PRILOGA

„Τύρναβος“ (Tyrnavos)

PGI-GR-A0122-AM01

Datum vloge: 31. julij 2015

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

1. Predpisi, ki se uporabljajo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2. Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1 Razširitev razmejenega geografskega območja

S to spremembo tehnične dokumentacije PGI-GR-A0122 za vina „Tyrnavos“ se razmejeno geografsko območje razširja tako, da vključuje lokalno skupnost Dendra Tyrnavou v občinski enoti Tyrnavos v občini Tyrnavos v regionalni enoti Larissa. Sprememba se nanaša na oddelek „Razmejeno območje“ specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta.

Lokalna skupnost Dendra Tyrnavou je del občine Tyrnavos, ustanovljene z zakonom št. 3852 o združitvi občin (Vladni uradni list, serija I, št. 87). Od Tyrnavosa je oddaljena približno šest kilometrov. Je vinorodna regija z enakimi tlemi in podnebjem ter obsegom sort, iz katerih se pridelujejo vina z enakimi značilnostmi, kot jih imajo vina „Tyrnavos“ (ZGO).

2.2 K sortni sestavi belega vina se doda sorta malagouzia

Sprememba tehnične dokumentacije PGI-GR-A0122 za vina „Tyrnavos“, specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta se nanaša na dodatek sorte malagouzia k sortni sestavi belega vina (suho, polsuho in polsladko) v poljubnem deležu.

Ta sprememba se nanaša na oddelka „Glavne sorte vinske trte“ enotnega dokumenta in „Odobrene sorte vinske trte“ specifikacije proizvoda ter oddelek „Povezava z geografskim območjem“ za kategorijo „vino“.

Sorta malagouzia se v vinogradih regije Tyrnavos goji že več desetletij.

Popolnoma je aklimatizirana na vroče in suhe razmere v regiji. Velike grozdne jagode in njihova debela koža uspešno preprečujejo izhlapevanje zaradi visokih temperatur v regiji v poletnih mesecih. Trgatev poteka v zadnjih desetih dneh avgusta. Vina, pridelana iz sorte malagouzia, se odlikujejo po visoki kakovosti in razlikujejo od vin, pridelanih v drugih regijah.

Iz sorte, ki raste na glinenih tleh regije Tyrnavos, se pridelujejo vina z zelo dobro kislostjo in bogato aromo. Značilni aromi sta aromi zelenega jabolka in citrusov. Iz sorte, ki raste na peščenih in peščenoilovnatih tleh, se pridelujejo vina z dobro kislostjo ter aromo jasmina in zrele hruške.

Vina, pridelana iz sorte malagouzia v Tyrnavosu, so v tujini priljubljena na velikih trgih Belgije, ZDA in Nemčije. Prejela so tudi nagrade na številnih pomembnih tekmovanjih, kot je tekmovanje Decanter.

Z registracijo sorte pod imenom „Tyrnavos“ (ZGO) bodo pridelana vina pridobila dodatno tržno prednost in s tem večjo konkurenčnost na svetovnem trgu, kar bi spodbudilo gospodarsko rast na lokalni in nacionalni ravni.

2.3 Dodajanje informacij v oddelek „Povezava z geografskim območjem“ za kategoriji „vino“ in „biser vino“

V oddelek „Povezava z geografskim območjem“ specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta za kategoriji proizvodov vinske trte „vino“ in „biser vino“ iz tehnične dokumentacije PGI-GR-A0122 za vina „Tyrnavos“ so bile dodane podrobne informacije v zvezi z:

(a) opisom naravnih, človeških ali drugih zgodovinskih dejstev, ki prispevajo k posebnim značilnostim proizvoda; (b) kakovostnimi lastnostmi proizvoda, ki jih je mogoče pripisati njegovemu geografskemu poreklu, in (c) vzročno medsebojno povezavo med značilnostmi geografskega območja, ki se nanašajo na povezavo, in posebnimi značilnostmi proizvoda, ki jih je mogoče pripisati njegovemu geografskemu poreklu, tako da se lahko povezava dokaže za vsakega od teh proizvodov.

V kategorijo „vino“ so bile dodane informacije, ki se nanašajo na ugled proizvoda.

Opozoriti je treba, da enotni dokument tehnične dokumentacije vina z zaščiteno geografsko označbo „Tyrnavos“ vsebuje povzetek podatkov iz oddelka „Povezava z geografskim območjem“ za kategoriji proizvodov vinske trte „vino“ in „biser vino“.

Na konec odstavka „A. Zgodovinska povezava“ pododdelka „Podrobnosti o geografskem območju za vino kategorije 1“ so bile dodane naslednje informacije:

„Zdaj je prevladujoča sorta grozdja muscat hamburg, ki se goji v 60 % vseh vinogradov na tem območju. Ta sorta je razpršena po posameznih lokacijah po vsem svetu. V Grčiji pa je povezana prav z območjem Tyrnavos, saj se na nacionalni ravni goji skoraj izključno v občini Tyrnavos. Sorta muscat hamburg je nastala s križanjem italijanske sorte schiava grossa (trollinger ali black hamburg) in egiptovske sorte muškata iz Aleksandrije ter se je gojila po skoraj vsem svetu. Za pridelavo vina se meša z drugimi sortami, v izjemnih primerih, na primer na območju Tyrnavos, pa se lahko vino prideluje izključno iz sorte muscat hamburg. Lokalni vinogradniki/vinarji v Tyrnavosu, ki imajo zelo dolgo tradicijo vinogradništva, so delali v novih razmerah, ki so jih ustvarile nove sorte po okužbi s trtno ušjo, in muškat uporabljali na več načinov. Pridelujejo se posebna aromatična vina, zlasti svetlo rdeča, sladka in polsladka. Znamenita žgana pijača z zaščiteno geografsko označbo ‚Tsipouro‘ iz Tyrnavosa se prideluje z destilacijo. Območje Tyrnavos je zaradi velikega območja gojenja sorte muscat hamburg, dobre aklimatizacije sorte in številnih načinov njene uporabe tako pomembna svetovna referenčna točka, da je v podatkovno zbirko VIVIC (mednarodni katalog sort Vitis) zdaj vključen sinonim moschato tyrnavou. S tem je sorta moschato tyrnavou pridobila ugled na svetovni ravni, od februarja 2013, ko je bila označba priznana na nacionalni ravni, pa se lahko sorta uradno označi s sinonimom ‚moschato mavro tyrnavou‘ za grozdje, gojeno v občini Tyrnavos.“

