UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2473

z dne 14. decembra 2022

o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture, za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 108(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1588 z dne 13. julija 2015 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (1) (v nadaljnjem besedilu: Uredba (EU) 2015/1588), zlasti člena 1(1), točka (a)(i), (ii), (vi), (vii) in (x) Uredbe,

po objavi osnutka te uredbe (2),

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za državno pomoč,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Dodeljevanje državnih sredstev, ki izpolnjuje merila iz člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU), pomeni državno pomoč, ki jo je treba priglasiti Komisiji v skladu s členom 108(3) PDEU. Vendar lahko v skladu s členom 109 PDEU določi vrste pomoči, ki so izvzete iz te obveznosti priglasitve. Komisija lahko v skladu s členom 108(4) PDEU sprejme uredbe glede navedenih vrst pomoči.

(2) Z Uredbo (EU) 2015/1588 je Komisija pooblaščena, da lahko v skladu s členom 109 PDEU razglasi, da so določene vrste pomoči pod določenimi pogoji lahko izvzete iz obveznosti priglasitve. Komisija je v številnih sklepih za podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture, uporabila člena 107 in 108 PDEU. Svojo politiko je pojasnila tudi v smernicah za navedeni sektor. Ob upoštevanju izkušenj Komisije z uporabo navedenih določb je primerno, da Komisija še naprej uporablja pooblastila, ki so ji bila podeljena z Uredbo (EU) št. 2015/1588. Zato bi bilo treba pod določenimi pogoji pomoč mikro, malim in srednjim podjetjem (MSP), ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture, ter pomoč, dodeljeno podjetjem, dejavnim na teh področjih, ne glede na velikost podjetja, ki prejme pomoč, za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile slabe vremenske razmere, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, pomoč za inovacije in pomoč za ohranjanje morskih in sladkovodnih bioloških virov, razglasiti za združljivo z notranjim trgom in jo izvzeti iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU. Izvzetje iz obveznosti priglasitve bi se moralo uporabljati tudi za pomoč za povrnitev škode, ki jo je povzročilo vedenje zaščitenih živali, ne glede na velikost upravičenca do pomoči, kot ukrep za ohranjanje morskih in sladkovodnih bioloških virov. Komisija z Uredbo (EU) 2015/1588 ni pooblaščena, da bi v skladu s členom 109 PDEU razglasila, da je državna pomoč osebam javnega prava, javnim organom ali javnim ali poljavnim organizacijam izvzeta iz obveznosti priglasitve.

(3) Primerno je, da se še naprej uporabljajo pooblastila iz Uredbe (EU) 2015/1588, da se izvzame pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče, ki se dodeli podjetjem ne glede na velikost upravičenca.

(4) Uredba (EU) 2015/1588 pooblašča Komisijo, da iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU izvzame pomoč za povrnitev škode, ki so jo v ribištvu povzročile določene slabe vremenske razmere. Na podlagi navedenega pooblastila ta uredba določa jasne pogoje združljivosti za to vrsto pomoči in opredeljuje njeno področje uporabe tako, da vključuje pomoč, ki se dodeli podjetjem ne glede na velikost upravičenca.

(5) Združljivost državne pomoči v sektorju ribištva in akvakulture oceni Komisija na podlagi ciljev skupne ribiške politike (SRP), kot so določeni v Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3). V interesu skladnosti z ukrepi podpore, ki jih financira Unija, bi morala biti največja intenzivnost javne pomoči, odobrene v skladu s to uredbo, enaka tisti, ki je določena za enako vrsto pomoči v členu 41 Uredbe (EU) št. 2021/1139 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

(6) Bistveno je, da se nobena pomoč ne dodeli v okoliščinah, v katerih ni upoštevana zakonodaja Unije, in zlasti pravila Uredbe (EU) št. 1380/2013. Zato lahko država članica dodeli pomoč v sektorju ribištva in akvakulture le, če so financirani ukrepi in njihovi učinki usklajeni z zakonodajo Unije.

(7) Ta uredba bi morala omogočati boljše določanje prednostnih nalog izvrševanja državnih pomoči in večjo poenostavitev ter zagotoviti večjo preglednost, učinkovito ocenjevanje in nadzor skladnosti s pravili o državni pomoči na nacionalni ravni in na ravni Unije, pri tem pa ohraniti institucionalne pristojnosti Komisije in držav članic. V skladu z načelom sorazmernosti ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za uresničitev navedenih ciljev.

(8) Splošne pogoje za uporabo te uredbe bi bilo treba opredeliti na podlagi vrste skupnih načel, ki zagotavljajo, da pomoč lajša razvoj gospodarskih dejavnosti, ima jasen spodbujevalni učinek, je nujna, ustrezna in sorazmerna, povsem pregledno dodeljena, je predmet nadzornega mehanizma in rednega ocenjevanja ter ne škodi pogojem trgovanja v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom.

(9) Pomoč, ki izpolnjuje vse pogoje iz te uredbe, tako splošne pogoje kot pogoje za zadevne individualne vrste pomoči, bi morala veljati za združljivo z notranjim trgom in bi jo bilo treba izvzeti iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU.

(10) Za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ki je ta uredba ali druge uredbe, sprejete v skladu s členom 1 Uredbe (EU) 2015/1588, ne vključujejo, se še naprej uporablja obveznost priglasitve iz člena 108(3) PDEU. Ta uredba ne bi smela posegati v pravice držav članic o priglasitvi pomoči, ki bi lahko bila zajeta s to uredbo. Tako pomoč bi bilo treba oceniti ob upoštevanju smernic za pregled državnih pomoči v sektorju ribištva in akvakulture (5).

(11) Ta uredba se ne bi smela uporabljati za pomoč, ki daje prednost uporabi domačih proizvodov pred uvoženimi, ali pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom. Zlasti se ne bi smela uporabljati za pomoč, s katero se financirata vzpostavitev in delovanje distribucijske mreže v drugih državah članicah ali tretjih državah. Pomoč za kritje stroškov sodelovanja na sejmih, študij ali svetovalnih storitev, potrebnih za uvajanje novega ali obstoječega proizvoda na novem trgu v drugi državi članici ali tretji državi, se običajno ne bi smelo šteti za pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom.

(12) Komisija bi morala zagotoviti, da odobrena pomoč nima škodljivega vpliva na pogoje trgovanja, ki bi bili v nasprotju s skupnim interesom. Zato bi bilo treba iz področja uporabe te uredbe izključiti pomoč, dodeljeno podjetju, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo zaradi predhodnega sklepa Komisije o razglasitvi pomoči za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom, z izjemo sheme pomoči za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali slabe vremenske razmere, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami. Poleg tega bi se ta izjema morala uporabljati tudi za pomoč v omejenem znesku za MSP, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, saj bi določanje posameznih upravičencev, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, povzročilo nepotrebno upravno breme.

(13) Pomoč, dodeljeno podjetjem v težavah, bi bilo načeloma treba izvzeti iz področja uporabe te uredbe, saj bi bilo tako pomoč treba oceniti v skladu s smernicami o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (6). Vendar je treba po potrebi določiti nekatere izjeme od tega pravila. Izjemoma se lahko taka pomoč v skladu s to uredbo dodeli za kritje stroškov preprečevanja, obvladovanja in izkoreninjenja bolezni živali, da se povrne škoda, ki so jo povzročile naravne nesreče ali nekatere vremenske razmere, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami. Kadar je težko določiti posamezna podjetja, ki prejmejo pomoč, iz takih shem, bi se morala ta uredba uporabljati tudi za podjetja v težavah, kadar gre za pomoč MSP, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ali imajo koristi od teh projektov. Zaradi zagotovitve pravne varnosti je za ugotovitev, ali gre za podjetje v težavah, v tej uredbi primerno določiti jasna merila.

(14) Izvrševanje pravil o državni pomoči je zelo odvisno od sodelovanja držav članic. Zato bi morale države članice sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti s to uredbo, vključno s skladnostjo individualnih pomoči, dodeljenih v okviru te uredbe.

(15) Ob upoštevanju potrebe po doseganju primernega ravnotežja med čim večjim zmanjšanjem izkrivljanja konkurence v sektorju, ki prejema pomoč, in cilji te uredbe, ta uredba ne sme izvzeti individualne pomoči, ki presega določen največji znesek, ne glede na to, ali je bila izvedena v okviru sheme pomoči, izvzete v skladu s to uredbo.

(16) Zaradi preglednosti, enakega obravnavanja in učinkovitega spremljanja bi bilo treba to uredbo uporabljati le za pomoč, za katero je mogoče vnaprej in brez ocene tveganja natančno izračunati bruto ekvivalent nepovratnih sredstev (v nadaljnjem besedilu: pregledna pomoč).

(17) Za nekatere posebne instrumente pomoči, kot so posojila, jamstva, davčni ukrepi in zlasti vračljiva predplačila, bi morala ta uredba opredeliti, pod kakšnimi pogoji se lahko obravnavajo kot pregledni. Pomoč v obliki jamstev bi bilo treba šteti za pregledno, če je bil bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračunan na podlagi premij varnega pristana, določenih za ustrezno vrsto podjetja. V primeru MSP Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev določa ravni letnih premij (7), nad katerimi se državno jamstvo ne bi štelo za pomoč. V tej uredbi se kapitalske injekcije in ukrepi tveganega kapitala ne bi smeli šteti za pregledno pomoč.

(18) Za zagotovitev nujnosti pomoči in njenega spodbudnega delovanja na razvoj nadaljnjih dejavnosti ali projektov se ta uredba ne bi smela uporabljati v primeru pomoči za dejavnosti, ki bi jih podjetje, ki prejme pomoč, izvajalo v vsakem primeru, tudi če ne bi bilo pomoči. Pomoč bi se morala iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU v skladu s to uredbo izvzeti samo, kadar se dejavnost ali delo na projektu, ki prejema pomoč, začne po tem, ko je podjetje, ki prejme pomoč, predložilo pisni zahtevek za pomoč.

(19) Kar zadeva vsako ad hoc pomoč, ki jo zajema ta uredba in je dodeljena upravičencu, ki je veliko podjetje, bi morale države članice poleg pogojev glede spodbujevalnega učinka, ki se uporabljajo za MSP, zagotoviti tudi, da je upravičenec v notranjem dokumentu analiziral, ali je projekt oziroma dejavnost, ki prejema pomoč, izvedljiva s pomočjo in brez pomoči. Država članica bi morala preveriti, ali ta notranji dokument potrjuje bistveno povečanje obsega projekta ali dejavnosti ali bistveno povišanje skupnega zneska, ki ga je upravičenec porabil za projekt ali dejavnost, ki prejema pomoč, ali bistveno povečanje hitrosti zaključka zadevnega projekta ali dejavnosti. Spodbujevalni učinek bi prav tako moralo biti možno ugotoviti na podlagi dejstva, da se na zadevnem podeželskem območju naložbeni projekt ali dejavnost kot taka ne bi izvedla, če pomoč ne bi bila dodeljena.

(20) Za samodejne sheme pomoči v obliki davčnih ugodnosti bi moral še naprej veljati poseben pogoj glede spodbujevalnega učinka, ker je ta vrsta pomoči dodeljena v okviru drugačnih postopkov kot druge vrste pomoči. Take sheme bi bilo treba sprejeti pred začetkom izvajanja projekta ali dejavnosti, ki prejema pomoč. Vendar se ta pogoj ne bi smel uporabljati v primeru naslednic davčnih shem, če je bila dejavnost zajeta že v prejšnjih davčnih shemah v obliki davčnih ugodnosti. Za oceno spodbujevalnega učinka takih shem je ključni trenutek takrat, ko je bil davčni ukrep prvič določen v prvotni shemi, ki jo nato nadomesti naslednica sheme.

(21) V izračun intenzivnosti pomoči bi bilo treba vključiti samo upravičene stroške. Ta uredba ne bi smela izvzeti pomoči, ki presega ustrezno intenzivnost pomoči, ker so vključeni neupravičeni stroški. Opredelitev upravičenih stroškov bi morala biti podprta z razumljivimi, podrobnimi in posodobljenimi dokumentarnimi dokazili. Upoštevati bi bilo treba vse zneske pred kakršnim koli odbitkom davkov ali drugih dajatev. Pomoč, plačljivo v več obrokih, bi bilo treba diskontirati na vrednost, ki jo je imela na dan dodelitve pomoči. Upravičene stroške bi bilo prav tako treba diskontirati na vrednost, ki so jo imeli na dan dodelitve pomoči. Obrestna mera, ki jo je treba uporabiti za diskontiranje in izračun zneska pomoči v primeru pomoči, ki ni v obliki nepovratnih sredstev, bi morala biti diskontna stopnja oziroma referenčna mera, veljavna ob dodelitvi, kot je določeno v Sporočilu Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (8). Kadar je pomoč dodeljena v obliki davčnih ugodnosti, bi morali biti obroki pomoči diskontirani na podlagi diskontnih stopenj, veljavnih na različne dni začetka veljavnosti davčnih ugodnosti. Spodbujati bi bilo treba uporabo pomoči v obliki vračljivih predplačil, saj so taki instrumenti za porazdelitev tveganja ugodni za krepitev spodbujevalnega učinka pomoči. Zato je primerno določiti, da se lahko veljavne intenzivnosti pomoči iz te uredbe povečajo, kadar je pomoč dodeljena v obliki vračljivih predplačil.

