SL Uradni list Evropske unije L 78/41

UREDBA (EU) št. 229/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. marca 2013

o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1405/2006

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega odstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba Sveta (ES) št. 1405/2006 (3) določa posebne ukrepe na področju kmetijstva za odpravo težav, ki nastajajo zaradi posebne geografske lege manjših egejskih otokov. Ti ukrepi so bili izvedeni na podlagi programa podpore, ki je glavni instrument za preskrbo teh otokov s kmetijskimi proizvodi in podporo lokalne kmetijske proizvodnje. Zaradi potrebe po posodobitvi obstoječih ukrepov, vključno zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, je treba Uredbo (ES) št. 1405/2006 razveljaviti in jo nadomestiti z novo uredbo.

(2) Natančno je treba določiti glavne cilje, ki jih bo pomagal uresničiti režim za podporo manjšim egejskim otokom.

(3) Treba je tudi določiti vsebino programa podpore za manjše egejske otoke (v nadaljnjem besedilu: program podpore), ki bi ga v skladu z načelom subsidiarnosti morala določiti Grčija na najustreznejši geografski ravni, nato pa predložiti v odobritev Komisiji.

(4) Za boljše uresničevanje ciljev režima za podporo manjšim egejskim otokom bi moral program podpore vsebovati ukrepe, ki zagotavljajo preskrbo s kmetijskimi proizvodi ter ohranitev in razvoj lokalne kmetijske proizvodnje. Harmonizirati je treba raven načrtovanja programov ter načrtno uporabljati partnerski pristop med Komisijo in Grčijo. Komisija bi morala sprejeti postopke in kazalnike, da se zagotovita gladko izvajanje in ustrezno spremljanje programa.

(5) Na podlagi načela subsidiarnosti in za zagotovitev prožnosti, kar je temelj pristopa k oblikovanju programa za režim podpore manjšim egejskim otokom, lahko organi, ki jih imenuje Grčija, predlagajo spremembe k programu zaradi prilagoditve dejanskim potrebam teh otokov. V ta namen bi bilo treba spodbujati večje sodelovanje pristojnih lokalnih in regionalnih organov in drugih zainteresiranih strani. V skladu s tem pristopom bi tudi postopki za spremembe programa morali biti prilagojeni glede na pomembnost posameznih vrst sprememb.

(6) Zaradi posebne geografske lege je preskrba nekaterih manjših egejskih otokov s proizvodi, ki so osnovnega pomena za prehrano ljudi, nadaljnjo predelavo ali kot kmetijski vložki, povezana z dodatnimi stroški prevoza. Poleg tega objektivni dejavniki, ki izvirajo iz otoške lege in oddaljenosti od trgov, dodatno omejujejo gospodarske subjekte in proizvajalce na teh egejskih otokih ter močno ovirajo njihove dejavnosti. V določenih primerih gospodarske subjekte in proizvajalce otoška lega dvojno prizadene, saj njihova preskrba poteka prek drugih otokov. Ta prikrajšanost se lahko omili z znižanjem cen osnovnih proizvodov. Zato je primerno uvesti poseben režim preskrbe in tako zagotoviti preskrbo manjših egejskih otokov ter nadomestiti dodatne stroške, ki nastanejo zaradi otoške lege, majhne velikosti in oddaljenosti od trgov.

(7) Težave, s katerimi se soočajo manjši egejski otoki, so še večje zaradi majhne velikosti otokov. Da bi zagotovili učinkovitost predvidenih ukrepov, bi se morali ti uporabljati za vse egejske otoke, razen za Kreto in Evio.

(8) Da bi dosegli cilj znižanja cen na manjših egejskih otokih, ublažitve dodatnih stroškov zaradi njihove otoške lege, majhne velikosti in oddaljenosti od trgov ter hkrati ohranili konkurenčnost proizvodov Unije, bi bilo treba dodeliti pomoč za preskrbo manjših egejskih otokov s proizvodi Unije. Pri takšni pomoči bi bilo treba upoštevati dodatne stroške prevoza na manjše egejske otoke, pri kmetijskih vložkih in proizvodih, namenjenih za predelavo, pa dodatne stroške zaradi otoške lege, majhne velikosti in oddaljenosti od trgov.

