Uredba Sveta (ES) št. 1728/1999

z dne 29. julija 1999

o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev za uvoz poliestrskih sintetičnih vlaken po poreklu iz Tajvana in o zaključku postopka v zvezi z uvozom poliestrskih sintetičnih vlaken po poreklu iz Republike Koreje

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti [1] in zlasti členov 9 in 11 Uredbe,

ob upoštevanja predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A. POSTOPEK

1. Prejšnje preiskave

(a) Tajvan

(1) Decembra 1988 je Svet z Uredbo (EGS) št. 3946/88 [2] uvedel dokončne protidampinške dajatve za uvoz poliestrskih sintetičnih vlaken (v nadaljnjem besedilu "PSV") po poreklu, med drugim, iz Tajvana.

Nato je septembra 1990, po zahtevku, ki ga je vložilo Združenje uvoznikov sintetičnih poliestrskih vlaken, ter zahtevku od izvoznikov v nekaterih zadevnih državah, Komisija začela pregled Uredbe (EGS) št. 3946/88 v skladu s členom 14 Uredbe (EGS) št. 2423/88 [3]. Zaradi tega pregleda je oktobra 1992 Svet z Uredbo (EGS) št. 3017/92 [4] spremenil veljavne protidampinške dajatve za, med drugim, Tajvan.

(b) Republika Koreja

(2) Januarja 1993 je Svet z Uredbo (EGS) št. 54/93 [5] uvedel dokončne protidampinške dajatve za uvoz PSV po poreklu, med drugim, iz Republike Koreje (v nadaljnjem besedilu "Koreja").

(c) Veljavni ukrepi proti drugim državam

(3) Svet je z Uredbo (EGS) št. 3017/92 spremenil protidampinške ukrepe proti, med drugim, Romuniji, Turčiji, republiki Srbiji in Črni gori ter bivši jugoslovanski republiki Makedoniji, ter razveljavil ukrepe za uvoz iz Mehike in Združenih držav Amerike. Protidampinški ukrepi za preostale zgoraj navedene države so prenehali veljati 23. oktobra 1997. Končno, Svet je z Uredbo (ES) št. 1490/96 [6] uvedel dokončne protidampinške ukrepe za uvoz PSV po poreklu iz Belorusije. Sedaj veljavni protidampinški ukrepi se torej uporabljajo za uvoz po poreklu iz Tajvana, Koreje in Belorusije.

2. Zahtevek po pregledu

(4) Po objavi dveh obvestil o skorajšnjem poteku veljavnih protidampinških ukrepov za uvoz PSV po poreklu, med drugim, iz Tajvana [7] in, med drugim, iz Koreje [8], je Komisija julija in avgusta 1997 prejela zahtevka po pregledu teh ukrepov za ti dve državi v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 (v nadaljnjem besedilu osnovna uredba') v zvezi z zgoraj navedenima državama.

Zahtevka je vložil "Mednarodni odbor za umetna in sintetična vlakna" (IRSFC) v imenu proizvajalcev Skupnosti, katerih skupna proizvodnja pomeni večji delež skupne proizvodnje Skupnosti zadevnega izdelka.

(5) Zahtevka sta bila utemeljena s tem, da bi potek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode industriji Skupnosti. Komisija je začela preiskavo [9] v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe, ker se je po posvetovanju s Svetovalnim odborom odločila, da za sprejem pregleda obstaja dovolj dokazov. Zahtevka po pregledih poteka veljavnosti sta bila sicer vložena v okviru dveh ločenih postopkov, vendar zadevata uvoz istega izdelka. Pregleda sta bila torej zaradi preglednejše administracije združena v eno preiskavo.

3. Preiskava

(6) Komisija je uradno obvestila proizvajalce Skupnosti, ki podpirajo zahtevek po pregledu, proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter zastopnike držav izvoznic in neposredno zadevnim strankam dala možnost, da pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje.

(7) Komisija je poslala vprašalnike strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in prejela odgovore od osmih proizvajalcev Skupnosti, štirih tajvanskih proizvajalcev izvoznikov in petih korejskih proizvajalcev izvoznikov. Komisija je vprašalnike poslala tudi številnim gospodarskim subjektom, za katere se razume, da so kupci, uporabniki in uvozniki PSV v Skupnost oziroma le-te zastopajo. Samo dve združenji uporabnikov sta odgovorili na vprašalnik.

(8) Komisija si je priskrbela in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga, škode in interesa Skupnosti. Obiski zaradi preveritve so potekali v prostorih naslednjih podjetij:

(a) Proizvajalci izvozniki:

- TAJVAN

- Nan Ya Plastics Corporation, Tajpej,

- Shingkong Synthetic Fibres Corporation, Tajpej,

- Tuntex Distinct Corporation, Tajpej,

- Far Eastern Textile Corporation, Tajpej;

- KOREJA

- Saehan Industries Inc. (formerly Cheil Synthetics Textiles Inc.), Seul,

- Daehan Synthetic Fiber Corporation, Ltd, Seul,

- Kohap Ltd, Seul,

- Samyang Corporation, Seul,

- Sunkyong Industries Ltd, Seul;

(b) Proizvajalci Skupnosti:

- Hoechst AG, Frankfurt/Main, Nemčija,

- Tergal, Gauchy, Francija,

- Montefibre Spa, Milano, Italija,

- Catalana de Polimers, Barcelona, Španija.

(9) Preiskava dampinga je pokrivala obdobje od 1. oktobra 1996 do 30. septembra 1997 (v nadaljnjem besedilu "obdobje preiskave"). Preučevanje položaja industrije Skupnosti je pokrivalo obdobje od leta 1994 do konca obdobja preiskave.

