Uredba Komisije (ES) št. 1545/1999

z dne 14. julija 1999

o spremembi Uredbe (ES) št. 1091/94 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 z dne 17. novembra 1986 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka [1], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 307/97 [2], in zlasti člena 3(2) Uredbe,

(1) ker je na podlagi tretje alinee člena 2(1) Uredbe (EGS) št. 3528/86 namen programa Skupnosti pomagati državam članicam pri izvajanju intenzivnega in stalnega spremljanja gozdnih ekosistemov na trajnih opazovalnih ploskvah,

(2) ker morajo države članice na podlagi člena 2(2) Uredbe (EGS) št. 3528/86 poslati Komisiji podatke, zbrane prek omrežja trajnih opazovalnih ploskev za intenzivno in stalno spremljanje,

(3) ker so države članice, skladno s Prilogo I k Uredbi Komisije (ES) št. 1091/94 [3], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1390/97 [4], vzpostavile to omrežje; ker sta v prilogah III do X k Uredbi (ES) št. 1091/94 določeni enotna metodologija in oblika za predložitev podatkov o stalnem spremljanju stanja krošenj ter stanja tal in foliarnih razmer, meritvah prirastka in usedlin, meteoroloških opazovanjih ter spremljanju talne raztopine;

(4) ker so rezultati ocenjevanja pritalne vegetacije že zapisani in je treba enotno metodologijo in obliko za predložitev podatkov dodati k Uredbi (ES) št. 1091/94; ker je treba dopolniti skupno metodologijo za merjenje meteoroloških razmer,

(5) ker so ukrepi, predvideni v tej uredbi, v skladu z mnenjem Stalnega odbora za gozdarstvo,

SPREJELA TO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1091/94 se spremeni:

1. Člen 1(2) se nadomesti:

"2. Na trajnih opazovalnih ploskvah se izvaja intenzivno in stalno spremljanje gozdnih ekosistemov. Sestavljajo ga stalno popisovanje stanja krošenj, popisovanje stanja tal in foliarnih razmer ter meritve sprememb prirastka, stopenj usedanja in meteoroloških razmer, vzorčenje in analiza talne raztopine ter ocenjevanje pritalne vegetacije; pri tem se upoštevajo objektivne metode vzorčenja in uveljavljene analitske metode."

2. Člen 1(4) se nadomesti:

"4. Tehnične podrobnosti, ki se nanašajo na določbe tega člena, so navedene v prilogah III do XI"

3. V členu 2(1) se za zadnjo alineo doda alinea:

"— za izvedbo ocene pritalne vegetacije"

4. Priloga I se nadomesti s Prilogo I k tej uredbi.

5. Priloga II se nadomesti s Prilogo II k tej uredbi.

6. Priloga VIIa se spremeni skladno s Prilogo III k tej uredbi.

7. Priloga IX se nadomesti s Prilogo IV k tej uredbi.

8. Kot Priloga XI se doda Priloga V k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, dne 14. julija 1999

Za Komisijo

Franz Fischler

Član Komisije

[1] UL L 326, 21.11.1986, str. 2.

[2] UL L 51, 21.2.1997, str. 9.

[3] UL L 125, 18.5.1994, str. 1.

[4] UL L 190, 19.7.1997, str. 3.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1091/94 se nadomesti s prilogo:

PRILOGA I

ENOTNE METODE ZA VZPOSTAVITEV OMREŽJA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKEV ZA INTENZIVNO IN STALNO SPREMLJANJE

(Člen 2(1) Uredbe (EGS) št. 3528/86 in njene spremembe)

I. Splošne opombe

Namen programa, navedenega v členu 2(1) Uredbe 3528/86 in njenih spremembah, je vzpostaviti omrežje trajnih opazovalnih ploskev v državah članicah Skupnosti in zbirati podatke z intenzivnim in stalnim spremljanjem.

Cilji programa so:

- intenzivno in stalno spremljati gozdne ekosisteme glede na škodo, ki jo povzročajo onesnaženost zraka in drugi dejavniki z vplivanjem na stanje gozda,

- izboljšati razumevanje vzročnih odnosov med spremembami v gozdnem ekosistemu in dejavniki, ki nanj vplivajo, zlasti onesnaženostjo zraka, z osredotočenjem različnih meritev na isti lokaciji in s spremljanjem gozdnih ekosistemov in njihovih komponent,

- pridobiti ustrezne informacije o razvoju številnih gozdnih ekosistemov v Skupnosti.

II. Vzpostavitev omrežja trajnih opazovalnih ploskev

II.1 Izbor ploskev

Države članice so na svojem ozemlju najpozneje do 30. junija 1994 izbrale zadostno število trajnih opazovalnih ploskev. Od takrat so nekatere države članice svoj nacionalni program za intenzivno spremljanje dopolnile z dodatnimi ploskvami. Največje število teh ploskev za vsako državo članico naj načelno ne bi presegalo 15 ploskev, vendar pa države članice lahko izberejo večje število ploskev, pod pogojem, da število ne presega 20 % števila nacionalnih ploskev 16 x 16 km mreže Skupnosti (Uredba (EGS) št. 1696/87).