(9) Za preprečitev špekulacij, ki bi škodile končnim uporabnikom na manjših egejskih otokih, je pomembno natančno določiti, da bodo do posebnega režima preskrbe upravičeni samo higiensko neoporečni proizvodi tržne kakovosti.

(10) Količine, za katere velja posebni režim preskrbe, so omejene na potrebe preskrbe manjših egejskih otokov, zato ta režim ne bi smel ovirati pravilnega delovanja notranjega trga. Poleg tega gospodarske ugodnosti posebnega režima preskrbe ne bi smele voditi v preusmeritev v trgovini z zadevnimi proizvodi. Odpošiljanje ali izvoz teh proizvodov z manjših egejskih otokov bi bilo zato treba prepovedati. Vendar bi bilo treba odpošiljanje ali izvažanje teh proizvodov dovoliti, kadar so ugodnosti, ki izhajajo iz posebnega režima preskrbe, povrnjene.

(11) Pri predelanih proizvodih bi bilo treba dovoliti trgovanje med manjšimi egejskimi otoki, zmanjšati pa bi bilo treba stroške prevoza teh proizvodov, da se omogoči trgovina med temi otoki. Upoštevati bi bilo treba tudi trgovinske tokove v okviru regionalne trgovine ter tradicionalnega izvoza in odpošiljanja iz te regije v druge dele Unije ali tretje države ter dovoliti izvoz predelanih proizvodov v okviru tradicionalnih trgovinskih tokov.

(12) Da bi uresničili cilje posebnega režima preskrbe, bi se morale gospodarske prednosti posebnega režima preskrbe odražati na ravni proizvodnih stroškov in vplivati na znižanje cen vse do ravni končnega uporabnika. Prednosti bi bilo zato treba dodeljevati le pod pogojem, da se dejansko prenesejo do končnega potrošnika, in izvesti bi bilo treba ustrezne preglede.

(13) Določiti bi bilo treba pravila za delovanje režima, zlasti tista, ki zadevajo uvedbo registra gospodarskih subjektov in sistema certifikatov na podlagi certifikatov iz člena 161 Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (4).

(14) Politika Unije za podporo lokalni proizvodnji manjših egejskih otokov, uvedena na podlagi Uredbe (ES) št. 1405/2006, je doslej zajemala vrsto proizvodov in ukrepov za njihovo proizvodnjo, trženje ali predelavo. Ti ukrepi so se izkazali za učinkovite in zagotavljajo nadaljevanje in razvoj kmetijskih dejavnosti. Unija bi morala še naprej podpirati to proizvodnjo, ki je ključni dejavnik pri ohranjanju okoljskega, socialnega in gospodarskega ravnovesja manjših egejskih otokov. Kot pri politiki za razvoj podeželja so izkušnje pokazale, da lahko tesnejše partnerstvo z lokalnimi oblastmi omogoči bolj ciljno usmerjeno reševanje posebnih težav, s katerimi se soočajo zadevni otoki. Podpora lokalni proizvodnji bi se morala torej nadaljevati prek programa podpore, prvič uvedenega z Uredbo (ES) št. 1405/2006. V tem pogledu bi bilo treba poudariti ohranjanje tradicionalne kmetijske dediščine in tradicionalnih značilnosti načinov proizvodnje ter lokalnih in ekoloških proizvodov.

(15) Določiti bi bilo treba minimalne elemente, ki bi jih moral zagotoviti program podpore, da se določijo ukrepi za podporo lokalni kmetijski proizvodnji, zlasti opis lokacije, predlagane strategije, ciljev in ukrepov. Ravno tako bi bilo treba določiti načela za uskladitev teh ukrepov z drugimi politikami Unije, da se prepreči kakršna koli nezdružljivost in prekrivanje pomoči.