(22) V primeru davčnih ugodnosti za davke, ki jih je treba plačati v prihodnosti, veljavna diskontna stopnja in točni znesek obrokov pomoči morda nista znana vnaprej. Države članice bi morale v takih primerih ob upoštevanju veljavne intenzivnosti pomoči vnaprej določiti najvišjo diskontirano vrednost pomoči. Ko je znesek obroka pomoči na določen dan znan, se nato lahko diskontiranje opravi na podlagi diskontne stopnje, ki se takrat uporablja. Diskontirano vrednost vsakega obroka pomoči bi bilo treba odšteti od skupne zgornje meje.

(23) Da bi ugotovili, ali se spoštujejo pragovi za priglasitev in največje intenzivnosti pomoči iz te uredbe, bi bilo treba upoštevati skupni znesek državne pomoči za dejavnost ali projekt, ki prejema pomoč. Poleg tega bi bilo treba v tej uredbi podrobno opredeliti okoliščine, v katerih se lahko različne vrste pomoči kumulirajo. Pomoči, izvzete s to uredbo, in vse druge združljive pomoči, izvzete z drugimi uredbami ali ki jih odobri Komisija, se lahko kumulirajo, dokler se navedeni podporni ukrepi nanašajo na različne opredeljive upravičene stroške. Kadar se različni viri pomoči nanašajo na iste deloma ali v celoti prekrivajoče se opredeljive upravičene stroške, bi morala biti kumulacija dovoljena do največje intenzivnosti pomoči ali zneska pomoči, ki se uporablja za navedeno pomoč v skladu s to uredbo. S to uredbo bi bilo treba določiti tudi posebna pravila za kumulacijo ukrepov pomoči s pomočjo de minimis. Pomoč de minimis se pogosto ne dodeli za specifične opredeljive upravičene stroške in se jim pogosto tudi ne pripisuje. V takšnem primeru bi morala obstajati možnost proste kumulacije pomoči de minimis z državno pomočjo, ki je izvzeta v skladu s to uredbo. Če pa je pomoč de minimis dodeljena za iste opredeljive upravičene stroške kot državna pomoč, izvzeta v skladu s to uredbo, bi se morala kumulacija dovoliti samo do največje intenzivnosti pomoči, kot je navedeno v poglavju III te uredbe.

(24) Ker je državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU načeloma prepovedana, je pomembno, da se preveri, ali je pomoč dodeljena v skladu z veljavnimi predpisi. Preglednost državne pomoči je zato ključnega pomena za pravilno uporabo določb PDEU ter prispeva k večji skladnosti, večji odgovornosti, medsebojnim strokovnim pregledom in nenazadnje k učinkovitejši javni porabi. Da se zagotovi preglednost, bi morale države članice vzpostaviti celovita spletišča za državno pomoč na regionalni ali nacionalni ravni s povzetki informacij o vsakem ukrepu pomoči, izvzetem v skladu s to uredbo. Navedena obveznost bi morala biti pogoj za združljivost individualne pomoči z notranjim trgom. V skladu s standardno prakso glede objavljanja informacij iz Direktive (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta (9) bi bilo treba uporabiti standardno obliko, ki omogoča iskanje po informacijah ter njihov prenos in enostavno objavo na internetu. Povezave na spletišča državnih pomoči vseh držav članic bi morale biti objavljene na spletišču Komisije. V skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2015/1588 bi bilo treba na spletišču Komisije objaviti povzetek informacij o vsakem ukrepu, izvzetem na podlagi te uredbe.

(25) Da bi zagotovili učinkovito spremljanje ukrepov pomoči v skladu z Uredbo (EU) 2015/1588, je primerno, da se določijo zahteve v zvezi s poročanjem držav članic o ukrepih pomoči, ki so bili izvzeti na podlagi te uredbe. Glede na zastaralni rok iz člena 17 Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 je prav tako primerno določiti pravila glede evidenc, ki bi jih morale imeti države članice o pomoči, izvzeti po tej uredbi (10). Prav tako pa bi se morala vsaka individualna pomoč izrecno sklicevati na to uredbo.

(26) Za večjo učinkovitost pogojev združljivosti iz te uredbe bi morala imeti Komisija možnost, da odvzame ugodnosti skupinskih izjem za prihodnje ukrepe pomoči v primeru neizpolnjevanja teh zahtev. Komisija bi morala imeti možnost, da omeji odvzem ugodnosti skupinske izjeme na nekatere vrste pomoči, nekatera podjetja, ki prejmejo pomoč, ali ukrepe pomoči, ki so jih sprejeli nekateri organi, kadar neskladnost s to uredbo vpliva le na omejeno število ukrepov ali nekatere organe. Takšen ciljni odvzem bi moral zagotoviti sorazmerno popravo, neposredno povezano z ugotovljeno neskladnostjo s to uredbo.

(27) Da bi se odpravile razlike, ki bi lahko povzročile izkrivljanje konkurence, olajšalo usklajevanje med različnimi pobudami Unije in nacionalnimi pobudami v zvezi z MSP ter izboljšali upravni postopki in pravna varnost, bi morala opredelitev MSP v tej uredbi temeljiti na opredelitvi iz Priporočila Komisije 2003/361/ES (11).

(28) Ta uredba bi morala zajeti vrste pomoči, ki so dodeljene v sektorju ribištva in akvakulture in jih je Komisija sistematično odobrila v preteklosti. Ta pomoč ne bi smela zahtevati ocene Komisije o združljivosti z notranjim trgom za vsak posamezen primer, če ustreza pogojem iz Uredbe (EU) št. 1380/2013 in Uredbe (EU) 2021/1139, kjer je ustrezno.

(29) V skladu s členom 107(2), točka (b), PDEU je pomoč za povrnitev škode, ki jo povzročijo naravne nesreče ali izjemni dogodki, združljiva z notranjim trgom. Za zagotovitev pravne varnosti je treba določiti vrsto dogodkov, ki se lahko štejejo za naravne nesreče, izvzete po tej uredbi.

(30) Ribištvo in akvakultura sta sektorja, ki sta posebej izpostavljena slabim vremenskim razmeram, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, in boleznim živali. Izkušnje kažejo, da so taki dogodki močno prizadeli te sektorje in da so ribiči zaradi njih utrpeli veliko škodo. Ukrepi za ustrezno zavarovanje in povrnitev take škode se štejejo za primerno orodje za pomoč podjetjem, da si opomorejo od take škode in tako nadaljujejo poslovanje ter s tem zagotovijo razvoj gospodarskih dejavnosti v teh sektorjih.

(31) Škoda, ki jo povzročijo slabe vremenske razmere, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, kot so neurja, slana, toča, zmrzal, deževje ali huda suša, ki se bolj redno pojavljajo, se ne bi smela šteti za naravno nesrečo v smislu člena 107(2), točka (b), PDEU. Vendar bi bilo treba pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile slabe vremenske razmere, v obsegu, v katerem je njihov vpliv na gospodarsko dejavnost tak, da jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, šteti za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3), točka (c), PDEU.

(32) Za zagotovitev, da se izjema nanaša na pomoč, dodeljeno za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče in slabe vremenske razmere, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, bi bilo treba v tej uredbi po ustaljeni praksi določiti pogoje, pod katerimi je taka pomoč lahko upravičena do skupinske izjeme. Ti pogoji bi se morali nanašati zlasti na formalno priznanje značaja dogodka kot naravne nesreče ali slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, s strani pristojnih organov držav članic ter na neposredno vzročno zvezo med naravno nesrečo ali slabimi vremenskimi razmerami in škodo, ki jo je utrpelo podjetje, ki prejme pomoč, kar lahko zajema tudi podjetja v težavah, morali pa bi tudi preprečevati prekomerna nadomestila. Nadomestilo ne bi smelo presegati tistega, kar je potrebno za to, da se podjetje, ki prejme pomoč, povrne v podoben položaj kot pred dogodkom.

(33) Ribištvo in akvakultura sta sektorja, v katerih ni dovolj spodbud za posamezne ukrepe, čeprav bi rezultat posameznih ukrepov ustrezal skupnemu interesu vseh uporabnikov. Zato bi bilo treba pomoč za zaščito in obnovo morske biotske raznovrstnosti in ekosistemov ter ureditev nadomestil v okviru trajnostnih ribolovnih dejavnosti, vključno z zbiranjem odpadkov iz morja, šteti za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3), točka (c), PDEU.

(34) Ta uredba upošteva poseben položaj najbolj oddaljenih regij Unije, kot je priznan v členu 349 PDEU, v katerem so določeni posebni ukrepi.

(35) Pomoč, dodeljena MSP, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ima majhen učinek na konkurenco, zlasti glede na pozitivno vlogo, ki jo ima pomoč pri izmenjavi znanja, predvsem za lokalne in kmečke skupnosti, ter glede na njeno pogosto kolektivno naravo in razmeroma majhen obseg. Navedeni projekti so že po naravi integrirani ter zajemajo več akterjev in sektorjev, kar lahko povzroči določene težave pri njihovi razvrstitvi v okviru pravil o državni pomoči. Občine po svoji naravi ne spadajo na področje uporabe opredelitve MSP (12). Vendar imajo pogosto ključno vlogo pri organizaciji in izvajanju projektov lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. Kadar se projekt lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, izvaja v korist enega od ciljev iz člena 1 Uredbe Sveta (EU) 2015/1588, bi zato morala obstajati tudi možnost skupinskega izvzetja pomoči za občine v okviru takega projekta. Zaradi lokalne narave projektov lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, izbranih na podlagi večletne strategije lokalnega razvoja, ki jo določi in izvaja javno-zasebno partnerstvo, ter njihove usmerjenosti v skupnostne, socialne, okoljske in podnebne interese bi morala ta uredba obravnavati nekatere težave pri projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, da se omogoči njihova skladnost s pravili o državni pomoči. To bi moralo veljati tudi za občine, ki imajo neposredne ali posredne koristi od projektov lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ki uresničujejo enega od ciljev iz člena 1 Uredbe (EU) 2015/1588.

(36) V skladu s členom 15(1)(f) in členom 15(3) Direktive Sveta 2003/96/ES (13) lahko države članice uvedejo oprostitve ali znižanja davkov, ki veljajo za ribolov v celinskih vodah in ribogojniške dejavnosti. Zato je primerno, da so ti ukrepi še naprej izvzeti iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz navedene direktive. Oprostitve davkov, ki veljajo za ribištvo v vodah EU, ki jih morajo države članice uvesti v skladu s členom 14(1)(c) navedene direktive ni mogoče pripisati državi in zato ne bi smele pomeniti državne pomoči.

(37) Glede na dosedanje izkušnje Komisije na tem področju, bi bilo treba pravila o državni pomoči redno revidirati. Zato bi bilo treba omejiti obdobje uporabe te uredbe in določiti prehodne določbe. Ob upoštevanju dejstva, da so pogoji za dodelitev pomoči na podlagi te uredbe tesno povezani s pogoji, določenimi za uporabo Uredbe (EU) 2021/1139, ki vzpostavlja Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA) za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027, je obdobje uporabe te uredbe primerno uskladiti z obdobjem uporabe ESPRA. Za zagotovitev kontinuitete in pravne varnosti v prehodnem obdobju je primerno, da se ta uredba uporablja do 31. decembra 2029.