(10) Sedanji pregled je trajal dlje kot eno leto, kar je običajno obdobje, v katerem bi moral biti zaključen v skladu s členom 11(5) osnovne uredbe, in sicer zaradi zahtevnosti preiskave in zlasti težav pri pridobivanju in ocenjevanju podatkov v zvezi z devalvacijo valute na Daljnem vzhodu in njenem učinku na verjetnost nadaljevanja ali ponovitve škodljivega dampinga.

(11) Vse zadevne stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov v zvezi z uvozom po poreklu iz Tajvana in zaključiti postopek v zvezi z uvozom po poreklu iz Koreje. Po teh obvestilih jim je bil dan rok za predložitev njihovih stališč. Po preučitvi pripomb, ki so jih predložile stranke, so bile ugotovitve ustrezno spremenjene, kjer se je to štelo za primerno.

B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK

1. Poimenovanje zadevnega izdelka

(12) Zadevni izdelek pri tej preiskavi je isti kot pri prejšnjih preiskavah, namreč rezana sintetična poliestrska vlakna, nemikana, nečesana in ne drugače pripravljena za predenje, ki so običajno poimenovana poliestrska sintetična vlakna (PSV) in so sedaj uvrščena pod oznako KN 55032000.

Ta izdelek je osnovni material, ki se uporablja v raznih fazah proizvodnega procesa tekstilnih izdelkov, odvisno od narave zadevnega tekstila. Približno 60 % porabe Skupnosti PSV se uporablja za predenje, to je, proizvajanje filamentov za proizvodnjo tekstila, po mešanju ali nemešanju z drugimi vlakni, kot so bombažna ali volnena. Približno 25 % se uporablja za polnjenje, to je, tapeciranje ali blazinjenje nekaterih tekstilnih izdelkov (npr. blazine, avtomobilske sedeže, suknjiče), preostalih 15 % pa za druge netkane uporabe, zlasti za proizvodnjo preprog. Zadevni izdelek se prodaja z različnimi specifikacijami kakovosti: kakovostni razred A ustreza običajni kakovosti, podstandardna razreda pa sta označena kot razred B in razred C. Preiskava je pokazala, da se je samo razred A izvažal v Skupnost. Proizvajalci PSV svoj izdelek uvrstijo v različne vrste glede na svoja lastna merila, ki temeljijo večinoma na uporabi izdelka ter debelini in dolžini vlaken.

(13) Tajvanski proizvajalci izvozniki so zahtevali, da je netkana in posebna vlakna, to je PSV s posebnimi lastnostmi, kot so združena votla vlakna, lahko taljiva vlakna in črna vlakna, treba šteti za drugačen izdelek od zgoraj opredeljenega izdelka in ga izključiti iz področja sedanje preiskave.

Preiskava je pokazala, da sicer res obstaja več vrst PSV, ki imajo razne lastnosti za zadovoljitev posebnih potreb, vendar imajo vse te vrste iste osnovne fizične značilnosti. Poleg tega je dejansko trg za ta izdelek oblikovan tako, da se serije različnih vrst PSV prekrivajo in med njimi ni točno določenih razmejitev.

Skladno s tem je bilo ugotovljeno, da zaradi ene posebne lastnosti domnevno posebna PSV niso različna od vseh drugih in da morajo torej biti vse vrste PSV zajete v okvir sedanjega postopka.

Vse vrste PSV so bile torej štete kot en izdelek za namen te preiskave.

2. Podoben izdelek

(14) Preiskava je pokazala, da so bile vse različne vrste PSV, proizvedene in prodane na tajvanskem in korejskem trgu, kljub manjšim razlikam v dolžini, debelini ali kakovosti, podoben izdelek kot vrste PSV, ki so bile izvožene iz teh držav v Skupnost, v smislu člena 1(4) osnovne uredbe,

(15) Tajvanski proizvajalci izvozniki so trdili, da je bil njihov izvoz sestavljen večinoma iz netkanih ali posebnih vlaken, ki jih industrija Skupnosti ne proizvaja na veliko in ki se v vseh pogledih očitno razlikujejo od PSV, ki jih proizvaja industrija Skupnosti, ki domnevno sestoji večinoma iz običajno predenih in votlih vlaken. Preiskava je pokazala, da ta posebna vlakna predstavljajo le manjši del tajvanskega izvoza v Skupnost, velika večina tega izvoza pa sestoji iz predenih in votlih vlaken. Poleg tega je tudi proizvodnja Skupnosti posebnih ali netkanih vlaken velika. Vsekakor pa je bilo v tej preiskavi ugotovljeno, kot je navedeno v uvodni izjavi 13, da netkana in posebna vlakna, skupaj z drugimi vrstami PSV, tvorijo enoten izdelek.

Vrste PSV, izvožene iz Tajvana in Koreje v Skupnost, so bile torej v smislu člena 1(4) osnovne uredbe podoben izdelek kot vrste PSV, ki jih proizvajajo in prodajajo na trgu Skupnosti proizvajalci Skupnosti.

C. DAMPING IN VERJETNOST PONOVITVE DAMPINGA

1. Uvodne opombe

(16) V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bil namen sedanjega pregleda ugotoviti, ali bi potek veljavnosti ukrepov povzročil nadaljevanje oziroma ponovitev dampinga ali ne, zlasti s preverjanjem, ali se je damping nadaljeval po sprejemu protidampinških ukrepov.

(a) Tajvan

(17) Eden od petih tajvanskih proizvajalcev izvoznikov, ki so odgovorili na vprašalnik, je najavil, da v obdobju preiskave ni opravil nobenega izvoza v Skupnost in izrazil svojo pripravljenost sodelovati pri preiskavi. Poleg tega sta dva proizvajalca izvoznika, Tuntex Distinct Corporation in Shingkong Synthetic Fibres Corporation, v obdobju preiskave v Skupnost posamično izvozila manj kot 100 ton. Glede na majhen obseg izvoza teh dveh tajvanskih podjetij in s tem pomanjkanja zastopanosti njihovih ustreznih izvoznih cen se ni štelo za primerno na tej podlagi izračunati stopnje dampinga za ti dve podjetji.