(16) Za namene izvajanja te uredbe bi moralo biti možno, da program podpore vsebuje ukrepe za financiranje študij, predstavitvenih projektov, izobraževanja in tehnične pomoči.

(17) Kmete na manjših egejskih otokih bi bilo treba spodbujati k ponudbi kakovostnih proizvodov in jim pomagati pri trženju takih proizvodov.

(18) Za ublažitev posebnih omejitev kmetijstva na manjših egejskih otokih, nastalih zaradi otoške lege, majhne velikosti, goratega reliefa in podnebja, njihove gospodarske odvisnosti od majhnega števila proizvodov in njihove oddaljenosti od trgov, se lahko dovoli odstopanje od dosledne politike Komisije, v skladu s katero državna pomoč za tekoče poslovanje pri proizvodnji, predelavi, trženju in prevozu kmetijskih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) ni dovoljena.

(19) Izvajanje te uredbe ne bi smelo negativno vplivati na raven posebne podpore, ki so jo manjši egejski otoki prejemali doslej. Da bi lahko izvajala ustrezne ukrepe, bi Grčija morala imeti na razpolago zneske, ki ustrezajo podpori, ki jo je Unija že odobrila na podlagi Uredbe (ES) št. 1405/2006.

(20) Od leta 2007 so se zaradi naraščanja staleža in demografskega pritiska na manjših egejskih otokih povečale potrebe po osnovnih proizvodih. Zato bi bilo treba povečati delež proračuna, ki bi ga Grčija lahko uporabila za posebni režim preskrbe manjših egejskih otokov.

(21) Da se Grčiji omogoči ocena vseh elementov, povezanih z izvajanjem programa podpore v predhodnem letu, in predložitev izčrpnega letnega poročila o oceni Komisiji, bi bilo treba rok za predložitev navedenega poročila s 30. junija prestaviti na 30. september leta, ki sledi referenčnemu letu.

(22) Komisija bi morala najpozneje do 31. decembra 2016 in nato vsakih pet let Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti splošno poročilo o učinku ukrepov za izvajanje te uredbe ter mu po potrebi priložiti ustrezna priporočila.

(23) Da bi zagotovili pravilno delovanje ureditve, ki jo uvaja ta uredba, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte v zvezi z dopolnitvijo ali spremembo določenih nebistvenih delov te uredbe. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

(24) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja režima za manjše egejske otoke glede na druge podobne režime in preprečitev izkrivljanja konkurence ali diskriminacije med gospodarskimi subjekti bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (5).

(25) Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi morala uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA IN CILJI

Člen 1

Predmet urejanja

1. Ta uredba določa posebne ukrepe za kmetijstvo za odpravo težav, ki jih povzročajo otoška lega, majhna velikost in oddaljenost od trgov manjših egejskih otokov (v nadaljnjem besedilu: manjši otoki).

2. Za namen te uredbe pomenijo „manjši otoki“ vse otoke Egejskega morja razen otokov Kreta in Evia.

Člen 2

Cilji

1. Posebni ukrepi iz člena 1 prispevajo k uresničevanju naslednjih ciljev:

(a) manjšim otokom zagotoviti preskrbo s proizvodi, ki so osnovnega pomena za prehrano ljudi ali nadaljnjo predelavo in kot kmetijski vložki, z ublažitvijo dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi njihove otoške lege, majhne velikosti in oddaljenosti od trgov;

(b) ohraniti in razviti kmetijsko dejavnost manjših otokov, vključno s proizvodnjo, predelavo, trženjem in prevozom nepredelanih in predelanih lokalnih proizvodov.

2. Cilji iz odstavka 1 se izvajajo z ukrepi iz poglavij III, IV in V.

POGLAVJE II

PROGRAM PODPORE

Člen 3

Oblikovanje programa podpore

1. Ukrepi iz člena 1 se določijo s programom podpore, ki vključuje:

(a) poseben režim preskrbe iz Poglavja III in

(b) posebne ukrepe za podporo proizvodnje lokalnih kmetijskih proizvodov iz Poglavja IV.