(38) Če bi ta uredba prenehala veljati in se ne bi podaljšala, bi morale biti sheme pomoči, ki so že izvzete v skladu s to uredbo, izvzete še nadaljnjih šest mesecev, da bi se zagotovili kontinuiteta in pravna varnost –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1 Področje uporabe 1. Ta uredba se uporablja za pomoč, dodeljeno (a) mikro, malim in srednjim podjetjem (v nadaljnjem besedilu: MSP), ki so dejavna v proizvodnji, predelavi ali trženju ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture, (b) občinam iz členov 54 in 55 ter (c) ribiškim pristaniščem, mestom iztovarjanja, prodajnim dvoranam in zavetjem v skladu s členom 29. 2. Ta uredba se uporablja tudi za pomoč, dodeljeno vsem podjetjem, ki so dejavna v proizvodnji, predelavi ali trženju ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture za katerega koli od naslednjih namenov in ne glede na velikost upravičenega podjetja do pomoči: (a) za povrnitev škode zaradi naravnih nesreč; (b) pomoč za povrnitev škode zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami; (c) za povrnitev škode, ki jo povzročijo zaščitene živali, ter (d) za inovacije v ribištvu in akvakulturi. 3. Ta uredba se ne uporablja za: (a) pomoč, katere znesek je določen na podlagi cene ali količine proizvodov, danih na trg; (b) pomoč za z izvozom povezane dejavnosti v tretje države ali države članice, kot je pomoč, neposredno povezana z izvoženimi količinami, ustanovitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali drugimi tekočimi stroški, povezanimi z izvozno dejavnostjo; (c) pomoč, pogojeno s prednostjo rabe domačega blaga pred rabo uvoženega blaga; (d) ad hoc pomoč za podjetje iz odstavka 5 tega člena; (e) pomoč, dodeljeno za operacije ali izdatke (i) ki povečujejo ribolovno zmogljivost ribiškega plovila; (ii) za nakup opreme, ki povečuje zmožnost ribiškega plovila za iskanje rib; (iii) za gradnjo, nakup ali uvoz ribiških plovil, razen če ni v členu 20 določeno drugače; (iv) za prenos ribških plovil v tretje države ali spremembo zastave ribiških plovil, vključno preko ustanavljanja skupnih podjetij s partnerji iz tretjih držav; (v) za začasno ali trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti; (vi) za raziskovalni ribolov; (vii) za prenos lastništva podjetja, razen če ni v členu 20 določeno drugače; (viii) za neposredno obnavljanje staleža, razen v primeru poskusnega obnavljanja staleža; (ix) za gradnjo novih pristanišč ali novih prodajnih dvoran; (x) za mehanizme intervencij na trgu, katerih namen je začasen ali trajen umik ribških ali akvakulturnih proizvodov s trga, da se zmanjša ponudba in tako prepreči znižanje cen ali doseže zvišanje cen; (xi) za naložbe v ribiška plovila, potrebne za izpolnjevanje zahtev iz prava Unije, veljavne ob vložitvi vloge za pomoč, vključno z zahtevami v okviru obveznosti Unije v zvezi z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva; (xii) za naložbe v ribiška plovila, ki so v dveh koledarskih letih pred letom vložitve vloge za pomoč ribolovne dejavnosti izvajala manj kot 60 dni; (xiii) za zamenjavo ali posodobitev glavnega ali pomožnega motorja ribiškega plovila; (f) pomoč, dodeljeno podjetju, ki (i) je storilo hudo kršitev iz člena 42 Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 (14) ali člena 90 Uredbe (ES) št. 1224/2009 (15) (ii) je bilo udeleženo pri delovanju, upravljanju, ali lastništvu ribiških plovil, vključenih na seznama plovil Unije, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov, iz člena 40, točka (3), Uredbe (ES) št. 1005/2008, ali plovila, ki pluje pod zastavo držav, ki so opredeljene kot nesodelujoče tretje države iz člena 33 navedene uredbe. ali (iii) je storilo katero koli od kaznivih dejanj zoper okolje iz členov 3 in 4 Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16), kadar je vloga za podporo vložena v skladu s členi 32 do 39 te uredbe. 4. Ta uredba se ne uporablja za pomoč podjetjem v težavah, razen za pomoč, ki se dodeli: (a) podjetjem, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ali imajo koristi od teh projektov; (b) za kritje stroškov preprečevanja, obvladovanja in izkoreninjenja bolezni živali; (c) shemam pomoči za povrnitev škode, ki jo povzročijo nekatere naravne nesreče ali (d) v naslednjih primerih pod pogojem, da je podjetje zaradi izgub ali škode, ki jih je povzročil zadevni dogodek, postalo podjetje v težavah: (i) pomoč za povrnitev škode zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, ali (ii) za povrnitev škode, ki jo povzročijo zaščitene živali. 5. Ta uredba se ne uporablja za sheme pomoči, ki ne izključujejo izrecno plačil individualne pomoči podjetju, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo na podlagi predhodnega sklepa Komisije, v katerem je pomoč razglašena za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom, z izjemo enega od naslednjega: (a) shem pomoči za povrnitev škode zaradi naravnih nesreč ali slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, ali (b) shem pomoči za stroške, ki jih imajo MSP, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in pomoči podjetjem, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ali imajo koristi od teh projektov, v skladu s členoma 54 in 55. 6. Ta uredba se ne uporablja za ukrepe državne pomoči, ki so sami po sebi, zaradi z njimi povezanih pogojev ali zaradi metode njihovega financiranja neločljivo povezani s kršitvijo zakonodaje Unije, zlasti za: (a) pomoč, pri kateri je dodelitev pomoči pogojena z obveznostjo podjetja, ki prejme pomoč, da ima svoj sedež v zadevni državi članici ali da ima tam večino poslovnih enot. Vendar se dovoli zahteva, da je v trenutku plačila pomoči poslovna enota ali podružnica v državi članici, ki dodeli pomoč; (b) pomoč, kadar je dodelitev pomoči pogojena z obveznostjo, da podjetje, ki prejme pomoč, uporabi doma proizvedeno blago ali storitve, ali (c) pomoč, ki podjetjem, ki prejmejo pomoč, omejuje možnost za izkoriščanje rezultatov raziskav, razvoja in inovacij v drugih državah članicah. (d) direktivo o habitatih, direktivo o pticah, direktivo o onesnaževanju morja z ladij in določbe o ravnanju z odpadki. 7. Ta uredba se ne uporablja za: (a) pomoč, zagotovljeno v okviru shem državne pomoči iz členov 20, 21, 24, 26 do 30, 33, 43, 46, 48, 50 in 52, če izpolnjuje pogoje iz člena 12, in sicer od 1. julija 2023; (b) vse spremembe shem iz točke (a), razen preoblikovanja, ki ne more vplivati na združljivost sheme pomoči na podlagi te uredbe ali ne morejo znatno vplivati na vsebino odobrenega načrta ocenjevanja. Komisija lahko odloči, da se ta uredba še naprej uporablja za daljše obdobje za katero koli od vrst shem pomoči iz točke (a) tega odstavka, potem ko je ocenila ustrezen načrt ocenjevanja, ki ga je država članica priglasila Komisiji.

Člen 2 Opredelitve pojmov 1. Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „ad hoc pomoč“ pomeni pomoč, ki ni dodeljena na podlagi sheme pomoči; (2) „slabe vremenske razmere, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami,“ pomenijo neugodne vremenske razmere, kot so zmrzal, neurja in toča, led, močno ali trajno deževje ali huda suša, ki za več kot 30 % zmanjšajo povprečje proizvodnje, izračunano na podlagi enega od naslednjih metod: (a) predhodnega triletnega obdobja; (b) triletnega povprečja, osnovanega na predhodnem petletnem obdobju, brez najvišjega in najnižjega vnosa; (3) „pomoč“ pomeni vse ukrepe, ki izpolnjujejo merila, določena v členu 107(1) PDEU; (4) „intenzivnost pomoči“ pomeni bruto znesek pomoči, izražen kot odstotek upravičenih stroškov pred odbitkom davkov ali drugih dajatev; (5) „shema pomoči“ pomeni vsak akt, na podlagi katerega je mogoče brez nadaljnjih izvedbenih ukrepov dodeliti individualno pomoč podjetjem, opredeljenim v aktu na splošen in abstrakten način, ter vsak akt, na podlagi katerega je mogoče enemu ali več podjetjem dodeliti pomoč, ki ni povezana z določenim projektom, za nedoločen čas in/ali v nedoločenem znesku; (6) „biološka zaščita“ pomeni upravljavske in fizične ukrepe za zmanjšanje tveganja za vnos, razvoj in širjenje bolezni v (a) populacijo živali ter iz nje in znotraj nje ali v (b) obrat, na območje, v kompartment, na prevozna sredstva ali v katere koli druge objekte, prostore ali na lokacije ter iz njih in znotraj njih; (7) „ukrepi za obvladovanje in izkoreninjenje“ pomenijo ukrepe v zvezi z boleznimi živali, za katere je pristojni organ uradno potrdil izbruh, ali v zvezi s škodljivimi organizmi rastlin ali invazivnimi tujerodnimi vrstami, za katere je pristojni organ uradno potrdil njihovo prisotnost; (8) „datum dodelitve pomoči“ pomeni datum, ko se zakonska pravica do prejema pomoči dodeli podjetju, ki prejme pomoč, v skladu z veljavnim nacionalnim pravnim sistemom; (9) „izplenitev“ pomeni plenjenje rib, ulovljenih v mreže ali gojenih v ribnikih, s strani zaščitenih živali, kot so tjulnji, morske vidre in morske ptice; (10) „načrt ocenjevanja“ pomeni dokument, ki zajema eno ali več shem pomoči in vsebuje vsaj naslednje minimalne vidike: cilje, ki bodo ocenjeni, vprašanja pri ocenjevanju, kazalnike rezultatov, predvideno metodo za izvedbo ocenjevanja, zahteve za zbiranje podatkov, predlagan časovni okvir ocenjevana, vključno z datumom predložitve vmesnega in končnega ocenjevalnega poročila, opis neodvisnega organa, ki bo izvedel ocenjevanje, ali meril, ki se bodo uporabila za njegovo izbiro, ter načine za javno objavo ocene; (11) „naslednica davčne sheme“ pomeni shemo v obliki davčne ugodnosti, ki je spremenjena različica predhodno obstoječe sheme v obliki davčne ugodnosti in ki jo nadomešča; (12) „ribič“ pomeni vsako fizično osebo, ki opravlja dejavnosti gospodarskega ribolova, kot jih priznava zadevna država članica; (13) „ribiški proizvodi in proizvodi iz akvakulture“ pomenijo proizvode, navedene v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17); (14) „sektor ribištva in akvakulture“ pomeni gospodarski sektor, ki zajema vse dejavnosti proizvodnje, predelave in trženja ribiških proizvodov ali proizvodov iz akvakulture; (15) „ribolovna zmogljivost“ pomeni tonažo plovila v BT (bruto tonaža) in njegovo moč v kW (kilovati), kakor je opredeljena v členih 4 in 5 Uredbe (EU) 2017/1130 Evropskega parlamenta in Sveta (18); (16) „ribiško pristanišče“ pomeni morsko ali celinsko območje kopnega in vode, ki ga uradno prizna država članica in je sestavljeno iz infrastrukture in opreme, ki omogoča predvsem sprejem ribiških plovil, natovarjanje in raztovarjanje njihovega ulova, skladiščenje, sprejem in dostavo tega ulova ter vkrcanje in izkrcanje ribičev; (17) „bruto ekvivalent nepovratnih sredstev“ pomeni znesek pomoči, kakršen bi bil, če bi bila pomoč podjetju, ki prejme pomoč, dodeljena v obliki nepovratnih sredstev, pred vsakim odbitkom davkov ali drugih dajatev; (18) „individualna pomoč“ pomeni ad hoc pomoč in pomoč, dodeljeno posameznim upravičencem na podlagi sheme pomoči; (19) „ribolov v celinskih vodah“ pomeni ribolovne dejavnosti, ki se izvajajo v komercialne namene v celinskih vodah s plovili ali drugimi napravami, vključno s tistimi, ki se uporabljajo za ribolov na ledu; (20) „invazivne tujerodne vrste“ pomeni invazivne tujerodne vrste, ki zadevajo Unijo, in invazivne tujerodne vrste, ki zadevajo državo članico, kot so opredeljene v členu 3(3) in (4) Uredbe (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (19) (v nadaljnjem besedilu: Uredba (EU) št. 1143/2014); (21) „naravne nesreče“ pomenijo potrese, snežne plazove, zemeljske plazove, poplave, tornade, hurikane, izbruhe vulkanov in požare v naravi naravnega izvora; (22) „najbolj oddaljene regije“ pomenijo regije iz člena 349 PDEU; (23) „zaščitena žival“ pomeni vsako žival, razen rib, ki je zaščitena z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo; (24) „vračljivo predplačilo“ pomeni posojilo za projekt, ki se izplača v enem ali več obrokih, pogoji za njegovo vračilo pa so odvisni od rezultata projekta; (25) „MSP“ ali „mikro, mala in srednja podjetja“ pomenijo podjetja, ki izpolnjujejo merila iz Priloge I; (26) „mali priobalni ribolov“ pomeni ribolovne dejavnosti, ki jih izvajajo: (a) morska plovila in plovila za ribolov v celinskih vodah, katerih dolžina čez vse ne presega 12 metrov in ki ne uporabljajo vlečnega orodja, kot je opredeljeno v točki (1) člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 (20), ali (b) ribiči brez plovil, vključno z nabiralci školjk; (27) „začetek del“ pomeni začetek gradbenih del, povezanih z naložbo, ali prvo pravno zavezujočo zavezo za naročilo opreme ali vsako drugo zavezo, zaradi katere naložbe ni več mogoče preklicati, kar nastopi prej. Nakup zemljišča in pripravljalna dela, kot je pridobivanje dovoljenj in opravljanje študij izvedljivosti, se ne štejejo za začetek del. Pri prevzemih „začetek del“ pomeni trenutek, ko se pridobijo sredstva, ki so neposredno povezana s prevzeto poslovno enoto; (28) „subvencionirane storitve“ pomenijo obliko pomoči, kadar je pomoč dodeljena končnemu podjetju, ki prejme pomoč, posredno v naravi in se izplača izvajalcu zadevne storitve ali dejavnosti; (29) „podjetje v težavah“ pomeni podjetje, ki izpolnjuje merila iz člena 2, točka 18, Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 (21). 2. Poleg opredelitev pojmov iz odstavka 1 se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013, člena 2 Uredbe (EU) 2021/1139 in člena 5 Uredbe (EU) št. 1379/2013.

Člen 3 Prag za priglasitev 1. Ta uredba se ne uporablja za individualno pomoč za kateri koli projekt z upravičenimi stroški, ki presegajo 2,5 milijona EUR, ali kadar pomoč, izražena v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev, na upravičeno podjetje presega 1,25 milijona EUR na leto. 2. Pragom, določenim v odstavku 1, se ni mogoče izogniti z namerno delitvijo shem ali projektov pomoči.

Člen 4 Pogoji za izvzetje 1. Sheme pomoči, individualna pomoč, dodeljena v okviru shem pomoči, in ad hoc pomoč so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(2) ali (3) PDEU in so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU pod pogojem, da taka pomoč izpolnjuje pogoje iz poglavja I te uredbe ter posebne pogoje za zadevne vrste pomoči iz poglavja III te uredbe. 2. Ukrepi pomoči so izvzeti iz te uredbe le, če izrecno določajo, da v obdobju dodelitve nepovratnih sredstev upravičenci do pomoči upoštevajo pravila skupne ribiške politike in da se, če je v tem obdobju ugotovljeno, da upravičenec ne upošteva pravil skupne ribiške politike, znesek pomoči povrne sorazmerno z resnostjo kršitve.