Izbor ploskev je v pristojnosti držav članic, kljub temu pa naj bi se pri izboru uporabila naslednja merila:

- ploskve naj bi se izbrale tako, da so zastopane pomembnejše gozdne vrste in v posamezni državi bolj razširjene rastne razmere,

- ploskev je velika najmanj 0,25 ha, izmerjeno na horizontalni ravnini,

- ploskev obkroža zaščitni pas, da se zmanjšajo učinki dejavnosti v bližnji okolici. Dejanska širina pasu je odvisna od tipa in starosti gozda. Če je površina ploskve in njene okolice enovita glede višine in starostne strukture, se širina zaščitnega pasu lahko omeji na 5 ali 10 m. Če gozdno površino, na kateri leži ploskev, sestavljajo mešani sestoji, različne vrste ali različne starostne strukture, se zaščitni pas poveča do petkratne mogoče največje višine gozda na ploskvi,

- ker bo morala biti ploskev dostopna za dolgotrajno spremljanje, morajo biti oglišča in/ali meje ploskve jasno označeni in vsako vzorčno drevo na ploskvi trajno oštevilčeno,

- ploskve naj bi bile vedno dostopne brez težav; omejitev glede dostopa in vzorčenja naj ne bi bilo,

- pri gospodarjenju na ploskvi, v njenem varovalnem pasu in v okoliškem gozdu naj ne bi bilo nobenih razlik (npr. ukrepi pri gospodarjenju naj bi bili primerljivi, motnje, nastale zaradi spremljanja stanja, naj bi bile čim manjše),

- preprečilo naj bi se neposredno onesnaževanje iz znanih lokalnih virov. Ploskve naj ne bi ležale v neposredni okolici kmetij, zelo blizu glavnih cest ali v neposredni bližini industrije, ki onesnažuje okolje,

- na ploskvi ali v njeni bližini naj bi bilo na voljo zadostno število dreves za vzorčenje,

- ploskve in blažilna cona naj bi bile, glede na vrste ali zmes drevesnih vrst, starost, velikost, tla in nagib, čim bolj enovite,

- ploskve naj bi bile dovolj oddaljene od roba gozda.

Priporoča se, da se izberejo ploskve, ki so se v zadnjih letih spremljale v okviru Uredbe (EGS) št. 3528/86 ali drugih programov. Če je treba izbrati dodatne ploskve, se priporoča, da so izbrane ploskve že obstoječe ploskve na 16 x 16 km omrežju Skupnosti ali da ležijo blizu ene od takih ploskev in da ležijo tako, da je mogoče uporabiti informacije iz drugih virov (meteorološke postaje).

II.2 Priprava in dokumentiranje ploskve

Leta 1994 so države članice Komisiji predložile splošne podatke o ploskvah in njihov podroben opis.

Podroben opis ploskve vključuje: točno lokacijo ploskve, skico, na kateri je prikazana stalna označba oglišč in/ali mej ploskve, število dreves na ploskvi in vsi drugi pomembni stalni elementi na ploskvi ali v njeni bližini (npr. dovozna cesta, reke). V prihodnje se bo na tej skici zapisala tudi točna lokacija mest vzorčenja (npr. pedološki profili).

II.3 Opredelitev pojma podploskev

V vzorec za oceno dreves (popis krošenj, ocena prirastka) je treba načelno vključiti vsa drevesa na celotni ploskvi. Če ima ploskev veliko dreves (t. i. gosti sestoji), se za uporabo pri teh raziskavah lahko določi podploskev. Podploskev naj bi bila med pripravo dovolj velika, da so zagotovljene zanesljive ocene za raziskave za vsaj 20 let, po možnosti pa za vso življenjsko dobo sestoja. V tem obdobju naj bi bilo na podploskvi na voljo vsaj 20 dreves.

II.4 Splošne informacije o vsaki ploskvi

Med pripravo ploskve in prvih raziskav se zbirajo naslednje splošne informacije o vsaki trajni opazovalni ploskvi za intenzivno in stalno spremljanje:

Priprava | Prve raziskave |

| |

–opisna koda

Država št. opazovalne ploskve dejanski zem. širina in dolžina | |

–podatki o lokaciji

| nadm. Višina ekspozicija velikost celotne ploskve št. dreves na ploskvi podploskev (če je) | Razpoložljivost vode za glavno vrsto oblika humusa Talni tip (ocena) |

–podatki o sestoju

| povprečna starost vladajočega sloja glavna drevesna vrsta donos (ocena) | |

–druga opažanja

| zgodovina ploskve druga bližnja opazovalna postaja | |

Če se postavijo dodatne ploskve, da se zaključi nacionalni program za intenzivno spremljanje, države članice za vsako postavljeno ploskev pošljejo Komisiji informacije, zbrane med pripravo, tako da uporabijo datoteko (glej Prilogo VIIa, obrazec 1a) in poročila (glej Prilogo VIIa, obrazec 1b) do konca tistega leta, v katerem je bila ploskev postavljena oziroma ponovno postavljena. Pomembne informacije, pridobljene med spremljanjem, se predložijo vsako leto, tako da se uporabita obrazca 1a in 1b (Priloga VII). Druge informacije se predložijo takoj, ko je izveden prvi ustrezen popis, in se, kadar je potrebno, dopolnijo.