Na koncu odstavka „C. Geografsko okolje in geografsko poreklo“ je bilo vstavljeno naslednje:

„Kar zadeva sorto muscat hamburg (moschato mavro tyrnavou), lokalna mikroklima določa intenziven aromatičen karakter sorte, ki spominja na vrtnice, kar prispeva k pridelavi edinstvenih muškatnih vin, ki so samostojna kategorija. Sorta muscat hamburg (moschato mavro tyrnavou) se goji na najbolj rodovitnih in globokih tleh, kjer najbolj razvije organoleptične lastnosti grozdja (barvo, velikost, aromo), obenem pa je bilo dokazano, da je sorta, ki je najbolj odporna proti zmrzali (pozimi leta 2001 se je temperatura spustila do –24,8 °C). Na splošno se na mladih, peščenih tleh gojijo pozne rdeče sorte, kot je cabernet sauvignon, celo sorta syrah, ki dozori v drugih desetih dneh septembra, medtem ko se zgodnje sorte, kot je merlot, gojijo na glinastih tleh, da se dosežeta optimalna tehnološka in polifenolna zrelost. Beli sorti chardonnay in sauvignon blanc, ki dozorita v drugih desetih dneh avgusta, se izbereta glede na kombinacijo možnega datuma trgatve in aromatičnega potenciala sorte. Sorta sauvignon blanc se na primer goji na glinastih tleh, da se povečajo sortne arome, kot sta aromi zelenega popra in tropskega sadja. Za grške sorte, ki dozorijo med drugimi desetimi dnevi avgusta in prvimi desetimi dnevi septembra, je poleg tal in aromatičnega razvoja med zorenjem zelo pomembna tudi vlažnost posamezne mikroklime. Bele in rdeče grške sorte z velikimi in enotnimi grozdi (kot sta malagouzia in roditis) se zaradi tveganja okužbe z glivami, kot je siva plesen, gojijo na tleh z nizkimi stopnjami vlažnosti. Vina, pridelana iz belih sort, ki se gojijo zlasti na tleh jugovzhodno od Tyrnavosa, imajo slankast okus, ki ga je mogoče pripisati ilovnatim tlom z veliko koncentracijo kremena. Za pridelavo suhega vina malagouzia mora biti vinograd na pobočju z dobrim odvodnjavanjem in nizkimi stopnjami vlažnosti. Tla s takimi značilnostmi so pogosta. Nekatera se nahajajo zahodno od Tyrnavosa in razmeroma blizu reke Titarisios. Pomanjkanje vode v reki poleti skupaj s peščenoilovnatimi tlemi daje pridelanim vinom edinstven karakter. Malo padavin poleti in visoke temperature na tem območju vplivajo na kislost, barvo in vsebnost sladkorja pri rdečih vinih. Poleg značilnosti območja (tla, podnebje) in gojenih sort so pomemben dejavnik pri pridelavi kakovostnih vin tudi enološki postopki. Za izboljšanje kakovosti vin, ki izhajajo iz sorte malagouzia, se lahko uporabljajo različni enološki postopki in načini. Lokalni enologi se glede na parcelo, na kateri je vinograd, in njene značilnosti odločijo, ali bodo grozdje hladili v velikih hladilnikih ali bodo za znižanje temperature grozdja uporabili suhi led. Uporaba lesenih sodov za pridelavo staranega vina je manj razširjena. V vinogradih s poznimi sortami se lahko suha vina pridelajo z zorenjem v cisterni ali sodu.“

Na koncu odstavka z naslovom „Podatki o proizvodu“ je bilo vstavljeno naslednje:

„Bela vina imajo različne arome, kot so aroma zelenega jabolka in zrele hruške ter aroma citrusov z blagimi notami jasmina, ki so odvisne od sorte. Muškatna vina imajo značilno muškatno aromo s cvetličnimi notami. Za ta vina sta značilni blaga kislost in krepka struktura. Kakovostne lastnosti rdečih vin iz Tyrnavosa so zelo zanimive. Ta vina so temnoškrlatne barve z vijoličnimi odtenki in aromami, kot sta aromi fige in zrelega rdečega sadja, na primer češenj, robid in sliv, ki jih prekrivajo note črnega popra in klinčkov z intenzivno muškatno aromo, to pa, odvisno od sorte, prekrivajo note medu in tradicionalnih marmelad. Muškatna vina imajo značilno muškatno aromo s cvetličnimi notami. Za ta vina so značilni blagi tanini. Vina rosé so rožnate barve z različnimi aromami, kot so arome češnje, jagod in rdeče vrtnice. Muškatna vina imajo značilno muškatno aromo. Zanje so značilni ustrezna kislost, kompleksnost in dobra struktura. Vina, pridelana iz sort malagouzia, chardonnay in sauvignon blanc, lahko zaradi svojega aromatičnega potenciala izboljšajo aromo in okus drugih sort z območja Tyrnavos, kot so roditis, savatiano in batiki, ki imajo nevtralno aromo in povprečno kislost. Vina z zaščiteno geografsko označbo ‚Tyrnavos‘ so prejela nagrade na mednarodnih tekmovanjih, zlasti: srebrno medaljo DECANTER 2011, bronasto medaljo DECANTER 2012 in srebrno medaljo DECANTER 2013.“

Odstavek „Vzročna medsebojna povezava“ se nadomesti z naslednjim:

„Edinstvenost vin z zaščiteno geografsko označbo ‚Tyrnavos‘ je povezana z aromatičnim potencialom sort, iz katerih se pridelujejo, ter vrsto tal in podnebnimi razmerami, ki prevladujejo med zorenjem. Pomemben je tudi enološki postopek. Iz belih sort v kombinaciji s primerno vrsto tal se pridelujejo vina, za katera so značilni blaga kislost, aroma sadja in citrusov ter cvetlični odtenki. Pri sorti malagouzia je mogoče navesti primer dveh različnih vrst tal. V prvem primeru so tla blizu reke Titarisios peščena in peščenoilovnata, v njih je tudi veliko kremena. Grozdje na teh tleh je prej zrelo, iz sorte pa se pridelujejo vina z aromo jasmina in zrele hruške. V drugem primeru so tla blizu gore Melouna glinasta. Grozdje na teh tleh dozori od deset do petnajst dni pozneje kot v prvem primeru, iz sorte pa se pridelujejo vina z aromo, ki spominja na zeleno jabolko in citruse. Za obe območji so značilna vina z zelo dobro kislostjo. Iz rdečih sort, ki se gojijo na ustrezni vrsti tal, tj. glinastih ali peščenih, se pridelujejo vina z aromo sadja in cvetlic, intenzivno muškatno aromo z notami medu in tradicionalnih marmelad ter mehkimi tanini v primeru rdečih vin. Malo dežja poleti in visoke temperature na tem območju zagotavljajo vina s povprečno kislostjo in barvo ter visoko vsebnostjo sladkorja. Zelo zanimiva je tudi lokalna sorta limniona, ki dozori med zadnjimi desetimi dnevi septembra in prvimi desetimi dnevi oktobra. Iz te sorte se pridelujejo vina z intenzivno kislostjo, povprečno barvo in mehkimi tanini. Za vina rosé so značilni zadovoljiva kislost, kompleksnost in dobra struktura.“