Člen 5 Preglednost pomoči 1. Ta uredba se uporablja le za pomoč, za katero je mogoče bruto ekvivalent nepovratnih sredstev natančno izračunati vnaprej in brez vsakršne potrebe po oceni tveganja (v nadaljnjem besedilu: pregledna pomoč). 2. Naslednje vrste pomoči se obravnavajo kot pregledne: (a) pomoč v obliki nepovratnih sredstev, subvencioniranih obrestnih mer in subvencioniranih storitev; (b) pomoč v obliki posojil, kadar se bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračuna na podlagi referenčne mere, ki velja ob dodelitvi nepovratnih sredstev; (c) pomoč v obliki jamstev: (i) kadar je bil bruto ekvivalent nepovratnih sredstev izračunan na podlagi premij varnega pristana iz obvestila Komisije ali (ii) kadar je bila pred izvajanjem ukrepa metodologija za izračun jamstvenega bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev jamstva sprejeta na podlagi Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev ali katerega koli naslednjega obvestila, po priglasitvi te metodologije Komisiji, na podlagi katere koli uredbe, ki jo je sprejela Komisija na področju državnih pomoči, ki so takrat veljale, in odobrena metodologija izrecno obravnava vrsto jamstva in vrsto zadevne osnovne transakcije v smislu uporabe te uredbe; (d) pomoč v obliki davčnih ugodnosti, kadar ukrep določa najvišjo vrednost, s katero se zagotovi, da veljavni prag ni presežen; (e) pomoč v obliki vračljivih predplačil, če skupni nominalni znesek vračljivih predplačil ne presega pragov, ki se uporabljajo v skladu s to uredbo, ali če je bila pred izvajanjem ukrepa sprejeta metodologija za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev vračljivih predplačil po priglasitvi Komisiji. 3. V tej uredbi se naslednje vrste pomoči ne obravnavajo kot pregledne: (a) pomoč v obliki kapitalskih injekcij; (b) pomoč v obliki ukrepov za financiranje tveganja.

Člen 6 Spodbujevalni učinek 1. Ta uredba se uporablja le za pomoč, ki ima spodbujevalni učinek. 2. Šteje se, da ima pomoč spodbujevalni učinek, če podjetje, ki prejme pomoč, zadevni državi članici predloži pisni zahtevek za pomoč pred začetkom izvajanja projekta ali dejavnosti. Zahtevek za odobritev pomoči mora vsebovati najmanj naslednje podatke: (a) ime in velikost podjetja; (b) opis projekta ali dejavnosti, vključno z datumom začetka in konca; (c) lokacija projekta ali dejavnosti; (d) seznam upravičenih stroškov ter (e) vrsta pomoči (nepovratna sredstva, posojilo, jamstvo, vračljivo predplačilo ali drugo) in znesek javnega financiranja, potrebnega za projekt ali dejavnost. 3. Ad hoc pomoč za velika podjetja ima spodbujevalni učinek, če je država članica zagotovila, da je izpolnjen pogoj iz odstavka 2, in pred dodelitvijo zadevne ad hoc pomoči preverila, da dokumentacija, ki jo je pripravilo podjetje, ki prejme pomoč, potrjuje, da bo pomoč dosegla enega ali več naslednjih rezultatov: (a) bistveno razširitev obsega projekta ali dejavnosti zaradi pomoči; (b) bistveno povečanje skupnega zneska, ki ga je podjetje, ki prejme pomoč, porabilo za projekt ali dejavnost zaradi pomoči; (c) bistveno povečanje hitrosti zaključka zadevnega projekta ali dejavnosti; (d) v primeru ad hoc pomoči za naložbe se na zadevnem območju projekt ali dejavnost kot taka brez pomoči ne bi izvedla ali ne bi bila dovolj donosna za podjetje, ki prejme pomoč. 4. Za ukrepe v obliki davčnih ugodnosti se šteje, da imajo spodbujevalni učinek, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (a) ukrep uvaja pravico do pomoči v skladu z objektivnimi merili, ne da bi se država članica dodatno odločala po lastnem preudarku, ter (b) ukrep je bil sprejet in veljaven pred začetkom izvajanja projekta ali dejavnosti, za katero se zagotavlja pomoč. Ta zahteva se ne uporablja v primeru naslednic davčnih shem, če je bila dejavnost zajeta že v prejšnjih davčnih shemah v obliki davčnih ugodnosti. 5. Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 tega člena se za naslednje vrste pomoči ne zahteva spodbujevalni učinek ali se zanje šteje, da imajo spodbujevalni učinek: (a) pomoč za kritje stroškov preprečevanja, obvladovanja in izkoreninjenja bolezni živali, če so izpolnjeni pogoji iz členov 42, 49, 51 in 53; (b) pomoč za povrnitev škode, ki jo povzročijo naravne nesreče, če so izpolnjeni pogoji iz členov 42, 49, 51 in 53; (c) pomoč za povrnitev škode zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami; (d) pomoč za povrnitev škode, ki jo povzročijo zaščitene živali, če so izpolnjeni pogoji iz členov 42, 49, 51 in 53; (e) pomoč v obliki oprostitev ali znižanj davkov, ki so jih države članice sprejele v skladu s členom 15(1), točka (f), in členom 15(3) Direktive 2003/96/ES, če so izpolnjeni pogoji iz člena 56 te uredbe; (f) pomoč za MSP, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ali imajo od njih korist, če so izpolnjeni ustrezni pogoji iz členov 54 in 55; (g) pomoč za ukrepe trženja iz člena 45(1)(b)(vii), če so izpolnjeni ustrezni pogoji iz člena 45; (h) pomoč za partnerstvo med znanstveniki in ribiči, če so izpolnjeni ustrezni pogoji iz člena 17; (i) pomoč za spodbujanje človeškega kapitala, ustvarjanja delovnih mest in socialnega dialoga, če so izpolnjeni ustrezni pogoji iz člena 18.

Člen 7 Intenzivnost pomoči in upravičeni stroški 1. Za izračun intenzivnosti pomoči in upravičenih stroškov se uporabijo zneski pred kakršnim koli odbitkom davkov ali drugih dajatev. Upravičeni stroški se podprejo z dokumentarnimi dokazili, ki morajo biti razumljiva, podrobna in posodobljena. Davek na dodano vrednost (DDV) ni upravičen za pomoč, razen kadar na podlagi nacionalne zakonodaje ni izterljiv. 2. Če se pomoč ne dodeli v obliki nepovratnih sredstev, je znesek pomoči enak bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev. 3. Pomoč, plačljiva v več obrokih, se diskontira na vrednost, ki jo je imela na dan dodelitve pomoči. Upravičeni stroški se diskontirajo na vrednost, ki so jo imeli na dan dodelitve pomoči. Obrestna mera, ki se uporablja za diskontiranje, je diskontna stopnja, ki velja na dan dodelitve pomoči. 4. Če je pomoč dodeljena v obliki davčnih ugodnosti, se diskontiranje obrokov pomoči opravi na osnovi diskontnih stopenj, veljavnih na različne datume začetka veljavnosti davčnih ugodnosti. 5. Kadar se pomoč dodeli za povrnitev škode ali izpada prihodkov, se zmanjša za vse stroške, ki niso nastali neposredno zaradi dogodka. 6. Kadar je pomoč dodeljena v obliki vračljivih predplačil, ki so v odsotnosti sprejete metodologije za izračun bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev izražena kot odstotek upravičenih stroškov, in ukrep določa, da se bodo predplačila v primeru uspešnega izida projekta, kot je opredeljen na podlagi razumne in preudarne domneve, povrnila z obrestno mero, ki je vsaj enaka diskontni stopnji, ki velja na dan dodelitve pomoči, se lahko največja intenzivnost pomoči iz poglavja III poveča za 10 odstotnih točk, ne da bi pri tem presegla največjo stopnjo intenzivnosti pomoči v višini 100 % upravičenih stroškov. 7. Upravičeni stroški so v skladu z zahtevami členov od 53 do 57 Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (22).

Člen 8 Kumulacija 1. Pri ugotavljanju, ali se spoštujejo pragovi za priglasitev iz člena 3 in največje intenzivnosti pomoči iz poglavja III, se upošteva skupni znesek pomoči za dejavnost ali projekt ali podjetje, ki prejema pomoč, ne glede na to, ali se ta pomoč financira iz lokalnih, regionalnih ali nacionalnih virov ali virov Unije. 2. Pomoč, izvzeta v skladu s to uredbo, se lahko kumulira z enim od naslednjega: (a) z vsako drugo pomočjo, če se ti ukrepi nanašajo na različne opredeljive upravičene stroške; (b) z vsako drugo pomočjo v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ki se deloma ali v celoti prekrivajo, samo če se s tako kumulacijo ne preseže največje intenzivnosti pomoči ali zneska pomoči, ki se uporablja za to pomoč v skladu s to uredbo. 3. Pomoč, izvzeta v skladu s to uredbo, se ne kumulira z nobeno pomočjo de minimis v zvezi z istimi upravičenimi stroški, če bi taka kumulacija povzročila intenzivnost pomoči, ki presega intenzivnost pomoči, določeno v poglavju III.

Člen 9 Objave in informacije 1. Zadevna država članica zagotovi, da se na spletišču Komisije za preglednost dodeljevanja pomoči ali na celovitem spletišču za državne pomoči na nacionalni ali regionalni ravni objavijo: (a) povzetek informacij iz člena 11 v standardizirani obliki, določeni v Prilogi II, ali povezavo, ki omogoča dostop do njega; (b) celotno besedilo vsakega ukrepa pomoči, kot je navedeno v členu 11, ali povezavo, ki zagotavlja dostop do celotnega besedila; (c) informacije za vsako dodelitev individualne pomoči, ki presega 10 000 EUR. Informacije iz točk (a), (b) in (c) se objavijo v skladu s Prilogo III. 2. Za sheme v obliki davčnih ugodnosti se šteje, da so pogoji iz odstavka 1, točka (c), izpolnjeni, če države članice objavijo zahtevane informacije o individualnih zneskih pomoči v naslednjih razponih (v milijonih EUR): (a) 0,01–0,2; (b) 0,2–0,4; (c) 0,4–0,6; (d) 0,6–0,8; (e) 0,8–1. 3. Informacije iz odstavka 1, točka (c), so organizirane in dostopne v standardizirani obliki, kot je določeno v Prilogi III, ter omogočajo učinkoviti funkciji iskanja in prenosa. Informacije iz odstavka 1 se objavijo v šestih mesecih od datuma dodelitve pomoči, za pomoč v obliki davčnih ugodnosti pa v enem letu od roka za oddajo davčne napovedi, in so na voljo vsaj 10 let od dneva, ko je bila pomoč dodeljena. 4. Vsaka shema pomoči in individualna pomoč vključuje izrecen sklic na to uredbo z navedbo njenega naslova ter sklica na objavo v Uradnem listu Evropske unije in na posebne določbe iz poglavja III, ki se nanašajo na navedeno pomoč, ali po potrebi na nacionalno zakonodajo, ki zagotavlja upoštevanje ustreznih določb te uredbe. Besedilu so priložene izvedbene določbe in spremembe. 5. Obveznosti glede objavljanja iz odstavka 1 tega člena se ne uporabljajo za pomoč, dodeljeno projektom lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v skladu s členoma 54 in 55. 6. Komisija na svojem spletišču objavi: (a) povezave na spletišča državne pomoči iz odstavka 1 tega člena; (b) povzetek informacij iz člena 11(2).

POGLAVJE II

Postopkovne zahteve

Člen 10 Odvzem ugodnosti skupinskih izjem Kadar država članica dodeli pomoč, ki je domnevno izvzeta iz obveznosti priglasitve v skladu s to uredbo, ne da bi izpolnila pogoje iz poglavij I, II in III te uredbe, lahko Komisija, po tem ko zadevni državi članici omogoči, da izrazi svoja stališča, sprejme sklep, da je treba vse ali nekatere prihodnje ukrepe pomoči, ki jih sprejme zadevna država članica in ki bi sicer izpolnjevali zahteve iz te uredbe, priglasiti Komisiji v skladu s členom 108(3) PDEU. Ukrepi, ki jih je treba priglasiti, se lahko omejijo na ukrepe, ki dodeljujejo določeno vrsto pomoči, od katerih imajo korist določeni upravičenci ali ki jih sprejmejo določeni organi zadevne države članice.

Člen 11 Poročanje 1. Države članice v skladu s poglavjem III Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (23) Komisiji pošljejo letno poročilo v elektronski obliki o uporabi te uredbe za vsako celotno leto ali vsak del leta, v katerem se ta uredba uporablja. 2. Poleg tega države članice Komisiji pošljejo, prek elektronskega sistema obveščanja Komisije, povzetek informacij o vsakem ukrepu pomoči, izvzetem na podlagi te uredbe, v standardizirani obliki, določeni v Prilogi II, ter povezavo, ki zagotavlja dostop do celotnega besedila ukrepa pomoči, vključno z njegovimi spremembami, in sicer v 20 delovnih dneh po začetku veljavnosti ukrepa. 3. Odstavek 1 tega člena se ne uporablja za pomoč, dodeljeno projektom lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, iz členov 54 in 55.