2. Program podpore se vzpostavi na geografski ravni, ki je po presoji Grčije najustreznejša. Pripravijo ga pristojni lokalni in regionalni organi, ki jih določi Grčija, ki po posvetovanju s pristojnimi organi in organizacijami na ustrezni regionalni ravni program predloži v odobritev Komisiji v skladu s členom 6.

Člen 4

Združljivost in skladnost

1. Ukrepi, sprejeti v okviru programa podpore, so v skladu s pravom Unije. Taki ukrepi so usklajeni z drugimi politikami Unije ter z ukrepi, sprejetimi na podlagi takih politik.

2. Zagotovi se skladnost ukrepov, sprejetih na podlagi programa podpore, z ukrepi, ki se izvajajo v okviru drugih instrumentov skupne kmetijske politike, zlasti skupnih tržnih ureditev, razvoja podeželja, kakovosti proizvodov, dobrega počutja živali in varstva okolja.

Zlasti se noben ukrep na podlagi te uredbe ne financira kot:

(a) dodatna podpora sistemov premij ali pomoči, vzpostavljenih v okviru skupne tržne ureditve, razen v izjemnih primerih, utemeljenih z objektivnimi merili;

(b) podpora raziskovalnim projektom, ukrepom, ki podpirajo raziskovalne projekte, ali ukrepom, upravičenim do financiranja Unije na podlagi Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (6);

(c) podpora ukrepom, ki spadajo v področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja Evropskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (7).

Člen 5

Vsebina programa podpore

Program podpore vsebuje:

(a) časovni razpored izvedbe ukrepov in okvirno letno finančno preglednico, v kateri so prikazana vsa sredstva, ki naj bi se uporabila;

(b) utemeljitev združljivosti in usklajenosti med različnimi ukrepi programa ter merili in količinskimi kazalniki, ki se uporabijo za spremljanje in ocenjevanje;

(c) ukrepe, sprejete za zagotavljanje učinkovitega in ustreznega izvajanja programa, vključno pri obveščanju javnosti, spremljanju in oceni, ter opredelitev kvantificiranih kazalnikov, ki se uporabijo pri oceni programa;

(d) določitev pristojnih organov in teles, odgovornih za izvajanje programa, ter določitev organov ali povezanih teles in socialno-ekonomskih partnerjev na primerni ravni ter rezultate opravljenih posvetovanj.

Člen 6

Odobritev in spremembe programa

1. Program podpore je vzpostavljen na podlagi Uredbe (ES) št. 1405/2006 in se financira v okviru dodeljenih finančnih sredstev iz člena 18(2) in (3).

Program vsebuje predhodno oceno preskrbe z navedbo proizvodov, njihovih količin in zneska pomoči za preskrbo iz Unije ter osnutek programa za podporo lokalni proizvodnji.

2. Glede na rezultate letne ocene izvajanja ukrepov, vključenih v program podpore, lahko Grčija Komisiji posreduje ustrezno utemeljene predloge za spremembe teh ukrepov v okviru dodeljenih finančnih sredstev iz člena 18(2) in (3) za njihovo boljšo uskladitev s potrebami manjših otokov ter s predlagano strategijo. Komisija sprejme izvedbene akte, ki določijo postopke za ocenjevanje skladnosti predlaganih sprememb s pravom Unije in za odločitev o tem, ali se jih odobri. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

3. Postopki, določeni z izvedbenimi akti iz odstavka 2, lahko upoštevajo naslednje elemente: pomembnost sprememb, ki jih predlaga Grčija v zvezi z uvedbo novih ukrepov, ali so spremembe proračunskih sredstev, dodeljenih ukrepom, znatne, spremembe v količini in ravni pomoči za proizvode v predhodni bilanci preskrbe in vse spremembe oznak in opisov iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (8).