Vstavljen je bil pododdelek „Podatki o geografskem območju za kategorijo 8 – biser vino“:

„A. Zgodovinska povezava V regiji Tyrnavos se ljudje z vinogradništvom ukvarjajo že več stoletij. Prav tako dolgo tudi popotniki omenjajo vinograde Tyrnavosa. Leta 1668 je turški popotnik Evliya Çelebi o vinogradih Tyrnavosa zapisal: ‚Pri odhodu lahko jugovzhodno od mesta (Tyrnavos) opazimo 37 vinogradov, ki se raztezajo vse do Larisse.‘ Vinograde iz Tyrnavosa omenjajo tudi Brown (1669), Leake (1806) in Leonardos (1836). Pisni viri o zgodovini vinogradništva in vina na območju Tyrnavos segajo vse do bizantinskega obdobja, v katerem je vladar zahodne Tesalije Michael Gabrielopoulos (1295) v pismih med drugim pisal o trošarini, uvedeni za vino in olivno olje (Tsopotos, 1896). V času otomanske vladavine so bili vinogradi med redkimi posestvi, ki jim je bilo priznano polno in neomejeno lastništvo (mülk). Francoz Léon Heuzey, eden od najbolj znanih tujih raziskovalcev in popotnikov, je Tyrnavos obiskal leta 1858 in navedel, da je bil eden od davkov, ki jih je bilo treba plačati turškim vladarjem, ‚zinzirie‘, tj. desetina, uvedena za mošt. Kdor tega davka ni plačal, ni smel pridelovati vina (Ηeuzey, 1858). Opozoriti je treba, da so mesto Tyrnavos naseljevali predvsem Grki. W. Leake je leta 1806 v mestu Tyrnavos naštel 1 500 družin, od katerih jih je bilo samo 70 turških. Ker Turki iz verskih razlogov niso pridelovali vina, je mogoče sklepati, da so se s pridelavo vina ukvarjali grški prebivalci. Ioannis Leonardos je o Tyrnavosu zapisal: ‚Vsi prebivalci Tyrnavosa, ki so prodajali vino, so to označili z vejo drevesa, ki so jo namestili ob vrata, in vsak, ki jo je tam videl, je lahko prosto vstopil in poskusil vino ter se odločil, ali ga bo kupil.‘ S. Paganellis in Zosimas Esfigmenitis, ki je objavil delo Prometej, sta leta 1880 mesto Tyrnavos opisala z besedami: ‚V mestu Tyrnavos pridelujejo zapredke, melone in veliko vina, ki pa ni močno in ne zdrži dlje kot do aprila.‘ Po informacijah iz revije o grškem vinogradništvu in enologiji (1932) so se v regiji nekoč gojile sorte vinske trte: roditis, batiki, koukouli, limniona, sideritis, kartsiotis in outmali. V tem viru so na voljo tudi informacije o vinogradništvu in pridelavi vina v regiji Tyrnavos. V Tyrnavosu je bilo 800 lastnikov vinogradov, v Ampelonasu 450 in v Argyropouliu 100, ‚v drugih vaseh pa je skoraj vsaka družina imela v lasti kos zemljišča, na katerem so bile posajene vinske trte‘. Skupna površina, zasajena z vinsko trto, v regiji naj bi bila 10 375stremmata, na kateri se pridela 702 000 ok temno rdečega vina in 200 000 ok belega vina (retsine) [1 oka = 1,2829 kg]. V regiji Tyrnavos se od zgoraj navedenih sort gojijo le še roditis, batiki in limniona. Sprememba se je zgodila v obdobju 1930–1936 zaradi izbruha trtne uši v regiji. Vinske trte, odporne proti trtni uši, je razdeljevala zlasti kmetijska šola v Larissi, ki je spodbujala sorte muscat hamburg, batiki in rozaki. Zdaj je prevladujoča sorta grozdja muscat hamburg, ki se goji v 60 % vseh vinogradov na tem območju. Ta sorta je razpršena po posameznih lokacijah po vsem svetu. V Grčiji pa je povezana prav z območjem Tyrnavos, saj se na nacionalni ravni goji skoraj izključno v občini Tyrnavos. Sorta muscat hamburg je nastala s križanjem italijanske sorte schiava grossa (trollinger ali black hamburg) in egiptovske sorte muškata iz Aleksandrije ter se je gojila po skoraj vsem svetu. Za pridelavo vina se meša z drugimi sortami, v izjemnih primerih, na primer na območju Tyrnavos, pa se lahko vino prideluje izključno iz sorte muscat hamburg. Lokalni vinogradniki/vinarji v Tyrnavosu, ki imajo zelo dolgo tradicijo vinogradništva, so delali v novih razmerah, ki so jih ustvarile nove sorte po okužbi s trtno ušjo, in muškat uporabljali na več načinov. Pridelujejo se posebna aromatična vina, zlasti svetlo rdeča, sladka in polsladka. Znamenita žgana pijača z zaščiteno geografsko označbo ‚Tsipouro‘ iz Tyrnavosa se prideluje z destilacijo. Območje Tyrnavos je zaradi velikega območja gojenja sorte muscat hamburg, dobre aklimatizacije sorte in številnih načinov njene uporabe tako pomembna svetovna referenčna točka, da je v podatkovno zbirko VIVIC (mednarodni katalog sort Vitis) zdaj vključen sinonim moschato tyrnavou. S tem je sorta moschato tyrnavou pridobila ugled na svetovni ravni, od februarja 2013, ko je bila označba priznana na nacionalni ravni, pa se lahko sorta uradno označi kot ‚moschato mavro tyrnavou‘ za grozdje, gojeno v občini Tyrnavos. B. Kulturna, družbena in gospodarska povezava Družbeno in gospodarsko življenje v regiji Tyrnavos je tesno povezano z vinogradništvom, vinom in žgano pijačo tsipouro. Ta tradicija v mestu Tyrnavos in širši regiji obstaja že več stoletij. Sredi 19. stoletja so se prebivalci Tyrnavosa začeli intenzivno ukvarjati z vinogradništvom, proizvodi, kot so vino, tsipouro in ouzo, pa so dobili pomembno vlogo v gospodarstvu mesta. Po podatkih iz različnih kronoloških poročil je k širitvi vinske trte in njenih proizvodov poleg narave prispeval vesel značaj prebivalcev Tyrnavosa: ‚Prebivalci Tyrnavosa so tako vdani zabavljači in ljubitelji gostij, da ni mogoče najti niti enega, ki ne bi ljubil vina,‘ je leta 1817 zapisal Ioannis Economou Logiotatou, učenjak iz mesta Larissa. Nikolaos Georgiadis je leta 1880 zapisal: ‚Prebivalci mesta pa so veseli, živahni, ljubitelji gostij in spoštljivi častilci Bakhusa.‘ C. Geografsko okolje in geografsko poreklo Vinogradi na območju vin ‚Tyrnavos‘ (ZGO) ležijo na nadmorski višini od 70 do 250 metrov. Ti vinogradi, v katerih se gojijo priporočene in dovoljene sorte, se raztezajo na 17 000 hektarih, pri čemer sorta muscat hamburg zaseda približno 10 000 hektarov. Tla so primerna za vinogradništvo, predvsem v nižinah, čeprav se vinska trta goji tudi na hribovitih območjih. Območje pridelave vin z zaščiteno geografsko označbo ‚Tyrnavos‘ zajema različna tla, zlasti peščena, glinasta, peščenoglinasta in peščenoilovnata tla. Za mikroklimo v regiji so značilni razmeroma nizke temperature pozimi, pogoste zmrzali in malo dežja, poletja pa so običajno vroča in suha. Kakovostne lastnosti biser vin z zaščiteno geografsko označbo ‚Tyrnavos‘ izhajajo iz kombinacije značilnosti tal, lokalnih podnebnih razmer in kultiviranih sort. Za pridelavo biser vin se izberejo območja in vinogradniške parcele, ki izpolnjujejo zahteve za proizvode. Izberejo se nagnjena glinasta tla z dobrim odvodnjavanjem in nizkimi stopnjami vlažnosti. Izberejo se tudi tla z večjo kislostjo in višjo vsebnostjo terpenov. Takšna tla so zlasti severno od regije Tyrnavos ob vznožju gore Melouna. Podatki o proizvodu Iz poznih sort grozdja se lahko pridelajo odlična biser vina z edinstvenimi kakovostnimi lastnostmi. Biser vina imajo spoštovane organoleptične lastnosti, zlasti rožnato barvo vrtnice in aromo sadja, kot so češnje in jagode, pa tudi aromo cvetlic, kot je rdeča vrtnica. Muškatna biser vina imajo značilno muškatno aromo. Za biser vina z zaščiteno geografsko označbo ‚Tyrnavos‘ so značilni zadovoljiva kislost, občutek svežine in dobra struktura. Vzročna medsebojna povezava Edinstvenost biser vin z zaščiteno geografsko označbo ‚Tyrnavos‘ je povezana z aromatičnim potencialom sort, iz katerih se pridelujejo, v kombinaciji s tlemi in podnebnimi razmerami, ki vsako leto prevladujejo (količina padavin) med zorenjem. Velika raznolikost tal zagotavlja veliko možnosti za ohranitev visoke kakovosti biser vin. Ta kombinacija dejavnikov prispeva k pridelavi biser vin z izjemnimi organoleptičnimi lastnostmi, kot so aroma sadja in cvetlic, zadovoljiva kislost, občutek svežine in dobra struktura.“