Člen 12 Ocenjevanje 1. Naknadno ocenjevanje je potrebno za sheme pomoči s proračunom državne pomoči ali obračunanimi odhodki, ki presegajo 150 milijonov EUR v katerem koli letu ali 750 milijonov EUR v celotnem trajanju sheme, tj. skupnem trajanju sheme pomoči in katere koli predhodne sheme pomoči, ki pokriva podoben cilj in geografsko območje, in sicer od 1. januarja 2023. Naknadna ocenjevanja se zahtevajo samo za sheme pomoči, katerih skupno trajanje presega tri leta, z začetkom od 1. januarja 2023. 2. Zahteva po naknadnem ocenjevanju se lahko opusti za sheme pomoči, ki so neposredne naslednice sheme, ki pokriva podoben cilj in geografsko območje, za katero je bila opravljena ocena ter je bilo v skladu z načrtom ocenjevanja, ki ga je odobrila Komisija, pripravljeno končno ocenjevalno poročilo, ki ni vsebovalo negativnih ugotovitev. Če končno ocenjevalno poročilo o shemi pomoči ni v skladu z odobrenim načrtom ocenjevanja, se zadevna shema začasno prekine s takojšnjim učinkom. Za nobeno naslednico take opuščene sheme pomoči ne velja skupinska izjema. 3. Cilj ocenjevanja je preveriti, ali so bili izpolnjeni predpostavke in pogoji, na katerih temelji združljivost sheme, zlasti nujnost in učinkovitost ukrepa pomoči glede na njegove splošne in specifične cilje. Oceniti se tudi vpliv sheme na konkurenco in trgovino. 4. Za sheme pomoči, za katere velja zahteva po ocenjevanju v skladu z odstavkom 1, države članice Komisiji priglasijo osnutek načrta ocenjevanja, kot sledi: (a) v 20 delovnih dneh od začetka veljavnosti sheme pomoči, če je proračun sheme pomoči večji od 150 milijonov EUR v katerem koli zadevnem letu ali 750 milijonov EUR v celotnem obdobju trajanja sheme; (b) v 30 delovnih dneh po pomembni spremembi, s katero se je proračun sheme pomoči povečal na več kot 150 milijonov EUR v katerem koli danem letu ali 750 milijonov EUR v celotnem obdobju trajanja sheme pomoči; (c) v 30 delovnih dneh po tem, ko so bili na uradnih računih v okviru sheme pomoči evidentirani odhodki, ki presegajo 150 milijonov EUR v katerem koli letu. 5. Osnutek načrta ocenjevanja je v skladu s skupnimi metodološkimi načeli, ki jih je določila Komisija (24). Države članice objavijo načrt ocenjevanja, ki ga je odobrila Komisija. 6. Naknadno ocenjevanje na podlagi načrta ocenjevanja opravi strokovnjak, neodvisen od organa, ki dodeljuje pomoč. Vsaka ocena mora vključevati vsaj eno vmesno poročilo in eno končno ocenjevalno poročilo. Države članice objavijo obe poročili. 7. Končno ocenjevalno poročilo se predloži Komisiji najpozneje devet mesecev pred iztekom veljavnosti izvzete sheme pomoči. To obdobje se lahko skrajša za sheme pomoči, ki sprožijo zahtevo po ocenjevanju v zadnjih dveh letih izvajanja sheme pomoči. Natančen obseg in ureditve za vsako ocenjevanje se določijo v sklepu Komisije o odobritvi načrta ocenjevanja. Priglasitev vsakega naslednjega ukrepa pomoči s podobnim ciljem mora vsebovati opis, kako so bili upoštevani rezultati ocene.

Člen 13 Spremljanje Države članice vodijo natančne evidence z informacijami in dokazili, ki so potrebni za ugotovitev, ali so izpolnjeni vsi pogoji iz te uredbe. Take evidence se hranijo 10 let od dneva dodelitve ad hoc pomoči ali od dneva zadnje dodelitve pomoči v okviru sheme. Zadevna država članica Komisiji v 20 delovnih dneh ali daljšem obdobju, če je tako določeno v zahtevi, predloži vse informacije in dokazila, ki so po mnenju Komisije potrebni za spremljanje uporabe te uredbe.

POGLAVJE III

Posebne določbe za različne vrste pomoči

Óddelek 1

Spodbujanje trajnostnega ribištva ter obnove in ohranjanja vodnih bioloških virov

Člen 14 Splošni pogoji Pomoč iz tega oddelka izpolnjuje vse naslednje splošne pogoje: (a) kadar se pomoč dodeli v zvezi z določenim ribiškim plovilom Unije, tega plovila ni dovoljeno prenesti v državo zunaj Unije ali zamenjati njegove zastave za zastavo države zunaj Unije najmanj pet let po končnem plačilu za operacijo, za katero se prejme podpora. V primeru prenosa plovila ali spremembe zastave pred navedenim rokom država članica izterja neupravičeno izplačane zneske za operacijo, in sicer v znesku sorazmernem z obdobjem, v katerem pogoj iz prvega stavka te točke ni bil izpolnjen; (b) operativni stroški niso upravičeni, razen če to ni izrecno določeno v tem oddelku.

Člen 15 Pomoč za inovacije v ribištvu 1. Pomoč za inovacije v ribištvu, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I te uredbe, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), PDEU in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU, če je pomoč namenjena razvoju ali uvedbi novih ali bistveno izboljšanih proizvodov in opreme, novih ali izboljšanih postopkov in tehnik ter novih ali izboljšanih sistemov upravljanja in organizacijskih sistemov, tudi na ravni predelave in trženja. 2. Subvencionirane storitve, financirane s to pomočjo, izvaja znanstveni ali tehnični organ, ki ga prizna država članica ali Unija, ali se izvajajo v sodelovanju z njim. Ta znanstveni ali tehnični organ potrdi rezultate takih operacij. Pomoč se izplača neposredno organizaciji za raziskave in/ali širjenje znanja. 3. O rezultatih operacij, ki prejemajo podporo, države članice ustrezno obveščajo javnost. 4. Upravičeni stroški so lahko naslednji: (a) neposredni stroški osebja v zvezi z raziskovalci, tehniki in drugim podpornim osebjem v obsegu njihove zaposlitve v projektu; (b) stroške instrumentov in opreme v obsegu in za obdobje uporabe v operacijah; kadar se ti instrumenti in oprema ne uporabljajo za operacije v njihovi celotni življenjski dobi, se štejejo za upravičene samo stroški amortizacije, ki ustrezajo trajanju operacije, kot so izračunani na podlagi splošno sprejetih računovodskih načel; (c) stroški stavb in zemljišč v obsegu in za obdobje, kot se uporabljajo za operacije, ter pod naslednjimi pogoji: (i) pri stavbah veljajo za upravičene samo stroški amortizacije, ki ustrezajo obdobju trajanja operacij, kot so izračunani na podlagi splošno sprejetih računovodskih načel; (ii) pri zemljiščih se štejejo za upravičene stroški komercialnega prenosa ali dejanski stroški kapitala; (d) stroški pogodbenih raziskav, znanja in patentov, ki so bili kupljeni ali je bilo zanje pridobljeno licenčno dovoljenje od zunanjih virov po običajnih tržnih pogojih, ter stroški svetovalnih in drugih ustreznih storitev, uporabljenih izključno za operacije, ali (e) dodatni režijski stroški in drugi stroški poslovanja, vključno s stroški materiala, zalog in podobnih izdelkov, nastali neposredno kot posledica operacij. 5. Znesek pomoči, dodeljen v skladu s tem členom in izražen v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev, ne presega največje stopnje intenzivnosti pomoči v višini 50 % upravičenih stroškov. Posebna največja stopnja intenzivnosti pomoči mora biti določena v Prilogi IV. Če posamezna operacija spada v več vrstic od 1 do 11 Priloge IV, se uporabi največja stopnja intenzivnosti pomoči.

Člen 16 Pomoč za storitve svetovanja 1. Pomoč za storitve svetovanja, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I te uredbe, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), PDEU in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU, če: (a) pomoč izboljšuje splošno uspešnost in konkurenčnost podjetij ter spodbuja trajnostno ribištvo; (b) je pomoč na podlagi objektivno opredeljenih pogojev dostopna vsem upravičenim podjetjem na zadevnem območju ter (c) imajo storitve svetovanja eno od naslednjih oblik: (i) študije izvedljivosti in storitve svetovanja, s katerimi se oceni sposobnost preživetja ukrepov, ki bi lahko bili upravičeni do pomoči iz naslova II, poglavje II, Uredbe (EU) 2021/1139; (ii) zagotavljanje strokovnega svetovanja glede okoljske trajnosti, osredotočeno na omejevanje in po možnosti odpravljanje škodljivih posledic ribolovnih dejavnosti na morske, obalne, kopenske in sladkovodne ekosisteme; (iii) zagotavljanje strokovnega svetovanja o poslovnih in tržnih strategijah. 2. Študije izvedljivosti, storitve svetovanja in svetovanje iz odstavka 1, točka (b), zagotavljajo znanstveni, akademski, strokovni ali tehnični organi ali subjekti, ki zagotavljajo ekonomsko svetovanje in imajo ustrezne pristojnosti, kot to predpisuje nacionalna zakonodaja. 3. Pomoč je v obliki subvencionirane storitve ali neposrednih nepovratnih sredstev. 4. Znesek pomoči, dodeljen v skladu s tem členom in izražen v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev, ne presega največje stopnje intenzivnosti pomoči v višini 50 % upravičenih stroškov. Posebna največja stopnja intenzivnosti pomoči mora biti določena v Prilogi IV. Če posamezna operacija spada v več vrstic od 1 do 11 Priloge IV, se uporabi največja stopnja intenzivnosti pomoči.

Člen 17 Pomoč za partnerstva med znanstveniki in ribiči 1. Pomoč za partnerstva med znanstveniki in ribiči, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I te uredbe, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), PDEU in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU, če: (a) je pomoč namenjena spodbujanju prenosa znanja med znanstveniki in ribiči; (b) pomoč podpira naslednje: (i) vzpostavitev mrež, partnerskih sporazumov ali združenj med vsaj enim neodvisnim znanstvenim organom in ribiči ali vsaj eno organizacijo ribičev, v katerih lahko sodelujejo strokovni organi; (ii) dejavnosti, ki se izvajajo v okviru omrežij, partnerskih sporazumov ali združenj, navedenih v točki (i). Te dejavnosti lahko zajemajo dejavnosti zbiranja in upravljanja podatkov, študije, pilotne projekte, širjenje znanja in rezultatov raziskav, seminarje in izmenjavo najboljših praks. 2. Pomoč je v obliki subvencionirane storitve ali neposrednih nepovratnih sredstev. 3. Pomoč lahko krije samo naslednje upravičene stroške, ki nastanejo neposredno zaradi podprtega projekta: (a) neposredne stroške za plače; (b) stroške udeležbe; (c) potne stroške; (d) stroške publikacij; (e) kupljene storitve zbiranja podatkov, študije, pilotni projekti; (f) najemnine razstavnih prostorov in stojnic ter stroške njihove postavitve in razstavljanja; (g) stroške širjenja znanstvenih spoznanj in dejanskih informacij. 4. Znesek pomoči, dodeljen v skladu s tem členom in izražen v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev, ne presega največje stopnje intenzivnosti pomoči v višini 50 % upravičenih stroškov. Posebna največja stopnja intenzivnosti pomoči mora biti določena v Prilogi IV. Če posamezna operacija spada v več vrstic od 1 do 11 Priloge IV, se uporabi največja stopnja intenzivnosti pomoči.

Člen 18 Pomoč za spodbujanje človeškega kapitala in socialnega dialoga 1. Pomoč za spodbujanje človeškega kapitala in socialnega dialoga, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I te uredbe, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), PDEU in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU, če zadevna pomoč podpira naslednje: (a) strokovno usposabljanje, vseživljenjsko učenje, skupne projekte širjenja ekonomskih, tehničnih, regulativnih ali znanstvenih spoznanj in inovativnih praks, pridobivanje novih strokovnih veščin, povezanih zlasti s trajnostnim upravljanjem morskih ekosistemov, higieno, zdravjem in varnostjo, dejavnosti v pomorskem sektorju, inovacije in podjetništvo; (b) mreženje ter izmenjavo izkušenj in najboljših praks med deležniki vključno z organizacijami, ki spodbujajo enake možnosti moških in žensk, spodbujanje vloge žensk v ribiških skupnostih in spodbujanje premalo zastopanih skupin, ki se ukvarjajo z malim priobalnim ribolovom ali ribolovom, ki se izvaja brez plovil; ali (c) socialni dialog na ravni Unije ali na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ki vključuje ribiče, socialne partnerje in druge ustrezne deležnike. 2. Pomoč za podporo dejavnostim iz odstavka 1 se lahko dodeli tudi zakoncem samozaposlenih ribičev ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja to priznava, življenjskim partnerjem samozaposlenih ribičev, ki niso zaposleni ali niso poslovni partnerji, kadar v skladu s pogoji, ki jih določa nacionalna zakonodaja, običajno sodelujejo v dejavnostih samozaposlenega ribiča in opravljajo enake ali pomožne naloge. 3. Znesek pomoči, dodeljen v skladu s tem členom in izražen v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev, ne presega največje stopnje intenzivnosti pomoči v višini 50 % upravičenih stroškov, razen v primeru usposabljanja za poklicno plovbo in usposabljanja o varnosti, za kateri se uporablja največja stopnja intenzivnosti pomoči v višini 100 %. Posebna največja stopnja intenzivnosti pomoči mora biti določena v Prilogi IV. Če posamezna operacija spada v več vrstic od 1 do 11 Priloge IV, se uporabi največja stopnja intenzivnosti pomoči.