4. Izvedbeni akti iz odstavka 2 za vsak postopek določijo tudi pogostost, s katero se vlagajo zahteve za spremembe, in časovni okvir, v katerem se izvaja odobrene spremembe.

Člen 7

Spremljanje in nadaljnje spremljanje

Grčija izvaja nadzor z upravnimi pregledi ali pregledi na kraju samem. Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z minimalnimi načeli nadzora, ki ga izvaja Grčija.

Komisija sprejme tudi izvedbene akte v zvezi s postopki ter materialnimi in finančnimi kazalniki za zagotovitev učinkovitega spremljanja izvajanja programa.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

POGLAVJE III

POSEBNI REŽIM PRESKRBE

Člen 8

Predhodna bilanca preskrbe

1. Za preskrbo s kmetijskimi proizvodi Unije iz Priloge I k Pogodbi (v nadaljnjem besedilu: kmetijski proizvodi), ki so na manjših otokih osnovnega pomena za prehrano ljudi, za izdelavo drugih proizvodov ali kot kmetijski vložki, se uvede poseben režim preskrbe.

2. Grčija na geografski ravni, ki je po njeni presoji najustreznejša, pripravi predhodno oceno potreb za količinsko opredelitev letne potrebe manjših otokov po kmetijskih proizvodih.

Lahko se pripravi tudi ločena predhodna ocena potreb podjetij, ki pakirajo ali predelujejo proizvode za domači trg ali tiste, ki se pošiljajo v ostali del Unije ali izvažajo v tretje države v okviru tradicionalnih trgovinskih tokov v skladu s členom 13(2) in (3).

Člen 9

Delovanje posebnega režima preskrbe

1. Pomoč se dodeli za preskrbo manjših otokov s kmetijskimi proizvodi.

Znesek pomoči se določi za vsak zadevni proizvod ob upoštevanju dodatnih stroškov trženja proizvodov na manjših otokih, izračunanih na običajnih odpremnih pristaniščih celinske Grčije in pristaniščih tranzitnih otokov ali natovarjanja za končne namembne otoke. Pri kmetijskih vložkih in proizvodih, namenjenih za predelavo, bi se moralo pomoč določiti ob upoštevanju dodatnih stroškov, povezanih z otoško lego, majhno velikostjo in oddaljenostjo od trgov.

2. Posebni režim preskrbe se uporablja samo za higiensko neoporečne proizvode tržne kakovosti.

Člen 10

Izvajanje

Pri izvajanju posebnega režima preskrbe se upoštevajo zlasti:

(a) posebne potrebe manjših otokov in natančne zahteve glede kakovosti;

(b) tradicionalni trgovinski tokovi s pristanišči celinske Grčije in med egejskimi otoki;

(c) gospodarski vidik predlagane pomoči;

(d) kjer je ustrezno, potreba po neoviranem razvoju lokalnih proizvodov.

Člen 11

Certifikati

1. Pomoč iz člena 9(1) se odobri na podlagi certifikata.

Certifikati se izdajo samo gospodarskim subjektom, vpisanim v register, ki ga vodijo pristojni organi.

Ti certifikati niso prenosljivi.

2. Pri vložitvi zahtevka za izdajo certifikata se ne zahteva polog varščine. Vendar lahko pristojni organ v meri, ki je potrebna za zagotovitev primernega izvajanja te uredbe, zahteva polog varščine v znesku, ki je enak ugodnosti iz člena 12. V takih primerih se uporablja člen 34(1), (4), (5), (6), (7) in (8) Uredbe Komisije (ES) št. 376/2008 z dne 23. aprila 2008 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (9).

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 21, s katerimi določi pogoje za vpis gospodarskih subjektov v register in celovito izvajanje pravic gospodarskih subjektov do sodelovanja pri posebnih režimih preskrbe.

3. Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z ukrepi, potrebnimi za zagotovitev enotnega izvajanja tega člena s strani Grčije, zlasti glede izvajanja sistema certifikatov, in obveznosti, ki jih sprejmejo gospodarski subjekti ob vpisu v register. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

Člen 12

Prenos ugodnosti

1. Ugodnosti posebnega režima preskrbe, ki izhajajo iz dodelitve pomoči, so pogojene z učinkovitim prenosom gospodarskih ugodnosti vse do končnega uporabnika, ki je lahko, odvisno od primera, potrošnik, če gre za proizvode, namenjene neposredni potrošnji, končni predelovalec ali izvajalec pakiranja, če gre za proizvode, namenjene predelovalni industriji ali industriji pakiranja, ali kmetovalec, če gre za proizvode, ki se uporabljajo za prehrano živali ali kot kmetijski vložki.

Ugodnost iz prvega pododstavka je enaka znesku pomoči.

2. Za zagotovitev enotne uporabe odstavka 1 Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z uporabo pravil iz odstavka 1 in zlasti glede pogojev spremljanja s strani države članice, da je bila ugodnost dejansko prenesena do končnega uporabnika. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

Člen 13

Izvoz v tretje države in odpošiljanje v druge dele Unije

1. Komisija sprejme izvedbene akte za določitev zahtev, v skladu s katerimi se proizvodi, zajeti v posebnem režimu preskrbe, lahko izvažajo v tretje države ali odpošiljajo v druge dele Unije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

Te zahteve vključujejo zlasti povračilo pomoči, prejete na podlagi posebnega režima preskrbe.

Izvoz proizvodov, deležnih ugodnosti posebnega režima preskrbe, v tretje države ni pogojen s predložitvijo certifikata.

2. Prvi pododstavek odstavka 1 se ne uporablja za proizvode, ki so bili na manjših otokih predelani iz proizvodov, že deležnih ugodnosti v okviru posebnega režima preskrbe, ki se:

(a) izvažajo v tretje države ali odpošiljajo v druge dele Unije v mejah količin, ki ustrezajo tradicionalnemu odpošiljanju ali tradicionalnemu izvozu;

(b) izvažajo v tretje države v okviru regionalne trgovine z upoštevanjem namembnih krajev in podrobnih določb, ki jih določi Komisija;

(c) pošiljajo med manjšimi otoki.

Izvoz proizvodov iz točk (a) in (b) prvega pododstavka v tretje države ni pogojen s predložitvijo certifikata.

Za izvoz proizvodov iz točk (a) in (b) prvega pododstavka se ne dodeli nobeno povračilo.

Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi omejitev količin proizvodov iz točke (a) ter podrobne določbe iz točke (b). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

3. Postopki predelave, katerih namen je lahko tradicionalni izvoz ali tradicionalno odpošiljanje, smiselno izpolnjujejo pogoje za carinski nadzor iz ustrezne zakonodaje Unije, z izjemo vseh običajnih oblik postopanja.

Člen 14

Nadzor in kazni

1. Za kmetijske proizvode, deležne ugodnosti posebnega režima preskrbe, se izvajajo upravni pregledi ob vnosu na manjše otoke ter izvozu ali odpošiljanju.

Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z določitvijo minimalnih načel pregledov, ki jih izvaja Grčija. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

2. Če gospodarski subjekt iz člena 11 ne spoštuje obveznosti iz navedenega člena, pristojni organ, razen v primerih višje sile ali izjemnih vremenskih razmer in brez poseganja v kazni, ki se uporabljajo v skladu z nacionalnim pravom:

(a) izterja ugodnost, dodeljeno gospodarskemu subjektu;

(b) začasno prekliče ali razveljavi registracijo gospodarskega subjekta, odvisno od resnosti kršitve.

3. Če gospodarski subjekti iz člena 11 ne opravijo načrtovanega vstopa, jim pristojni organ začasno, za 60 dni po poteku tega certifikata, odvzame pravico do vložitve zahtevka za certifikat, razen v primerih višje sile ali izjemnih vremenskih razmer. Po obdobju začasnega odvzema je naknadna izdaja certifikatov odvisna od pologa varščine, ki je enaka znesku ugodnosti, dodeljenem v obdobju, ki ga določi pristojni organ.