III. Nadomestitev uničenih ploskev

III.1 Splošne opombe

Izbor ploskev za intenzivno spremljanje je v pristojnosti držav članic. Za ta izbor je v tej prilogi določena cela vrsta meril. Večina držav članic je za spremljanje stanja svojih gozdnih ekosistemov v državi razvila svojo lastno strategijo; njen cilj je opazovati pomembnejše drevesne vrste in rastne razmere.

Čeprav je bilo treba izbrati ploskve, ki bodo na voljo za dolgotrajno spremljanje, je vedno mogoče, da zaradi požara itd. pride do prezgodnjega uničenja ploskve. V nekaterih primerih je še mogoče izvesti vrsto končnih vzorčenj, preden izginejo vsa drevesa na ploskvi. Nato bi bilo treba presoditi strategijo, na podlagi katere so bila določena merila za izbor, in se odločiti, katera merila je treba uporabiti pri postopku izbire nove ploskve.

III.2 Opustitev ploskve

Izkoristila naj bi se priložnost, da se izvede nekaj končnih meritev/ocenjevanj. Če je pred (dokončnim) uničenjem ploskve še mogoče, se na njej opravi (destruktivno) vzorčenje spremljanih dreves. Po poseku dreves se lahko izmeri njihova točna dolžina, odvzamejo debelni koluti in izvede natančno vzorčenje listja.

III.3 Strategija

Strategija spremljanja stanja v večini držav članic vsebuje vidike površine gozdov, gozdnega ekosistema, vrst in velikokrat tudi vidike tal, meteoroloških razmer in ravni usedlin. Če je treba ploskev nadomestiti, naj bi se ta priložnost izkoristila, da se preveri, ali je prvotna strategija še učinkovita in kako najbolje odpraviti primanjkljaj. V tem smislu bi bilo treba upoštevati, da so bile v zadnjih letih programu poleg osnovnih raziskav (stanje krošenj, tla, listni aparat in prirastek) dodane še dodatne raziskave (usedline, meteorološke razmere, talna raztopina, pritalna vegetacija, daljinsko zaznavanje) [1]. Priporoča se torej, da se pri načrtovanju nadomestitve ploskev upošteva razvoj v programu intenzivnega spremljanja.

Na splošno pa se lahko priporoča, naj bodo nove ploskve locirane v isti regiji in naj imajo isti tip tal, raven usedanja in drevesne vrste kakor uničena ploskev.

III.4 Ponovna postavitev ploskve

Za izbiro novih ploskev se uporabljajo enaka merila kakor za uničene ploskve. Nekatere raziskave, ki se ne bodo kmalu ponovile (npr. tla in daljinsko zaznavanje), naj bi se izvedle čim prej po pripravi novih ploskev. Ker se popisi stanja krošenj in listnega aparata izvajajo vsako leto ali vsaki dve leti neposredno po pripravi ploskve, dodatni popisi te vrste niso potrebni. Če je načrtovano, da bo naslednji redni popis prirastka več kakor tri leta po pripravi ploskve, naj bi se meritve prirastka izvedle neposredno po njej.

III.5 Podrobnosti, na katere je treba biti posebno pozoren

Ponovno postavljenim ploskvam se bodo dodelile nove številke. Države članice bodo Komisiji pri naslednji redni predložitvi podatkov predložile informacije o vzrokih za nadomestitev ploskve, rezultatih zadnjih opravljenih opazovanj/meritev in merilih, ki so jih uporabile pri izboru novih ploskev.

[1] Tehnične podrobnosti za neobvezno uporabo aerofotografije na ploskvah za intenzivno spremljanje so določene v Priročniku o uporabi daljinskega zaznavanja, ki ga je izdala Evropska komisija.

--------------------------------------------------

PRILOGA II

PRILOGA II

ZAHTEVA ZA PRIDOBITEV POMOČI SKUPNOSTI V ZVEZI Z UKREPI, KI JIH JE TREBA IZVESTI NA PODLAGI ČLENA 2 UREDBE (EGS) št. 3528/86 IN NJENIH SPREMEMB

Zahteve za pridobitev pomoči je treba predložiti skladno s Prilogo A k Uredbi Komisije (EGS) št. 526/87 [1], skupaj s povzetkom spodaj navedenih informacij in izpolnjeno tabelo, vključeno v to prilogo kot obrazec 2a.