2.4 Doda se sinonim muscat hamburg

Sprememba tehnične dokumentacije PGI-GR-A0122 za vina „Tyrnavos“, specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta se nanaša na vključitev sinonima „moschato mavro tyrnavou“ za sorto muscat hamburg v skladu z ministrskim sklepom št. 814/16068 z dne 5. februarja 2014 o klasifikaciji sort vinske trte in grozdja za rozine (Vladni uradni list, serija II, št. 225), razveljavljenim z ministrskim sklepom št. 3534/96217 z dne 7. septembra 2015 o klasifikaciji sort vinske trte in grozdja za sušenje (Vladni uradni list, serija II, št. 1995).

Ta sprememba se nanaša na oddelka „Glavne sorte vinske trte“ enotnega dokumenta in „Odobrene sorte vinske trte“ specifikacije proizvoda.

2.5 Posodobitev tehnične dokumentacije za vina „Tyrnavos“ (ZGO)

Poleg zahtevanih sprememb so bile zaradi posodobitve tehnične dokumentacije sprejete naslednje spremembe specifikacije proizvoda: (a) dodane so bile nacionalne določbe o veljavnih zahtevah in nadzoru za vina z ZOP in ZGO ter (b) spremenjene so bile informacije o pristojnih nadzornih organih.

Oddelek „NADZORNI ORGANI“ se nadomesti z naslednjim:

„NADZORNI ORGANI

(a) Ministrstvo za razvoj podeželja in prehrano Generalni direktorat za hrano Direktorat: Uporaba hrane in tehnologija Enota za vino in alkoholne pijače 105 52 Menandrou 22 GRČIJA Tel. +30 2102125113, +30 2102125145 Faks +30 2105245195 E-naslov: lkiokakis@minagric.gr, kballa@minagric.gr

(b) direktorata za gospodarstvo na podeželju in veterinarske zadeve

(c) regionalna središča za zaščito rastlin, kakovost in nadzor.“

ENOTNI DOKUMENT

1. Registrirano ime

„Τύρναβος“ (Tyrnavos)

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vina

8. Biser vino

4. Opis vin

Suho biser vino rosé

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 10,0 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): največ 9,0 (če vsebnost sladkorja preseže 4 g/l, se uporabijo pogoji iz Priloge XIV k Uredbi Komisije (ES) št. 607/2009).

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,5.

— Nadpritisk v zaprtih cisternah ni nižji od 1 bara, vendar ne višji od 2,5 bara pri 20 °C.

Rožnata barva. Sadno vino z aromo češnje, jagode in rdeče vrtnice. Muškatna vina imajo značilno muškatno aromo. Zadovoljiva kislost, občutek svežine in dobra struktura.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,0 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Če posamezne vrednosti niso navedene, se uporabljajo vrednosti iz zakonodaje EU.

Polsuho biser vino rosé

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 10,0 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): najmanj 4,5 in največ 17,5 (če vsebnost sladkorja preseže 12 g/l, se uporabijo pogoji iz Priloge XIV k Uredbi Komisije (ES) št. 607/2009).