Člen 19 Pomoč za spodbujanje diverzifikacije in novih oblik prihodka 1. Pomoč za spodbujanje diverzifikacije in novih oblik prihodka, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I te uredbe, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), PDEU in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU, če: (a) je pomoč namenjena podpori naložb, ki prispevajo k diverzifikaciji dohodka ribičev prek razvoja dopolnilnih dejavnosti, vključno z naložbami v ribiška plovila, turističnim trnkarjenjem, restavracijami ter okoljskimi storitvami in izobraževalnimi dejavnostmi na področju ribolova; (b) je pomoč namenjena ribičem, ki: (i) predložijo poslovni načrt o razvoju svojih novih dejavnosti ter (ii) imajo ustrezno strokovno znanje ali ga pridobijo v okviru operacij, ki se lahko financirajo v skladu s členom 18(1), točka (a). 2. Pomoč iz odstavka 1, točka (a), se dodeli le, če so dopolnilne dejavnosti povezane z ribičevim osnovnim poslovanjem na področju ribolova. 3. Znesek pomoči, dodeljene v skladu s tem členom, ne presega 50 % predvidenega proračuna iz poslovnega načrta za posamezno operacijo in ne presega najvišjega zneska 75 000 EUR za posamezno podjetje, ki prejme pomoč.

Člen 20 Pomoč za prvi nakup ribiškega plovila 1. Pomoč za prvi nakup ribiškega plovila ali pridobitev delnega lastništva ribiškega plovila, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I te uredbe, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), PDEU in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU, če: (a) pomoč prispeva h krepitvi gospodarsko, socialno in okoljsko trajnostnih ribolovnih dejavnosti, podjetje, ki prejme pomoč, pa je predložilo preverljive informacije in poslovni načrt, ki to potrjuje; ter (b) pomoč podpira prvi nakup ribiškega plovila, ki ga je kupila fizična oseba, ki na dan vložitve vloge za pomoč ni starejša od 40 let in je vsaj pet let opravljala ribiško dejavnost ali je pridobila ustrezne kvalifikacije. 2. Pomoč na podlagi odstavka 1 se lahko dodeli tudi pravnim subjektom, ki so v celoti v lasti ene ali več fizičnih oseb, ki vsaka izpolnjuje pogoje iz odstavka 1. 3. Pomoč na podlagi tega člena se lahko dodeli za skupno prvo pridobitev ribiškega plovila s strani več fizičnih oseb, ki vsaka izpolnjuje pogoje iz odstavka 1. 4. Podpora na podlagi tega člena se lahko dodeli tudi za prvo pridobitev delnega lastništva ribiškega plovila s strani fizične osebe, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 1 in za katero se šteje, da ima na tem plovilu nadzorne pravice, preko lastništva vsaj 33 % ribiškega plovila ali deleža ribiškega plovila, ali s strani pravnega subjekta, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 2 in za katerega se šteje, da ima nadzorne pravice na tem plovilu preko lastništva najmanj 33 % ribiškega plovila ali deleža ribiškega plovila. 5. Pomoč se dodeli le za ribiško plovilo, ki izpolnjuje vse naslednje zahteve: (a) pripada segmentu flote, za katerega je iz najnovejšega poročila o ribolovni zmogljivosti iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 razvidno ravnovesje z ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo temu segmentu; (b) je opremljeno za ribolovne dejavnosti; (c) ima skupno dolžino največ 24 metrov; (d) je bilo registrirano v registru flote Unije najmanj tri koledarska leta pred letom vložitve vloge za pomoč v primeru plovila za mali priobalni ribolov in najmanj pet koledarskih let v primeru druge vrste plovil; ter (e) je bilo registrirano v registru flote Unije največ 30 koledarskih let pred letom vložitve vloge za pomoč. 6. Znesek pomoči, dodeljen v skladu s tem členom in izražen v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev, ne presega največje stopnje intenzivnosti pomoči v višini 40 % upravičenih stroškov in v nobenem primeru ne presega 75 000 EUR na ribiča ali ribiško plovilo.

Člen 21 Pomoč za izboljšanje zdravja, varnosti in delovnih pogojev za ribiče 1. Pomoč za izboljšanje zdravja, varnosti in delovnih pogojev za ribiče, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I te uredbe, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), PDEU in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU, če: (a) se pomoč dodeli samo v zvezi z naložbami v ribiška plovila ali individualno opremo, ki presegajo zahteve iz prava Unije ali nacionalnega prava; ter (b) pomoč ne podpira operacij, ki povečujejo bruto tonažo ribiškega plovila. 2. Za operacije, katerih cilj je izboljšanje varnosti ribičev, sta do podpore upravičena nakup in po potrebi namestitev naslednjih predmetov: (a) rešilni splavi; (b) hidrostatične sprožilne enote za rešilne splave; (c) osebni označevalci, kot so radijske naprave za samodejni klic v sili (Emergency Position Indicating Radio Beacon – EPIRB), ki jih je mogoče vgraditi v rešilne jopiče in delovna oblačila ribičev; (d) osebni plavajoči pripomočki (Personal Flotation Devices – PFD), zlasti potapljaške obleke ali obleke za preživetje, rešilni pasovi in jopiči; (e) signalne bakle in rakete; (f) naprave za metanje vrvi; (g) sistemi za reševanje ljudi iz vode (man-overboard – MOB); (h) gasilska oprema, kot so gasilni aparati, ognjevarne odeje, detektorji ognja in dima, dihalni aparati; (i) protipožarna vrata; (j) zaporni ventili rezervoarja za gorivo; (k) detektorji plina in alarmni sistemi za javljanje prisotnosti plina; (l) drenažne črpalke in alarmi; (m) oprema za radijsko in satelitsko komunikacijo; (n) vodotesne lopute in vrata; (o) varovala na napravah, kot so vitli ali koluti za mrežo; (p) mostovi in dostopne lestve; (q) razsvetljava za iskanje, na krovu ali zasilna razsvetljava; (r) varnostni sprostitveni mehanizmi za primere, ko ribolovno orodje naleti na podvodno oviro; (s) varnostne kamere in zasloni; (t) oprema in elementi, ki so potrebni za izboljšanje varnosti na krovu. 3. Za operacije ali zagotovitev opreme, katerih namen je izboljšanje zdravstvenih pogojev za ribiče, so do podpore upravičeni naslednji ukrepi: (a) nakup in namestitev opreme za prvo pomoč; (b) nakup zdravil in pripomočkov za nujno zdravljenje; (c) zagotavljanje medicine na daljavo, vključno z elektronsko tehnologijo, opremo in medicinskim slikovnim materialom za posvetovanje na daljavo s plovil; (d) zagotavljanje navodil in priročnikov za izboljšanje zdravja; (e) informacijske kampanje za izboljšanje zdravja. 4. Za operacije ali zagotovitev opreme, katerih namen je izboljšanje higienskih razmer za ribiče, sta do podpore upravičena nakup in po potrebi namestitev naslednjih predmetov: (a) sanitarna oprema, kot so stranišča in umivalniki; (b) kuhinjska oprema in oprema za shranjevanje zalog hrane; (c) naprave za prečiščevanje pitne vode; (d) oprema ali sistemi za prezračevanje, čiščenje ali razkuževanje, namenjeni vzdrževanju ustreznih sanitarnih pogojev na krovu; (e) navodila in priročniki za izboljšanje higiene na ribiških plovilih, vključno s programskimi orodji. 5. Za operacije ali zagotovitev opreme, katerih namen je izboljšanje delovnih pogojev na ribiških plovilih, sta do podpore upravičena nakup in po potrebi namestitev naslednjih predmetov: (a) ograje na krovu; (b) zatočišča na krovu in posodobitev kabin za zagotovitev zaščite pred slabimi vremenskimi razmerami, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami; (c) predmeti za izboljšanje varnosti v kabinah in zagotovitev skupnih prostorov za posadko; (d) oprema za zmanjšanje ročnega dvigovanja težkih bremen, razen naprav, ki so neposredno povezane z ribolovnimi operacijami, kot so vitli; (e) protizdrsna barva in protizdrsne gumijaste podloge; (f) izolacijska oprema za zaščito pred hrupom, vročino ali mrazom ter oprema za izboljšanje prezračevanja; (g) delovna oblačila in varnostna oprema, kot so nepremočljivi varovalni čevlji, zaščita za oči in dihala, zaščitne rokavice in čelade ali zaščitna oprema proti padcem; (h) znaki za opozarjanje v izrednih razmerah, varnostni opozorilni znaki; (i) analize in ocene tveganja za prepoznavanje tveganj za ribiče v pristanišču ali med plovbo, da se sprejmejo ukrepi za preprečitev ali zmanjšanje tveganj; (j) navodila in priročniki za izboljšanje delovnih pogojev na ribiških plovilih; (k) skupinska vozila za prevoz z območij lupinarjev do mest prve prodaje; (l) objekti na kopnem za ribiče brez plovil, ki izboljšujejo delovne pogoje, kot so garderobe, kopalnice in drugi sanitarni prostori, zlasti tisti objekti, ki spodbujajo in promovirajo vstop žensk na trg dela. 6. Pomoč se dodeli ribičem, po potrebi tudi ribičem brez plovil, ali lastnikom ribiških plovil. 7. Kadar operacija vključuje naložbo v ribiško plovilo, se pomoč za posamezno plovilo dodeli le enkrat v obdobju od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2029 za isto vrsto naložbe. Kadar operacija vključuje naložbo v individualno opremo, se pomoč posameznemu podjetju, ki prejme pomoč, dodeli le enkrat v obdobju od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2029 za isto vrsto opreme. 8. Znesek pomoči, dodeljen v skladu s tem členom in izražen v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev, ne presega največje stopnje intenzivnosti pomoči v višini 50 % upravičenih stroškov. Posebna največja stopnja intenzivnosti pomoči mora biti določena v Prilogi IV. Če posamezna operacija spada v več vrstic od 1 do 11 Priloge IV, se uporabi največja stopnja intenzivnosti pomoči.

Člen 22 Pomoč za plačilo zavarovalnih premij in za finančne prispevke v vzajemne sklade 1. Pomoč za plačilo zavarovalnih premij in za finančne prispevke v vzajemne sklade, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I te uredbe, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), PDEU in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU, če: (a) je namen pomoči, da prispeva k zavarovalnim premijam ali v vzajemne sklade, iz katerih se izplačajo finančna nadomestila ribičem za gospodarske izgube, ki so jih povzročili vedenje zaščitenih živali, javnozdravstvene krize, slabe vremenske razmere, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, ali okoljske nesreče ali stroški reševanja ribičev ali ribiških plovil v primeru nesreč na morju med izvajanjem ribiških dejavnosti; (b) kombinacija finančnega nadomestila, ki ga izplačajo vzajemni skladi na podlagi tega člena, in drugih instrumentov Unije ali nacionalnih instrumentov ali zavarovalnih shem ne privede do čezmernega nadomestila, ki bi presegalo nastalo ekonomsko izgubo; (c) zavarovanje ne zahteva ali določa vrste ali količine prihodnje proizvodnje in pomoč ni omejena na zavarovanje, ki ga zagotavlja določena zavarovalnica ali skupina zavarovalnic, ter (d) je vzajemni sklad akreditiran s strani pristojnega organa države članice v skladu z nacionalno zakonodajo. 2. Za namene tega člena: (a) so javnozdravstvene krize, slabe vremenske razmere, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, okoljske nesreče ali nesreče na morju iz odstavka 1, točka (a), tiste, za katere je pristojni organ države članice uradno priznal, da so se zgodile; (b) izraz „vzajemni sklad“ pomeni shemo, ki jo akreditira država članica v skladu z nacionalnim pravom, ki omogoča vključenim ribičem, da se zavarujejo, in ki jim zagotavlja izplačila nadomestil za gospodarske izgube, ki jih povzročijo dogodki iz odstavka 1, točka (a). Vzajemni sklad mora imeti pregledno politiko glede vplačil v sklad in dvigov iz njega ter jasna pravila o odgovornosti za nastale dolgove. 3. Največja intenzivnost pomoči je omejena na: (a) 50 % zneskov, ki jih vzajemni sklad izplača kot finančno nadomestilo ribičem; (b) 100 % upravnih stroškov ob vzpostavitvi vzajemnega sklada; (c) 70 % stroškov zavarovalne premije; (d) 50 % začetne kapitalizacije sklada. 4. Prispevki iz odstavka 1, točka (a), se odobrijo samo za kritje izgub, nastalih zaradi javnozdravstvenih kriz, slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, okoljskih nesreč ali nesreč na morju.

Člen 23 Pomoč za podporo sistemom za dodelitev ribolovnih možnosti 1. Pomoč za podporo sistemom za dodelitev ribolovnih možnosti, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I te uredbe, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), PDEU in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU, če: (a) je pomoč namenjena podpori oblikovanja, razvoja, spremljanja, ocenjevanja in upravljanja sistemov za dodeljevanje ribolovnih možnosti med države članice v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, da se ribolovne dejavnosti prilagodijo ribolovnim možnostim; ter (b) se pomoč dodeli javnim organom, pravnim ali fizičnim osebam ali organizacijam ribičev, ki jih priznavajo države članice, vključno s priznanimi organizacijami proizvajalcev, ki sodelujejo v kolektivnem upravljanju sistemov dodeljevanja ribolovnih možnosti. 2. Pomoč je v obliki subvencionirane storitve ali neposrednih nepovratnih sredstev. 3. Pomoč lahko krije samo naslednje upravičene stroške: (a) neposredne stroške za plače; (b) nakup ali zakup opredmetenih ali neopredmetenih sredstev do tržne vrednosti sredstva; (c) stroške publikacij ali (d) nakup storitev ali študij oblikovanja in razvoja. 4. Znesek pomoči, dodeljen v skladu s tem členom in izražen v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev, ne presega največje stopnje intenzivnosti pomoči v višini 100 % upravičenih stroškov.