(b) Koreja

(18) Vseh pet korejskih proizvajalcev izvoznikov, ki so odgovorili na vprašalnik, je v obdobju preiskave izvozilo velike količine PSV v Skupnost.

2. Normalna vrednost

(a) Tajvan

(19) Zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi 17, so bile normalne vrednosti ugotovljene samo za dva tajvanska proizvajalca izvoznika, ki sta v obdobju preiskave pokrivala skoraj celotni tajvanski izvoz PSV v Skupnost. V obeh primerih je bila normalna vrednost ugotovljena za vsako vrsto PSV, ki sta jo zadevni podjetji proizvedli in izvozili v Skupnost.

Za enega proizvajalca izvoznika je normalna vrednost za vrsto izdelka v celoti temeljila na cenah, ki so jih v običajnem poteku trgovine plačale neodvisne stranke na domačem trgu v zvezi s prodajo, izvedeno v reprezentativnem obsegu, v skladu s členom 2(1) in 2(2) osnovne uredbe.

Za drugega proizvajalca je bilo ugotovljeno, da je bila njegova domača prodaja podobnega izdelka v zvezi z nekaterimi vrstami PSV, izvoženimi v Skupnost, premajhna ali je sploh ni bilo. V teh primerih in glede na to, da ni bilo mogoče uporabiti cen drugega sodelujočega proizvajalca izvoznika, je bila normalna vrednost sestavljena na podlagi stroškov proizvodnje teh vrst PSV, vključno z razumnim zneskom za prodajne, splošne in upravne stroške ter za dobiček, v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Za določitev razumnega zneska za prodajne, splošne in upravne stroške ter za dobiček, so bili uporabljeni dejanski podatki tega proizvajalca izvoznika v zvezi s proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka, v običajnem poteku trgovine, skladno s členom 2(6) osnovne uredbe. Normalna vrednost za preostale izvožene vrste izdelka je temeljila na cenah, ki so jih v običajnem poteku trgovine plačale neodvisne stranke na domačem trgu, skladno s členom 2(1) in 2(2) osnovne uredbe, ker je bila domača prodaja na splošno in za zadevne vrste izvedena v reprezentativnem obsegu.

(b) Koreja

(20) Normalna vrednost je temeljila na cenah, ki so jih v običajnem poteku trgovine plačale neodvisne stranke na domačem trgu v zvezi s prodajo, izvedeno v reprezentativnem obsegu, skladno s členom 2(1) in 2(2) osnovne uredbe. Za vrste izdelka, ki niso bile prodane v reprezentativnem obsegu ali v običajnem poteku trgovine na domačem trgu, je bila normalna vrednost sestavljena v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe, ker ni bilo mogoče uporabiti cen drugega sodelujočega proizvajalca izvoznika. V zvezi s tem so bili prodajni, splošni in upravni stroški ter dobiček ugotovljeni skladno s členom 2(6) osnovne uredbe, na enak način kot za Tajvan.

3. Izvozne cene

(21) Za proizvajalce izvoznike iz obeh držav so bile izvozne cene ugotovljene na podlagi cen, ki so jih neodvisni kupci v Skupnosti dejansko plačali, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

4. Primerjava

(22) Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile upoštevane razlike v dejavnikih, za katere se je trdilo in dokazalo, da vplivajo na primerljivost, v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V zvezi s tem so bili uvedeni popravki za kopensko in čezmorsko voznino, stroške zavarovanja, pretovarjanja in natovarjanja in tozadevne stroške, stroške kreditov, provizije in uvozne dajatve.

Dva tajvanska proizvajalca izvoznika sta trdila in dokazala, da je bil domačim kupcem, ki so kupili več kot določeno količino PSV na leto, dodeljen količinski popust. Ta dva proizvajalca izvoznika sta trdila, da so ta popust, čeprav ni bil prikazan na računu, imeli vsi kupci Skupnosti, ker je količina njihovega nakupa presegla količino, ob presežku katere je bil dodeljen količinski popust. Za zagotovitev poštene primerjave sta torej zahtevala, da se za majhne domače kupce vnese popravek, ki ustreza popustu, ki je bil dodeljen večjim domačim kupcem.

V zvezi s tem se opomni, da se lahko popravek za količine v skladu s členom 2(10)(c) osnovne uredbe odobri le v zvezi s kakršnimikoli cenovnimi znižanji, dejansko ponujenimi pri nakupu različnih količin. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da niso vsi kupci Skupnosti v obdobju preiskave kupili zadevni izdelek v količini, katere presežek bi upravičil količinski popust. Nasprotno, delež izvozne prodaje majhnim kupcem v Skupnosti je bil zelo blizu deležu domače prodaje majhnim kupcem, kar kaže, da se domači in izvozni trg ravnata po podobnem vzorcu, kar zadeva kupce. Torej je bilo za pošteno primerjavo upravičeno samo nadomestilo za količinski popust, ki so ga proizvajalci izvozniki dejansko dodelili svojim večjim domačim strankam.

5. Stopnja dampinga

(23) Tehtana povprečna normalna vrednost za posamično vrsto PSV je bila primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste PSV v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe, na podlagi franko tovarna in v isti fazi trgovanja.

Primerjava je pokazala, da damping obstaja pri dveh tajvanskih in štirih korejskih proizvajalcih izvoznikih v preiskavi, pri čemer je bila stopnja dampinga enaka znesku, s katerim je tako ugotovljena normalna vrednost presegla ceno za izvoz v Skupnost.

