v letu 2018 na 7 % v OPP. Ta uvoz je potekal po cenah, ki so v OPP nelojalno nižale prodajne cene Unije za 9,2 %, če se upoštevajo protidampinške dajatve, ali za 14,6 %, če se te dajatve ne upoštevajo. Ob upoštevanju trga, ki se je v obravnavanem obdobju krčil, je uvoz iz zadevne države še naprej izvajal pritisk na industrijo Unije, katere dobičkonosnost je v celotnem obravnavanem obdobju ostala zelo majhna in je bila včasih celo negativna.

(268) Hkrati se je uvoz iz drugih držav, kot sta Norveška in Malezija, še naprej povečeval, njihov tržni delež pa se je med letom 2018 in OPP povečal s 53 % na 66 %. Uvoz iz teh držav se je prodajal po cenah, ki so bile nižje od cen kitajskega uvoza z vključenimi dajatvami ali podobne tem cenam, kar je prav tako prispevalo k slabemu položaju industrije Unije. Zato je učinek uvoza iz tretjih držav na negativni razvoj industrije Unije, zlasti v smislu dobičkonosnosti, nekoliko zmanjšal vzročno zvezo med škodo in dampinškim uvozom iz Kitajske.

(269) Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da je dampinški uvoz iz Kitajske prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, pri čemer je uvoz iz tretjih držav nekoliko zmanjšal vzročno zvezo med dampinškim uvozom in znatno škodo.

(270) Združenje EUSMET je v svojih pripombah v zvezi z razkritjem trdilo, da je Komisija pri oceni škode uporabila pristop „kontrolnega seznama“ in ni upoštevala nasprotujočih si dokazov, kot so dokazi o tem, da s kitajskim uvozom ni bilo mogoče pojasniti škode za industrijo Unije. Združenje EUSMET je zlasti trdilo, da Komisija ni upoštevala dokazov v zvezi z dejstvom, (i) da se je obseg kitajskega uvoza v obravnavanem obdobju zmanjšal, (ii) da ni bilo nobene povezave med obsegom uvoza kitajskega silicija in cenami v industriji Unije, (iii) da sta zmanjševanje proizvodnje industrije Unije in njenega obsega prodaje ter zniževanje prodajnih cen in drugih finančnih kazalnikov sovpadala z obdobjem zmanjševanja povpraševanja in zniževanja cen tako v Uniji kot po svetu ter (iv) da je večina uvoza silicija iz Kitajske v OPP potekala v okviru postopka aktivnega oplemenitenja in se je v osnovi nanašala na uvoz silicijevih kovin posebnega razreda, ki ga je izvajal en član združenja EUSMET, (v) da Komisija prav tako ni upoštevala znatnega uvoza silicijevih kovin iz Južne Afrike v Unijo v OPP in (vi) da ni pojasnila, kako znatno večji obseg