Za vsak ukrep, ki ga je treba izvesti skladno s členom 2, se sporočijo naslednje informacije:

1. Kratek opis ukrepov

2. Vlagatelj

Povezave med vlagateljem in ukrepi

3. Organ, odgovoren za izvajanje ukrepov

Predmet in obseg osnovnih dejavnosti organa

4. Podroben opis ukrepov,

če:

(a) se ukrepi nanašajo na vzpostavitev ali razširitev omrežja trajnih opazovalnih ploskev za intenzivno in stalno spremljanje:

1. opis trenutnih razmer

2. geografska lega in površina zadevne regije/regij (s kartnim gradivom)

3. število trajnih opazovalnih ploskev;

(b) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo popisa stanja krošenj na trajnih opazovalnih ploskvah:

1. opis trenutnih razmer

2. število opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v popis stanja krošenj (obrazec 2a)

3. podroben opis postopka vzorčenja, ki se uporabi na ravni posamezne ploskve (število dreves, označbe itd.)

4. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b);

(c) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo popisa stanja tal na trajnih opazovalnih ploskvah:

1. opis obstoječega stanja

2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v popis stanja tal (obrazec 2a)

3. podroben opis postopkov vzorčenja, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število posameznih vzorcev, opis profila tal itd.)

4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni, da se rezultati primerjajo z rezultati priznanih metod

5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b);

(d) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo popisa stanja listnega aparata na trajnih opazovalnih ploskvah:

1. opis trenutnih razmer

2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v popis stanja listja (obrazec 2a)

3. podroben opis postopkov vzorčenja, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število posameznih vzorcev, opis itd.)

4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni za primerljivost rezultatov

5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b);

(e) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo meritev sprememb prirastka na trajnih opazovalnih ploskvah:

1. opis trenutnih razmer

2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti pri meritvah prirastka (obrazec 2a)

3. podroben opis merilnih postopkov, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število meritev, opis itd.)

4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni, da se rezultati primerjajo z rezultati odobrenih metod

5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b);

(f) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo meritev stopenj usedanja na trajnih opazovalnih ploskvah:

1. opis trenutnih razmer

2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti pri meritvah usedlin (obrazec 2a)

3. podroben opis merilnih postopkov, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število meritev, opis itd.)

4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni, da se rezultati primerjajo z rezultati odobrenih metod

5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b);

(g) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo meteoroloških meritev na trajnih opazovalnih ploskvah:

1. opis obstoječega stanja

2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v meteorološke meritve (obrazec 2a)

3. podroben opis merilnih postopkov, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število meritev, opis itd.)

4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni, da se rezultati primerjajo z rezultati odobrenih metod

5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b);

(h) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo meritev talne raztopine na trajnih opazovalnih ploskvah:

1. opis trenutnih razmer

2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti pri meritvah talne raztopine (obrazec 2a)

3. podroben opis merilnih postopkov, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število meritev, opis itd.)

4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni, da se rezultati primerjajo z rezultati odobrenih metod

5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b);

(i) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo popisa pritalne vegetacije na trajnih opazovalnih ploskvah:

1. opis obstoječega stanja

2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v popis pritalne vegetacije (obrazec 2a)

3. podroben opis postopkov vzorčenja, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število podvzorcev, opis itd.)

4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni za primerljivost rezultatov

5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b).

5. Stroški ukrepov na podlagi 4(a) do 4(i) (obrazec 2a)

1. Stroški vzpostavitve ali širitve omrežja (4a)

1.1 stroški na ploskev

1.2 skupni stroški

1.3 pomoč Skupnosti, za katero je bilo zaprošeno

2. Stroški vzpostavitve, opazovanja ali vzorčenja za vsak popis 4(b) do 4(i)

2.1 stroški na ploskev

2.2 celotni stroški

2.3 pomoč Skupnosti, za katero je bilo zaprošeno

3. Stroški analize in vrednotenja za vsak popis 4(b) do 4(i)

3.1 stroški na ploskev

3.2 skupni stroški

3.3 pomoč Skupnosti, za katero je bilo zaprošeno

4. Skupni stroški projekta (vsota stroškov za 1.2 (vzpostavitev), 2.2 (opazovanje in/ali vzorčenje) in 3.2 (analiza in vrednotenje))

5. Skupna pomoč Skupnosti, za katero je bilo zaprošeno (vsota stroškov za 1.3 (vzpostavitev), 2.3 (opazovanje in/ali vzorčenje) in 3.3 (analiza in vrednotenje))

6. Izpolnite obrazca 2a in 2b

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

[1] UL L 53, 21.2.1987, str. 14.