Člen 24 Pomoč za omejitev vpliva ribolova na morsko okolje in prilagoditev ribolova varstvu vrst 1. Pomoč za omejitev vpliva ribolova na okolje in prilagoditev ribolova varstvu vrst, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I te uredbe, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), PDEU in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU, če: je pomoč namenjena zmanjšanju vpliva ribolova na morsko okolje, spodbujanju postopne odprave zavržkov in olajšanju prehoda na trajnostno izkoriščanje živih morskih bioloških virov v skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013; 2. Pomoč podpira naslednje: (a) naložbe v opremo za izboljšanje selektivnosti ribolovnih orodij glede velikosti ali vrste; (b) naložbe v ribiško plovilo ali v opremo za odpravo zavržkov s preprečevanjem in zmanjševanjem neželenega ulova komercialnih staležev ali za ravnanje z neželenim ulovom, ki ga je treba iztovoriti v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013; (c) naložbe v opremo za omejitev in po možnosti odpravo fizičnih in bioloških vplivov ribolova na ekosistem ali morsko dno; ali (d) naložbe v opremo za zaščito orodja in ulova pred sesalci in pticami, zavarovanimi z Direktivo Sveta 92/43/EGS (25) ali Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26), če ne ogroža selektivnosti ribolovnega orodja in če je bilo storjeno vse potrebno, da se preprečijo fizične poškodbe plenilcev. 3. Pomoč za posamezno vrsto opreme na posameznem ribiškem plovilu Unije se ne dodeli več kot enkrat v obdobju med 1. januarjem 2023 in 31. decembrom 2029. 4. Pomoč se dodeli le, kadar je orodje ali druga oprema iz odstavka 2 tega člena očitno bolj selektivna glede velikosti ali ima manjši vpliv na ekosistem in neciljne vrste kot standardno orodje ali druga oprema, dovoljena v skladu s pravom Unije ali ustreznim nacionalnim pravom, sprejetim v okviru regionalizacije, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 1380/2013. 5. Pomoč se dodeli: (a) lastnikom ribiških plovil Unije, ki so registrirana kot aktivna plovila in so vsaj 60 dni v obdobju dveh koledarskih let pred datumom predložitve vloge za pomoč izvajala ribolovno dejavnost na morju; (b) ribičem, ki so lastniki opreme, ki jo je treba nadomestiti, in so delali na krovu ribiškega plovila Unije vsaj 60 dni v obdobju dveh koledarskih let pred datumom predložitve vloge za pomoč; (c) organizacijam ribičev, ki jih priznava država članica. 6. Znesek pomoči, dodeljen v skladu s tem členom in izražen v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev, ne presega največje stopnje intenzivnosti pomoči v višini 100 % upravičenih stroškov.

Člen 25 Pomoč za inovacije, povezane z ohranjanjem morskih bioloških virov 1. Pomoč za inovacije, povezane z ohranjanjem morskih bioloških virov, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I te uredbe, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), PDEU in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU, če: (a) je namen pomoči prispevati k postopni odpravi zavržkov in prilova ter olajšati prehod na izkoriščanje živih morskih bioloških virov v skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter zmanjšati vpliv ribolova na morsko okolje in vpliv zaščitenih živali; (b) pomoč podpira operacije, namenjene razvoju ali uvajanju novega tehničnega ali organizacijskega znanja, ki zmanjšuje vpliv ribolovnih dejavnosti na okolje, vključno z izboljšanimi ribolovnimi tehnikami in selektivnostjo orodja, ali katerih cilj je doseči bolj trajnostno rabo morskih bioloških virov in soobstoj z zaščitenimi živalmi; (c) podprte operacije izvaja znanstveni ali tehnični organ, ki ga prizna država članica in ki potrdi rezultate takih operacij, ali se izvajajo v sodelovanju z njim; ter (d) države članice ustrezno obveščajo javnost o rezultatih podprtih operacij. 2. Pomoč je v obliki subvencioniranih storitev. 3. Ribiška plovila, vključena v projekte, ki se financirajo na podlagi tega člena, ne smejo presegati 5 % ribiških plovil nacionalne flote ali 5 % tonaže nacionalne flote v bruto tonaži, izračunane v času sprejetja podpornega instrumenta. 4. Upravičeni stroški so lahko samo naslednji: (a) neposredni stroški osebja v zvezi z raziskovalci, tehniki in drugim podpornim osebjem v obsegu njihove zaposlitve v projektu; (b) stroški instrumentov in opreme v obsegu in za obdobje uporabe v projektu; kadar se ti instrumenti in oprema ne uporabljajo samo za projekt skozi njihovo celotno življenjsko dobo, se štejejo za upravičene samo stroški amortizacije, izračunani na podlagi splošno sprejetih računovodskih načel, ki ustrezajo trajanju projekta; (c) stroški stavb in zemljišč v obsegu in za obdobje, kot se uporabljajo za projekte, ter pod naslednjimi pogoji: (i) pri stavbah veljajo za upravičene samo stroški amortizacije, ki ustrezajo obdobju trajanja projekta, kot so izračunani na podlagi splošno sprejetih računovodskih načel; (ii) pri zemljiščih se štejejo za upravičene samo stroški komercialnega prenosa ali dejanski stroški kapitala; (d) stroški pogodbenih raziskav, znanja in patentov, ki so bili kupljeni ali je bilo zanje pridobljeno licenčno dovoljenje od zunanjih virov po običajnih tržnih pogojih, ter stroški svetovalnih in drugih ustreznih storitev, uporabljenih izključno za projekt; ali (e) dodatni režijski stroški in drugi operativni stroški, vključno s stroški materiala, zalog in podobnih izdelkov, nastali neposredno kot posledica projekta. 5. Znesek pomoči, dodeljen v skladu s tem členom in izražen v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev, ne presega največje stopnje intenzivnosti pomoči v višini 50 % upravičenih stroškov. Posebna največja stopnja intenzivnosti pomoči mora biti določena v Prilogi IV. Če posamezna operacija spada v več vrstic od 1 do 11 Priloge IV, se uporabi največja stopnja intenzivnosti pomoči.

Člen 26 Pomoč za varstvo in obnovo morske biotske raznovrstnosti in ekosistemov ter za ureditve v okviru trajnostnih ribolovnih dejavnosti 1. Pomoč za varstvo in obnovo morske biotske raznovrstnosti in ekosistemov ter za ureditve v okviru trajnostnih ribolovnih dejavnosti, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I te uredbe, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), PDEU in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU. 2. Pomoč iz tega člena podpira naslednje operacije: (a) pobiranje odpadkov iz morja s strani ribičev, kot je pobiranje izgubljenega ribolovnega orodja in morskih odpadkov; do podpore so upravičeni samo naslednji ukrepi: (i) odstranjevanje izgubljenega ribolovnega orodja iz morja, zlasti za boj proti fantomskemu ribolovu; (ii) nakup in, če je primerno, namestitev opreme na ribiških plovilih za zbiranje in shranjevanje odpadkov; (iii) vzpostavitev sistemov zbiranja odpadkov za sodelujoče ribiče, vključno s finančnimi spodbudami; (iv) nakup in, če je primerno, namestitev opreme v objektih ribiških pristanišč za shranjevanje in recikliranje odpadkov; (v) komunikacijske in informacijske kampanje ter kampanje ozaveščanja za spodbujanje ribičev in drugih deležnikov k sodelovanju v projektih za odstranjevanje izgubljenega ribolovnega orodja; ali (vi) usposabljanje ribičev in pristaniških uslužbencev; (b) izgradnjo, postavljanje ali posodobitev mirujočih ali premičnih naprav za varovanje ter spodbujanje razvoja morskih živalskih in rastlinskih vrst, vključno z njihovo znanstveno pripravo, in vrednotenje; do podpore so upravičeni samo naslednji ukrepi: (i) nakup in, če je primerno, namestitev naprav za varovanje morskih območij pred ribolovom z vlečnimi mrežami; (ii) nakup in, če je primerno, namestitev naprav za obnovo uničenih morskih ekosistemov; ali (iii) stroški v zvezi s pripravljalnim delom, kot so raziskovanje, znanstvene študije ali ocenjevanje; Nakup plovila, ki se potopi in uporabi kot umeten greben, ni upravičen; (c) prispevki k boljšemu upravljanju ali ohranjanju morskih bioloških virov z namestitvijo naslednjih elementov ali sprejetjem naslednjih ukrepov in projektov: (i) zaokroženi trnki; (ii) akustične odvračalne naprave; (iii) naprave za izločanje želv (turtle excluder devices – TED); (iv) plapolajoče vrvice; (v) druga orodja ali naprave, ki so se izkazali za učinkovite pri preprečevanju naključnega ulova zaščitenih živali; (vi) usposabljanje ribičev glede boljšega upravljanja ali ohranjanja morskih bioloških virov; (vii) projekti, ki se osredotočajo na obalne habitate, pomembne za ribe, ptice in druge organizme; (viii) projekti, osredotočeni na področja, pomembna za razmnoževanje rib, kot so obalna mokrišča; ali (ix) zamenjava obstoječega ribolovnega orodja z ribolovnim orodjem z majhnim vplivom, stroški v zvezi z ribiškimi vršami in pastmi za ribe, svetlečimi vabami in ročnimi vrvicami; (d) sodelovanje pri drugih ukrepih, katerih cilja sta ohranitev in krepitev storitev v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in ekosistemskimi storitvami, kot je obnova določenih morskih in obalnih habitatov v podporo trajnostnim staležem rib, vključno z njihovo znanstveno pripravo, in vrednotenje; do podpore so upravičeni stroški v zvezi z naslednjimi ukrepi: (i) shemami za preskušanje novih tehnik spremljanja, zlasti: — sistemi elektronske opreme za daljinsko spremljanje, kot je sistem televizije zaprtega kroga (closed-circuit television – CCTV) ali sistemi za video nadzor, za spremljanje in beleženje naključnega ulova zaščitenih živali; — beleženje oceanografskih podatkov, kot so temperatura, slanost, plankton, cvetenje alg ali motnost; — kartiranje invazivnih tujerodnih vrst; — ukrepi, vključno s študijami, za preprečitev in nadzor širjenja invazivnih tujerodnih vrst; (ii) finančnimi spodbudami za namestitev samodejnih zapisovalnih naprav na ribiških plovilih za spremljanje in beleženje oceanografskih podatkov, kot so temperatura, slanost, plankton, cvetenje alg ali motnost; (iii) ukrepi za zmanjšanje fizikalnega in kemičnega onesnaževanja; (iv) ukrepi za zmanjšanje drugih fizikalnih obremenitev, vključno z antropogenim podvodnim hrupom, ki negativno vpliva na biotsko raznovrstnost; (v) pozitivni ohranitveni ukrepi za zaščito in ohranjanje rastlinskih in živalskih vrst, vključno s ponovnim vnosom ali ohranjanjem staležev domorodnih vrst, ter uporaba načel zelene infrastrukture iz Sporočila Komisije o zeleni infrastrukturi (27); ali (vi) ukrepi za preprečitev, nadzor ali odstranitev invazivnih tujerodnih vrst. 3. Podpora iz odstavka 2, točka (d), je pogojena z uradnim priznanjem takih sistemov ali ukrepov s strani pristojnih organov držav članic. Države članice zagotovijo tudi, da ne pride do prekomernih nadomestil zaradi združevanja shem na ravni Unije in na nacionalni ravni ter zasebnih shem. 4. Znesek pomoči, dodeljen v skladu s tem členom in izražen v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev, ne presega največje stopnje intenzivnosti pomoči v višini 100 % upravičenih stroškov.