(24) Tehtana povprečna stopnja dampinga, kot odstotek uvozne cene cif meja Skupnosti, je znatna za dva tajvanska proizvajalca izvoznika, Far Eastern Textile Corporation in Nan Ya Plastics Corporation, ki zajemata skoraj celotni tajvanski izvoz v Skupnost. Glede na cenovno politiko, ki ji sledita zadevna proizvajalca izvoznika, se lahko sklene, da bi se damping nadaljeval ali celo povečal, če bi bili ukrepi odpravljeni. Za preostale tri sodelujoče tajvanske proizvajalce izvoznike zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi 17, ni bila izračunana nobena stopnja dampinga. Vendar pa je Komisija preučila verjetnost ponovitve dampinga, če bi bili ukrepi odpravljeni. Na podlagi informacij, ki sta jih predložili dve tajvanski podjetji, ki predstavljata večji delež skupnega obsega prodaje, je bilo ugotovljeno, da je njihov izvoz v države z izjemo Skupnosti izveden po dampinških cenah. Ker ta izvoz predstavlja večji delež prodaje teh podjetij, se lahko sklene, da je glede na njuno cenovno politiko za izvoz verjetno, da se bo dampinški izvoz v Skupnost nadaljeval, če ukrepom poteče veljavnost.

(25) Tajvanski proizvajalci izvozniki so trdili, da je kakršnakoli stopnja dampinga izravnana z devalvacijo tajvanske valute (NT$) glede na USD, do katere je prišlo po obdobju preiskave. Poleg tega so trdili, da je pričakovati, da bo raven NT$ glede na USD v prvem četrtletju 1998 ostala stabilna tudi v prihodnjih letih in da je znižanje cen v USD za čisto tereftalno kislino (ESP), glavno surovino za proizvodnjo PSV, ki jo zadevna podjetja kupujejo v USD, več kot izravnalo depreciacijo tajvanske valute glede na USD.

Zadeva je bila preučena. Depreciacija NT$ glede na USD, ki je valuta, v kateri so večinoma izražene izvozne cene v Skupnost, je znašala skoraj 17 % v prvem četrtletju 1998 glede na povprečje, ugotovljeno v obdobju preiskave. Vendar pa je bil po prvem četrtletju 1998 opažen ponoven dvig NT$, tako da je bila depreciacija, zabeležena na začetku leta 1999, omejena na 14 %. Poleg tega je leta 2000 glede na finančne napovedi, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki, pričakovati nadaljnje zmanjšanje depreciacije na manj kot 10 % (kot v primerjavi z ravnijo, ki je prevladovala v obdobju preiskave). Glede na te iste napovedi se bo trend okrevanja NT$ nadaljeval v naslednjih letih. Glede na nihanje depreciacije NT$ torej ne more biti sprejet argument, ki so ga predložili tajvanski proizvajalci izvozniki. Vsekakor pa je treba omeniti, da ni mogoče zanesljivo napovedati sprememb menjalnega tečaja prav zaradi njihove narave in da spremembe v preteklosti niso nujno kazalec za prihodnost.

(26) V zvezi s Korejo je treba omeniti naslednje: ukrepi v pregledu temeljijo na stopnjah dampinga, ugotovljenih pri prejšnjih preiskavah, in te stopnje bi se z izjemo preostale stopnje dampinga po sedanji temeljni uredbi šteleza de minimis. Raven prvotnih stopenj je bila nizka in razmere se od takrat niso spremenile. Dejansko je bila ugotovljena tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek uvozne cene cif meja Skupnosti, v tej preiskavi 1,8 %. Končno, nič od ugotovljenega ni nakazovalo, da bi odprava obstoječih ukrepov te razmere v predvidljivi prihodnosti spremenila. Ugotovljeno je bilo torej, da ponovitev dampinga ni verjetna.

D. INDUSTRIJA SKUPNOSTI

(27) Dva od devetih proizvajalcev Skupnosti, ki so podpirali zahtevo po pregledu, med preiskavo nista sodelovala. Preiskava je pokazala, da je delež skupne proizvodnje Skupnosti, ki ga ima sedem sodelujočih proizvajalcev Skupnosti, ki podpirajo zahtevek po pregledu, v obdobju preiskave znašal več kot 65 % skupne proizvodnje Skupnosti zadevnega izdelka. Ti proizvajalci torej sestavljajo industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. V nadaljnjem besedilu so ti sodelujoči proizvajalci Skupnosti imenovani "industrija Skupnosti".

E. ANALIZA POLOŽAJA NA TRGU SKUPNOSTI

1. Poraba v Skupnosti

(28) Poraba Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi podatkov o združenem obsegu prodaje industrije Skupnosti na trg Skupnosti, podatkov o prodaji preostalih nesodelujočih proizvajalcev Skupnosti in podatkov Statističnega urada Evropskih skupnosti o obsegu skupnega uvoza. Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da je obseg prodaje proizvajalcev Skupnosti, ki niso sodelovali v postopku, približno 30 % skupne prodaje vseh proizvajalcev Skupnosti.

Na zgornji podlagi se je na splošno poraba Skupnosti PSV v obravnavanem obdobju nekoliko zmanjšala: od 540000 ton leta 1994 na 490000 ton leta 1995, po začasnem zmanjšanju na 460000 ton leta 1996 pa se je v obdobju preiskave spet povečala na 520000 ton, kar pomeni splošno zmanjšanje za 3 % v obravnavanem obdobju.

2. Uvoz iz Tajvana in Koreje v Skupnost

(a) Uvoz iz Koreje

(29) Ugotovljeno je bilo, da se položaja na trgu Skupnosti za PSV v zvezi z uvozom po poreklu iz Koreje ne sme analizirati, in sicer zaradi ugotovitve o dampingu in verjetnosti ponovitve dampinga v zvezi s tem uvozom.