--------------------------------------------------

PRILOGA III

V Prilogi VIIa k Uredbi (ES) št. 1091/94 se doda:

- V odstavku 1 (pregled imen datotek po posamezni raziskavi) se doda besedilo:

"Ocena | Priloga | Pogostost | Ime datoteke |

pritalna vegetacija | XI | petkrat na leto | XX1996.PLV, XX1996.VEM" |

- zadnji pododstavek se nadomesti z:

"Vsako ime datoteke sestavlja dvočrkovna koda države (na seznamu imen jo predstavlja XX), ki ji sledi leto ocene (v primeru leto 1996) ali GENER, če je podatek naveden enkrat, in pika (.) in v nadaljevanju tričrkovna koda. To tričrkovno kodo za datoteke o ploskvah sestavljata črki PL in prva črka ocene tal (S), listja (F), prirastka (I) usedlin (D), meteoroloških razmer (M), talne raztopine (SS) in pritalne vegetacije (GV). Ta tričrkovna koda za datoteke o podatkih je sestavljena iz dveh (ali ene) črk(-e) za tla (SO), listje (FO), prirastek (IN), usedline (DE), meteorološke razmere (ME), talno raztopino (SS) ali pritalno vegetacijo (GV) in iz ene (ali dveh) črke(-ø), da se označijo obvezno (M), neobvezno (O) ali različni deli ocene prirastka (vrednotenje (EV)), ocena usedlin (zrak (A))."

- Obrazec 5b nadomesti priloženi obrazec 5b,

- obrazce 8a, 8b, 8c, 8d, 8e in 8f nadomestijo priloženi obrazci 8a, 8b in 8c,

- dodata se naslednja 2 obrazca (obrazec 10a in obrazec 10b),

- v "Seznamih kod za podatke popisa trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba poslati Komisiji" pride do naslednjih sprememb:

Informacije v zvezi s popisovanjem foliarnih razmer

Črta se točka 26.

Informacije v zvezi s spremljanjem meteoroloških razmer

točke 41 do 46 se nadomestijo z:

"(41) Koda ploskev/merilna naprava

Vsem merilnim napravam, ki se namestijo na ploskvi ali v njeni bližini, se dodeli koda ploskve/merilne naprave. To kodo sestavljata številka ploskve (največ štiri številke) in zaporedna številka vsake merilne naprave (do 99). Če se merilne naprave nadomestijo ali dodajo, se uporabijo nove kode (npr. peta merilna naprava na ploskvi 1234 dobi kodo 1234.05).

(42) Lokacija

Navede se lokacija merilne naprave:

S : merilna naprava je nameščena na lokaciji, t. j. na ploskvi (v blažilni coni). Nameščena je lahko pod krošnjami, nad njimi ali pa v gozdnih tleh.

F : merilna naprava je nameščena na (bližnji) vrzeli v gozdu

W : merilna naprava je nameščena na vremenski postaji (večinoma zunaj gozdne površine)

O : merilna naprava je nameščena drugje.

(43) Spremenljivka

Navedba spremenljivke, ki se meri z merilno napravo

AT = temperatura zraka

PR = padavine

RH = relativna vlažnost

WS = hitrost vetra

WD = smer vetra

SR = sončno sevanje

UR = sevanje UVb

TF = prepuščene padavine

SF = tok vode po deblu

ST = temperatura tal

MP = matrični potencial v tleh

WC = vsebnost vode v tleh

XX = uporabijo se lahko druge kode za dodatne parametre, vendar naj bi se opredelile v PSP.

(44) Informacije o merilni napravi

Vertikalni položaj

Vertikalni položaj (višina ali globina) merilne naprave se navede v metrih z znakom plus (= višina nad tlemi) ali minus (globina pod tlemi); uporabi se oblika dveh števk in dveh decimalk.

Koda merilne naprave

Za vzorčevalnike in način zapisovanja podatkov se uporabijo naslednje kode:

10 : ročno odčitavanje in zapisovanje na papir

20 : mehanski zapis (ročno odčitavanje in zapisovanje na papir)

30 : neposreden zapis na papir

40 : digitalni zapis (če je vzorčevalnik samostojen)

50 : digitalni zapis (integrirani zapisovalnik podatkov)

Podrobnosti o opremi se navedejo v poročilu, ki spremlja podatke (PSP).

Interval skeniranja (samo avtomatske merilne naprave)

Interval med dvema zaporednima ocenama se navede v sekundah.

Interval shranjevanja (samo avtomatske merilne naprave)

Interval med dvema zaporednima shranjevanjema podatkov se navede v minutah.

(45) Parametri, ki jih je treba oceniti pri spremljanju meteoroloških razmer

Padavine in prepuščene padavine

Pri padavinah se bo navedla njihova dnevna količina; uporabi se oblika največ štirih števk in ene decimalke.

Temperatura (zrak in tla)

Temperatura se bo navedla v °C; uporabi se oblika plus/minus in dveh števk ter ene decimalke. Predložiti je treba dnevno povprečje in dnevni minimum ter maksimum.

Relativna vlažnost

Pri relativni vlažnosti se bodo navedli dnevno povprečje in minimalna ter maksimalna vrednost, doseženi v dnevu; uporabi se oblika dveh števk in ene decimalke.