Člen 27 Pomoč za izboljšanje energijske učinkovitosti in za ublažitev posledic podnebnih sprememb 1. Pomoč za izboljšanje energijske učinkovitosti in za ublažitev posledic podnebnih sprememb, z izjemo pomoči za nadomestitev ali posodobitev motorjev, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I te uredbe, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), PDEU in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU. 2. Pomoč, dodeljena v skladu s tem členom, lahko krije samo naslednje ukrepe: (a) naložbe v opremo ali ribiška plovila s ciljem zmanjšanja emisij onesnaževal ali toplogrednih plinov in povečanja energijske učinkovitosti ribiških plovil. Naložbe v ribolovno orodje so tudi upravičene, če ne ogrožajo selektivnosti tega ribolovnega orodja; (b) preglede in programe energijske učinkovitosti ali (c) študije za ocenitev prispevka alternativnih pogonskih sistemov in oblike trupa ribiških plovil k njihovi energijski učinkovitosti. 3. Pomoč iz odstavka 2 se dodeli le lastnikom ribiških plovil in se ne dodeli več kot enkrat v obdobju med 1. januarjem 2023 in 31. decembrom 2029 za isto ribiško plovilo in za isto vrsto naložbe. 4. Upravičeni stroški so neposredni dodatni stroški, ki nastanejo zaradi zadevnih operacij. Za namene točke (a) odstavka 2 upravičeni stroški v zvezi z: (i) ukrepi za izboljšanje hidrodinamike trupa plovila lahko zajemajo samo: — naložbe v mehanizme za stabilnost, kot so bočne kobilice in balonasti premci, ki prispevajo k izboljšanju plovbne sposobnosti in stabilnosti, — stroške v zvezi z uporabo nestrupenih antivegetativnih sredstev, kot je bakrena prevleka, za zmanjšanje trenja, — stroške v zvezi s krmilno napravo, kot so sistemi za krmiljenje s krmilno napravo in več krmil za zmanjšanje obremenjenosti krmil glede na vremenske razmere in stanje morja, ali — preskušanje rezervoarja za gorivo kot osnova za izboljšanje hidrodinamike; (ii) ukrepi, katerih cilj je izboljšanje pogonskega sistema ribiških plovil, lahko krijejo samo stroške v zvezi z nakupom in po potrebi namestitvijo naslednjih predmetov: — energijsko učinkoviti propelerji, vključno s pogonskimi gredmi, — katalizatorji, — energijsko učinkoviti generatorji, kot so tisti, ki uporabljajo vodik ali zemeljski plin, — pogonski elementi, ki uporabljajo obnovljive vire energije, kot so jadra, zmaji, vetrnice, turbine ali sončni kolektorji, — premčni bočni propelerji, — ekonometri, sistemi za upravljanje goriva in sistemi za spremljanje ali — naložbe v šobe, ki izboljšujejo pogonski sistem; (iii) naložbami v ribolovno orodje in ribolovno opremo, lahko krijejo samo stroške, povezane z naslednjimi ukrepi: — zamenjava vlečnega orodja z nadomestnim orodjem, — spremembe vlečnega orodja ali — naložbe v opremo za spremljanje vlečnega orodja; (iv) naložbami, namenjenimi zmanjšanju električne ali toplotne energije, lahko krijejo samo: — naložbe za izboljšanje hladilnih, zamrzovalnih ali izolacijskih sistemov za plovila ali — naložbe za spodbujanje recikliranja toplote na plovilu, vključno z obnovo in ponovno uporabo toplote za druge pomožne operacije na plovilu. Stroški v zvezi z osnovnim vzdrževanjem trupa niso upravičeni do pomoči iz točke (a) odstavka 2. 5. Znesek pomoči, dodeljen v skladu s tem členom in izražen v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev, ne presega največje stopnje intenzivnosti pomoči v višini 50 % upravičenih stroškov. Posebna največja stopnja intenzivnosti pomoči mora biti določena v Prilogi IV. Če posamezna operacija spada v več vrstic od 1 do 11 Priloge IV, se uporabi največja stopnja intenzivnosti pomoči.

Člen 28 Pomoč za dodano vrednost, kakovost proizvodov in uporabo neželenega ulova 1. Pomoč za dodano vrednost, kakovost proizvodov in uporabo neželenega ulova, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I te uredbe, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), PDEU in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU, če: (a) je pomoč namenjena izboljšanju dodane vrednosti ali kakovosti ulovljenih rib; (b) pomoč krije samo naslednje upravičene stroške: (i) naložbe, ki zvišujejo vrednost ribiških proizvodov, zlasti tiste, ki ribičem omogočajo predelavo, trženje in neposredno prodajo lastnega ulova; ali (ii) inovativne naložbe v ribiška plovila, ki izboljšujejo kakovost ribiških proizvodov. 2. Pomoč iz odstavka 1, točka (b)(ii) se dodeli le ob uporabi selektivnega orodja za čim manjši neželeni ulov ter samo lastnikom ribiških plovil Unije, ki so vsaj 60 dni v obdobju dveh koledarskih let pred datumom predložitve vloge za pomoč izvajala ribolovno dejavnost na morju. 3. Znesek pomoči, dodeljen v skladu s tem členom in izražen v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev, ne presega največje stopnje intenzivnosti pomoči v višini 50 % upravičenih stroškov. Posebna največja stopnja intenzivnosti pomoči mora biti določena v Prilogi IV. Če posamezna operacija spada v več vrstic od 1 do 11 Priloge IV, se uporabi največja stopnja intenzivnosti pomoči.

Člen 29 Pomoč za ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja, prodajne dvorane in zavetja 1. Pomoč za ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja, prodajne dvorane in zavetja, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I te uredbe, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), PDEU in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU, če: (a) je pomoč namenjena izboljšanju kakovosti, nadzora in sledljivosti iztovorjenih proizvodov, povečanju energijske učinkovitosti, prispevanju k varstvu okolja ter izboljšanju varnosti in delovnih pogojev; (b) pomoč krije naslednje upravičene naložbene stroške, ki: (i) izboljšujejo infrastrukturo ribiških pristanišč, prodajnih dvoran, mest iztovarjanja in zavetij, vključno z naložbami v primerne sprejemne zmogljivosti za izgubljeno ribolovno orodje in morske odpadke, pobrane iz morja; (ii) lajšajo izpolnjevanje obveznosti iztovarjanja celotnega ulova v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 in členom 8(2), točka (b), Uredbe (EU) št. 1379/2013 ali ustvarjajo dodano vrednost premalo izkoriščenim delom ulova; ali (iii) izboljšujejo varnost ribičev z gradnjo ali posodobitvijo zavetij. 2. Znesek pomoči, dodeljen v skladu s tem členom in izražen v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev, ne presega največje stopnje intenzivnosti pomoči v višini 50 % upravičenih stroškov. Posebna največja stopnja intenzivnosti pomoči mora biti določena v Prilogi IV. Če posamezna operacija spada v več vrstic od 1 do 11 Priloge IV, se uporabi največja stopnja intenzivnosti pomoči.

Člen 30 Pomoč za ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah 1. Pomoč za ribolov v celinskih vodah ter živalske in rastlinske vrste v celinskih vodah, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I te uredbe, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), PDEU in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU, če je namen pomoči: (a) zmanjšati vpliv ribolova v celinskih vodah na okolje; (b) povečati energijsko učinkovitost; (c) povečati vrednost ali kakovost iztovorjenih rib; ali (d) izboljšati zdravje, varnost, delovne pogoje, človeški kapital in usposabljanje. 2. Pomoč iz tega člena lahko podpira samo naslednje upravičene stroške: (a) naložbe v spodbujanje človeškega kapitala, ustvarjanja delovnih mest in socialnega dialoga iz člena 18 ter pod pogoji iz navedenega člena; (b) naložbe v ribiška plovila ali individualno opremo iz člena 21 in pod pogoji iz navedenega člena; (c) naložbe v opremo iz člena 24 in pod pogoji iz navedenega člena; (d) naložbe v izboljšanje energijske učinkovitost in ublažitev učinkov podnebnih sprememb iz člena 27 ter pod pogoji iz navedenega člena; (e) naložbe v opremo, ki povečuje dodano vrednost ali kakovost ulovljenih rib, iz člena 28 in pod pogoji iz navedenega člena; (f) naložbe v ribiška pristanišča, zavetja in mesta iztovarjanja iz člena 29 ter pod pogoji iz navedenega člena; ali (g) naložbe v mreže ali drugo ribolovno orodje, ki so izpostavljeni povečani obrabi zaradi škode, ki jo povzročijo živali, ki niso ribe, vključno z invazivnimi vrstami, in v sorodno opremo. 3. Pomoč lahko podpira inovacije v skladu s členom 15, storitve svetovanja v skladu s členom 16 ter partnerstva med znanstveniki in ribiči v skladu s členom 17. 4. Da bi v celinskih vodah spodbujali diverzifikacijo ribičev, lahko pomoč podpira diverzifikacijo dejavnosti ribolova v celinskih vodah v dopolnilne dejavnosti pod pogoji iz člena 19. 5. Za namene odstavka 2 tega člena: (a) se sklicevanja na ribiška plovila v členih 21, 24, 27 in 28 štejejo kot sklicevanja na plovila, ki delujejo izključno v celinskih vodah; (b) se sklicevanje na morsko okolje v členu 24 šteje kot sklicevanje na okolje, v katerem delujejo plovila za ribolov v celinskih vodah; (c) se pogoji iz členov 21, 24 in 27, ki so specifični za plovila za morski ribolov, ne razširijo na ribolov v celinskih vodah. 6. Pomoč lahko zaradi varovanja in razvoja vodnih živalskih in rastlinskih vrst podpira samo: (a) upravljanje, obnovo in spremljanje območij NATURA 2000, na katera vplivajo ribolovne dejavnosti, in rehabilitacijo celinskih voda v skladu z Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (28), vključno z drstitvenimi območji in selitvenimi potmi za selitvene vrste, brez poseganja v člen 26(2), točka 26(d) te uredbe in ob sodelovanju ribičev v celinskih vodah, kjer je to ustrezno; (b) izgradnjo, posodobitev ali postavljanje mirujočih ali premičnih naprav za varovanje ter spodbujanje razvoja vodnih živalskih in rastlinskih vrst, vključno z njihovo znanstveno pripravo, spremljanjem in vrednotenjem. 7. Države članice zagotovijo, da ribiška plovila, ki prejmejo podporo v skladu s tem členom, še naprej delujejo izključno v celinskih vodah. 8. Znesek pomoči, dodeljen v skladu s tem členom in izražen v bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev, ne presega največje stopnje intenzivnosti pomoči v višini 50 % upravičenih stroškov, razen v primeru ukrepa iz odstavka 2, točka (g), za katerega se uporablja največja stopnja intenzivnosti pomoči v višini 40 %. Posebna največja stopnja intenzivnosti pomoči mora biti določena v Prilogi IV. Če posamezna operacija spada v več vrstic od 1 do 11 Priloge IV, se uporabi največja stopnja intenzivnosti pomoči.

Oddelek 2

Spodbujanje trajnostnih dejavnosti akvakulture

Člen 31 Splošni pogoji 1. Pomoč, dodeljena iz tega oddelka, izpolnjuje naslednje splošne pogoje: (a) omejena je na podjetja, ki se ukvarjajo z akvakulturo, razen če je v tej uredbi določeno drugače; (b) kadar operacije obsegajo naložbe v opremo ali infrastrukturo, ki zagotavljajo skladnost s prihodnjimi zahtevami v zvezi z okoljem, zdravjem ljudi ali živali, higieno ali dobrobitjo živali v skladu z zakonodajo Unije, se lahko podpora dodeli do datuma, ko take zahteve postanejo zavezujoče za podjetja, ki se ukvarjajo z akvakulturo; (c) ne dodeli se za gojenje gensko spremenjenih organizmov; (d) ne dodeli se za operacije akvakulture na zaščitenih morskih območjih, če je pristojni organ države članice na podlagi presoje vpliva na okolje ugotovil, da bi operacija zelo škodljivo vplivala na okolje, česar ni mogoče ustrezno ublažiti. 2. Pomoč iz tega oddelka za naložbe, katerih cilj je izkoriščati nove trge, se dodeli le, če podjetje, ki prejme pomoč, predloži dokumentacijo, da za projekt obstajajo dobri in trajnostni tržni obeti. 3. Pomoč za naložbe, v zvezi s katerimi mora biti opravljena presoja vplivov na okolje na podlagi Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (29), je pogojena s tem, da je bila še pred datumom dodelitve individualne pomoči opravljena navedena presoja in pridobljeno soglasje za zadevni naložbeni projekt.

Člen 32 Pomoč za inovacije v akvakulturi 1. Pomoč za inovacije v akvakulturi, ki izpolnjuje pogoje iz poglavja I te uredbe, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), PDEU in je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU, če: (a) pomoč spodbuja inovacije v akvakulturi; (b) je cilj pomoči, da se dosežejo: (i) razvoj tehničnega, znanstvenega ali organizacijskega znanja v obratih akvakulture, ki zlasti zmanjšuje vpliv na okolje, zmanjšuje odvisnost od ribje moke in ribjega olja, spodbuja trajnostno izkoriščanje virov v akvakulturi, prispeva k dobrobiti živali ali olajšuje nove trajnostne načine proizvodnje; (ii) razvoj in uvedba novih vrst v akvakulturi s tržnim potencialom, novih ali bistveno izboljšanih proizvodov, novih ali izboljšanih postopkov ter novih ali izboljšanih sistemov upravljanja in organizacijskih sistemov; (iii) proučitev tehnične ali ekonomske izvedljivosti inovativnih proizvodov ali postopkov. 2. Subvencionirane storitve iz tega člena izvajajo javni ali zasebni znanstveni ali tehnični organi, ki jih priznava država članica in ki potrdijo rezultate takih subvencioniranih storitev, ali pa se izvajajo v sodelovanju z njimi. 3. O rezultatih projektov, ki prejemajo podporo, države članice ustrezno obveščajo javnost. 4. Upravičeni stroški so lahko naslednji: (a) neposredni stroški osebja v zvezi z raziskovalci, tehniki in drugim podpornim osebjem v obsegu njihove zaposlitve v projektu; (b) stroški instrumentov in opreme v obsegu in za obdobje uporabe v projektu; (c) stroški stavb v obsegu in za obdobje, kot se uporabljajo za projekt, ter pod naslednjimi pogoji: (i) pri stavbah veljajo za upravičene samo stroški amortizacije, ki ustrezajo obdobju trajanja projekta, kot so izračunani na podlagi splošno sprejetih računovodskih načel; (ii) pri zemljiščih se štejejo za upravičene stroški komercialnega prenosa ali dejanski stroški kapitala;