(b) Obseg, vrednost in tržni delež uvoza iz Tajvana

(30) Obseg uvoza iz Tajvana se je povečal od približno 8000 ton leta 1994 na približno 27000 ton v obdobju preiskave, kar je 240 % povečanje. Vrednost uvoza iz Tajvana se je zvišala od 9,9 milijona ekujev leta 1994 na 29,3 milijona ekujev v obdobju preiskave, kar je 196 % zvišanje.

Tržni delež dampinškega uvoza iz Tajvana se je na podlagi podatkov o skupni porabi Skupnosti količinsko povečal od 1,5 % na 5,3 % v obdobju preiskave, kar je 253 % povečanje.

(c) Cene uvoza iz Tajvana

(31) Cene uvoza iz Tajvana so se od leta 1994 do obdobja preiskave znižale za 14 %. Omeniti je treba, da je bilo ugotovljeno, da so bile v celotnem obravnavanem obdobju te cene nižje od cen industrije Skupnosti.

(d) Nelojalno nižanje cen uvoza iz Tajvana

(32) Za ugotavljanje nelojalnega nižanja cen so bili analizirani podatki, ki se nanašajo na obdobje preiskave. Nelojalno nižanje cen je bilo ugotovljeno na podlagi primerjave izvoznih cen s cenami, ki jih je računala industrija Skupnosti v isti fazi trgovanja. Uporabljene so bile prodajne cene industrije Skupnosti za neodvisne stranke, prilagojene, na raven franko tovarna, to je brez prevoznih stroškov, kjer se je to štelo za potrebno. Prodajne cene proizvajalcev izvoznikov (cif meja Skupnosti) so bile prilagojene tako, da so upoštevale plačane carinske dajatve in protidampinške dajatve. Vse cene so bile primerjane po izključitvi popustov in rabatov.

(33) Izid primerjave (na podlagi posamičnega tehtanega povprečja) je pokazal, da je za uvoz iz Tajvana povprečna tehtana stopnja, za katero se nelojalno nižajo cene, izražena kot odstotek povprečnih prodajnih cen industrije Skupnosti, znašala 167 %.

To je treba primerjati z nelojalnim nižanjem, ugotovljenim v prejšnji preiskavi, ki se je za Tajvan gibalo med 22 % in 30 %.

Raven nelojalnega nižanja proizvajalcev izvoznikov na povprečni podlagi je bila še vedno pomembna, kljub temu, da so se uvozne cene nekoliko zvišale zaradi veljavnih protidampinških ukrepov.

3. Ekonomski položaj industrije Skupnosti

(a) Uvodne opombe

(34) Preučevanje položaja industrije Skupnosti je zajemalo obdobje od leta 1994 do konca obdobja preiskave. Omeniti je treba, da so bili v tem obdobju v veljavi protidampinški ukrepi, kot so navedeni v uvodni izjavi 1 in naslednjih uvodnih izjavah, kar je vplivalo na položaj industrije Skupnosti.

(b) Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

(35) Proizvodnja industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju zmanjšala od približno 374000 ton leta 1994 na približno 343000 ton v obdobju preiskave. To zmanjšanje je odražalo dejstvo, da so številna podjetja industrije Skupnosti zaprla svoje proizvodne objekte. To predstavlja skupno zmanjšanje za 8 %. Ravni proizvodnje so se znižale hitreje kot poraba Skupnosti, ki se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 3 %.

(36) V zvezi z zmogljivostjo je treba omeniti, da se proizvodne zmogljivosti za PSV uporabljajo tudi za proizvodnjo drugih izdelkov, ki jih sedanji postopek ne zadeva, npr. predivo in vrhnja oblačila. Zato je bila ocenjena zmogljivost, ki je običajno pripisana proizvodnji zadevnega izdelka industrije Skupnosti. Ugotovljeno je bilo, da se je zmogljivost zmanjšala od 432300 ton leta 1994 na 401500 ton v obdobju preiskave, kar je 7 % zmanjšanje. To je na splošno v skladu z zmanjšanjem proizvodnje, kot je bila opisana v prejšnji uvodni izjavi. Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti se je nekoliko zmanjšala v obravnavanem obdobju in sicer od 86,6 % leta 1994 na 85,7 % v obdobju preiskave.

(c) Obseg prodaje industrije Skupnosti

(37) Obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se je v obravnavanem obdobju zmanjšal od 330000 leta 1994 na 295000 v obdobju preiskave. To predstavlja 11 % skupno zmanjšanje. To gibanje kaže, da prodaja industrije Skupnosti ni sledila gibanju porabe, ki se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 3 %.

(d) Tržni delež

(38) Gibanje obsega prodaje v primerjavi s porabo Skupnosti kaže, da se je tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšal. Tržni delež industrije Skupnosti se je od leta 1994, ko je znašal 61 %, zmanjšal na 60 % leta 1995, 59 % leta 1996 in 56 % v obdobju preiskave. Skupna izguba tržnega deleža med letom 1994 in obdobjem preiskave je znašala pet odstotnih točk.

(e) Zaloge

(39) Zaloge so se med letom 1994 in obdobjem preiskave občutno povečale in sicer za 33 %.

(f) Povprečna prodajna cena in gibanje cen.

(40) Tehtane povprečne cene zadevnega izdelka, ki ga je na trgu Skupnosti prodala industrija Skupnosti, so v obravnavanem obdobju nihale, na splošno pa so se zvišale za 3 %.

Omeniti je treba, da so bile za vse subjekte na trgu cene PSV pod vplivom gibanja cen osnovnih surovin, kot so čista tereftalna kislina (ESP), dimetiltereftalat (DMT) in glikol, ki pomenijo približno 60 % do 70 % proizvodnih stroškov končanega izdelka. Dejansko je, zaradi svetovnega pomanjkanja teh surovin, konec leta 1993 prišlo do zvišanja cen, ki se je nadaljevalo tudi v letih 1994 in 1995, kar je odraz ustreznega povečanja proizvodnih stroškov. Kljub temu pa se je od leta 1995 dalje gibanje cen teh surovin obrnilo.