Hitrost vetra

Pri hitrosti vetra se bosta navedla dnevno povprečje in maksimalna vrednost, dosežena v dnevu; uporabi se oblika dveh števk in ene decimalke.

Smer vetra

Pri smeri vetra se bo navedla prevladujoča smer v dnevu. Vetrovnica se bo razdelila na osem odsekov po 45°, z začetkom pri 22,5°(SV (=45°), V (=90°), JV (=135°)… S (=0°). Pri najpogostejši smeri vetra se sporoči njegova srednja vrednost.

Sončno sevanje in sevanje UVb

Pri sončnem sevanju in sevanju UVb se navede njuna povprečna vrednost; uporabi se oblika do največ štirih števk in ene decimalke.

Tok vode po deblu

tok vode po deblu se bo preračunal v mm padavin in navedla se bo njegova dnevna količina; uporabi se oblika največ štirih števk in ene decimalke.

Matrični potencial v tleh

Matrični potencial v tleh se bo navedel v hPa kot dnevno povprečje in njegova minimalna ter maksimalna vrednost, doseženi v dnevu; uporabi se oblika največ štirih števk in ene decimalke.

Vsebnost vode v tleh

Vsebnost vode v tleh se bo navedla v vol % kot dnevno povprečje in minimalna ter maksimalna vrednost, doseženi v dnevu; uporabi se oblika največ štirih števk in ene decimalke.

(46) Popolnost

Popolnost je kazalec obsega postopkov skeniranja in shranjevanja, ki se navede v odstotkih; uporabi se oblika največ treh števk (100 = popolno)."

Črtajo se točke 47, 48, 49 in 50.

Na seznam se dodajo naslednje točke:

"Informacije v zvezi z ocenjevanjem pritalne vegetacije

(61) Številka ploskve/popisa

Številka popisa se dodeli vsakič (vsak dan) ali v vseh okoliščinah (znotraj ograje ali zunaj nje), ko se na posamezni ploskvi popiše pritalna vegetacija. Z združevanjem številke ploskve in številke popisa se ustvari edinstvena številka ploskve/popisa.

(62) Ograja

Ker je rastje znotraj ograje in zunaj nje lahko zelo različno, je bilo odločeno, da se pritalno rastje načelno vedno popiše zunaj ograje. Če se popis izvede znotraj ograje, se o tem poroča kot o posebnem popisu in navede koda za ograjo:

1 = Da, popis znotraj ograje,

2 = Ne, popis je bil opravljen zunaj ograjene površine.

(63) Celotna vzorčena površina

Celotna vzorčena površina se navede v m2, z največ štirimestno števko. V poročilu, ki spremlja podatke (ali PSP-Q), se navedejo natančne podrobnosti o številu ponovitev, lokaciji/ekspoziciji ploskev s pritalnim rastjem in njihovi velikosti.

(64) Višina in pokrovnost plasti

Povprečna višina in ocenjena pokrovnost celotne plasti pritalnega rastja, grmovne plasti, zeliščne plasti in mahovne plasti se predložijo:

"x = "je treba predložiti

| Višina (v m) | Pokrovnost (v %) |

plast pritalnega rastja (skupaj) | | x |

grmovna plast | X | x |

zeliščna plast | X | x |

mahovna plast | | x |

Povprečna višina plasti se navede v metrih z eno števko in dvema decimalkama. Ocenjena pokrovnost se navede v % celotne vzorčene površine.

(65) Plasti

Določijo se naslednje plasti.

1drevesna plast2grmovna plast3zeliščna plast4mahovna plast | določiti jih je treba v PSP-Q |

(66) Koda vrste

Uporabiti je treba kodo vrste, ki jo sestavljajo tri skupine številčnih kod za družino, rod in vrsto, ločene s pikami (.). Večino kod sestavljajo trimestna števila. Žal pa en rod sestavlja trištevilčna koda in črke "bis". Za prikaz varietete se koda vrste lahko poveča za 1 črko. Celoten seznam sestavlja več kot 11000 vrst. Ta seznam bo Komisija v digitalni obliki dala na voljo nacionalnim centrom za uporabo. Če Flora Europaea ni dovolj popolna, lahko NC pripravi poseben seznam vrst nacionalnega pomena.

Kode vrst nacionalnega pomena bosta sestavljali nova kodna številka (družina, rod in vrsta) in koda države (2 črki), ločeni s piko (.). NC bo hranil popoln seznam z vsemi kodami, skupaj z ustreznimi podrobnostmi o vrsti (polno ime, drugo ime itd.), in bo ta seznam priložil k PSP.

(67) Pokrovnost rastlinskih vrst

Države lahko same ocenijo številčnost/pokrovnost rastlinskih vrst. Pokrovnost se navede v %; uporabi se pet števk in dve decimalki (999,99). V PSP se opišejo vse metode ocenjevanja in pretvorba v %."