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,5.

— Vsebnost žveplovega dioksida v vinih (skupaj): 250 mg/l (če vsebnost sladkorja ni manjša od 5 g/l).

— Nadpritisk v zaprtih cisternah ni nižji od 1 bara, vendar ne višji od 2,5 bara pri 20 °C.

Rožnata barva. Sadno vino z aromo češnje, jagode in rdeče vrtnice. Muškatna vina imajo značilno muškatno aromo s pridihom medu. Zadovoljiva kislost, sveža z dobro strukturo.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

Če posamezne vrednosti niso navedene, se uporabljajo vrednosti iz zakonodaje EU.

Suho belo vino

— Delež skupnega alkohola: najmanj 11,0 vol. %.

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 10,0 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): največ 9,0 (če vsebnost sladkorja preseže 4 g/l, se uporabijo pogoji iz Priloge XIV k Uredbi Komisije (ES) št. 607/2009).

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,5.

Rumeno-zelena barva. Aroma, ki spominja na zeleno jabolko in zrele hruške, ter aroma citrusov z blagimi notami jasmina. Muškatna vina imajo značilno muškatno aromo s cvetličnimi notami. Intenziven, rahlo kisel okus z dolgotrajnim pookusom.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Če posamezne vrednosti niso navedene, se uporabljajo vrednosti iz zakonodaje EU.

Polsladko rdeče vino

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 10,5 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): najmanj 12,5 in največ 45.

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,0.

Temnoškrlatna barva z vijoličnimi odtenki. Aroma prezrelega rdečega sadja, kot so češnje, robide in slive, ki jo prekrivajo note črnega popra in klinčkov. Muškatna vina imajo značilno muškatno aromo s cvetličnimi notami in notami medu. Bogat okus z dobro strukturo in mehkimi tanini. Sladek pookus.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Če posamezne vrednosti niso navedene, se uporabljajo vrednosti iz zakonodaje EU.

Suho vino rosé

— Delež skupnega alkohola: najmanj 11,0 vol. %.

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 10,0 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): največ 9,0 (če vsebnost sladkorja preseže 4 g/l, se uporabijo pogoji iz Priloge XIV k Uredbi Komisije (ES) št. 607/2009).

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,5.

Rožnata barva. Sadno vino z aromo češnje, jagode in rdeče vrtnice. Muškatna vina imajo značilno muškatno aromo. Zadovoljiva kislost, kompleksnost in dobra struktura.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Če posamezne vrednosti niso navedene, se uporabljajo vrednosti iz zakonodaje EU.

Polsuho vino rosé

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 10,0 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): najmanj 4,5 in največ 17,5 (če vsebnost sladkorja preseže 12 g/l, se uporabijo pogoji iz Priloge XIV k Uredbi Komisije (ES) št. 607/2009).

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,5.

— Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida v vinih (v mg/l): 250 (če je vsebnost sladkorja najmanj 5 g/l).

Rožnata barva. Sadno vino z aromo češnje, jagode in rdeče vrtnice. Muškatna vina imajo značilno muškatno aromo. Zadovoljiva kislost, kompleksnost, prijetna sladkoba in dobra struktura.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

Če posamezne vrednosti niso navedene, se uporabljajo vrednosti iz zakonodaje EU.

Polsladko vino rosé

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 10,0 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): najmanj 12,5 in največ 45.

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,5.

Rožnata barva. Sadno vino z aromo češnje, jagode in rdeče vrtnice. Muškatna vina imajo značilno muškatno aromo. Zadovoljiva kislost, kompleksnost in dobra struktura. Dolgotrajen sladek pookus.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

Če posamezne vrednosti niso navedene, se uporabljajo vrednosti iz zakonodaje EU.

Polsuho belo vino

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 10,0 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): najmanj 4,5 in največ 17,5 (če vsebnost sladkorja preseže 12 g/l, se uporabijo pogoji iz Priloge XIV k Uredbi Komisije (ES) št. 607/2009).

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,5.

— Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida v vinih (v mg/l): 250 (če je vsebnost sladkorja najmanj 5 g/l).

Rumeno-zelena barva. Aroma, ki spominja na zeleno jabolko in zrele hruške, ter aroma citrusov z blagimi notami jasmina. Muškatna vina imajo značilno muškatno aromo s cvetličnimi notami. Intenziven in osvežilen sladek okus z rahlo kislostjo in dolgotrajnim pookusom.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

Če posamezne vrednosti niso navedene, se uporabljajo vrednosti iz zakonodaje EU.

Suho rdeče vino

— Delež skupnega alkohola: najmanj 12,0 vol. %.

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 10,5 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): največ 9,0 (če vsebnost sladkorja preseže 4 g/l, se uporabijo pogoji iz Priloge XIV k Uredbi Komisije (ES) št. 607/2009).

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,0.

Temnoškrlatna barva z vijoličnimi odtenki. Aroma zrelega rdečega sadja, kot so češnje, robide in slive, ki jo prekrivajo note črnega popra in klinčkov. Muškatna vina imajo značilno muškatno aromo s cvetličnimi notami.

Bogat okus z dobro strukturo in mehkimi tanini.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

Če posamezne vrednosti niso navedene, se uporabljajo vrednosti iz zakonodaje EU.

Polsuho rdeče vino

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 10,5 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): najmanj 4,5 in največ 17,5 (če vsebnost sladkorja preseže 12 g/l, se uporabijo pogoji iz Priloge XIV k Uredbi Komisije (ES) št. 607/2009).

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,0.

— Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida v vinih (v mg/l): 200 (če je vsebnost sladkorja najmanj 5 g/l).

Temnoškrlatna barva z vijoličnimi odtenki. Aroma zrelega rdečega sadja, kot so češnje, robide in slive, ki jo prekrivajo note črnega popra in klinčkov. Muškatna vina imajo značilno muškatno aromo s cvetličnimi notami.

Bogat okus z dobro strukturo, prijetno sladkobo in mehkimi tanini.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Če posamezne vrednosti niso navedene, se uporabljajo vrednosti iz zakonodaje EU.

Sladko rdeče vino

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 10,5 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): najmanj 45.

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,0.

Temnoškrlatna barva z vijoličnimi odtenki. Aroma prezrelega sadja, kot so fige, z intenzivno muškatno aromo, ki jo prekrivajo note medu in tradicionalnih marmelad. Sladek okus z intenzivnim muškatnim karakterjem. Zadovoljiva kislost, polno telo z občutkom volumna in dolgotrajen pookus.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Če posamezne vrednosti niso navedene, se uporabljajo vrednosti iz zakonodaje EU.