(g) Donosnost

(41) Leta 1994 je imela industrija Skupnosti 3,5 % tehtano povprečno izgubo, izraženo kot odstotek neto prodaje. Nato se je njen finančni položaj izboljšal, zlasti leta 1995 (7,5 % dobiček). To je bilo deloma posledica dejstva, da so vsi subjekti na trgu Skupnosti lahko po zvišanju stroškov surovin zvišali svoje cene (glej uvodno izjavo 40) in da je industrija Skupnosti lahko izboljšala svoj finančni položaj zaradi znižanja splošnih stroškov. Treba pa je omeniti, da je imela industrija Skupnosti negativno gibanje poslovnih izidov od leta 1995 naprej in se je njen dobiček zmanjšal od 7,5 % na 5,6 % v obdobju preiskave.

(h) Naložbe

(42) Letne naložbe industrije Skupnosti v obdobju preiskave so bile pomembne, 58 milijonov ekujev leta 1994 in 44 milijonov ekujev leta 1995, največjo naložbo pa je izvedla leta 1996 in sicer 81 milijonov ekujev. V obdobju preiskave so naložbe znašale 14 milijonov ekujev. Omeniti je treba, da si je navedena industrija prizadevala vlagati večinoma v zamenjavo strojev, kar je bil del splošnega programa prestrukturiranja.

(i) Zaposlenost

(43) Zaradi določene stopnje zmanjšanja proizvodne zmogljivosti in prestrukturiranja se je zaposlenost zmanjšala za 9,2 %, in sicer od približno 2300 zaposlenih leta 1994 na 2000 v obdobju preiskave.

4. Sklep o položaju industrije Skupnosti

(44) Zgornja analiza je pokazala, da so ekonomski kazalci, kot so proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, prodaja in zaloge, še vedno kazali negativno gibanje. Sicer je ob tem treba upoštevati rahlo zmanjšanje porabe, prav tako pa je treba upoštevati tudi dejstvo, da se je tržni delež industrije Skupnosti v tem obdobju zmanjšal. Poleg tega je preiskava pokazala, da je bila industrija Skupnosti izpostavljena precejšnjemu cenovnemu pritisku, pri čemer je bilo za uvoz po poreklu iz Tajvana ugotovljeno občutno nelojalno nižanje cen.

(45) V zvezi s finančnim položajem industrije Skupnosti je treba omeniti, da je leta 1995 po zvišanju cen surovin in začetku protidampinške preiskave uvoza iz Belorusije poslovala z dobičkom. Kljub temu pa je imela industrija Skupnosti negativno gibanje poslovnih izidov od leta 1995 naprej, kar je sovpadalo z vse večjo prisotnostjo uvoza iz Tajvana, ki je nadomestil uvoz iz Belorusije.

(46) Glede na zgoraj omenjeno analizo je bilo ugotovljeno, da je bila industrija Skupnosti še vedno v šibkem ekonomskem položaju.

F. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

(47) Poleg analize obstoja dampinga, verjetnosti ponovitve dampinga v zvezi z uvozom po poreklu iz Tajvana in analize položaja industrije Skupnosti je bilo preučeno tudi, ali obstaja verjetnost ponovitve škode, če bi bili odpravljeni ukrepi, ki se uporabljajo za uvoz iz Tajvana.

1. Analiza položaja zadevnih proizvajalcev iz držav izvoznic

(48) Ugotovljeno je bilo, da se je od leta 1995 do obdobja preiskave skupna proizvodna zmogljivost v Tajvanu povečala za 21,3 %, to je za 135000 ton. Tajvanski proizvajalci izvozniki predvidevajo leta 1998 dodatno povečati svojo proizvodno zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti na raven, ki presega 90 %, kar je dodatno povečanje proizvodnje za 30000 ton.

(49) Ugotovljeno je bilo tudi, da se je obseg uvoza po poreklu iz Tajvana občutno povečal med letom 1994 in obdobjem preiskave (+ 242 %) in to kljub veljavnim protidampinškim ukrepom. Treba je omeniti, da se je med letoma 1995 in 1996 obseg tega uvoza v Skupnost skoraj podvojil, med letom 1994 in obdobjem preiskave pa več kot potrojil. Ustrezni tržni delež se je občutno povečal med letom 1994 in obdobjem preiskave, od 1,5 % na 5,3 %. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je bil ta uvoz v obdobju preiskave izveden po cenah, ki so občutno nelojalno nižale cene (167 %) industrije Skupnosti.

2. Učinek uvoza iz Tajvana v odsotnosti protidampinških ukrepov

(50) V zvezi s ponovitvijo škodljivega dampinga se je štelo, da bi cene, kakršne so bile v odsotnosti protidampinških ukrepov, povzročile 24,5 % nelojalno nižanje cen. Uporabljena metodologija za izračun tega nelojalnega nižanja, je bila ista kot tista, opisana v uvodni izjavi 32, vendar se uvozni ceni ni prištela nobena protidampinška dajatev.

(51) Glede na zgoraj navedeno je pričakovati, da se bo uvoz iz Tajvana v Skupnost dodatno povečal, pri čemer bodo njegove cene padle, če se odpravijo veljavni protidampinški ukrepi. Ugotovljeno je bilo, da se je obseg tajvanskega uvoza povečal celo ob uporabi veljavnih ukrepov. Poleg tega ni mogoče izključiti, da bi v odsotnosti ukrepov relativno višja cena na trgu Skupnosti spodbudila preusmeritev izvoza iz Tajvana, ki je sedaj odpremljen v druge tretje države, na trg Skupnosti.