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

PRILOGA IV

Priloga IX k Uredbi (ES) št. 1091/94 se nadomesti z naslednjim besedilom:

PRILOGA IX

ENOTNE METODE ZA MERITVE METEOROLOŠKIH RAZMER NA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKVAH

I. Splošne opombe

Meritve meteoroloških razmer je treba izvesti na vsaj 10 % trajnih opazovalnih ploskvah. Priporoča se, da se meteorološke razmere spremljajo na ploskvah, kjer se spremljajo tudi usedline. Namestitev opreme za meritve meteoroloških razmer se izvede do 30. junija 1999.

Ta priloga temelji na tehničnih priporočilih začasne strokovne skupine za meteorologijo (EU/MPS gozdovi). Sklicuje se na pomožni priročnik (1996/1997), ki ga je pripravila ta strokovna skupina.

II. Metodologija popisa

II.1 Lokacija opreme za vzorčenje

Zato da se predstavijo specifične klimatske razmere v gozdnatih pokrajinah, naj bi se meritve izvedle znotraj zadevne gozdne površine. Navadno se lahko meritve (razen meritev temperature tal, vlage v tleh in sestojnih padavin) izvedejo ali nad streho sestoja znotraj ploskve ali na položaju v vrzeli znotraj gozdne površine v neposredni bližini sestoja (ne več kakor 2 km) ploskve. Razdalja od merilne točke na položajih v vrzelih do bližnjih sestojev ali drugih ovir naj bo vsaj dvakratna višina odraslega drevesa/ovire. Temperaturo tal, vlago v tleh in sestojne padavine je treba meriti znotraj sestoja trajne opazovalne ploskve.

Kadar koli je mogoče, se ustrezna oprema združi z opremo za merjenje usedlin. Da se prepreči motenje koreninskega sistema in stanja tal, naj se oprema namesti tako, da je dostopna in jo je mogoče vzdrževati, ne da bi bilo treba iti prek ploskve.

II.2 Metode za merjenje dejanskega meteorološkega stanja na ploskvi ali blizu nje.

Z namestitvijo meteorološke postaje v vrzeli blizu ploskve ali namestitvijo stolpa v sestoju blizu ploskve naj bi se vremensko stanje spremljalo stalno. Tehnična oprema in senzorji ter njihova namestitev morajo biti skladni s standardi Svetovne meteorološke organizacije in naj bi bili združljivi z nacionalnimi omrežji vremenskih služb. Pridobijo se podatki o naslednjih spremenljivkah:

Obvezno | Izbirno |

Padavine | sevanje UVb |

Temperatura zraka | Temperatura tal |

Vlažnost zraka | Vlažnost tal |

Hitrost vetra | (matrični potencial, vsebnost vode) |

Smer vetra | Sestojne padavine |

Sončno sevanje | (količina prepuščenih padavin in toka po deblu) |

xse predložijo

Parameter | Enote | Povprečno | Skupaj | Minimum | Maksimum | Opombe |

Padavine | (mm) | | x | | | Skupne padavine (tudi sneg, itd) |

Temp. zraka | (°C) | x | | x | x | |

Relativna vlažnost | (%) | x | | x | x | |

Hitrost vetra | (m/s) | x | | | x | |

Smer vetra | (°) | x | | | | Prevladujoča smer vetra |

Sončno sevanje | (W/m2) | x | | | | |

Sevanje UVb | (W/m2) | x | | | | |

Temp. tal | (°C) | x | | x | x | |

Vlaga v tleh (matrični potencial, vsebnost vode) | (hPa) | x | | x | x | |

Sestojne padavine | (mm) | | x | | | |

Drugo | | | | | | Se navede v poročilu, ki spremlja podatke |

Za vsako ploskev, na kateri se izvajajo meritve, se pripravi povzetek zbranih meritev in se vsako leto predloži Komisiji; uporabijo se obrazci za XX1996.PLM, XX1996.MEM in XX1996.MEO (obrazci 8a, 8b, 8c).

--------------------------------------------------

PRILOGA V

K Uredbi (ES) št. 1091/94 se doda Priloga XI:

PRILOGA XI

ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE PRITALNE VEGETACIJE NA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKVAH

I. Splošne opombe

Pritalno vegetacijo je treba oceniti na vsaj 10 % trajnih opazovalnih ploskev. Prvo skupno ocenjevanje se izvede pred jesenjo leta 1999. Cilja popisa pritalne vegetacije sta:

- opredelitev trenutnega stanja gozdnih ekosistemov na podlagi njihove sestave,

- spremljanje sprememb vegetacije, ki jih povzročijo naravni in antropogeni okoljski dejavniki.

Uporabijo se lahko tudi podatki o pritalni vegetaciji, ki so se zbirali in analizirali pred letom 1997, če so se uporabile spodaj opisane metode.

Ta priloga temelji na tehničnih priporočilih začasne strokovne skupine za popisovanje pritalne vegetacije (EU/MPS gozdovi). Sklicuje se na pomožni priročnik (1997), ki ga je pripravila ta skupina.