Pristojni organ sprejme potrebne ukrepe za ponovno uporabo katerih koli količin proizvodov, ki so razpoložljive zaradi neizpolnitve, delne izpolnitve ali razveljavitve izdanih certifikatov ali povrnitve ugodnosti.

POGLAVJE IV

UKREPI V PODPORO LOKALNIM KMETIJSKIM PROIZVODOM

Člen 15

Ukrepi

1. Program podpore vsebuje ukrepe, potrebne za zagotovitev kontinuitete in razvoja lokalnih proizvodnih linij kmetijske proizvodnje na manjših otokih iz področja uporabe naslova III tretjega dela Pogodbe.

2. Sklop programov, ki vključuje ukrepe za spodbujanje lokalne kmetijske proizvodnje, vključuje najmanj naslednje elemente:

(a) kvantificiran opis stanja zadevne kmetijske proizvodnje ob upoštevanju rezultatov razpoložljivih ocen, iz opisa pa naj bodo razvidne neskladnosti, vrzeli in možnosti razvoja ter dodeljena finančna sredstva;

(b) opis predlagane strategije, izbrane prednostne naloge, kvantificirane splošne in operativne cilje ter oceno pričakovanih učinkov na gospodarstvo, okolje in družbo, vključno z zaposlovanjem;

(c) opis predvidenih ukrepov, zlasti shem pomoči za njihovo izvajanje, in po potrebi podatke o potrebnih študijah, predstavitvenih projektih, izobraževanju in tehnični pomoči, ki so povezani s pripravo, izvajanjem ali prilagajanjem zadevnih ukrepov;

(d) seznam pomoči, ki sestavljajo neposredna plačila v smislu člena 2(d) Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (10);

(e) znesek pomoči za posamezen ukrep in predviden znesek za vsak projekt za doseganje enega ali več ciljev programa.

3. Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z zahtevami za plačilo pomoči iz odstavka 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

4. Program lahko vključuje podporne ukrepe, namenjene proizvodnji, predelavi, trženju in prevozu nepredelanih in predelanih kmetijskih proizvodov manjših otokov.

Vsak ukrep je lahko razdeljen na več projektov. Za vsak projekt je v programu opredeljeno vsaj naslednje:

(a) upravičenci;

(b) pogoji za upravičenost:

(c) enotni znesek pomoči.

Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 21 v zvezi s pogoji za določitev zneska pomoči, ki se dodeli za namen trženja in prevoza nepredelanih in predelanih proizvodov izven regije njihove proizvodnje, in po potrebi pogoje za določitev količin proizvodov, ki so predmet te pomoči.

Člen 16

Nadzor in povračilo neupravičenih plačil

1. Nadzor ukrepov iz tega poglavja se izvaja v obliki upravnih pregledov in pregledov na kraju samem.

2. V primeru neupravičenega plačila je upravičenec obvezan povrniti zadevne zneske. Člen 80 Uredbe Komisije (ES) št. 1122/2009 z dne 30. novembra 2009 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z navzkrižno skladnostjo, modulacijo ter integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom v okviru shem neposrednih podpor za kmete, določenih za navedeno uredbo, ter za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z navzkrižno skladnostjo v okviru sheme podpore, določene za sektor vina (11), se uporablja smiselno.

POGLAVJE V

SPREMLJEVALNI UKREPI

Člen 17

Državna pomoč

1. Za kmetijske proizvode iz Priloge I k Pogodbi, za katere se uporabljajo členi 107, 108 in 109 Pogodbe, lahko Komisija v skladu s členom 108 Pogodbe v sektorjih proizvodnje, predelave, trženja in prevoza teh proizvodov odobri pomoč za tekoče poslovanje z namenom olajšanja posebnih omejitev kmetijstva na manjših otokih zaradi njihove otoške lege, majhne velikosti, goratega reliefa in podnebja, njihove gospodarske odvisnosti od majhnega števila proizvodov ter njihove oddaljenosti od trgov.