Polsladko belo vino

— Najmanjši delež naravnega alkohola: 10,0 vol. %.

— Skupna vsebnost sladkorja (v g/l): najmanj 12,5 in največ 45.

— Skupna vsebnost kisline, izražena kot vinska kislina (v g/l): največ 7,5.

Rumeno-zelena barva. Aroma, ki spominja na zeleno jabolko in zrele hruške, ter aroma citrusov z blagimi notami jasmina. Muškatna vina imajo značilno muškatno aromo s cvetličnimi notami in notami medu. Intenziven, rahlo kisel okus z dolgotrajnim, sladkim pookusom.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izražena kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

Če posamezne vrednosti niso navedene, se uporabljajo vrednosti iz zakonodaje EU.

5. Enološki postopki

(a) Posebni enološki postopki

Vinifikacija suhih, polsuhih in polsladkih belih vin

Omejitve pri enoloških postopkih

Proizvodnja z najsodobnejšo tehnologijo za pridelavo belega vina; temperatura med alkoholnim vrenjem ne sme preseči 20 °C.

Vinifikacija suhih, polsuhih, polsladkih in sladkih rdečih vin

Omejitve pri enoloških postopkih

Rdeče vino „Tyrnavos“ (ZGO) se prideluje v skladu s tradicionalnimi enološkimi postopki za rdeča vina.

Vinifikacija suhih, polsuhih in polsladkih vin rosé

Omejitve pri enoloških postopkih

Vino rosé „Tyrnavos“ (ZGO) se proizvaja z najsodobnejšo tehnologijo za pridelavo vina rosé; temperatura med alkoholnim vrenjem ne sme preseči 20 °C.

Gojitvena oblika vinske trte

Tehnika gojenja

Vinska trta se goji v skladu z običajnimi tehnikami gojenja, ki se uporabljajo na tem območju.

Posebni enološki postopki, ki se uporabljajo za pridelavo vin

Pri pridelavi polsuhih, polsladkih in sladkih vin je v skladu z določbami, ki se uporabljajo (Priloga ID k Uredbi (ES) št. 606/2009), dovoljeno slajenje vin.

Biser vino se prideluje s tradicionalno lokalno tehniko, ogljikov dioksid pa se ne dodaja, ampak je endogen.

(b) Največji donosi

Največji donos v kilogramih grozdja na hektar (rdeče in bele sorte):

12 000 kilogramov grozdja na hektar;

največji donos v hektolitrih končnega proizvoda na hektar – rdeča vina:

96 hl na hektar;

največji donos v hektolitrih končnega proizvoda na hektar – bela vina in vina rosé:

90 hl na hektar.

6. Razmejeno območje

Razmejeno območje za pridelavo vin „Tyrnavos“ (ZGO) spada v regionalno enoto Larissa in vključuje okraje občine Tyrnavos, zlasti občinsko enoto Tyrnavos z lokalnimi skupnostmi Argyropouleio, Damasi in Dendra Tyrnavou ter občinsko enoto Ampelonas z lokalnimi skupnostmi Vryotopos, Deleria in Rodia.

7. Glavne sorte vinske trte

Savatiano B – bela sorta doumprena, bela sorta kountoura, perachoritiko, sakeiko

Chardonnay B

Dempina B

Batiki B

Muscat hamburg N – moschato mavro tyrnavos

Cabernet sauvignon N

Malagouzia B

Limniona N

Limnio Ν

Ugni blanc B – trebbiano syrah N

Sauvignon blanc B

Merlot N

Maccabeau B

Grenache rouge N

Roditis Rs – alepou

8. Opis povezave

Vino kategorije 1

A. Zgodovinska povezava

V regiji Tyrnavos se ljudje z vinogradništvom ukvarjajo že več stoletij. Prav tako dolgo tudi popotniki omenjajo vinograde Tyrnavosa. Leta 1668 je turški popotnik Evliya Çelebi o vinogradih Tyrnavosa zapisal: „Pri odhodu lahko jugovzhodno od mesta (Tyrnavos) opazimo 37 vinogradov, ki se raztezajo vse do Larisse.“ Vinograde iz Tyrnavosa omenjajo tudi Brown (1669), Leake (1806) in Leonardos (1836).

Pisni viri o zgodovini vinogradništva in vina na območju Tyrnavos segajo vse do bizantinskega obdobja.

Francoz Léon Heuzey, eden od najbolj znanih tujih raziskovalcev in popotnikov, je Tyrnavos obiskal leta 1858 in navedel, da je bil eden od davkov, ki jih je bilo treba plačati turškim vladarjem, „zinzirie“, tj. desetina, uvedena za mošt.

B. Kulturna, družbena in gospodarska povezava

Družbeno in gospodarsko življenje v regiji Tyrnavos je tesno povezano z vinogradništvom, vinom in žgano pijačo tsipouro. Ta tradicija v mestu Tyrnavos in širši regiji obstaja že več stoletij. Sredi 19. stoletja so se prebivalci Tyrnavosa začeli intenzivno ukvarjati z vinogradništvom, proizvodi, kot so vino, tsipouro in ouzo, pa so dobili pomembno vlogo v gospodarstvu mesta.

Vinska trta in njeni proizvodi so zdaj temelj lokalnega gospodarstva. Vino in tsipouro sta del vseh družbenih dejavnosti v regiji Tyrnavos, vključno z običaji, praznovanji in obredi, ter sestavni del vsakdanjega življenja ljudi. Najznačilnejši običaj, ki se izvaja le v Tyrnavosu, je „bourani“ na „čisti ponedeljek“, tj. praznovanje, ki izvira iz Dionizovih praznovanj in čaščenja Dioniza.

C. Geografsko okolje in geografsko poreklo

Vinogradi na območju vin „Tyrnavos“ (ZGO) ležijo na nadmorski višini od 70 do 250 metrov. Ti vinogradi, v katerih se gojijo priporočene in dovoljene sorte, se raztezajo na 17 000 hektarih, pri čemer sorta muscat hamburg zaseda približno 10 000 hektarov. Tla so primerna za vinogradništvo, predvsem v nižinah, čeprav se vinska trta goji tudi na hribovitih območjih.

Območje pridelave vin z zaščiteno geografsko označbo „Tyrnavos“ zajema različna tla, zlasti peščena, glinasta, peščenoglinasta in peščenoilovnata tla.

Za mikroklimo v regiji so značilni razmeroma nizke temperature pozimi, pogoste zmrzali in malo dežja, poletja pa so običajno vroča in suha.