II. Metodologija popisa

II.1 Izbor lokacije vzorca

Popisovanje pritalne vegetacije se bo izvedlo na trajnih opazovalnih ploskvah. Površina, izbrana za popis pritalne vegetacije, mora biti reprezentativna za ploskev. Da se zagotovi statistična ponovitev, se lahko uporabi več vzorčnih enot. Države članice lahko same izberejo število in obliko vzorčnih enot. Če je bila ploskev ograjena, je treba vzorčne enote locirati zunaj ograje. Dodatno se lahko ocenijo tudi vzorčne enote znotraj ograje. Izogniti se je treba motenim površinam (npr. pedološki profili, površine, namenjene spremljanju talne raztopine, vlake). Lokacijo vzorčnih enot je treba trajno označiti. Natančen način označevanja je prepuščen državam članicam, uporabljeni material pa naj bi bil inerten, da ne pride do onesnaženja.

II.2 Splošne osnovne informacije

Zbirajo se naslednje splošne informacije:

- številka ploskve

- datum vzorčenja in analize

- ograja

- skupna vzorčena površina

- podatki o pokrovnosti celotne plasti pritalne vegetacije, grmovne plasti in zeliščne plasti (pokrovnost in povprečna višina) in mahovne plasti (pokrovnost).

II.3 Meritve številčnosti ali pokrovnosti vrste

Države članice lahko pri ocenjevanju uporabijo svojo lestvico, pod pogojem, da jo je mogoče neposredno preračunati v odstotke pokrovnosti v razponu od 0,01 % (zelo redek) do 100 % (popolna pokrovnost).

II.4 Vrste

V oceno je treba vključiti vse semenke, praprotnice in glavne vrste na tleh rastočih mahov (bryophyta). Priporoča se, da se vključijo tudi na tleh rastoči lišaji. Neobvezno se lahko zabeležijo vrste, ki ne živijo na tleh, in glive. Vir poimenovanja je Flora Europaea. Kadar Flora Europaea ni veljavna, če je na voljo točnejša opredelitev, lahko prizadeti NC ta standardni seznam vrst spopolni. Komisija se obvesti o teh razširjenih seznamih vrst.

II.5 Pogostost in čas ocenjevanja

Vsakih pet let je treba na ploskvah izvesti popis vegetacije. Priporoča se, da se vsako leto na omejenem številu ploskev (npr. 10 %) popiše pritalna vegetacija. Če je sestava vegetacije kompleksna in odvisna od letnega časa, je med letom potrebno drugo ocenjevanje, da se oceni njegova popolna pokrovnost. Naknadno popisovanje pritalne vegetacije se izvede vsako leto približno ob istem času.

II.6 Analiza in predložitev rezultatov

Ocenjeni podatki o vzorčnih enotah se združijo na raven ploskve. Če so se vzorčne enote ocenile znotraj ograje in zunaj nje, se združijo dvakrat. Rezultati popisovanja pritalne vegetacije se Komisiji predložijo vsako leto v standardni obliki, kakor je prikazana v obrazcih 10a in 10b (specifikacija datotek XX1996.PLV in XX1996.VEM).

Predloženi rezultati popisovanja pritalne vegetacije na ravni ploskve vključujejo: številko ploskve/popisa, koordinate ploskve, ograjo in informacije o osnovnih plasteh. Informacije o popisovanju vključujejo: številko ploskve/popisa, standardno kodo vrste, za katero se uporabi osemčrkovna okrajšava, kakor je navedena v priloženem seznamu, ali razširjeni seznam za dodatne vrste in kazalec pokrovnosti, izražen v odstotku na ravni ploskve.

III. Informacije, ki spremljajo podatke

III.1 Informacije ki spremljajo podatke o uporabljenih metodah (PSP-Q)

V posebnem dokumentu se navedejo podrobnosti o:

- načrtu vzorčenja vzorčnih enot (število in območje podploskev)

- opredelitvi uporabljenih plasti (mah, zelišča, grmovje, drevo)

- uporabljenih lestvicah in preračunavanju teh lestvic v odstotke

- podatkih o odstopanju od standardnega seznama vrst in o njihovih kodah

- uporabljenih metodah združevanja podatkov s katerimi se zagotovijo informacije na ravni ploskve.

Priporoča se, da se te informacije predložijo Komisiji, tako da se uporabijo vprašalniki PSP iz Priloge C.

III.2 Poročilo, ki spremlja podatke o odstopanjih od standardnih metod (PSP)

Kakršno koli pomembno odstopanje od standardov, ki bi lahko vplivalo na popisovanje, in kakršne koli motnje, ki bi se lahko pojavile, se zapišejo; o njih se poroča posebej.

III.3 Informacije, ki spremljajo podatke o vrednotenju in razlaganju podatkov (letno poročilo o napredku)

Informacije o vrednotenju in razlaganju podatkov o pritalni vegetaciji (skupaj z drugimi podatki ali brez njih) se sporočijo Komisiji v letnem poročilu o napredku.

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------