2. Grčija lahko odobri dodatno financiranje za izvajanje programa podpore. Grčija v tem primeru Komisijo uradno obvesti o državni pomoči, Komisija pa jo v skladu s to uredbo lahko odobri kot del programa podpore. Takšno obvestilo o pomoči velja za obvestilo v smislu prvega stavka člena 108(3) Pogodbe.

3. Brez poseganja v odstavka 1 in 2 tega člena ter z odstopanjem od prvega pododstavka člena 180 Uredbe (ES) št. 1234/2007 in člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1184/2006 z dne 24. julija 2006 o uporabi nekaterih pravil konkurence v proizvodnji in trgovini s kmetijskimi proizvodi (12) se členi 107, 108 in 109 Pogodbe ne uporabljajo za plačila na podlagi poglavij III in IV te uredbe, ki jih Grčija izvede v skladu s to uredbo.

POGLAVJE VI

FINANČNE DOLOČBE

Člen 18

Finančna sredstva

1. Ukrepi iz te uredbe so intervencijski ukrepi za ureditev kmetijskih trgov v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (13).

2. Unija financira ukrepe iz poglavij III in IV do letnega zneska 23,93 milijona EUR.

3. Letni znesek za financiranje posebnega režima preskrbe iz poglavja III ne presega 7,11 milijona EUR.

Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi zahteve, v skladu s katerimi lahko Grčija spremeni namembnost sredstev, ki se dodelijo vsako leto za različne proizvode, deležne ugodnosti posebnega režima preskrbe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 21 v zvezi s pogoji za določitev najvišjega letnega zneska, ki se lahko dodeli za ukrepe za financiranje študij, predstavitvenih projektov, usposabljanja in tehnične pomoči, pod pogojem, da je takšna dodelitev razumna in sorazmerna.

POGLAVJE VII

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 19

Nacionalni ukrepi

Grčija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev usklajenosti s to uredbo, zlasti kar zadeva preglede in upravne kazni, ter o njih obvesti Komisijo.

Člen 20

Obvestila in poročila

1. Grčija vsako leto najpozneje do 15. februarja Komisijo obvesti o razpoložljivih odobrenih proračunskih sredstvih, ki jih namerava v naslednjem letu porabiti za izvedbo predhodne ocene preskrbe in posameznih ukrepov za podporo lokalne kmetijske proizvodnje, ki so vključeni v program podpore.

2. Grčija najpozneje 30. septembra vsako leto Komisiji predloži poročilo o izvajanju ukrepov, ki jih določa ta uredba, za predhodno leto.

3. Komisija do 31. decembra 2016 in nato vsakih pet let Evropskemu parlamentu in Svetu predloži splošno poročilo, iz katerega je razviden učinek ukrepov, sprejetih na podlagi te uredbe, vključno s primernimi predlogi, kjer je to ustrezno.

Člen 21

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo iz člena 11(2), člena 15(4) in člena 18(4) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 21. marca 2013. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3. Pooblastilo iz člena 11(2), člena15(4) in člena 18(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 11(2), členom 15(4) in členom 18(4), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 22

Postopek v odboru

1. Komisiji pomaga odbor za neposredna plačila, ustanovljen na podlagi člena 141 Uredbe (ES) št. 73/2009. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 23

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 1405/2006 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi.

Člen 24

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Strasbourgu, 13. marca 2013 Za Evropski parlament Predsednik M. SCHULZ Za Svet Predsednica L. CREIGHTON

(1) UL C 132, 3.5.2011, str. 82.

(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 25. februarja 2013.

(3) UL L 265, 26.9.2006, str. 1.

(4) UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

(5) UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(6) UL L 155, 18.6.2009, str. 30.

(7) UL L 277, 21.10.2005, str. 1.

(8) UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

(9) UL L 114, 26.4.2008, str. 3.

(10) UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

(11) UL L 316, 2.12.2009, str. 65.

(12) UL L 214, 4.8.2006, str. 7.

(13) UL L 209, 11.8.2005, str. 1.