Kakovostne lastnosti vin Tyrnavos (ZGO) izhajajo iz kombinacije lokalnih značilnosti (tla in podnebje), sort, ki se gojijo, ter uporabljenih postopkov gojenja in enoloških postopkov.

Na splošno se na mladih, peščenih tleh gojijo pozne rdeče sorte, kot je cabernet sauvignon, ali celo sorta syrah, medtem ko se zgodnje sorte, kot je merlot, gojijo na glinastih tleh.

Beli sorti chardonnay in sauvignon blanc, ki dozorita v drugih desetih dneh avgusta, se izbereta glede na kombinacijo možnega datuma trgatve in aromatičnega potenciala sorte.

Bele in rdeče grške sorte z velikimi in enotnimi grozdi (kot sta malagouzia in roditis) se zaradi tveganja okužbe z glivami, kot je siva plesen, gojijo na tleh z nizkimi stopnjami vlažnosti.

Za pridelavo suhega vina malagouzia mora biti vinograd na pobočju z dobrim odvodnjavanjem in nizkimi stopnjami vlažnosti.

Podatki o proizvodu

Kombinacija podnebja, vrst tal, rastočih in gojenih sort grozdja ter uporabljenih enoloških postopkov prispeva h kakovostnim lastnostim vin „Tyrnavos“ (ZGO).

Rdeča vina so temnoškrlatne barve z vijoličnimi odtenki in aromami, kot sta aromi fige in zrelega rdečega sadja, na primer češenj, robid in sliv, ki jih prekrivajo note črnega popra in klinčkov z intenzivno muškatno aromo, to pa, odvisno od sorte, prekrivajo note medu in tradicionalnih marmelad. Muškatna vina imajo značilno muškatno aromo s cvetličnimi notami. Za ta vina so značilni blagi tanini.

Vina rosé so rožnate barve z različnimi aromami, kot so arome češnje, jagod in rdeče vrtnice. Muškatna vina imajo značilno muškatno aromo.

Bela vina imajo različne arome, kot so aroma zelenega jabolka in zrele hruške ter aroma citrusov z blagimi notami jasmina, ki so odvisne od sorte. Muškatna vina imajo značilno muškatno aromo s cvetličnimi notami. Za ta vina sta značilni blaga kislost in krepka struktura.

Vina, pridelana iz sort malagouzia, chardonnay in sauvignon blanc, lahko zaradi svojega aromatičnega potenciala izboljšajo aromo in okus drugih sort z območja Tyrnavos, kot so roditis, savatiano in batiki, ki imajo razmeroma nevtralno aromo in povprečno kislost.

Vina z zaščiteno geografsko označbo „Tyrnavos“ so prejela nagrade na mednarodnih tekmovanjih (IWSC Solun, Le Challenge International du Vin, Decanter, AWC Dunaj, IWSC London, mednarodno tekmovanje vin PAR).

Vzročna medsebojna povezava

Edinstvenost vin z zaščiteno geografsko označbo „Tyrnavos“ je povezana z aromatičnim potencialom sort, iz katerih se pridelujejo, ter vrsto tal in podnebnimi razmerami, ki prevladujejo med zorenjem. Pomemben je tudi enološki postopek.

Iz belih sort v kombinaciji s primerno vrsto tal se pridelujejo vina, za katera so značilni blaga kislost, aroma sadja in citrusov ter cvetlični odtenki.

Pri sorti malagouzia je mogoče navesti primer dveh različnih vrst tal. V prvem primeru so tla blizu reke Titarisios peščena in peščenoilovnata, v njih je tudi veliko kremena. Grozdje na teh tleh je prej zrelo, iz sorte pa se pridelujejo vina z aromo jasmina in zrele hruške. V drugem primeru so tla blizu gore Melouna glinasta. Grozdje na teh tleh dozori od deset do petnajst dni pozneje kot v prvem primeru, iz sorte pa se pridelujejo vina z aromo, ki spominja na zeleno jabolko in citruse. Za obe območji so značilna vina z zelo dobro kislostjo.

Iz rdečih sort, ki se gojijo na ustrezni vrsti tal, tj. glinastih ali peščenih, se pridelujejo vina z aromo sadja in cvetlic, intenzivno muškatno aromo z notami medu in tradicionalnih marmelad ter mehkimi tanini v primeru rdečih vin.

Malo dežja poleti in visoke temperature na tem območju zagotavljajo vina s povprečno kislostjo in barvo ter visoko vsebnostjo sladkorja. Zelo zanimiva je tudi lokalna sorta limniona, ki dozori med zadnjimi desetimi dnevi septembra in prvimi desetimi dnevi oktobra. Iz te sorte se pridelujejo vina z intenzivno kislostjo, povprečno barvo in mehkimi tanini.

Za vina rosé so značilne zadovoljiva kislost, kompleksnost in dobra struktura.

Kategorija 8 – biser vino

A. Zgodovinska povezava

V regiji Tyrnavos se ljudje z vinogradništvom ukvarjajo že več stoletij. Prav tako dolgo tudi popotniki omenjajo vinograde Tyrnavosa. Leta 1668 je turški popotnik Evliya Çelebi o vinogradih Tyrnavosa zapisal: „Pri odhodu lahko jugovzhodno od mesta (Tyrnavos) opazimo 37 vinogradov, ki se raztezajo vse do Larisse.“ Vinograde iz Tyrnavosa omenjajo tudi Brown (1669), Leake (1806) in Leonardos (1836).

Pisni viri o zgodovini vinogradništva in vina na območju Tyrnavos segajo vse do bizantinskega obdobja. Francoz Léon Heuzey, eden od najbolj znanih tujih raziskovalcev in popotnikov, je Tyrnavos obiskal leta 1858 in navedel, da je bil eden od davkov, ki jih je bilo treba plačati turškim vladarjem, „zinzirie“, tj. desetina, uvedena za mošt.

B. Kulturna, družbena in gospodarska povezava

Družbeno in gospodarsko življenje v regiji Tyrnavos je tesno povezano z vinogradništvom, vinom in žgano pijačo tsipouro. Ta tradicija v mestu Tyrnavos in širši regiji obstaja že več stoletij. Sredi 19. stoletja so se prebivalci Tyrnavosa začeli intenzivno ukvarjati z vinogradništvom, proizvodi, kot so vino, tsipouro in ouzo, pa so dobili pomembno vlogo v gospodarstvu mesta.