(52) Če protidampinškim ukrepom za uvoz po poreklu iz Tajvana poteče veljavnost, se v zvezi z ravnjo donosnosti industrije Skupnosti lahko postavi dve osnovni hipotezi. Glede na prvo hipotezo bi industrija Skupnosti še naprej prodajala po istih cenah, kar bi povzročilo zmanjšanje njenega tržnega deleža in bi dolgoročno imelo neposredne posledice na njeno donosnost. Glede na drugo hipotezo bi industrija Skupnosti znižala svoje cene za tisto prodajo, ki bi jo tajvanska konkurenca najbolj ogrožala, kar bi zmanjšalo njeno donosnost. Ocenjeno je bilo, da bi po prvem scenariju industrija Skupnosti izgubila dodatno 2,5 % tržnega deleža, skupaj s kratkoročnim 9,5 % zmanjšanjem donosnosti. Če pa bi industrija Skupnosti sledila negativnemu gibanju za cene, bi se njena donosnost zmanjšala od 5,6 % na 2,7 %. V obeh primerih bi torej donosnost industrije Skupnosti utrpela škodo zaradi dampinškega uvoza po poreklu iz Tajvana.

3. Sklep o ponovitvi škodljivega dampinga

(53) V obdobju v preiskavi so se cene dampinškega uvoza iz Tajvana znižale za 14 %, pri čemer so se v istem obdobju cene industrije Skupnosti zvišale za 3 %. Zaradi tega se je tržni delež uvoza iz Tajvana povečal od 1,5 % leta 1994 na 5,3 % v obdobju preiskave, kar je 253 % povečanje. Poleg tega se je finančni položaj industrije Skupnosti poslabšal, ko je začel uvoz iz Tajvana nadomeščati uvoz iz Belorusije.

(54) Občutne proizvodne zmogljivosti na Tajvanu, nekatere od njih nedavno nameščene, ugodnost cen, ki prevladujejo na trgu Skupnosti in posledična nevarnost povečanja izvoza jasno nakazujejo, da je treba obstoječe protidampinške ukrepe za Tajvan ohraniti, da se škodljiv damping ne bi ponovil.

G. INTERES SKUPNOSTI

1. Uvod

(55) Povedati je treba, da se je v prejšnjih preiskavah štelo, da sprejem ukrepov ni proti interesu Skupnosti. Poleg tega je treba omeniti, da sedanja preiskava poteka v obliki pregleda in tako analizira razmere, v katerih so bili protidampinški ukrepi že uporabljeni. Čas poteka in narava sedanje preiskave torej omogočata oceno vsakršnih negativnih neustreznih učinkov na zadevne stranke, ki so jih imeli uvedeni protidampinški ukrepi.

Na tej podlagi je bilo preučeno, ali bi se lahko v tem posebnem primeru, kljub ugotovitvam o verjetnosti nadaljevanja in ponovitve škodljivega dampinga, nedvoumno sklenilo, da ohranitev ukrepov ni v interesu Skupnosti. V ta namen in skladno s členom 21(1) osnovne uredbe so preučili vpliv ukrepov za vse stranke v tem postopku in posledice neohranitve ukrepov proti Tajvanu.

2. Interes industrije Skupnosti

(56) Industrija Skupnosti že skoraj celo desetletje trpi škodo zaradi dampinškega uvoza/uvoza po nizkih cenah PSV. Cilj protidampinških ukrepov v pregledu, namreč na trgu Skupnosti ponovno vzpostaviti lojalno konkurenco med proizvajalci Skupnosti in proizvajalci izvozniki v tretjih državah, ni bil v celoti dosežen, kot je bilo prikazano zgoraj.

Industrija Skupnosti si je v zadnjih letih zelo prizadevala izboljšati svojo produktivnost, da bi znižala svoje proizvodne stroške in povečala svojo konkurenčnost na tem cenovno občutljivem trgu. Industrija Skupnosti si je v obdobju preiskave prizadevala zlasti za racionalizacijo. Eden izmed proizvajalcev Skupnosti je zaprl dva od svojih proizvodnih objektov, da bi znižal stroške in izboljšal produktivnost.

Glede na položaj industrije Skupnosti, zlasti glede na dejstvo, da ji ni bila omogočena popolna sanacija po finančnih težavah, ki jih je imela zaradi dampinškega uvoza, se je štelo, da je v odsotnosti ukrepov dodatno poslabšanje njenega položaja dokaj verjetno. To bi lahko sprožilo veliko zmanjšanje zaposlenosti, kar bi lahko v končni fazi vodilo do zmanjšanja števila proizvajalcev v Skupnosti.

Poleg tega pa neprekinjeno prizadevanje industrije Skupnosti za prestrukturiranje kaže, da še ni pripravljena opustiti tega segmenta proizvodnje. Ohranitev protidampinških ukrepov bi torej bila v njenem interesu.

3. Vpliv na uporabnike

(57) Noben izmed uporabnikov Skupnosti ni odgovoril na vprašalnik, ki ga je med sedanjo preiskavo poslala Komisija. Predložili niso nobenih dokazov o učinku veljavnih ukrepov na njihove proizvodne stroške. Torej se ni moglo analizirati vpliva veljavnih ukrepov na proizvodne stroške uporabnikov.

(58) Dve združenji uporabnikov sta predložili informacije in zahtevali ukinitev ukrepov. Trdili sta, da industrija Skupnosti ni bila sposobna zadovoljiti povpraševanja. Poleg tega so nekateri uporabniki ene vrste PSV, to je fiberfill polnila, Komisiji sporočili, da velik proizvajalec Skupnosti te vrste izdelka ni bil sposoben zadovoljiti njihovih potreb. Ne glede na to se zdi, da v preučevanem obdobju na trgu Skupnosti ni prišlo do nobenega posebnega pomanjkanja. Cilj protidampinških ukrepov ni preprečiti uvozu vstop na trg Skupnosti, pač pa onemogočiti nepoštene trgovske prakse in preprečiti negativne učinke dampinškega in škodljivega uvoza. V tem posebnem primeru se zdi, da ukrepi uvozu niso preprečili vstop na trg Skupnosti. Kot je bilo že omenjeno, se je uvoz iz Tajvana občutno povečal v obdobju v preiskavi.

Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je glede na veliko proizvodno zmogljivost industrije Skupnosti in glede na prisotnost drugih dobaviteljev s sedežem zunaj Skupnosti, tveganje splošnega pomanjkanja ponudbe izredno majhno, če sploh obstaja.

(59) Poleg tega so nekatere zainteresirane stranke trdile, da je mednarodni konkurenčni položaj izdelkov, ki vsebujejo PSV in so proizvedeni v Skupnosti, ogrožen zaradi nadaljevanja ali ponovne uvedbe protidampinških ukrepov. Ta argument ne more biti sprejet, kajti PSV, uporabljen za proizvodnjo v Skupnosti izdelkov za izvoz, lahko vstopi v Skupnost brez plačila kakršnihkoli dajatev skladno s postopkom uvoza zaradi proizvodnje za izvoz. Poleg tega so imele zainteresirane stranke, glede na to, da se protidampinški ukrepi uporabljajo najmanj pet let, možnost predložiti dokaze o vplivu ukrepov na njihove proizvodne stroške in mednarodno konkurenčnost, vendar niso v zvezi s tem predložile nikakršnih informacij.

Na podlagi zgornjega in glede na to, da se ukrepi uporabljajo že nekaj časa in bodo na isti ravni tudi ohranjeni, se lahko sklene, da to ne bi pomenilo nikakršnega poslabšanja položaja za uporabnike.

4. Posledice za konkurenčnost na trgu Skupnosti

(60) Trdilo se je, da bi nadaljnja uporaba protidampinških dajatev vplivala na raven konkurence na trgu Skupnosti za PSV, ker bi okrepila položaj industrije Skupnosti.

Kar zadeva konkurenčne razmere na trgu Skupnosti, veljavni ukrepi niso taki, da bi iz trga Skupnosti izključili proizvajalce izvoznike v pregledu. Ukrepi bodo torej omogočili prisotnost teh proizvajalcev izvoznikov na trgu. Povedati je treba, da je bila prisotnost raznovrstnih konkurentov na trgu vedno koristna za delovanje predelovalnih industrij in drugih gospodarskih subjektov.

Koristi v zvezi s trgom, na katerem so prisotni številni dobavitelji, bi bile zato uporabnikom zadevnega izdelka še vedno na voljo.

5. Ugotovitev

(61) Na podlagi zlasti zgornjih dejstev in premislekov ter po preučitvi argumentov, ki so jih predložila združenja uporabnikov zadevnega izdelka in industrija Skupnosti, je bilo ugotovljeno, da ni nobenih trdnih razlogov proti ohranitvi veljavnih ukrepov za uvoz iz Tajvana.

H. ZAKLJUČEK POSTOPKA V ZVEZI S KOREJO

(62) Glede na ugotovitve iz uvodne izjave 26 protidampinški ukrepi, ki se sedaj uporabljajo proti Koreji, niso več upravičeni. V skladu s členom 11, in v povezavi s členom 9 osnovne uredbe, se preiskava ali postopek zaključi, kjer je bilo po posvetovanju ugotovljeno, da zaščitni ukrepi niso potrebni, in Svetovalni odbor ni prejel nobenih ugovorov proti temu.

(63) Glede na zgoraj navedeno je Komisija sklenila, da ni potrebno ohraniti zaščitnih ukrepov, ki se sedaj uporabljajo proti Koreji, in da je treba postopek zaključiti.

I. PROTIDAMPINŠKI UKREPI

(64) Iz zgornjega sledi, kot je predvideno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba ohraniti protidampinške dajatve za uvoz PSV po poreklu iz Tajvana, ki jih je uvedla Uredba (EGS) št. 3017/92.

JE SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. S tem se uvajajo dokončne protidampinške dajatve za uvoz poliestrskih sintetičnih vlaken, nemikanih, nečesanih in ne drugače pripravljenih za predenje, ki so sedaj uvrščena pod oznako KN 55032000 in so po poreklu iz Tajvana.

2. Dajatve, izračunane na podlagi neto cene izdelka franko meja Skupnosti, neocarinjeno, so 13 % za poliestrska sintetična vlakna po poreklu iz Tajvana (dodatna oznaka TARIC 8195), z izjemo poliestrskih sintetičnih vlaken, ki jih proizvajajo spodaj navedena podjetja, za katera se uporabljajo naslednje stopnje:

—Far Eastern Textile Ltd, Tajpej(dodatna oznaka TARIC 8192) | 6,8 % |

—Nan Ya Plastics Corporation, Tajpej(dodatna oznaka TARIC 8193) | 5,9 % |

—Shingkong Synthetic Fibres Co., Tajpej(dodatna oznaka TARIC 8194) | 13,0 % |

Člen 2

Protidampinški postopek v zvezi z uvozom poliestrskih sintetičnih vlaken po poreklu iz Republike Koreje je s tem zaključen.

Člen 3

Če ni drugače določeno, se v zvezi s carinskimi dajatvami uporabljajo veljavne določbe.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropski skupnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. julija 1999

Za Svet

Predsednik

S. Hassi

[1] UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 905/1998 (UL L 128, 30.4.1998, str. 18).

[2] UL L 348, 17.12.1988, str. 49.

[3] UL L 209, 2.8.1988, str. 1.

[4] UL L 306, 22.10.1992, str. 1.

[5] UL L 9, 15.1.1993, str. 2.

[6] UL L 9, 15.1.1993, str. 13.

[7] UL C 125, 22.4.1997, str. 4.

[8] UL C 213, 15.7.1997, str. 4.

[9] UL C 321, 22.10.1997, str. 12.

--------------------------------------------------