Vinska trta in njeni proizvodi so zdaj temelj lokalnega gospodarstva. Vino in tsipouro sta del vseh družbenih dejavnosti v regiji Tyrnavos, vključno z običaji, praznovanji in obredi, ter sestavni del vsakdanjega življenja ljudi. Najznačilnejši običaj, ki se izvaja le v Tyrnavosu, je „bourani“ na „čisti ponedeljek“, tj. praznovanje, ki izvira iz Dionizovih praznovanj in čaščenja Dioniza.

C. Geografsko okolje in geografsko poreklo

Kakovostne lastnosti biser vin z zaščiteno geografsko označbo „Tyrnavos“ izhajajo iz kombinacije značilnosti tal, lokalnih podnebnih razmer in kultiviranih sort.

Za pridelavo biser vin se izberejo območja in vinogradniške parcele, ki izpolnjujejo zahteve za proizvode. Izberejo se nagnjena glinasta tla z dobrim odvodnjavanjem in nizkimi stopnjami vlažnosti. Izberejo se tudi tla z večjo kislostjo in višjo vsebnostjo terpenov.

Podatki o proizvodu

Biser vina imajo spoštovane organoleptične lastnosti, zlasti rožnato barvo vrtnice in aromo sadja, kot so češnje in jagode, pa tudi aromo cvetlic, kot je rdeča vrtnica. Muškatna biser vina imajo značilno muškatno aromo. Za biser vina z zaščiteno geografsko označbo „Tyrnavos“ so značilni zadovoljiva kislost, občutek svežine in dobra struktura.

Vzročna medsebojna povezava

Iz poznih sort grozdja se lahko pridelajo odlična biser vina z edinstvenimi kakovostnimi lastnostmi.

Edinstvenost biser vin z zaščiteno geografsko označbo „Tyrnavos“ je povezana z aromatičnim potencialom sort, iz katerih se pridelujejo, v kombinaciji s tlemi in podnebnimi razmerami, ki vsako leto prevladujejo (količina padavin) med zorenjem.

Velika raznolikost tal zagotavlja veliko možnosti za ohranitev visoke kakovosti biser vin.

Ta kombinacija dejavnikov prispeva k pridelavi biser vin z izjemnimi organoleptičnimi lastnostmi, kot so aroma sadja in cvetlic, zadovoljiva kislost, občutek svežine in dobra struktura.

9. Bistveni dodatni pogoji

Pravni okvir:

v zakonodaji EU.

Vrsta dodatnega pogoja:

dopolnilne določbe v zvezi z označevanjem.

Opis pogoja:

izrazi, ki se nanašajo na nekatere načine pridelave.

Člen 66(1), člen 66(2) in člen 66(6) Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 v zvezi z zaščitenimi označbami porekla in geografskimi označbami, tradicionalnimi izrazi, označevanjem in predstavitvijo nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja.

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem vina.

Opis pogoja:

izrazi, ki se nanašajo na nekatere načine pridelave.

Člena 3 in 4 ministrskega sklepa št. 280557 z dne 9 junija 2005 o določitvi časa zorenja, staranja in dajanja na trg vina višje kakovosti z označbo porekla in lokalnega vina ter izrazov za označevanje njunega načina pridelave ali načinov proizvodnje (Vladni uradni list, serija II, št. 818/15-6-2005) določata pogoje za uporabo naslednjih izrazov:

— „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ“ ali „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ“ (MLADO VINO);

— „ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ ali „ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (ZORJENO V SODIH);

— „ΠΑΛΑΙΩΜΕΝΟΣ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ ali „ΠΑΛΑΙΩΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (STARANO V SODIH);

— „ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ ali „ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (VINIFICIRANO IN ZORJENO V SODIH);

— „ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ ali „ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (VINIFICIRANO V SODIH).

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem vina.

Opis pogoja:

navedba vinskega letnika na oznaki.

Kadar se na oznaki uporabi izraz „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ“ ali „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ“ (MLADO VINO), je treba navesti vinski letnik v skladu s členom 1(2) ministrskega sklepa št. 280557 z dne 9. junija 2005 o določitvi časa zorenja, staranja in dajanja na trg vina višje kakovosti z označbo porekla in lokalnega vina ter izrazov za označevanje njunega načina pridelave ali načinov proizvodnje (Vladni uradni list, serija II, št. 818/15-6-2005).

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem vina.

Opis pogoja:

izrazi na oznakah v skladu z nacionalno zakonodajo.

V skladu z ministrskim sklepom št. 235309 z dne 7. februarja 2002 se lahko pri označevanju vina „Tyrnavos“ z zaščiteno geografsko označbo uporabijo naslednji izrazi:

ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΛΕΥΚΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ/Blanc de blancs (belo vino iz belega grozdja), ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΕΡΥΘΡΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ/Blanc de noir (belo vino iz rdečega grozdja), ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΕΡΥΘΡΩΠΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ ali ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΓΚΡΙΖΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ/Blanc de gris (belo vino iz grozdja rosé ali belo vino iz sivega grozdja), ΚΟΚΚΙΝΕΛΙ/kokineli (kokineli), ΟΙΝΟΣ ΛΟΦΩΝ/Vin de collines (vino z gričev), ΟΙΝΟΣ ΠΛΑΓΙΩΝ/Vin de coteaux (vino s pobočij).

Pravni okvir:

v zakonodaji EU.

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje glede proizvodnje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

člen 6(4)(b) Uredbe Komisije (ES) št. 607/2009 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 v zvezi z zaščitenimi označbami porekla in geografskimi označbami, tradicionalnimi izrazi, označevanjem in predstavitvijo nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja.

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji.

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje glede proizvodnje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

V členu 4(c) skupnega ministrskega sklepa št. 392169 z dne 20. oktobra 1999 o določitvi splošnih pravil za uporabo izraza „lokalno vino“ v opisu namiznega vina (Vladni uradni list, serija II, št. 1985/8.11.99), kakor je bil spremenjen s skupnim ministrskim sklepom št. 321813 z dne 29. avgusta 2007, je navedeno:

„Namizna vina, za katera se lahko izraz ‚lokalno vino‘ uporabi z geografsko označbo province, prefekture ali vinorodnega območja, ki je manjše od prefekture, se pridelujejo v vinskih kleteh, ki delujejo v tej ali sosednji prefekturi.“ Vina „Tyrnavos“ (ZGO) se lahko pridelujejo v vinskih kleteh, ki delujejo v prefekturi Larissa ali sosednjih prefekturah, kot so Magnisia, Fthiotida, Karditsa, Trikala, Greneva, Kozani in Pieria.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/OINOS/PGE_trop_prodiagrafes_tyrnavos201217.pdf